MOTIVERING

1. BAKGRUND TILL FÖRSLAGET

Kreativitet, kunskap och förnyelse är drivkrafter för vår framtida tillväxt. I strategin Europa 2020[1] anges därför smart tillväxt som ett av tre prioriterade områden i kommissionens framtida politik. I strategin understryks också behovet av att stärka EU:s forskning, främja förnyelse och kunskapsöverföring och se till att innovativa idéer kan omvandlas till nya produkter och tjänster som skapar tillväxt och arbetstillfällen med kvalitet.

Kommissionen har lovat att stödja dessa mål genom att skapa en immaterialrättslig kultur av god kvalitet[2]. Ett hot mot en framgångsrik sådan politik, och därmed också mot tillväxten och konkurrenskraften, ligger i det ökande antalet överträdelser av den immateriella äganderätten som konstaterats de senaste åren. OECD uppskattade till exempel 2009 att den internationella handeln med förfalskade och pirattillverkade varor under 2007 uppgick till ett värde av 250 miljarder US-dollar, vilket är mer än den sammantagna nationella bruttonationalprodukten i 150 länder[3]. Även de siffror som offentliggjorts av EU:s tullmyndigheter pekar på en tydlig ökning av tullens insatser. Antalet ärenden har ökat från 26 704 år 2005 till 43 572 under 2009, vilket motsvarar en ökning med cirka 60 % på fem år[4]. När det gäller pirattillverkning (eller elektroniska överträdelser av upphovsrätten) är de ekonomiska effekterna för närvarande mindre tydliga, eftersom fenomenet är så nytt. Enligt den senaste branschundersökningen som utfördes 2010 av det Parisbaserade företaget TERA Consultants och som beställts av Internationella handelskammarens initiativ Business Action to Stop Counterfeiting and Piracy (BASCAP) gick över 10 miljarder euro och 185 000 arbetstillfällen förlorade på grund av pirattillverkning inom musik-, film-, TV- och programvarubranschen i EU under 2008[5].

I olika undersökningar som offentliggjorts av branschorgan och internationella organisationer bekräftas den stadiga ökningen av handeln med förfalskade och pirattillverkade varor, och man drar slutsatsen att detta

- leder till kraftigt minskade investeringar i innovation och färre arbetstillfällen[6],

- hotar de europeiska konsumenternas hälsa och säkerhet[7],

- skapar allvarliga problem för Europas små och medelstora företag[8],

- resulterar i förlorade skatteintäkter på grund av lägre deklarerad försäljning[9],

- är attraktivt för den organiserade brottsligheten[10].

Ett av de viktigaste initiativen från rådet[11] och kommissionen[12] under 2009 var att inrätta ett europeiskt observationscentrum mot varumärkesförfalskning och pirattillverkning (i fortsättningen kallat ”observationscentrumet”).

I linje med rådets begäran från 2008 är observationscentrumet i sin nuvarande form ett expertcentrum utan juridisk person som drivs av kommissionens tjänsteenheter. Den har ett dubbelt uppdrag: i) Att bli en central resurs för insamling, övervakning och rapportering av information och uppgifter om alla typer av överträdelser av immateriell äganderätt och ii) att användas som en plattform för samarbete mellan företrädare för nationella myndigheter och intressenter där de kan utbyta idéer och expertkunskaper om bästa praxis, utveckla gemensamma strategier för att säkerställa skyddet av den immateriella äganderätten och lämna rekommendationer åt beslutsfattare. Driften av observationscentrumet omfattar en serie av uppgifter och aktiviteter för vilka kommissionens tjänsteenheter ska ha ansvaret.

Observationscentrumet drivs för närvarande av tre av kommissionens anställda (två handläggare och en assistent) som dessutom utför allt policyarbete i samband med observationscentrumet.

Genom rådets senaste förordning om observationscentrumet tillkom ytterligare uppgifter när observationscentrumet uppmanas att utvärdera behovet av att genomföra utbildningsprogram på EU-nivå för de personer som deltar i arbetet med att bekämpa varumärkesförfalskning och pirattillverkning[13]. I en resolution från september 2010 begärde Europaparlamentet dessutom att observationscentrumet skulle sammanställa forskningsuppgifter om varumärkesförfalskning och reglering av immaterialrättsliga frågor[14]. I en nyligen offentliggjord undersökning som beställts av kommissionens generaldirektorat för handel rekommenderas slutligen att observationscentrumet ska bli en central kontaktpunkt inom kommissionen för externa parter och en internationell samlingspunkt för framtagning och spridning av bästa praxis[15].

Observationscentrumets nuvarande förhållanden var visserligen lämpliga i projektets startfas när de institutionella ramarna fastställdes genom samråd och möten. Men det finns inget utrymme för att utöka observationscentrumets uppdrag och utveckla dess operativa verksamhet eftersom båda dessa saker skulle kräva en hållbar infrastruktur vad gäller mänskliga resurser, finansiering och IT-utrustning samt tillgång till nödvändig expertis.

- Överensstämmelse med EU:s övriga politik och mål

Förslagets målsättning ligger i linje med EU:s nuvarande politik och strategier, till exempel Europa 2020[16]. Målen stämmer också överens med kommissionens viktigaste prioriteringar och förslag rörande en immaterialrättslig strategi för Europa[17].

2. RESULTATEN AV SAMRÅD MED BERÖRDA PARTER OCH KONSEKVENSBEDÖMNINGAR

- Samråd med berörda parter

Sedan observationscentrumet inrättades har dess struktur och finansiering diskuterats regelbundet, både under de fyra sammanträden[18] som hittills hållits och i möten med de särskilda undergrupper som sedan september 2009 har samlat företrädare för ett antal organisationer från den privata sektorn som ingår i observationscentrumet.

Europaparlamentets ledamöter hålls informerade om observationscentrumets arbete och utveckling. Vid två tillfällen under 2010 diskuterade Europaparlamentets forum för varumärkesförfalskning, smuggling och organiserad brottslighet öppet observationscentrumets framtid och framför allt en eventuell överföring av observationscentrumet till byrån för harmonisering inom den inre marknaden (BHIM).

På politisk nivå antog rådet som ett svar på kommissionens båda meddelanden om observationscentrumet[19] två resolutioner[20] där observationscentrumets tillkomst välkomnades och kommissionen uppmanades att redogöra för dess roll och uppgifter. Den 22 september 2010 antog Europaparlamentet dessutom ett betänkande om kommissionens meddelande från 2009 där parlamentet förespråkade en utökad roll för BHIM när det gällde att säkerställa skyddet[21].

Tanken att tilldela BHIM viss verksamhet som rör säkerställande av skyddet för immateriella äganderätter har mottagits positivt av dem som utnyttjar det europeiska systemet för varumärken och som tillfrågades i samband med en omfattande utvärdering av varumärkessystemet i Europa[22]. Under de fortsatta diskussionerna i en särskild workshop vid paneuropeiska toppmötet om immaterialrättsliga frågor 2010 i Bryssel den 2–3 december 2010[23] fick denna tanke ett brett stöd. Förslaget bedömdes också som positivt av BHIM:s styrande organ, styrelsen och budgetutskottet[24] vid deras möten i november 2010.

Mot bakgrund av denna särskilda, riktade och löpande samrådsprocess ansågs det inte finnas något behov av att organisera ytterligare ett standardsamrådsförfarande.

- Konsekvensbedömning

I konsekvensbedömningen undersöktes tre olika alternativ, vart och ett med ett antal underalternativ.

Enligt alternativ 1 skulle kommissionens enheter fortsätta driva observationscentrumet, men deras resurser skulle ökas kraftigt. Enligt underalternativ 1 a skulle arbetet i sin helhet eller i mycket stor utsträckning utföras internt, medan det till största delen skulle läggas ut på entreprenad enligt alternativ 1 b. Det andra alternativet som undersöktes skulle innebära att man överlät ansvaret för observationscentrumet till ett initiativ som leddes av den privata sektorn som antingen skulle finansieras helt av den privata sektorn (underalternativ 2 a), via ett anslag från kommissionen (underalternativ 2 b) eller genom ett offentligt-privat partnerskap (underalternativ 2 c). Det tredje alternativet som analyserades i konsekvensbedömningen var att ansvaret för observationscentrumet antingen skulle överlåtas på en nyinrättad EU-byrå (underalternativ 3 a) eller på en redan existerande byrå, nämligen byrån för harmonisering inom den inre marknaden (BHIM) i Alicante.

