SV Europeiska unionens officiella tidning C 379/1

MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET, RÅDET OCH REVISIONRÄTTEN

Europeiska utvecklingsfondens årsredovisning 2015

(2016/C 379/01)

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

CERTIFIERING AV RÄKENSKAPERNA 2

NYTTJANDE OCH REDOVISNING AV EUF:s MEDEL 3

ÅRSREDOVISNINGAR OCH FÖRKLARANDE NOTER – MEDEL SOM FÖRVALTAS AV KOMMISSIONEN 6

ÅRSREDOVISNING AV EUROPEISKA UTVECKLINGSFONDEN 7

NOTER TILL EUROPEISKA UTVECKLINGSFONDENS ÅRSREDOVISNING 15

FÖRVALTNINGSFONDEN BÊKOUS ÅRSREDOVISNING 39

CERTIFIERING AV RÄKENSKAPERNA 40

BAKGRUNDSINFORMATION OM FÖRVALTNINGSFONDEN BÊKOU 41

NOTER TILL FÖRVALTNINGSFONDEN BÊKOUS ÅRSREDOVISNING 43

KONSOLIDERAD ÅRSREDOVISNING FÖR EUF OCH FÖRVALTNINGSFONDEN BÊKOU 47

RAPPORT OM DET FINANSIELLA GENOMFÖRANDET AV EUF 50

ÅRSREDOVISNINGAR OCH FÖRKLARANDE NOTER – MEDEL SOM FÖRVALTAS AV EUROPEISKA INVESTERINGSBANKEN 78

CERTIFIERING AV RÄKENSKAPERNA

Europeiska utvecklingsfondens årsredovisning för 2015 har utarbetats i enlighet med avdelning IX i budgetförordningen för elfte Europeiska utvecklingsfonden och med de redovisningsprinciper, regler och metoder som anges i bilagan till årsredovisningen.

Jag bekräftar mitt ansvar för utarbetandet och redovisningen av årsräkenskaperna för Europeiska utvecklingsfonden i enlighet med artikel 20 i budgetförordningen för elfte Europeiska utvecklingsfonden.

Jag har fått alla nödvändiga uppgifter från utanordnarna och från Europeiska investeringsbanken (EIB), vilka har intygat uppgifternas tillförlitlighet, för utarbetandet av de räkenskaper som visar Europeiska utvecklingsfondens tillgångar och skulder samt budgetgenomförande.

Jag intygar härmed att jag på grundval av dessa uppgifter, och utifrån de kontroller som jag har ansett nödvändiga för att kunna godkänna räkenskaperna, kan ge en rimlig försäkran att räkenskaperna ger en sann och rättvisande bild av alla de delar som rör Europeiska utvecklingsfondens ekonomiska ställning.

(Namnteckning) Manfred KRAFF Räkenskapsförare Den 12 juli 2016

NYTTJANDE OCH REDOVISNING AV EUF:s MEDEL

1. BAKGRUND

Europeiska unionen (nedan kallad EU) har samarbetsförbindelser med ett stort antal utvecklingsländer. Syftet är att främja ekonomisk och social utveckling samt miljöutveckling med särskild inriktning på att långsiktigt minska och utrota fattigdom genom att förse de stödmottagande länderna med utvecklingsstöd och tekniskt bistånd. För att uppnå detta utarbetar EU, tillsammans med partnerländerna, samarbetsstrategier och anslår ekonomiska medel för att genomföra dem. De EU-medel som anslås för utveckling kommer från tre källor:

— EU:s budget.

— Europeiska utvecklingsfonden.

— Europeiska investeringsbanken.

Europeiska utvecklingsfonden (nedan kallad EUF) är det viktigaste instrumentet för att tillhandahålla EU-stöd för utvecklingssamarbete med länderna i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet (nedan kallade AVS-staterna) och de utomeuropeiska länderna och territorierna (nedan kallade ULT).

EUF finansieras inte genom Europeiska unionens budget. Den fastställs genom en intern överenskommelse mellan företrädarna för medlemsstaterna, församlade inom rådet, och styrs av en särskild kommitté. Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) är ansvarig för det ekonomiska genomförandet av de transaktioner som genomförs med medel från EUF. Europeiska investeringsbanken (nedan kallad EIB) förvaltar investeringsanslaget.

Under perioden 2014–2020 kommer det geografiskt fördelade stöd som beviljas AVS-staterna och ULT att fortsätta att i huvudsak finansieras genom EUF. Avtalen om varje ny fond ingås för en period av cirka fem år och styrs av en egen budgetförordning i vilken det krävs att en årsredovisning ska upprättas för varje enskild fond. Årsredovisningarna utarbetas således separat för varje EUF för den del av fondens medel som förvaltas av kommissionen. Årsredovisningarna läggs även fram i en sammanställd form för att ge en samlad bild av den ekonomiska ställningen i fråga om de medel som kommissionen ansvarar för.

Det interna avtal som inrättade elfte EUF undertecknades av de deltagande medlemsstaterna under deras rådsmöte i juni 2013 (1). Det trädde i kraft den 1 mars 2015. För att säkerställa kontinuitet mellan avslutandet av tionde utvecklingsfonden och elfte utvecklingsfondens ikraftträdande föreslog kommissionen övergångsåtgärder, den så kallade övergångsfaciliteten (2). Övergångsfaciliteten läggs fram inom ramen för elfte Europeiska utvecklingsfonden.

Samtidigt ändrades budgetförordningen för tionde Europeiska utvecklingsfonden (3) och den nya budgetförordningen för övergångsperioden antogs (4). De trädde i kraft den 30 maj 2014. Den 2 mars 2015 antog rådet förordningen om elfte Europeiska utvecklingsfonden (5) och genomförandereglerna (6). De trädde i kraft den 6 mars 2015.

Investeringsanslaget inrättades inom ramen för AVS-EU-partnerskapsavtalet (Cotonou-avtalet). Det förvaltas av EIB och används för att stödja utvecklingen inom den privata sektorn i AVS-staterna genom att främst, men inte enbart, finansiera privata investeringar. Investeringsanslaget är utformat som en förnybar fond så att låneåterbetalningarna kan återinvesteras i annan verksamhet, som resulterar i ett självförnyande och ekonomiskt oberoende stödinstrument. Eftersom investeringsanslaget inte förvaltas av kommissionen ingår det inte i konsolideringen av den första delen av årsräkenskaperna, dvs. årsredovisningen av EUF och den rapport som är relaterad till det ekonomiska genomförandet. Årsredovisningen av investeringsanslaget ingår som en separat del i årsräkenskaperna (del II) för att ge en fullständig överblick över EUF:s utvecklingsstöd (7).

2. HUR FINANSIERAS EUF?

Den fleråriga budgetramen för 2014–2020 antogs under Europeiska rådets möte den 2 december 2013. Under detta möte beslutades att det geografiska samarbetet med AVS-staterna inte skulle integreras i EU-budgeten (budgeteras), utan fortsätta finansieras genom den befintliga mellanstatliga EUF.

EU-budgeten är ettårig och enligt denna budgetprincip planeras och godkänns inkomsterna och utgifterna för ett år. I motsats till EU är EUF en fond som generellt förvaltas på flerårsbasis. I varje EUF fastställs en övergripande fond för att genomföra utvecklingssamarbetet, vanligtvis under en femårsperiod. Eftersom medlen anslås för en period på flera år måste de anslagna medlen nyttjas under den period EUF varar. Det faktum att EUF inte styrs av ettårighetsprincipen belyses i budgetredovisningen, där EUF:s budgetnyttjande mäts i förhållande till de samlade medlen.

Medlen till EUF utgörs av särskilda bidrag från EU-medlemsstaterna. Ungefär vart femte år träffas företrädare från medlemsstaterna på mellanstatlig nivå för att fatta beslut om det samlade belopp som ska anslås till fonden och för att se över nyttjandet av medlen. Därefter förvaltar kommissionen fonden i enlighet med unionens politik för utvecklingssamarbete. Eftersom medlemsstaterna driver sin egen utvecklings- och biståndspolitik vid sidan av EU:s politik måste medlemsstaterna samordna sin politik med EU:s för att försäkra sig om att de kompletterar varandra.

Utöver de bidrag som nämns ovan kan medlemsstaterna också ingå samfinansieringsarrangemang eller lämna frivilliga ekonomiska bidrag till EUF.

3. RAPPORTERING VID ÅRSSKIFTET

3.1. ÅRSREDOVISNING

Det är räkenskapsföraren som har ansvaret för att utarbeta årsredovisningarna och intyga att det finns rimliga garantier för att räkenskaperna i allt väsentligt ger en rättvisande bild av EUF:s ekonomiska situation.

Årsredovisningarna består av följande:

Del I: Medel som förvaltas av kommissionen.

(i) Årsredovisning av Europeiska utvecklingsfonden.

(ii) Rapport om det ekonomiska genomförandet av EUF.

Del II: Medel som förvaltas av EIB.

(i) Årsredovisning av investeringsanslaget.

Dessutom redovisas sedan 2014, då en förvaltningsfond inrättades inom EUF (se punkt 3.2 nedan), dess räkenskaper tillsammans med de konsoliderade räkenskaperna (EUF:s och förvaltningsfondens räkenskaper) nedan.

Årsredovisningen antas av kommissionen senast den 31 juli påföljande år och läggs fram för rådet och Europaparlamentet, vilka beviljar ansvarsfrihet.

3.2. FÖRVALTNINGSFONDEN BÊKOU

I enlighet med artikel 187.1 i förordningen om finansiella regler för unionens allmänna budget och artikel 42 i den budgetförordning som är tillämplig på övergångsperioden, får kommissionen inrätta unionsförvaltningsfonder för externa åtgärder enligt ett avtal som ingåtts med andra givare. Dessa förvaltningsfonder får inrättas för katastrofinsatser, insatser efter de inledande katastrofinsatserna och tematiska åtgärder. I enlighet med artikel 187.6 i förordningen om finansiella regler för unionens allmänna budget ska kommissionens räkenskapsförare vara räkenskapsförare för unionsförvaltningsfonder.

Den första förvaltningsfonden med flera givare Bêkou, inrättades den 15 juli 2014 av EU, Tyskland, Frankrike och Nederländerna i syfte att främja stabilisering och återuppbyggande av Centralafrikanska republiken. Den längsta varaktigheten för förvaltningsfonden Bêkou är 60 månader.

Eftersom Bêkou inrättades inom ramen för EUF konsolideras förvaltningsfondens årsräkenskaper med EUF:s räkenskaper.

4. REVISION OCH BEVILJANDE AV ANSVARSFRIHET

4.1. REVISION

EUF:s årsredovisning och resurshantering granskas av ett externt revisionsorgan, Europeiska revisionsrätten (nedan kallad revisionsrätten), som utarbetar en årsrapport om årsredovisningen till Europaparlamentet och rådet.

4.2. BEVILJANDE AV ANSVARSFRIHET

Vid den slutliga kontrollen beviljas ansvarsfrihet för det finansiella genomförandet av EUF:s medel för ett givet budgetår. Europaparlamentet är den myndighet som beviljar ansvarsfrihet för EUF. Detta innebär att rådet efter revision och slutversion av årsräkenskaperna lämnar en rekommendation medan parlamentet beslutar om att bevilja kommissionen ansvarsfrihet för hur EUF:s medel nyttjats för ett givet räkenskapsår. Beslutet grundas på en översyn av räkenskaperna och revisionsrättens årsrapport (som även omfattar en revisionsförklaring), kommissionens svar, samt ytterligare frågor och uppgifter till eller från kommissionen.

ÅRSREDOVISNINGAR OCH FÖRKLARANDE NOTER – MEDEL SOM FÖRVALTAS AV KOMMISSIONEN (1)

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

ÅRSREDOVISNINGAR OCH FÖRKLARANDE NOTER – MEDEL SOM FÖRVALTAS AV KOMMISSIONEN 6

ÅRSREDOVISNING AV EUROPEISKA UTVECKLINGSFONDEN 7

BALANSRÄKNING FÖR EUF 7

RESULTATRÄKNING FÖR EUF 8

KASSAFLÖDESANALYS FÖR EUF 9

FÖRÄNDRINGAR I NETTOTILLGÅNGAR FÖR EUF 10

BALANSRÄKNING PER EUF 11

RESULTATRÄKNING PER EUF 12

FÖRÄNDRINGAR I NETTOTILLGÅNGAR PER EUF 13

NOTER TILL EUROPEISKA UTVECKLINGSFONDENS ÅRSREDOVISNING 15

FÖRVALTNINGSFONDEN BÊKOUS ÅRSREDOVISNING 39

CERTIFIERING AV RÄKENSKAPERNA 40

BAKGRUNDSINFORMATION OM FÖRVALTNINGSFONDEN BÊKOU 41

BALANSRÄKNING FÖR FÖRVALTNINGSFONDEN BÊKOU 41

RESULTATRÄKNINGEN FÖR FÖRVALTNINGSFONDEN BÊKOU 42

KASSAFLÖDESANALYS FÖR FÖRVALTNINGSFONDEN BÊKOU 42

FÖRÄNDRINGAR I NETTOTILLGÅNGAR FÖR FÖRVALTNINGSFONDEN BÊKOU 42

NOTER TILL FÖRVALTNINGSFONDEN BÊKOUS ÅRSREDOVISNING 43

KONSOLIDERAD ÅRSREDOVISNING FÖR EUF OCH FÖRVALTNINGSFONDEN BÊKOU 47

KONSOLIDERAD BALANSRÄKNING 47

KONSOLIDERAD RESULTATRÄKNING 48

SAMMANSTÄLLD KASSAFLÖDESANALYS 48

SAMMANSTÄLLNING ÖVER FÖRÄNDRINGAR I NETTOTILLGÅNGAR 49

RAPPORT OM DET FINANSIELLA GENOMFÖRANDET AV EUF 50

ÅRSREDOVISNING AV EUROPEISKA UTVECKLINGSFONDEN (8)

BALANSRÄKNING FÖR EUF

Miljoner euro Not 31.12.2015 31.12.2014 ANLÄGGNINGSTILLGÅNGAR Förfinansiering 2,1 516 472 Bidrag till förvaltningsfonderna 2,2 34 39 550 511 OMSÄTTNINGSTILLGÅNGAR Förfinansiering 2,3 1 145 1 403 Fordringar 2,4 171 84 Likvida medel 2,6 504 391 1 820 1 879 TOTALA TILLGÅNGAR 2 370 2 389 LÅNGFRISTIGA SKULDER Avsättningar 2,7 (4) — Skulder till leverantörer och stödmottagare 2,8 (10) (34) (14) (34) KORTFRISTIGA SKULDER Skulder till leverantörer och stödmottagare 2,9 (1 376 ) (1 423 ) (1 376 ) (1 423 ) TOTALA SKULDER (1 390 ) (1 457 ) TILLGÅNGAR NETTO 980 932 MEDEL OCH RESERVER Infordrat fondkapital – aktiva EUF 2,10 38 873 35 673 Infordrat fondkapital från avslutade EUF som överförts från tidigare år 2,11 2 252 2 252 Resultat som överförts från tidigare år (36 994 ) (33 468 ) Ekonomiskt resultat för året (3 152 ) (3 526 ) TILLGÅNGAR NETTO 980 932





