Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Bolagsskatternas roll när det gäller bolagsstyrning

[yttrande på eget initiativ]

(2022/C 152/03)

Föredragande: Krister ANDERSSON

Beslut av EESK:s plenarförsamling 25.3.2021 Rättslig grund Artikel 32.2 i arbetsordningen Yttrande på eget initiativ Resolution Ansvarig sektion Ekonomiska och monetära unionen, ekonomisk och social sammanhållning Antagande av sektionen 23.11.2021 Antagande vid plenarsessionen 8.12.2021 Plenarsession nr 565 Resultat av omröstningen (för/emot/nedlagda röster) 223/4/11

1. Slutsatser och rekommendationer

1.1 Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) tror att den privata sektorns respons på återhämtningsplanen och Next Generation EU kommer att bli avgörande när det gäller att åstadkomma och faktiskt genomföra en grönare och digitaliserad ekonomi. Lämpliga incitament måste därför ges från den offentliga politikens sida. Den ekonomiska politiken, och särskilt skattepolitiken och politik som påverkar bolagsstyrningen, måste sörja för en effektiv beslutsprocess och en effektiv resursfördelning som främjar uppnåendet av sociala mål.

1.2 För att få till stånd en hållbar grön och digitaliserad ekonomi menar EESK att man måste ta itu med skattefördelen för lånefinansiering.

1.3 EESK uppmanar medlemsstaterna att göra sina skattesystem mer neutrala med avseende på lånefinansiering och finansiering med eget kapital. Detta skulle uppmuntra en diversifiering av finansieringskällorna och göra den europeiska ekonomin mer motståndskraftig.

1.4 EESK välkomnar de initiativ som kommissionen tagit för att senast första kvartalet 2022 presentera åtgärder som syftar till att ta itu med skattefördelen för lånefinansiering inom bolagsskattesystemen.

1.5 För nya företag och för investerare som söker miljövänligare och digitaliserade investeringsmöjligheter är det mycket viktigt med en välfungerande kapitalmarknad. EESK efterlyser därför ytterligare åtgärder för att fullborda kapitalmarknadsunionen.

1.6 Investeringar i ny grön teknik anses vara mycket riskfyllda och därför väljer man ofta finansiering med eget kapital. Utdelningar hjälper till att öka likviditeten på marknaden, även i den mån de kanske uppfattas som alltför kortsiktiga, och är en viktig finansieringskälla.

1.7 EESK menar att kapitalmarknader och privata medel kan spela en avgörande roll i att uppmuntra företag på vägen mot en hållbar, grönare och digitaliserad ekonomi. Alla politiska åtgärder från unionslagstiftarens sida avseende beskattning, bolagsrätt och bolagsstyrning bör stärka denna roll.

1.8 Nationell bolagsrätt, som påverkas av EU:s direktiv och förordningar, utgör en integrerad del av varje medlemsstats rättssystem, med rättigheter och ansvar som tilldelas lämpliga nivåer i den rättsliga strukturen. När det gäller styrelsernas sammansättning måste reglerna vara landsspecifika och ge ägarna möjlighet att bestämma.

1.9 EESK uppmuntrar kommissionen att genomföra konkreta initiativ för att införa liknande koldioxidskatter i medlemsstaterna i syfte att harmonisera ansträngningarna att uppnå en effektiv minskning av koldioxidnivåerna. Ett idealiskt resultat skulle bestå i att man skapar enhetliga villkor på hela EU:s inre marknad när det gäller de utsläpp/minskningar som ska beskattas, samt de specifika metoderna och skattesatserna för likvärdig inverkan på koldioxidnivån i atmosfären.

1.10 Medlemsstaterna bör framför allt anta en omfattande och symmetrisk miljöskattepolitik med avseende på koldioxidens inverkan på den globala uppvärmningen. Skatter med både positiva och negativa skattesatser måste införas. Intäkterna från koldioxidskatterna bör användas för att finansiera incitament för teknikformer för koldioxidminskning på lokal, regional och nationell nivå.

