EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 20.01.1999 
KOMQ998) 585 slutlig 
INFORMATION FRÄN DEN OFFENTLIGA SEKTORN: 
EN VÄRDEFULL RESURS FÖR EUROPA 
GRÖNBOK OM INFORMATION 
FRÄN DEN OFFENTLIGA SEKTORN 
I INFORMATIONSSAMHÄLLET 
(framlagt av Kommissionen) 
INNEHÅLLSFÖRTECKNING 
Ämnet för diskussionen 2 
Kapitel I: Varför är informationen från den offentliga sektorn en värdefull resurs för Europa? 4 
1.1 Vikten av EU-medborgarnas tillgång till information 4 
1.2 Information från den offentliga sektorn: en väg till ekonomisk tillväxt och sysselsättning 6 
Kapitel II: Informationssamhället och den offentliga sektorn 9 
11.1 Electronic govemment 9 
11.2 Electronic Government och information från den offentliga sektorn 10 
11.3 Elektronisk tillgång för alla? 11 
Kapitel III: Frågor kopplade till tillgång till och utnyttjande av information från den offentliga 
sektorn 12 
111.1 Definitioner 12 
111.2 Villkor för tillgång till information från den offentliga sektorn 12 
111.3 Praktiska hjälpmedel för lättare tillgång 14 
111.4 Frågorom prissättning 14 
111.5 Konkurrens 17 
111.6 Upphovsrättsliga frågor 18 
111.7 Frågor om personlig integritet 18 
111.8 Ansvarsfrågor 18 
111.9 EU-information 19 
Avslutande kommentarer 20 
Bilaga 1: Dagens situation i medlemsstaterna när det gäller lagstiftning och 
riktlinjer för tillgång till information från den offentliga sektorn 22 
Bilaga 2: Europeiska kommissionens åtgärder avseende information från 
den offentliga sektorn - bakgrunden till denna grönbok 28 
Bilaga 3: Dagsläget i USA: det rättsliga ramverket 30 
Ae^ 
Ämnet för diskussionen 
1. Information från den offentliga sektorn1 
spelar en viktig roll för hur den inre marknaden 
fungerar och för den fria rörligheten för varor, 
tjänster och personer. Utan användarvänlig och 
lättillgänglig administrativ, rättslig, ekonomisk 
eller annan offentlig information kan de 
ekonomiska aktörerna inte fatta välunderbyggda 
beslut. 
2. Informationen från den offentliga sektorn i 
Europa är ofta fragmenterad och spridd och 
därför i många fall mindre tydlig än vad som är 
meningen. Detta beror främst på skillnader i 
nationell lagstiftning2 i fråga om inställningen till 
tillgång till och utnyttjande av informationen 
samt på olika rutiner som gör uppgifterna 
mindre tillgängliga. Ämnet för denna 
diskussionen är inte om medlemsstaterna bör 
framställa mer information, utan att den 
information som redan finns tillgänglig för 
allmänheten bör bli tydligare och mer 
lättillgänglig för potentiella användare. 
3. En grundläggande förutsättning för det 
europeiska näringslivets konkurrenskraft är att 
den offentliga informationen är lättåtkomlig. I 
detta avseende befinner sig företagen inom EU i 
ett sämre konkurrensläge än de amerikanska 
företagen. Dessa kan utnyttja fördelarna av ett 
välutbyggt, effektivt system för den offentliga 
informationen på alla nivåer inom 
förvaltningen3. Att informationen från den 
offentliga sektorn är snabbt tillgänglig blir även 
allt viktigare för att gynna nätverksekonomin 
och tillvarata dess ekonomiska potential. 
4. I Europa är denna fråga särskilt viktig för de 
små och medelstora företagen som har mindre 
möjlighet att lägga resurser på ett ofta besvärligt 
sökande efter vitt spridda uppgifter. I slutändan 
har detta en negativ inverkan på skapandet av 
nya arbetstillfällen. Samma gäller för de svårig­
heter som de europeiska innehållsföretagen 
möter jämfört med sina amerikanska 
konkurrenter när det gäller att utnyttja 
informationen från den offentliga sektorn. 
1 Definitionen pa information från den offentliga sektorn 
diskuteras och analyseras grundligt i kapitel III. Men statsägda 
företag som drivs på marknadsmässiga villkor och som är 
underställa privata och affärsmässiga hänsynstaganden 
omfattas inte av denna grönbok. 
2 Se sammanfattning om lagstiftning i bilaga 1. 
3 Sedan lagen om informationsfrihet (Freedom ofinformation 
Act) antogs 1966, har den amerikanska regeringen fört en 
mycket aktiv politik både vad gäller tillgång till och kommersiellt 
utnyttjande av information från den offentliga sektorn. Detta har 
varit en starkt pådrivande faktor i den amerikanska informa­
tionsbranschens expansion. I bilaga 3 ges en bild av det 
gällande lagstiftningen i USA. 5. I dagens samhälle och ekonomiska 
verklighet där euron främjar 
integrationsprocessen är det en anakronism att 
EU:s medborgare och konsumenter inte bättre 
kan utnyttja offentlig informationen från andra 
medlemsstater. Man kan i själva verket fråga 
sig om detta inte strider mot medborgarnas 
rättigheter enligt EG-fördragen. 
6. Å ena sidan kan den ökade användningen 
av elektroniska medier för att lagra och sprida 
information från den offentliga sektorn vara ett 
sätt att avhjälpa denna situation. Å andra sidan 
har detta dock tenderat att ytterligare förstärka 
skillnaderna mellan medlemsstaterna. Vissa 
medlemsstater har börjat att undersöka vilka 
effekter den nya tekniken har på den offentliga 
sektorn och särskilt på tillgång till och 
utnyttjande av information från den offentliga 
sektorn4. 
7. Detta ämne är också viktigt för EU:s 
utvidgning, då kandidatländerna skall anpassa 
sina rättssystem och offentliga förvaltningar så 
att dessa uppfyller kraven för ett EU-
medlemskap. Bättre tillgång till information från 
den offentliga sektorn kommer att bidra till 
denna process. 
8. Behovet av att starta en samordnad debatt 
på europeisk nivå framstår i dag som än 
tydligare och än mer brådskande. Syftet med 
denna grönbok är att genomföra ett brett 
offentligt samråd med alla berörda aktörer för 
att undersöka huvudproblemen och även att få 
igång en politisk diskussion på europeisk nivå. 
Denna grönbok bygger på ett omfattande 
preliminärt samråd som inleddes i juni 1996 och 
där alla berörda aktörer medverkade, t.ex. 
företrädare för medlemsstaterna, för 
medborgar- och användargrupper och för den 
privata sektorn, särskilt företrädare för informa­
tionsbranschen. Samtliga aktörer ansåg att det 
vore lämpligt att inleda en debatt om ämnet. 
9. De ämnen som tas upp i grönboken bygger 
på resultaten från detta samråd. Reaktionerna 
på denna grönbok och på de frågor som ställs 
här kommer att ligga till grund för framtida 
insatser på området. Det är tydligt att det 
kommer att bli nödvändigt med ytterligare 
diskussioner och ett utbyte av goda lösningar 
mellan medlemsstaterna och andra 
nyckelaktörer. 
10. Vissa frågor kan komma att kräva tekniska 
lösningar, andra kan lösas genom förbättrade 
administrativa förfaranden. Ytterligare andra 
kommer att kräva politiska lösningar. Beroende 
4 T.ex. den brittiska vitboken Freedom of Information, det 
nederländska memorandumet Towards the Accessability of 
Government Information och det franska handlingsprogrammet 
Preparing France's entry into the Information Society. 
på resultaten av det offentliga samrådet kan det 
dessutom bli aktuellt med förslag till insatser 
från kommissionens sida för att på europeisk 
nivå ta itu med situationen inom särskilda 
områden. Sådana förslag kommer naturligtvis 
bara att övervägas då de är förenliga med 
subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna. 
Oavsett vilket slags åtgärder det kan bli fråga 
om och hur långgående dessa blir, så måste de 
begränsas till vad som är absolut nödvändigt för 
att uppnå målen i fördragen. 
11. Avsikten med denna grönbok och med 
eventuella uppföljande åtgärder är på intet sätt 
att försöka kringskära de nationella regler som 
reglerar systemet för äganderätt eller de 
uppdrag som den offentliga sektorn har i de 
olika medlemsstaterna. 
Vi uppmuntrar alla intresserade, både från den 
offentliga och den privata sektorn, att lämna 
synpunkter på de frågor som tas upp i denna 
grönbok. Kommissionen står gärna till tjänst 
med mer bakgrundsinformation om 
kommissionens eller ländernas strategier om 
tillgång till offentlig information. Svar, 
kommentarer samt förfrågningar om 
bakgrundsinformation skickas till följande adress 
före den 1 juni 1999 
Europeiska kommissionen 
Att. Wolfgang Huber 
Enhetschef för GDXIII/E-1 
Euroforu m-byggnaden 
Kontor 1174 
Rue Alcide de Gasperi 
L-2920 Luxemburg 
E-postadress: pubinfo@cec.be 
Utskrifter av alla bidrag kommer att finnas till­
gängliga efter det att samrådet avslutats, såvida 
bidragsgivaren inte uttryckligen begär att 
bidraget skall vara konfidentiellt. En webbsida 
har öppnats för publicering av grönboken och 
det går även bra att skicka bidrag till denna 
adress: 
http://www.echo.lu/legal/en/access.html 
Kapitel I: Varför är informationen från den 
offentliga sektorn en värdefull resurs för 
Europa? 
1.1 Vikten av EU-medborgarnas tillgång till 
information 
Att utnyttja de rättigheter som EG-rätten ger 
12. Enligt EG-fördraget har EU-medborgarna ett 
antal grundläggande rättigheter. Det finns dock 
stora praktiska svårigheter som kan hindra 
medborgarna från att utöva sina rättigheter. 
Dessa svårigheter är främst resultatet av att 
medborgarna, arbetsgivarna och alla nivåer 
inom förvaltningarna har dålig insyn.5 
13. I många fall kan informationen finnas 
spridd i olika databaser eller informationsställen 
hos de lokala förvaltningarna. Bättre insyn i 
informationen från den offentliga sektorn kan 
därför stärka de rättigheter som EG-fördraget 
ger genom att de praktiska villkoren för deras 
tillämpning förbättras. 
14. Att det finns olika språk i Europa kommer 
även i fortsättningen att till viss del hindra 
tillgången till informationen från den offentliga 
sektorn i EU. Men utbudet av flerspråkig 
information skulle kunna öka, främst genom att 
man använder informations- och kommunik­
ationsteknik (IKT)6. 
15. Tillgång till information från den offentliga 
sektorn är grundläggande för rörligheten för 
både arbetstagare och andra grupper, t.ex. 
studenter och pensionärer inom EU. Bättre 
kunskaper om möjligheter, förhållanden och 
förfaranden i EU:s länder kan hjälpa dem att 
fatta mer välgrundade beslut i fråga om rörlighet 
samt att fullt ut utnyttja möjligheten att flytta till 
ett annat EU-land. 
16. Följande exempel visar att man på 
europeisk nivå arbetar med att förbättra 
informationsflödena för att därmed öka möjlig­
heterna till rörlighet för enskilda arbetstagare 
inom EU. Europeiska kommissionen har tillsammans med 
medlemsstaterna skapat Eures-nätverket med stöd 
av EU:s program för informationsutbyte mellan 
myndigheter (IDA). Syftet med nätverket är att 
koppla samman databaser över lediga platser i alla 
EU-länder till ett gemensamt europeiskt nätverk. 
Genom systemet får arbetssökande inte bara reda på 
lediga platser, utan också annan viktig information 
som de behöver om de skall arbeta i ett annat EU-
land. Samtidigt ger det arbetsgivarna en möjlighet 
att leta efter den eftersökta kompetensen över hela 
EU. 
httpJ/europa. eu. int/jobs/eures/ 
5 Se t.ex. resultattavlan för den inre marknaden från maj 
1998, s.14ff. 17. Frågan om tillgång till information från den 
offentliga sektorn gäller mer än bara rörlighet. 
Den påverkar även det sätt på vilket 
medborgarna kan dra nytta av den inre 
marknaden. Om man inte har information om 
administrativa förfaranden eller om priser, 
kvalitet och säkerhetsföreskrifter för produkter 
blir detta ett hinder när konsumenterna skall 
köpa varor och nyttja tjänster från andra 
medlemsstater. Det är till exempel mycket svårt 
att få information om import av högerstyrda 
fordon (eller vänsterstyrda för den delen ) från 
de brittiska öarna till kontinenten och vice 
versa.7 Ett annat exempel är beskattning, där 
skattebetalare anser att det är oerhört svårt att 
få uttömmande information om internationella 
skatteregler.8 
18. Vid Europeiska rådets möte i Cardiff 
lanserades programmet 'Dialog med 
medborgarna och företagen". Detta gemen­
skapsprogram är en uppföljning av initiativet 
Medborgarnas Europa. Det riktar sig till både 
medborgare och företag som ett sätt att öka 
kunskapen om de möjligheter den inre 
marknaden har att erbjuda. I detta avseende är 
det mycket viktigt med bättre tillgång till 
information från den offentliga sektorn. 
Att delta i den* europeiska integrations­
processen 
19. Medborgarnas Europa kommer bara att bli 
verklighet om medborgarna de facto deltar i 
Europeiska unionens utveckling. Ett sådant 
deltagande förutsätter att de är välinformerade 
om frågor som gäller EU:s arbetssätt och 
verksamhet. Tillgång till information på både 
europeisk och nationell nivå kan i högsta grad 
underlätta detta. 
D Inom verksamheten med språkteknik inom det fjärde och 
det femte ramprogrammet för FoU tar man upp de tekniska 
aspekterna av denna fråga. Forskningsverksamheten 
kompletteras med det marknadsorienterade MLIS-programmet: 
ett flerårigt program för att främja gemenskapens språkliga 
mångfald i informationssamhället, EGT L306, 28.11.1996, s. 
40. 7 Ur rapporten Ustening to Citizens; The difficulties that 
people face in exercising their rights within the Single 
European Märket. 
° Ibid. Denna rapport innehåller fler exempel där bristen på 
information gör livet svårt för EU-medborgare som vill utnyttja 
sina rättigheter i fråga om den inre marknaden. 
/ det senaste valet till Europaparlamentet fick 
bristen på information om EU-medborgarnas nya 
rättigheter i fråga om valet negativa följder: 
valdeltagandet för utländska EU-medborgare i valet 
i bosättningslandet var relativt lågt och endast en 
utländsk EU-medborgare valdes i den medlemsstat 
där hon var bosatt. över initiativ på området. Webbplatsen EUR-
Lex är ett exempel. 
20. En adekvat tillgång till information om och 
från Europeiska unionen kan alltså vara till stor 
nytta för den europeiska integrationsprocessen. 
