EUROPEISKA KOMMISSIONEN Bryssel den 17.9.2015 COM(2015) 461 final RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET om verksamheten vid IFRS Foundation, Efrag och Piob 2014



1.Rapportens syfte och omfattning Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 258/2014, som förlänger ett unionsprogram till stöd för särskild verksamhet inom finansiell rapportering och revision från den 1 januari 2014 till den 31 december 2020, trädde i kraft den 9 april 2014 efter dess offentliggörande i Europeiska unionens officiella tidning. Unionsprogrammets övergripande mål är att skapa bättre förutsättningar för att den inre marknaden ska kunna fungera på ett effektivt sätt genom att stödja en öppen och självständig utveckling av internationella standarder för finansiell rapportering och revision. Programmets stödmottagare fastställs i förordningen. Inom finansiell rapportering är stödmottagarna – European Financial Reporting Advisory Group (den europeiska rådgivande gruppen för finansiell rapportering, nedan kallad Efrag), – International Financial Reporting Standards Foundation (nedan kallad IFRS Foundation). På revisionsområdet är stödmottagaren – Public Interest Oversight Board (nedan kallad Piob). Enligt artikel 9.3 i förordningen ska kommissionen från och med 2015 utarbeta en årsrapport om verksamheten vid IFRS Foundation när det gäller utvecklingen av IFRS, Piob och Efrag. Rapportens omfattning förklaras närmare i artikel 9.4, 9.5 och 9.6: När det gäller IFRS Foundation ska rapporten behandla följande: a) Dess verksamhet och framför allt de allmänna principer som har legat till grund för utarbetandet av nya standarder. Rapporten ska också inkludera frågan om huruvida IFRS tar vederbörlig hänsyn till olika företagsmodeller, avspeglar de faktiska konsekvenserna av ekonomiska transaktioner, inte är alltför komplicerade och undviker att införa kortsiktighet och systematiska fel på grund av volatilitet. b) Efter offentliggörandet av den omarbetade begreppsramen ska rapporten behandla de ändringar som införts i begreppsramen, med särskild tonvikt på begreppen försiktighet och tillförlitlighet. När det gäller Efrag ska rapporten behandla följande: a) Huruvida Efrag i sitt tekniska arbete med internationella redovisningsstandarder tar tillräcklig hänsyn till kravet i artikel 3.2 i förordning (EG) nr 1606/2002, särskilt genom att bedöma om nya eller ändrade IFRS är förenliga med principen om en ”rättvisande bild” och bidrar till det europeiska gemensamma bästa. b) Huruvida Efrag i sitt tekniska arbete med IFRS gör en adekvat bedömning av om föreslagna, nya eller ändrade internationella redovisningsstandarder som tagits fram av IASB är faktabaserade och motsvarar unionens behov genom att ta hänsyn till den mångfald av modeller för och åsikter om redovisning och ekonomi som finns i unionen. c) Efrags framsteg med genomförandet av sin reform av sina styrningsformer, med hänsyn till utvecklingen efter rekommendationerna enligt den särskilda rådgivarens rapport. I fråga om Piob ska rapporten behandla utvecklingen i diversifieringen av finansieringen. Rapporten behandlar verksamheten vid IFRS Foundation, Efrag och Piob under 2014. När så ansågs lämpligt har vissa händelser under 2015 också tagits med i rapporten.