Alternativ 1 a (fler anställda inom GD MARKT) ansågs olämpligt enligt kommissionens nuvarande policy om ”nolltillväxt”[25]. Även alternativ 2 b betraktades som orealistiskt eftersom det inte fanns något om tydde på att den privata sektorn skulle vara beredd att göra ett sådant åtagande. Alternativen 1 b (lägga ut på entreprenad på affärsmässig grund) och 2 b (uppgifterna levereras av ett näringslivslett initiativ) ansågs vara genomförbara, men olämpliga eftersom de nya instanserna förmodligen inte skulle få tillgång till uppgifter som betraktas som känsliga av medlemsstaternas myndigheter och privata intressenter. Beträffande alternativ 2 b ansågs risken för obalanserade positioner för (eller till och med utestängning av) vissa intressenter skapa stora problem när det gäller att uppnå observationscentrumets övergripande målsättning. Dessa nackdelar skulle delvis kunna undvikas i alternativ 2 c (offentligt-privat partnerskap), vilket emellertid skulle innebära en årlig kostnad för EU:s budget på mellan 2,41 miljoner euro och 2,98 miljoner euro under de första två åren, och mellan 2,61 miljoner euro och 3,07 miljoner euro från och med det tredje året, beroende på utformningen av de IT-system som skulle tas fram.

Alternativ 3 a (en ny EU-byrå) skulle enligt konsekvensbedömningen erbjuda en lämplig lösning för att göra observationscentrumet operativt. Detta alternativ skulle emellertid medföra betydande kostnader för EU:s budget – mellan 4,33 miljoner euro och 5,33 miljoner euro under de första två åren och mellan 5,5 miljoner euro och 6,28 miljoner euro från och med det tredje året – plus betydande förseningar innan byrån kunde börja arbeta.

Alternativ 3 b (att tilldela en befintlig EU-byrå, helst BHIM, ansvaret för uppgifterna) skulle ge observationscentrumet tillgång till expertkunskaper, resurser och finansiering och det skulle snabbt kunna börja arbeta. I budgetmässiga termer skulle det erbjuda en kostnadseffektiv lösning (med en total kostnadsram på mellan 3,3 miljoner och 4,3 miljoner euro under de första två åren och på mellan 4,74 miljoner och 5,52 miljoner euro från och med år tre) och innebära att kostnaderna kunde täckas av finansiella resurser utanför EU:s budget.

Konsekvensbedömningen mynnade därför ut i slutsatsen att ett överlåtande av ansvaret för observationscentrumet till BHIM skulle vara den föredragna lösningen, eftersom den organisationen har lämplig finansiering och lämpliga strukturer och kan leverera observationscentrumets mål så snart dess grundförordning har ändrats.

3. FÖRSLAGETS RÄTTSLIGA ASPEKTER

- Sammanfattning av den föreslagna åtgärden

Byrån för harmonisering inom den inre marknaden föreslås få ansvaret för uppgifterna och aktiviteterna knutna till driften av Europeiska observationscentrumet för varumärkesförfalskning och pirattillverkning, inklusive de uppgifter som gäller copyright, rättigheter i anslutning till copyright samt patenträttigheter.

Dessa uppgifter bör i framtiden omfatta

- leverans av oberoende data och bedömningar om varumärkesförfalskningens och pirattillverkningens omfattning och storlek på den inre marknaden,

- utbyte och främjande av bästa praxis hos offentliga myndigheter,

- spridning av bästa strategier från den privata sektorn,

- höjning av allmänhetens medvetenhet,

- utvärdering av behovet och utformningen av europeiska utbildningsprogram för myndigheter som deltar i skyddet av immateriella rättigheter i samarbete med andra internationella och europeiska institutioner och byråer,

- forskning om tekniska verktyg för att förhindra varumärkesförfalskning och pirattillverkning, och

- främjande av internationellt samarbete och tillhandahållande av tekniskt stöd till myndigheterna i tredjeländer.

Aktiviteterna för att genomföra dessa uppgifter bör omfatta följande:

- Att organisera möten med företrädare församlade som observationscentrumet och dess arbetsgrupper.

- Att organisera möten med andra experter.

- Att katalogisera och organisera seminarier och kurser om överträdelser av immateriella äganderätter och metoder för att bekämpa sådana överträdelser.

- Att undersöka varumärkesförfalskningens och pirattillverkningens omfattning och effekter och utarbeta årsrapporter om utveckling och trender samt sektoriella rapporter med analyser av läget inom olika bransch- och produktsektorer.

- Att bedriva forskning kring tekniska verktyg för att förhindra varumärkesförfalskning och pirattillverkning.

- Att utveckla databaser för att lagra och analysera data om omfattning och effekter av överträdelserna av immaterialrätten, nationell rättspraxis i samband med sådana överträdelser och befintliga utbildningsåtgärder, samt system för att öka de offentliga myndigheternas och privata intressenters tillgång till information och möjliggöra ett snabbt informationsutbyte mellan dem.

- Rättslig grund

Artikel 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) utgör rättslig grund för den inre marknadens inrättande och funktion. De uppgifter som BHIM tilldelas enligt denna förordning avser även att säkerställa de immateriella äganderätter som anges i medlemsstaternas nationella lagstiftning och som kan betraktas som ett stöd för EU:s lagstiftning på området. Artikel 118.1 i EUF-fördraget ger behörighet att anta åtgärder för att skapa en europeisk immateriell äganderätt, erbjuda ett enhetligt skydd för immateriell äganderätt i hela EU och införa centraliserat godkännande, samordning och övervakning inom EU. Artiklarna 114 och 118.1 utgör därför tillsammans en lämplig rättslig grund för detta förslag.

- Subsidiaritetsprincipen

Mycket av den verksamhet som läggs på Europeiska observationscentrumet för varumärkesförfalskning och pirattillverkning är gränsöverskridande till sin natur och omfattar samtliga 27 medlemsstater. Därför kan den inte på ett effektivt sätt utföras av enskilda medlemsstater. Så länge det finns behov av bilateralt samarbete mellan två medlemsstater skulle förfarandena teoretiskt sett kunna förbättras på den nivån i enskilda fall. Eftersom de verktyg och metoder som behövs i sådana fall skulle vara desamma för alla medlemsstater verkar det emellertid effektivare att utveckla dem på EU-nivå. Detta garanterar att lösningarna inte utformas för att passa enskilda medlemsstaters behov utan blir till nytta för samtliga medlemsstater. Vad gäller förbindelserna med tredjeländer måste dessutom samordningen inom kommissionens olika enheter och med andra EU-byråer och internationella organ ske på EU-nivå.

Slutligen ger tilldelningen av dessa uppgifter till en redan befintlig EU-byrå, i det aktuella fallet BHIM, synergivinster med redan pågående verksamhet, vilket framgår av konsekvensbedömningen. Det gör också att de expertkunskaper om varumärkes- och designrättigheter som redan finns inom BHIM kan utnyttjas, liksom de arbetsrelationer som BHIM har upprättat med de nationella byråerna för immaterialrättsliga frågor. Genom dessa arbetsrelationer kan BHIM samla de experter som behövs för att framgångsrikt utföra sina nya uppgifter.

4. BUDGETKONSEKVENSER

Förslaget ger inte upphov till några kostnader för EU:s budget. I stället skulle det ge utrymme för besparingar på cirka 40 000 euro, eftersom vissa kostnader som för närvarande belastar EU:s budget i framtiden skulle belasta BHIM:s budget.

5. FÖRKLARING AV ARTIKLARNA

Artikel 1

I denna artikel beskrivs förslagets syfte, vilket är att utöka kompetensområdet för byrån för harmonisering inom den inre marknaden genom att ge det ansvaret för att driva Europeiska observationscentrumet för varumärkesförfalskning och pirattillverkning som ett centrum med expertkunskaper med specifika uppgifter och specifik verksamhet.

Artikel 2

I denna artikel definieras de uppgifter och aktiviteter som byrån ska utföra när det gäller observationscentrumet. De kan delas in i sex huvudkategorier:

- Att öka förståelsen för omfattningen och effekterna av överträdelserna av den immateriella äganderätten och för värdet av immateriella tillgångar och stärka kunskapen om bästa praxis i den offentliga och privata sektorn för att bekämpa överträdelser av immateriell äganderätt.

- Att öka allmänhetens kunskap om konsekvenserna av överträdelser av den immateriella äganderätten.

- Att öka kunskapen hos personer som arbetar med att säkerställa skyddet av den immateriella äganderätten.

- Att stärka kunskapen om de tekniska verktygen för att förhindra och bekämpa varumärkesförfalskning och pirattillverkning, inklusive olika system för uppföljning och spårning.

- Att förbättra utbytet online av information om skyddet av immateriell äganderätt mellan de myndigheter i medlemsstaterna som arbetar med att skydda den immateriella äganderätten samt främja ett samarbete med och mellan medlemsstaternas centrala kontor för industriell äganderätt, inklusive Beneluxkontoret för mönster.