I slutsatserna från Europeiska rådets möte i 
Cardiff framhölls därför än en gång att det krävs 
ständiga insatser för att föra EU närmare 
medborgarna genom att göra EU öppnare och 
mer vardagsnära som en följd av EU:s 
åtagande att ge största möjliga tillgång till 
information som rör dess verksamhet^0. Detta 
är något som EU och medlemsstaterna måste 
göra tillsammans, eftersom en stor del av 
informationen om EU:s verksamhet i praktiken 
finns på nationell nivå. Det kan därför anses 
vara viktigt att EU-medborgarna inte bara får 
tillgång till de handlingar som institutionerna 
innehar, utan även till den EU-relaterade 
information som - i vidaste mening - finns i 
medlemsstaterna. 
21. I syfte att förbättra öppenheten för EU-
medborgarna om EU:s arbete stadfästes genom 
Amsterdamfördraget deras rätt till tillgång till 
handlingar från Europaparlamentet, rådet och 
kommissionen i EG-fördraget.11 Dessa 
bestämmelser är särskilt viktiga för den demo­
kratiska processen och för förståelsen av den 
europeiska integrationen. Detta är ett viktigt 
steg med tanke på att ett ansenligt antal av de 
klagomål som Europeiska ombudsmannen tar 
emot rör öppenhet och tillgång till information. 
22. EU-institutionema för en aktiv politik i 
fråga om spridning av information om sin 
verksamhet och ämnen som faller under deras 
kompetensområden. I bilaga 2 finns en översikt 
^ Se Europeiska kommissionens andra rapport om 
unionsmedborgarskap, KOM(97) 230 slutlig. 
I ° Slutsatser från Europeiska rådets möte i Cardiff, 15 och 16 
•juni 1998. 
II I den nya artikel 191 a i EG-fördraget föreskrivs följande: 
"1. Varje unionsmedborgare och varje fysisk eller juridisk 
person som är bosatt eller har sitt säte i en medlemsstat skall 
ha rätt till tillgång till Europaparlamentets, rådets och 
kommissionens handlingar enligt de principer och villkor som 
skall bestämmas i enlighet med punkterna 2 och 3. 
2. Rådet skall, under hänsynstagande till allmänna eller 
enskilda intressen, inom två år efter Amsterdamfördragets 
ikraftträdande i enlighet med förfarandet i artikel 189b fastställa 
allmänna principer och gränser för rätten till tillgång till 
handlingar. 
3. De institutioner som avses ovan skall i sina arbetsordningar 
utarbeta särskilda bestämmelser om tillgång till institutionens 
handlingar." 
Förklaring nr 17 i Maastrichtfördraget banade vägen för denna 
utveckling. / EUR-Lex visas t.ex. gratis Europeiska 
gemenskapernas officiella tidning (EGT) under 
fyrtiofem dagar efter det att ett nummer publicerats. 
Här finns även fördragen, gällande lagstiftning och 
rättsfall. Basen uppdateras dagligen på 11 språk 
med de senaste numren av EGT. Dessa är 
tillgängliga på Internet några få timmar efter det att 
pappersversionen har kommit ut. 
http.V/europa. eu. int/eur-lex 
23. Trots dessa insatser skulle många EU-
medborgare vilja ha mer information om EU. 
Det är tydligt att det finns ett växande intresse 
för de EU-frågor som har en inverkan på med­
borgarnas liv. 
68 % av de tillfrågade personerna behöver eller 
skulle vilja ha mer information om Europeiska 
unionen. Européerna vill framför allt veta mer om 
sina rättigheter som unionsmedborgare (49 %), om 
den gemensamma valutan (45 %) och om 
sysselsättningsfrågor (42 %). Detta är ämnen som 
har högsta prioritet för Europeiska unionen. 
Källa: Eurobarometern nr 49, september 1998. 
Figur 1: Vill du veta mer om EU? 
B 
A 
L 
D 
UK 
IRL 
NL 
EU15 
E 
DK 
FIN 
S 
F 
P 
I 
GR 1* t....,..«.;>.*SU i AR i 
oo i:::::::":,,^"""""""i"""::""""":::M::::::::::,,,,,,,,,:::j 
91 f SR i M i 
r>A r:::":""m^"""""Ti:"""M::m:::::*ä::::,,,,,',,,,:::::s 
v> K"^.'".46 i " " W"'" ' J 
04 t.sv>,.... S*.-. >vl .. W i 
10 I:::::::::::::::::::::3:I^::::::-:::::::::<:TJ::::::::::::::^| ' i 
93 f. . *R J 90 i 
on i:.~:^\;~T""jm ::::::""! fSÄ J 
17 t --«-<-•; Kft*~ "V >.J 9» i 
17 I ....-*-.! .ffiF f ^ i 
o<i ' K":^r::::::::::::^:::::::::,::::::,,,:,Ti m 'i 
30 t AÄ ..-<! 01 i 
OR r: m T- I W \ 
17 i «9-"''""" r""Ä 1 ii»' 1 
-9Ri> l^^^^^^^^ä^^^^SgiS^*I«älsfiS»;] 
El % Vill ha mycket större kunskaper 
FJ % Vill veta mer 
13% Nöjd med nuvarande kunskap 
Källa: Eurobarometern 49, 1998 
24. En annan aspekt av Medborgarnas Europa 
är bättre tillgång till information om andra 
medlemsstater. Detta kommer att bidra till öka 
medborgarnas kunskap om de andra europeiska 
länderna, vilket i sin tur kan leda till ett större 
intresse för den europeiska integrations-
procesen. För detta ändamål skulle den 
offentliga sektorn i de olika medlemsstaterna 
kunna göra den information som är av intresse 
för utländska medborgare mer lättillgänglig för 
dem. 
1.2 Information från den offentliga sektorn: 
en väg Ull ekonomisk tillväxt och 
sysselsättning 
Varför är det viktigt att näringslivet har 
tillgång till information frårt den offentliga 
sektorn? 
25. Tillgång till information från den offentliga 
sektorn i de olika medlemsstaterna är en 
nödvändighet för att kunna dra nytta av de 
möjligheter som finns för alla slags företag 
som verkar i mer än en medlemsstat. 
26. Den information som är relevant för 
företagen är i första hand av administrativt 
slag. I dagsläget är det fortfarande svårt att få 
hela bilden klar för sig i fråga om vilka 
rättigheter, skyldigheter och förfaranden ett 
företag måste följa för att problemfritt verka i ett 
annat EU-land. 
58% av företagen tror att det är sannolikt att 
tillgång till mer information skulle göra det möjligt 
för dem att expandera sin verksamhet inom 
Europeiska unionen. Exempelvis angav 66% av 
företagen att de behövde exakt information om 
administrativa förfaranden. 25 % av företagen anser 
att kvarvarande hinder för handel och affärs­
verksamhet kan tillskrivas bristen på information om 
EG-reglerna. 
Källa: Resultattavlan för den inre marknaden, 
oktober 1998 
27. Bristen på administrativ information skadar 
främst de små och medelstora företag som inte 
har ekonomiska möjligheter att ta reda på de 
ofta vitt sprida uppgifterna. 
28. Men även information som inte är av 
administrativt slag kan vara mycket värdefull 
för företagens beslut. Statistisk, ekonomisk och 
geografisk information är några exempel. Denna 
information spelar en viktig roll för företag i 
alla branscher, främst då de skall fatta beslut 
om sina företags- och marknadsföringsstrategier 
eller export- och investeringsplaner. Snabb och 
enkel tillgång till sådan information hjälper 
företagen att fatta välgrundade beslut. Bristen 
på information kan avsevärt försena beslut om 
gränsöverskridande transaktioner. 29. Den viktiga företagsinformation som 
handelskamrarna samlar in i hela Europa är 
t.ex. inte lätt att få tillgång till. Det har tagits 
initiativ på europeisk nivå för att förbättra 
situationen på detta område (se rutan nedan). 
EBR Il-projektet 
Projektet Europeiska företagsregister (EBR) har 
startats eftersom det inte finns någon helt integrerad 
informationstjänst om europeiska företag. Detta är 
ett potentiellt hot mot en effektiv verksamhet på 
den europeiska gemensamma marknaden. 
Projektet syftar till att garantera att grunddata om 
samtliga företag i Europa finns tillgängliga utan 
hinder i form av skillnader i teknik, språk, 
registersystem, nät osv. 
EBR - som finansieras inom EU:s program för 
telematiktillämpningar - togs i drift i december 1998 
och ger nu elektronisk tillgång till företagsdata från 
10 EU-länder plus Norge. 
http://www. ebr. org 
30. I många fall är det inte heller lätt att snabbt 
få tillgång till statistik om europeiska marknader 
och ekonomiska trender. Detta problem är dock 
snarare kopplat till insamlingen av nationell 
statistik (olika metoder på nationell nivå, 
deadline för uppgiftsöverföring till Eurostat, 
kvaliteten på indikatorerna, ökad arbets­
belastning på de små och medelstora företagen 
osv.) än till tillgången i sig. 
31. Att det inte finns tillgänglig information från 
den offentliga sektorn kan skapa konkurrens­
nackdelar för utländska företag i förhållande till 
de lokala företag som kan falla tillbaka på sin 
egen erfarenhet om lokala förhållanden. Detta 
gäller t.ex. i fråga om försäkringstjänster som i 
huvudsak bygger på rätt information om 
specifika lokala risker osv. 
32. Det har också en negativ inverkan på de 
företag som till sin natur har en internationell 
inriktning. Ett exempel på detta är 
internationella transportföretag som bjuder ut 
sina tjänster i hela Europa. Riktig information på 
det lokala planet - geografisk information, 
trafikinformation och information om 
väderförhållanden osv. - är viktig för deras 
dagliga verksamhet. 
33. Både administrativ och annan information är 
av största vikt vid offentlig upphandling12. 
Insyn i offentlig verksamhet på detta område är 
' * Special sectorial report on public procurement, november 
1997. I denna rapport ges exempel på hur viktigt det är med 
tillgång till information på detta område. Rapporten finns på 
webbsidan för Europeiska kommissionen, GD XV på följande 
adress: 
htpp://europa.eu.int/comm/dg15/en/publproc/ 
en nödvändighet för att uppnå en verklig inre 
marknad. Tillgång till information om de lokala 
förhållandena är nödvändig för att reglerna skall 
fungera effektivt och för att alla berörda företag 
skall ha samma möjligheter. Eftersom den 
relevanta informationen inte alltid är klar och 
tydligt, är offentlig upphandling i praktiken ofta 
en nationell angelägenhet trots EU-
lagstiftningen. 
34. Ett annat exempel där bristen på klar och 
lättförståelig information får negativa effekter på 
europeisk nivå är information om patent. 
Europeiska patentverket bedömer att det läggs 
ner mer än 18 miljarder euro varje år på 
forskning som någon annan redan har utfört. 
Genom bättre tillgång till information om den 
senaste forskningen skulle detta belopp kunna 
minskas. 
Esp@cenet 
Tillsammans med de länder som är medlemmar i 
Europeiska patentorganisationen och Europeiska 
kommissionen har Europeiska patentverket startat 
en ny tjänst - esp@cenet - som är tillgänglig via 
Internet. Huvudsyftet med denna nya tjänst är att 
förse användarna med en snabbt åtkomlig källa till 
gratis patentinformation (fler än 30 miljoner 
dokument om patent). Ett annat mål är att öka 
kunskaperna på nationell och internationell nivå, 
främst bland de små och medelstora företagen, om 
vad slags information som finns tillgänglig för alla. 
http://www. european-patent-office. or g/ 
35. Slutsatsen att tillgång till uppgifter från 
den offentliga sektorn är av största 
betydelse för företagen i Europa får stöd i en 
ny rapport 'Att hantera förändringar' från 
Högnivågruppen om ekonomiska och sociala 
konsekvenser av industriella förändringar.13 
Gruppen fastslår bl.a. följande omedelbara 
prioritering: "Att stärka konkurrenskraften genom 
att till fullo öppna den europeiska marknaden för 
telekommunikations- och datatjänster och 
genom att öka den fria tillgången till statliga och 
av staten ägda data". 
information från der* offentliga sektorn; ert 
möjlighet att utforska och utnyttja ytterligare 
36. På grund av verksamhetens storlek och 
omfattning utgör den offentliga sektorn den 
största enskilda informationskällan som kan 
13 Att hantera förändringar, Högnivågruppen om ekonomiska 
och sociala konsekvenser av industriella förändringar, 
slutrapport, november 1998. På Europeiska rådets särskilda 
möte i Luxemburg (21-22 november 1997) uppmanades denna 
grupp att analysera industriella förändringar i EU och 
undersöka olika sätt att förekomma och hantera förändringar 
och deras ekonomiska och sociala effekter. ge förädlat innehåll och förädlade informations­
tjänster. Studier har visat att merparten av de 
kommersiella informationstjänsterna på EU:s 
informationsmarknad utgörs av tjänster på 
områden där den offentliga sektorn är 
innehavare av mycket stora tillgångar. 
37. Figur 2 visar tydligt att informationen från 
den offentliga sektorn är huvudresursen för en 
stor del av informationstjänsterna. Den är 
antingen huvudämnet (statlig/politisk 
information, rättsinformation) eller en viktig 
råvara (företagsprofiler, patentinformation, 
vetenskaplig, teknisk och medicinsk (STM) 
information osv.). 
Figur 2: Inkomster från elektroniska informations­
tjänster i EES-området efter ämnesområde 
Resor' Patent-
tunosm /-information 
1 % / 10/, 
' * Finansiell 
"-information 
34% Rätts­
information 
4% 
Övrig 
företags­
information 
8% Statl./pol. 
information 
15% Företags­
profiler 
24% 
Källa: MS Study ofthe märkets for electronic information 
services in the EEA, 1994 
(Totala inkomster 1994: 5,517 miljarder ecu) 
38. Informationen från den offentliga sektorn är 
därför det primära innehållet och därmed av 
yttersta vikt för informationsbranschen och en 
nyckelfaktor för applikationer för elektronisk 
handel14. 
39. Innehållsbranschen växer i en imponerande 
takt och ungefär fyra miljoner personer är 
sysselsätta inom sektorn i Europa15. De små 
och medelstora företag som försöker utnyttja 
möjligheten att bearbeta och förädla information 
kommer att stå för en stor del av den framtida 
"^ För en djupare analys av dagens trender och innehållets 
och innehållsbranschens avgörande roller i nätverksekonomin, 
se CONDRINET-studien (Content and Commerce Driven 
Strategies in the Global Networks), oktober 1998. Studien har 
beställts av Europeiska kommissionen och genomförts av 
Gemini Consulting: 
http://www2.echo.lu/condrinet/ 
European Information Technology Observatory, 1998, 
Innehållsbranschen omfattar följande: media, förlags­
verksamhet, marknadsföring och reklam. 
tillväxten. Uppkomsten och utvecklingen av 
dessa mycket dynamiska företag behöver 
främjas särskilt, eftersom de är ovärderliga för 
skapandet av nya arbetstillfällen under det 
tjugoförsta århundradet. 