RESULTATRÄKNING FÖR EUF

Miljoner euro Not 2015 2014 RÖRELSEINTÄKTER 3,2 132 132 RÖRELSEKOSTNADER Rörelsekostnader 3,3 (3 179 ) (3 650 ) Administrativa kostnader 3,4 (113) (22) (3 291 ) (3 671 ) RÖRELSEÖVERSKOTT/(RÖRELSEUNDERSKOTT) (3 160 ) (3 539 ) Finansiella intäkter 3,5 8 13 Utgifter i samband med finansiella transaktioner (0) (0) ÖVERSKOTT/(UNDERSKOTT) EFTER FINANSIELLA POSTER 8 13 EKONOMISKT RESULTAT FÖR ÅRET (3 152 ) (3 526 )





KASSAFLÖDESANALYS FÖR EUF

Miljoner euro Not 2015 2014 Ekonomiskt resultat för året (3 152 ) (3 526 ) RÖRELSEVERKSAMHET Ordinarie bidrag från medlemsstaterna 3 232 3 068 (Återföring av) nedskrivningsförlust på fordringar 1 14 (Ökning)/minskning av förfinansiering 214 (165) (Ökning)/minskning av bidragen till förvaltningsfonden 5 (39) (Ökning)/minskning av kortfristiga fordringar (*) (88) (15) Ökning/(minskning) av långfristiga skulder (20) 9 Ökning/(minskning) av kortfristiga skulder (**) (211) 152 Ökning/(minskning) av upplupna kostnader och förutbetalda intäkter 132 134 KASSAFLÖDE NETTO 113 (368) Nettoökning/(nettominskning) av likvida medel 113 (368) Likvida medel vid årets början 2,6 391 759 Likvida medel vid årets utgång 2,6 504 391





FÖRÄNDRINGAR I NETTOTILLGÅNGAR FÖR EUF

Miljoner euro Fondkapital – aktiva EUF (A) Icke-infordrade fonder – aktiva EUF (B) Infordrat fondkapital – aktiva EUF (C) = (A)–(B) Ackumulerade reserver (D) Infordrat fondkapital från avslutade EUF som överförts från tidigare år (E) Totala tillgångar netto (C)+(D)+(E) UTGÅENDE BALANS PER DEN 31.12.2013 45 691 13 162 32 529 (33 468 ) 2 252 1 313 Kapitaltillskott – ordinarie bidrag — (3 144 ) 3 144 — — 3 144 Ekonomiskt resultat för året — — — (3 526 ) — (3 526 ) UTGÅENDE BALANS PER DEN 31.12.2014 45 691 10 018 35 673 (36 994 ) 2 252 932 Kapitaltillskott – bidrag (4 795 ) 4 795 — — 4 795 Kapitalminskning – medel som avsätts för övergångsfaciliteten (1 595 ) (1 595 ) (1 595 ) Redovisning av kapital i elfte EUF 29 367 29 367 — — Ekonomiskt resultat för året — — — (3 152 ) — (3 152 ) UTGÅENDE BALANS PER DEN 31.12.2015 73 464 34 590 38 873 (40 146 ) 2 252 980





BALANSRÄKNING PER EUF

Miljoner euro 31.12.2015 31.12.2014 Not Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF ANLÄGGNINGSTILLGÅNGAR Förfinansiering 2,1 — 63 368 84 — 17 411 44 Bidrag till förvaltningsfonderna 2,2 — — — 34 39 — 63 368 118 — 17 411 83 OMSÄTTNINGSTILLGÅNGAR Förfinansiering 2,3 3 67 879 195 5 142 1 178 77 Fordringar 2,4 1 65 103 2 3 66 15 0 Förbindelsekonton 2,5 214 657 1 190 — 216 810 — 607 Likvida medel 2,6 — — — 504 — — — 391 218 790 2 172 701 224 1 018 1 193 1 076 TOTALA TILLGÅNGAR 218 853 2 541 819 224 1 035 1 604 1 159 LÅNGFRISTIGA SKULDER Avsättningar 2,7 — — — (4) — — — — Skulder till leverantörer och stödmottagare 2,8 — — (10) — — — (34) — — — (10) (4) — — (34) — KORTFRISTIGA SKULDER Skulder till leverantörer och stödmottagare 2,9 (3) (128) (1 174 ) (71) (10) (175) (1 195 ) (43) Förbindelsekonton 2,5 — — — (2 062 ) — — (1 633 ) — (3) (128) (1 174 ) (2 132 ) (10) (175) (2 828 ) (43) TOTALA SKULDER (3) (128) (1 184 ) (2 136 ) (10) (175) (2 862 ) (43) TILLGÅNGAR NETTO 214 726 1 357 (1 317 ) 214 860 (1 258 ) 1 116 MEDEL OCH RESERVER Infordrat fondkapital – aktiva EUF 2,10 12 164 10 973 15 737 — 12 840 11 699 11 134 — Infordrat fondkapital från avslutade EUF som överförts från tidigare år 2,11 627 1 625 — — 627 1 625 — — Infordrat fondkapital – överföringar mellan aktiva EUF 2,12 (2 476 ) 2 376 35 65 (3 147 ) 1 758 (209) 1 597 Resultat som överförts från tidigare år (10 107 ) (14 223 ) (12 183 ) (482) (10 114 ) (13 988 ) (9 356 ) (10) Ekonomiskt resultat för året 6 (26) (2 232 ) (901) 8 (235) (2 828 ) (472) 214 726 1 357 (1 317 ) 214 860 (1 258 ) 1 116 TILLGÅNGAR NETTO 214 726 1 357 (1 317 ) 214 860 (1 258 ) 1 116





RESULTATRÄKNING PER EUF

Miljoner euro 2015 2014 Not Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF RÖRELSEINTÄKTER 3,2 4 24 99 5 9 43 79 1 RÖRELSEKOSTNADER Rörelsekostnader 3,3 2 (56) (2 297 ) (828) (1) (293) (2 881 ) (475) Administrativa kostnader 3,4 (0) — (34) (79) — 0 (22) — 2 (56) (2 331 ) (907) (1) (293) (2 903 ) (475) RÖRELSEÖVERSKOTT/(RÖRELSEUNDERSKOTT) 6 (32) (2 232 ) (902) 8 (249) (2 824 ) (474) Finansiella intäkter 3,5 (0) 6 0 2 0 15 (3) 2 Utgifter i samband med finansiella transaktioner — — 0 (0) — — (0) — ÖVERSKOTT/(UNDERSKOTT) EFTER FINANSIELLA POSTER (0) 6 1 2 0 15 (4) 2 EKONOMISKT RESULTAT FÖR ÅRET 6 (26) (2 232 ) (901) 8 (235) (2 828 ) (472)





FÖRÄNDRINGAR I NETTOTILLGÅNGAR PER EUF

Miljoner euro Åttonde EUF Fondkapital – aktiva EUF (A) Icke-infordrade fonder – aktiva EUF (B) Infordrat fondkapital – aktiva EUF (C) = (A)–(B) Ackumulerade reserver (D) Infordrat fondkapital från avslutade EUF som överförts från tidigare år (E) Infordrat fondkapital – överföringar mellan aktiva EUF (F) Totala nettotillgångar (C)+(D)+(E)+(F) UTGÅENDE BALANS PER DEN 31.12.2013 12 840 — 12 840 (10 114 ) 627 (3 083 ) 270 Överföringar till och från tionde EUF — (64) (64) Ekonomiskt resultat för året — 8 8 UTGÅENDE BALANS PER DEN 31.12.2014 12 840 — 12 840 (10 107 ) 627 (3 147 ) 214 Kapitalminskning – medel som avsatts för övergångsfaciliteten (676) (676) (676) Överföringar till och från tionde EUF — (6) (6) Överföringar till och från elfte EUF — 676 676 Ekonomiskt resultat för året — 6 6 UTGÅENDE BALANS PER DEN 31.12.2015 12 164 12 164 (10 100 ) 627 (2 476 ) 214





Miljoner euro Nionde EUF Fondkapital – aktiva EUF (A) Icke-infordrade fonder – aktiva EUF (B) Infordrat fondkapital – aktiva EUF (C) = (A)–(B) Ackumulerade reserver (D) Infordrat fondkapital från avslutade EUF som överförts från tidigare år (E) Infordrat fondkapital – överföringar mellan aktiva EUF (F) Totala tillgångar netto (C)+(D)+(E)+(F) UTGÅENDE BALANS PER DEN 31.12.2013 11 699 — 11 699 (13 988 ) 1 625 2 130 1 467 Överföringar till och från tionde EUF — (372) (372) Ekonomiskt resultat för året — (235) (235) UTGÅENDE BALANS PER DEN 31.12.2014 11 699 — 11 699 (14 223 ) 1 625 1 758 860 Kapitalminskning – medel som avsatts för övergångsfaciliteten (727) (727) (727) Överföringar till och från tionde EUF — (109) (109) Överföringar till och från elfte EUF — 727 727 Ekonomiskt resultat för året — (26) (26) UTGÅENDE BALANS PER DEN 31.12.2015 10 973 10 973 (14 249 ) 1 625 2 376 726





Miljoner euro Tionde EUF Fondkapital – aktiva EUF (A) Icke-infordrade fonder – aktiva EUF (B) Infordrat fondkapital – aktiva EUF (C) = (A)–(B) Ackumulerade reserver (D) Infordrat fondkapital från avslutade EUF som överförts från tidigare år (E) Infordrat fondkapital – överföringar mellan aktiva EUF (F) Totala nettotillgångar (C)+(D)+(E)+(F) UTGÅENDE BALANS PER DEN 31.12.2013 21 152 13 162 7 990 (9 365 ) — 952 (423) Kapitaltillskott – bidrag — (3 144 ) 3 144 3 144 Överföringar till och från åttonde och nionde EUF — (936) (936) Överföringar till och från elfte EUF (225) (225) Ekonomiskt resultat som överförts – likvida medel – från tionde EUF till elfte EUF 10 10 Ekonomiskt resultat för året — (2 828 ) (2 828 ) UTGÅENDE BALANS PER DEN 31.12.2014 21 152 10 018 11 134 (12 183 ) — (209) (1 258 ) Kapitaltillskott – ordinarie bidrag (4 795 ) 4 795 4 795 Kapitalminskning – medel som avsätts för övergångsfaciliteten (192) (192) (192) Överföringar till och från åttonde och nionde EUF — 84 84 Överföringar till och från elfte EUF — 160 160 Ekonomiskt resultat för året — (2 232 ) (2 232 ) UTGÅENDE BALANS PER DEN 31.12.2015 20 960 5 223 15 737 (14 415 ) — 35 1 357





Miljoner euro Elfte EUF Fondkapital – aktiva EUF (A) Icke-infordrade fonder – aktiva EUF (B) Infordrat fondkapital – aktiva EUF (C) = (A)–(B) Ackumulerade reserver (D) Infordrat fondkapital från avslutade EUF som överförts från tidigare år (E) Infordrat fondkapital – överföringar mellan aktiva EUF (F) Totala nettotillgångar (C)+(D)+(E)+(F) UTGÅENDE BALANS PER DEN 31.12.2013 — — — — — — Kapitaltillskott – ordinarie bidrag — — — — Överföringar till och från åttonde, nionde och tionde EUF — — 1 597 1 597 Ekonomiskt resultat som överförts – likvida medel – från tionde EUF till elfte EUF (10) (10) Ekonomiskt resultat för året — (472) (472) UTGÅENDE BALANS PER DEN 31.12.2014 — — — (482) 1 597 1 116 Redovisning av kapital i elfte EUF i enlighet med det interna avtalet 29 301 29 301 — — Överföringar till och från åttonde, nionde och tionde EUF — (1 532 ) (1 532 ) Ekonomiskt resultat för året — (901) (901) UTGÅENDE BALANS PER DEN 31.12.2015 29 301 29 301 — (1 382 ) 65 (1 317 )

NOTER TILL EUROPEISKA UTVECKLINGSFONDENS ÅRSREDOVISNING

1. VIKTIGA REDOVISNINGSPRINCIPER

1.1. RÄTTSLIG GRUND OCH REDOVISNINGSREGLER

I enlighet med artikel 46 i budgetförordningen för EUF utarbetas EUF:s årsredovisning med hjälp av regler om periodiserad redovisning som följer av de internationella redovisningsstandarderna för den offentliga sektorn (Ipsas). De redovisningsmetoder som kommissionens räkenskapsförare godkänt tillämpas på alla EU-institutioner och -organ för att se till att reglerna för redovisning, värdering och framläggande av räkenskaperna används på ett enhetligt sätt och för att samordna metoderna för utarbetande av årsredovisningar och konsolidering i enlighet med artikel 152 i EU:s budgetförordning. Dessa regler tillämpas även för EUF, samtidigt som hänsyn tas till verksamhetens specifika karaktär.

1.2. REDOVISNINGSPRINCIPER

De generella överväganden (eller redovisningsprinciper) som ska följas vid utarbetandet av årsredovisningarna fastställs i EU:s redovisningsregel 1 (samma som i Ipsas 1): rättvisande bild, periodisering, kontinuerlig verksamhet, konsekvent utformning, sammanslagningar, kvittning och jämförande information. Den finansiella rapporteringen ska enligt artikel 144 i EU:s budgetförordning kännetecknas av att innehålla relevanta, tillförlitliga och jämförbara uppgifter.

1.3. GRUND FÖR UTARBETANDET

1.3.1. Valuta och omräkningsunderlag

De konsoliderade årsredovisningarna är uppställda i euro, som är EU:s funktionella valuta och rapportvaluta. Transaktioner i utländsk valuta redovisas i euro enligt de omräkningskurser som gäller vid dagen för de underliggande transaktionerna. Saldon vid årets utgång för monetära tillgångar och skulder i utländsk valuta redovisas i euro enligt de växelkurser som gäller den 31 december.

