[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel den 26.6.2008

KOM(2008) 398 slutlig

RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET, RÅDET, EUROPEISKA EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN OCH REGIONKOMMITTÉN

Slututvärdering av gemenskapens åtgärdsprogram Ungdom (2000–2006) och handlingsprogrammet för gemenskapen för att främja organ verksamma på europeisk nivå inom ungdomsområdet (2004–2006)

RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET, RÅDET, EUROPEISKA EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN OCH REGIONKOMMITTÉN

Slututvärdering av gemenskapens åtgärdsprogram Ungdom (2000–2006) och handlingsprogrammet för gemenskapen för att främja organ verksamma på europeisk nivå inom ungdomsområdet (2004–2006)

1. INLEDNING

Mellan 2000 och 2006 genomförde gemenskapen två slags åtgärder till förmån för ungdom:

- Stöd till projekt som omfattas av Europaparlamentets och rådets beslut nr 1031/2000/EG av den 13 april 2000 om att inrätta gemenskapens åtgärdsprogram ”Ungdom”[1].

- Bidrag till administrationskostnader för europeiska icke-statliga ungdomsorganisationer och för Europeiskt ungdomsforum. Detta stöd omfattades mellan 2004 och 2006 av Europaparlamentets och rådets beslut nr 790/2004/EG om upprättande av ett handlingsprogram för gemenskapen för att främja organ verksamma på europeisk nivå inom ungdomsområdet[2].

Eftersom slututvärderingen av de två instrumenten sammanfaller och de från och med 2007 slagits samman till ett program har kommissionen upprättat en enda rapport med slutsatser av utvärderingarna och rekommendationer för programmet Aktiv ungdom (2007–2013).

Utvärderingarna finns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/dgs/education_culture/evalreports/index_en.htm#youthHeader

2. ÖVERSIKT ÖVER MÅLEN FÖR PROGRAMMET

2.1. Programmet Ungdom

Målen för programmet Ungdom var att främja ungdomars aktiva bidrag till uppbyggnaden av Europa, stärka deras solidaritetskänsla, uppmuntra ungdomars initiativförmåga, företagsamhet och kreativitet samt stärka samarbetet i ungdomsfrågor. Detta har åstadkommits genom olika slags åtgärder:

- Ungdom för Europa, till stöd för ungdomsutbyten.

- Europeisk volontärtjänst, varigenom en volontär gavs möjlighet att delta i en solidarisk verksamhet i ett annat land än sitt eget.

- Ungdomsinitiativ, till stöd för nyskapande och kreativa projekt och projekt inriktade på ungdomars sociala engagemang.

- Gemensamma åtgärder tillsammans med andra gemenskapsinitiativ som rör kunskapens Europa, särskilt Sokrates och Leonardo.

- Stödinsatser, för finansiering av diverse stödåtgärder, särskilt utbildning och samarbete för aktörer inom ungdomspolitiken.

Eftersom programmet innefattar beviljande av ett stort antal bidrag och kräver närhet till stödmottagarna sköttes förvaltningen i stor utsträckning decentraliserat, genom nationella programkontor. Vissa nationella programkontor ombesörjde, utöver sitt uppdrag som programkontor för det egna landet, en stödfunktion för samtliga nationella programkontor och utvecklade därmed en särskild kompetens. Denna funktion kallas SALTO (Support, Advanced Learning and Training Opportunities). Programmet har också gett stöd till center för information om ungdomars möjligheter på EU-nivå (Eurodesk-nätverket, bestående av ett kontor i varje land).

Vissa delar av programmet krävde en centraliserad förvaltning på EU-nivå. Kommissionen lät en byrå för tekniskt stöd sköta denna uppgift fram till 2006, då genomförandeorganet för utbildning, audiovisuella medier och kultur inledde sin verksamhet. En avdelning vid detta organ övertog då ansvaret för förvaltningen av åtgärderna.