40. Den europeiska informationsbranschen 
konkurrerar på en global marknad. Under 
förberedelsearbetet med denna grönbok har 
företrädare för den europeiska informations­
branschen upprepade gånger och med 
eftertryck gett uttryck för sin oro över de 
europeiska förläggarnas konkurrens­
nackdelar i förhållande till utländska förläggare. 
41. Större möjligheter att utnyttja 
informationen från den offentliga sektorn 
skulle delvis kunna råda bot på denna 
situation och detta skulle leda till nya 
möjligheter att skapa arbetstillfällen. I USA har 
de gynnsamma förhållandena för detta slags 
utnyttjande redan lett till ett uppsving för de 
olika sektorerna inom informationsbranschen. 
42. Det finns knappt några regler i Europa om 
villkor för utnyttjande av den information 
som den offentliga sektorn innehar. Riktlinjer 
för samverkan mellan den offentliga och den 
privata sektorn på informationsmarknaden 
offentliggjordes av kommissionen 1989. 
Liknande riktlinjer utarbetades av det brittiska 
handels- och industriministeriet 1985. År 1994 
offentliggjordes en rundskrivelse från den 
franske premiärministern och ett 
avtalsmemorandum antogs av den 
nederländska regeringen 1997. 
43. Detta är naturligtvis goda initiativ, men det 
finns trots allt inga klara och enhetliga principer i 
Europa. Denna avsaknad av klara och 
enhetliga principer innebär att den europeiska 
industrin befinner sig i ett sämre läge än sina 
amerikanska konkurrenter. I vissa fall har detta 
lett till att ledande europeiska företag har 
investerat i produkter som bygger på 
information från den amerikanska offentliga 
sektorn. 
Reed Elsevier plc, en brittisk-holländsk koncern, har 
köpt upp det USA-baserade företaget LEXIS-NEXIS, 
en ledande leverantör av informationstjänster on-
line och datahjälpmedel för företagsledning. 
Företaget vänder sig till en rad yrken (1,4 miljarder 
dokument i fler än 8 692 databaser, 1,5 miljoner 
abonnenter och 1 200 anställda över hela världen). 
Företaget har bl. a. specialiserat sig på 
rättsinformation. gränsöverskridande samarbete med 
offentliga organ för att utnyttja information från 
den offentliga sektorn. Det har även visat sig att 
det finns faktiska möjligheter att forska 
vidare om och ytterligare utnyttja på 
europeisk nivå. 
EU:s genomslagskraft visar sig i 
INFO2000-programmets förslagsomgång 
Inom ramen för Info 2000-programmet inbjöd 
Europeiska kommissionen år 1998 organisationer att 
lämna förslag till samfinansierade pilot- eller 
forskningsprojekt. Syftet med förslagen var att göra 
de informationstillgångar som innehas av den 
offentliga sektorn mer lättillgängliga för utnyttjande 
i europeiska tjänster med multimedieinnehåll. 
Det lämnades totalt 141 förslag inom angiven tid. 
De totala kostnaderna för det föreslagna arbetet 
uppgick till 109,7 miljoner ecu och de anslag som 
söktes uppgick till 50,6 miljoner ecu. Dessa anslag 
var därför i storleksordningen 7 gånger för höga, då 
den anslagna budgeten var 7 miljoner ecu. 
45. I vissa fall kan dock en kommersiell åter-
användning av information från den offentliga 
sektorn ge upphov till frågor om var gränserna 
för de olika aktörernas roller går. När 
intressenter från den privata sektorn har 
etablerat sig på marknaden för offentlig 
information kan det bli svårt att garantera att 
alla medborgare får tillgång till informationen. 
Men om den offentliga sektorn förädlar den 
egna informationen och släpper ut informations­
produkter på en dittillsvarande privat 
informationsmarknad kan frågan om sund 
konkurrens komma upp. 
46. Dessa frågor och eventuella hinder på 
europeisk nivå för utnyttjande av information 
från den offentliga sektorn kommer att tas upp i 
kapitel III. 
44. Pilotprojekt inom EU:s Info 2000-program16 
har visat att privata partner är intresserade av 
16 Info 2000-programmet (rådets beslut av den 20 maj 1996, 
EGTL129, 30.5.1996, s. 24.) 
Kapitel tt: Informationssamhället och den 
offentliga sektorn 
47. Diskussionen om information från den 
offentliga sektorn bör ses mot bakgrund av det 
framväxande informationssamhället. Den nya 
informations- och kommunikationstekniken har i 
snabbt takt ändrat det sätt på vilket den 
offentliga sektorn arbetar, vilket gör att det nu är 
precis rätt tid för en debatt om information 
från den offentliga sektorn. 
IM Electronic government 
48. Det framväxande informationssamhället, 
som drivs framåt av den ständigt ökande och 
genomgripande användningen av informations-
och kommunikationsteknik (IKT), påverkar i allt 
högre grad den offentliga sektorn. Förvaltning­
arna följer den privata sektorns exempel och 
utnyttjar den nya teknikens enorma möjligheter 
att förbättra effektiviteten. Denna utveckling har 
ofta fått benämningen Electronic Government 
och omfattar både den interna och den externa 
användningen av IKT i den offentliga sektorn. 
49. Betydelsen av denna utveckling får allt 
större erkännande i många av världens länder. I 
Europa genomförs försök på alla nivåer inom 
den offentliga sektorn - på lokal, regional, 
nationell och europeisk nivå - för att förbättra 
de berörda offentliga tjänsterna och för att öka 
interaktionen med omvärlden. 50. Användningen av IKT underlättar inte bara 
den offentliga förvaltningens interna 
verksamhet, utan är också ett viktigt stöd vid 
kommunikationen mellan olika förvaltningar 
samt vid kontakter med medborgarna och 
företagen. Detta är en av hörnstenarna i den 
offentliga sektorns nya IT-strategi: den för den 
offentliga sektorn närmare medborgarna och 
företagen, samtidigt som de offentliga tjänsterna 
förbättras. På EU-nivå främjas framstegen på 
detta område genom program som IDA och de 
insatser inom det femte ramprogrammet för 
FoU som riktar sig till förvaltningarna. 
51. Tjänsterna inom Electronic government kan 
vanligtvis delas upp efter tre huvudfunktioner. 
Informationstjänster för att på begäran hämta 
sammanställd och klassificerad information 
(t.ex. webbplatser). 
Kommunikationstjänster för att kommunicera 
med enskilda (privatpersoner eller företag) eller 
grupper av människor (t.ex. via e-post eller 
diskussionsfora). 
Transaktionstjänster för att köpa varor eller 
tjänster on-line eller för att sända uppgifter (t.ex. 
offentliga sektorns blanketter, röstning). 
I tabell 1 finns en översikt över möjliga tjänster 
och deras tillämpningsområden. 
Tabell 1 
En översikt över "Electronic Governmenf-tjänster 
Informationstjänster Kommunikationstjänster Transaktionstjänster 
I vardagslivet 
Tele-förvaltning 
Deltagande i det 
politiska livet Information om arbete, 
bostäder, utbildning, 
hälso- och sjukvård, 
kultur, transporter, miljön 
osv. 
Kataloger över offentliga 
tjänster. 
Handledning i 
förvaltningsförfaranden. 
Offentliga register och 
databaser. 
Lagar, parlaments­
dokument, politiska 
program, referensmaterial. 
Bakgrundsinformation om 
beslutsprocessen. Diskussionsfora inriktade 
på vardagslivet. 
Anslagstavlor med lediga 
arbeten eller bostäder. 
Kontakter med tjänstemän 
i den offentliga sektorn via 
e-post T.ex. biljettbokning och 
anmälningar till kurser 
Elektronisk inlämning av 
blanketter 
Diskussionsfora inriktade 
på politiska frågor. 
Kontakter med politiker via 
e-post. Folkomröstningar 
Val 
Opinionsundersökningar, 
namninsamlingar 
Källa: Institute of Technology Assessment, Austrian Academy of Sciences and Centre for Social, bakgrundsmaterial till konferensen 
"Information Society, Bringing Administration Closer to the Citizens" i november 1998 (anordnad av Centre for Social Innovation on 
behalfofthe Information Society ForumA/Vork Group 5/Public Administration). 
52. Transaktionstjänster anses allmänt som 
framtiden för Electronic government, eftersom 
blanketter spelar huvudrollen i nästan alla 
förvaltningsförfaranden. I en ny tysk Delphi-
studie ansåg de intervjuade experterna att 
transaktionstjänsterna kommer att bli verklighet 
inom de närmaste tio åren. Man beräknar att 
redan i dag finns 40 procent av alla blanketter 
inom den offentliga förvaltningen i USA i 
elektronisk form. Detta sätt att sköta sina 
förehavanden med den offentliga sektorn kan i 
stor utsträckning minska den administrativa 
arbetsbelastningen på både medborgarna och 
företagen. 
TESS-projektet (Telematik för social trygghet ) -
som finansieras via IDA-programmet - syftar till att 
förenkla och påskynda administrativa förfaranden 
för att garantera att medborgarna får rätt till sina 
lagstadgade sociala förmåner. Målet är att ersätta 
pappersblanketter med elektroniska medier när det 
gäller informationsutbyte. De två stora områden 
som man idag arbetar med inom TESS är 
ålderspensioner (för att garantera att migrerande 
arbetstagare får den pension de har rätt till) och 
återbetalningar av vårdförmåner (i de fall då den 
medlemsstat där vårdförmånen förskotterades är en 
annan än den där personen är försäkrad). 
53. Att omforma de offentliga tjänsterna kan 
kräva stora investeringar på alla nivåer inom 
den offentliga sektorn samt även en ny 
organisationskultur. Men med tanke på 
resultatet är det värt det. Electronic government 
leder till en effektivare offentlig förvaltning som 
står medborgarna närmare. 
54. EU-institutionerna genomgår själva en 
omvandling för att utnyttja de möjligheter som 
electronic government erbjuder. Det elektroniska 
inslaget i transaktioner med och i information till 
medborgarna kommer att öka. Ett exempel: 
inom kort kommer kommissionen att kunna ta 
emot projektförslag i elektronisk form inom det 
femte ramprogrammet för forskning och 
utveckling. Rättsliga hinder på EU-nivå måste 
dock först lösas för att dessa transaktioner skall 
bli verklighet. 
55. En ofta glömd aspekt av Electronic 
Government är dess eventuella inverkan på 
informationsmarknaden. Genom att tillämpa 
ny teknik och innovativa idéer kan offentliga 
myndigheter på alla nivåer spela rollen som 
pådrivare av informationssamhällets 
framväxt. I den rapport om arbetstillfällen i 
informationssamhället17, som presenterades vid 
Europeiska rådets möte i Wien i december 
1998, betonas än en gång de offentliga myndig-
17 Arbetstillfällen i informationssamhället: Att utnyttja 
informationsrevolutionens potential, KOM(1998) 590 slutlig. heternas roll. Om de tjänar som exempel i sin 
egenskap av ledande kunder, kommer detta att 
övertyga medborgarna och företagen om att 
anamma den nya tekniken och tjäna som ett 
incitament för IKT-sektorn att utforska nya 
vägar. 
11.2 Electronic Government och information 
från den offentliga sektorn 
56. Användningen av den nya tekniken kan 
avsevärt öka informationsinsamlingens 
effektivitet. Den öppnar vägen för de offentliga 
förvaltningarna att dela tillgänglig information 
när detta enligt dataskyddsregler är möjligt, 
istället för att flera organ samlar in samma 
uppgifter från medborgarna och företagen. Detta 
kan framför allt minska den administrativa 
arbetsbörda som vilar på medborgarna och 
företagen - särskilt de små och medelstora 
företagen. 
57. Att dela på information leder samtidigt till 
mer välinformerade offentliga organ, som har 
tillgång till alla uppgifter som är relevanta för 
deras verksamhet. I EU-sammanhang utväxlas 
mer och mer uppgifter mellan medlemsstaterna 
på områden såsom tull, jordbruk, miljö, hälso-
och sjukvård, statistik osv. 
58. Den "elektroniska revolutionen" har även 
stor inverkan på informationens tillgänglighet 
och spridning. Internet har en enorm potential i 
egenskap av en plattform där medborgarna och 
företagen lätt kan hitta information från den 
offentliga sektorn. Alla EU-länderna utnyttjar 
denna potential. 
59. Som en del av EU-institutionernas politik för 
informationsspridning använder de sig mer och 
mer av Internets möjligheter. De har en familj 
av webbplatser med en stor mängd information 
om EU och dess verksamhet. 
60. Fler och fler människor besöker dessa 
webbplatser, vilket följande exempel visar: I 
september 1998 konsulterades nästan 7 
miljoner kommissionsdokument elektroniskt, 
vilket var mer än dubbelt så många 
konsultationer som i september 1997. 
61. Genom den nya tekniken blir det även 
möjligt att tillhandahålla information och tjänster 
i en mer integrerad form. En sådan integrering 
är särskilt önskvärd när ett behov av ett visst 
slags information gör det nödvändigt att 
kontakta flera olika förvaltningar. Detta mål går 
under namnet one stop service eller one stop 
shopping. Webbplatsen europa.eu.int utgör en 
enda ingång för tillgång till information från alla 
EU-institutionerna. 
62. Digitialiseringen av informationen från den 
offentliga sektorn underlättar inte bara 
tillgången, utan även möjligheterna att 
utnyttja den. Ökad tillgång till informationen i 
10 
kombination med den digitala formen gör det 
lättare att sammanställa uppgifter från olika 
källor. Detta skapar förutsättningar för 
utvecklingen av nya informationsprodukter med 
informationen från den offentliga sektorn som 
råvara. 
63. På grund av digitaliseringsprocessen blir de 
skillnader som finns i fråga om tillgång till och 
utnyttjande av den offentliga informationen 
mellan de offentliga förvaltningarna i Europa 
synligare och mer relevanta. Dessa skillnader 
skapar hinder så att det inte går att fullt ut 
utnyttja den nya teknikens möjligheter. Därmed 
blir en debatt på europeisk nivå om 
informationen från den offentliga sektorn mer 
nödvändig. 
11.3 Elektronisk tillgång för alla? 
64. Våra samhällen är på väg mot en situation 
där alla har tillgång till de nya elektroniska 
verktygen. Intemets genomslag är mycket 
snabbare än något annat informationsverktyg 
tidigare under detta sekel, t.ex. telefonen eller 
TV-n. Det kommer dock att ta tid innan man 
har uppnått en allmän tillgång. 