1.11 Samtidigt som försäljningen av produkter från skogsbruket beskattas som inkomst för ägaren bör det erkännas att plantering av träd och skogarnas tillväxt minskar koldioxidhalten i atmosfären och därför, i en symmetrisk skattestrategi avseende den globala uppvärmningen, bör uppmuntras genom en negativ koldioxidskatt. Detta skulle vara en viktig åtgärd för att uppnå klimatmålen.

1.12 EESK framhåller att det krävs en global överenskommelse om och ett globalt samordnat genomförande av OECD:s och G20-gruppens skattepaket. För att främja digitaliseringen av den europeiska ekonomin är det viktigt att ensidiga regler i Europa inte hindrar en ytterligare anpassning av nya affärsmodeller.

2. Inledning

2.1 För den europeiska ekonomin innebar covid-19-utbrottet både en utbudschock, med störningar i leveranskedjorna, och en efterfrågechock, på grund av lägre efterfrågan från konsumenterna. Till följd av detta minskade de europeiska företagens investeringar avsevärt under pandemin, samtidigt som det totala beloppet för bankinsättningar ökade.

2.2 Återhämtningen har emellertid tagit fart och är på god väg. För att den europeiska ekonomin ska kunna omformas i linje med kommissionens mål att få till stånd en hållbarare, grönare och digitaliserad ekonomi måste investeringarna stödja miljömålen, samtidigt som digitaliseringen bidrar till ökad produktivitet, med beaktande av omställningen på arbetsmarknaden. Både privata och offentliga initiativ behövs för att miljömässiga, ekonomiska och sociala mål ska uppnås.

2.3 Genom EU:s långtidsbudget, inbegripet verktygen inom ramen för återhämtningsplanen och Next Generation EU , kommer det största offentliga stimulanspaket som någonsin finansierats i Europa att genomföras.

2.4 Hur den privata sektorn agerar kommer att vara avgörande för att åstadkomma och faktiskt genomföra en grönare och digitaliserad ekonomi. Lämpliga incitament måste därför ges från den offentliga politikens sida. Den ekonomiska politiken, och särskilt skattepolitiken och politik som påverkar bolagsstyrningen, måste sörja för en effektiv beslutsprocess och en effektiv resursfördelning.

2.4.1 När det gäller de medel som tilldelas medlemsstaterna som en reaktion på covid-19-pandemin måste nyckelindikatorer fastställas som visar hur de investerade medlen används i varje medlemsstat ( 1 )

2.5 Det internationella skattelandskapet genomgår de största förändringarna på hundra år. Skattepliktiga vinster från några av de allra största företagen kommer att flyttas från hemvistlandet till det land där försäljningen äger rum och varorna och tjänsterna tillhandahålls. Dessutom har omkring 136 länder kommit överens om en lägsta effektiv bolagsskattesats på 15 % inom ramen för OECD:s inkluderande ramverk. En annan viktig förändring är att mervärdesskatten i EU ska tas ut enligt en destinationsbaserad princip.

3. Vikten av lämpliga incitament

3.1 För att miljömålen ska kunna uppnås måste företag, hushåll och investerare ges lämpliga incitament i form av priser som speglar bristande tillgång och externaliteter. Den ekonomiska politik inom vilken ekonomiska eller sociala mål fastställs bör speglas i de priser som privata och offentliga investerare ställs inför på marknaden.

3.2 Inom ramen för bolagsskattesystemen behandlas dock lånefinansiering mer förmånligt än finansiering med eget kapital, då räntebetalningar, till skillnad från kostnaderna för finansiering med eget kapital, är avdragsgilla. Detta leder till en ökad hävstång (skuldsättning) och därmed till att företagen blir sårbara när det råder ekonomisk turbulens.

3.3 För att få till stånd en hållbar grön och digitaliserad ekonomi måste man ta itu med skattefördelen för lånefinansiering. Utdelningar, som dubbelbeskattas (först på företagsnivå och sedan på aktieägarnivå), är viktiga inte bara som inkomst för pensionärer och finansiering för forskningsinstitut utan framför allt som finansieringskälla för nyetableringar.

3.4 Investeringar i nya grönare investeringsprojekt är förknippade med en hög risknivå. Finansiering med eget kapital föredras därför som finansieringskälla. En viktig fråga när det gäller att öka den privata sektorns deltagande i fråga om gröna och digitala investeringar är undanröjandet av hinder för källor till nytt investeringskapital.