Tillgänglig budget 2000–2006 (åtagandebemyndiganden, miljoner euro)

EU:s budget | 624,2 |

Andra bidrag (Efta/EES och kandidatländer) | 90,6 |

Totalt | 714,8 |

varav: Utnyttjad budget | 701,4 |

Uppskattat antal deltagare 2000–2006 (tusental)

Ungdomsutbyten | 465,8 |

Europeisk volontärtjänst | 25,7 |

Ungdomsinitiativ | 153,4 |

Stödinsatser | 206,9 |

Totalt | 851,8 |

2.2. Programmet för att främja organ verksamma inom ungdomsområdet

Det allmänna målet för programmet var att genom administrationsbidrag stödja verksamheten vid internationella icke-statliga ungdomsorganisationer och vid Europeiskt ungdomsforum (plattform för nästan 100 ungdomsorganisationer). Verksamheten skulle särskilt bidra till att ungdomar deltar aktivt i det offentliga livet och i samhället, och till att utveckla samarbetet på ungdomsområdet inom gemenskapen.

Programmet förvaltades helt och hållet centraliserat.

Tillgänglig budget 2004–2006 (åtagandebemyndiganden, miljoner euro)

EU:s budget | 12,9 |

Andra bidrag (Efta/EES och kandidatländer) | 0,2 |

Totalt | 13,1 |

varav: Utnyttjad budget | 12,9 |

Antal beviljade bidrag 2004–2006

Till Europeiskt ungdomsforum | 3 |

Till icke-statliga ungdomsorganisationer | 234 |

3. UTVÄRDERING

3.1. Utgångspunkter

Slututvärderingen av programmet Ungdom grundas på

- utvärderingsrapporter från medlemsstaterna och övriga deltagarländer,

- en rapport som upprättats av en extern utvärderare, som, vid sidan av de nationella rapporterna, hade tillgång till resultaten av sina egna undersökningar, främst genom frågeformulär riktade till de huvudsakliga berörda parterna. Denna externa utvärdering genomfördes av ECORYS inom ramen för ett ramavtal med kommissionen som ingicks 2006 efter ett anbudsförfarande.

Slututvärderingen av programmet för att främja organ verksamma inom ungdomsområdet grundas på en rapport som upprättats av den externa utvärderaren The Evaluation Partnership, som valdes efter ett selektivt anbudsförfarande 2006.

3.2. Metoder

Det förfarande som valdes för den externa utvärderingen av Ungdom omfattade bl.a. följande: dokumentgenomgång, fastställande av indikatorer, intervjuer, undersökningar på Internet med hjälp av frågeformulär, undersökningar avseende respektive land. Framför allt utgick man från svaren på frågeformulären från omkring 2 500 ungdomsorganisationer, 900 deltagande ungdomar och 450 ungdomsledare.

Det förfarande som valdes för det andra programmet omfattade en dokumentgenomgång, frågeformulär på Internet, reflektionsgrupper, direktintervjuer och kortfattade elektroniska frågeformulär.

3.3. Utvärderarnas slutsatser

Utvärderingarna av de två programmen är mycket positiva på många punkter.

Programmet Ungdom överensstämde i hög grad med EU:s övergripande ungdomspolitik. Det motsvarade behoven hos de flesta stödmottagare. Sett ur ungdomarnas perspektiv var det effektivt när det gäller medborgaranda, även på europeisk nivå, för yrkesvägledning och för att öka deras solidaritetskänsla. Det var mindre effektivt när det gäller att nå ungdomar med sämre förutsättningar. Programmet hade betydande positiva resultat för ungdomsledarna och gav positiva indirekta effekter för ungdomsorganisationerna. Vad beträffar det andra programmet konstaterar utvärderarna att det bidragit till att föra stödmottagarna närmare det europeiska projektet och EU:s institutioner.

De tillgängliga medlen för Ungdom var tillräckliga, även om det enligt vissa nationella rapporter skulle vara lämpligt att öka dem. De strukturer som inrättats för förvaltningen bedöms generellt sett som lämpliga och effektiva. De huvudsakliga rekommendationerna om förbättring avser SALTO och Eurodesk samt de allmänna metoderna för uppföljning av programmets resultat.

3.3.1. Komplementaritet och relevans hos programmet Ungdom

Under genomförandeperioden för Ungdom utvecklades EU:s politiska ungdomsverksamhet, framför allt genom 2001 års vitbok Nya insatser för Europas ungdom [3] och genom den europeiska ungdomspakten 2005[4]. Utvärderarna framhåller att Ungdom kompletterar målen för denna politiska verksamhet.