- Att främja internationellt samarbete.

Artikel 3

Denna artikel förtydligar att byrån ska bedriva verksamheten för att fullgöra de arbetsuppgifter som anges i artikel 2 genom utnyttjande av sina egna budgetmedel.

Artikel 4

Denna artikel täcker deltagande i och anordnandet av möten av observationscentrumet. Artikeln föreskriver att byrån ska bjuda in experter från offentliga förvaltningar, organ och organisationer från offentliga förvaltningar, organ och organisationer som arbetar med skyddet av den immateriella äganderätten ävensom experter från den privata sektorn, Europaparlamentet och kommissionen. Företrädarna för den privata sektorn bör täcka de ekonomiska sektorer som mest berörs av varumärkesförfalskning. De bör därför inbegripa företrädare för olika branscher. Således kan rättighetsinnehavare, internetleverantörer och telekomföretag vara representerade. Därutöver bör företrädare för konsumenter även ingå. Genom artikeln införs dessutom en möjlighet att anordna möten i observationscentrumets arbetsgrupper.

Artikel 5

Genom denna artikel införs en skyldighet för medlemsstaternas och den privata sektorns företrädare att inom ramen för tillämpliga lagar om uppgiftsskydd förmedla statistik och information om rättspraxis till byrån i anslutning till observationscentrumets arbete i linje med rådets slutsatser av den 1 mars 2010, samt att informera byrån om deras egen politik på detta område.

Artikel 6

I denna artikel beskrivs byråns skyldighet att godkänna observationscentrumets interna förvaltningsinstruktioner och offentliggöra de meddelanden som är nödvändiga för att byrån ska kunna fullfölja alla de uppgifter som det tilldelas genom denna förordning.

Artikel 7

I denna artikel föreskrivs att byråns årliga förvaltningsrapport ska omfatta en rapport om byråns verksamhet enligt denna förordning. I artikeln anges den information som i första hand ska ingå i rapporten, framför allt en genomgång av de viktigaste aktiviteter som genomförts under året, uppnådda resultat, en generell utvärdering av byråns arbete enligt förordningen, rekommendationer för observationscentrumets framtida arbete och rekommendationer till kommissionen om den framtida politiken för skyddet av immateriella äganderätter.

Artikel 8

I denna artikel beskrivs hur utvärderingen av förordningen ska utföras av kommissionen. Utvärderingen ska avse och byråns prestationer när det gäller att genomföra de uppgifter som anges i artikel 2, och effekten av detta arbete för skyddet av immateriella äganderätter i EU. Kommissionen ska samråda med företrädarna i observationscentrumet som ett led i utvärderingsprocessen och skicka den slutliga utvärderingsrapporten till Europaparlamentet och rådet. Kommissionen ska sedan starta ett brett samråd bland intressenterna om utvärderingsrapporten som i förekommande fall skulle kunna åtföljas av förslag om att ändra förordningen.

Artikel 9

Denna artikel gäller den föreslagna förordningens ikraftträdande och effekter.

2011/0135 (COD)

Förslag till

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING

om att tilldela byrån för harmonisering inom den inre marknaden (varumärken och formgivning) vissa uppgifter i samband med skyddet av immateriella äganderätter, bland annat att samla företrädare för offentlig och privat sektor i ett europeiskt observationscentrum mot varumärkesförfalskning och pirattillverkning

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD ANTAR FÖLJANDE FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, och särskilt artiklarna 114 och 118.1,

med beaktande av kommissionens förslag,

efter att ha vidarebefordrat förslaget till rättsakt till de nationella parlamenten,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande[26],

i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet,

och av följande skäl:

1. EU:s ekonomiska välstånd bygger på långsiktigt hållbar kreativitet och innovation. Därför bör åtgärder vidtas för att effektivt skydda dem om EU:s framtida välstånd ska kunna garanteras.

2. Immateriell äganderätt är en vital tillgång för företagen som hjälper dem att se till att uppfinnare och upphovsmän får rimlig ersättning för sitt arbete och att deras investeringar i forskning och nya idéer skyddas.

3. En sund, harmoniserad och progressiv strategi för immateriell äganderätt är grundläggande för arbetet för att nå målsättningen i strategin Europa 2020[27].

4. Den ständiga ökningen av överträdelserna av de immateriella äganderätterna utgör ett reellt hot, inte bara mot EU:s ekonomi, utan dessutom mot EU-konsumenternas hälsa och säkerhet. Därför bör effektiva, omedelbara och samordnade åtgärder på europeisk och global nivå genomföras för att framgångsrikt bekämpa detta fenomen.

5. I den övergripande strategi för immateriell äganderätt som efterlystes i rådets resolution av den 25 september 2008 om en heltäckande europeisk plan mot varumärkesförfalskning och pirattillverkning[28] uppmanade rådet kommissionen att inrätta ett europeiskt observationscentrum för varumärkesförfalskning och pirattillverkning (i fortsättningen kallat ”observationscentrumet”). Kommissionen bildade därför ett nätverk av experter från offentlig och privat sektorer och beskrev dess uppgifter i meddelandet om att säkra säkerställandet av skydd för immateriella rättigheter på den inre marknaden[29].

6. Enligt meddelandet skulle observationscentrumet bli den centrala resursen för insamling, övervakning och rapportering av information och uppgifter i samband med alla typer av överträdelser av immateriella äganderätter. Observationscentrumet skulle användas som en plattform för samarbete mellan företrädare för nationella myndigheter och intressenter för att utbyta idéer och expertkunskaper om bästa praxis, utveckla gemensamma strategier för säkerställande av skyddet och lämna rekommendationer till beslutsfattare. Enligt meddelandet skulle observationscentrumet inrymmas i och ledas av kommissionens enheter.

7. I sin resolution om säkerställande av skyddet för immateriella äganderätter på den inre marknaden av den 1 mars 2010[30] uppmanade rådet kommissionen, medlemsstaterna och industrin att ge observationscentrumet tillgängliga pålitliga och jämförbara data om varumärkesförfalskning och pirattillverkning och att gemensamt utveckla och fatta beslut om planer för hur ytterligare information kan samlas in till observationscentrumet. Rådet uppmanade också observationscentrumet att varje år offentliggöra en uttömmande årsrapport om varumärkesförfalskningens och pirattillverkningens omfattning, storlek och viktigaste egenskaper samt dess konsekvenser för den inre marknaden. Den årsrapporten skulle utarbetas med den information som inom ramen för lagarna om uppgiftsskydd lämnades av medlemsstaternas myndigheter, kommissionen och den privata sektorn om varumärkesförfalskningens och pirattillverkningens omfattning, storlek och viktigaste egenskaper samt dess konsekvenser för den inre marknaden.

8. I sina slutsatser av den 25 maj 2010[31] uppmanade rådet kommissionen att fastställa en rättslig grund för att knyta byrån för harmonisering inom den inre marknaden (i fortsättningen kallat ”byrån”) till aktiviteter för säkerställande av skyddet, inklusive kampen mot varumärkesförfalskning, framför allt genom att främja dess samarbete med de nationella kontoren för varumärkesskydd och observationscentrumet.

9. I Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/48/EG av den 29 april 2004 om säkerställande av skyddet för immateriella rättigheter[32] anges bland annat åtgärder för att främja samarbetet, inklusive utbytet av information, mellan medlemsstaterna och mellan medlemsstaterna och kommissionen.

10. I sin resolution av den 22 september 2010 om att säkra säkerställandet av skydd för immateriella rättigheter på den inre marknaden[33] uppmanade Europaparlamentet medlemsstaterna och kommissionen att utvidga samarbetet mellan byrån och de nationella kontoren för immateriell äganderätt till att också omfatta bekämpandet av överträdelser av immateriella äganderätter.

11. Mot bakgrund av de många uppgifter som tilldelats observationscentrumet bör det finnas en lösning för att säkra en adekvat och hållbar infrastruktur så att observationscentrumet kan fullfölja sina uppgifter.

12. Rådets förordning (EG) nr 207/2009 av den 26 februari 2009 om gemenskapsvarumärken[34] innehåller föreskrifter om administrativt samarbete mellan byrån och medlemsstaternas domstolar eller myndigheter samt utbyte av publikationer mellan byrån och medlemsstaternas centrala kontor för industriell äganderätt. Byrån har med denna utgångspunkt inlett ett samarbete med de nationella kontor som arbetar med skyddet av immateriell äganderätt. Byrån förfogar därför redan i stor utsträckning över nödvändig erfarenhet och expertkunskap för att kunna tillhandahålla en adekvat och hållbar infrastruktur för observationscentrumets uppgifter.