2.IFRS Foundation 2.1.De allmänna principer som har legat till grund för utarbetandet av nya standarder 1.1.1.IASB:s princip om en rättvisande bild Enligt IAS 1 om utformning av finansiella rapporter ska finansiella rapporter ge en rättvisande bild av ett företags finansiella ställning, finansiella resultat och kassaflöden. En rättvisande bild innebär ett korrekt återgivande av transaktioners effekter, andra händelser och förhållanden enligt de definitioner av och redovisningsvillkor för tillgångar, skulder, intäkter och kostnader som framställs i begreppsramen. Enligt IAS 1 förutsätts tillämpningen av IFRS (International Financial Reporting Standards), med ytterligare upplysning där så krävs, leda till finansiella rapporter som ger en rättvisande bild (”fair presentation” på engelska), vilket för ett antal intressenter är detsamma som en rättvisande bild (”true and fair view” på engelska). Syftet med IFRS är att avspegla det ekonomiska resultatet med tonvikt på insyn, så att investerarna får en klar bild av de ekonomiska omständigheterna. IASB:s krav avseende standardförfarandet för utarbetande av nya standarder grundas på principerna om insyn, fullständigt och korrekt samråd och ansvarighet. Insyn IASB:s möten (samt mötena i IFRS Interpretations Committee) för att diskutera tekniska frågor är öppna för allmänheten, spelas in och sänds direkt via webbutsändningar. De tekniska arbetsdokumenten för mötena görs tillgängliga på IFRS Foundations webbplats, tillsammans med inspelningar och webbutsändningar av mötena. Dessutom offentliggörs sammanfattningar av de beslut som fattas under mötena. Fullständigt och korrekt samråd IASB arbetar också enligt principen om att omfattande samråd med berörda parter ökar kvaliteten på dess standarder. Samråden kan genomföras på olika sätt, inklusive individuella möten och fältarbete. Vissa samrådsförfaranden är obligatoriska, t.ex. offentliggörande för synpunkter på utkast till föreslagna nya standarder, föreslagna ändringar av befintliga standarder eller föreslagna tolkningar, med minimifrister för inlämnande av synpunkter. Ansvarighet IASB följer ansvarighetsprincipen och bedömer sannolika kostnader och fördelar, eller effekter, av föreslagna nya krav under utarbetandet av nya eller ändrade standarder. IASB:s synpunkter på de sannolika effekterna godkänns och offentliggörs av IASB. I november 2014 offentliggjorde IASB rapporten från Effects Analysis Consultative Group, som har inrättats för att ge råd till IASB om bästa praxis för bedömningen av de sannolika effekterna av en ny standard. Syftet är att öka förtroendet för och effektiviteten hos förfarandena. Rekommendationerna omfattar stärkta analyser och nära kontakter med samtliga intressenter, inbegripet nationella normgivare och tillsynsmyndigheter. De genomförs för närvarande. 2.2.IASB:s viktigaste resultat 2014 Under 2014 utfärdade IASB följande två viktiga nya standarder, nämligen IFRS 9 Finansiella instrument och IFRS 15 Intäkter från kontrakt med kunder. IASB fortsatte dessutom att arbeta med ett antal andra större projekt, särskilt leasing, försäkringsavtal och begreppsramen (som behandlas i avsnitt 2.3). a)IFRS 9 Finansiella instrument IASB utfärdade IFRS 9 Finansiella instrument i juli 2014 enligt standardförfarandet. Denna standard kompletterade IASB:s åtgärder med anledning av finanskrisen. IFRS 9 innehåller en ny modell för klassificering och mätning, en framsynt modell för nedskrivning av förväntade förluster och ett kraftigt reformerat tillvägagångssätt för säkringsredovisning: Det är klassificeringen av finansiella tillgångar som avgör hur de mäts. Det nya tillvägagångssättet styrs av den finansiella tillgångens kassaflödesegenskaper och enhetens affärsmodell. Det är en ”blandad” mätningsmodell, där man bland annat använder verkligt värde och historiska kostnader. Under finanskrisen identifierades försenad redovisning av kreditförluster på lån (och andra finansiella instrument) som en brist i de befintliga redovisningsstandarderna. Den nya nedskrivningsmodellen har tagit lång tid att utforma och är IASB:s svar på G20:s kritik mot den befintliga standarden, som är innehållsfattig och ger för sena resultat när det gäller avsättningar för låneförluster. IASB:s nya modell för nedskrivning av förväntade förluster förväntas leda till snabbare redovisning av förväntade kreditförluster, som inte bara grundas på historiska uppgifter (som i den befintliga standarden), utan även på aktuell och långsiktig information.