65. Att information från den offentliga sektorn 
sprids via Internet innebär inte automatiskt att 
alla medborgare har samma tillgång till informa­
tionen. Det finns stora skillnader i fråga om 
tillgång till informationssamhällets verktyg 
(datorer, modem osv.) och förmågan att 
använda dem. I detta sammanhang framhålls i 
rapporten om arbetstillfällen i informations­
samhället18 att tillgången till dessa verktyg och 
kunskapen att använda dem är nödvändiga 
förutsättningar för sysselsättningsskapandet och 
därför behöver dessa frågor prioriteras. 
66. Detta påpekande visar på behovet av att 
investera i infrastruktur som ger alla tillgång 
till de elektroniska näten. Biblioteken verkar 
vara särskilt lämpade att ta på sig denna 
offentliga roll, men man bör även undersöka 
andra vägar. 
Infödd 
I Portugal har man skapat ett landsomfattande nät 
av "Cyber-kiosks" för att ge medborgarna tillgång 
till Internet och framför allt information från den 
offentliga sektorn. Via det globala, integrerade 
multimediesystemet Infocid har man tillgång till 
myndigheternas information på många områden, 
t.ex. sysselsättning och fortbildning, utbildning, 
lagarna och domstolarna, boende osv. 
http://www. infocid.pt/ och kommunikationsteknik. Uteblivna 
investeringar kan leda till ett samhälle som är 
delat mellan de människor som kan använda de 
nya informationsverktygen och den som inte har 
denna kunskap. Inom flera projekt på europeisk 
nivå har man redan tagit itu med detta problem 
och angriper då problemen från grunden. 
EUN - Det europeiska skolnätverket 
Syftet med detta projekt, som finansieras av 
projektgruppen för utbildningsmultimedia och 
samordnas av Sokrates-programmet, är att inrätta 
ett europeiskt informationsnät för skolor - det 
europeiska skolnätverket - som en multimedie- och 
kommunikationsplattform för skolorna i Europa. 
Nätet skall även vara en stomme för samarbete på 
europeisk nivå mellan nationella utbildnings­
myndigheter, universitet och näringslivet för att 
utveckla IKT i skolorna när det gäller innehåll, 
pedagogik och teknik. 
http://www. eun. org/ 
68. Förbättrade färdigheter kommer på lång sikt 
att leda till att informationen kommer till 
bättre användning. Bättre informerade och 
datakunniga medborgare och företag kommer 
att efterfråga mer och bättre information. Detta 
kommer att vara ett incitament för den offentliga 
sektorn att tillhandahålla bättre informations­
tjänster och för informationsbranschen att 
utarbeta fler förädlade informationsprodukter. 
67. Dessutom understryker detta vikten av 
investeringar i utbildning om informations-
18 Ibid. 
11 
Kapitel III: Frågor kopplade till tillgång till 
och utnyttjande av information från den 
offentliga sektorn 
69. Tillgången till informationen från den 
offentliga sektorn samt det kommersiella 
utnyttjandet av denna information ger upphov till 
en rad frågor som kräver ett noggrant 
övervägande. Det gäller allt från en definition på 
information från den offentliga sektorn till frågor 
som rör privatlivets helgd och ansvarighet. 
70. Frågorna som följer efter varje avsnitt är 
bara vägledande. Som läsare är ni välkomna att 
anlägga ett öppet och innovativt perspektiv och 
fundera över alla områden som diskuteras här 
samt även andra områden som ni anser vara 
relevanta. 
HM Definitioner 
information från den offentliga sektorn 
71. Det är viktigt att begreppet information från 
den offentliga sektorn definieras. Därigenom 
kommer det att bli lättare att fastställa 
omfattningen av reaktionerna på denna grönbok 
samt en eventuell uppföljning. 
72. Definitionen på den offentliga sektorn 
varierar från en medlemsstat till en annan. I 
lagen och i diskussionen om tillgång till 
information från den offentliga sektorn verkar 
det finnas tre tillvägagångssätt: 
• Det funktionella sättet, där den offentliga 
sektorn omfattar de organ som ges 
statsmaktens befogenheter eller tilldelas 
offentliga uppgifter och funktioner^9. 
• Det legalistiska/institutionella sättet: 
endast de organ som räknas upp i relevant 
lagstiftning är av offentlig natur. 
• Det finansiella sättet, där den offentliga 
sektorn omfattar alla organ som 
huvudsakligen finansieras med offentliga 
medel (dvs. sådana som inte drivs på 
vanliga marknadsmässiga villkor). 
Vilket sätt som än väljs, skall informationen från 
olika nivåer - central, regional och lokal - inom 
det offentliga beaktas. 
19 I direktiv 90/313/EEG om rätt att ta del av miljöinformation 
ingår inte i definitionen på den offentliga sektorn organ med 
dömande eller lagstiftande befogenheter. Det föreskrivs att 
nationella, regionala och lokala offentliga myndigheter som 
ansvarar för och innehar uppgifter om miljön skall lämna ut 
dessa uppgifter till varje fysisk eller juridisk person på dennes 
begäran, oberoende av om personen har ett skäl att få 
uppgifterna eller inte. Eftersom syftet är att främja miljöskyddet 
tas inte kommersiella frågor upp. Specifika bestämmelser i 
direktivet tas upp i olika avsnitt i kapitel II. Om det vidtas 
åtgärder som ett resultat av denna grönbok sä kommer dessa 
inte att inverka på tillgången till den miljöinformation som 
regleras i direktivet. Inte heller kommer annan relevant 
gemenskapslagstiftning påverkas. I samtliga fall anses statsägda företag som drivs 
på marknadsmässiga villkor och som är 
underställda privaträttsliga lagar och 
bolagslagstiftning uppfylla någon av dessa 
definitioner. 
Olika slags information från don offentliga 
sektorn 
73. Informationen från den offentliga sektorn 
kan klassificeras på olika sätt. En första möjlig 
distinktion är den mellan administrativ och 
icke-administrativ information. Den första 
kategorin gäller regeringens och förvaltningens 
funktion och den andra den information som 
samlas in från omvärlden i samband med att det 
offentliga utför sina uppdrag (geografik 
information, information om företag och FoU 
osv.). 
74. Den administrativa informationen kan delas 
upp ytterligare i information som är av grund­
läggande betydelse för att demokratin skall 
fungera (lagar, rättsfall, information från 
parlamentet osv.) och information som inte är 
av så grundläggande karaktär. 
75. En annan möjlig distinktion kan göras 
mellan information som är relevant för den 
stora allmänheten (t.ex. information från 
parlamentet) eller för en mycket begränsad 
grupp direkt berörda personer. 
76. Från ett marknadsperspektiv kan informa­
tionen delas upp efter dess (potentiella) 
ekonomiska värde. Det bör noteras att både 
administrativ och icke-administrativ information 
kan ha ett avsevärt marknadsvärde. 
77. De ovannämnda distinktionerna kan få 
konsekvenser för det sätt på vilket olika slags 
information behandlas: de kan vara nära 
kopplade till frågor om prissättning och 
upphovsrätt och tangera frågor såsom 
uppgiftsskydd. 
Fråga 1: 
Vilken definition av den offentliga sektorn är 
mest lämplig, enligt er åsikt? 
Vilka kategorier av information från den 
offentliga sektorn bör användas i denna debatt? 
U12 Villkor far tillgång til) information från 
den offentliga sektorn 
78. Att det finns en lag om rätt till tillgång 
innebär inte att någon automatiskt har 
obegränsad och ovillkorlig tillgång till 
information från den offentliga sektorn. I detta 
avseende tillämpar medlemsstaterna och EU 
olika regler och de har olika rutiner. 
12 
79. De olika villkoren för tillgång ger upphov till 
ett flertal frågor som är relevanta både för 
medborgarna och för företagens konkurrens­
kraft. Åsikter i fråga om båda dessa perspektiv 
är välkomna. 
Det föreligger ett skäl 
80. I de flesta nationella lagar finns inget krav 
på att en person eller ett företag skall ha ett 
särskilt skäl för att få tillgång till information från 
den offentliga sektorn. Men eftersom detta 
under vissa omständigheter är fallet förtjänar 
problemet att diskuteras. 
Undantag från rätten till tillgång 
81. I all nationell lagstiftning finns undantag från 
rätten att få tillgång till information. Enkelt 
uttryckt kan undantagen delas upp i fyra 
kategorier: 
• Undantag i statens intresse som t.ex. gäller 
landets säkerhet, den allmänna ordningen 
inom landet, ekonomiska intressen, 
relationer med andra länder, lagstiftnings­
ärenden etc. Dessa faller oftast under 
medlemsstaternas behörighetsområde. 
• Undantag för skydd av enskildas intresse 
som t.ex. gäller privatlivets helgd, 
immateriell äganderätt, affärshemligheter, 
rättegångsprocedurer osv. 
• Undantag för att skydda beslutsprocesser, 
t.ex. förhandsinformation eller information 
för internt bruk etc. 
• Undantag för att undvika orimliga 
kostnader eller orimlig arbetsbelastning 
inom de berörda myndigheterna t.ex. redan 
offentliggjord information och orimliga 
förfrågningar. 
I direktiv 90/313/EEG finns en förteckning med 
möjliga undantag som omfattar samtliga 
problemområden ovan.20 
82. Det finns skillnader mellan medlemsstaterna 
i fråga om undantag och deras tolkning. Det har 
hävdats att detta kan vara ett hinder för 
företagens och medborgarnas möjlighet att få 
tillgång till den information de behöver på 
alleuropeisk basis. 
Tid, mängd, form 
83. Uppkomsten av ny teknik och snabbare nät 
innebär att frågor om tid, mängd och form 
avseende informationen från den offentliga 
sektorn ofta får mindre betydelse. Om 
informationen ögonblickligen är tillgänglig via 
elektroniska nät, kan medborgarna ladda ner 
den informationsmängd de behöver i samma 
ögonblick som behovet uppstår. 84. Men eftersom inte all information från den 
offentliga sektorn kommer att finnas tillgänglig i 
elektronisk form inom en överskådlig framtid, 
kvarstår frågan om hur snabbt offentliga 
myndigheter bör besvara förfrågningar och hur 
stor informationsmängd de behöver lämna ut. 
Dessa frågor hör samman med behovet att 
undvika orimliga förfrågningar och orimlig 
arbetsbelastning. 
Tid 
85. Nationella lagar om rätt att ta del av 
information varierar när det gäller inom vilken 
tid som den offentliga sektorn måste besvara en 
förfrågan om information. I fransk lagstiftning 
har myndigheterna två månader på sig, medan 
man i svensk lagstiftning föreskriver ett snabbt 
svar. I vissa fall finns ingen tid angiven. I 
direktiv 90/313/EEG anges en tidsfrist på två 
månader. 
Mängd och form 
86. Frågan om i vad mån det bör finnas 
begränsningar i omfattningen av den efter­
frågade informationen är mer komplicerad. I 
princip kan vissa begränsningar komma att 
införas i fråga om den information som inte 
finns i elektronisk form och där det skulle krävas 
en stor arbetsinsats för att sammanställa den. 
Kravet att medborgarna skall få tillgång till 
information utan att det kostar alltför mycket 
måste vägas mot behovet att undvika alltför stor 
belastning på den offentliga sektorn. Om den 
offentliga informationen finns tillgänglig i 
elektronisk form, är det svårare att motivera 
kvantitativa begränsningar. 
87. När den offentliga sektorn fullgör sitt 
huvuduppdrag producerar den en stor mängd 
rådata. Denna information kan ofta finnas i en 
form som är föga attraktiv och svår att tillgå. 
Med denna problematik i åtanke ägnar sig 
många offentliga organ åt att anpassa rådata till 
kundernas behov. 
88. Detta illustrerar även en annan intressant 
fråga: medborgarnas rätt till tillgång till rådata 
och delvis behandlade uppgifter och inte bara 
uppgifter i deras slutliga, sammanställda form. 
20 Se fotnot 19, s. 11. 
13 
Fråga 2: 
Skapar de skiftande villkoren för tillgång till 
information från den offentliga sektorn i de olika 
medlemsstaterna hinder på europeisk nivå? 
Om så är fallet, vilka faktorer berörs: krav på ett 
särskilt skäl, undantag, tid, form, mängd? 
Vilka lösningar kan förutses? 
1IJJ Praktiska hjälpmedel för lättare tillgång 
89. Både medborgarna och företagen kan anses 
vara "kunder" i fråga om de informationstjänster 
som den offentliga sektorn erbjuder. Begreppet 
kund förutsätter att medborgarnas och 
företagens önskemål beaktas då tjänsternas 
utvecklas och att användarvänliga sök­
funktioner utvecklas. 
90. Det finns enorma datamängder inom den 
offentliga sektorn. 
/ en nyligen genomförd beräkning av antalet 
offentliga databaser i Nederländerna kom man fram 
till en siffra på 36 000 2J 
För att hjälpa "informationskunderna" att hitta 
vad de söker i den stora datamängden kan det 
bli nödvändigt att införa metadata och register. 
Därmed aktualiseras följande fråga: 
Fråga 3: 
Kan införandet av europeiska metadata 
(information om tillgänglig information) hjälpa 
de europeiska medborgarna och företagen att 
hitta rätt bland den information som innehas av 
den offentliga sektorn i Europa? 
Om svaret är ja, hur skulle man bäst göra detta? 
Vilka kategorier av uppgifter bör registren över 
den offentliga sektorns informationstillgångar 
innehålla? 
111,4 Frågor om prissättning 
91. Priserna samt även prissättningsmodellerna 
varierar enormt mellan de olika 
medlemsstaterna och mellan olika offentliga 
organ i samma medlemsstat. 
Av figur 3 framgår exempelvis de 
varierande priser som Dun&Bradstreet -
leverantör av företagsinformation - måste 
betala för att få tillgång till företagsuppgifter och 
årsredovisningar i EU. Figur 3: Enhetspris för information om 
företag i olika länder 
(Källa: Dun & Bradstreet Europé. 1998) 
I Registeruppgifter 8 EURO 10 
E3 Årsredovisningar I 
Prissättningsmodeller 
I en fransk skrivelse från 1994 skiljer man mellan 
kostnader för insamling och framställning av 
information (som inte debiteras) och andra 
kostnader, t.ex. för tryckning, uppdatering, 
datahämtning och överföring (som får debiteras). 
Man skiljer dessutom mellan olika typer av 
information och vad den skall användas till. 
I de brittiska riktlinjerna som utfärdades av 
handels- och industridepartementet 1985, 
förespråkas ett marknadssynsätt: Där det finns en 
etablerad marknad för statlig marknadsföringsbar 
information som redan tillhandahålls av 
ministerierna, bör dessa ta ut ett rimligt 
marknadspris. I fråga om marknadsföringsbar 
information som inte tidigare utnyttjats, kan avtal 
inledningsvis bygga på att ministerierna bara tar 
betalt för de kostnader som överstiger de som 
normalt sett skulle uppstå för att bearbeta 
uppgifterna eller informationen för eget användning 
i ministerierna. 