13. Byrån bör därför vara väl lämpat för att ta ansvaret för att genomföra de uppgifterna.

14. Uppgifterna borde avse samtliga immateriella äganderätter som omfattas av EU:s lagstiftning eller nationell lagstiftning i berörda medlemsstater eftersom överträdelser i många fall drabbar en hel uppsättning olika immateriella äganderätter. Dessutom behövs det uppgifter om samtliga typer av immateriella äganderätter och utbyte av bästa praxis för att kunna få en fullständig bild av läget och kunna utforma heltäckande strategier för att minska överträdelserna av immateriella äganderätter. Vad gäller dessa uppgifter bör byråns uppdrag därför utvidgas till att även omfatta skyddet av patenträttigheter, copyright och tillhörande rättigheter samt geografiska ursprungsbeteckningar.

15. De uppgifter som byrån borde utföra kan knytas till de verkställighets- och rapporteringsåtgärder som anges i direktiv 2004/48/EG. Byrån bör med andra ord kunna erbjuda tjänster åt nationella myndigheter eller operatörer som framför allt påverkar ett enhetligt genomförande av direktivet och som kan tänkas underlätta dess tillämpning. Byråns uppgifter bör därför betraktas som nära knutna till ämnet för rättsakter som liknar medlemsstaternas lagar, förordningar och administrativa bestämmelser.

16. Observationscentrumet utformas av byrån och är tänkt att genom tillgången till byråns expertkunskaper, erfarenheter och resurser bli ett expertcentrum för information och data om överträdelser av immateriella äganderätter.

17. Byrån bör erbjuda ett forum där offentliga myndigheter och den privata sektorn sammanförs och som står för insamling, analys och spridning av relevanta objektiva, jämförbara och pålitliga uppgifter om värdet av immateriella äganderätter och överträdelser av de rättigheterna, utvecklingen av bästa praxis och strategier för att skydda den immateriella äganderätten och för att öka allmänhetens kunskap om konsekvenserna av överträdelser av immateriella äganderätter. Byrån bör dessutom fullgöra ytterligare uppgifter, till exempel höja förståelsen av värdet av immateriella äganderätter, öka kunskaperna hos de personer som arbetar med skyddet av immateriella äganderätter genom lämpliga utbildningsåtgärder, öka kunskaperna om olika tekniker för att förebygga varumärkesförfalskning och förbättra samarbetet med tredjeländer och internationella organisationer.

18. När byrån sammankallar observationscentrumet i samband med dess aktiviteter ska det, vad gäller företrädare för den privata sektorn, anlita ett representativt urval av de ekonomiska sektorer som i första hand berörs och har mest erfarenhet av kampen mot överträdelser av immateriella äganderätter, framför allt företrädare för rättsinnehavare och leverantörer av Internettjänster. Konsumenter och små och medelstora företag bör också vara väl företrädda.

19. Byrån bör genomföra de uppgifter och aktiviteter som avser skyddet av immateriella äganderätter med hjälp av egna budgetmedel.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE:

Artikel 1 Område

Genom denna förordning får byrån för harmonisering inom den inre marknaden (i fortsättningen kallat ”byrån”) vissa uppgifter med anknytning till skyddet av immateriell äganderätt. När det utför sina uppgifter ska byrån regelbundet bjuda in experter, myndigheter och berörda parter som ska samlas under namnet ”Europeiska observationscentrumet för varumärkesförfalskning och pirattillverkning” (i fortsättningen kallat ”observationscentrumet”).

Artikel 2 Uppgifter och verksamhet

20. Byrån ska ha följande uppgifter:

a) Att öka förståelsen för omfattningen och konsekvenserna av överträdelser av den immateriella äganderätten som skyddas av EU:s lagar eller medlemsstaternas nationella lagar, inklusive industriell äganderätt, copyright och rättigheter i samband med copyright.

b) Att öka förståelsen för värdet av immateriell äganderätt.

c) Att stärka kunskapen om bästa praxis i den offentliga och privata sektorn för att skydda immateriella äganderätter.

d) Att öka allmänhetens medvetenhet om konsekvenserna av överträdelser av den immateriella äganderätten.

e) Att öka kunskapen hos personer som arbetar med skyddet av den immateriella äganderätten.

f) Att stärka kunskaperna om tekniska verktyg för att förhindra och bekämpa varumärkesförfalskning och pirattillverkning, inklusive olika system för uppföljning och spårning.

g) Att förbättra utbytet online av information om skyddet av immateriell äganderätt mellan de myndigheter i medlemsstaterna som arbetar med att skydda den immateriella äganderätten samt främja ett samarbete med och mellan medlemsstaternas centrala kontor för industriell äganderätt, inklusive Beneluxkontoret för mönster.

h) Att främja det internationella samarbetet med byråerna för immateriell äganderätt i tredje land för att bygga strategier och utveckla tekniker för skyddet av den immateriella äganderätten samt kunskaper och verktyg.

21. När det utför de uppgifter som anges i punkt 1 ska byrån utföra följande aktiviteter:

a) Regelbundet sammankalla observationscentrumet i enlighet med artikel 4.

b) Fastställa en metod för insamling, analys och rapportering av oberoende, objektiva, jämförbara och pålitliga data kring överträdelser av den immateriella äganderätten.

c) Samla in, analysera och sprida relevanta objektiva, jämförbara och pålitliga data om överträdelser av den immateriella äganderätten.

d) Samla in, analysera och sprida relevanta objektiva, jämförbara och pålitliga data om det ekonomiska värdet av immateriella äganderätter och deras bidrag till ekonomisk tillväxt, välfärd, förnyelse, kreativitet, kulturell mångfald, skapandet av arbetstillfällen av god kvalitet och utvecklingen av produkter och tjänster av god kvalitet inom EU.

e) Tillhandahålla regelbundna utvärderingar och specialrapporter per ekonomisk sektor, geografiskt område och typen av immateriell äganderätt som överträds och där bland annat konsekvenserna av överträdelserna av immateriella äganderätter för samhälle, ekonomi, hälsa, miljö, säkerhet och trygghet granskas liksom förhållandet mellan sådana överträdelser och organiserad brottslighet och terrorism.

f) Samla in, analysera och sprida information om bästa praxis mellan de företrädare som möts i observationscentrumet och utveckla strategier som bygger på sådan praxis.

g) Utarbeta rapporter och publikationer för att öka EU-medborgarnas kunskap om konsekvenserna av överträdelser av den immateriella äganderätten och organisera konferenser, on- och offlinekampanjer, evenemang och möten på EU-nivå och på internationell nivå.

h) Utveckla och organisera onlineutbildningar och andra typer av utbildningar för nationella tjänstemän som arbetar med att skydda immateriella äganderätter.

i) Organisera särskilda möten med experter för att stödja observationscentrumets arbete enligt denna förordning.

j) Utforska, utvärdera och främja tekniska verktyg för fackkunniga och tekniker för jämförelse, inklusive system för uppföljning och spårning som kan bidra till att skilja äkta produkter från förfalskade.

k) Samarbeta med nationella myndigheter för att utveckla ett elektroniskt on-line- nätverk för utbyte av information om skyddet av immateriell äganderätt, inklusive realtidsvarningar och information om överträdelser av immateriella äganderätter mellan förvaltningar, organ och organisationer i medlemsstaterna som arbetar med att skydda den immateriella äganderätten.

l) Bygga upp strategier i samarbete med medlemsstaternas centrala kontor för industriell egendom, inklusive Beneluxkontoret för mönster och utveckla tekniker, kunskaper och verktyg med anknytning till skyddet av den immateriella äganderätten, inklusive utbildningsprogram och informationskampanjer.

m) Utveckla program om tekniskt stöd till tredje länder samt utveckla och leverera särskilda utbildningsprogram och evenemang för tjänstemän från tredjeländer som arbetar med att skydda den immateriella äganderätten.

n) Lämna rekommendationer åt kommissionen i frågor som omfattas av denna förordnings tillämpningsområde, bland annat på begäran av kommissionen.

o) Utarbeta ett årligt arbetsprogram för de möten som anges under punkt a) i linje med EU:s politik och prioriteringar för skyddet av den immateriella äganderätten.

p) Arrangera sådana aktiviteter som krävs för att byrån ska kunna utföra de uppgifter som anges i punkt 1.

Artikel 3Finansiering

Byrån ska alltid se till att den ålagda verksamheten bedrivs med utnyttjande av byråns egna budgetresurser.

Artikel 4Observationscentrumets möten

22. Byrån ska till de möten som anges i punkt a i artikel 2.2 kalla företrädare för offentliga förvaltningar, organ och organisationer som arbetar med skyddet av immateriella äganderätter samt företrädare från den privata sektorn.