I den nya modellen för säkringsredovisning kopplas redovisningsmetoden ihop med riskhanteringsverksamheten, vilket ger enheterna möjlighet att avspegla dessa verksamheter i sina finansiella rapporter. Efrag har offentliggjort ett utkast till rekommendation för offentligt samråd. Kommissionen förväntar sig att Efrag kommer att slutföra sin rekommendation om IFRS 9 under andra halvåret 2015. Rekommendationen kommer att innehålla en bedömning mot kriterierna i IASförordningen, inbegripet principen om rättvisande bild, och en slutsats om huruvida standarden bidrar till det europeiska gemensamma bästa. Affärsmodeller, volatilitet och försiktighet kommer också att övervägas uttryckligen i analysen. Rekommendationsförfarandet kommer att pågå till början av 2016. När rekommendationen har utfärdats förväntas enheter som följer IFRS-standarderna att tillämpa den nya standarden från och med den 1 januari 2018, även om tidigare tillämpning förmodligen kommer att tillåtas som i IASB-texten. Den långa genomförandeperioden beror främst på de väsentliga ändringar som införs i och med den nya modellen för låneförluster. b)IFRS 15 Intäkter från kontrakt med kunder De befintliga standarderna för intäktsredovisning, IAS 18 Intäkter och IAS 11 Entreprenadavtal, utfärdades för över 20 år sedan och anses nu allmänt vara ofullständiga och omoderna. Under årens lopp har de kompletterats med ett dussin tolkningar. IASB utfärdade sin nya standard för intäktsredovisning, IFRS 15 Intäkter från kontrakt med kunder, i maj 2014. Den nya standarden, som kommer att ersätta de tidigare standarderna (IAS 11 och 18) samt tolkningarna på det området, utarbetades tillsammans med US Financial Accounting Standards Board (FASB). Syftet med IFRS 15 är att förbättra den finansiella rapporteringen av intäkter och förbättra jämförelserna av rubrikerna i de finansiella rapporterna globalt. Den nya standardens kärnprincip är att företagen ska redovisa intäkter för att avspegla överföringen av varor eller tjänster till kunder i belopp som i sin tur avspeglar den ersättning (dvs. betalning) som företaget förväntar sig i utbyte mot dessa varor eller tjänster. Den nya standarden kommer även att bidra till att förbättra informationen om intäkter, ge vägledning rörande transaktioner som tidigare inte behandlats i detalj (t.ex. intäkter från tjänster och kontraktsändringar) och förbättra vägledningen gällande lösningar som består av flera element. Rekommendationsförfarandet för IFRS 15 pågår för närvarande. I sin rekommendation drar Efrag slutsatsen att standarden uppfyller alla relevanta kriterier, även kriteriet för det europeiska gemensamma bästa. Efrag ansåg särskilt att fördelarna med IFRS 15 sannolikt kommer att uppväga de åtföljande kostnaderna. c)Andra viktiga projektresultat 2014 Syftet med projektet Leasing, ett projekt som IASB arbetar på tillsammans med sin amerikanska motsvarighet FASB, är att förbättra kvaliteten och jämförbarheten när det gäller finansiell rapportering genom ökad insyn avseende enheternas hävstångseffekt och de tillgångar de använder i sin verksamhet. IASB och FASB har enats om nästan alla aspekter i projektet, särskilt kravet att leasetagarna, med vissa undantag, ska redovisa tillgångar och skulder för alla leasingavtal. Skulder avseende leasingavtal kommer endast att omfatta ekonomiskt oundvikliga betalningar. Sådana tillgångar och skulder omfattas inte för närvarande, och många investerare anser att detta i väsentlig grad kan sänka den hävstångseffekt som rapporteras av en del företag. När detta nya redovisningskrav är slutfört kommer det därför att medföra en väsentlig förändring av den finansiella rapporteringen. IASB har för avsikt att offentliggöra den slutliga standarden om leasing i slutet av 2015. Syftet