Omräkningskurs för euro

Valuta 31.12.2015 31.12.2014 Valuta 31.12.2015 31.12.2014 BGN 1,9558 1,9558 LTL — 3,4528 CZK 27,0230 27,7350 PLN 4,2639 4,2732 DKK 7,4626 7,4453 RON 4,5240 4,4828 GBP 0,7340 0,7789 SEK 9,1895 9,3930 HRK 7,6380 7,6580 CHF 1,0835 1,2024 HUF 315,9800 315,5400 JPY 131,0700 145,2300 USD 1,0887 1,2141

1.3.2. Användning av uppskattningar

Enligt internationella redovisningsstandarder för den offentliga sektorn (Ipsas) och allmänt vedertagna redovisningsprinciper innehåller årsredovisningar med nödvändighet vissa belopp som bygger på ledningens uppskattningar och antaganden utifrån de mest tillförlitliga uppgifterna. Viktiga uppskattningar omfattar, men begränsas inte till skulder i form av ersättningar till anställda, avsättningar för oförutsedda utgifter, finansiella risker avseende lager och fordringar, upplupna intäkter och kostnader, eventualtillgångar och -skulder, samt nedskrivningar på immateriella och materiella anläggningstillgångar. Faktiska resultat kan avvika från dessa beräkningar. Ändringar i beräkningarna bokförs under den period de blir kända.

1.4. BALANSRÄKNING

1.4.1 Immateriella tillgångar

Förvärvade licenser för programvara tas upp till anskaffningsvärdet minus ackumulerade av- och nedskrivningar. Avskrivningar görs linjärt under den beräknade nyttjandetiden. Immateriella tillgångars uppskattade nyttjandeperioder beror på deras specifika ekonomiska livslängd eller rättsliga livslängd som fastställts i ett avtal. Internt utvecklade immateriella tillgångar redovisas som immateriella anläggningstillgångar när de relevanta kriterierna för EU:s redovisningsregler är uppfyllda. De redovisade kostnaderna inbegriper alla direkt hänförbara kostnader som krävs för att skapa, framställa och färdigställa tillgången för användning på det sätt företagsledningen avsett. Kostnader som hänför sig till forskningsverksamhet, utvecklingskostnader som inte får tas upp som immateriell anläggningstillgång och underhållskostnader redovisas som kostnader när de uppstår.

1.4.2 Materiella anläggningstillgångar

Alla materiella anläggningstillgångar tas upp till anskaffningsvärdet minus av- och nedskrivningar. Anskaffningsvärdet omfattar alla kostnader som direkt kan hänföras till förvärvet eller uppförandet av tillgången. Efterföljande kostnader tas upp i tillgångens bokförda värde eller som en separat tillgång, beroende på vad som är lämpligast, om det är troligt att posten kommer att ge EU ett inflöde av framtida ekonomiska fördelar eller tjänstekapacitet och att man kan beräkna kostnaderna för posten på ett tillförlitligt sätt. Övriga kostnader för reparationer och underhåll tas upp i resultaträkningen under den redovisningsperiod då de uppstod. Inga avskrivningar görs för mark eller konstverk eftersom dessa tillgångar anses ha en obegränsad ekonomisk livslängd. Inga avskrivningar görs för anläggningar under uppförande eftersom dessa tillgångar ännu inte kan användas i verksamheten. Avskrivningar av övriga tillgångar görs linjärt, så att kostnaden följer restvärdet under den beräknade nyttjandetiden enligt följande:

Typ av tillgångar Linjär avskrivning Byggnader 4–10 % Materiel och utrustning 10–25 % Inventarier och fordon 10–25 % Fast inredning 10–33 % Datorhårdvara 25–33 % Övrigt 10–33 %

Försäljningsvinster eller -förluster räknas fram genom att intäkterna efter avdrag för försäljningskostnader jämförs med det bokförda värdet och tas upp i resultaträkningen.

Leasingavtal

Leasing av sådana materiella tillgångar där praktiskt taget alla ekonomiska risker och fördelar som är förknippade med ägandet tas upp som finansiell leasing. Finansiell leasing bokförs i början på leasingavtalet till det lägsta verkliga värdet på leasingobjektet och nuvärdet av minimileaseavgiften. Räntedelen av leasingavgiften belastar utgifter över leasingperioden till en fast räntesats i förhållande till det utestående saldot. Hyresbetalningar efter avdrag av finansieringsavgifter, tas upp som skulder. Tillgångar som innehas som finansiell leasing skrivs av över den av tillgångens nyttjandeperiod eller leasingperiod som är kortast.

Leasingförhållanden där leasegivaren behåller en väsentlig andel av de ekonomiska risker och fördelar som är förknippade med ägandet behandlas som leasingavtal. Betalningar för leasingavtal tas upp i resultaträkningen enligt den linjära metoden över leasingavtalets löptid.

1.4.3 Nedskrivningar av icke-finansiella tillgångar

För tillgångar med obegränsad nyttjandeperiod görs inga av- eller nedskrivningar och man prövar årligen om nedskrivning behövs. Tillgångar för vilka värdet behöver skrivas av eller ned prövas så snart händelser eller förändringar i de yttre omständigheterna ger anledning att tro att det bokförda värdet överstiger återkravsvärdet. En nedskrivningsförlust redovisas till det belopp med vilket en tillgångs bokförda värde överstiger dess återkravsvärde. Återkravsvärdet utgörs av det högsta värdet av endera tillgångens verkliga värde efter avdrag för försäljningskostnader eller nyttjandevärdet.

Immateriella och materiella anläggningstillgångars restvärden och nyttjandeperioder ses över och justeras vid behov minst en gång om året. En tillgångs bokförda värde skrivs omedelbart ned till återvinningsvärdet om bokföringsvärdet överstiger det beräknade återkravsvärdet. Om de skäl som tidigare motiverat av- och nedskrivningar inte längre föreligger, återförs nedskrivningsförlusterna på motsvarande sätt.

1.4.4 Finansiella tillgångar

Finansiella tillgångar klassificeras i följande kategorier: finansiella tillgångar värderade till verkligt värde via resultaträkningen, lån och fordringar, investeringar som hålls till förfall och finansiella tillgångar som kan säljas. Hur finansieringsinstrument klassificeras bestäms när de redovisas för första gången, och omprövas på balansdagen.

(i) Finansiella tillgångar värderade till verkligt värde via resultaträkningen

En finansiell tillgång klassificeras i den sistnämnda kategorin om den huvudsakligen förvärvats för att säljas på kort sikt eller om den identifieras som tillhörande denna kategori av enheten. Derivat ingår också i denna kategori. Tillgångar i denna kategori klassificeras som omsättningstillgångar om de förväntas bli realiserade inom tolv månader räknat från balansdagen. Under räkenskapsåret innehade enheten inga investeringar i denna kategori.

(ii) Lån och fordringar

Lån och fordringar är finansiella tillgångar som inte är derivat och som har fastställda eller fastställbara betalningar som inte är noterade på en aktiv marknad. De uppstår när enheten tillhandahåller pengar, varor eller tjänster direkt till en gäldenär utan avsikt att handla med fordringen. De tas upp som anläggningstillgångar, med undantag för dem som förfaller inom ett år från balansdagen.

(iii) Investeringar som innehas till förfallodagen

Investeringar som hålls till dess de förfaller är finansiella tillgångar som inte är derivat med fastställda eller fastställbara betalningar och fastställd löptid som enheten har för avsikt och förmåga att hålla till förfall. Under räkenskapsåret innehade enheten inga investeringar i denna kategori.

(iv) Finansiella tillgångar som kan säljas

Säljbara finansiella tillgångar är tillgångar förutom derivat som antingen hänförs till denna kategori eller som inte kan hänföras till någon av de andra kategorierna. De klassificeras antingen som omsättningstillgångar eller anläggningstillgångar, beroende på efter hur lång tid enheten har för avsikt att avyttra dem, vilket vanligen motsvarar återstående löptid på balansdagen.

1.4.5 Förfinansiering

Förfinansiering är en betalning som avser att förse stödmottagarna med ett förskott, dvs. en fixkassa. Den kan delas upp på ett antal betalningar över en period som fastställs i ett särskilt kontrakt, beslut, avtal eller grundläggande rättsakt. Fixkassan eller förskottet ska användas för det ändamål som det var avsett för under den period som anges i avtalet eller betalas tillbaka. Om stödmottagaren inte har några stödberättigande kostnader ska förfinansieringen återbetalas till EU. Beloppet för förfinansieringen sätts (helt eller delvis) ned beroende på vilka kostnader som godkänts som stödberättigande (som tas upp som kostnader) och vilka belopp som ska återkrävas.

Vid årets slut värderas utestående förfinansiering till det ursprungliga belopp som redovisats i balansräkningen efter avdrag av återbetalade belopp och stödberättigande kostnader, inklusive uppskattade belopp om så krävs, som uppstått under perioden.

1.4.6 Fordringar och återkrav

Fordringar och återkrav tas upp till ursprungligt belopp efter nedskrivning på grund av värdeminskning. Nedskrivning på grund av värdeminskning görs när det finns objektiva tecken på att enheten inte kommer att kunna återfå hela fordran enligt de ursprungliga lånevillkoren. Nedskrivning görs med ett belopp som motsvarar skillnaden mellan tillgångens bokförda belopp och det belopp som återkrävs. Nedskrivningen förs upp i resultaträkningen.

1.4.7 Likvida medel

Likvida medel är finansieringsinstrument som klassificeras som finansiella tillgångar som kan säljas. De innefattar kontanter, inlåning i bank som med kort varsel kan tas ut på begäran och andra kortfristiga likvida placeringar med en löptid på högst tre månader.

1.4.8 Avsättningar

Avsättningar tas upp när enheten har en gällande rättslig eller informell förpliktelse gentemot tredje man på grund av tidigare händelser, när det är troligt att ett utflöde av resurser kommer att krävas för att reglera förpliktelsen och beloppet kan beräknas på ett tillförlitligt sätt. Avsättningar får inte göras för framtida rörelseförluster. En avsättning ska göras med det belopp som är den bästa uppskattningen på avstämningsdagen av det som beräknas krävas för att reglera den befintliga förpliktelsen. Om avsättningen avser en stor mängd transaktioner uppskattas förpliktelsen genom att alla tänkbara utfall vägs samman med deras sannolikheter (”väntevärdesprincipen”).

1.4.9 Skulder till leverantörer och stödmottagare

En stor andel av enhetens skulder avser inte inköp av varor eller tjänster, utan ersättningskrav från mottagare av stöd eller annan EU-finansiering. De bokförs som skulder till leverantörer och stödmottagare med det begärda beloppet när ersättningsanspråket mottas. Efter verifiering och godtagande av att kostnaderna är stödberättigande, värderas skulderna till det belopp som godkänts som stödberättigande.

Skulder som avser inköp av varor och tjänster bokförs till det ursprungliga beloppet när fakturan kommer in och de motsvarande kostnaderna förs upp i räkenskaperna när varorna eller tjänsterna levererats och godkänts av enheten.

1.4.10 Upplupna eller förutbetalda intäkter och kostnader

Vid räkenskapsårets slut kostnadsförs upplupna kostnader med det belopp som överföringsskyldigheten beräknas uppgå till för perioden. Intäkter tas också upp under den period de avser. Upplupna intäkter tas upp i räkenskaperna vid årsskiftet avseende tjänster som utförts men ännu inte fakturerats, varor som levererats av enheten och för sådana händelser som omfattas av avtal. Intäkter tas vid årets utgång upp som förutbetalda intäkter för påföljande budgetår om faktura utställts men tjänsterna ännu inte utförts eller varorna ännu inte levererats.

1.5. RESULTATRÄKNING

1.5.1 Intäkter

Intäkter från transaktioner utan motprestation utgör skatter och överföringar, eftersom överlåtaren tillhandahåller medel till den mottagande enheten utan att denna direkt lämnar ett ungefärligt motsvarande värde i utbyte. Överföringar är inflöden av potentiella framtida ekonomiska fördelar eller tjänster från andra transaktioner utan motprestation än skatter.

Övriga intäkter från försäljning av varor eller tjänster redovisas när de väsentliga risker och fördelar som är förknippade med ägandet övergår på köparen. Intäkter från en transaktion som avser tillhandahållande av tjänster redovisas i förhållande till hur långt transaktionen färdigställts på balansdagen.

1.5.2 Kostnader

Kostnader för inköp av varor och tjänster redovisas när varorna eller tjänsterna levererats och godkänts av enheten. De värderas till det ursprungliga fakturabeloppet. Vidare redovisas de kostnader på balansdagen för tjänster som tillhandahållits under den period för vilken en faktura ännu inte har mottagits eller godkänts i resultaträkningen.

Utgifter utan direkt motprestation avser överföringar till stödmottagare och kan vara av tre olika slag: fordringar, överföringar enligt avtal samt skönsmässigt beviljade stöd, bidrag eller donationer. En överföring tas upp som kostnad under den period då de händelser som givit anledning till den inträffat, förutsatt att överföringen är tillåten enligt bestämmelserna eller godkänts i avtal. Stödmottagaren uppfyller eventuella kriterier för godkännande och en rimlig beräkning kan göras av beloppet.

Mottagna ansökningar om utbetalning eller ersättningsanspråk som uppfyller kraven godkänns som kostnader motsvarande det stödberättigande beloppet. Vid årets utgång beräknas beloppet för de stödberättigande kostnader som mottagarna ådragit sig, men ännu inte fått ersättning för, och det redovisas som upplupna kostnader.

1.6. EVENTUALTILLGÅNGAR OCH EVENTUALFÖRPLIKTELSER

1.6.1 Eventualtillgångar

En eventualtillgång är en potentiell tillgång som uppkommit på grund av tidigare händelser, men som bara kan bekräftas utifrån eventuella framtida händelser som för närvarande är osäkra och inte helt ligger inom enhetens kontroll. Uppgifter om en eventualtillgång lämnas i det fall ett inflöde av resurser eller tjänster är sannolikt.

1.6.2 Eventualförpliktelser

En eventualförpliktelse är en potentiell tillgång som uppkommit på grund av tidigare händelser, men som bara kan bekräftas utifrån eventuella framtida händelser som för närvarande är osäkra och inte helt ligger inom enhetens kontroll. Det kan också vara en befintlig förpliktelse som härrör från händelser som redan inträffat, men som inte redovisas eftersom det inte är troligt att ett utflöde av resurser som motsvarar ekonomiska förmåner eller tjänster kommer att krävas för att reglera förpliktelsen, eller under de mycket sällsynta omständigheter då en tillräckligt tillförlitlig uppskattning av beloppet inte kan göras.

1.7. SAMFINANSIERING

De samfinansieringsbidrag som tas emot redovisas som skulder till medlemsstater, icke-medlemsstater och andra när de uppfyller kriterierna för intäkter från villkorade transaktioner utan motprestation. Det krävs att EUF nyttjar bidragen för att leverera tjänster till tredje parter, annars åligger det fonden att återbetala medlen (bidrag som tagits emot). Utestående skulder till leverantörer och stödmottagare för samfinansieringsavtal består av det samfinansieringsbidrag som har tagits emot minus de kostnader som har uppstått i samband med projektet. Därför påverkas inte nettotillgångarna.

