EUROPEISKA KOMMISSIONEN 
Bryssel den 31.1.2012  
SEK(2011) 1546 final 
 
ARBETSDOKUMENT FRÅN KOMMISSIONENS AVDELNINGAR 
SAMMANFATTNING AV KONSEKVENSBEDÖMNINGEN 
Följedokument till 
Förslag till 
EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS DIREKTIV 
om ändring av direktiven 2000/60/EG och 20 08/105/EG vad gäller prioriterade ämnen 
på vattenpolitikens område 
  
{COM(2011) 876 final} 
{SEC(2011) 1547 final} 
 
 
SV 2   SV Ansvarsfriskrivning:  Denna sammanfattning är bindande endast för de avdelningar inom 
kommissionen som har medverkat i utarbetandet  av den och påverkar inte den slutliga 
utformningen av eventuella besl ut som fattas av  kommissionen. 
 
SV 3   SV 1. PROBLEMFORMULERING  
1.1. Bakgrund 
Ramdirektivet för vatten 2000/60/EG (nedan kallat vattendirektivet ) fastställer en 
övergripande ram för skydd av yt- och grundva tten och sätter upp miljömål såsom att uppnå 
en god kemisk och ekologisk status samt att fö rhindra försämring av statusen. För att ha god 
kemisk status måste vattenförekomsterna uppfylla  de miljökvalitetsnormer som fastställts för 
vissa kemikalier – de prioriterade ämnena – som enligt vattendirektivet identifierats som 
ämnen som innebär en risk för eller via vatten miljön på EU-nivå. Vissa prioriterade ämnen 
identifieras som prioriterade farliga ämnen på grund av att de är långlivade, bioackumulerbara 
och/eller toxiska eller inger motsvarande betä nkligheter. Utöver måle t att uppnå god kemisk 
status kräver vattendirektivet att det antas åtgärder för utslä ppsreglering som syftar till en 
gradvis minskning av prioriterade ämnen och u pphörande eller stegvis eliminering av utsläpp 
och spill av prioriterade far liga ämnen för vattenmiljön. För närvarande vidtas åtgärder för 
utsläppsreglering på medlemsstatsnivå. Åtgä rderna på EU-nivå är beroende av annan 
lagstiftning (t.ex. Reach, växtskyddsmedel, biocide r). Vattendirektivet ger också möjlighet till 
undantag från kravet att uppnå god kemisk status  i särskilda vattenfö rekomster på grund av 
tekniska skäl, orimliga kostnader eller naturliga förhållanden. 
Enligt vattendirektivet (artikel 16.4) sk a kommissionen se öve r förteckningen över 
prioriterade ämnen minst vart fjärde år, och enligt direktiv 2008/105/EG om 
miljökvalitetsnormer (artikel 8) ska kommissionen rapportera resultatet av sin första översyn 
till Europaparlamentet och rådet 2011. Som en  del av översynen ska kommissionen bland 
annat gå igenom ämnena i bilaga III till direktivet för att eventuellt ta upp dem i förteckningen. Kommissionen ska också identifiera nya prioriterade ämnen eller prioriterade 
farliga ämnen och fastställa miljökvalitetsnormer  för ytvatten, sediment eller biota beroende 
på vad som är lämpligt samt se över de befi ntliga prioriterade ämne na. De föreslagna nya 
ämnena och ändringarna av befintliga ämnen förväntas påverka 2015 års uppdaterade förvaltningsplaner för avrinningsdistrikt
1 och åtgärdsprogram. 
Den föreskrivna översynen genomfördes med bi stånd av arbetsgrupp E för kemiska aspekter 
inom strategin för gemensamt genomförande av vattendirektivet2, med deltagande av samtliga 
medlemsstater och ett stort antal intressenter3. Översynen var ett vetens kapligt/tekniskt arbete 
för att kartlägga kemikaliers risker för vatte nmiljön och fastställa miljökvalitetsnormer för 
dem. Metoden för att fastställa miljökvalitetsno rmer och de utarbetade miljökvalitetsnormerna 
överlämnades till vetenskapliga kommittén för hälso- och miljörisker (SCHER)4 för yttrande. 
Konsekvensbedömningen bygger på resultaten av  det vetenskapliga/tekniska arbetet. 
I samband med översynen av förteckningen över prioriterade ämnen identifierades 
möjligheter att göra direktivet om miljökva litetsnormer mer välfunge rande och en möjlig 
mekanism för att förbättra identifieringen av ytterligare prioriterade ämnen vid framtida 
                                                 
1 Förvaltningsplaner för avrinningsdistrikt. 
2 http://ec.europa.eu/environm ent/water/water-framework/o bjectives/pdf/strategy.pdf  
3 http://ec.europa.eu/transparency/reg expert/detailGroup.cfm?groupID=371 , under Sub-groups , Priority 
Substances . 
4 SCHER är en av de vetenskapliga kommittéer som ger kommissionen oberoende rådgivning. Den 
består av 17 forskare. Mer information finns på 
http://ec.europa.eu/health/scientific_committees/environmental_risks/index_en.htm .  
 