3.5 För nya företag och för investerare som söker miljövänligare och digitaliserade investeringsmöjligheter är det mycket viktigt med en välfungerande kapitalmarknad. Tillgången till kapital är avgörande för ett framgångsrikt resultat. Utdelningar bidrar till att öka likviditeten på marknaden.

3.6 Hållbarhet är redan en marknadsdriven konkurrensfaktor som är avgörande för företagens förmåga att locka kunder, arbetstagare och investerare. Hänsyn till hållbarhet är bra för företagens långsiktiga överlevnad. Regleringsverktyg måste utformas så att de stöder uppnåendet av dessa mål, i linje med de grundläggande principerna för företagens verksamhet.

3.7 Samtidigt som det inte bör förekomma någon inblandning i utdelningspolitiken eller något otillbörligt inflytande på styrelsernas sammansättning eller verkställandet av styrelseledamöternas ansvar gentemot företaget behövs lämpliga incitament för en grönare ekonomi. I styrningen av ett företag måste hänsyn tas till företagens sociala ansvar, relevanta EU-direktiv och OECD:s riktlinjer för multinationella företag.

3.8 Den globala uppvärmningen är ett problem för oss alla, och företagen bör betala ett lämpligt marknadspris för utsläpp och minska koldioxiden i atmosfären. Detta innebär inte bara skatter på koldioxidutsläppen utan även subventioner för de verksamheter som bidrar till att minska koldioxiden i atmosfären.

3.9 Ett annat viktigt område när det gäller att uppnå målen för en grönare och digitaliserad ekonomi är beskattning av alltmer digitaliserade företag. Det krävs en global samförståndslösning, och en övergripande överenskommelse väntas vara klar före årets slut. Skatter på digitala tjänster får inte hämma innovation eller avskräcka från investeringar i digital teknik.

4. Skattefördelen för lånefinansiering i bolagsbeskattningen

4.1 Skattefördelen för lånefinansiering i bolagsskattesystemen påverkar såväl de samhällsekonomiska kostnaderna som företagens hävstång och styrning. Ett alltför stort beroende av lånefinansiering kan undergräva uppnåendet av kommissionens mål eftersom företagen blir ekonomiskt sårbara, och möjligheten att genomföra nya och riskfyllda gröna investeringsprojekt påverkas negativt. Här begränsas företagens möjlighet att göra utdelningar så att investerare kan välja att investera i nya projekt.

4.2 Enligt de gällande skattereglerna kan ränta som betalas på lån dras av från skattebasen, vilket inte är fallet för eget kapital. Betalningar i form av eget kapital utgörs av två delar: utdelningar och realisationsvinster. Dessa nationella regler gör att lånefinansiering är betydligt mer fördelaktigt än finansiering med eget kapital.

4.3 Ett särskilt avdrag som syftar till att ge företag en skattemässig behandling vid investeringar som finansieras med eget kapital som mer liknar den som de för närvarande får vid lånefinansierade investeringar skulle kunna minska företagens sårbarhet och vara ett användbart verktyg för att främja hållbara, grönare och digitala investeringar.

4.4 Det bör påpekas att det ekonomiskt sett kommer att vara bättre för ett företag att investera med hjälp av lån om de lagstadgade bolagsskattesatserna höjs, vilket skulle uppmuntra företagen att fokusera på lånefinansiering ännu mer än tidigare. En högre inflationstakt och högre räntor skulle få en liknande effekt, dvs. öka incitamenten att investera genom att använda lån.

4.5 EESK uppmanar medlemsstaterna att göra sina skattesystem mer neutrala med avseende på lånefinansiering och finansiering med eget kapital. Detta skulle uppmuntra en diversifiering av finansieringskällorna och göra den europeiska ekonomin mer motståndskraftig.