med projektet Försäkringsavtal är att öka insynen i de många olika redovisningsmetoder som för närvarande används i branschen. IASB offentliggjorde ett utkast om försäkringsavtal i juni 2013. Återkopplingen på utkastet visade att det fanns brett stöd för principen om mätning av nuvärdet för försäkringsavtal som omfattar all tillgänglig information på ett sätt som är förenligt med den observerbara marknadsinformationen. Det fanns emellertid områden där åsikterna gick isär, särskilt när det gäller resultatrapportering, och det fanns farhågor om att redovisningen skulle bli för komplicerad. IASB har nu i stort sett avslutat sina överläggningar angående försäkringar utan rätt till återbäring, men fortsätter att överväga redovisningsmodellen för avtal med rätt till återbäring. IASB har för avsikt att avsluta sina överläggningar under de kommande månaderna och därefter offentliggöra den slutliga standarden. 2.3.Utarbetande av en reviderad begreppsram Den 28 maj 2015 offentliggjorde IASB ett utkast med förslag på förändringar av sin begreppsram. Begreppsramen beskriver begreppen för allmän finansiell rapportering. Dessa begrepp kommer att vara till hjälp för IASB i arbetet med att ta fram och revidera standarder, underlätta arbetet för personer som tar fram finansiella rapporter när det gäller att utforma och välja redovisningsmetoder och kommer att hjälpa alla parter att förstå och tolka standarderna. I utkastet diskuteras bland annat försiktighet, tillförlitlighet, förvaltning, enheters affärsmodeller, principen att innehåll går före form och långsiktiga investeringar. Försiktighet I utkastet föreslås att försiktighet ska återinföras i begreppsramen. Försiktighet beskrivs som utövande av försiktighet i bedömningar under osäkra förhållanden. Man inser att försiktighet kan skapa asymmetri i redovisningen av tillgångar/inkomster och skulder/utgifter. Det är också värt att notera att IASB, trots att begreppet ”försiktighet” ströks ur begreppsramen 2010, menar att försiktighetsbegreppet avspeglas i deras standarder. Denna fråga kommer sannolikt att diskuteras vidare för att bedöma huruvida utkastet uppfyller förväntningarna. Tillförlitlighet

Före 2010 definierades tillförlitlighet som användbar finansiell information i begreppsramen. IASB ersatte dock begreppet tillförlitlighet med begreppet ”sanningsenlig redovisning” 2010, vilket innebär att användbar finansiell information utgör en trogen återgivning. Vissa av IASB:s intressenter har uttryckt oro angående denna ändring. IASB:s syfte med utkastet är därför att behandla de aspekter avseende tillförlitlighetskriteriet som oroar intressenterna. Beskrivningen av sanningsenlig redovisning i utkastet motsvarar i stort sett beskrivningen av tillförlitlighet i begreppsramen före 2010. I utkastet beskrivs en fullständigt sanningsenlig redovisning som fullständig, neutral och felfri. Affärsmodell I utkastet förklaras hur finansiella rapporter kan göras mer relevanta om IASB i utarbetandet av sina standarder överväger hur enheterna bedriver sin affärsverksamhet. Denna förändring, som är i linje med Efrags ståndpunkt, innebär ett erkännande av den roll som affärsmodeller bör spela när man överväger hur poster ska mätas för vinst- eller förlustkontot eller balansräkningen. Principen att innehåll går före form Enligt utkastet återinförs principen att innehåll går före form, vilket är välkommet eftersom det är nödvändigt att skildra transaktionernas ekonomiska konsekvenser. Långsiktiga investeringar Under arbetet med utkastet drog IASB slutsatsen att utkastets paket med förslag ger tillräckliga verktyg för att IASB på lämpligt sätt ska kunna överväga både långsiktiga investerares informationsbehov och hur enheterna bör redovisa långsiktiga investeringar. Vi välkomnar att IASB konkret har övervägt denna fråga och kommer att undersöka om långsiktiga investerare instämmer i IASB:s åsikt i frågan. 