De konstaterar att programmet endast delvis kompletterar Sokrates och Leonardo. Samarbetet mellan dessa program hade kunnat utvecklas ytterligare.

Ungdom anses i stor utsträckning komplettera de nationella instrumenten till förmån för ungdom. Programmet motsvarade behoven hos flertalet stödmottagare, särskilt ungdomarna. Även ungdomsledarna värderar programmet högt, men en större flexibilitet skulle innebära att deras behov kunde tillgodoses bättre.

3.3.2. Verkan av programmet Ungdom

Programmet ses som en stor framgång när det gäller att förbättra de deltagande ungdomarnas kompetens i fråga om medborgarskap, särskilt med avseende på attityder, kommunikation och sociala färdigheter.

90 % av deltagarna i utbyten ansåg sig ha blivit mer toleranta.

Programmet var verkningsfullt när det gäller känslan av tillhörighet till EU.

Vad beträffar det aktiva deltagandet var det ett stort antal ungdomar som blev eller fortsatte att vara aktiva i lokala eller internationella organisationer sedan verksamheten avslutats. Det beror inte alltid på programmet, men omkring en tredjedel av deltagarna säger sig ha blivit aktiva på internationell nivå tack vare programmet.

Deltagande i programmet påverkar ungdomars anställbarhet, särskilt unga volontärers. Det har betydelse för de val som görs i fråga om utbildning.

62 % av volontärerna menar att deras yrkeskarriär påverkats.

Ungdomarna säger sig ha fått en ökad solidaritetskänsla efter att ha deltagit i programmet.

Programmet nådde bara i viss mån ungdomar med sämre förutsättningar (21 % för utbytena och 13 % för Europeisk volontärtjänst). Deltagarna har generellt hög utbildningsnivå. Programmet var verkningsfullt i fråga om jämställdhet mellan kvinnor och män.

För ungdomsledarna ledde programmet till en större medvetenhet om den interkulturella dimensionen och till att man kom i kontakt med nya arbetsmetoder.

91 % av de ungdomsledare som deltagit i programmet talar om ett mervärde i förhållande till andra genomgångna utbildningar.

Utvärderarna anser att stödinsatserna varit verkningsfulla när det gäller att stödja ungdomsledarnas yrkesutveckling: ökat engagemang i europeiska nätverk osv. En större lyhördhet för ungdomsledarnas behov skulle dock öka den praktiska nyttan av de kunskaper som erhållits. Man konstaterar också att informationen till ungdomsledarna om de möjligheter som erbjuds genom programmet varit otillräcklig.

Indirekta positiva effekter kan iakttas, t.ex. en mer internationell inriktning hos de organisationer som tagit emot volontärer.

3.3.3. Nytta och varaktighet hos programmet Ungdom

Programmet har bidragit till att stärka det icke-formella lärandet. Det har haft större inverkan på ungdomarnas yrkesval än på ungdomspolitiken: det har inte haft särskilt stor inverkan på politiken (även om en viss effekt konstateras i de nya medlemsstaterna) utan tycks mer ha bidragit med nya förhållningssätt.

79 % av de ungdomsorganisationer som deltagit i ett volontärtjänstprojekt anser att projektet har lett till ett utbyte av god praxis.

Enligt de organisationer som intervjuats har programmet bidragit till att skapa nya internationella kontakter mellan organisationer, även om det redan tidigare fanns kontakter. Programmet har bidragit till att stärka dessa nätverk och göra dem varaktiga.

I allmänhet har inte någon egentlig påverkan skett på de administrativa strukturerna i medlemsstaterna, utom i vissa nya medlemsstater. Programmet tycks inte ha bidragit till att minska de administrativa hindren för rörlighet.

3.3.4. Effektivitet hos programmet Ungdom

De medel som anslagits till de decentraliserade delarna anses i allmänhet tillräckliga, men omkring hälften av de nationella myndigheterna och de nationella programkontoren menar att budgeten för ungdomsutbyten bör ökas och omkring en tredjedel att budgeten för stödinsatser bör ökas. De externa utvärderarna anser att mer medel bör anslås till de nationella programkontorens administration för att viss verksamhet, t.ex. rådgivning, ska kunna utvecklas, vilket är viktigt om man vill undvika att förfarandena för att lägga fram projekt inverkar negativt på programmets tillgänglighet.