Kostnader för samfinansierade projekt redovisas allteftersom de uppkommer. Motsvarande bidragsbelopp redovisas som rörelseintäkter och det ekonomiska resultatet påverkas inte.

2. NOTER TILL BALANSRÄKNINGEN

ANLÄGGNINGSTILLGÅNGAR

2.1. FÖRFINANSIERING

Miljoner euro Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF 31.12.2015 31.12.2014 Förfinansiering — 63 368 84 516 472 Totalt — 63 368 84 516 472





Miljoner euro 31.12.2015 31.12.2014 Direkt förvaltning 65 72 Genomförda av: Kommissionen 43 47 EU:s genomförandeorgan 1 3 EU-delegationer 21 22 Indirekt förvaltning 451 400 Genomförda av: Tredjeländer 25 22 Internationella organisationer 90 127 EIB och EIF 323 223 Offentligrättsliga organ 10 24 Privaträttsliga organ med offentliga förvaltningsuppgifter 3 4 Totalt 516 472

Många kontrakt innehåller bestämmelser om betalning i förskott innan arbetet påbörjats eller innan några varor eller tjänster har levererats. Ibland anges i betalningsplanen att betalningar ska göras när en lägesrapport har lämnats in. Förfinansiering betalas vanligtvis i det lands eller det territoriums valuta där projektet genomförs.

Tidpunkten för återkravet eller nyttjandet av förfinansieringen avgör om den redovisas som kortfristig eller långfristig förfinansieringstillgång. Nyttjandet bestäms av det underliggande avtalet för projektet. Återkrav eller nyttjande som måste ske inom tolv månader från rapportperiodens slut redovisas som kortfristig förfinansiering. Eftersom många EUF-projekt är långsiktiga måste förskotten finnas tillgängliga i mer än ett år. Därför tas dessa förfinansieringar upp som långfristiga tillgångar, men eftersom åttonde och nionde EUF avvecklas är den största delen av förfinansieringen kortfristig.

Ökningen av den långfristiga förfinansieringen på 44 miljoner euro jämfört med den 31 december 2014 beror främst på genomförandet av nya kontrakt inom ramen för elfte EUF och förlängningen av två stora kontrakt inom ramen för nionde EUF.

2.2. BIDRAG TILL FÖRVALTNINGSFONDERNA

I denna rubrik redovisas de belopp som har betalats som bidrag till förvaltningsfonden Bêkou minus den beräknade andelen av kostnaderna som betalats genom förvaltningsfonden.

Förvaltningsfondens bidrag nyttjas av EUF genom direkt förvaltning.

OMSÄTTNINGSTILLGÅNGAR

2.3. FÖRFINANSIERING

Miljoner euro Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF 31.12.2015 31.12.2014 Förfinansiering (brutto) 14 265 3 032 939 4 250 4 335 Clearade via avgränsning (11) (198) (2 153 ) (744) (3 105 ) (2 932 ) Totalt 3 67 879 195 1 145 1 403





Miljoner euro 31.12.2015 31.12.2014 Direkt förvaltning 284 227 Genomförda av: Kommissionen 123 116 EU:s genomförandeorgan 1 4 EU-delegationer 159 106 Indirekt förvaltning 861 1 176 Genomförda av: Tredjeländer 229 257 Internationella organisationer 336 494 EIB och EIF 235 357 Offentligrättsliga organ 56 41 Privaträttsliga organ med offentliga förvaltningsuppgifter 5 24 Privaträttsliga organ som genomför offentlig-privata partnerskap 0 2 Totalt 1 145 1 403

Minskningen i kortfristig förfinansiering med 298 miljoner euro jämfört med den 31 december 2014 beror främst på ett antal avslut av räkenskaperna inom ramen för nionde och tionde EUF.

2.3.1. Säkerheter som erhållits i samband med förfinansiering

Vid förfinansiering ställs säkerheter som frigörs när betalning har skett för den slutliga projektredovisningen. Den 31 december 2015 uppgick det nominella värdet på de säkerheter som ställts till EUF med avseende på förfinansiering till 198 miljoner euro. För att följa redovisningsstandarderna gjordes en djupgående översyn av garantierna vid utgången av året. Efter denna översyn har säkerheter som ställts med ett nominellt värde på 444 miljoner euro skrivits av som inte tillhör EUF utan den upphandlande myndigheten.

2.4. FORDRINGAR

Miljoner euro Not Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF 31.12.2015 31.12.2014 Fordringar på kunder, offentliga organ, Efta och tredjeländer 2.4.1 1 5 6 2 13 21 Fordringar på medlemsstaterna 2.4.2 — — 90 — 90 0 Upplupna intäkter och förutbetalda kostnader 2.4.3 — 60 7 — 67 63 Totalt 1 65 103 2 171 84





Miljoner euro 31.12.2015 31.12.2014 Återkrav från transaktioner utan motprestation 104 21 Fordringar från transaktioner med motprestation 67 63 Totalt 171 84

2.4.1. Fordringar på kunder, offentliga organ, Efta och tredjeländer

Miljoner euro Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF 31.12.2015 31.12.2014 Fordringar på kunder, offentliga organ och tredjeländer 4 22 15 2 42 49 Nedskrivningar (3) (17) (10) — (29) (28) Totalt 1 5 6 2 13 21

2.4.2 Fordringar på medlemsstaterna

Fordringar på medlemsstaterna omfattar de belopp som ska erhållas samt de belopp som ska dras från framtida bidrag från medlemsstaterna. Detta är en följd av justeringar av övergångsfaciliteten (se not 2.10 Infordrat fondkapital – aktiva EUF).

Miljoner euro Medlemsstater Belopp som ska erhållas från medlemsstaterna Belopp som ska dras av från medlemsstaternas bidrag Nettobelopp per den 31.12.2015 Belgien 1 (5) Danmark (2) Grekland 3 Irland 2 Luxemburg — Portugal 3 Spanien 28 Förenade kungariket 16 Österrike (3) Finland — Cypern 1 Tjeckien 7 Estland 1 Ungern 8 Litauen 1 Lettland 1 Malta — Polen 18 Slovenien 3 Slovakien 3 Rumänien 5 Totalt 101 (11) 90

2.4.3 Upplupna intäkter och förutbetalda kostnader

Upplupna intäkter och förutbetalda kostnader inbegriper till största delen upplupna räntor på förfinansierade belopp.

2.5. FÖRBINDELSEKONTON

Miljoner euro Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF 31.12.2015 Förbindelsekonton 214 657 1 190 (2 062 ) — Totalt 214 657 1 190 (2 062 ) —

Av effektivitetsskäl tilldelas den gemensamma kassan för alla EUF till elfte EUF (9). Det medför transaktioner mellan de olika EUF, vilka utjämnas genom förbindelsekonton mellan EUF:s olika balansräkningar. Förbindelsekonton redovisas endast i de enskilda EUF.

2.6. LIKVIDA MEDEL (10)

Miljoner euro Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF 31.12.2015 31.12.2014 Särskilda konton: Finansinstitut i medlemsstaterna — — — 489 489 378 Avistakonton: Affärsbanker — — — 14 14 13 Den särskilda fonden för Demokratiska republiken Kongo (***) — — — 1 1 1 Totalt — — — 504 504 391

Ökningen i likvida tillgångar beror främst på förskottsbetalning av de första bidragen för 2016 från några av medlemsstaterna i december 2015.

Det bör noteras att det finns Stabexmedel som innehas av mottagande AVS-stater, som inte tas upp på EUF:s balansräkning. Stabex är akronymen för Europeiska unionens finansieringssystem för stabilisering av AVS-staternas exportinkomster. Så snart kommissionen och den stödmottagande AVS-staten kommit överens om hur medlen från Stabex ska användas undertecknar de båda parterna en konvention om överförande. I enlighet med bestämmelserna i artikel 211 i det fjärde Loméavtalet (11) (i dess ändrade lydelse) överförs medlen till ett räntebärande konto som måste undertecknas av två parter (en tjänsteman i kommissionen och den stödmottagande staten), men som öppnas i AVS-statens namn. Medlen finns kvar på dessa konton som undertecknats av bägge parter till dess att en ram av ömsesidiga åtaganden berättigar en överföring till ett projekt. Kommissionens utanordnare behåller befogenheterna över kontot för att säkerställa att medlen utbetalas enligt planerna. Medlen på det räntebärande kontot som måste undertecknas av två parter tillhör AVS-staten och bokförs inte som tillgångar i EUF:s årsredovisning. Överföringarna till dessa konton bokförs som Stabex-betalningar. Se också not 3.2.1 för närmare upplysningar.

I syfte att förbättra presentationen av årsredovisningen för 2015 har klassificeringen av finansinstitut och banker granskats. De jämförande siffrorna för 2014 har lämnats ut i enlighet med detta.

LÅNGFRISTIGA SKULDER

2.7. AVSÄTTNINGAR

Miljoner euro Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF 31.12.2015 31.12.2014 Avsättningar — — — 4 4 — Totalt — — — 4 4 —

Detta är en beräkning av de belopp som sannolikt kommer att betalas ut mer än 12 månader efter årsslutet med avseende på likvidationsfasen och ett sannolikt rättsfall med Centrum för företagsutveckling.

Denna fas, som ska förvaltas av en god man, kommer bara att omfatta resterande administrativa uppgifter, som att ansvara för centrumets arkiv, att besvara alla administrativa formaliteter eller hantera återstående tvister som inte har kunnat lösas fram till den 31 december 2016. Tanken är att denna fas kommer att finansieras av EUF och vid tidpunkten för utarbetandet av EUF:s årsredovisning uppgår den mycket grova uppskattningen av de totala kostnaderna för den passiva fasen till 2,6 miljoner euro. Ett belopp på omkring 1,2 miljoner euro behövs också beaktas om Centrum för företagsutveckling kommer att dömas av Internationella arbetsorganisationens domstol att betala ut ersättning till de tre personer som för närvarande befinner sig i en rättstvist. Se också not 4.2.1 för närmare upplysningar.

2.8. SKULDER TILL LEVERANTÖRER OCH STÖDMOTTAGARE

Miljoner euro Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF 31.12.2015 31.12.2014 Samfinansiering – skulder — — 10 — 10 34 Totalt — — 10 — 10 34

Förändringarna av de totala skulderna till leverantörer och stödmottagare för samfinansiering förklaras i not 2.9.1.2.

KORTFRISTIGA SKULDER

2.9. SKULDER TILL LEVERANTÖRER OCH STÖDMOTTAGARE

Miljoner euro Not Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF 31.12.2015 31.12.2014 Kortfristiga skulder 2.9.1 0 13 184 17 215 474 Upplupna kostnader 2.9.2 3 114 684 54 854 722 Förutbetalt fondkapitaltillskott 2.9.3 — — 307 — 307 228 Totalt 3 128 1 174 71 1 376 1 423

2.9.1 Kortfristiga skulder

Miljoner euro Not Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF 31.12.2015 31.12.2014 Leverantörer med flera 2.9.1.1 0 14 153 14 181 403 Skulder till leverantörer och stödmottagare för samfinansiering 2.9.1.2 — (0) 31 (0) 31 67 Diverse skulder 2.9.1.3 (0) (1) (0) 4 3 4 Totalt 0 13 184 17 215 474

Skulder till leverantörer och stödmottagare innefattar kostnadsredovisningar som EUF tagit emot inom ramen för sin bidragsverksamhet. De bokförs till det ansökta beloppet så snart begäran har tagits emot. Samma förfarande tillämpas på fakturor och kreditnotor som tagits emot vid upphandlingstransaktioner. De berörda ersättningskraven har beaktats när det gäller förfarandena för periodavgränsning vid årets slut. Efter dessa avgränsningar har de beräknade stödberättigande beloppen redovisats i resultaträkningen.

2.9.1.1 Leverantörer med flera

Under denna rubrik ingår skulder till leverantörer och de belopp som ska betalas till offentliga organ och tredjeländer.

Minskningen på 222 miljoner euro jämfört med den föregående rapporteringsperioden avser framför allt en minskning på 224 miljoner euro i skulder till tredjeländer.

2.9.1.2 Skulder till leverantörer och stödmottagare för samfinansiering

De totala långfristiga och kortfristiga skulderna för samfinansiering minskade med 60 miljoner euro jämfört med den föregående rapporteringsperioden.

Under 2015 togs nya samfinansieringsbidrag emot från Frankrike (5 miljoner euro), Förenade kungariket (1,5 miljoner euro) och andra länder.

De totala långfristiga och kortfristiga skulderna för samfinansiering minskades med 69 miljoner euro för att tas upp som intäkter i samband med samfinansieringsprojekten (se 3.2.2 och 3.3.2).

2.9.1.3 Diverse skulder

Diverse skulder inkluderar främst icke tilldelade kontantbetalningar och återbetalda belopp.

2.9.2 Upplupna kostnader

Miljoner euro Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF 31.12.2015 31.12.2014 Upplupna kostnader 3 114 684 54 854 722 Totalt 3 114 684 54 854 722

Vid årets utgång görs en bedömning av stödberättigande kostnader som mottagare av EUF-medlen ådragit sig, men som ännu inte rapporterats. Efter dessa avgränsningar har de beräknade stödberättigande beloppen redovisats som upplupna kostnader.

Under 2015 förbättrade kommissionen sin metod för att beräkna upplupna kostnader för budgetstödkontrakt. Om denna förbättring inte hade gjorts skulle rörelsekostnaderna ha uppgått till 3 545 miljoner euro i stället för 3 671 miljoner euro och upplupna kostnader skulle ha varit 126 miljoner euro lägre.

2.9.3 Förutbetalt fondkapitaltillskott

Miljoner euro Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF 31.12.2015 31.12.2014 Förenade kungariket — — 259 — 259 222 Sverige — — 48 — 48 — Tjeckien — — — — — 4 Litauen — — — — — 1 Totalt — — 307 — 307 228

Detta är medlemsstaternas bidrag som betalats i förskott.

TILLGÅNGAR NETTO

2.10. INFORDRAT FONDKAPITAL – AKTIVA EUF

Miljoner euro Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF Totalt Fondkapital 12 840 11 699 21 152 — 45 691 Icke infordrat fondkapital — — (10 018 ) — (10 018 ) Infordrat fondkapital per den 31.12.2014 12 840 11 699 11 134 — 35 673 Fondkapital 12 164 10 973 20 960 29 367 73 464 Icke infordrat fondkapital — — (5 223 ) (29 367 ) (34 590 ) Infordrat fondkapital per den 31.12.2015 12 164 10 973 15 737 — 38 873

Fondkapitalet motsvarar de totala bidragen från medlemsstaterna för den relevanta EUF-fonden i enlighet med varje internt avtal. Icke infordrat fondkapital motsvarar ursprungliga anslag som ännu inte har betalats in av medlemsstaterna.