SV 4   SV översyner. Dessa ingår som särski lda uppsättningar altern ativ. Det föredragna alternativet är 
därför ett paket av alternativ. 
1.2. Vilka problem kräver åtgärder? 
Följande tre problem kräver att åtgärder vidtas:  
i) Det finns ny information om risker som orsa kas av befintliga prioriterade ämnen och nya 
kemikalier. Nya kemikalier utvecklas hela tiden, vilket innebär att inte alla ingick i den första 
prioriteringen, och för dem som ingick kan ny information ha blivit tillgänglig. 
ii) Det faktum att vissa av de mest skadliga kemikalier som redan finns i förteckningen över 
prioriterade ämnen eller föreslås som tillägg5 är allmänt förekommande långlivade, 
bioackumulerbara och toxiska ämnen (nedan kallade PBT-ämnen ). De åtgärder som redan har 
vidtagits för dessa ämnen har lett till avse värt minskade utsläpp. På grund av deras 
inneboende egenskaper, utbre dda användning och allmänna potential för långväga transport 
förekommer vissa av dem fortfa rande i vattenmiljön, främst i sediment och/eller biota, i 
koncentrationer över miljökvalitetsnormerna. Därför  är det mycket vanl igt att målet om god 
kemisk status inte uppnås. Följande  tre delproblem måste beaktas: 
• Problem vad gäller presentati on: Det stora antalet fall dä r miljökvalitetsnormerna för 
allmänt förekommande PBT-ämnen överskrids döljer de förbättringar som gjorts för 
andra ämnen, eftersom vattenförekomsternas kemiska status enligt vattendirektivet 
måste rapporteras på grundval av  alla prioriterade ämnen.  
• Val av övervakningsmatris mellan vatten, se diment eller biota: Direktivet om 
miljökvalitetsnormer ger för närvarande me dlemsstaterna möjlighet att välja matris 
för varje prioriterat ämne. PBT-ämnen tende rar att ackumuleras i sediment och/eller 
biota och kan ibland inte påvisas i vatte n ens med de senaste analysmetoderna. 
Medlemsstater som tillämpar en miljökva litetsnorm för vatten kan felaktigt 
kategorisera vattenförekomster som att de ha r ”god kemisk status” även om sediment 
och/eller biota innehåller pr ioriterade ämnen i halter som fortfarande utgör en risk. 
• Minskade övervakningsinsatser för allmän t förekommande PBT- ämnen: Ändringar 
av miljökoncentrationerna av allmänt förekommande PBT-ämnen kommer sannolikt 
att ske först på lång sikt och det fr amstår som motiverat att ha en lägre 
övervakningsfrekvens och ett mindre anta l övervakningsstationer än normalt enligt 
vattendirektivet. 
iii) Det faktum att det råder brist på lämplig a övervakningsdata som underlag för bedömning 
av exponering och därmed för prioritering av nya prioriterade ämnen i framtida översyner. En mycket stor övervakningsdatabas sammanställdes  för det nuvarande prioriteringsarbetet, men 
mer kan göras för att bryta följande onda cirkel: Om ett ämne inte reda n är reglerat är det 
osannolikt att det övervakas allmänt, men om det inte övervakas och det inte heller är möjligt 
att göra en tillförl itlig modellering av miljökon centrationerna, så blir uppskattningen av risken 
på EU-nivå inte är tillräckligt robust för att motivera reglering. 
                                                
 
5 PBT-ämnen som ingår i förteckningen över prioritera de ämnen är per definition prioriterade farliga 
ämnen. 
 
SV 5   SV 2. SUBSIDIARITETSANALYS  
Vattenföroreningar är en i hög grad gränsöverskr idande företeelse. 60 % av EU:s territorium 
utgörs av gemensamma avrinningsområden (EG,  2007). Unionens politik för att begränsa 
förorening av ytvatten anges i artikel 16 i vatt endirektivet som, tillsammans med artikel 8 i 
direktivet om miljökvalitetsnor mer, utgör grunden för förteckningen över prioriterade ämnen 
och dess översyn. De tillhörande frågor som beha ndlas i alternativen gäller lagstiftningens 
funktionssätt. 
3. MÅL 
Följande tabell presenterar de allmänna och särskilda målen i förh ållande till problem, 
delproblem och möjligheter: 
Problem  Delproblem  Allmänt mål  Särskilda mål  Alternativ
 