21 BDO Consultants, Electronische bestanden van het 
bestuur, 1998 
14 
/ Europeiska kommissionens synergiriktlinjer från 
1989 förespråkas en prissättning som bygger på 
distributionskostnader: Prissättningen kan variera 
beroende på informationens natur. Priset bör 
fastställas på ett sätt som speglar kostnaden för att 
behandla och vidarebefordra den till den privata 
sektorn, men detta innebär inte nödvändigtvis att 
hela kostnaden för administrativa rutiner skall tas 
ut. Priset får sänkas om tillhandahållandet av den 
resulterande informationstjänsten bedöms vara 
nödvändig för det allmänna bästa". 
Enligt amerikansk lag får man ta betalt för 
kostnader för sökning, kopiering och granskning, 
men inte för kostnader i samband med att den 
offentliga sektorn har förädlat rådatan. Inom den 
offentliga sektorn i USA ser man förädlingen som ett 
sätt att öka effektiviteten och inte som ett sätt att 
tjäna pengar. 
92. På lång sikt kan dagens utveckling mot att 
informationen från den offentliga sektorn i större 
utsträckning finns tillgänglig gratis via Internet 
påverka priser och prissättningsmodeller. 
15 
Figur 4: Andelen personer som är intresserade 
av att hemifrån via datorn konsultera lokala myndigheter 
för att få tag på handlingar 
B DK D GR IRL I NL 
1 Intresserade -Villiga att betala FIN S UK EU 
15 
Källa: Eurobarometer nr 
47 
93. Undersökningar och diskussioner har visat 
att det dubbla målet för en politik för information 
från den offentliga sektorn - tillgång och 
utnyttjande - gör att det fordras en prissättnings­
politik som bör beakta ett antal intressen: 
• allmän tillgång till ett rimligt pris 
• potentialen för utnyttjande 
• sund konkurrens (tas upp i nästa avsnitt). 
94. Villkoren för prissättning är i första hand 
viktiga för diskussionerna om tillgång. 
Information från den offentliga sektorn framställs 
faktiskt för skattebetalarnas pengar. Därför kan 
man ställa sig frågan om offentliga organ har rätt 
att ta ut avgifter för att tillhandahålla information. 
Till det offentligas försvar kan man hävda att det 
ofta är en liten del av allmänheten som vill 
använda en viss offentligproducerad informa­
tionsprodukt och att de därför inte skall 
subventioneras av resten av befolkningen. I 
själva verket är människor villiga att under vissa 
omständigheter betala för de (informations-) 
tjänster som erbjuds. Det framgår tydligt av figur 
4. 
95. Men priset bör vara sådant att det inte hotar 
allas tillgång. I detta sammanhang bör man 
nämna det franska initiativet att bestämma vilka 
kategorier av offentlig information som anses 
vara "absolut nödvändiga" för medborgarna när 
de skall utöva sina demokratiska rättigheter. I 
princip tillhandahålls detta slags information 
gratis. 
96. I fråga om utnyttjandet är det viktigt att de 
insatser som den offentliga sektorn gör för att 
göra informationen tillgänglig för kommersiellt 
utnyttjande erkänns och belönas. Men samtidigt 
måste råmaterialet finnas tillgängligt till rimliga 
priser om den privata sektorn skall utveckla konkurrenskraftiga produkter med utgångspunkt i 
information från den offentliga sektorn. 
97. Prissättningen är därför av avgörande 
betydelse för frågan om innehållssektorn 
kommer att utnyttja informationen från den 
offentliga sektorn. Den avgör i stort sett om den 
privata sektorn kommer att anse det intressant 
att investera i förädlade produkter och tjänster 
som bygger på information från den offentliga 
sektorn. Amerikanska företag drar nytta av att de 
kan få information gratis från den amerikanska 
offentliga sektorn. 
Ett amerikanskt programvaruföretag kommer inom 
kort att släppa en programvara med kartor. Denna 
produkt gör att användarna kan hitta och illustrera 
punkter på en karta, integrera kartor i sina dokument 
och visualisera affärstrender efter geografiska 
områden. Målet är att göra det enkelt för 
användarna i företag av alla storlekar att använda 
kartor för att kunna fatta mer välunderbyggda beslut. 
I programmet ingår över 15 miljoner kartsegment 
med utsatta adresser från hela USA och världskartor 
med markerade nationsgränser. Det 
rekommenderade försäljningspriset är 109 dollar. 
Som jämförelse kan nämnas att ett tyskt företag som 
sysslar med kartinformation erbjuder geografiska 
data om endast en tysk delstat till priset 
9 728 mark + 16% moms. 
En brittisk miljölobbygrupp har framfört klagomål 
efter det att Ordnance Survey - det brittiska 
kartverket —försökte få organisationen att betala mer 
än 360 000 pund för en digital kartografisk databas 
över landet. 
16 
Fråga 4: 
Vilka effekter har olika riktlinjer för prissättning 
på tillgången till och utnyttjandet av information 
från den offentliga sektorn? 
Ger detta upphov till skillnader i medborgarnas 
och företagens möjligheter på europeisk nivå? 
IH.S Konkurrens 
98. Den offentliga sektorn har kostnadsstrukturer 
som kan skilja sig från de privata företagens. 
Under vissa förhållanden är det möjligt att de 
erbjuder produkter till ett pris som understiger 
marknadspriset eller subventionerar andra 
verksamhetsområden via försäljningen av 
information. 
99. Om den offentliga sektorn erbjuder förädlad 
information på marknaden kan det få negativa 
effekter på konkurrensen. Det kan även uppstå 
frågetecken kring koncessioner eller avtal med 
ensamrätt som överlåts till privata eller halv­
privata organisationer. Illojal konkurrens kan 
också uppstå när information släpps olika snabbt 
till olika parter. 
Nationell lagstiftning 
100. I alla medlemsstater följer man vissa 
allmänna konkurrensregler. Viss lagstiftning 
reglerar specifikt konkurrensfrågor i samband 
med marknadsföring av information från den 
offentliga sektorn. I de brittiska riktlinjerna 
fastslås att statliga myndigheter inte får 
konkurrera med den privata sektorn. Enligt 
franska regler bör offentliga organ inte ge sig in 
på marknaden direkt och får endast tillhanda­
hålla förädlade informationstjänster om detta är i 
linje med deras lagstadgade uppdrag. Olika 
tillämpning av konkurrensreglerna i olika 
medlemsstater kan skapa snedvridningar på 
marknaden. 
EG:s konkurrensregler 
101. EG:s konkurrensregler återfinns i artiklarna 
85-94 i EG-fördraget. Flera växelverkande 
konkurrensprinciper finns på området: 
• Statligt stöd22: snedvridningar av marknaden 
orsakade av offentligt stöd bör undvikas. 
• Missbruk av dominerande ställning23: tillgång 
till uppgifter, som inte finns tillgängliga på 
annat håll, bör erhållas på rimliga villkor, på 
en kostnadsorienterad basis (begreppet "en 
nödvändig funktion"). • Avtal mellan företag24. 
• Monopol25. 
102. Mot bakgrund av reglerna om statligt 
stöd konkurrerar de offentliga organ som 
tillhandahåller information under vissa 
förhållanden med den privata sektorn. Offentlig 
finansiering kan då utgöra statligt stöd26 och kan 
därmed komma ifråga för vissa undantag27. 
Artikel 6 i EG-fördraget, där diskriminering på 
grundval av nationalitet förbjuds, är även 
tillämpbar. Dessutom refererar 
synergiriktlinjerna, som offentliggjordes av 
kommissionen 1989, till konkurrensreglerna. 
103. I konkurrenssammanhang görs ofta skillnad 
mellan information där det bara finns en källa 
och som generellt måste göras tillgänglig på 
rimliga villkor och information som finns 
tillgänglig från flera källor (diversitetsprincipen), 
på vilken marknadspriser kan tillämpas. 
104. Konkurrens är även en viktig princip 
inom offentlig upphandling. Detta gäller såväl 
avtal om utgivning (då det offentliga organet 
betalar utgivningen eller subventionerar den) 
som distributionsavtal (i de fall då det finns 
begränsningar i fråga om antalet distributörer, för 
att nå vissa mål, t.ex. geografisk täckning). 
105. Ny teknik påverkar de fasta och rörliga 
kostnaderna och nya nationella och multi­
nationella aktörer dyker upp på marknaden, 
vilket ger möjlighet att sänka priserna eller öka 
distributionsmålen. Detta kan kräva förändringar 
i upphandlingspolitiken och i upphandlings­
villkoren. 
Ftåqa Si 
I vilken omfattning och på vilka villkor skulle den 
offentliga sektorns verksamhet på informations­
marknaden kunna skapa osund konkurrens på 
europeisk nivå? 
24 
25 Artikel 85. 
Artikel 90. 
22 
23 Artikel 92. 
Artikel 86. 26 Enligt artikel 92.1. 
27 Inte bara enligt 92.2 och 92.3 (godkända stödkategorier), 
men även enligt 90.2, dvs. för att uppfylla krav på allmännyttiga 
tjänster. Det går att tänka sig krav på allmännyttiga tjänster, och 
de kan t.o.m. vara önskvärda under vissa förhållanden, t.ex. för 
att se till att viss slags information finns i pappersform trots att 
detta medför en mycket högre kostnad än för elektronisk 
publicering. Korssubventionering av tjänster, eller 
subventionering uteslutande av potentiellt konkurrenskraftiga 
tjänster, kan inte motiveras, om kostnaden för dessa insatser 
inte är kvantifierad och står i proportion till dessa mål. 
17 
ttU UiM«>v$rätt$!iga frågor 
106. I Bernkonventionen (artikel 2.4) föreskrivs 
att medlemsstaterna själva har rätt att besluta 
om hur officiella texter av lagstiftande, 
administrativ och rättslig natur samt officiella 
översättningar av dessa skall skyddas. 
107. De flesta medlemsstaterna har utnyttjat 
denna bestämmelse till att undanta dessa texter 
från allt slags upphovsrättsskydd. Vad gäller 
information av annat slag som produceras av 
den offentliga sektorn har medlemsstaterna i 
allmänhet utvidgat det tidigare nämnda 
undantaget till att gälla även detta material. Men 
i vilken utsträckning detta material omfattas av 
upphovsrätt begränsar inte i sig allmänhetens 
tillgång till informationen. 
108. Det finns två huvudanledningar till att 
den offentliga sektorn skulle vilja skydda sin 
information. Först kan den vara en inkomstkälla. 
Detta kan dock ge upphov till problem på 
konkurrensområdet. Det kan leda till sned­
vridningar på marknaden för företag från olika 
medlemsstater som vill återanvända 
informationen. 
109. En annan anledning till att den offentliga 
sektorn skulle vilja skydda sin information är att 
den vill skydda innehållet. Detta är relevant mot 
bakgrund av ansvarsfrågan. 
Fråga 6: 
Utgör olika system för upphovsrättsligt skydd i 
Europa ett hinder för utnyttjande av information 
från den offentliga sektorn? 
111»? Frågor om persontig integritet 
110. Delar av den information som den offentliga 
sektorn innehar och som är kommersiellt 
gångbar är även av personlig natur, dvs. den 
gäller eller gör det möjligt att fastställa 
identiteten på en enskild person. Detta gäller 
exempelvis befolknings-, företags-, fordons- och 
kreditupplysningsregister. Det gäller även 
information om medicinska förhållanden, 
anställning och sociala förhållanden. Det privata 
näringslivet skulle ha nytta av denna information 
i marknadsförings- eller forskningssyfte eller för 
andra ändamål. Men här måste rätten till 
information vägas mot den personliga 
integriteten. I all nationell lagstiftning ges uttryck 
för en medvetenhet om att en sådan avvägning 
är nödvändig. 
111. Den 24 oktober 1995 antogs direktiv 
95/46/EG28 om skydd för enskilda personer med 
avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter. Detta 
direktiv är bindande för både den offentliga och 
den privata sektorn och genom direktivet uppnås 
den nödvändiga avvägningen mellan principen 
om tillgång till offentlig information och skyddet 
av personuppgifter. Direktivet måste tillämpas 
när det gäller personuppgifter som innehas av 
den offentliga sektorn. 
112. Det åligger de ansvariga offentliga organen 
att tillämpa den överenskomna avvägningen 
mellan å ena sidan det fria flödet av information 
för kommersiella eller andra ändamål och å 
andra sidan rätten till skydd av den personlig 
integriteten, med beaktande av de principer som 
fastställs i EG-direktivet, särskilt principen om 
ändamålsbegränsningar. Nationella tillsyns­
myndigheter har också en viktig uppgift och 
domstolarna förväntas döma i tvister. 
113. I det specifika fallet med statistiska 
uppgifter höjs nivån på uppgiftsskyddet av den 
oomtvistade principen om statistisk konfidentia-
litet. Enligt den statistiska konfidentialiteten får 
ingen annan privat användare tillgång till 
uppgifter och konfidentiella uppgifter får inte 
överföras till andra förvaltningsorgan än statistik­
kontor. 
114. Informationssamhällets intåg kan utgöra en 
ny risk för den enskildes integritet om offentliga 
register blir tillgängliga i elektronisk form (särskilt 
on-line och på Internet) och med stor spridning. 
Fråga 7; 
Bör man särskilt ta hänsyn till skyddet av den 
personliga integriteten i samband med 
utnyttjande av information från den offentliga 
sektorn? 
På vilket sätt skulle kommersiella intressen 
kunna motivera tillgång till personuppgifter i 
offentliga register? 
28 EGT L 281, 23.11.1995, s. 31-50. ttf.8 Ansvarsfrågor 
115. Klarhet i fråga om ansvarighet kan ha en 
positiv inverkan på tillgången till och utnyttjandet 
av information från den offentliga sektorn. 
Ansvarighet kan vara en anledning till att den 
offentliga sektorn bör driva en försiktig 
informationspolitik. Om ett offentligt organ 
tillhandahåller information som svar på en direkt 
förfrågan från en medborgare, kan organet i 
princip bli ansvarigt (i enlighet med nationell 
lagstiftning om ansvarighet) för de eventuella 
skador som åsamkas den enskilde. 
116. Problemet blir mer komplicerat när det är 
mer än två parter inblandade i bearbetningen 
och spridningen av informationen (det offentligt 
organet och beställaren). Ett exempel på detta är 
när den offentliga sektorn har överlåtit 
18 
informationen till ett privat företag. I detta fall 
skulle den offentliga sektorn fortfarande kunna 
ställas till ansvar för den överlåtna 
informationen, om den inte genom avtal har 
fritagit sig från delar av sitt ansvar. 