Förvaltningsstrukturerna anses generellt vara effektiva, men det finns utrymme för förbättringar. Det är för tidigt att dra några slutsatser om effektiviteten hos genomförandeorganet för utbildning, audiovisuella medier och kultur, som från och med 2006 ersatte byrån för tekniskt stöd. Det anses fungera bra att använda sig av nationella programkontor, även om kommissionens tillhandahållande av de medel de förvaltar ibland försenats. Anmärkningarna gäller främst SALTO- och Eurodesk-kontoren. SALTO-kontoren ses som lämpliga strukturer och betydelsen av deras arbete erkänns, men det finns utrymme för förbättringar. Mer kritiska kommentarer framförs i fråga om rollen för och mervärdet av Eurodesk-kontoren. Utvärderarna anser att denna verksamhet bör ses över.

Det vore lämpligt att öka programmets synlighet, särskilt för att effektivare nå ut till ungdomar med sämre förutsättningar.

Slutligen krävs framsteg för att åstadkomma en bättre uppföljning av programmets resultat, med hjälp av rationaliserade förfaranden, verktyg och indikatorer.

3.3.5. Samstämmiga åsikter om programmets inverkan

De nationella utvärderingarna uppvisar en anmärkningsvärd samstämmighet sinsemellan och med utvärderingen på EU-nivå, särskilt när det gäller programmets inverkan.

I de nationella rapporterna anses programmet ha haft en tydlig inverkan på kunskaper, kompetens och attityder, vilket kan öka ungdomarnas anställbarhet och deras medborgaranda; den största effekten har åstadkommits på det personliga planet.

Bidraget till ungdomarnas icke-formella lärande framhålls: ”Det icke-formella lärandet är det viktigaste inslaget i detta program. (...) de projekt som stöds genom programmet är inriktade på lärande och inte på ’happenings’ utan djupare innebörd. Icke-formellt lärande kännetecknas av att lärandet sker även utanför institutionella strukturer som skolan.” (Norge) ”Deltagande i programmet Ungdom (...) är värdefullt på ett cv och kan framhållas för framtida arbetsgivare.” (Danmark) ”Deltagande i programmet Ungdom anses allmänt bidra till anställbarhet genom att baskompetensen utvecklas.” (Storbritannien)

Programmets bidrag till utveckling av medborgaranda och interkulturell dialog betonas: ”Genom alla åtgärder (…) kan påtagliga och varaktiga effekter konstateras: förmågan till socialt engagemang, språkinlärning och utlandsarbete (i Europa) har ökat, liksom förståelsen för främmande kulturer. Samtidigt har främlingsfientligheten minskat.” (Tyskland) ”Deltagarnas personliga kontakt med ungdomar i samma ålder i ett annat land (...) sträcker sig längre än vid vanliga möten i samband med semester eller besök och ger nya effektiva arenor för erfarenhet och lärande.” (Luxemburg)

Det framhålls att nyttan med att delta i programmet framför allt visar sig på det personliga planet: ”Lärandet sker främst i form av ’underförstådd kunskap’ och kompetens för vardagslivet (…) som att få vänner och lära sig ett språk, men även mer diffusa saker som att få kunskap om (…) nya kulturer, bli öppnare för andra ’kulturer’ (…) och andra människor, inse skillnaderna mellan den egna och andras situation osv.” (Belgien-Nederländerna) ”... för många av [deltagarna] har erfarenheterna i samband med programmet i viss mån gett återverkningar i det egna livet (ökad självständighet, bättre självbild, ny syn på världen osv.) eller påverkat livsvalen: medborgarengagemang, nya utsikter i fråga om utbildning och yrkesliv …” (Belgien-Frankrike)

I samband med detta lärande spelar rörlighetsdimensionen en viktig roll: ”Före utbytena hade många av deltagarna aldrig varit utanför Irland.” (Irland) ”En del av ungdomarna med sämre förutsättningar gjorde sin första utlandsresa i samband med ungdomsutbytet.” (Estland)