Befintliga ämnen  Beakta senaste vetenskapliga 
kunskap  
Förbättra kunskapen (om risker och effektiviteten i de åtgärder 
som vidtas för att minska eller 
eliminera utsläpp) genom 
övervakning  A2  
Ny information 
om risker för 
miljön och 
människors hälsa  
 
Föreslagna ämnen   
Minska de risker för eller via 
vattenmiljön som orsakas av 
vissa ämnen  
Identifiera nya ämnen som orsakar 
risker och fastställa 
miljökvalitetsnormer för dem 
Förbättra kunskapen (som ovan) 
genom övervakning  A3a–A3c  
 
Presentation  Förbättra kommunikationen om 
förändringar i vattenkvalitet i 
genomförandet av vattendirektivet  B2a–B2b  
 
Val av matris  Stärka den nuvarande 
lagstiftningen om valet av den 
lämpligaste matrisen för 
övervakning  B3a–B3b   
 
Särskilda 
svårigheter med 
allmänt 
förekommande 
PBT-ämnen  
 
Övervakningsinsats   
 
Förbättra funktionen hos 
direktivet om 
miljökvalitetsnormer  
Minska de administrativa kostnaderna för medlemsstaterna 
genom att tillhandahålla ytterligare 
flexibilitet i övervakningen av 
allmän förekommande PBT-ämnen 
samtidigt som effektiviteten i 
övervakningen upprätthålls  B4a–B4b  
Kunskapsbas  - Tillhandahålla lämpliga 
verktyg för att förbättra 
framtida identifiering av 
potentiellt skadliga ämnen 
för eller via vattenmiljön på 
EU-nivå  Tillhandahålla en mekanism för att förbättra kunskapsbasen och göra 
framtida identifiering av 
prioriterade ämnen effektivare C2–C3  
 
 
SV 6   SV 4. ALTERNATIV  
4.1. Alternativ vad gäller ämnen 
Den första uppsättningen alternativ gäller införa nde av ämnen i bilaga X till vattendirektivet, 
(ny)bestämning av deras status (prioriterade ämnen eller prioriterade  farliga ämnen) och 
översyn eller fastställande av EU-omfattande miljökvalitetsnorme r för dem. Alternativen är 
helt baserade på resultatet av  experternas tekniska arbete. De  är kumulativa på grundval av 
teoretiskt ökande effekter, och läkemedel läggs till sist eftersom de hittills inte har varit reglerade enligt vattendirektivet. Alternativ A1  innebär inga förändri ngar av den nuvarande 
förteckningen. 
Alternativ  Ämne  Förändring eller 
upprättande av 
miljökvalitetsnorm för vatten? 
 Miljökvalit etsnorm 
för biota föreslås? 
 Förändring 
från 
prioriterat ämne eller 
identifierat 
som prioriterat 
farligt 
ämne?
 
Antracen  J N N 
Poly-BDE  J* J  N 
DEHP  N N J 
Bly J N N 
Naftalen  J N N 
Nickel  J* N N 
Polyaromatiska kolväten 
(PAH)     
Bens(a)pyren  J* 
Benso(b)fluoranten  J* 
Benso(k)fluoranten  J* 
Indeno(1,2,3-cd)pyren  J* J  
Benso(g,h,i)perylen  J* N N 
Fluoranten  J* J  N Alternativ A2: Ändrad 
miljökvalitetsnorm och/eller status för 
befintliga 
prioriterade ämnen
 
Trifluralin  N N J 
Dikofol  J J J 
PFOS  J J J Alternativ A3: Ändringar för befintliga 
prioriterade 
ämnen plus Kinoxifen
 J N J 
 
SV 7   SV Alternativ  Ämne  Förändring eller 
upprättande av 
miljökvalitetsnorm för vatten? 
 Miljökvalit etsnorm 
för biota föreslås? 
 Förändring 
från 
prioriterat ämne eller 
identifierat 
som prioriterat 
farligt 
ämne?
 