117.Ju fler inblandade parter, desto svårare blir 
det att vid en tvist fastställa vem som varit 
försumlig eller brutit mot lagen. Några av dem 
som yttrat sig anser att samordnade EU-
strategier i denna fråga är särskilt viktiga med 
tanke på svårigheterna att fastställa vilken 
nationell lagstiftning som tillämpas på fall som 
gäller flera länder29. 
Fråga & 
I vilken utsträckning kan ansvarighetsreglerna i 
de olika medlemsstaterna utgöra ett hinder för 
tillgång till eller utnyttjande av information från 
den offentliga sektorn? 
IIU EU-iriforrnatton 
118. Såsom anges i stycke 1.1 och i bilaga 2 till 
denna grönbok håller EU på att utarbeta en 
politik för att förbättra tillgången till information 
och spridningen av denna. EU-institutionerna har 
en familj av webbplatser som är tillgängliga via 
en enda port (http://europa.eu.int) och där det 
finns en stor mängd information. 
119. Det vore en hjälp i arbetet med att utarbeta 
denna politik om vi i reaktionerna på denna 
grönbok även fick kommentarer till insatserna på 
detta område och hur de uppfattas av er. Detta 
leder fram till följande fråga: 
Fråga 9: 
I vad mån är den politik som EU-institutionerna 
bedriver på området tillgång och spridning av 
information tillräcklig? 
Hur skulle den kunna förbättras ytterligare? 
• Ett förslag till direktiv om vissa juridiska aspekter av 
elektronisk handel på den inre marknaden lades fram av 
kommissionen den 18 november 1998. Direktivet kan ses som 
ett erkännande av att det är nödvändigt att förtydliga ansvaret för 
de Intemetleverantörer som vidarebefordrar och lagrar 
information från en tredje part (dvs. när tjänsteleverantörer 
agerar som "mellanhänder") i samband med 
marknadskommunikation. I syfte att undanröja den rådande 
rättsliga osäkerheten och undvika att olika medlemsstater löser 
problemet på olika sätt införs i förslaget ansvarsfrihet för 
mellanhänder när de spelar en passiv roll. Dessutom begränsas 
tjänsteleverantörernas ansvar för andra förmedlande 
verksamheter. 
19 
Avslutande kommentarer 
120. Bristen på öppenhet i fråga om information 
från den offentliga sektorn i Europa är ett stort 
hinder för de företag och medborgare som vill 
utöva de rättigheter som de har enligt EG-
fördraget. Det samma gäller när de vill dra nytta 
av de fördelar den inre marknaden har att 
erbjuda. 
121. Samtidigt står den europeiska informations­
branschen inför en uppsjö av olika lagar och 
rutiner. Enligt kommissionen kan detta hindra 
dem från att till fullo utnyttja den europeiska 
informationen. 
122. Beroende på vilka reaktionerna blir på 
denna grönbok, och framför allt på 
kommentarerna om rättsliga eller andra hinder 
som kan hämma möjligheterna till tillgång till och 
utnyttjande av information från den offentliga 
sektorn, får det göras en bedömning av om det 
krävs insatser på europeisk nivå och i så fall 
vilka. 
123. Dessa svar skulle exempelvis kunna inriktas 
på följande: 
• Lagstiftning (t.ex. behovet av rekommenda­
tioner, riktlinjer eller rättsligt bindande 
åtgärder). 
• Informationsutbyte inom Europa, där 
offentliga organ lär av varandras 
erfarenheter. 
• Upplysningsverksamhet på alla nivåer 
(medborgarna, företagen och 
förvaltningarna) om existerande 
informationskällor. 
• Demonstration och pilotprojekt för att 
sprida teknik som understöder nya 
informationstjänster och experiment med nya 
modeller för offentligt och privat samarbete. 
• Utbildnings- och fortbildningsinitiativ för 
att förbättra förvaltningars och privat­
personers kunskaper om informations­
hantering. 
124. Kommentarer är välkomna till dessa möjliga 
insatsområden eller till andra typer av åtgärder 
som bedöms som lämpliga. 
20 
Förteckning dver frågorna 
Nedan följer en sammanställning av frågorna i kapitel III. 
1 Vilken definition av den offentliga sektorn är mest lämplig, enligt er åsikt? 
Vilka kategorier av information från den offentliga sektorn bör användas i denna debatt? 
2 Skapar de skiftande villkoren för tillgång till information från den offentliga sektorn i de olika 
medlemsstaterna hinder på europeisk nivå? 
Om så är fallet, vilka faktorer berörs: krav på ett särskilt skäl, undantag, tid, form, mängd? 
Vilka lösningar kan förutses? 
3 Kan införandet av europeiska metadata (information om tillgänglig information) hjälpa de 
europeiska medborgarna och företagen att hitta rätt bland den information som innehas av den 
offentliga sektorn i Europa? 
Om svaret är ja, hur skulle man bäst göra detta? 
Vilka kategorier av uppgifter bör registren över den offentliga sektorns informationstillgångar 
innehålla? 
4 Vilka effekter har olika riktlinjer för prissättning på tillgången till och utnyttjandet av 
information från den offentliga sektorn? 
Ger detta upphov till skillnader i medborgarnas och företagens möjligheter på europeisk nivå? 
5 I vilken omfattning och på vilka villkor skulle den offentliga sektorns verksamhet på 
informationsmarknaden kunna skapa osund konkurrens på europeisk nivå? 
6 Utgör olika system för upphovsrättsligt skydd i Europa ett hinder för utnyttjande av 
information från den offentliga sektorn? 
7 Bör man särskilt ta hänsyn till skyddet av den personliga integriteten i samband med 
utnyttjande av information från den offentliga sektorn? 
På vilket sätt skulle kommersiella intressen kunna motivera tillgång till personuppgifter i offentliga 
register? 
8 I vilken utsträckning kan ansvarighetsreglerna i de olika medlemsstaterna utgöra ett hinder 
för tillgång till eller utnyttjande av information från den offentliga sektorn? 
9 I vad mån är den politik som EU-institutionema bedriver på området tillgång och spridning av 
information tillräcklig? 
Hur skulle den kunna förbättras ytterligare? 
10. Vilka åtgärder bör prioriteras på europeisk nivå? 
21 
Bilaga 1: Dagen? situation i medlemsstaterna när det galler lagstiftning och riktlinjer för 
tillgång till information från den offentliga sektorn 
Belgien 
Det finns lagar på det federala planet 
(11.4.1994) och på det regionala planet 
(Flandern, 23.10.1991 och 13.6.1996) om 
offentlighet inom förvaltningar. I lagarna 
föreskrivs en allmän rätt att ta del av 
dokument som innehas av offentliga 
myndigheter. Dessa lagar stadgar emellertid 
att de administrativa dokumenten inte får 
spridas vidare eller användas i kommersiellt 
syfte. Det finns ingen allmän lag om 
försäljning av information från den offentliga 
sektorn. Enligt lagen om offentlighet inom 
förvaltningar är informationen gratis eller 
erhålls till en låg avgift. Vissa statliga 
ministerier har riktlinjer för försäljning som 
bygger på fallspecifika avtalsförhållanden. 
Det har förekommit samarbete mellan det 
offentliga och näringslivet, t.ex. inom 
områden som bilregister, statistik och 
geografisk information. Inom det 
sistnämnda området har det dock 
förekommit rättstvister med det berörda 
statliga organet som part. 
När det gäller aktiv spridning distribuerar 
Postbus 3000 information från den federala 
regeringen via TV och radio och genom att 
annonsera i tidningar och tidskrifter. Denna 
information innehåller hänvisningar till 
broschyrer som allmänheten kan få gratis. I 
broschyrerna finns uppgifter om 
myndighetskontakter och mer information 
om olika teman och berörda samhällsorgan. 
Medborgarna kan dessutom få ytterligare 
upplysningar från Postbus 3000. Postbus 
3000 är en tjänst som tillhandahålls av den 
federala informationsmyndigheten. 
Sedan den 24 mars 1995 har den federala 
regeringen en stor fyrspråkig webbplats på 
Internet (nederländska, franska, engelska 
och tyska). Adressen är 
http://belqium.fqov.be. Denna "paraply-
webbplats" innehåller hänvisningar till alla 
federala myndigheter. En stor mängd 
information är tillgänglig, exempelvis allmän 
information om Belgien, ministerrådets 
beslut, användbara adresser till statliga 
organisationer och initiativ i fråga om 
information från den offentliga sektorn. 
Språkgemenskaperna och regionerna har 
också egna webbplatser. Dessa kan nås 
från den federala webbplatsen via 
hyperlänkar. 
För närvarande håller man på att förbereda 
en telefoncentral (på federal nivå) dit 
medborgarna kan vända sig med sina frågor 
till myndigheterna. Den flamländska språkgemenskapen har vidtagit liknande 
åtgärder: I Walloon-regionen är en sådan 
central redan i drift. 
Enligt Europarådets rekommendation finns det 
ett rättsligt krav på statsrådet att offentliggöra 
sina beslut. Detta görs med hjälp av cd-rom 
och på Internet." 
Danmark 
En ny lag är under utarbetande som skall 
ersätta de två närbesläktade lagar om 
informationsfrihet som stadgar allmän rätt att ta 
del av statliga dokument. Lagförslaget omfattar 
hela samhället och ligger nära EG-direktivet 
95/46. Det finns planer på pilotprojekt om 
öppna offentliga kataloger över e-postadresser, 
en standard för elektronisk publicering har 
publicerats och alla offentliga publikationer 
skall med tiden bli tillgängliga på elektronisk 
väg. Alla offentliga institutioner har e-post och 
finns representerade på Internet. Det finns flera 
offentliga elektroniskt baserade tjänster med 
självbetjäning. Tillgång till elektroniska rätts­
data och rättsinformation är gratis. 
När det gäller medborgarnas rätt till dokument i 
pappersform är principen att medborgare 
endast skall betala för kostnaden att få tillgång. 
Priset har satts till 10 DKR för första sidan och 
1 DKR för varje ytterligare sida. Det finns ingen 
specifik lag om försäljning av information från 
den offentliga sektorn, men ämnet omnämns i 
programmet Infosamhället 2000. 1992 kom en 
budgetguide från finansministeriet som 
omfattar den offentliga sektorn i sin helhet och 
där man fastställer "långsiktiga genom­
snittskostnader" och "principer för sund 
konkurrens". Eftersom den danska marknaden 
för elektroniska informationstjänster ännu är 
relativt liten, distribueras den mesta 
informationen från den offentliga sektorn, både 
i tryckt och elektronisk form, av den offentliga 
sektorn själv. Det har framförts att det finns 
vissa kommersiella intressen i folkbokförings-, 
företags- och markregister samt lagstiftning och 
statistik, och det har förekommit vissa fall av 
samarbete mellan den offentliga och den 
privata sektorn samt konkurrens mellan de 
båda sektorerna. 
En ny prissättningsmodell för försäljning av 
offentlig information har nu förts in i den 
budgetguide som gäller den offentliga sektorn 
och beslut har fattats om principer avseende 
kvaliteten på och tillgången till offentliga data 
och den pågående utvecklingsverksamheten. 
Tendensen är att nya steg mot att skapa ett 
öppet informationssamhälle tas snabbt. 
22 
Finland 
Det finns en lag om allmänna handlingars 
offentlighet (9.2.1951/83), som föreskriver 
rätten till allmän tillgång till alla handlingar 
som upprättas och utfärdas av en 
myndighet samt till alla handlingar som 
insänds eller inges till en myndighet och 
som myndigheten innehar. 1987 utökades 
begreppet allmänna handlingar till att 
omfatta "genom perforering, magnetisering 
eller på därmed jämförbart sätt framställda 
upptagningar som är avsedda att läsas, 
avlyssnas eller på annat sätt uppfattas med 
tekniska hjälpmedel". Lagen granskas och 
moderniseras för närvarande. Genom den 
nya lagen vill man främja användningen av 
den offentliga informationen utanför 
förvaltningen. 
Den finska situationen när det gäller 
marknader och försäljning är i övrigt lik den 
i Danmark. Den privata sektorns intresse är 
än så länge ganska litet och de viktigaste 
initiativen för att sprida information tas 
fortfarande av den offentliga sektorn. 
I en rapport från 1995 "Att utveckla ett finskt 
informationssamhälle" nämns helt kort att 
den privata sektorn bör uppmuntras att 
kommersiellt återanvända information. 
Riktlinjer för prissättning fastställdes i 1992 
års lag om grunderna för avgifter till staten, 
där man skiljer på tre olika typer av statliga 
varor och tjänster: a) de som är i statens 
intresse och som tillhandahålls gratis, b) de 
som tillhandahålls av organ med monopol 
eller till följd av ett rättskrav och till 
tillverkningspris c) och övriga varor och 
tjänster som tillhandahålls till marknads­
priser. 
Frankrike 
Det finns en allmän lag om tillgång till 
administrativa dokument (som ingår i en 
övergripande lag om förhållandet mellan 
förvaltningar och allmänheten, 78-
753/17.7.1978, ändrad 1979). I denna 
förbjuds möjligheten att reproducera, sprida 
och affärsmässigt utnyttja de berörda 
dokumenten. Att ta del av dokument "på 
plats" är gratis, medan kopieringskostnader 
debiteras beställaren. I en rundskrivelse från 
premiärministern av den 14.2.1994 om 
spridning av offentliga sektorns uppgifter 
fastställs några principer för försäljningen av 
uppgifterna. Det görs skillnad mellan rådata 
(kostnadsfria) och förädlade uppgifter (som i 
vissa fall är upphovsrättsskyddade) och 
man diskuterar vilken roll den offentliga 
respektive den privata sektorn har i 
informationsspridningen och även 
konkurrens- och prissättningsfrågor. Den privata sektorn är mycket aktiv på 
marknaden för den offentliga sektorns 
information. Framgången har varit större på 
vissa områden (geografisk information och 
företagsinformation) än på andra (jordbruks-
och rättsinformation). Enligt vissa bedömare 
ger den offentliga sektorns strategi att ge 
koncessioner till privata företag upphov till 
konkurrensrättsliga problem. 
I regeringens handlingsprogram "Att förbereda 
Frankrike för inträdet i informationssamhället" 
som offentliggjordes den 16 januari 1998 
tillkännagav den franska regeringen att "viktiga 
offentliga data" kommer att göras tillgängliga 
gratis på Internet. Detta initiativ är en 
bekräftelse på att utvecklingen av datanät i 
grunden har ändrat den traditionella 
distinktionen mellan tillgång till offentlig 
information och dess spridning. Genom 
initiativet betonas även att tillgång till 
information från den offentliga sektorn är av 
vital betydelse för informationsmarknadens 
utveckling och därmed även för informations­
branschen. 