23. De företrädare som träffas i observationscentrumet och som bjudits in från den privata sektorn ska utgöra ett brett och representativt urval av EU:s och medlemsstaternas organ och företräda de olika ekonomiska sektorer som i första hand berörs av och som har mest erfarenhet av att bekämpa överträdelser av den immateriella äganderätten.

Konsumentorganisationer och små och medelstora företag ska vara väl företrädda.

24. Byrån ska bjuda in en nationell företrädare från varje medlemsstat och fem företrädare från vardera Europaparlamentet och kommissionen.

25. Namnet på företrädarna, föredragningslistor och protokoll från mötena ska offentliggöras på byråns webbplats.

26. De möten som nämns i punkt a) i artikel 2.2 kan också organiseras i arbetsgrupper inom observationscentrumets ram. Högst två företrädare för Europaparlamentet och två företrädare för kommissionen ska bjudas in till arbetsgruppernas möten som observatörer.

Artikel 5Informationsskyldigheter

Utan att påverka tillämpningen av lagstiftning om behandlingen av personuppgifter ska de företrädare från medlemsstaterna och den privata sektorn som sammanträder i observationscentrumet

a) informera byrån om sin policy och sina strategier för skyddet av den immateriella äganderätten och alla eventuella förändringar av dessa,

b) tillhandahålla statistiska uppgifter om överträdelser av den immateriella äganderätten,

c) informera byrån om all relevant rättspraxis.

Artikel 6 Interna administrativa föreskrifter och meddelanden

Byråns ordförande ska i enlighet med de befogenheter som tilldelats byråns ordförande genom artikel 124 i förordning (EG) nr 207/2009 anta de interna administrativa instruktioner och offentliggöra de meddelanden som krävs för att fullfölja samtliga uppgifter som byrån tilldelas genom denna förordning.

Artikel 7Innehållet i verksamhetsrapporten

Den verksamhetsrapport som anges i punkt d i artikel 124.2 i förordning (EG) nr 207/2009 ska minst innehålla följande information om byråns uppgifter och verksamhet enligt denna förordning:

a) En granskning av de viktigaste aktiviteter som utförts under föregående kalenderår.

b) De resultat som uppnåtts under föregående kalenderår, i förekommande fall åtföljda av sektorsvisa rapporter som analyserar situationen i de olika bransch- och produktsektorerna.

c) En övergripande utvärdering av hur byråns uppgifter har fullföljts i enlighet med vad som framgår av denna förordning.

d) En översikt över de aktiviteter som byrån tänker genomföra i framtiden.

e) Rekommendationer om den framtida politiken för skyddet av den immateriella äganderätten, inklusive hur ett effektivt samarbete mellan medlemsstaterna kan stärkas.

Artikel 8Utvärdering

27. Kommissionen ska, inom fem år efter denna förordnings ikraftträdande, anta en rapport med en utvärdering av tillämpningen av denna förordning.

28. Utvärderingsrapporten ska innehålla en granskning av byråns resultat när det gäller genomförandet av denna förordning, framför allt dess inverkan på skyddet av den immateriella äganderätten på den inre marknaden.

29. När kommissionen utarbetar utvärderingsrapporten ska den samråda med de företrädare som ingår i observationscentrumet i de frågor som anges i punkt 2.

30. Kommissionen ska vidarebefordra utvärderingsrapporten till Europaparlamentet och rådet och genomföra ett brett samråd med berörda parter om utvärderingsrapporten.

Artikel 9Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den [tjugonde] dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens tidning .

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den

För Europaparlamentet För rådet

Talmannen Ordföranden

FINANSIERINGSÖVERSIKT FÖR FÖRSLAG TILL RÄTTSAKT

1. GRUNDLÄGGANDE UPPGIFTER OM FÖRSLAGET ELLER INITIATIVET

1.1. Förslagets eller initiativets beteckning

1.2. Berörda politikområden i den verksamhetsbaserade förvaltningen och budgeteringen

1.3. Typ av förslag eller initiativ: Förslag till lagstiftning

1.4. Mål

1.5. Motivering till förslaget eller initiativet

1.6. Tid under vilken åtgärden kommer att pågå respektive påverka resursanvändningen

1.7. Planerad metod för genomförandet

2. FÖRVALTNING

2.1. Bestämmelser om uppföljning och rapportering

2.2. Administrations- och kontrollsystem

2.3. Åtgärder för att förebygga bedrägeri och oegentligheter/oriktigheter

3. BERÄKNADE BUDGETKONSEKVENSER AV FÖRSLAGET ELLER INITIATIVET

3.1. Berörda rubriker i den fleråriga budgetramen och budgetrubriker i den årliga budgetens utgiftsdel

3.2. Beräknad inverkan på utgifterna

3.2.1. Sammanfattning av den beräknade inverkan på utgifterna

3.2.2. Beräknad inverkan på driftsanslagen

3.2.3. Beräknad inverkan på de administrativa anslagen

3.2.4. Förenlighet med den gällande fleråriga budgetramen

3.2.5. Anslaget inverkan på intäkterna

3.3. Beräknad inverkan på inkomsterna

FINANSIERINGSÖVERSIKT FÖR FÖRSLAG TILL RÄTTSAKT

GRUNDLÄGGANDE UPPGIFTER OM FÖRSLAGET ELLER INITIATIVET

Förslagets eller initiativets beteckning

Europaparlamentets och rådets förordning om att tilldela byrån för harmonisering inom den inre marknaden (varumärken och formgivning) vissa uppgifter i samband med skyddet av immateriella äganderätter, bland annat att samla företrädare för offentlig och privat sektor i ett europeiskt observationscentrum mot varumärkesförfalskning och pirattillverkning

Berörda politikområden i den verksamhetsbaserade förvaltningen och budgeteringen[35]

Inre marknaden – kunskapsbaserad ekonomi – säkerställandet av skydd för immateriella rättigheter

Typ av förslag eller initiativ

( Ny åtgärd

( Ny åtgärd som bygger på ett pilotprojekt eller en förberedande åtgärd[36]

( Befintlig åtgärd vars genomförande förlängs i tiden

( Tidigare åtgärd som omformas till eller ersätts av en ny

Mål

Fleråriga strategiska mål för kommissionen som förslaget eller initiativet är avsett att bidra till

Det övergripande målet är att förstärka ett effektivt genomförande av immateriella äganderätter för att förhindra väsentlig skada på den europeiska ekonomin och på europeiska medborgares hälsa och säkerhet till följd av varumärkesförfalskning och pirattillverkning. Detta mål sammanfaller med befintlig EU-politik och strategier, som exempelvis Europa 2020-strategin[37]. De överensstämmer också med kommissionens huvudsakliga prioriteringar och förslag rörande dess strategi för immateriella äganderätter för Europa[38].

Under de senaste tio åren har överträdelser av immateriella äganderätter ha ökat betydligt. OECD uppskattade 2009 att den internationella handeln i förfalskade och pirattillverkade varor uppgick till närmare 250 miljarder US-dollar under 2007, vilket är mer än 150 länders nationella BNP[39]. Uppgifter som offentliggjorts av EU:s tullmyndigheter avspeglar en tydlig ökning i tullaktivitet, med en ökning av de registrerade fallen från 4 694 år 1999 till 43 572 år 2009, dvs. med omkring 920 % på tio år. När det gäller pirattillverkning (pirattillverkning) på internet visar den senaste genomförda branchstudien att 10 miljarder euro och mer än 185 000 arbetstillfällen har förlorats till följd av pirattillverkning av musik, film, TV-program och piratkopierad programvara i EU under 2008[40].

På EU-nivå utgör det europeiska observationscentrumet mot varumärkesförfalskning och pirattillverkning (”observationscentrumet”), som förvaltas av kommissionens generaldirektorat för inre marknaden och tjänster, det viktigaste initiativet för att komma till rätta med problemet (DG MARKT).

Specifika mål eller verksamheter inom den verksamhetsbudgeterade förvaltningen och budgeteringen som berörs

Specifikt mål:

Under de senaste två åren har observationscentrumets institutionella ram upprättats. Nu när observationscentrumets inrättningsfas har avslutats har det visat sig att observationscentrumet med sin befintliga infrastruktur inte kommer att kunna uppfylla sina målsättningar i framtiden och att påtagandet av ytterligare arbetsuppgifter i den nuvarande utformningen inte förefaller vara möjligt på grund av brist på medel, personalresurser, IT-utrustning och nödvändig expertis.