utvalda ämnen (bilaga III)
 Dioxiner och DL-PCB  N J J 
Aklonifen  J N N 
Bifenox  J N N 
Cybutryn  J N N 
Cypermetrin  J N N 
Diklorvos  J N N 
HBCDD  J J J 
Heptaklor/ 
heptaklorepoxid  J J J Alternativ A3: Ändringar för 
befintliga prioriterade 
ämnen plus 
utvalda ämnen (bilaga III) plus 
andra nya ämnen 
exkl. läkemedel
 
Terbutryn  J N N 
17-alfa-etinylöstradiol (EE2)
 J N N 
17-beta-östradiol (E2)  J N N Alternativ A3c: Ändringar för 
befintliga 
prioriterade ämnen plus 
utvalda ämnen 
(bilaga III) plus andra nya ämnen 
inkl. läkemedel
 Diklofenak  J N N 
För befintliga prioriterade ämnen avser J* en ändring av miljökvalitetsnormen med mer än en 
storleksordning. Övriga ändringar av miljökvali tetsnormer för befintliga prioriterade ämnen 
(markerade endast J) är  av mindre betydelse. 
4.2. Alternativ vad gäller a llmänt förekommande PBT-ämnen och kunskapsbasen 
De tre delproblemen i samband med allmänt förekommande PBT-ämnen behandlas i 
underalternativ B2a och b, B3a och b, B4a och b. Dessa underalternati v, ämnesalternativen 
A2–A3c samt kunskapsbasalternativen C2–C3, är  oberoende av varandra. Alternativen B3a 
och B3b kan gälla alla prioriterade ämnen, inte bara allmänt förekommande PBT-ämnen. 
Alternativ  Beskrivning  
B1: Inga ändringar  Inga förändringar av det nuvarande funktionssättet hos direktivet om 
miljökvalitetsnormer och vattendirektivet.  
B2a: Tillåta separat Tillåta medlemsstaterna att presentera de allmänt förekommande PBT-ämnena 
 
SV 8   SV Alternativ  Beskrivning  
presentation av allmänt 
förekommande PBT-
ämnen  separat från resten av prioriterade  ämnen/prioriterade farliga ämnen i 
bedömningarna av förvaltningsplaner för avrinningsdistrikt, samtidigt som de 
fortfarande ingår i den kemiska och den övergripande bedömningen.  
B2b: Utesluta allmänt förekommande PBT-
ämnen ur kemisk status
 Helt utesluta allmänt förekommande PBT-ämnen ur kemisk status men bibehålla 
skyldigheten att övervaka och rapportera trender. God status kan uppfyllas genom 
att uppfylla miljökvalitetsnormerna för övriga prioriterade ämnen.  
B3a: Val av matris 
kopplade till analytisk sensitivitet
 Medlemsstaterna kan välja matris utom om den tillgängliga analysmetoden uppfyller minimikriterierna
6 i en matris och inte i de övriga, eller om ingen 
analysmetod uppfyller minimikriterierna men metoden för en matris ger betydligt 
bättre resultat än de övriga, och det fi nns en miljökvalitetsno rm på EU-nivå för 
åtminstone den matris som ger bäst resultat.  
 
B3b: Bestämdmatris  Valet av matris för övervakning och kontroll av efterlevnad fastställs på EU-nivå 
för varje ämne.  
B4a: Villkorlig minskning 
av övervakning för 
allmänt förekommande PBT-ämnen
 Minska övervakningsskyldigheter för allmänt förekommande PBT-ämnen om 
vissa angivna villkor är uppfyllda: tillräcklig information om förekomsten av 
ämnet i vattenförekomster (särskilt i sedi ment och/eller biota), dvs. tillförlitliga 
referensvärden för övervakningen.  
B4b: Villkorslös 
minskning av 
övervakning för allmänt 
förekommande PBT-
ämnen  Sänkta krav på övervakning för allmänt förekommande PBT-ämnen specificeras i 
direktivet om miljökvalitetsnormer utan villkor.  
C2: Kunskapsbas: 
bevakningslista utan 
rättslig skyldighet  Inrätta en frivillig mekanism för övervakning av ämnen som utgör en möjlig risk 
för eller via vattenmiljön på EU-nivå med hjälp av en ”dynamisk” lista (där ämnen 
regelbundet läggs till och tas bort) för att leverera högkvalitativa EU-omfattande 
övervakningsdata för priorite ringsprocessen. Cirka 20 äm nen ska finnas på listan 
vid varje given tidpunkt, övervakade av medlemsstaterna på 250–300 
representativa platser i hela EU enlig t överenskomna tekniska riktlinjer.  
C3: Kunskapsbas:  
bevakningslista med 
rättslig skyldighet  Inrätta en mekanism som i alternativ C2, men med en rättslig skyldighet för medlemsstaterna att övervaka.
 