Förenade kungariket 
Det finns ingen lag som ger rätt att generellt ta 
del av den information som staten innehar. I 
etiska regler (Code of Practice) från 1994 
föreskrivs rättigheter att ta del av information 
som i stora drag är jämförbara med dem som 
är lagstadgade i andra länder. I reglerna ingår 
ett åtagande från statliga myndigheter att 
frivilligt lämna ut vissa typer av information av 
allmänt intresse. Reglerna är inte rättsligt 
bindande, men de övervakas av den 
parlamentariske ombudsmannen, som har en 
från regeringen fristående ställning. Särskilda 
etiska regler om öppenhet i den brittiska 
sjukvården gavs ut 1995. 
Den nuvarande regeringen tillträdde i maj 1997 
och tog då klart ställning för en lag om 
informationsfrihet. En vitbok med titeln Your 
right to know ("Din rätt att veta") kom ut i 
december 1997 och den innehöll lag­
stiftningsförlag i fråga om informationsfrihet 
som går mycket längre än de etiska reglerna 
vad gäller öppenhet. 
Regeringen planerar att lägga fram ett förslag 
till en lag om informationsfrihet under 1999. 
Regeringen har också startat en Internettjänst 
för statlig information (www.open.gov.uk\). All 
ny lagstiftning publiceras på Internet 
(www.hmso.gov.uk). Enligt lag har man rätt att 
ta del av den information som lokala 
myndigheter innehar (Local Government Act, 
1985) och av olika typer av personuppgifter, 
t.ex. medicinska journaler och information som 
innehas av sociala myndigheter. 
23 
Handels- och industriministeriets riktlinjer 
om statligt innehav av kommersiellt gångbar 
information publicerades första gången 
1986 för att ge vägledning åt statliga 
myndigheter när det gäller göra information 
tillgänglig för den privata sektorn. 
Riktlinjerna reviderades senast 1990 och 
mot bakgrund av nya förändringar anser 
regeringen att det är dags att revidera dem 
igen. I riktlinjerna behandlas bl.a. följande 
ämnen: att hitta den kommersiellt gångbara 
informationen, kostnader och avgifter, 
avtalsfrågor, statens upphovsrättsliga krav, 
säkerhet och integritet, ansvar, konkurrens 
samt förbud att utesluta eller diskriminera 
tjänsteföretag från andra EG-länder. 
Framväxten av statliga verkställande organ 
som drivs på kostnadstäckningsbasis har 
bl.a. befäst tendensen att staten gör 
informationen tillgänglig via många kanaler, 
både kommersiella och icke-kommersiella. 
Vilka avgifter som tas ut beror på vilken typ 
av material det rör sig om och i vilken grad 
det säljs för att utnyttjas kommersiellt. 
Det har höjts röster inom den privata 
sektorn för en liberalisering av systemet 
med upphovsrättslig tillståndsgivning. Man 
vill göra det lättare för den privata sektorn 
att få icke-exklusiva tillstånd att återge olika 
slags information. Regeringen har nyligen 
tillkännagivit en uppmjukning av de 
upphovsrättsliga principer som styr åter­
givning av upphovsrättsskyddat material. I 
Förenade kungariket, som har den största 
och äldsta marknaden för elektronisk 
information i EU, finns många exempel på 
samarbete mellan den offentliga och den 
privata sektorn om t.ex. geografisk 
information samt rätts- och företags­
information. En grönbok om statens 
upphovsrätt {Crown Copyright in the 
Information Age), som tar upp tillgång till 
information från den offentliga sektorn, 
offentliggjordes i januari 1998. 
Grekland 
Grekland har en lag som ger allmän tillgång 
till dokument från den offentliga sektorn 
(1599/1986), men kommersiellt utnyttjande 
är inte tillåtet. Det finns inte någon allmän 
lag eller några riktlinjer om kommersiell 
spridning av information från den offentliga 
sektorn, men inrikesministeriet och 
ministeriet för offentlig förvaltning arbetar 
med ett ramförslag till en sådan lag. 
Marknaden för elektronisk information är 
mycket liten och man vet ännu inte om det 
finns någon marknadspotential för 
information från den offentliga sektorn (med 
undantag för kultur-, turist-, jordbruks- och 
rättsinformation). Flera statliga organ arbetar redan med att utveckla informations­
system för att göra sin information tillgänglig 
för både näringslivet och medborgarna. 
Irland 
Lagen om informationsfrihet (Freedom of 
Information Acf) från 1997 är den första 
betydelsefulla rättsakten enligt vilken statliga 
enheter och organ åläggs att offentliggöra 
uppgifter om sitt informationsinnehav. 
Rättsakten hävdar allmänhetens rätt att tillgå 
offentlig information i den mån detta är möjligt 
med tanke på det allmänna intresset och rätten 
till personlig integritet. 
Enligt denna lag skall offentliga organ lämna 
viss information om sig själva och även 
uppgifter om de interna regler, förfaranden och 
tolkningar m.m. som används i 
beslutsfattandet. Många enheter och organ 
offentliggör denna information på Internet. Det 
centrala syftet med informationen är att hjälpa 
allmänheten att ta del av den information som 
organisationerna förfogar över samt att uppge 
hur man får tillgång till den. 
När det gäller information som inte är 
personlig, kan avgifter tas ut för den tid som 
faktiskt används för att hitta och ta fram 
uppgifter. Avgifterna baseras på enhetliga 
timtaxor. Avgifter för kopiering kan också tas 
ut. När det gäller personuppgifter tas endast 
kopieringsavgifter ut, utom om det rör sig om 
ett stort antal uppgifter. Det tas inte ut några 
avgifter för den tid offentliga organ använder till 
att överväga om en förfrågan skall besvaras 
eller ej. 
Dessutom framställer de flesta enheter och 
organ publikationer rörande sin verksamhet. 
Dessa distribueras oftast gratis, när detta är 
önskvärt av politiska skäl, eller på kostnads­
täckningsbasis. 
Det finns ingen allmän lag eller generella 
riktlinjer om försäljning av information från den 
offentliga sektorn, men vissa instanser 
(fastighetsregistret, lantmäteriet osv.) säljer 
information. I dessa fall tas vanligtvis 
kommersiella taxor ut. Försäljning och 
statligt/offentligt samarbete förekommer främst 
i fråga om rättsinformation och statistik. 
I rapporten Information Society Ireland -
Strategy for Action från 1996 presenteras 
planer på gratis eller billig tillgång till offentliga 
databaser och informationstjänster, kopplade 
till användning av informations- och 
kommunikationsteknik i den offentliga sektorn 
för att erbjuda allmänheten tillämpningar som 
är anpassade till dess behov. All ny offentlig 
information från myndigheterna skall samtidigt 
göras tillgänglig elektroniskt och i pappersform 
från ett visst datum, billiga ("lo-call") 
24 
telefonsamtal till statliga enheter och organ 
har redan införts och kommer att byggas ut 
med självbetjäning via Internet, hämtfax 
osv., webbplatser för myndigheterna 
kommer att skapas i syfte att öka inter-
aktionen och möjligheten till självbetjäning. 
Italien 
Det finns en allmän lag om tillgång till 
information (241/7.8.1990), men om man 
får tillgång till information eller ej beror ofta 
på om det finns ett juridiskt skäl. Det finns 
ingen allmän lag och inga allmänna riktlinjer 
avseende försäljning av information från 
den offentliga sektorn. Den information som 
någon får ta del av i enlighet med 
ovannämnda lag är gratis. Riktlinjerna 
avseende prissättning för kommersiellt 
utnyttjande varierar från myndighet till 
myndighet. Det finns exempel på 
offentligt/privat samarbete inom företags­
information och statistik. I vissa fall har det 
förekommit konkurrensrättsliga klagomål. 
Luxemburg 
Det finns varken någon allmän lag om 
tillgång till information eller några generella 
bestämmelser i fråga om kommersiellt 
utnyttjande av information från den 
offentliga sektorn. En arbetsgrupp har 
emellertid tillsatts för att utreda frågan. I 
praktiken lämnas information från den 
offentliga sektorn ut gratis eller till 
distributionskostnad. Det finns ännu inga 
exempel på samarbete mellan den 
offentliga och den privata sektorn. 
Marknaden är mycket liten och detta har 
säkert en hämmande effekt på helt 
nationella initiativ. 
Nederländerna 
Det finns en lag om statlig Information (som 
är i kraft sedan 1980 och ändrades 1992) 
som ålägger förvaltningar att aktivt sprida 
statlig information och att lämna ut 
information på begäran. Det finns dock 
undantag från och begränsningar av dessa 
skyldigheter. Dessa undantag och begräns­
ningar är jämförbara med dem som finns i 
andra lagar om informationsfrihet (dvs. 
undantag i statens eller tredje parts intresse 
och skydd av beslutsprocessen). 
Inrikesministeriet har en samordnande roll 
när det gäller riktlinjer om information från 
den offentliga sektorn. Det finns ännu inga 
allmänna riktlinjer om utnyttjande och 
kommersiell återanvändning av information 
från den offentliga sektorn. Följaktligen har 
förvaltningarna fastställt sina egna riktlinjer. 
Det har emellertid vidtagits åtgärder för att 
utarbeta allmänna riktlinjer. Som ett första steg lade regeringen i juni 1997 
fram ett memorandum "För ökad tillgång till 
statlig information - riktlinjer för att öka 
tillgängligheten till statlig information via 
informations- och kommunikationsteknik". 
Memorandumets huvudfrågor gäller vilken 
offentlig information som skall offentliggöras i 
elektronisk form, för vem och varför, hur samt 
till vilket pris. Enligt regeringen bör den 
demokratiska statens s.k. grunddata 
(lagstiftning, domstolarnas yttranden och 
parlamentarisk information) i största möjliga 
mån göras tillgänglig, eftersom denna typ av 
information generellt sett är offentlig. IKT kan 
vara ett viktigt hjälpmedel i detta. Vad gäller 
elektroniska register hos förvaltningar noterar 
regeringen i sitt memorandum att riktlinjer bör 
utarbetas som skall styra tillgången till datafiler, 
särskilt den privata sektorns tillgång. 
Som en uppföljning av memorandumet 
undersöks för närvarande myndigheternas 
elektroniska datafiler efter typ, användning, 
datans ursprung samt rättsstatus. Syftet är att 
klassificera de elektroniska datafilerna för att 
utarbeta riktlinjer angående tillgången till olika 
typer av datafiler. Sådana riktlinjer bedöms 
nödvändiga eftersom det är föga troligt att 
utnyttjande och kommersiell återanvändning av 
offentliga elektroniska datafiler kan omfattas av 
generella regler, med tanke på skillnader i 
innehåll. 
Portugal 
Det finns en lag om allmän tillgång till 
information från den offentliga sektorn 
(65/26.8.1993), men inga allmänna regler eller 
riktlinjer i fråga om försäljning. Mot bakgrund 
av myndigheternas uppdrag att ge service 
allmänheten debiteras vanligtvis lägsta möjliga 
pris för informationen. Det pågår ett projekt i 
syfte att ge medborgarna tillgång till 
information från vissa områden inom den 
offentliga sektorn via ett slags kiosker och den 
privata sektorn svarar i vissa fall för det 
tekniska genomförandet. Andra exempel på 
samarbete mellan den offentliga och den 
privata sektorn finns inom områdena företags-
och rättsinformation, trots att marknadens ringa 
storlek och bristen på statliga elektroniska 
databaser knappast främjar kommersiella 
initiativ. 
Spanien 
Spanien har en lag om allmän tillgång till 
information (30/26.11.1992) som för 
närvarande inte gäller för information lagrad i 
databaser. Det krävs rättsliga skäl för att få 
tillgång till information. Nyligen antogs ett 
kungligt dekret, i vilket användningen av IT 
inom centrala myndigheter regleras. 
Förhållandet mellan förvaltningen och 
medborgarna omnämns. Nya studier visar att 
25 
information om 34 procent av 
myndigheterna är tillgänglig för allmänheten 
och i vissa fall ansvar den offentliga och 
den privata sektorn i samarbete för 
tillgången. Det finns inga generella riktlinjer 
avseende försäljning. Priserna varierar från 
obefintliga (i 40 procent av fallen) till 
marknadspriser. Särskilt på regional och 
lokal nivå finns det många exempel på 
offentligt-privat samarbete inom 
utrikeshandel, finansiell information, kultur, 
utbildning och vetenskap, medan det har 
inte förekommit något samarbete om 
företagsinformation och statistik eller också 
har det inte haft någon framgång. 
Sverige 
Sverige har världens äldsta lag om rätten 
att ta del av information (1766 års 
Tryckfrihetsförordning, senast ändrad 1994). 
I denna stadgas rätten att få tillgång till de 
handlingar, även elektroniska, som 
offentliga myndigheter innehar. Alla 
handlingar som en myndighet upprättar eller 
som inkommit till myndigheten omfattas. 
Det är gratis att få tillgång till en handling, 
även om en avgift tas ut för handlingar som 
omfattar mer än 9 sidor. Det finns inget krav 
på att tillgängliggöra register för elektronisk 
databehandling i någon annan form än 
avskrifter. 
Det går endast att neka tillgång till en 
handling med hänvisning till en specifik 
paragraf i sekretesslagstiftningen 
(Sekretesslagen). 
I princip omfattar lagen alla allmänna hand­
lingar som en myndighet förvarar i offentliga 
register. Tillgång till information i 
datasystem och dataregister är i praktiken 
begränsad till sådana uppgifter som kan 
göras genom urval och sammanställas 
genom rutinbetonade åtgärder. Det finns 
särskilda bestämmelser i Dataskyddslagen 
angående medborgare som vill veta vilka 
uppgifter som finns om henne/honom i 
offentliga register. 
En ny persondatalag kommer att träda i 
kraft i oktober 1998. Lagen bygger i stort på 
EU-direktivet om skydd av personuppgifter. 
Den nya lagen inskränker inte allmänhetens 
i grundlag fastställda rätt att ta del av 
offentliga handlingar. 
Det är enligt lag tillåtet att för kommersiella 
informationstjänster utnyttja ett litet antal 
större nationella databaser och offentliga 
register (person- och företagsadressregister, 
bostads- och fastighetsregister, fordons­
register osv.). Inom näringslivet kan denna 
information användas för förädlade tjänster. Priserna på offentlig information är vanligen 
satta på kostnadsersättningsbasis. Ingen annan 
försäljning av information från offentliga 
register är tillåten. 
Statliga och kommunala myndigheter 
organiserar sin informationskällor så att de kan 
tillhandahålla mer information elektroniskt 
format och inte bara med hänvisning till 
tryckfrihetsförordningen - som för närvarande 
bara garanterar tillgång till handlingar i 
pappersform - utan som service till 
allmänheten och företagen. 
En kommitté har fått i uppdrag att ur IT-
perspektiv granska reglerna i grundlagen om 
allmänhetens rätt att få ta del av offentliga 
handlingar. 