Det specifika målet är därför att se till att observationscentrumet snarast möjligt och utan extra kostnader för EU:s budget ges den infrastruktur som krävs för att utföra sina arbetsuppgifter på ett effektivt sätt. I dessa arbetsuppgifter ingår att öka kunskapen bland offentliga myndigheter och privata intressenter om omfattningen, konsekvenserna och trenderna med avseende på varumärkesförfalskning och pirattillverkning och om effektiva tekniker för att komma till rätta med dessa problem, förbättra det dagliga verkställighetsrelaterade samarbetet, samt informera konsumenter om de ekonomiska konsekvenserna av och farorna med varumärkesförfalskning och pirattillverkning och förbättra samordningen av åtgärder som riktas mot tredje länder.

I detta initiativ är observationscentrumet tänkt att drivas av ett befintligt kontor, nämligen byrån för harmonisering i den inre marknaden (BHIM). Detta skulle göra det möjligt för observationscentrumet att utnyttja befintliga förvaltningsstrukturer (som exempelvis personalresurser och finansiering). Byrån för harmonisering i den inre marknaden (BHIM) är en EU-byrå som ansvarar för registrering av varumärken och formgivning giltiga i alla 27 EU-medlemsstater. Med tanke på det tydliga sambandet mellan skyddet för immateriella äganderätter och deras säkerställande förefaller den expertis som redan finns hos byrån för harmonisering i den inre marknaden särskilt lämplig att ta över observationscentrumets arbetsuppgifter.

Berörda verksamheter enligt den verksamhetsbaserade förvaltningen och budgeteringen:

Politiken för den inre marknaden

Verkan eller resultat som förväntas

Beskriv den verkan som förslaget eller initiativet förväntas få på de mottagare eller den del av befolkningen som berörs.

Såvida inte mer samordnade och varaktiga åtgärder vidtas för att bekämpa pirattillverkning står EU inför en skadlig trend som kommer att få reella konsekvenser för dess ekonomiska återhämtning, välstånd och sysselsättning. Denna trend inkluderar en ökning av produkter som kan potentiellt kan medföra allvarliga skador för konsumenter, som exempelvis förfalskade läkemedel, livsmedel, kosmetiska, och förfalskade hushållsapparater.

Observationscentrumet väntas väsentligt främja säkerställandet av immateriella rättigheter genom att förmedla tillförlitlig, objektiv statistik för att kartlägga trender och hotbilder, skapa ökad samordning mellan ansvariga myndigheter i medlemsstaterna om bästa praxis, och utbyte av information mellan intressenter om specifika förfalskade produkter, förmedling av erfarenheter om framgångsrika strategier i offentlig och privat sektor, erbjuda fortbildning för myndigheter med ansvar för brottsbekämpning, fortbildning för myndigheter i känsliga tredje länder om sätt att skapa ökad medvetenhet bland konsumenter i kampen mot varumärkesförfalskning och pirattillverkning.

Förutom de kostnadsbesparingar jämfört med den rådande situationen som redovisas i konsekvensbedömningen skulle detta initiativ även ha fördelen att göra observationscentrumet snabbt operationellt. Byrån för harmonisering i den inre marknaden (BHIM) är det enda EU-organet som sysslar med varumärken och formgivning och som skulle kunna vara en lämplig värd för observationscentrumet. Det har redan en grundläggande expertis när det gäller att säkerställa skyddet för varumärken och formgivningar genom sina fortbildningsseminarier och –aktiviteter, och planerar att utveckla ytterligare projekt för att säkerställa skyddet för immateriella rättigheter, såsom IT-baserade informationssystem om varumärken och formgivningar. Vidare bedöms synergieffekterna mellan observationscentrumets arbetsuppgifter och dem som redan utförs av BHIM väsentligt begränsa det ökade personalbehov som krävs.

Indikatorer för bedömning av resultat eller verkan

Ange vilka indikatorer som ska användas för att följa upp hur förslaget eller initiativet genomförs.

Sammanställning och offentliggörande av aktuella uppgifter i rapporter om varumärkesförfalskning och pirattillverkning av BHIM, forskning om bästa praxis, utveckling och tillhandahållande av verktygslådor om hur man skapar ökad medvetenhet om problemet, samt utveckling, tillhandahållande och underhåll av databaser. Kvaliteten på rapporter och forskning (noggrannhet och användbarhet), kvaliteten på och effekterna av strategier som kommer att utvecklas på områden som att höja allmänhetens medvetenhet, forskning och fortbildning, inklusive antalet framgångsrikt genomförda kampanjer och deras effekter, antalet personer som deltagit i fortbildning samt tillgången till statistiska uppgifter.

Motivering till förslaget eller initiativet

Behov som ska tillgodoses på kort eller lång sikt

Med tanke på behovet att snabbt utöka observationscentrumets verksamhet har kommissionen beslutat att observationscentrumet på kort sikt ska inrikta sig på insamling av statistiska uppgifter, åtgärder för att skapa ökad medvetenhet hos allmänheten och fortbildning, kartläggning och utbyte av bästa offentlig och privat praxis, samt förbättring av det löpande samarbetet, forskning och tekniska verktyg för att förhindra förfalskning och pirattillverkning samt internationellt tekniskt bistånd.

Mervärde av en åtgärd på unionsnivå

Flera av de nödvändiga åtgärderna för att bekämpa varumärkesförfalskning och pirattillverkning är av gränsöverskridande natur, baserade på samarbete och samordning. För att de ska få full effekt krävs samtliga 27 medlemsstaters engagemang och deltagande. Det är därför väsentligt att verktyg och strukturer utvecklas på EU-nivå som gör det möjligt för alla medlemsstater att dra nytta av resultaten.

Huvudsakliga erfarenheter från liknande försök eller åtgärder

OECD och andra organisationer angav huvuddragen i de nyckelproblem som gjort att man misslyckat att förhindra den ökande varumärkesförfalskningen och pirattillverkningen. som har lett till väsentligt minskade investeringar och förlorade arbetstillfällen[41]. utgör ett växande hot mot europeiska konsumenters hälsa och säkerhet[42], Allvarliga problem för EU:s små och medelstora företag[43], bortfall av skatteintäkter på grund av minskad deklarerad försäljning och inblandning av organiserad brottslighet.

Förenlighet med andra finansieringsformer och eventuella synergieffekter

Förslaget bygger på kommissionens meddelande från 2009[44] i vilket arbetsuppgifterna för det europeiska observationscentrumet mot varumärkesförfalskning och pirattillverkning definieras. Detta mål sammanfaller med befintlig EU-politik och strategier, som exempelvis Europa 2020-strategin[45]. De överensstämmer också med kommissionens huvudsakliga prioriteringar och förslag rörande dess strategi för immateriella äganderätter för Europa[46].

Tid under vilken åtgärden kommer att pågå respektive påverka resursanvändningen

( Förslag eller initiativ som pågår under begränsad tid

- ( Förslaget eller initiativet ska gälla från [den DD/MM]ÅÅÅÅ till [den DD/MM]ÅÅÅÅ.

- ( Det påverkar resursanvändningen från ÅÅÅÅ till ÅÅÅÅ.

( Förslag eller initiativ som pågår under en obegränsad tid

- Genomförandet med en inkörningsperiod från 2012 till 2013 (om det antas att förordningen kommer att träda ikraft under loppet av 2012),

- Följt av fullskalig verksamhet.

Planerad metod för genomförandet[47]

( Direkt centraliserad förvaltning som sköts av kommissionen

( Indirekt centraliserad förvaltning genom delegering till

- ( genomförandeorgan

- ( byråer/organ som inrättats av gemenskaperna[48]

- ( nationella offentligrättsliga organ eller organ som anförtrotts upplysningar som faller inom offentlig förvaltning

- ( personer som anförtrotts ansvaret för genomförandet av särskilda åtgärder som följer av avdelning V i fördraget om Europeiska unionen och som anges i den grundläggande rättsakten i den mening som avses i artikel 49 i budgetförordningen

( Delad förvaltning med medlemsstaterna

( Decentraliserad förvaltning med tredjeländer

( Gemensam förvaltning med internationella organisationer (ange vilka)

Vid fler än en metod, ange kompletterande uppgifter under ”Anmärkningar”.

Anmärkningar

Det föreslås att man delegerar arbetsuppgifterna till ett befintligt organ, dvs. byrån för harmonisering inom den inre marknaden (BHIM).