5. KONSEKVENSBEDÖMNING  
5.1. Konsekvenserna av alternativ vad gäller ämnen 
Alternativ  Positiva konsekvenser  Negativa konsekvenser  
A2 Bättre och tillförlitligare kunskaper om 
riskernas omfattning, samstämmighet Potentiellt betydande kostnader för att 
uppgradera vissa industriella och 
                                                 
6 Enligt kommissionens direktiv 2009/90/EG ska medlemsstaterna använda analysmetoder som uppfyller 
vissa minimikvalitetskrav för miljökvalitetsnormer na. Om det inte finns metoder som uppfyller 
minimikriterierna ska de bästa tillgängliga metoderna som inte medför orimliga kostnader användas. 
 
SV 9   SV med den senaste vetenskapliga 
utvecklingen, vilket gör att man i 
medlemsstaterna och inom övriga politikområden kan vidta de åtgärder som 
behövs för att minska de risker som 
orsakas av dessa ämnen. 
Bättre skydd för människors hälsa och 
biologisk mångfald i vatten.
 kommunala reningsverk (för nickel) så att de uppfyller AA-MKN på 2 μg/l, beroende 
på lokala förhållanden. (Storbritanniens uppskattning är investeringar på ca 2 
miljarder euro för hela driftstiden samt 
åtföljande ytterligare driftskostnader.) Lägre kostnader om AA-MKN sätts till 4 
μg/l.
 
 
A3a Som ovan plus: Ytterligare information 
om riskerna med ytterligare ämnen och 
om effektiviteten av tillhörande åtgärder.  
Värdefulla data och information för 
beslutsfattande inom områdena 
växtskyddsmedel, kemikalier, industriutsläpp och avfallspolitik. 
Ytterligare skydd för människors hälsa 
och biologisk mångfald i vatten.
 Beroende på lokala förhållanden, potentiellt 
betydande kostnader för att uppgradera 
vissa industriella och kommunala reningsverk (för nickel). 
Ytterligare övervakningskostnader på 4–9,6 
miljoner euro per år för hela EU. 
Kostnader för att ersätta kinoxifen, om 
detta inte ingår i referensscenariot.
 
A3b Som ovan plus: Värdefulla data och 
information för beslutsfattande inom 
biocidpolitiken. 
Ytterligare skydd för människors hälsa 
och biologisk mångfald i vatten. Ytterligare kumulativa 
övervakningskostnader (utöver alternativ 
A2) på 12–28,8 miljoner euro per år för 
hela EU. 
Utöver de kostnader som inte avser 
övervakning i alternativ A3a: potentiella 
kostnader för ersättning (om så behövs för cybutryn och terbutryn, eventuellt 
cypermetrin inom laxodling).
 
A3c Som ovan plus: Förbättrad information 
om omfattningen av förorening genom läkemedel, och EU-omfattande 
miljökvalitetsnormer so m riktmärken för 
beslut om möjliga åtgärder på 
medlemsstatsnivå.  
Ytterligare skydd för människors hälsa 
och biologisk mångfald i vatten. Ytterligare kumulativa 
övervakningskostnader (utöver alternativ A2) på 15–36 miljoner euro per år för hela 
EU. 
 
Utöver de kostnader som inte avser övervakning i alternativ A3b: 
 
Potentiella kostnader för ytterligare 
uppgraderingar av kommunala reningsverk 
för att avlägsna E2 om så behövs lokalt och 
detta inte tillgodoses genom alternativ A2 samt att minska utsläppen av E2 från 
djurhållning till vatten.
 
Övervakningskostnaderna är sannolikt överska ttade för de alternativ som omfattar flera 
ämnen eftersom exempelvis provtagningskostnad erna inte ökar i samma takt som antalet 
ämnen. 
5.2. Konsekvenserna av alternativ vad gäller allmänt förekommande PBT-ämnen 
och kunskapsbasen 
Alternativ  Positiva konsekvenser  Negativa konsekvenser  
B2a Lättare för medlemsstaterna att visa minskad 
förorening av andra prioriterade ämnen trots 
brister för allmänt förekommande PBT-ämnen. Rättslig säkerhet upprätthålls genom att ingen 
ändring sker av definitionen av kemisk status.
 Inga betydande negativa konsekvenser har identifierats, men det kan finnas skillnader 
mellan de metoder som tillämpas i olika medlemsstater. 
 