I praktiskt taget samtliga rapporter dras slutsatsen att programmet haft en tydlig positiv inverkan för ungdomsledarna och ungdomsorganisationerna: ”Programmet har möjliggjort en ökad professionalism hos organisationerna på det europeiska området, vilket även har gynnat de ungdomsledare som ger ungdomarna information, råd och handledning i samband med deras projekt.” (Frankrike) ”Ungdomsorganisationerna gynnas särskilt av fördjupade kontakter och internationella partnerskap.” (Österrike) ”Programmet (…) har främjat den europeiska dimensionen i de ansvariga organisationernas verksamhet och bidragit till laganda och en icke-diskriminerande och professionell inställning till verksamhet på EU-nivå.” (Slovenien) ”Programmet Ungdom är en PR-faktor för en organisation och stärker dess profil … Det faktum att programmet Ungdom är ett EU-program bidrar avsevärt till ett ökat anseende.” (Polen)

Det betonas att programmet uppmuntrat till nätverksarbete: ”70 % av respondenterna bekräftar att de inte skulle ha tagit initiativ till ett europeiskt samarbete utan Ungdom. (...) 40 % av organisationerna tillstår att deras deltagande i Ungdom är deras enda europeiska erfarenhet.” (Belgien-Nederländerna) ”Ungdomsledarna (…) och deras organisationer och grupper utvecklar funktionella partnerskap i nästan alla länder som omfattas av programmet.” (Tjeckien)

Effekten på den nationella politiken visar sig framför allt i de nya medlemsstaterna: ”Programmet Ungdom (...) har haft en obestridligen positiv inverkan på ungdomarnas attityder och kompetens (...) och även utvecklingen av den nationella ungdomspolitiken och lagstiftningen.” (Slovakien) ”EU-dimensionen av programmet Ungdom gör det till en informationskälla när det gäller hur ungdomspolitiken bedrivs i EU:s övriga medlemsstater.” (Polen)

Programmets olika åtgärder och deras särdrag kommenteras i positiva ordalag i utvärderingarna: ”Volontärers erfarenheter och ökade självkänsla och vidgade europeiska kontaktnät har troligen en mer långsiktig effekt än exempelvis ungdomsbyten. Men det är mycket möjligt att också vissa deltagare i ungdomsbyten kan ha fått positiva intryck som varar livet ut.” (Sverige)

3.3.6. Huvudsakliga slutsatser av utvärderingen av programmet för att främja organ verksamma inom ungdomsområdet

Programmet har gjort det möjligt att föra ungdomarna närmare det europeiska projektet och EU:s institutioner. Målen för programmet överensstämde i hög grad med de icke-statliga organisationernas mål och arbetsmetoder. Dess betydelse sträcker sig längre än det finansiella stödet (stärkt profil och bättre förvaltningsförmåga för stödmottagarna). Kravet på ett stort kontaktnät har fått de icke-statliga organisationerna att gå utanför sitt hemland.

Mer än 40 % av de stödmottagare som svarat anser att de inte kunnat överleva utan EU-stödet, vilket tyder på att programmet ofta uppfattas som den enda finansieringsmöjligheten, även om det inte kan uteslutas att stödmottagarna överskattar betydelsen av ett uteblivet stöd. Det är möjligt att de bidrag som beviljats ersätter finansiering som kan fås från annat håll. Programmet har dragit till sig de små icke-statliga organisationer som har störst behov av stöd. Det har i viss mån uppmuntrat de icke-statliga organisationerna och Europeiskt ungdomsforum att försöka nå ungdomar som ännu inte deltar i någon organisation.

Utvärderarna anser att bidragen har lett till en ökad synlighet och trovärdighet för de icke-statliga organisationerna och Europeiskt ungdomsforum hos medlemmar och potentiella givare, men det är oklart om detta stärkt deras profil hos ungdomar i allmänhet. Av de icke-statliga organisationer som intervjuats bekräftar 65 % att de inte tvingats ändra organisationens målsättning eller struktur för att kunna delta i programmet, som inte haft någon större inverkan på en stor del av deras verksamhet men har gjort det möjligt att bedriva verksamheten mer professionellt.