3.Efrag 3.1.Övervägande av principen om rättvisande bild och stärkande av Efrags bedömningar av effekterna av nya IFRS för det gemensamma bästa Efrag bidrar till standardiseringsförfarandet genom att lämna synpunkter på IASB:s uttalanden och aktivt stimulera diskussioner om viktiga redovisningsfrågor i Europa. Synpunkterna och det aktiva främjandet av diskussioner är viktiga för att se till att de europeiska åsikterna om utvecklingen av finansiell rapportering tydligt avspeglas i standardiseringsarbetet, så att de resulterande standarderna är lämpliga för europeiska förhållanden. Före genomförandet av styrningsreformen koncentrerade Efrag sina bedömningsrekommendationer på frågan om huruvida IFRS uppfyller alla tekniska kriterier i IAS-förordningen, dvs. om de ger en relevant, tillförlitlig, jämförbar och begriplig finansiell rapportering, och inte strider mot principen om rättvisande bild enligt redovisningsdirektivet och de tidigare fjärde och sjunde bolagsrättsdirektiven. Efrag försåg dessutom kommissionen med bedömningar av avvägningen mellan kostnader och fördelar i samband med nya IFRS, som kommissionen kunde använda som underlag för sina beslut om att stödja nya standarder. Enligt rekommendationerna i Maystadt-rapporten har Efrag även förbättrat sina bedömningar av huruvida nya eller föreslagna finansiella rapporteringskrav bidrar till det gemensamma bästa. Detta kommer även att omfatta finansiell stabilitet och ekonomisk tillväxt. Enligt Maystadt-rapporten bör Efrag även mer grundligt analysera efterlevnaden av försiktighetsbegreppet i sina rekommendationer. I detta avseende har Efrags styrelse diskuterat hur man skulle kunna göra en uttrycklig bedömning av försiktighetsbegreppet i arbetet med rekommendationer. Inom ramen för det offentliga samrådet om IASB:s begreppsram har Efrag även diskuterat hur försiktighetsbegreppet skulle kunna återinföras på ett meningsfullt sätt. Den preliminära slutsatsen är att försiktighetsbegreppet kan omfatta både utövande av en viss grad av försiktighet i bedömningar under osäkra förhållanden och tanken att det, i vissa omständigheter, kan vara lämpligt med asymmetrisk redovisning av vinster och förluster. I sin begäran om en rekommendation om IFRS 9 Finansiella instrument och efter samråd med medlemmarna i föreskrivande kommittén för redovisningsfrågor, identifierade kommissionen ett antal specifika frågor som Efrag bör analysera, bland annat om det gemensamma bästa. Kommissionen efterfrågade särskilt en bedömning av denna standard mot bakgrund av försiktighetsbegreppet. Den bad också om en bedömning av tillämpningen av verkligt värde, och undrade om de förändringar som detta skulle medföra kunde ha en negativ inverkan på den finansiella stabiliteten. Efrag började arbeta med ett utkast till rekommendation redan 2014. Ett utkast till rekommendation utfärdades den 4 maj 2015, där Efrag ber om intressenternas synpunkter både på sin bedömning av standarden mot de tekniska kriterierna i EU, och bedömningen av huruvida IFRS 9 bidrar till det europeiska gemensamma bästa. Under 2014 började Efrag även arbeta med sin rekommendation om en annan viktig standard, IFRS 15 Intäkter från kontrakt med kunder. Rekommendationen innehöll en öppen fråga till intressenterna om huruvida de hade anledning att tro att IFRS 15 inte skulle bidra till det europeiska gemensamma bästa. I den färdiga rekommendationen tog Efrags styrelse hänsyn till återkopplingen från intressenterna och drog slutsatsen att den nya standarden bidrar till det europeiska gemensamma bästa eftersom IFRS 15 kunde förväntas ha en positiv inverkan på kapitalkostnaderna. Efrag identifierade inga negativa effekter på den europeiska ekonomin. Denna bedömning ingick i den slutliga rekommendation som utfärdades i mars 2015. Under 2014 deltog Efrag i IASB:s samrådsförfarande och kom med synpunkter efter de offentliga samråden om alla IASB-uttalanden, även om begreppsramen. Efrag fortsatte dessutom sina diskussioner om leasingprojektet och projektet IFRS 4 Försäkringsavtal. 