 
SV 10   SV Alternativ  Positiva konsekvenser  Negativa konsekvenser  
B2b Mycket enkelt sätt att tillåta medlemsstaterna att 
visa framsteg när det gäller att minska 
förorening genom andra prioriterade ämnen.  Minskat miljöskydd, eftersom det inte skulle 
finnas några miljökvalitetsnormer och ingen 
drivkraft för EU att vidta åtgärder. Rättslig osäkerhet.
 
B3a  
 Bättre harmonisering av bedömningen av 
kemisk status. Bättre bild av problemets 
omfattning. Flexibilitet att snabbt anpassa övervakningsstrategier till nya analysmetoder. 
 Eventuellt vissa anpassningskostnader för några 
medlemsstater utan erfarenhet av övervakning 
och analys i vissa matriser. Brist på rättslig klarhet om det inte finns standardiserade 
analysmetoder för vissa ämnen.
 
B3b  
 Hög nivå av harmonisering av bedömningen av 
kemisk status och en god bild av problemets omfattning. Rättslig klarhet.
 Eventuella anpassningskostnader för några medlemsstater utan erfarenhet av övervakning och analys i vissa matriser. Omöjligt att snabbt 
anpassa sig till nya analysmetoder.
 
B4a Kostnadsbesparingar på 0,8 till 2,9 miljoner 
euro per år i EU.  Inga betydande negativa konsekvenser har identifierats.
 
B4b Kostnadsbesparingar på 0,8 till 2,9 miljoner euro per år i EU. 
 Vissa icke önskvärda trender eller problemområden kan förbises.
 
C2 Målet om ändamålsenliga EU-omfattande 
övervakningsdata för att stödja prioriteringen 
kommer sannolikt att uppnås åtminstone delvis.  Övervakningskostnader: 2 till 4 miljoner euro 
per år för EU. Kostnader för att utarbeta 
tekniska specifikationer för övervakningen 
(mindre än 0,2 miljoner euro per år för hela 
EU).  
C3 Rättslig skyldighet ger högre säkerhet att uppnå målet (utan rättslig skyldighet skulle 
medlemsstaterna prioritera (andra) rättsliga 
skyldigheter i sina budgetar).
 Som ovan för alternativ C2, plus smärre ytterligare administra tiva kostnader inom 
Europeiska kommissionen. 
 
6. JÄMFÖRELSE AV ALTERNATIVEN  
6.1. Konsekvenserna av alternativ vad gäller ämnen 
När det gäller effektivitet att uppnå målen är de t bredaste alternativet  (A3c) det som bäst 
beaktar den senaste vetenskapliga informa tion som ingår i översynen, påtagligt ökar 
kunskapen om riskerna med alla nyligen identif ierade ämnen och optimerar skyddet mot dem. 
Inga ytterligare åtgärder föreslås på EU-niv å. De åtgärder som behövs skulle högst sannolikt 
vidtas på lokal nivå, men det kan efter ha nd fordras åtgärder på EU-nivå enligt annan 
lagstiftning om övervakningsinformation gör detta nödvändigt. Referensscenariot beaktar 
befintliga åtgärder och förväntade beslut enligt annan EU-lagstiftning. 
Inga orimliga kostnader på EU-nivå har identif ierats. Om orimliga kostnader skulle uppstå 
lokalt, kan undantag enligt vatten direktivet användas för särsk ilda vattenförekomster om de 
villkor som anges i vattendirektivet är uppfyllda. 
 