Stödet till Europeiskt ungdomsforum har inte nödvändigtvis gjort dess medlemmar mer benägna att engagera fler ungdomar eller gjort sökandet efter finansiering effektivare. Bidraget har inte nödvändigtvis lett till att ungdomarna fått ett större personligt engagemang i EU-frågor, men det har ökat benägenheten hos medlemmarna i Europeiskt ungdomsforum att hålla sig bättre underrättade.

Mer än 50 % av de personer som besvarat enkäten tycker att ansökningsförfarandet är invecklat men acceptabelt. Mycket få ansökningar har avvisats av kvalitetsskäl, men många har underkänts för att de inte uppfyllt de administrativa kraven. Deltagarna önskar att fleråriga bidrag kunde beviljas.

Programmet har stärkt de icke-statliga organisationerna och Europeiskt ungdomsforum. Det ligger i linje med kommissionens filosofi, där de icke-statliga organisationerna är ett centralt inslag i strategin för det civila samhällets deltagande.

4. HUVUDSAKLIGA REKOMMENDATIONER – KOMMISSIONENS KOMMENTARER

4.1. Nå ut bättre till ungdomar med sämre förutsättningar

En strategi bör utvecklas för att nå ut till fler ungdomar med lägre utbildningsnivå. För detta krävs också en kommunikationsstrategi som så direkt som möjligt riktar sig till alla potentiella deltagare i programmet.

Kommissionen har utvecklat en integrationsstrategi för att öka deltagandet av ungdomar med sämre förutsättningar. Deras deltagande anges som ett tilldelningskriterium för åtgärderna i fråga. Förmågan att mäta dessa ungdomars deltagande har förbättrats. Denna rekommendation kommer också att följas i kommissionens informationsstrategi.

4.2. Göra ungdomarna mer delaktiga i utarbetandet av projekten

Deltagarna bör i större utsträckning delta i utarbetandet av projekten. Särskilda kurser i utarbetande, organisation och genomförande av projekt skulle bidra till detta mål.

I de råd som ges i programhandledningen betonas vikten av ungdomarnas deltagande. Ibland ger finansieringsbestämmelserna möjlighet för ungdomar som deltar i projekt att delta i planeringsbesök.

4.3. Bättre stöd till ungdomsledarna

Det rekommenderas att en bättre bedömning görs av utbildarnas behov och att detta leder till mer skräddarsydda utbildningserbjudanden.

Kommissionen kommer att ta hänsyn till denna rekommendation i sina överväganden kring SALTO och undersöka hur ett bättre samråd med ungdomsledarna kan åstadkommas i fråga om utbildningens form, innehåll, metod, genomförande, uppföljning och utvärdering.

4.4. Förbättra stödet till initiativtagare

De nationella programkontoren har en viktig stödjande roll. Det vore lämpligt att identifiera de huvudsakliga svårigheterna i samband med att ett projekt läggs fram.

Kommissionen bekräftar på nytt principen om ”supportive approach”, som innebär att de nationella programkontoren stöder initiativtagarna så att programmet blir tillgängligt för fler och målet att nå ut till ungdomar med sämre förutsättningar kan nås. Kriterierna och villkoren för deltagande i programmet har klargjorts. Kommissionen kommer, bl.a. tillsammans med de nationella programkontoren, att undersöka hur de främsta svårigheter som initiativtagarna ännu upplever kan identifieras.

4.5. Öka effektiviteten i de icke-statliga organisationernas och Europeiskt ungdomsforums verksamhet

I rapporteringen om de icke-statliga organisationernas och Europeiskt ungdomsforums verksamhet bör tonvikten ligga på mätning och utvärdering av konkreta faktorer. De icke-statliga organisationerna och Europeiskt ungdomsforum skulle kunna införa mekanismer för att mäta deltagarnas tillfredsställelse. De skulle kunna uppmuntra sina medlemmar att engagera ungdomar utan tidigare erfarenhet av politik eller icke-statliga organisationer. Europeiskt ungdomsforum skulle kunna fastställa god praxis för samråd med ungdomar via medlemsorganisationerna. Kommissionen bör fortsätta att stödja initiativtagarna i samband med ansökan och se till att ett eventuellt stöd får större publicitet.