FÖRVALTNING

Bestämmelser om uppföljning och rapportering

Ange intervall och andra villkor för sådana åtgärder

Enligt den föreslagna förordningen ska kommissionen utvärdera hur väl byrån de i förordningen föreskrivna arbetsuppgifterna, särskilt med avseende på dess effekt på skyddet av immateriella äganderätter. Kommissionens utvärderingsrapport för byrån om den verksamhet som är tänkt att bedrivas inom ramen för den föreslagna förordningen ska omfatta följande. En bedömning av de resultat som observationscentrumet kommer att offentliggöra i kvartalsvisa sammanfattande rapporter och i sin årsrapport på grundval av heltäckande, objektiva uppgifter. Eventuella revisionsrapporter som byrån för harmonisering inom den inre marknaden har genomfört av observationscentrumets verksamhet. En enkät över privata och offentliga intressenters uppfattning om byråns arbete, med avseende på resultatens räckvidd, tillförlitlighet, noggrannhet, användbarhet, saklighet och oberoende. De kriterier som kommer att användas för att bedöma åtgärdens effekt och konsekvenser kommer att särskilt vara följande: Redovisade framsteg i utvecklingen av observationscentrumets verksamhet. Resultaten av observationscentrumets strategi. Effektiviteten i resursanvändningen. Effekterna och konsekvenserna för offentliga och privata intressenter. nedanstående indikatorer kommer att fungera som huvudsakliga övervakningsindikatorer: Aktualiteten i sammanställda och offentliggjorda rapporter, forskning om bästa praxis, utveckling och tillhandahållande av verktygslådor om hur man skapar ökad medvetenhet om problemet, samt utveckling, tillhandahållande och underhåll av databaser. Kvaliteten på rapporter och forskning (noggrannhet och användbarhet), kvaliteten på och effekterna av strategier som kommer att utvecklas på områden som att höja allmänhetens medvetenhet, forskning och fortbildning, inklusive antalet framgångsrikt genomförda kampanjer och deras effekter, antalet personer som deltagit i fortbildning samt tillgången till statistiska uppgifter. |

Administrations- och kontrollsystem

Risker som identifierats

- Byråns nya arbetsuppgifter bör också tjäna till att på kommissionsnivå bedöma huruvida eventuella ytterligare åtgärder krävs på EU-nivå och vad dessa åtgärder bör bestå i. Det måste därför säkerställas att arbetsprogrammet och de prioriteringar som byrån anger ligger i linje med kommissionens informationsbehov. Delegeringen av arbetsuppgifter till byrån medför en risk för att sådan samordning inte iakttas i praktiken.

Byråns nuvarande tonvikt på varumärken och formgivningar skapar en risk för att upphovsrätt och övriga immateriella äganderätter inte kommer att ges samma prioritering som de förstnämnda.

E fullständig riskbedömning kommer att göras på grundval av de ovanstående kriterierna.

Planerade kontrollmetoder

På grundval av byråns årsrapporter och den utvärdering som kommissionen gör kommer man att göra regelbundna riskbedömningar och sammanställa granskningsrapporter.

Åtgärder för att förebygga bedrägeri och oegentligheter/oriktigheter

Beskriv förebyggande åtgärder (befintliga eller planerade)

Byrån för harmonisering inom den inre marknaden (BHIM) har en strikt policy och strikta förfaranden på detta område.

BERÄKNADE BUDGETKONSEKVENSER AV FÖRSLAGET ELLER INITIATIVET

Berörda rubriker i den fleråriga budgetramen och budgetrubriker i den årliga budgetens utgiftsdel

- Befintliga budgetrubriker (även kallade ”budgetposter”)

Anges i ordningsföljden rubriker och budgetposter i den fleråriga budgetramen

Rubrik i den fleråriga budgetramen | Budgetpost | Typ av anslag | Bidrag |

Nummer [Beskrivning…..] | Diff/Icke-diff ([49]) | Från Efta-länder[50] | från kandidat-länder[51] | från tredje-länder | enligt artikel 18.1 aa i budgetförordningen |

12 01 01 Utgifter för personal i aktiv tjänst inom politikområdet för den inre marknaden | Icke-diff. | NEJ | NEJ | NEJ | NEJ |

12 01 03 Utgifter för utrustning, möbler och tjänster inom politikområdet för den inre marknaden | Icke-diff. | NEJ | NEJ | NEJ | NEJ |

- Det föreslagna initiativet avser att leda till besparingar inom dessa budgetrubriker

- Nya budgetrubriker som föreslås

Anges i ordningsföljden rubriker och budgetposter i den fleråriga budgetramen

Rubrik i den fleråriga budgetramen | Budgetpost | Typ av anslag | Bidrag |

Nummer [Beteckning…...….] | Diff./Icke-diff. | från Efta-länder | från kandidat-länder | från tredje-länder | enligt artikel 18.1 aa i budgetförordningen |

[XX.YY.YY.YY] | JA/NEJ | JA/NEJ | JA/NEJ | JA/NEJ |

Beräknad inverkan på utgifterna

Sammanfattning av den beräknade inverkan på utgifterna

Miljoner euro (avrundat till tre decimaler)

Rubrik i den fleråriga budgetramen: | Antal | Inremarknadspolitik |

Miljoner euro (avrundat till tre decimaler)

Övriga administrativa utgifter

- i miljoner euro

Typ av anslag | Övriga administrativa utgifter |

Från 2013 |

12 01 02 11 02 – konferenser och möten | 0.040 |

TOTALA förvaltningsutgifter som frigjorts | 0.040 |

Kostnaderna för observationscentrumets möten skulle inte behöva belasta EU:s budget längre eftersom dessa kostnader skulle finansieras från harmoniseringsbyråns (BHIM) separata budget.

På grundval av 2010 års utgifter kommer 40 000 euro att frigöras.

Beräknat personalbehov

- ( Förslaget/initiativet kräver inte att personalresurser tas i anspråk

- ( Förslaget/initiativet kräver att personalresurser tas i anspråk enligt följande:

Uppgifterna ska anges i heltal (eller med högst en decimal)

År n N | År n N+1 | År n+2 | År n+3 | För in så många år som behövs för att redovisa inverkan på resursanvändningen (jfr punkt 1.6) |

( Tjänster som tas upp i tjänsteförteckningen (tjänstemän och tillfälligt anställda) |

XX 01 01 01 (vid huvudkontoret eller vid kommissionens kontor i medlemsstaterna) |

XX 01 01 02 (vid delegationer) |

XX 01 05 01 (indirekta forskningsåtgärder) |

10 01 05 01 (direkta forskningsåtgärder) |

( ? Extern personal (uttryckt i heltidsekvivalenter) HTE)[59] |

XX 01 02 01 (kontraktsanställda, vikarier och nationella experter – totalt) |

XX 01 02 02 (kontraktsanställda, vikarier, unga experter vid delegationerna, lokalanställda och nationella experter vid delegationerna) |

10 01 05 02 (kontraktsanställda, vikarier och nationella experter – direkta forskningsåtgärder) |

Annan budgetrubrik (ange vilken) |

TOTALT |

XX är det berörda politikområdet eller den berörda budgetavdelningen.

Personalbehoven ska täckas med personal inom generaldirektoratet som redan har avdelats för att förvalta åtgärden i fråga, eller genom en omfördelning av personal inom generaldirektoratet, om så krävs kompletterad med ytterligare resurser som kan tilldelas det förvaltande generaldirektoratet som ett led i det årliga förfarandet för tilldelning av anslag och med hänsyn tagen till rådande begränsningar i fråga om budgetmedel.

Beskrivning av arbetsuppgifter:

Tjänstemän och tillfälligt anställda |

Extern personal |

Personal – antal och typ

Typ av tjänster | Personalresurser som frigjorts för att tilldelas till andra prioriterade åtgärder (genom överflyttning till andra avdelningar inom kommissionen) |

2013 |

Tjänstemän och tillfälligt anställda | AD | 0 |

AST | 0 |

Totala tjänster | 0 |

Extern personal | Kontraktsanställda | 0 |

Utstationerade nationella experter |

Total extern personal | 0 |

TOTAL uttryckt i heltidsekvivalenter | 0 |

En nu anställd assistent som för närvarande arbetar med upprättandet av observationscentrumet är utlånad från harmoniseringsbyrån (BHIM). Bistånd från denna person kommer i framtiden inte längre att behövas i kommissionen och tjänsten kommer att återföras till harmoniseringsbyrån

Förenlighet med den gällande fleråriga budgetramen

- ( Förslaget/initiativet är förenligt med den gällande fleråriga budgetramen

- ( Förslaget/initiativet kräver omfördelningar under den berörda rubriken i den fleråriga budgetramen

Förklara i förekommande fall vilka ändringar i planeringen som krävs, och ange berörda budgetrubriker och belopp.

- ( Förslaget/initiativet kräver tillämpning av flexibilitetsmekanismen eller revidering av den fleråriga budgetramen[62].

Beskriv behovet av sådana åtgärder, och ange berörda rubriker i budgetramen, budgetrubriker i den årliga budgeten samt belopp.