Infordrat fondkapital utgörs av det ursprungliga anslagsbelopp som har infordrats för överföring till konton i medlemsstaternas statskassor.

Kapitalet för åttonde och nionde EUF har infordrats och tagits emot i sin helhet.

Övergångsfacilitetens verksamhet finansierades genom återtagna belopp från tidigare EUF (se 2.13, infordrade kapitalöverföringar mellan aktiva EUF).

Rådets beslut om inrättande av en övergångsfacilitet föreskriver att de medel som avsätts inom ramen för övergångsfaciliteten ska dras av från de andelar av medlemsstaternas bidrag som fastställs enligt artikel 1.2 a i de interna avtalen för åttonde, nionde och tionde EUF efter ikraftträdandet av det interna avtalet för elfte EUF (2)

. Det interna avtalet för elfte EUF trädde i kraft den 1 mars 2015 och det totala fondkapitalet har minskats med 1,595 miljoner euro (åttonde EUF, 676 miljoner euro, åttonde EUF 727 miljoner euro, tionde EUF – 192 miljoner euro).

Eftersom det interna avtalet som upprättar elfte EUF träder i kraft har det fondkapital som lagts fram inom ramen för elfte EUF redovisats i enlighet med avtalet.

2.11. INFORDRAT OCH ICKE INFORDRAT FONDKAPITAL PER MEDLEMSSTAT

Miljoner euro Bidrag % Icke infodrat tionde EUF 31.12.2014 Infordrat år 2015 Minskning av kapital i tionde EUF Icke infodrat tionde EUF 31.12.2015 Österrike 2,41 (241) 111 5 (126) Belgien 3,53 (354) 162 7 (184) Bulgarien 0,14 (14) 6 0 (7) Cypern 0,09 (9) 4 0 (5) Tjeckien 0,51 (51) 23 1 (27) Danmark 2,00 (200) 92 4 (104) Estland 0,05 (5) 2 0 (3) Finland 1,47 (147) 68 3 (77) Frankrike 19,55 (1 958 ) 900 38 (1 021 ) Tyskland 20,50 (2 053 ) 944 39 (1 070 ) Grekland 1,47 (147) 68 3 (77) Ungern 0,55 (55) 25 1 (29) Irland 0,91 (91) 42 2 (48) Italien 12,86 (1 288 ) 592 25 (672) Lettland 0,07 (7) 3 0 (4) Litauen 0,12 (12) 6 0 (6) Luxemburg 0,27 (27) 12 1 (14) Malta 0,03 (3) 1 0 (2) Nederländerna 4,85 (486) 223 9 (253) Polen 1,30 (130) 60 2 (68) Portugal 1,15 (115) 53 2 (60) Rumänien 0,37 (37) 17 1 (19) Slovakien 0,21 (21) 10 0 (11) Slovenien 0,18 (18) 8 0 (9) Spanien 7,85 (786) 361 15 (410) Sverige 2,74 (274) 126 5 (143) Förenade kungariket 14,82 (1 485 ) 682 28 (774) Totalt 100,00 (10 018 ) 4 603 192 (5 223 )

Kapital som är infordrat år 2015 består av ordinarie infordran (3 200 miljoner euro) och särskild infordran (som kallas ”särskild konsumtion” – 1 403 miljoner euro). Den särskilda ansökningsomgången gjordes för att få medel för att minska kapitalet för åttonde och nionde EUF.

2.12. INFORDRAT FONDKAPITAL FRÅN AVSLUTADE EUF SOM ÖVERFÖRTS FRÅN TIDIGARE ÅR

Miljoner euro Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF Totalt Medel överförda från avslutade EUF 627 1 625 — — 2 252 Saldo per den 31.12.2015 627 1 625 — — 2 252

Under denna rubrik ingår medel som överförts från avslutade EUF till åttonde och nionde EUF .

2.13. INFORDRAT FONDKAPITAL – ÖVERFÖRINGAR MELLAN AKTIVA EUF

Miljoner euro Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF Totalt Saldo per den 31.12.2013 (3 083 ) 2 130 952 — 0 Överföring av återtagna belopp till resultatreserven i tionde EUF från tidigare EUF (64) (372) 436 0 Överföring av återtagna belopp från tidigare EUF till resultatreserven för elfte EUF (225) 225 0 Överföring från tionde och elfte resultatreserverna till övergångsfaciliteten (1 372 ) 1 372 0 Saldo per den 31.12.2014 (3 147 ) 1 758 (209) 1 597 0 Överföring av återtagna belopp till resultatreserven i tionde EUF från tidigare EUF (6) (109) 114 0 Överföring av återtagna belopp från tidigare EUF till resultatreserven för elfte EUF (32) 32 0 Överföring från tionde och elfte resultatreserverna till övergångsfaciliteten (41) 41 0 Återkrav från övergångsfaciliteten till tionde och elfte resultatreserverna 11 (11) 0 Återlämnande av medel som avsatts för övergångsfaciliteten 676 727 192 (1 595 ) 0 Saldo per den 31.12.2015 (2 476 ) 2 376 35 65 0

Under denna rubrik ingår medel som överförts mellan aktiva EUF.

Alltsedan ikraftträdandet av Cotonouavtalet överförs alla outnyttjade medel från tidigare aktiva europeiska utvecklingsfonder till den senast inrättade EUF efter det att de tidigare åtagandena dragits tillbaka. Medel som överförs från andra EUF resulterar i en ökning av anslagen för den mottagande fonden och i en minskning av anslagen för ursprungsfonden. Medel som överförs till resultatreserven för tionde och elfte EUF kan bara tas i anspråk enligt särskilda villkor i de interna avtalen.

Under 2015 gick de medel som avsatts för övergångsfaciliteten på 1 595 miljoner euro tillbaka till resultatreserven för tionde EUF och de användes för att återbetala kapital från åttonde, nionde och tionde EUF (se 2.10 Infordrat fondkapital – aktiva EUF).

Vid årets utgång uppgick den resultatreserv som inte kan tas i anspråk för tionde EUF till 84 miljoner euro, medan den för elfte EUF uppgick till 65 miljoner euro.

3. NOTER TILL RESULTATRÄKNINGEN

3.1. INTÄKTER FRÅN TRANSAKTIONER MED OCH UTAN MOTPRESTATION

Miljoner euro 2015 2014 Intäkter från transaktioner utan motprestation 89 87 Intäkter från valutatransaktioner 51 59 Totalt 140 145

Intäkterna på 89 miljoner euro från transaktioner utan motprestation utgör endast rörelseintäkter, medan intäkterna på 51 miljoner euro från transaktioner med motprestation omfattar rörelseintäkter (43 miljoner euro) och finansiella intäkter (8 miljoner euro – se not 3.5).

3.2. RÖRELSEINTÄKTER

Miljoner euro Not Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF 2015 2014 Återkrav av kostnader 3.2.1 1 10 9 1 20 26 Återkrav av Stabexmedel 3.2.2 1 — — — 1 4 Växelkursvinster 3 15 22 2 42 45 Rörelseintäkter vid samfinansiering 3.2.3 — — 68 1 69 57 Totalt 4 24 99 5 132 132





Miljoner euro 2015 2014 Direkt förvaltning 61 17 Genomförda av: Kommissionen 3 0 EU-delegationer 58 17 Indirekt förvaltning 29 70 Genomförda av: Tredjeländer 14 68 Internationella organisationer 14 1 Offentligrättsliga organ 0 — Privaträttsliga organ med offentliga förvaltningsuppgifter 1 — Totala rörelseintäkter exklusive växelkursvinster 90 86

3.2.1 Återkrav av Stabexmedel

Under 2015 återbetalades 1 miljon euro till EUF från de konton i AVS-staterna som undertecknats av två parter. Dessa intäkter inkluderas i rörelseintäkterna (återkrav av Stabexmedel) i resultaträkningen för åttonde EUF.

3.2.2 Rörelseintäkter vid samfinansiering

Rörelseintäkter vid samfinansiering avser de bidrag som nyttjats (se punkt 3.3.2).

3.3. RÖRELSEKOSTNADER

Miljoner euro Not Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF 2015 2014 Rörelsekostnader – stödinstrument 3.3.1 (5) 47 2 197 820 3 059 3 545 Rörelsekostnader vid samfinansiering 3.3.2 — — 68 1 69 57 Växelkursförluster 3 14 24 3 44 33 Nedskrivning av fordringar och avsättningar för risker och kostnader (0) (5) 8 4 7 14 Totalt (2) 56 2 297 828 3 179 3 650





Miljoner euro 2015 2014 Direkt förvaltning 1 106 933 Genomförda av: Kommissionen 99 114 EU:s genomförandeorgan 2 2 EU-delegationer 1 000 817 Förvaltningsfonder 5 — Indirekt förvaltning 2 023 2 670 Genomförda av: Tredjeländer 900 1 111 Internationella organisationer 990 1 148 EIB och EIF 31 179 Offentligrättsliga organ 70 144 Privaträttsliga organ med offentliga förvaltningsuppgifter 31 46 Privaträttsliga organ som genomför offentlig-privata partnerskap 1 41 Personer som genomför åtgärder inom Gusp 0 — Totala rörelseintäkter: Stödinstrument och samfinansiering 3 128 3 603

3.3.1. Rörelsekostnader – stödinstrument

Miljoner euro Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF 2015 2014 Programplanerat bistånd 1 18 1 557 394 1 971 2 159 Makroekonomiskt bistånd — 51 — — 51 42 Sektorspolitik 0 (25) — — (24) 10 Räntesubventioner (6) — — — (6) 3 Intra-AVS-projekt — 5 459 282 746 979 Katastrofbistånd — 1 167 117 285 335 Flyktinghjälp 0 — — — 0 (0) Riskkapital — — — — — 0 Stabex — — — — — 2 Sysmin (0) — — — (0) 0 Andra stödprogram kopplade till tidigare EUF — 0 — — 0 2 Institutionellt stöd — — 13 20 34 19 Kompensation exportintäkter 0 (3) — — (3) (5) Bidrag till förvaltningsfonderna — — — 5 5 — Totalt (5) 47 2 197 820 3 059 3 545

EUF:s rörelsekostnader omfattar de olika stödinstrumenten och kan ha olika utformning beroende på hur medlen förvaltas och betalas ut.

3.3.2. Rörelsekostnader vid samfinansiering

Detta är kostnader som uppstått för samfinansieringsprojekt under 2015. Eftersom de bidrag för samfinansiering som har tagits emot uppfyller kriterierna för intäkter från villkorade transaktioner utan motsvarande motprestation har motsvarande bidragsbelopp erkänts som rörelseintäkter (se punkt 3.2.2).

3.4. ADMINISTRATIVA KOSTNADER

Miljoner euro Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF 2015 2014 Administrativa kostnader 0 (0) 34 79 113 22 Totalt 0 (0) 34 79 113 22

I denna rubrik ingår stödutgifter, dvs. de administrativa kostnader som avser EUF:s programplanering och genomförande. Detta inbegriper kostnader för utarbetande, uppföljning, övervakning och utvärdering av projekt samt kostnader för datanätverk, tekniskt bistånd etc.

Skillnaden i administrativa kostnader mellan 2014 och 2015 (91 miljoner euro) beror på en ändring av redovisningsmetod under 2014. Den nya metoden inverkade en gång genom att minska de administrativa kostnaderna.

3.5. FINANSIELLA INTÄKTER

Miljoner euro Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF 2015 2014 Räntintäkter-Europeiska banker (0) (0) (0) 2 1 (1) Ränta på förfinansiering — 6 0 0 7 15 Upplupen ränta — 4 0 — 4 11 Återkrävd ränta — 2 0 0 3 3 Totalt (0) 6 0 2 8 13

Ränta på förfinansiering redovisas i enlighet med bestämmelserna i artikel 9.2 d i den budgetförordning som är tillämplig för elfte EUF.

Finansiella intäkter anses utgöra intäkter från transaktioner med motprestation.

4. EVENTUALTILLGÅNGAR OCH EVENTUALSKULDER SAMT ÖVRIGA VÄSENTLIGA TRANSAKTIONER

4.1. EVENTUALTILLGÅNGAR

Miljoner euro Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF 31.12.2015 31.12.2014 Fullgörandegarantier 0 7 7 (0) 13 101 Tillbakahållandegarantier — 3 3 — 6 50 Totalt 0 10 10 (0) 20 150

Totalt sett har beloppet för säkerheter som ställts för EUF:s tillgångar inom ramen för ett projekt ökat under 2015. Emellertid har under 2015 fler ställda säkerheter kopplats till kontrakt som förvaltas indirekt. I sådana fall är mottagaren av den ställda säkerheten inte EUF utan den upphandlande myndigheten. Som jämförelse kan nämnas att under 2014 uppgick de ställda säkerheter som hör till en annan upphandlande myndighet än EUF till 273 miljoner euro, medan de uppgår till 723 miljoner euro under 2015.

4.1.1. Fullgörandegarantier

Det krävs ibland att en säkerhet ställs för att säkra att mottagarna av medlen från EUF fullgör förpliktelserna och rättar sig efter villkoren i de avtal de slutit med EUF.

4.1.2. Tillbakahållandegarantier

Tillbakahållandegarantier avser bara avtal om byggnadsarbeten. Vanligtvis hålls 10 % av de mellanliggande betalningarna till mottagarna inne för att säkerställa att uppdragstagaren uppfyller sina skyldigheter. Dessa kvarhållna belopp bokförs som skulder. Uppdragstagaren kan istället för att avvakta ett godkännande från den upphandlande myndigheten lämna en tillbakahållandegaranti som ersätter de belopp som kvarhållits från de mellanliggande betalningarna. Dessa mottagna garantier redovisas som eventualtillgångar.

4.2. EVENTUALFÖRPLIKTELSER

4.2.1. Centrum för företagsutveckling

AVS-EU-ministerrådet enades i juni 2014 om att gå vidare med att under ordnade former stänga Centrum för företagsutveckling (nedan också kallat centrumet), och samtidigt säkerställa att de stödprojekt inom den privata sektorn som genomförs av centrumet i AVS-länder och AVS-regioner fullföljs i sin helhet. Därför delegerade AVS-EU-ministerrådet befogenheter till AVS-EU-ambassadörskommittén för att föra ärendet vidare, så att nödvändiga beslut kan fattas.