4.6 I förslaget till reviderat direktiv om den gemensamma konsoliderade bolagsskattebasen från 2016 introducerades en avsättning för tillväxt och investeringar för att minska skattefördelen för lånefinansiering och främja investeringar i forskning och utveckling. Avsättningen för tillväxt och investeringar skulle tillhandahållas genom att ökningar av eget kapital görs avdragsgilla från skattebasen, på vissa villkor ( 2 )

4.7 Kommissionen har meddelat att den kommer att lägga fram ett förslag till direktiv för att ta itu med skattefördelen för lånefinansiering under första kvartalet 2022 ( 3 ) . EESK ser fram emot att få ta del av ett detaljerat förslag och att kommentera det.

5. Bolagsstyrning inom bolagsrätten

5.1 Utöver skatter kan regleringar öka eller minska effekten av incitament som skapas på annat sätt. Direkta regleringar av äganderätten och möjligheten för investerare och bolagsstyrelser att använda medel såsom de anser lämpligt kan göra det svårare att uppnå vissa önskvärda mål.

5.2 Det är viktigt för en välfungerande ekonomi att det finns lämpliga regler och bestämmelser som påverkar företagens och marknadernas funktion. Aktieägarna bör hålla företagets ledning ansvarig om medel används för personlig vinning och inte för att öka företagets värde. ( 4 ) Ett antal lagar reglerar företagens godtagbara beteende när det gäller att bekämpa skattebedrägeri, skatteflykt och penningtvätt ( 5 ) , och det finns även omfattande avtal om marknadskoder för företags beteende i medlemsstaterna. Såsom framhålls i den europeiska gröna given och kommissionens meddelande om återhämtningsplanen (covid-19) är det viktigt att hållbarhet införlivas i ramen för bolagsstyrning. Kommissionen har hållit ett offentligt samråd för att inhämta synpunkter från berörda parter om ett eventuellt initiativ om hållbar bolagsstyrning ( 6 )

5.3 EESK delar framtidsvisionen om en grönare och digitaliserad europeisk ekonomi, med rättvisa, tillväxt och effektiv beskattning, vilket innebär att man skapar en miljö som främjar investeringar och sysselsättningsskapande tillväxt. För att investeringsflödena ska kunna styras om är det av största vikt att kapital finns tillgängligt för den nya gröna ekonomin. Tillgången till investeringsbara medel är liksom visshet om regler och upprätthållande av rättsstatsprincipen en viktig faktor när det gäller att lyckas med den europeiska ekonomins omställning.

5.4 EESK delar kommissionens uppfattning att företagen bör bidra till en grönare, hållbar och digitaliserad ekonomi, och därmed sätta långsiktiga mål och en rättvis fördelning mellan länder och medborgare i fokus.

5.5 EESK menar bestämt att aktieägarna bör ha den yttersta kontrollen över och ansvaret för företagens verksamhet. Ägarna till ett företag bör hållas ansvariga. Det nuvarande systemet med medlemsstaternas bolagsstyrningskoder och bolagsrätt utgår just från aktieägarna, dvs. ägarna till företaget, som genom att de utser företagets styrelse har den yttersta kontrollen över företagets strategier och prioriteringar. Denna ansvarsskyldighet innebär att aktieägarna är ansvariga för företagets finanser och handlande, och de bör förlora kapital om företaget drabbas av förluster. En sådan grundläggande och beprövad princip bör inte ändras eller undergrävas.

5.6 Företagen bör givetvis ta vederbörlig hänsyn till långsiktiga mål och positiva sociala externaliteter i både sin dagliga verksamhet och sina investeringsbeslut. Detta krävs i allt högre grad inom ramen för marknadsstandarder och sektorsspecifika produktionsregler och av investerare i hela världen, som ofta vill se ESG-standarder ( 7 ) hos företag.

5.7 Nationell bolagsrätt, som påverkas av EU:s direktiv och förordningar, utgör en integrerad del av varje medlemsstats rättssystem, med rättigheter och ansvar som tilldelas lämpliga nivåer i den rättsliga strukturen. Reglerna måste vara landsspecifika, även i fråga om styrelsernas sammansättning. EU:s styrning och rekommendationer bör säkerställa rättvis konkurrens och rättvisa värden beträffande ett företags beteende.