3.2.Övervägande av den mångfald av modeller för och åsikter om redovisning och ekonomi som finns i unionen Sedan inrättandet har Efrag infört ett öppet standardförfarande, som har utvecklats ytterligare med tiden. Standardförfarandet tillåter alla europeiska intressenter att lägga fram sina åsikter för Efrags övervägande, säkerställer att den mångfald av modeller för och åsikter om redovisning och ekonomi som finns i unionen beaktas och att nya IFRS tillgodoser unionens behov. Som ett led i sitt standardförfarande offentliggör Efrag utkast till ståndpunkter för offentligt samråd, utför fälttester och andra former av effektanalyser, anordnar informationsmöten och genomför speciella undersökningar samt offentliggör resultaten i återkopplingsrapporter och slutliga ståndpunkter. Under 2014 utfärdade Efrag rekommendationer och återkopplingsrapporter om samtliga IFRS-förslag.

Mötena i Efrags styrelse och tekniska expertgrupp hålls offentligt och dagordningar, sammanfattningar av mötena samt stöddokument för dagordningen offentliggörs på Efrags webbplats. Dessutom tjänar bidrag från Efrags samrådsforum för normgivare och Efrags specialiserade arbetsgrupper även som underlag för diskussionerna. Bidragen från Efrags användarpanel är centrala för Efrags arbete. Användarpanelens bidrag förstärks genom att användarnas åsikter kommer fram bättre tack vare det uppsökande program för användare som lanserades 2012. Den varierade sammansättningen av dessa grupper och Efrags styrelse och tekniska expertgrupp, både när det gäller geografisk och yrkesmässig bakgrund, garanterar i kombination med standardförfarandet att Efrag tar hänsyn till alla olika perspektiv på lämpligt sätt. Efrag utför fältarbete (inklusive undersökningar/teoretiska analyser, fälttester och seminarier/intervjuer) i olika skeden av standardiseringsförfarandet i samordning med nationella normgivare i Europa. Syftet med fälttesterna är att som ett led i Efrags standardförfarande utvärdera effekterna av föreslagna ändringar och att bidra till de slutliga standarder som utarbetas. Efrags fältarbete bidrar till ett faktabaserat standardiseringsarbete. 3.3.Genomförande av styrningsreformen efter rekommendationen i Maystadtrapporten I juli 2014 lade kommissionen fram en rapport för Europaparlamentet och rådet om framstegen med genomförandet av Efrag-reformen. Kommissionen kom fram till en positiv slutsats om de framsteg som hittills gjorts. Reformen omfattade en grundlig revision av Efrags stadgar och interna regler för att införa en ny styrningsstruktur, vilket ökade Efrags legitimitet och representativitet. Efrags reviderade stadgar och interna regler godkändes den 16 juni 2014 och trädde i kraft den 31 oktober 2014. Under perioden mellan juni och slutet av oktober nominerades Efrags styrelsemedlemmar, som utsågs den 31 oktober 2014. Samma dag utökade Efrag sitt medlemsantal och den nya styrningsstrukturen började tillämpas, med månatliga möten i Efrag-styrelsen från och med november 2014. Styrelseordföranden utses av kommissionen efter samråd med Europaparlamentet och rådet. För närvarande agerar en av styrelsemedlemmarna som styrelseordförande i väntan på en formell utnämning. Efrag-styrelsen fattar alla sina beslut i samförstånd efter övervägande av resultaten av Efrags standardförfarande. Kommissionen, de europeiska tillsynsmyndigheterna och Europeiska centralbanken (ECB) har bidragit till styrelsens diskussioner som observatörer. Kommissionen ser till att föreskrivande kommittén för redovisningsfrågor lämnar bidrag till Efrag eller begär särskilda bedömningar vid behov. 