AVS-EU-ambassadörskommittén godkände, genom beslut nr 4/2014 av den 23 oktober 2014, att centrumets styrelse med omedelbar verkan vidtog alla lämpliga åtgärder för att stänga centrumet. I enlighet med artikel 2 i det beslutet beordrades styrelsen att kontraktera en god man för att utarbeta och genomföra en stängningsplan. Stängningsplanen ska göra det möjligt att stänga centrumet under ordnade former, samtidigt som alla berörda tredje parters rättigheter respekteras, samt säkerställa att pågående stödprojekt inom den privata sektorn fullföljs, antingen av centrumet självt eller av en enhet som kan anförtros förvaltningen av dessa. Enligt stängningsplanen ska centrumets avveckling vara slutförd senast den 31 december 2016.

I slutet av juni 2015 lade den gode mannen fram en slutlig strategisk plan med budget och arbetsplan för styrelsen, som speglar resultatet av den sociala dialogen. Budgeten för den slutliga strategiska planen, som godkänts av centrumets styrelse, låg till grund för kommissionens förslag till finansieringsbeslut, som antogs efter det att EUF-kommitténs yttrande mottagits, på sammanlagt 18,2 miljoner euro. Efter det att finansieringsbeslutet hade antagits ingicks ett bidragsavtal i december 2015 mellan centrumet och kommissionen, som ger den finansiering som behövs för en realisering av centrumets tillgångar och fullständig reglering av dess skulder. Genomförandet av den slutliga strategiska planen inleddes den 1 januari 2016. Efter översynen av bilaga III till Cotonouavtalet, som för närvarande är föremål för förhandlingar mellan EU-rådet och AVS, kommer centrumet att inleda sin passiva fas, fast bara under den period då likvidationen genomförs – från och med den 1 januari 2017 och under en period som kommer att pågå i upp till 5 år. Se också not 2.7 för närmare upplysningar.

4.3. ÖVRIGA VÄSENTLIGA TRANSAKTIONER

4.3.1. Utestående åtaganden som ännu inte bokförts

Det nedanstående beloppet avser de budgeterade utestående åtaganden minus belopp som tagits upp som kostnader i resultaträkningen för 2015. Med utestående åtaganden avses åtaganden som ännu inte vare sig har slutbetalats eller dragits tillbaka. Detta är en naturlig följd av förekomsten av fleråriga program.

Miljoner euro Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF 31.12.2015 31.12.2014 Utestående åtaganden som ännu inte bokförts 5 303 3 174 2 338 5 821 5 291 Totalt 5 303 3 174 2 338 5 821 5 291

Den 31 december 2015 uppgick de budgeterade utestående åtagandena till 6 809 miljoner euro (2014: 5 889 miljoner euro). I december 2015 anslogs 1 316 miljoner euro för finansiering av den nya förvaltningsfonden för nödåtgärder i Afrika inriktade på stabilitet och insatser mot de bakomliggande orsakerna till irreguljär migration och fördrivna personer (EU:s förvaltningsfond för Afrika). Om man bortser från effekten av denna exceptionella omständighet skulle de utestående åtagandena uppgå till 5 493 miljoner euro, vilket innebär en minskning med 396 miljoner euro jämfört med föregående år.

5. HANTERING AV FINANSIELLA RISKER

Följande uppgifter vad gäller EUF:s hantering av finansiella risker avser den likviditetsförvaltning som Europeiska kommissionen utför för EUF:s räkning för att genomföra fondens medel.

5.1. RIKTLINJER FÖR FINANSIELL RISKHANTERING OCH RISKSÄKRING

Bestämmelserna och principerna för hanteringen av finansiella transaktioner anges i budgetförordningen för elfte EUF och i det interna avtalet.

Som ett resultat av ovan nämnda förordning tillämpas följande huvudprinciper:

— Medlemsstaterna betalar bidragen till EUF genom särskilda konton som öppnats hos var och en av medlemsstaternas sedelutgivande banker eller hos ett finansinstitut som medlemsstaten har utsett. Bidragsbeloppen ska stå kvar på de särskilda kontona till dess betalningen till EUF ska verkställas.

— Medlemsstaterna ska betala sina bidrag till EUF i euro, medan EUF:s betalningar görs både i euro och i andra valutor, också i mindre kända valutor.

— Bankkonton som öppnats av kommissionen för EUF:s räkning får inte övertrasseras.

Utöver de särskilda kontona har kommissionen öppnat andra bankkonton i EUF:s namn hos finansinstitut (centralbanker och affärsbanker) för att utföra betalningar och ta emot andra intäkter än medlemsstaternas bidrag till budgeten.

Kassa- och betalningstransaktioner är i hög grad automatiserade och baseras på moderna informationssystem. Särskilda förfaranden används för att garantera säkerheten i systemen och för att säkerställa åtskillnad mellan befogenheter i enlighet med budgetförordningen, kommissionens interna kontrollstandarder och revisionsprinciper.

En uppsättning skriftliga riktlinjer och förfaranden reglerar hanteringen av kassa- och betalningstransaktionerna i syfte att begränsa de operativa och finansiella riskerna och säkerställa en tillräcklig kontrollnivå. De täcker de olika transaktionsområdena och överensstämmelsen med riktlinjerna och förfarandena kontrolleras regelbundet.

5.2. VALUTARISK

EUF:s exponering för valutarisker vid årsslutet – nettoposition

Miljoner euro 31.12.2015 31.12.2014 USD GBP DKK SEK EUR Övriga Totalt USD GBP DKK SEK EUR Övriga Totalt Finansiella tillgångar Fordringar och återkrav — — — — 171 1 171 0 — — — 76 8 84 Likvida medel 4 0 — — 500 — 504 6 0 — — 386 — 391 Totalt 4 0 — — 671 1 675 6 0 — — 462 8 475 Finansiella skulder Skulder till leverantörer och stödmottagare 0 — — — (485) (47) (532) 0 — — — (691) (45) (736) Totalt 0 — — — (485) (47) (532) 0 — — — (691) (45) (736) Totalt 4 0 — — 186 (46) 143 6 0 — — (229) (37) (261)

Alla bidrag hålls i euro och andra valutor köps först när de behövs för att verkställa betalningarna. Därmed utsätts inte EUF:s likviditetsförvaltning för valutarisker.

5.3. RÄNTERISKER

EUF lånar inte upp pengar och är därmed inte utsatt för ränterisker.

Räntan är upplupen på saldona på fondens olika bankkonton. Därför har kommissionen för EUF:s räkning infört åtgärder för att säkerställa att regelbundet återkommande intäktsräntor speglar nivån på marknadsräntan samt eventuella fluktuationer.

Avkastningen på insatta medel över natten på konton i affärsbankerna beräknas per dag. Avkastningen baseras på rörliga marknadsräntor på vilken en avtalsmässig marginal (positiv eller negativ) tillämpas. På de flesta kontona är räntan kopplad till en marknadsreferensränta och justeras för att spegla eventuella fluktuationer i denna räntesats. Därmed riskerar inte EUF att dess saldon ersätts till lägre räntenivåer än marknadsräntorna.

5.4. KREDITRISKER (MOTPARTSRISK)

Finansiella tillgångar som antingen är förfallna till betalning eller nedskrivna

Miljoner euro Totalt Varken förfallna eller nedskrivna Förfallna men inte nedskrivna < 1 år 1–5 år >5 år Fordringar och återkrav 171 50 120 1 — Totalt per den 31.12.2015 171 50 120 1 — Fordringar som kan återkrävas 84 75 5 4 Totalt per den 31.12.2014 84 75 5 4 —





Finansiella tillgångar per riskkategori:

Miljoner euro 31.12.2015 31.12.2014 Fordringar Kontanter Totalt Fordringar Kontanter Totalt Motparter med extern kreditvärdering Högsta och hög kreditvärdighet 6 167 173 0 318 318 Medelhög kreditvärdighet 34 16 50 — 39 39 Medellåg kreditvärdighet 36 312 348 — 7 7 Icke investeringsvärdig eller låg kreditvärdighet 14 9 23 — 27 27 Totalt 90 503 593 0 391 391 Motparter utan extern kreditvärdering Gäldenärer utan tidigare skulder 81 1 98 83 83 Gäldenärer med tidigare skulder — — — 1 1 Totalt 97 1 98 84 84 Totalt 171 504 692 84 391 475

Medel i kategorierna icke investeringsvärdig och medellåg kreditvärdighet avser främst medlemsstaternas bidrag till EUF som betalas till de särskilda konton som medlemsstaterna öppnat i enlighet med artikel 22.3 i budgetförordningen för EUF. Enligt förordningen ska bidraget stå kvar på detta särskilda konto till dess att betalningarna verkställs.

Merparten av EUF:s likvida medel innehas, i enlighet med budgetförordningen för EUF, på de särskilda konton som medlemsstaterna har öppnat för inbetalningen av sina bidrag. De flesta av dessa konton innehas av medlemsstaternas finansministerier eller nationella centralbanker. Dessa institutioner har den lägsta motpartsrisken för EUF (exponeringen ligger hos medlemsstaterna).

För den del av EUF:s likvida medel som innehas i affärsbanker för att täcka betalningar fylls dessa konton på just innan utbetalningarna görs och förvaltas automatiskt av kommissionens system för likviditetsförvaltning. En lägsta nivå kassatillgodohavanden, som står i proportion till de genomsnittliga dagliga utbetalningarna, finns på varje konto. Därmed hålls belopp på dessa konton över natten konstant på en låg nivå, vilket säkerställer att EUF:s riskexponering är begränsad.

Vidare tillämpas särskilda riktlinjer vid urvalet av affärsbanker för att ytterligare minska den motpartsrisk som EUF exponeras för.

Alla affärsbanker väljs ut genom anbudsförfaranden. Den lägsta kortfristiga kreditvärdering som krävs för att få delta i anbudsförfarandena är Moodys P-1 eller motsvarande (S&P A-1 eller Fitch F1). En lägre nivå kan krävas under särskilda och vederbörligen motiverade förhållanden.

5.5. LIKVIDITETSRISKER

Löptidsanalys av finansiella skulder efter resterande avtalsmässiga löptider

Miljoner euro < 1 år 1–5 år >5 år Totalt Skulder till leverantörer och stödmottagare 522 10 532 Totalt per den 31.12.2015 522 10 — 532 Skulder till leverantörer och stödmottagare 702 34 736 Totalt per den 31.12.2014 702 34 — 736

De budgetprinciper som tillämpas på EUF säkerställer att de samlade kassatillgodohavandena för budgetperioden alltid är tillräckliga för verkställandet av samtliga betalningar. Medlemsstaternas samlade bidrag motsvarar de samlade betalningsbemyndigandena för budgetperioden i fråga.

Medlemsstaternas bidrag till EUF betalas dock genom tre delbetalningar per år, medan utbetalningarna till viss del är säsongsbundna.

För att säkerställa att kassatillgodohavandena alltid är tillräckliga för att täcka de betalningar som ska verkställas under en given månad utbyts regelbundet information om situationen vad gäller de kontanta medlen mellan kommissionens likviditetsförvaltning och de berörda utbetalande avdelningarna för att säkerställa att de verkställda betalningarna under en given period inte överskrider de tillgängliga kassatillgodohavandena.

Utöver vad som anges ovan och mot bakgrund av EUF:s dagliga likviditetsförvaltning säkerställer automatiserade likviditetsförvaltningsredskap att det varje dag finns tillräckliga medel på vart och ett av EUF:s bankkonton.

6. REDOVISNING AV TRANSAKTIONER MED NÄRSTÅENDE

Närstående parter till EUF är förvaltningsfonden Bêkou och EU:s förvaltningsfond för Afrika. Transaktioner mellan dessa äger rum som ett led i EUF:s normala verksamhet och inga särskilda redovisningskrav ställs i dessa fall för transaktioner som görs i enlighet med EU:s redovisningsregler.

EUF har ingen separat förvaltning, eftersom den förvaltas av kommissionen. Ersättningar till nyckelpersoner inom EU, däribland kommissionen, har offentliggjorts i Europeiska unionens konsoliderade årsredovisning under rubrik 8.2 ”Ersättningar till nyckelpersoner”.

7. HÄNDELSER EFTER BALANSDAGEN

Den dag då beloppen på dessa konton överfördes hade fortfarande inga materiella händelser som borde redovisas separat under detta avsnitt uppmärksammats av eller rapporterats till EUF:s räkenskapsförare. Årsredovisningen och därtill hörande noter har sammanställts med stöd av senaste tillgängliga uppgifter, vilket också framgår av den information som det redogörs för ovan.

8. AVSTÄMNING MELLAN DET EKONOMISKA RESULTATET OCH BUDGETUTFALLET

Årets ekonomiska resultat beräknas enligt principerna för periodiserad redovisning. Budgetutfallet beräknas genom kassabaserad redovisning. Eftersom det ekonomiska resultatet och budgetutfallet bygger på samma underliggande transaktioner är det användbar kontroll att försöka stämma av dem mot varandra. Denna avstämning redovisas i tabellen nedan, med angivelse av de viktigaste beloppen, som delas upp mellan intäkter och kostnader.

Miljoner euro 2015 2014 EKONOMISKT RESULTAT FÖR ÅRET (3 152 ) (3 526 ) Intäkter Fordringar som inte påverkar budgetutfallet (1) (10) Fordringar som fastställts under budgetåret men ännu inte uppburits (11) (19) Fordringar som fastställts under tidigare år och uppburits under budgetåret 19 12 Nettoeffekten av förfinansiering 28 41 Upplupna intäkter (netto) 29 (71) Kostnader Kostnader under året som ännu inte betalats 61 165 Kostnader från tidigare år som betalats under innevarande år (221) (28) Betalningsinställelser 12 65 Nettoeffekten av förfinansiering (53) (562) Upplupna kostnader (netto) 200 417 BUDGETUTFALL FÖR ÅRET (3 088 ) (3 516 )

8.1. AVSTÄMNING – INTÄKTER

Budgetintäkterna under ett budgetår motsvarar intäkterna från fordringar som fastställts under årets lopp och uppbörd av fordringar från tidigare budgetår.

Fordringar som inte påverkar budgetutfallet redovisas i resultaträkningen, men kan ur budgetsynvinkel inte anses utgöra intäkter, eftersom det likvida beloppet överförs till reserven och inga åtaganden kan ingås på nytt utan ett rådsbeslut.

De fordringar som fastställs under budgetåret men som ännu inte uppburits ska dras ifrån det ekonomiska resultatet vid avstämningen, eftersom de inte ingår i budgetintäkterna. Däremot måste fordringar som fastställts under tidigare år men som uppbärs under det aktuella året läggas till det ekonomiska resultatet för att avstämningen ska bli rättvisande.