Kommissionen samtycker till dessa rekommendationer.

4.6. Förbättra uppföljningen av resultaten

De insatser som redan gjorts för att samla in uppgifter om programmets genomförande bör stärkas. Det föreslås att uppgifter om de centraliserade och decentraliserade delarna införlivas i ett gemensamt uppföljningssystem.

Kommissionen kommer att utveckla en strategi för kontinuerlig utvärdering av programmet och identifiera indikatorer för uppföljningen. Man har inlett arbetet för att förbättra det informationsverktyg som de nationella programkontoren har tillgång till och bör använda. Man kommer att se till att uppgifterna från de nationella programkontoren och uppgifter från den centraliserade förvaltningen förs in i detta system.

4.7. Förbättra programmets synlighet

Det rekommenderas att programmets synlighet förbättras så att man når ut till fler ungdomar och bättre kan informera ungdomsledarna om de möjligheter som erbjuds. Ökat fokus på utbyte av god praxis skulle också bidra till bättre synlighet.

Kommissionen utvecklar en informationsstrategi som syftar till bättre kännedom om programmet och dess resultat. De första åtgärderna har genomförts: förbättring av den webbplats där programmet presenteras, krav på synlighet för initiativtagarna, inrättande av en allmänt tillgänglig databas på grundval av uppgifter om projektresultaten.

4.8. Stärka de nationella programkontorens resurser

Vissa nationella programkontor saknar resurser för att kunna erbjuda initiativtagarna tillräckligt stöd. Deras resurser bör stärkas.

Kommissionen vill visserligen begränsa de administrativa kostnaderna för programmet men kommer att undersöka hur denna rekommendation ska följas upp i samband med utarbetandet av 2009 års budget.

4.9. Påskynda utbetalningen av medel till de nationella programkontoren

Det rekommenderas att kommissionen betalar ut medlen till de nationella programkontoren utan förseningar.

Förändringarna i samband med ikraftträdandet av Aktiv ungdom kommer att innebära att förfarandena för utbetalning av medel till de nationella programkontoren påskyndas. Kommissionen har åtagit sig att överföra medlen före maj månad, då de projekt som valts ut i årets första omgång inleds.

4.10. Översyn av SALTO-kontorens verksamhet

SALTO-kontoren betraktas i allmänhet som lämpliga strukturer, men en översyn av vissa aspekter rekommenderas.

Kommissionen kommer att undersöka vilka förändringar som är lämpliga.

4.11. Översyn av Eurodesk-kontorens verksamhet

Eurodesk-kontoren anses generellt som effektiva strukturer, men det finns frågetecken när det gäller det mervärde de tillför programmet. En översyn av verksamheten skulle göra det möjligt att öka relevansen i deras arbete.

Kommissionen samtycker till denna rekommendation men konstaterar att nyttan med Eurodesk-kontoren inte bara ligger i den information om programmet som de förmedlar.

5. KOMMISSIONENS SLUTSATSER

Kommissionen delar utvärderarnas positiva bedömning av genomförandet av de två programmen. Programmen har definitivt bidragit effektivt till de deltagande ungdomarnas personliga utveckling, till deras anställbarhet tack vare de möjligheter till icke-formellt lärande som erbjudits och till utvecklingen av deras medborgaranda och solidaritetskänsla. Kommissionen är också medveten om den positiva inverkan programmen haft på ungdomsarbetarna och ungdomsorganisationerna, som är viktiga mellanhänder för en framgångsrik ungdomspolitik.

Dessa resultat stöder slutsatserna av andra analyser som legat till grund för kommissionens förslag att inom ramen för Aktiv ungdom behålla de åtgärder från de tidigare programmen som har de bästa utsikterna.

De rekommendationer som utfärdats, och som kommissionen har för avsikt att följa, bör ytterligare förstärka effekten av programmet Aktiv ungdom i framtiden.

[1] EGT L 117, 18.5.2000, s. 1.

[2] EUT L 138, 30.4.2004, s. 24.

[3] KOM(2001) 681 slutlig av den 21 november 2001.

[4] Antogs av Europeiska rådet i mars 2005.