5.8 För att de privata medlen ska kunna spela sin avgörande roll när det gäller kommissionens prioriteringar är det ytterst viktigt att kapitalet inte blir låst till företagen och att medel enkelt kan investeras i viktiga sektorer som fastställts av EU.

5.9 För i synnerhet nya investeringar är det avgörande att det finns en välfungerande kapitalmarknad i EU. EESK efterlyser därför ytterligare åtgärder för att fullborda kapitalmarknadsunionen ( 8 )

5.10 Kapitalmarknadens likviditet är viktig för att investeringar ska kunna göras. Utdelningar, även i den mån de kanske uppfattas som alltför kortsiktiga, bidrar till de sammanlagda medel som finns tillgängliga för nya investeringar i de gröna och digitala sektorerna ( 9 ) . När de investeras, antingen i nya satsningar eller i det företag som gjort utdelningarna, är de således avgörande för en välfungerande kapitalmarknad. Om utdelningar görs till investeraren kan investeraren alltid välja att återinvestera i det aktuella företaget eller i ett annat företag. Om vinster inte delas ut måste investeraren däremot likvidera aktier som det enda sättet att investera i nya satsningar. Det kan vara bra för äldre företag och investerare om kapital som inte betalas ut ökar i värde, men det innebär att inga nya medel görs tillgängliga för nya satsningar eller nyetableringar.

5.11 Utdelningar ger investerare möjlighet att kontinuerligt förfina sina investeringsstrategier för att bidra till gröna, hållbara, etiska och digitala projekt. Detta har i många fall redan kunnat konstateras på kapitalmarknaderna och riskkapitalområdet (t.ex. i fråga om investeringar i tillverkning av batterier för elbilar eller koldioxidfri stålproduktion).

5.12 Nya företag bör ges full möjlighet att växa och söka finansiering från utdelningar till aktieägare i äldre befintliga företag, vilket skulle möjliggöra nya kapitalallokeringar, i linje med kommissionens prioriteringar. Man skulle kunna överväga att införa skatteincitament för nya gröna investeringar.

5.13 EESK menar att kapitalmarknader och privata medel kan spela en avgörande roll i att uppmuntra företag på vägen mot en hållbar, grönare och digitaliserad ekonomi. Alla politiska åtgärder från unionslagstiftarens sida avseende bolagsrätt och bolagsstyrning bör stärka denna roll.

6. Incitament till koldioxidminskning

6.1 För att stödja den europeiska ekonomins omställning och uppnå klimatmålen bör skatter användas ( 10 ) . Det är viktigt att företag och hushåll ges samma incitament, så att koldioxiden i atmosfären kan minskas till lägsta möjliga kostnad.

6.2 EESK uppmuntrar kommissionen att genomföra konkreta initiativ för att införa liknande koldioxidskatter i medlemsstaterna i syfte att harmonisera ansträngningarna att uppnå en effektiv minskning av koldioxidnivåerna. Ett idealiskt resultat skulle bestå i att man skapar enhetliga villkor på hela EU:s inre marknad när det gäller de utsläpp/minskningar som ska beskattas, samt de specifika metoderna och skattesatserna för likvärdig inverkan på koldioxidnivån i atmosfären.

6.3 Medlemsstaterna bör framför allt anta en omfattande och symmetrisk miljöskattepolitik med avseende på koldioxidens inverkan på den globala uppvärmningen. Skatter med både positiva och negativa skattesatser måste införas. Intäkterna från koldioxidskatterna bör användas för att finansiera incitament för teknikformer för koldioxidminskning på lokal, regional och nationell nivå.

6.4 Samtidigt som försäljningen av produkter från skogsbruket beskattas som inkomst för ägaren bör det erkännas att plantering av träd och skogarnas tillväxt minskar koldioxidhalten i atmosfären och därför, i en symmetrisk skattestrategi avseende den globala uppvärmningen, bör uppmuntras genom en negativ koldioxidskatt. Detta skulle vara en viktig åtgärd för att uppnå klimatmålen.

6.5 Ett idealiskt resultat bör bestå i att man skapar enhetliga villkor globalt när det gäller de utsläpp/minskningar som ska beskattas, samt de specifika metoderna och skattesatserna för likvärdig inverkan på koldioxidnivån i atmosfären.