Nettoeffekten av förfinansieringen är clearingen av återkrävda förfinansieringsbelopp. Dessa belopp påverkar inte årets resultat.

De upplupna intäkterna netto består främst av upplupna belopp som sammanställts i samband med periodavgränsningen vid årets slut. Endast nettoeffekten, dvs. de upplupna intäkterna för innevarande år minus återföringen av de upplupna intäkterna från föregående år, ska beaktas.

8.2. AVSTÄMNING – KOSTNADER

Kostnader under året som ännu inte har betalats ska läggas till för att avstämningen ska bli rättvisande, eftersom de ingår i årets resultat men inte i budgetutgifterna. Däremot måste kostnader från föregående år som betalats under innevarande år dras av från det ekonomiska resultatet vid avstämningen, eftersom de utgör en del av innevarande års budgetutgifter, men utan att vare sig påverka det ekonomiska resultatet eller minska utgifterna i det fall korrigeringar görs.

Kontantbehållningen från betalningar som ställts in påverkar inte resultatet men påverkar budgetutfallet.

Nettoeffekten av förfinansiering utgörs av en kombination av ny förfinansiering som utbetalats under det aktuella budgetåret (årets budgetutgifter) och clearingen av förfinansiering som betalats ut under innevarande eller tidigare år genom att de stödberättigande kostnaderna godkänns. De senare beloppen utgör kostnader i den periodiserade redovisningen, men däremot inte kostnader i budgeträkenskaperna, eftersom den ursprungliga förfinansieringen redan tagits upp som en budgetkostnad i det skede då den betalades ut.

De upplupna kostnaderna netto består av belopp som sammanställs i samband med periodavgränsningen vid årets slut, t.ex. stödberättigande kostnader som burits av mottagare av stöd från EUF men som ännu inte har rapporterats till EUF. Endast nettoeffekten, dvs. de upplupna kostnaderna för innevarande år minus återföring av upplupna kostnader från det föregående året, ska beaktas.

FÖRVALTNINGSFONDEN BÊKOUS ÅRSREDOVISNING (12)

CERTIFIERING AV RÄKENSKAPERNA

Årsräkenskaperna för förvaltningsfonden Bêkou för 2015 har utarbetats på grundval av budgetförordningen för Europeiska unionens allmänna budget och de redovisningsprinciper som jag i min egenskap som kommissionens räkenskapsförare har antagit, och som tillämpas på alla EU-institutioner och organ.

Jag bekräftar mitt ansvar för utarbetandet och redovisningen av årsräkenskaperna för förvaltningsfonden Bêkou i enlighet med artikel 68 i budgetförordningen.

Jag har fått alla nödvändiga uppgifter från utanordnarna, vilka har intygat uppgifternas tillförlitlighet, för utarbetandet av de räkenskaper som visar förvaltningsfonden Bêkous tillgångar och skulder samt budgetgenomförande.

Härmed intygas att jag med utgångspunkt i dessa uppgifter och de kontroller jag ansett befogade för att kunna godkänna räkenskaperna har fått rimliga garantier för att de i allt väsentligt ger en rättvisande bild av förvaltningsfonden Bêkous ekonomiska ställning, resultat och kassaflöde.

(Namnteckning) Manfred KRAFF Räkenskapsförare

BAKGRUNDSINFORMATION OM FÖRVALTNINGSFONDEN BÊKOU

I enlighet med artikel 187.1 i förordningen om finansiella regler för unionens allmänna budget (EU:s budgetförordning) och artikel 42 i den budgetförordning som är tillämplig på elfte EUF, får kommissionen inrätta unionsförvaltningsfonder för externa åtgärder enligt ett avtal som ingåtts med andra givare. Dessa förvaltningsfonder får inrättas för katastrofinsatser, insatser efter de inledande katastrofinsatserna och tematiska åtgärder. Målen fastställs i den konstituerande akten för varje förvaltningsfond.

Den första förvaltningsfonden med flera givare kallad Bêkou, vilket betyder ”hopp” på språket sango, inrättades den 15 juli 2014 av Europeiska unionen (företrädd av GD DEVCO och ECHO, samt EEAShttp://www.eeas.europa.eu/index_en.htm) och tre av medlemsstaterna (Tyskland, Frankrike och Nederländerna), med målet att främja stabilisering och återuppbyggnad av Centralafrikanska republiken. Fonden har inrättats med en längsta varaktighet på 60 månader för att ge effekt på medellång sikt. I slutet av 2015 hade sju givare bidragit till förvaltningsfonden Bêkou: EUF, Europeiska kommissionen via EU-budgeten, fyra medlemsstater och ett tredjeland.

Unionens förvaltningsfonder för yttre åtgärder ska utarbeta och anta sina egna årsräkenskaper. Eftersom EU:s förvaltningsfond Bêkou inrättades inom ramen för EUF konsolideras dess årsräkenskaper med EUF:s räkenskaper. Utarbetandet av årsräkenskaperna anförtros förvaltningsfonden Bêkous räkenskapsförare, som är kommissionens räkenskapsförare i enlighet med artikel 187.6 i budgetförordningen för EUF.

BALANSRÄKNING FÖR FÖRVALTNINGSFONDEN BÊKOU

I tusen euro Not 31.12.2015 31.12.2014 ANLÄGGNINGSTILLGÅNGAR Förfinansiering 1,1 3 446 — OMSÄTTNINGSTILLGÅNGAR Förfinansiering 1,2 6 047 — Fordringar från valutatransaktioner och återkrav från andra transaktioner än valutatransaktioner 1,3 1 364 — Likvida medel 1,4 52 461 45 000 59 873 45 000 TOTALA TILLGÅNGAR 63 319 45 000 LÅNGFRISTIGA SKULDER Finansiella skulder 1,5 (63 125 ) (45 000 ) (63 125 ) (45 000 ) KORTFRISTIGA SKULDER Upplupna kostnader och förutbetalda intäkter (193) — (193) — TOTALA SKULDER (63 319 ) (45 000 ) TILLGÅNGAR NETTO — — MEDEL OCH RESERVER Ekonomiskt resultat för året — — TILLGÅNGAR NETTO — —

RESULTATRÄKNINGEN FÖR FÖRVALTNINGSFONDEN BÊKOU

I tusen euro Not 2015 2014 INTÄKTER Intäkter från transaktioner utan motprestation Inkomster från donationer 2,1 9 354 — Intäkter från valutatransaktioner Finansiella intäkter 101 — Totalt 9 455 — KOSTNADER Rörelsekostnader 2,2 (8 824 ) — Övriga kostnader 2,3 (631) — Totalt (9 455 ) — EKONOMISKT RESULTAT FÖR ÅRET — —

KASSAFLÖDESANALYS FÖR FÖRVALTNINGSFONDEN BÊKOU

I tusen euro Not 2015 2014 Ekonomiskt resultat för året — — RÖRELSEVERKSAMHET (Ökning)/minskning av förfinansiering (9 493 ) — (Ökning)/minskning av fordringar från valutatransaktioner och återkrav från andra transaktioner än valutatransaktioner (1 364 ) — Ökning/(minskning) av långfristiga skulder 18 125 45 000 Ökning/(minskning) av kortfristiga skulder 193 — KASSAFLÖDE NETTO 7 461 45 000 Nettoökning/(nettominskning) av likvida medel 7 461 45 000 Likvida medel vid årets början 45 000 — Likvida medel vid årets utgång 1,4 52 461 45 000

FÖRÄNDRINGAR I NETTOTILLGÅNGAR FÖR FÖRVALTNINGSFONDEN BÊKOU

I tusen euro Ackumulerat överskott/ (underskott) Ekonomiskt resultat för året Nettotillgångar UTGÅENDE BALANS PER DEN 31.12.2014 — — — Ekonomiskt resultat för året — — — UTGÅENDE BALANS PER DEN 31.12.2015 — — —

NOTER TILL FÖRVALTNINGSFONDEN BÊKOUS ÅRSREDOVISNING

1. NOTER TILL BALANSRÄKNINGEN

ANLÄGGNINGSTILLGÅNGAR

1.1. FÖRFINANSIERING

I tusen euro Totalt 31.12.2015 Totalt 31.12.2014 Förfinansiering 3 446 — Totalt 3 446 —





I tusen euro Totalt 31.12.2015 Totalt 31.12.2014 Direkt förvaltning 1 078 — Genomförda av: Kommissionen 1 078 — Indirekt förvaltning 2 368 — Genomförda av: Offentligrättsliga organ 1 155 — Privaträttsliga organ med offentliga förvaltningsuppgifter 1 213 — Totalt 3 446 —

OMSÄTTNINGSTILLGÅNGAR

1.2. FÖRFINANSIERING

I tusen euro Totalt 31.12.2015 Totalt 31.12.2014 Förfinansiering 14 860 — Clearade via avgränsning (8 813 ) — Totalt 6 047 —





I tusen euro Totalt 31.12.2015 Totalt 31.12.2014 Direkt förvaltning 4 046 — Genomförda av: Kommissionen 4 046 — Indirekt förvaltning 2 002 — Genomförda av: Offentligrättsliga organ 806 — Privaträttsliga organ med offentliga förvaltningsuppgifter 1 196 — Totalt 6 047 —

1.3. FORDRINGAR MED MOTPRESTATIONER OCH ÅTERKRAV UTAN MOTPRESTATIONER

Denna rubrik motsvarar förutbetalda kostnader (1,3 miljoner euro) och upplupna intäkter (45 000 euro).

1.4. LIKVIDA MEDEL

Medel som kontrolleras av förvaltningsfonden Bêkou redovisades i 2014 års räkenskaper som fordringar till det gemensamma centrala kassasystemet. För att förbättra presentationen av årsredovisningen för 2015 redovisades dessa medel som likvida medel. De jämförande siffrorna för 2014 har lämnats ut i enlighet med detta.

LÅNGFRISTIGA SKULDER

1.5. FINANSIELLA SKULDER

I tusen euro Bidrag % Inbetalningar Fördelning av nettoresultat Finansiella skulder Europeiska kommissionen 6 4 554 (588) 3 966 EUF 54 39 000 (5 033 ) 33 967 Medlemsstater: 39 28 000 (3 614 ) 24 386 Tyskland 15 000 (1 936 ) 13 064 Frankrike 10 000 (1 291 ) 8 709 Nederländerna 2 000 (258) 1 742 Italien 1 000 (129) 871 Tredjeländer: 1 925 (119) 806 Schweiz 925 (119) 806 Totalt 100 72 480 (9 354 ) 63 125

De totala långfristiga skulderna avser 34 miljoner euro i bidrag från EUF, 4 miljoner euro från Europeiska kommissionen via EU-budgeten, 24 miljoner euro från medlemsstaterna och 1 miljon euro från ett tredjeland.

Fördelningen av nettoresultatet är bara vägledande och görs bara av bokföringsskäl. Om förvaltningsfonden Bêkou likvideras kommer det slutliga beslutet om återlämnande av resterande medel att fattas av förvaltningsfondens styrelse.

2. NOTER TILL RESULTATRÄKNINGEN

2.1. INTÄKTER FRÅN TRANSAKTIONER UTAN MOTPRESTATION:

Denna rubrik avser bidrag från givare som bokförs som rörelseintäkter i linje med nettokostnaderna (3). Följaktligen är årets ekonomiska resultat noll.

2.2. RÖRELSEKOSTNADER

I tusen euro 2015 2014 Program för livsmedelsbistånd/tryggad livsmedelsförsörjning 460 — Kvinnors jämställdhetsorganisationer och institutioner 389 — Grundläggande hälso- och sjukvård – grundläggande hälso- och sjukvård och primärhälsovård 6 678 — Stadsutveckling och förvaltning 539 — Återuppbyggnad, katastrofbistånd och återanpassning 758 — Totalt 8 824 —





I tusen euro 2015 2014 Direkt förvaltning 7 527 — Genomförda av: Kommissionen 7 527 — Indirekt förvaltning 1 297 — Genomförda av: Offentligrättsliga organ 539 — Privaträttsliga organ med offentliga förvaltningsuppgifter 758 — Totalt 8 824 —

2.3. ÖVRIGA KOSTNADER

I tusen euro 2015 2014 Övriga kostnader 615 — Växelkursförluster 16 — Totalt 631 —

Denna rubrik omfattar kommissionens administrativa kostnader (0,4 miljoner euro), tekniskt bistånd (0,15 miljoner euro), revision (0,05 miljoner euro) och övriga kostnader.

3. ÖVRIGA VÄSENTLIGA TRANSAKTIONER

3.1. Utestående åtaganden som ännu inte bokförts

Den 31 december 2015 uppgick utestående åtaganden som ännu inte bokförts till 12 miljoner euro. Det ovanstående beloppet avser de budgeterade utestående åtaganden minus belopp som tagits upp som kostnader i resultaträkningen för 2015. Med utestående åtaganden avses åtaganden som ännu inte vare sig har slutbetalats eller dragits tillbaka. Detta är en naturlig följd av förekomsten av fleråriga program.

3.2. Närstående parter

Den närstående parten till förvaltningsfonden Bêkou är Europeiska utvecklingsfonden. Transaktioner mellan dessa parter äger rum som ett led i förvaltningsfonden Bêkous normala verksamhet och därför ställs inga särskilda redovisningskrav på dessa transaktioner som görs i enlighet med EU:s redovisningsregler.

3.3. Händelser efter rapporteringsdagen

Den dag då beloppen på dessa konton överfördes hade fortfarande inga materiella händelser som borde redovisas separat under detta avsnitt uppmärksammats av eller rapporterats till EUF:s räkenskapsförare. Årsredovisningen och därtill hörande noter har sammanställts med stöd av senaste tillgängliga uppgifter, vilket också framgår av den information som det redogörs för ovan.

4. UPPLYSNINGAR OM FINANSIERINGSINSTRUMENT

4.1. VALUTARISKER

Förvaltningsfonden Bêkous exponering för valutarisker vid årets slut

Den 31 december 2015 innehöll utgående balanser för finansiella tillgångar och finansiella skulder inte några väsentliga belopp i andra valutor än euro.

4.2. KREDITRISK

Finansiella tillgångar består av likvida medel på 52 miljoner euro och fordringar och återkrav som uppgick till 1,4 miljoner euro den 31 december 2015.

Finansiella tillgångar som varken har nedskrivits eller förfallit till betalning

Fordringar och återkrav som antingen är förfallna till betalning eller nedskrivna.

Finansiella tillgångar per riskkategori

Hela beloppet på 52 miljoner euro i likvida medel placeras i en bank med högsta och hög kreditvärdighet.

4.3. LIKVIDITETSRISKER

Löptidsanalys av finansiella skulder efter resterande avtalsmässiga löptider

Finansiella skulder består helt av skulder till givare. De kommer att betalas när förvaltningsfonden Bêkou är avvecklad.