SV 11   SV 6.2. Jämförelse av alternativ vad gäller allmänt förekommande PBT-ämnen och 
kunskapsbasen 
Alternativ  Måluppfyllelse  Effektivitet  Överensstämmelse  Total 
bedömning  
B1 0 0 0 0 
Alternativ för presentation  
B2a ++ 
Undviker problemet med 
presentation, men kemisk status 
påverkas formellt sett fortfarande 
av allmänt förekommande PBT-
ämnen.  ++ 
Inga större kostnader och 
minskad administrativ börda 
för medlemsstaterna.  + 
Överensstämmer med 
vattendirektivet, ökad 
flexibilitet vad gäller 
presentation.  +++++ 
B2b + 
Undviker helt problemet med 
presentation, men undergräver 
målet att minska riskerna med 
vissa ämnen.  ++ 
Inga större kostnader och 
minskad administrativ börda 
för medlemsstaterna.  -- 
Överensstämmer inte 
med vattendirektivet och 
kemikaliepolitiken.  + 
Alternativ för övervakningsmatris  
B3a ++ 
Stark drivkraft för användning av 
den lämpligaste matrisen. Bidrar 
till förbättrad kunskap om ämnens risker och om åtgärders 
effektivitet. Möjligt att ta hänsyn 
till lokala förhållanden. Möjlig 
brist på rättslig säkerhet om det 
inte finns internationella 
analysstandarder. + 
Bibehållande av en viss 
flexibilitet skulle göra det 
möjligt för medlemsstaterna att anpassa sig till lokala 
förhållanden och 
traditioner/erfarenheter. 
Måttliga anpassningskostnader 
för vissa medlemsstater. + 
Stärker rollen för 
direktiv 2009/90/EG. 
Bidrar till bättre 
bedömning av 
effektiviteten i de 
åtgärder som vidtagits 
inom andra 
politikområden.  ++++ 
B3b ++ 
Stark drivkraft för användning av 
den lämpligaste matrisen. Bidrar 
till förbättrad kunskap om 
ämnens risker och om åtgärders 
effektivitet. Inte möjligt att ta 
hänsyn till lokala förhållanden. 
Rättslig säkerhet.  - 
Högre anpassningskostnader 
för medlemsstater som inte har 
någon tradition/erfarenhet av 
att övervaka i biota.  ≈ 
Mindre flexibelt när det 
gäller att anpassas till 
utveckling av 
analysmetoder. Kan 
hindra utveckling av 
analysmetoder för andra 
matriser.  + 
Alternativ för mi nskad övervakning  
B4a + 
Minskar medlemsstaternas 
administrativa börda och 
övervakningskostnader.  + 
Säkerställer att det finns 
tillförlitliga referensvärden för 
övervakningen, och bidrar 
därigenom till goda kunskaper 
om riskerna för eller via 
vattenmiljön med allmänt 
förekommande PBT-ämnen.  ≈ ++ 
B4b + ≈ ≈ + 
 
SV 12   SV Minskar medlemsstaternas 
administrativa börda och 
övervakningskostnader.  Garanterar inte tillförlitliga 
referensvärden för 
övervakningen i alla 
medlemsstater, säkerställer 
därför inte goda kunskaper om 
riskerna för eller via 
vattenmiljön med allmänt 
förekommande PBT-ämnen.  
C2 + 
Ökad kunskap men troligen 
betydande dataluckor (ofullständig täckning av 
medlemsstater) och avvikelser 
från tekniska specifikationer på 
grund av frivilligheten. + 
Minskad valuta för pengarna 
på grund av troliga dataluckor.  NA ++ 
 
C3 ++ 
Ökad kunskap och täcker 
sannolikt alla eller de flesta EU-
länder på ett harmoniserat sätt.  ++ 
Ger riktade EU-data av hög 
kvalitet, lämpliga för 
prioritering av prioriterade 
ämnen.  NA ++++ 
 
Effekter jämfört med referensscenar iot (referensen anges som 0): ++ mycket positiva, + positiva, ++ mycket 
negativa, – negativa, ≈ marginella/neutrala, NA = Ej tillämpligt 
6.3. Sammanfattning av föredragna alternativ och deras konsekvenser 
De föredragna alternativen är 
A3c – alla ämnen B2a – flexibel presentation för allmänt förekommande PBT-ämnen 
B3a – val av matris kopplat till analytisk känslighet 
B4a – villkorlig minskning av övervakning för allmänt förekommande PBT-ämnen C3 – bevakningslista med rättslig skyldighet Dessa skulle genomföras genom ändring av direktiv 2008/105/EG om miljökvalitetsnormer 
och vattendirektivets bilaga X. Fördelar, kost nader och spridningseffekter i förhållande till 
referensscenariot sammanfattas i nedanstående  tabell, med beaktande av samverkan mellan 
alternativ. 
Fördelar  
• All den senaste vetenskapliga informa tion som granskats skulle beaktas. 
• Medlemsstaterna skulle uppm untras att övervaka i biota när det är lämpligast. 
• En mer exakt bild skulle erhållas för fö rorening med allmänt fö rekommande PBT-ämnen. 
• Avsevärt ökade kunskaper skulle erhåll as om riskerna med alla de 15 pr ioriterade ämnena och de allmänt 
förekommande PBT-ämnena bland de befi ntliga prioriterade ämnena, och om åtgärdernas effektivitet för dessa 
ämnen, vilket möjliggör införande eller förbättring av åtgärder på EU- och medlemsstatsnivå, bä ttre målinriktning 
av sedimentsanering och optimering av skyddet mot identifie rade risker – och därmed fördelar för den biologiska 
 