Bidrag från tredje part

- Det ingår inga bidrag från tredje part i det aktuella förslaget eller initiativet

- Förslaget eller initiativet kommer att medfinansieras enligt följande:

Anslag i miljoner euro (avrundat till tre decimaler)

År n N | År n N+1 | År n N+2 | År n N+3 | För in så många år som behövs för att redovisa inverkan på resursanvändningen (jfr punkt 1.6) | Totalt |

År n N | År n N+1 | År n N+2 | År n N+3 | För in så många år som behövs för att redovisa inverkan på resursanvändningen (jfr punkt 1.6) |

Artikel …. | | | | | | | | | |Ange vilka budgetrubriker i utgiftsdelen som berörs i de fall där inkomster i diversekategorin kommer att avsättas för särskilda ändamål.

Ange med vilken metod inverkan på inkomsterna har beräknats.

[1] Meddelande från kommissionen: ”Europa 2020: En strategi för smart och hållbar tillväxt för alla” av den 3 mars 2010, KOM(2010) 2020.

[2] Se framför allt kommissionens meddelande av den 16 juli 2008: ”En europeisk strategi för industriell äganderätt”, KOM(2008) 465.

[3] OECD, Magnitude of counterfeiting and piracy of tangible products – November 2009 update , http://www.oecd.org/document/23/0,3343.

[4] Europeiska kommissionens generaldirektorat för skatter och tullar, Report on EU Customs enforcement of intellectual property rights – 2009 , http://ec.europa.eu/taxation_customs/customs/customs_controls/counterfeit_piracy/statistics/index_en.htm .

[5] http://www.iccwbo.org/bascap/id35360/index.html.

[6] TERA Consultants, “ Building a Digital Economy: mars 2010 , http://www.iccwbo.org/bascap/id35360/index.html.

[7] Report on EU Customs enforcement of intellectual property rights – 2009 , se fotnot 4.

[8] Technopolis (2007), Effects of counterfeiting on EU SMEs ,http://ec.europa.eu/enterprise/enterprise_policy/industry/doc/Counterfeiting_Main%20Report_Final.pdf.

[9] Frontier Economics, (May 2009), The impact of counterfeiting on Governments and Consumers : http://www.iccwbo.org/uploadedFiles/BASCAP/Pages/Impact%20of%20Counterfeiting%20on%20Governments%20and%20Consumers%20-%0Final%20doc.pdf.

[10] UNICRI, Counterfeiting: a global spread , 2008, http://counterfeiting.unicri.it/report2008.php.

[11] Rådets förordning av den 25 september 2008 (EUT C 253, 4.10.2008, s. 1).

[12] Kommissionens meddelande av den 11 september 2009 om att säkra säkerställandet av skydd för immateriella rättigheter på den inre marknaden, KOM(2009) 467.

[13] Rådets resolution av den 1 mars 2010 om säkerställande av skyddet för immateriella rättigheter på den inre marknaden (EUT C 56, 6.3.2010, s. 1).

[14] Europaparlamentets resolution av den 22 september 2010, 2009/2178(INI).

[15] ADE, Evaluation of the Intellectual Property Rights Enforcement Strategy in Third Countries , november 2010, http://trade.ec.europa.eu/doclib/cfm/doclib_section.cfm?sec=180&langId=en .

[16] KOM(2010) 2020.

[17] KOM(2008) 465. Se också kommissionens meddelande av den 27 oktober 2010: På väg mot en inre marknadsakt – Att skapa en verkligt konkurrenskraftig social marknadsekonomi, KOM(2010) 608.

[18] Dessa sammanträden ägde rum den 4 september 2009, 14 december 2009, 16 februari 2010 och 10 juni 2010.

[19] Kommissionens meddelande av den 16 juli 2008: En europeisk strategi för industriell äganderätt, KOM(2008) 465 och KOM(2009) 467.

[20] Rådets resolutioner av den 25 september 2008 och 1 mars 2010.

[21] Resolution av den 22 september 2010 om säkerställande av skydd för immateriella rättigheter på den inre marknaden (2009/2178(INI)), A7-0175/2010.

[22] För ytterligare detaljer, se studien som utarbetats av Max Planck-institutet för immaterialrätts-, konkurrens- och skattelagstiftning påhttp://ec.europa.eu/internal_market/indprop/tm/index_en.htm.

[23] http://www.premiercercle.com/sites/ip2010/overview.php.

[24] Båda dessa organ består av företrädare för medlemsstaterna och kommissionen.

[25] Se SEK(2007) 530.

[26] EUT C, , s. .

[27] Kommissionens meddelande av den 3 mars 2010: Europa 2020: En strategi för smart och hållbar tillväxt för alla, KOM(2010) 2020.

[28] EUT C 253, 4.10.2008, s. 1.

[29] KOM(2009) 467, 14.9.2009.

[30] Rådets resolution av den 1 mars 2010 om säkerställande av skyddet för immateriella rättigheter på den inre marknaden (EUT C 56, 6.3.2010, s. 1).

[31] Rådets slutsatser av den 25 maj 2010 om den framtida översynen av varumärkessystemet i Europeiska unionen, (EUT C 140 , 29.5.2010, s. 22 ) .

[32] EUT L 195, 2.6.2004, s. 16.

[33] Europaparlamentets resolution av den 22 september 2010, 2009/2178(INI).

[34] EUT L 78, 24.3.2009, s. 1.

[35] ABM – Activity based management, ABB – Activity based budgeting.

[36] I enlighet med artikel 49.6 a eller b i budgetförordningen.

[37] KOM(2010) 2020.

[38] KOM(2008) 465.

[39] OECD, Magnitudes of counterfeiting and piracy of tangible products – november 2009 uppdatering.

[40] http://www.iccwbo.org/bascap/id35360/index.html.

[41] TERA Consultants, Building a Digital Economy: Mars 2010, http://www.iccwbo.org/bascap/id35360/index.html.

[42] Europeiska kommissionen, generaldirektoratet för skatter och tullar, 'Report on EU Customs enforcement of intellectual property rights - 2009', http://ec.europa.eu/taxation_customs/customs/customs_controls/counterfeit_piracy/statistics/index_en.htm .

[43] Technopolis, ”Effects of counterfeiting on EU SMEs” (finns ej på svenska). http://ec.europa.eu/enterprise/enterprise_policy/industry/doc/Counterfeiting_Main%20Report_Final.pdf

[44] KOM(2009) 467.

[45] KOM(2010) 2020.

[46] KOM(2008) 465 Se även kommissionens meddelande av den 27 oktober 2010. ”På väg mot en inremarknadsakt Att skapa en verkligt konkurrenskraftig social marknadsekonomi ”, KOM(2010) 608.

[47] Närmare förklaringar av de olika metoderna för genomförande med hänvisningar till respektive bestämmelser i budgetförordningen återfinns på BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.

[48] Organ som avses i artikel 185 i budgetförordningen.

[49] Differentierade respektive icke-differentierade anslag.

[50] Efta – Europeiska frihandelssammanslutningen.

[51] Kandidatländer och i förekommande fall potentiella kandidatländer från Västra Balkan.

[52] Med år n avses det år då förslaget eller initiativet ska börja genomföras.

[53] Detta avser tekniskt eller administrativt stöd för genomförandet av vissa av Europeiska unionens program och åtgärder (tidigare s.k. BA-poster) samt indirekta och direkta forskningsåtgärder.

[54] Med år n avses det år då förslaget eller initiativet ska börja genomföras.

[55] Med resultat avses produkter och tjänster som tillhandahålls, t.ex. antal finansierade studentutbyten, antal km byggda vägar osv.

[56] I enlighet med avsnitt 1.4.2 , Specifika mål (....).

[57] Med år n avses det år då förslaget eller initiativet ska börja genomföras.

[58] Tekniskt och administrativt stöd och utgifter för genomförandet av EU-program och –åtgärder (tidigare "BA-poster"), indirekt forskning, direkt forskning.

[59] KA = kontraktsanställda, INT = vikarier ( interimspersonal ), JED = ”Jeune Expert en Délégation” (unga delegerade experter), LA = lokalanställd, SNE = utstationerade nationella experter.

[60] Särskilt tak för finansiering av extern personal genom driftsanslag (tidigare s.k. BA-poster).

[61] I princip för strukturfonderna, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och Europeiska fiskerifonden.

[62] Se punkterna 19 och 24 i det interinstitutionella avtalet.

[63] Avseende de traditionella egna medlen (tullar, sockeravgifter) ska de angivna beloppen vara nettobelopp, dvs. bruttobeloppet minus 25 % för uppbördskostnader.