7. Undvikande av negativa incitament till digitalisering

7.1 Användningen av data och nya affärsmodeller har gjort det nödvändigt att se över de internationella beskattningsprinciperna för hur skatteintäkter ska fördelas mellan länder. Det är viktigt att nå och göra verklighet av ett globalt samförstånd ( 11 )

7.2 Skattepaketet omfattar ett förslag om en effektiv lägsta bolagsskatt på 15 %. I OECD:s och G20-gruppens överenskommelse, som syftar till att begränsa skattekonkurrensen från i synnerhet länder med skattesatser under tröskelvärdet, anges att det i den multilaterala konventionen kommer att fastställas att samtliga parter ska avskaffa alla skatter på digitala tjänster och andra relevanta liknande åtgärder för alla företag, och åta sig att inte införa sådana åtgärder i framtiden. En detaljerad definition av vad som utgör relevanta liknande åtgärder kommer att fastställas slutgiltigt i samband med antagandet av den multilaterala konventionen och dess motivering. ( 12 )

7.3 EESK anser att det är viktigt att införa lämpliga regler som främjar den fortsatta digitaliseringen av den europeiska ekonomin, så att målet om en grönare och digitaliserad ekonomi kan uppnås.

Bryssel den 8 december 2021. Christa SCHWENG Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

(1) För att medlen ska vara ändamålsenliga måste de anskaffas på ett kostnadseffektivt sätt och användas väl i medlemsstaterna, så att de bidrar till investeringar som inte skulle ha gjorts utan dessa överföringar.

(2) Ett belopp som motsvarar den fastställda avkastningen på avsättningen för tillväxt och investeringars ökningar av kapitalbasen skulle vara avdragsgillt från skattebasen. Den fastställda avkastningen skulle vara lika med avkastningen på euroområdets 10-åriga riktmärke för statsobligationer i december under det år som föregår det relevanta beskattningsåret, ökad med en riskpremie på två procentenheter. Se rådets direktiv om en gemensam bolagsskattebas, COM(2016) 685 final, 2016/0337 (CNS) (2016).

(3) Avdrag för minskning av snedvridningen till förmån för skuldfinansiering, meddelandet ”Företagsbeskattning för 2000-talet”, COM(2021) 251 final.

(4) Det måste vara förbjudet att använda företagsmedel för chefers lyxutgifter, som inte har att göra med företagsmålen.

(5) Se EESK:s yttrande ”Kamp mot skattebedrägeri, skatteflykt och penningtvätt” (EUT C 429, 11.12.2020, s. 6).

(6) Samråd om hållbar bolagsstyrning, samrådsperiod: 26 oktober 2020–8 februari 2021.

(7) ESG-kriterierna avser de miljö-, samhällsansvars- och bolagsstyrningsfaktorer som beaktas när investeringar görs i ett företag. Även om de har funnits i flera årtionden har de på senare år kommit att bli en referenspunkt för socialt ansvarsfulla investeringar.

(8) Se EESK:s yttrande ”En kapitalmarknadsunion för människor och företag – en ny handlingsplan” (EUT C 155, 30.4.2021, s. 20).

(9) Många forskare har ifrågasatt huruvida det finns en kortsiktighet i utdelningspolitiken, se t.ex. Martin Carlsson-Wall et al. (2021), ”Corporate Governance and Short-Termism: An in-depth Analysis of Swedish data”, Handelshögskolan i Stockholm. Deras empiriska resultat, som baseras på åren 2000–2019 för 786 enskilda företag och 7 389 räkenskapsår, visar inga tydliga tecken på finansiell kortsiktighet.

(10) Se EESK:s yttrande ”Skattemekanismer för att minska koldioxidutsläppen” (EUT C 364, 28.10.2020, s. 21).

(11) Se EESK:s yttrande ”Företagsbeskattning för 2000-talet” (ECO/558).

(12) Förklaringen ”OECD/G20 Base Erosion and Profit Shifting Project: Statement on a Two-Pillar Solution to Address the Tax Challenges Arising from the Digitalisation of the Economy” av den 8 oktober 2021, s. 7.