SV 13   SV mångfalden och människors hälsa. 
• Åtgärder som vidtas för att minska ri skerna med vissa ämnen (t.ex. nickel ) skulle också minska riskerna med 
andra ämnen (t.ex. E2). 
• Harmoniseringen av milj ökvalitetsnormer för flera ämnen skulle ge mer likvärdiga förutsättningar för företag i 
olika medlemsstater. 
• Den administrativa bördan i sa mband med att förklara ett misslyckande med att uppnå må let för kemisk status till 
följd av allmänt förekommande PBT-äm nen skulle minskas och allmänheten skulle få tydligare information.  
• Minskade kostnader för övervakning av allmänt före kommande PBT-ämnen kan förv äntas, och dessa medel 
skulle kunna investeras i att förb ättra informationsunderlaget för fr amtida prioriteringsarbete, dvs. 
bevakningslistan.  
Kostnader  
• Ytterligare övervakningskostnader för offentliga myndigheter. 
• Kostnader för offentliga myndigheter och privata företa g, vilka sannolikt förs vidare till konsumenterna, för 
ytterligare rening av avloppsvatten frå n tätbebyggelse för att avlägsna nickel  och E2, kostnader för industrin för 
att minska industriutsläppen från punktkällor för nickel, oc h kostnader för djuruppfödare för att installera stängsel 
som håller djur borta från vattendrag för att minska utslä pp av E2 till vatten. Vissa av dessa kostnader skulle dock 
kunna omfattas av annan lagstiftning.  
• Möjliga kostnader, av okänd omfattning men förmodligen inte  särskilt stora, för att ersätta kinoxifen, om inte 
tillståndet i vilket fall som helst återkallas enligt växt skyddsmedelslagstiftningen. Dessa faller på tillverkare, 
formulerare, jordbrukare och/eller konsum enter, beroende på ersättningsämnet.  
• Kostnader för att ha ntera bevakningslistan.  
Huvudsakliga spridningseffekter  
De viktigaste spridningseffekterna sammanfa ttas nedan, utom generiska miljö- och hälsof ördelar. De flesta rör det föredragna 
alternativet för ämnen (A3c) snarare än de alternativ som ta r upp övriga allmänna mål. Det finns osäkerhet om hur många 
som kommer att ingå i referensscenariot.  
Sektorsspecifika effekter 
• kan uppstå för jordbruk och växtskyddsme del, eftersom fyra växtskyddsmede l som används för närvarande ingår 
i det föredragna paketet; de flesta av de åtgärder som kan behövas kan doc k förväntas ingå i referensscenariot,  
• kan också uppstå i vattenverk, till följd av behovet att uppf ylla en striktare miljökvalit etsnorm för nickel och en 
miljökvalitetsnorm för E2, 
• skulle uppstå inom den offentliga sektorn till följd av kr avet att övervaka ytterligar e ämnen, och eventuellt också 
för att täcka investeringar i kommunala reningsverk (en kostnad som sannolikt skulle föras vidare till 
konsumenterna), 
• kan uppstå i andra sektorer såsom vattenbruk, byggindustri,  metallindustri, transporter och avfallshantering, men 
skulle sannolikt inte vara betydande. 
Tillverkar- och användarspecifika effekter  
• kan uppstå för tillverkare och formulerare av bekäm pningsmedel och biocider, återigen beroende på 
referensscenariot, 
• kan påverka exporten av vissa ämnen som fortfarande produceras i EU för export, inbegripet HBCDD och 
trifluralin, även om denna export skulle kunna upphöra ändå enligt referensscenariot. 
Medlemsstats- och regionspecifika effekter  
• kan inbegripa mindre effekter på handeln i förhållande til l exporterade och importerade ämnen, men dessa skulle i 
 
SV 14   SV stor utsträckning ingå i referensscenariot, 
• kan uppstå för växtskyddsmedel, efte rsom vissa medlemsstater  har större användning och ett större antal 
produkter på marknaden, 
• kan inbegripa effekter som har a tt göra med läkemedelsanvändning, kust linjens längd, storstadsregioners 
förekomst och täthet, djuruppfödningens  intensitet samt naturliga förhålla nden som påverkar biotillgänglighet.  
Totalt sett skulle de föredragna alternativen uppnå de flesta målen med störst effektivitet 
samtidigt som överensstämmelse med gällande la gstiftning säkerställs och större orättvisa 
spridningseffekter undviks. 
7. ÖVERVAKNING OCH UTVÄRDERING  
Vattendirektivet innehåller i nbyggda övervaknings- och utvärd eringsprocesser. Regelbunden 
övervakning av miljökoncentratio ner av prioriterade ämnen oc h prioriterade farliga ämnen 
föreskrivs i direktivet.