4.Piob – utveckling när det gäller diversifiering av finansiering 2014 Det är allmänt vedertaget att organ som utför allmännyttiga uppgifter bör finansieras på ett sätt som bevarar deras oberoende. Piob, som ansvarar för tillsynen av processen för antagande av internationella revisionsstandarder (ISA) och andra verksamheter av allmänintresse som bedrivs av Internationella revisorsförbundet (Ifac), är ett av dessa organ. En lämplig diversifiering av finansieringskällor bidrar inte bara till att säkerställa oberoende, utan förstärker även uppfattningen om deras oberoende. När det gäller lagstadgad revision erkändes behovet av diversifiering av finansiering internationellt sedan Ifac-reformen 2003, som omfattade inrättandet av Piob, och har alltid försvarats av övervakningsgruppen (Monitoring Group), den internationella organisation som ansvarar för att övervaka styrningsreformen av Ifac. Sedan inrättandet av Piob 2005 och fram till 2010, när det unionsfinansieringsprogram som inrättades genom beslut nr 716/2009/EG trädde i kraft, finansierades Piob endast av Ifac, förutom vissa egna bidrag. De medel som tillhandahålls av Ifac under ett givet år utgör det högsta Ifac-garanterade bidrag som ges Piob utan ytterligare ingripande av Ifac. EU:s bidrag under perioden 2010–2014 har sporrat ett antal givare att ge egna bidrag. Syftet med bidrag som inte kommer från Ifac är att ersätta och således minska Ifacs bidrag under det specifika året. Helst bör Ifacs finansieringsandel av Piobs totala årliga utgifter understiga 50 %. År 2014 uppgick Piobs utgifter till 1 502 850 euro. Ifac bidrog med 874 540 euro, vilket utgör 58 % av de totala utgifterna. Kommissionen bidrog med 272 000 euro, vilket utgör 18 % av de totala utgifterna. ADAA (Abu Dhabi Accountability Authority) bidrog med 120 000 euro, vilket utgör 8 % av de totala utgifterna. Iosco bidrog med 100 000 euro, vilket utgör 7 % av de totala utgifterna. Banken för internationell betalningsutjämning (BIS) bidrog med 55 000 euro, vilket utgör 4 % av de totala utgifterna. UK FRC (Financial Reporting Council) bidrog med 40 000 euro, vilket utgör 3 % av de totala utgifterna. Det återstående beloppet på 5 478 euro utgörs av ränteinkomster. Enligt artikel 9.5 i förordningen ska kommissionen, om finansieringen av Ifac under ett visst år överstiger mer än två tredjedelar av den samlade årliga Piob-finansieringen, föreslå att dess årliga bidrag till detta år begränsas till högst 300 000 euro. Så var inte fallet under 2014, eftersom både i) Ifacs bidrag var lägre än två tredjedelar av den samlade årliga Piobfinansieringen, och ii) kommissionens bidrag var lägre än 300 000 euro, nämligen 272 000 euro. Eftersom Ifac-finansieringen inte har nått den kritiska gräns som fastställs i förordningen behöver kommissionen inte se över sitt årliga bidrag till Piob. 5.Slutsatser IFRS Foundation Under 2014 slutförde IASB två viktiga standarder som är av grundläggande betydelse för användare av finansiella rapporter, nämligen IFRS 9 Finansiella instrument och IFRS 15 Intäkter från kontrakt med kunder, och gjorde betydande framsteg med andra viktiga projekt. Syftet med IFRS 15 är att ge företagen mer fullständig och aktuell vägledning om redovisning av intäkter. Efrag har bedömt standarden som positiv, och håller för närvarande på att utarbeta sin rekommendation. När det gäller IFRS 9 Finansiella instrument, utfärdade Efrag ett positivt utkast till rekommendation den 4 maj 2015 och förväntas slutföra rekommendationen under andra halvåret 2015.