5. AVSTÄMNING MELLAN DET EKONOMISKA RESULTATET OCH BUDGETUTFALLET

Årets ekonomiska resultat beräknas enligt principerna för periodiserad redovisning. Budgetutfallet beräknas genom kassabaserad redovisning. Eftersom det ekonomiska resultatet och budgetutfallet bygger på samma underliggande transaktioner är det användbar kontroll att försöka stämma av dem mot varandra. Denna avstämning redovisas i tabellen nedan, med angivelse av de viktigaste beloppen, som delas upp mellan intäkter och kostnader.

I tusen euro 2015 EKONOMISKT RESULTAT FÖR ÅRET — Intäkter Fordringar som inte påverkar budgetutfallet (9 455 ) Fordringar som uppburits under innevarande år 45 595 Upplupna intäkter (netto) 40 Kostnader Nettoeffekten av förfinansiering (18 306 ) Upplupna kostnader (netto) 7 703 BUDGETUTFALL FÖR ÅRET 25 577

KONSOLIDERAD ÅRSREDOVISNING FÖR EUF OCH FÖRVALTNINGSFONDEN BÊKOU (13)

KONSOLIDERAD BALANSRÄKNING

Miljoner euro 31.12.2015 31.12.2014 ANLÄGGNINGSTILLGÅNGAR Förfinansiering 520 472 520 472 OMSÄTTNINGSTILLGÅNGAR Förfinansiering 1 151 1 403 Fordringar 172 84 Likvida medel 556 436 1 879 1 923 TOTALA TILLGÅNGAR 2 399 2 395 LÅNGFRISTIGA SKULDER Avsättningar (4) Skulder till leverantörer och stödmottagare (39) (40) (43) (40) KORTFRISTIGA SKULDER Skulder till leverantörer och stödmottagare (1 376 ) (1 423 ) (1 376 ) (1 423 ) TOTALA SKULDER (1 419 ) (1 463 ) TILLGÅNGAR NETTO 980 932 MEDEL OCH RESERVER Infordrat fondkapital – aktiva EUF 38 873 35 673 Infordrat fondkapital från avslutade EUF som överförts från tidigare år 2 252 2 252 Resultat som överförts från tidigare år (36 994 ) (33 468 ) Ekonomiskt resultat för året (3 152 ) (3 526 ) TILLGÅNGAR NETTO 980 932

KONSOLIDERAD RESULTATRÄKNING

Miljoner euro 2015 2014 RÖRELSEINTÄKTER 136 132 RÖRELSEKOSTNADER Rörelsekostnader (3 182 ) (3 650 ) Administrativa kostnader (114) (22) (3 296 ) (3 671 ) RÖRELSEÖVERSKOTT/(RÖRELSEUNDERSKOTT) (3 160 ) (3 539 ) Finansiella intäkter 8 13 Utgifter i samband med finansiella transaktioner (0) (0) ÖVERSKOTT/(UNDERSKOTT) EFTER FINANSIELLA POSTER 8 13 EKONOMISKT RESULTAT FÖR ÅRET (3 152 ) (3 526 )

SAMMANSTÄLLD KASSAFLÖDESANALYS

Miljoner euro 2015 Årets ekonomiska resultat (3 152 ) RÖRELSEVERKSAMHET Ordinarie bidrag från medlemsstaterna 3 232 (Återföring av) nedskrivningsförlust på fordringar 1 (Ökning)/minskning av förfinansiering 204 (Ökning)/minskning av kortfristiga fordringar (89) (Ökning)/minskning av långfristiga skulder 2 Ökning/(minskning) av kortfristiga skulder (211) Ökning/(minskning) av upplupna kostnader och förutbetalda intäkter 132 KASSAFLÖDE NETTO 120 Nettoökning/(nettominskning) av likvida medel 120 Likvida medel vid årets början 436 Likvida medel vid årets utgång 556

SAMMANSTÄLLNING ÖVER FÖRÄNDRINGAR I NETTOTILLGÅNGAR

Miljoner euro Fondkapital (A) Icke infordrade medel (B) Infordrat fondkapital (C) = (A)–(B) Ackumulerade reserver (D) Övriga reserver (E) Totala tillgångar netto (C)+(D)+(E) UTGÅENDE BALANS PER DEN 31.12.2013 45 691 13 162 32 529 (33 468 ) 2 252 1 313 Förändringar i kapital — (3 144 ) 3 144 — — 3 144 Årets ekonomiska resultat — — — (3 526 ) — (3 526 ) UTGÅENDE BALANS PER DEN 31.12.2014 45 691 10 018 35 673 (36 994 ) 2 252 932 Förändringar i kapital 27 772 24 572 3 200 — — 3 200 Årets ekonomiska resultat — — — (3 152 ) — (3 152 ) UTGÅENDE BALANS PER DEN 31.12.2015 73 464 34 590 38 873 (40 146 ) 2 252 980

RAPPORT OM DET FINANSIELLA GENOMFÖRANDET AV EUF

RAPPORT OM DET FINANSIELLA GENOMFÖRANDET – 2015

INLEDANDE NOT

Tidigare Europeiska utvecklingsfonder

— Eftersom sjätte EUF avslutades under 2006 och sjunde EUF avslutades under 2008 innehåller årsredovisningarna inte längre några tabeller över genomförandet för dessa EUF. Däremot finns överförda saldon i nionde EUF.

— Liksom under tidigare år redovisas tabellerna separat för åttonde EUF för att garantera insyn i redovisningen för 2015 för anslag till programplanering enligt Lomékonventionen och den del som används för programplanering under Cotonouavtalet.

— I enlighet med artikel 1.2 b i det interna avtalet för nionde EUF har saldon och anslag för tidigare EUF som dragits tillbaka överförts till nionde EUF, och åtaganden har ingåtts för nionde EUF under nionde EUF:s löptid.

Tionde EUF

Det AVS-EG-partnerskapsavtal som undertecknades den 23 juni 2000 i Cotonou av Europeiska gemenskapens medlemsstater och gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet (AVS-staterna) trädde i kraft den 1 april 2003. Cotonouavtalet ändrades två gånger, först genom det avtal som undertecknades i Luxemburg den 25 juni 2005 och sedan genom det avtal som undertecknades i Ouagadougou den 22 juni 2010.

Rådets beslut 2001/822/EG av den 27 november 2001 om associering av de utomeuropeiska länderna och territorierna med Europeiska gemenskapen (ULT-beslut) trädde i kraft den 2 december 2001. Detta beslut ändrades den 19 mars 2007 (beslut 2007/249/EG).

Det interna avtalet om finansiering av gemenskapsstöd under den fleråriga budgetramen för perioden 2008–2013 i enlighet med det reviderade Cotonouavtalet, som antogs av företrädarna för medlemsstaternas regeringar och Europeiska gemenskapen den 17 juli 2006, trädde i kraft den 1 juli 2008.

Enligt Cotonouavtalet finansieras den andra perioden (2008–2013) med gemenskapsstöd till AVS-staterna och ULT genom tionde EUF med ett belopp på 22 682 miljoner euro, varav:

— 21 966 miljoner euro har anslagits till AVS-staterna i enlighet med den fleråriga budgetramen i bilaga Ib till det reviderade Cotonou-avtalet, varav 20 466 miljoner euro förvaltas av Europeiska kommissionen,

— 286 miljoner euro har anslagits till ULT i enlighet med bilaga IIAa i det reviderade rådsbeslutet om associering av de utomeuropeiska länderna och territorierna med Europeiska gemenskapen, av vilka 256 miljoner euro förvaltas av Europeiska kommissionen och

— 430 miljoner euro har anslagits för kommissionens finansiering av kostnaderna för programplanering och nyttjande av medel från tionde EUF i enlighet med artikel 6 i det interna avtalet.

Enligt tidsfristklausulen i tionde EUF (artikel 1.4 och 1.5 i det interna avtalet för tionde EUF) kunde inga medel avsättas efter den 31 december 2013. Outnyttjade medel överfördes till resultatreserven i elfte EUF.

— Övergångsfacilitet

I juni 2013 undertecknade medlemsstaterna, församlade i rådet, det interna avtal som inrättar elfte Europeiska utvecklingsfonden (elfte EUF). Det trädde i kraft den 1 mars 2015.

För att säkerställa kontinuitet mellan avslutandet av tionde EUF och ikraftträdandet av elfte EUF föreslog kommissionen övergångsåtgärder, den så kallade övergångsfaciliteten, för att säkerställa att medel finns tillgängliga för samarbete med länderna i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet (AVS-staterna) och med de utomeuropeiska länderna och territorierna (ULT) samt till stödutgifter.

Övergångsfaciliteten antogs den 12 december 2013 (beslut 2013/759/EU), och trädde i kraft den 1 januari 2014. Övergångsfaciliteten finansieras genom följande:

— Medel från som frigjorts från åttonde och nionde EUF fram till och med den 31 december 2013.

— Saldon från tionde EUF som inte nyttjats per den 31 december 2013.

— Medel som frigjorts från tionde och tidigare EUF från och med den 1 januari 2014 till och med den 28 februari 2015.

Genom ikraftträdandet av elfte EUF har totalt 1 630 miljoner euro frigjorts från tidigare EUF och var därför potentiellt tillgängliga för övergångsfaciliteten, varav 1 595 miljoner euro tilldelades och redovisades inom ramen för elfte EUF. 4 miljoner euro tilldelades inte övergångsfaciliteten utan gick tillbaka till den ursprungliga resultatreserven.

Elfte EUF

Det AVS-EG-partnerskapsavtal som undertecknades den 23 juni 2000 i Cotonou av Europeiska gemenskapens medlemsstater och gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet (AVS-staterna) trädde i kraft den 1 april 2003. Cotonouavtalet ändrades två gånger, först genom det avtal som undertecknades i Luxemburg den 25 juni 2005 och sedan genom det avtal som undertecknades i Ouagadougou den 22 juni 2010.

Rådets beslut 2001/822/EG av den 27 november 2001 om associering av de utomeuropeiska länderna och territorierna med Europeiska gemenskapen (ULT-beslut) trädde i kraft den 2 december 2001. Detta beslut ändrades den 19 mars 2007 (beslut 2007/249/EG).

Det interna avtalet om finansiering av gemenskapens bistånd inom den fleråriga finansieringsramen för perioden 2014–2020 i enlighet med det reviderade Cotonouavtalet, som antogs av företrädarna för Europeiska gemenskapens medlemsstaters regeringar i augusti 2013, trädde i kraft i mars 2015.

Enligt Cotonouavtalet finansieras den andra perioden (2014–2020) med gemenskapsstöd till AVS-staterna och ULT genom elfte EUF med ett belopp på 30 506 miljoner euro, varav:

— 29 089 miljoner euro har anslagits till AVS-staterna i enlighet med artiklarna 1.2 a och 2 d i det interna avtalet, varav 27 955 miljoner euro förvaltas av Europeiska kommissionen,

— 364,5 miljoner euro har anslagits till ULT i enlighet med artiklarna 1.2 a och 3.1 i det interna avtalet, varav 359,5 miljoner euro förvaltas av Europeiska kommissionen,

— 1 052,5 miljoner euro har anslagits för kommissionens finansiering av kostnaderna för programplanering och nyttjande av medel från elfte EUF i enlighet med artikel 1.2 a i det interna avtalet.

- Kvarstående medel i resultatreserver som inte kan tas i anspråk den 31.12.2015

Fram till ikraftträdandet av övergångsfaciliteten den 1 januari 2014 överfördes belopp som frigjorts från projekt i nionde och tidigare EUF till resultatreserven för tionde EUF. Den 1 januari 2014 överfördes medel för vilka inga åtaganden ingåtts i tionde EUF till resultatreserven för elfte EUF, med undantag för Stabexmedel och administrativa anslag.

Under 2015 överfördes alla medel som frigjorts från tidigare EUF till respektive reserver.

Enligt artikel 1.4 i det interna avtalet för tionde EUF och rådets beslut av den 12 december 2013 (2013/759/EU) fördelades dessa medel till övergångsfaciliteten.

Miljoner euro Totala tillgängliga medel i resultatreserver som inte kan tas i anspråk per den 31 december 2013 938 Totala medel som gjorts tillgängliga i resultatreserver som inte kan tas i anspråk 2014 661 Minus totala medel som överförts till övergångsfaciliteten (1 597 ) Resultatreserv som inte kan tas i anspråk och som inte överförts till budgetförordningen den 31 december 2014 2

Stabexreserv för elfte EUF

Efter avslutet av räkenskaperna i Stabex överförs outnyttjade anslag eller frigjorda anslag till Stabexreserven med A-anslag för elfte EUF (artikel 1.4 i det interna avtalet för tionde EUF) och sedan till de berörda ländernas nationella vägledande program.

- Samfinansiering i tionde EUF

Inom ramen för tionde och elfte EUF undertecknades överföringsavtal för samfinansiering från medlemsstaterna, och åtagandebemyndiganden på totalt 204,6 miljoner euro gjordes tillgängliga, medan betalningsbemyndiganden bara gjordes tillgängliga för inbetalda belopp på sammanlagt 184,9 miljoner euro.

Situationen vad gäller anslag för samfinansiering per den 31 december 2015 framgår av tabellen nedan:

Miljoner euro Åtagandebemyndiganden Betalningsbemyndiganden Samfinansiering – A-anslag 186,1 166,8 Samfinansiering mellan AVS-staterna 13,4 13,4 Samfinansiering – administrativa kostnader 5,1 4,7 204,6 184,9

Följande tabeller innehåller nettobeloppen för de beviljade anslagen, anslag för vilka åtaganden ingåtts samt anslag som betalats ut. De tabeller som visar situationen per instrument finns i bilagan.

Tabell 1.1

Åttonde EUF

ANSLAGENS STÄLLNING: 31 DECEMBER 2015

ANALYS AV ANSLAGEN PER INSTRUMENT

(miljoner euro) INSTRUMENT URSPRUNGLIGT ANSLAG ACKUMULERAD ÖKNING/MINSKNING AV MEDEL PER DEN 31 DECEMBER 2014 ÖKNING ELLER MINSKNING AV MEDEL UNDER 2015 Noter NUVARANDE ANSLAGSNIVÅ AVS Lomé Regelbundna bidrag från medlemsstaterna 12 967 (3 252 ) (4) 9 711 Flyktinghjälp 120 (20) 100 Katastrofbistånd (Lomé) 140 (4) 136 Djupt skuldsatta fattiga länder (Lomé) 0 1 060 1 060 Räntesubventioner 370 (291) 79 Riskkapital 1 000 16 1 016 Stabex