I regeringens förslag till datalag, som antogs av 
riksdagen våren 1996, läggs riktlinjerna för 
regerings politik fast när det gäller att 
ytterligare öppna den offentliga sektorn för 
elektronisk tillgång. I propositionen betonas 
informationsteknikens förmåga att stärka 
insynen och demokratin och att skapa 
ekonomiska fördelar för samhället. I anges 
lagförslaget allmänna riktlinjer för den 
offentliga och den privata sektorns samt även 
allmänhetens tillgång till information. 
I regeringens proposition om statlig förvaltning i 
medborgarnas tjänst från 1998 är 
informationstjänster i den offentliga sektorn ett 
av huvudämnena. Som grundläggande princip 
bör prissättning av offentlig information baseras 
på täckning av distributionskostnader. 
Regeringen lägger också fast inriktningen på 
det framtida arbete inom området, t.ex. hur 
nationella grunddata skall definieras och hur 
information från offentliga register kan bli mer 
lättåtkomlig i elektronisk form. De myndigheter 
vars verksamhet främst riktar sig till företag 
och enskilda bör erbjuda elektroniska tjänster 
för självbetjäning som ett komplement till 
traditionella tjänster. 
Det finns ett förslag från justitiedepartementet 
om förnyelse av rättsdatasystemet, 
Rixlex2000. Förslaget är för närvarande på 
remiss. Systemet har en decentraliserad 
struktur. Var och en av systemets 
informationsleverantörer ansvarar för att det 
material som lämnats är korrekt. 
Inom den allmänna ram som beskrivits ovan 
pågår fortlöpande ett antal praktiska och 
lagstiftningsmässiga aktiviteter för att anpassa 
och utveckla informationshantering, öppenhet, 
synergi och ansvarsfrågor till den nya 
elektroniska miljön. 
26 
Tyskland 
Tyskland har varken en allmän lag om 
tillgång till information eller en lag om 
försäljning av information från den offentliga 
sektorn. Ett stort antal specifika lagar ger 
möjlighet att ta del av viss slags information 
(t.ex. om förvaltningsbesvär, miljö­
information). Vissa delstater har 
konstitutionella bestämmelser och håller på 
att utarbeta lagar om allmän tillgång. Praxis 
vad gäller försäljning har vuxit fram inom 
olika myndigheter. I vissa fall (t.ex. 
ekonomisk statistik och handelsstatistik) 
finns det exempel på framgångsrikt 
offentligt-privat samarbete medan det inom 
andra områden (t.ex. företagsinformation) 
har uppstått problem. Riktlinjer för 
prissättning varierar också stort, och priset 
bestäms av vilken rättslig grund ansökan 
bygger på, den offentliga myndigheten i 
fråga och vad informationen skall användas 
till. På grund av landets federala 
uppbyggnad är denna variation mycket 
tydlig. 
Österrike 
I den konstitutionella lagen (1987/285) av 
den 15 maj 1987 stadgas en allmän rätt att 
ta del av information. Följande minimi-
föreskrifter gäller: Alla tjänstemän på 
federal, regional och lokal nivå som har 
förvaltningsuppgifter samt tjänstemän i 
offentliga företag får vidarebefordra 
information om ärenden som rör deras 
behörighetsområde såvida detta inte strider 
mot lagstiftad sekretess. Informationen till 
medborgarna är vanligtvis gratis, men i 
vissa fall tas en avgift ut för att täcka bl.a. 
reproduktions- och distributionskostnader. 
Varje myndighet fastställer sina egna 
riktlinjer för försäljning från fall till fall under 
överinseende av ansvarig minister. Det 
finns vissa exempel på samarbete mellan 
den offentliga och den privata sektorn inom 
t.ex. telekommunikationer, skuldindrivning, 
rätts- och samhällsinformation. 
27 
Bilaga 2: Europeiska kommissionens åtgärder avseende information från den offentliga 
sektorn - bakg ru nden till de nna grön bok 
1. Några viktiga milstolpar 
I september 1996 krävde Europaparlamentet 
i sin resolution om kommissionens 
handlingsplan för informationssamhället att 
nya former av elektronisk distribution skulle 
utnyttjas för att sprida offentlig information 
till alla medborgare på EU- och 
medlemsstatsnivå. 
I sin resolution om nya policyprioriteringar 
för informationssamhället uppmanade rådet 
(industri) i oktober 1996 medlemsstaterna att 
förbättra tillgången till offentlig information 
genom ökad användning av informations­
samhällets verktyg och genom samverkan 
mellan den offentliga och den privata 
sektorn. 
Tillgång till information från den offentliga 
sektorn var en av de prioriterade frågor som 
togs upp i den ministerförklaring som avgavs 
vid konferensen om globala informationsnät i 
Bonn den 6-8 juli 1997. 
Icke-statliga aktörer har också aktivt 
uppmuntrat åtgärder på området. Forum för 
informationssamhället har framfört en efter­
trycklig önskan om ett initiativ om tillgång till 
offentlig information (Wiendeklarationen av 
den 13 november 1998). 
Dessutom förtjänar andra initiativ från 
internationella organisationer att nämnas, 
t.ex. Europarådets åtgärder på området. 
2. Öppenhet inom EU-institutionerna 
Sedan Maastrichtfördraget undertecknades 
har öppenheten inom EU-institutionerna 
förbättrats avsevärt. Stora insatser har gjorts 
för att garantera att institutionernas 
handlingar är lättare att tillgå. Exempelvis 
antog kommissionen 1994 ett beslut om 
allmänhetens tillgång till kommissionens 
handlingar (beslut av den 8 februari, i dess 
lydelse efter ändringen den 19 september 
1996). 
I Amsterdamfördraget infördes en särskild 
bestämmelse - i form av en ny artikel - om 
insynen i EU-institutionerna, vilket visar 
vilken vikt man lägger vid frågan. Denna 
artikel stipulerar att alla unionsmedborgare 
och alla fysiska och juridiska personer som 
är bosatta eller har sitt säte i en medlemsstat 
skall ha rätt till tillgång till handlingar från 
EU-institutionerna (parlamentet, rådet och 
kommissionen) enligt de principer och villkor 
som skall bestämmas av rådet samt enligt bestämmelserna i varje institutions arbets­
ordning. Målet är största möjliga insyn. I 
fråga om principen om insyn utgör 
Amsterdamfördraget ett nytt skede i 
processen för att skapa en union som står 
unionsmedborgarna än närmare och där 
beslut fattas i en så öppen anda som möjligt 
och så nära medborgarna som möjligt. 
I fördraget föreskrivs även att när rådet 
handlar i sin egenskap av lagstiftare skall 
omröstningsresultaten och röstmotive­
ringarna samt uttalandena till protokollet 
alltid offentliggöras. 
I en användarguide - som finns i tryckt form 
och på webben - redogörs närmare för 
kommissionens öppenhetspolicy. 
(http://europa.eu.int/en/comm/accdoc/ 
contents.html). 
3. En aktiv politik för informations­
spridning 
EU-institutionerna har en familj av webb-
platser som är tillgängliga via en enda port 
(http://europa.eu.int) och där det finns en 
stor mängd information. 
Inom ramen för Prince, programmet för 
information till medborgarna i Europa, har tre 
"prioriterade informationsåtgärder" lanserats: 
• Webbplatsen "Europas framtid" 
(http://europa.eu.int/en/comm/dg10/build 
/build.htm) som ger ämnesinriktad 
information om utmaningarna i samband 
med den europeiska integrationen. 
http://europa.eu.int/euro/ som är 
Europeiska kommissionens Internetplats 
och som helt är ägnad euron. 
• En dialog med medborgarna och 
företagen förs på webbplatsen 
http://citizens.eu.int/. Detta initiativ är 
uppföljningen av initiativet 
Medborgarnas Europa. 
Byrån för Europeiska gemenskapernas 
officiella publikationer (EUR-OP) är EU-
institutionemas officiella förlag. EUR-OP:s 
tre huvudfunktioner är utgivning, teknisk och 
administrativ support samt distribution. 
Tillsammans med ett antal företrädare för 
europeiska förlag har EUR-OP bildat EU-
Publishers Forum. På uppdrag av 
institutionerna skall EUR-OP se till att 
förlagen får tillgång till de uppgifter som i 
dagsläget finns i databaser och uppmuntra 
förlagen att använda sig av opublicerat EU-
material. EUR-OP har alltid rekommenderat 
institutionerna att följa kommissionens 
28 
synergiriktlinjer från 1989. Vilka villkor som 
styr spridningen varierar beroende på i 
vilken grad informationen har förädlats. 
Exempelvis visas via EUR-Lex 
(http://europa.eu.int/eur-lex/) EGT gratis 
under en 45-dagarsperiod efter det att ett 
nummer publicerats och basen uppdateras 
dagligen på 11 språk med de senaste 
numren av EGT. Det senaste numret är 
tillgängligt på Internet endast några timmar 
efter det att pappersversionen kommit ut. 
Celex (http://europa.eu.int/celex/) är ett 
datoriserat dokumentationssystem och 
innehåller all gemenskapslagstiftning. Det är 
gemensamt för alla EU-institutioner och man 
får tillgång genom att abonnera: genom ett 
abonnemang på Celex får man obegränsad 
tillgång under ett år och priset är 960 euro 
per år. 
4. Bakgrundsinitiativ till grönboken 
Den offentliga informationen i egenskap av 
potentiell tillgång tilldrog sig kommissionens 
uppmärksamhet första gången i mitten av 
1980-talet. Då inleddes ett samråd med 
företrädare för informationsleverantörer och 
användare från den offentliga och den 
privata sektorn i samband med Impact-
programmet för att skapa en 
informationsmarknad i gemenskapen och 
som ett svar på ett behov hos 
informationsbranschen. Det utfördes även 
studier om dessa frågor. Kommissionen 
anordnade också flera förberedande 
debatter med hjälp av Gruppen av juridiska 
rådgivare (för mer information hänvisas till 
gruppens hemsida på Europeiska 
kommissionens webbserver l*M EUROPÉ på 
följande adress: 
http://www2.echo.lu/legal/en/labhome.html). 
Dessa insatser resulterade i 19 riktlinjer 
Improving the Synergy between the Public 
and Private Sectors in the Information 
Märket (Förbättra synergieffekter mellan den 
offentliga och den privata sektorn på 
informationsmarknaden). Uppföljande 
studier visade emellertid att effekten av 
dessa riktlinjer var ganska liten. I flertalet 
medlemsstater hade riktlinjerna liten eller 
ingen effekt alls. 
Kommissionen anordnade ett möte i 
Stockholm den 27-28 juni 1996. På mötet 
diskuterade ett stort antal deltagare olika 
frågor som rör denna grönbok. Deltagarna 
gav sitt samtycke till de åtgärder som 
hitintills hade vidtagits (protokollen kan 
erhållas på begäran). 
Det första lagstiftningsinitiativet på området 
kom i form av antagandet av direktiv 
90/313/EEG av den 23 juni 1990 om rätt att ta del av miljöinformation. Genom direktivet 
ges alla fysiska och juridiska personer rätt att 
ta del av all miljöinformation som offentliga 
myndigheter innehar. Andra åtgärder har 
vidtagits av EU på miljöområdet. Här måste 
Europeiska miljöbyråns arbete nämnas. 
Dessutom undertecknade rådets 
ordförandeskap och kommissionen den 25 
juni 1998 FN-ECE:s konvention om tillgång 
till information, allmänhetens deltagande och 
möjlighet till rättslig prövning avseende 
miljöfrågor. 
29 
Bilaga 3: Dagsläget i USA: det rättstiga ramverket 
USA har stor erfarenhet av att driva en aktiv 
politik för information från den offentliga 
sektorn. År 1966 antogs lagen om 
informationsfrihet (Freedom of Information Act 
(FOIA)). Lagen ändrades 1996 genom lagen om 
elektronisk informationsfrihet (Electronic 
Freedom of Information Act (EFOIA)) som 
säkerställer allmänhetens tillgång till de 
federala myndigheternas information i 
elektronisk form. 
Government Information Locator Services 
(GILS) har införts i syfte att säkerställa 
tillgången till federal information genom att 
fastställa vilka källor som är relevanta för 
användarna, beskriva den tillgängliga 
informationen och hjälpa till med att säkra 
tillgången (se http://www.gils.net/). 
Genom ett flertal lagar som kompletterar FOIA, 
t.ex. Paperwork Reduction Act (lagen om 
minskning av pappersarbetet) och Government 
in the Sunshine Act (lagen om statsförvaltningen 
i ljuset), och detaljerade policydokument såsom 
cirkuläret från Office of Management and 
Budget A130) - har USA med eftertryck 
uppmuntrat den privata sektorn att utnyttja 
information från den offentliga sektorn 
kommersiellt. 
I dokumentet om taxor och riktlinjer till Uniform 
Freedom of Information Act som Office of 
Management and Budget utfärdade år 1986 tar 
man bl.a. upp prissättningsfrågor. Det 
innehåller bestämmelser om att man skall ta 
betalt för sökningar, kopiering och (möjligtvis) 
granskningar, men inte för att den offentliga 
sektorn förädlar rådatan. USA:s grund­
inställning till prissättning går ut på att den offentliga sektorn bör se förädlingen endast som 
ett verktyg för egna effektivitetssyften, och inte 
som ett incitament för att göra vinst. Men om 
den privata sektorn skall kunna göra en 
kommersiellt gångbar vara eller tjänst, bör den 
kunna förädla varan eller tjänsten i ännu högre 
utsträckning än den offentliga sektorn och sälja 
den till ett vinstgivande pris. Statlig information 
på federal nivå är inte upphovsrättsskydd ad. 
I USA görs den viktigaste hänvisningen till 
konkurrensfrågor i lagen om minskning av 
pappersarbetet från 4 januari 1995 (Paperwork 
reduction Act), avsnitt 3506, där de federala 
organens ansvar behandlas. Det stipuleras att: 
"varje organ skall se till att allmänheten alltid 
har snabb och rättvis tillgång till organets 
offentliga information..." 
men det anges också att organet inte bör, utom 
då lagen särskilt säger detta: 
"A) ingå exklusiva, begränsade eller andra 
distributionsöverenskommelser som hindrar 
allmänhetens snabba och rättvisa tillgång till 
offentlig information; 
B) begränsa eller reglera allmänhetens 
användning, återförsäljning eller vidare­
befordran av offentlig information; 
C) ta ut avgifter eller royaltyer för återförsäljning 
eller vidarebefordran av offentlig information; 
eller 
D) fastställa användaravgifter för offentlig 
information som överstiger distributions­
kostnaden". 
30 
ISSN 1024-4506 
KOM(98) 585 slutlig 
DOKUMENT 
SV 15 16 06 01 
Katalognummer : CB-CO-99-021-SV-C 
Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg