MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET, EUROPAPARLAMENTET, EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN OCH REGIONKOMMITTÉN DE EUROPEISKA STÅNDPUNKTERNA INFÖR VÄRLDSKONFERENSEN OM RADIOKOMMUNIKATIONER 2000 (WRC-2000)

sammanfattning

Bakgrund

Över 2000 radiospektrumförvaltare som företräder ca 190 förvaltningar, näringslivsorganisationer och mellanstatliga organisationer kommer att samlas i Istanbul mellan den 8 maj och den 2 juni år 2000 för världskonferensen om radiokommunikationer 2000 (WRC-2000). På WRC-2000, som organiseras av Internationella teleunionen (ett FN-organ), förväntas det fattas betydelsefulla beslut om tillgången till radiospektrum för 2000-talets radiosystem inom sådana områden som kommunikationer, sändning, transporter och FoU.

Medlemsstaterna och andra europeiska länder har förberett de europeiska förslagen för WRC-2000 inom ramen för Europeiska post- och telesammanslutningen (CEPT). Europeiska kommissionen har deltagit i CEPT:s förberedande arbete som rådgivare och kommer att delta i konferensen som observatör. CEPT kommer att lägga fram de europeiska förslagen på konferensen, och organisationen kommer under hela konferensen att försöka samordna ståndpunkterna från sina 43 medlemsländer. Gemenskapens ståndpunkter kommer att samordnas i nödvändig omfattning för att säkerställa att de beslut som tas överensstämmer med gemenskapens politiska mål.

Frågor på WRC-2000 som är relevanta i gemenskapssammanhang

Ett antal EU-förslag för WRC-2000 är särskilt relevanta inom ramen för gemenskapspolitiken och dessa förslag syftar till att uppnå följande mål:

* Tredje generationens mobilkommunikation (IMT-2000/UMTS): På WRC-2000 kommer det att bestämmas i vilken utsträckning ytterligare radiospektrum kommer att göras tillgängliga globalt på ett harmoniserat sätt. Detta är särskilt viktigt för att underlätta ytterligare tillväxt av Europas framgångsrika mobil- och multimediemarknad. CEPT:s förslag i denna fråga stödjer detta mål. På grund av skillnader i utvecklingen av mobilkommunikation och beroende på den varierande vikt som olika länder fäster vid markbunden eller satellitbaserad kommunikation förväntas förhandlingarna bli svåra.

* Satellitbaserad radionavigation (Galileo): Den gemenskapspolitiska överenskommelsen om att inrätta ett europeiskt initiativ inom detta område med betydande strategisk och industriell betydelse måste nu följas upp när det gäller att säkra radiospektrum för att göra denna åtgärd genomförbar. CEPT:s förslag stödjer detta mål. Med tanke på att tillhandahållandet av satellitbaserade radionavigationssystem för positions- och tidsbestämning är en komplicerad, strategisk och dyrbar uppgift som kräver internationellt samarbete, kommer det inte att bli lätt att övertyga Europas förhandlingspartners om fördelarna med Galileo.

* Satellitsändning: På WRC-2000 skall frågan om hur de resurser (banpositioner och kanaler) som behövs för rättvist fördelad och effektiv satellitsändning behandlas. Denna fråga omfattar mer än radiospektrumförvaltning, och förberedande diskussioner visar betydande skillnader i uppfattning på geopolitisk nivå mellan Europa och utvecklingsländer.

* Satellitbaserad bredbandskommunikation: Dessa satellitbaserade Internetsystem anses utgöra ryggraden av 2000-talets kommunikationsinfrastruktur. Det är därför viktigt att säkerställa att alla tekniska lösningar som man kommer överens om för att underlätta satellitbaserad bredbandskommunikation möjliggör ett konkurrenskraftigt tillhandahållande av denna sorts kommunikation.

* Fasta tjänster för förtätad användning av radiolänk (High density fixed services - HDFS): På WRC-2000 kommer spektrumkraven och förutsättningarna för användning av HDFS, särskilt vad gäller delad användning med fasta satellittjänster (fixed satellite services - FSS) att beaktas. Gemenskapen stöder tanken på att HDFS skall tillhandahållas på ett tillräckligt spektrum för att skapa tillgång till rimligt prissatta, snabbt spridda, flexibla trådlösa alternativ till trådbaserad infrastruktur för kanaliseringen av multimedietillämpningar direkt till europeiska medborgare. Om utvecklingen av detta alternativ stöds kommer det att bidra till att undanröja risken för att det skall uppstå en flaskhals i lokalnätet för bredbandstjänster i Europa.

En stärkt ställning för Europa på WRC-2000

Mot bakgrund av att medlemsstaternas delegationer har den svåra uppgiften på WRC-2000 att säkerställa att det finns en lämplig balans mellan de olika kommersiella och icke-kommersiella intressena har gemenskapen ett ansvar att fastställa sina prioriteringar för WRC-2000, som förklarats ovan.

För att säkerställa att radiospektrumförvaltarna på WRC-2000 har fått tydliga politiska instruktioner om de gemenskapsmål som skall uppnås, uppmanas Europaparlamentet och rådet till följande:

* Att stödja de EU-förslag som har utformats för ovannämnda områden samt att uppmana medlemsstaterna att ge ett tydligt och aktivt stöd för dessa förslag genom att skriva under dem.

* Att uppmana medlemsstaterna att bibehålla samstämmigheten i sina enskilda ståndpunkter i de olika frågorna, även då förhandlingsdynamiken kräver att de ursprungliga förhandlingsståndpunkterna antas. Där så krävs för att fullfölja gemenskapens politiska mål kommer kommissionen genast att samordna medlemsstaternas ståndpunkter.

* Att instämma med kommissionens avsikt att diskutera gemenskapens politiska mål och de europeiska förslagen med EU:s handelspartners för att uppnå ett närmande av förslagen innan konferensen börjar. Detta skulle särskilt behövas inom områdena IMT-2000/UMTS och satellitbaserad radionavigation där man har kommit överens om huvuddragen i gemenskapspolitiken.

Slutsats

Medlemsstaterna förhandlar enskilt på WRC-2000 samtidigt som de samordnar sina ståndpunkter inom ramen för CEPT. Som representant för gemenskapen som observatör i ITU kommer kommissionen där så krävs att säkerställa att medlemsstaternas enskilda ståndpunkter samordnas för att fullfölja de överenskomna gemenskapsmålen.

För att få till stånd en överensstämmelse om vilka gemenskapsmål som skall uppnås innan konferensen börjar uppmanas Europaparlamentet och rådet att uppmärksamma de frågor som beskrivs i detta meddelande samt att ge politiskt stöd till de mål som skall uppnås och CEPT:s ståndpunkter, särskilt vad gäller tredje generationens mobilkommunikation och satellitbaserad radionavigation.

Kommissionen kommer att rapportera om resultaten från WRC-2000 under andra halvan av år 2000.

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

1. INLEDNING

2. WRC-2000 inom ramen för gemenskapens radiospektrumpolitik

3. WRC-2000 och gemenskapens strategiska mål

3.1. Tredje generationens mobilkommunikation

3.2. Satellitnavigering

3.3. Satellitutsändning

3.4. Satellitbredbandskommunikationer

3.5. Andra viktiga frågor

4. politiskt stöd för gemenskapsmålen för WRC-2000

4.1. Förhandlingsmål

4.2. Samordningsmekanismer

5. SLUTSATS

BILAGA I: Dagordning med kommentarer

BILGAGA II: Gemenskapsfrågor på WRC-2000

BILAGA III: Ordlista

1. INLEDNING

Tillgången till radiokommunikationstjänster ökar snabbt i det europeiska samhället och får allt större betydelse för de europeiska medborgarna. Radiobaserade tillämpningar som mobiltelefoner, bidrar nu i betydande omfattning till den ekonomiska tillväxten i Europa [1], samtidigt som bidrar till att integrera folken och marknaderna i Europeiska unionen. De radiobaserade tjänsterna är emellertid för sin drift fullständigt beroende av tillgången lämpligt radiospektrum. Från den 8 maj till den 2 juni år 2000 kommer ca 190 förvaltningar, inbegripet medlemsstaterna, att samlas i Istanbul för världskonferensen om radiokommunikationer år 2000. Här kommer betydande beslut att fattas om tillgången till radiospektrum för tillämpningar inom områdena för mobila kommunikationer (dvs. IMT-2000/UMTS) och satellitkommunikationer (dvs. satellitbaserat bredband), sändning, transport, inbegripet energi och tidtagning, (dvs. satellitbaserad radionavigation - Galileo [2]) och FoU.

[1] Några uppgifter om europeisk mobiltelefoni för 1999: 85 % tillväxt, 225 miljarder euro intäkter för operatörerna, 65 miljarder euro satsade på infrastruktur till 1999, 450 000 arbetstagare direkt sysselsatta (källa: GSM Europe).

[2] Till år 2025 kommer den totala behållningen av satellitnavigation uppgå till 135 miljarder euro i intäkter för operatörerna och man beräknar att 146 000 nya arbetstillfällen skapas genom försäljning i Europa (källa: Europeiska kommissionen). Detta utgör en ökning på 47 miljarder euro, åtföljd av 80 000 nya arbetstillfällen, jämfört med scenariot med enbart GPS.

Den betydelse som tillgången till radiospektrum har för gemenskapsstrategin inom dessa områden har utförligt beskrivits i tidigare kommissionsdokument om detta ämne. En effektiv planering av radiospektrumanvändningen i Europa hänger nära samman med det frekvenstilldelningsförfarande som äger rum internationellt genom WRC [3]. Gemenskapen söker nå beslut på WRC-2000 som överensstämmer med relevant gemenskapspolitik och som på ett tillfredsställande sätt speglar Europeiska unionens kommersiella och allmänna intressen. I enlighet med detta mål syftar detta meddelande till följande:

[3] Världskonferensen om radiokommunikationer (The World Radiocommunications Conference ( WRC) används av suveräna nationer som ett forum för att diskutera frekvenstilldelningar och planer för delad användning på global nivå. Dessa konferenser hålls av Internationella teleunionen (ITU) vartannat eller vart tredje år. Konferensen resulterar i Internationella teleunionens (ITU) regler på radioområdet som har samma status som ett internationellt föredrag. För en mer detaljerad beskrivning av konferensens struktur och förfaranden, se "The World Radiocommunications Conference 2000: Main Issues, European and other Regional Positions, Results (3rd interim report)", en studie som genomförts av Europeiska radiokommunikationskontoret (European Radiocommunications Office ( ERO) för Europeiska kommissionens räkning http://www.ero.dk/eroweb/wrc.html.

* Att säkerställa att de europeiska förhandlingsståndpunkter som utvecklas av CEPT för WRC-2000 överensstämmer med gemenskapspolitiken.

* Att väcka den politiska medvetenheten om de gemenskapsfrågor som står på spel på WRC-2000 och söka politiskt stöd från rådet och Europaparlamentet för de ståndpunkter som skall förhandlas.

Detta meddelande är uppbyggt kring följande tre kärnområden:

* En beskrivning av betydelsen av WRC-2000 inom ramen för gemenskapens radiospektrumpolitik (kap. 2).

* En analys av de stora förhandlingsfrågorna på WRC-2000 som påverkar gemenskapspolitiken och de europeiska ståndpunkter som utvecklas av CEPT (kap 3).

* Presentationen av ett antal rekommendationer bör, om de får politiskt stöd, säkerställa gemenskapens och CEPT:s samstämmighet på konferensen och den kommer att stärka Europas ställning rent allmänt (kap. 4).

2. WRC-2000 inom ramen för gemenskapens radiospektrumpolitik

Genom detta meddelande utvidgas räckvidden för ett tidigare meddelande [4] om WRC-2000 genom att det särskilt utvärderas hur de förhandlingsståndpunkter som utvecklats av CEPT hänför sig till och påverkar gemenskapspolitiken. Meddelandet bygger dessutom på rekommendationerna i meddelandet [5] om resultaten av samråden med allmänheten för grönboken [6] om spektrumpolitiken. En av dessa rekommendationer var att de förhandlingsståndpunkter som utvecklats av CEPT kunna få politiskt stöd på gemenskapsnivå genom en tydlig, i förväg gjord analys av kritiska gemenskapsfrågor på WRC-2000.

[4] Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet och rådet - Behov av radiofrekvenser för gemenskapens politik i samband med världsradiokonferensen 1999 (WRC-99), 13 maj 1998, KOM (1998)298.

[5] Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén ( Nästa steg i radiospektrumpolitiken ( Resultat från det offentliga samrådet om grönboken, 10 november 1999, KOM(1999)538.

[6] Grönbok om radiospektrumpolitiken med anknytning till Europeiska gemenskapens politik inom telekom, rundradio, transporter och FoU, 9 december 1998, KOM(1998)596.

Gemenskapens förberedelser för WRC genomförs under ledning av CEPT [7]. I sin roll som rådgivare till CEPT har kommissionen aktivt deltagit i förfarandet genom direkta bidrag till CEPT:s förberedande möten från de kommissionsenheter som arbetar med särskilda områden (som mobiltelefoni och satellitbaserad radionavigation). Gemenskapen kommer att delta i WRC-2000 som observatör.

[7] Detaljer om CEPT:s roll i förberedandet av förhandlingspositioner för WRC-2000 finns i ERO-rapporten om WRC som nämns i fotnot 3.

För att knyta det europeiska näringslivet närmare till förberedandet av WRC-2000 har Europeiska kommissionen tagit upp frågor som skall avhandlas på WRC-2000 i sina regelbundna kontakter med enskilda eller representativa organisationer som ECTEL, EITIRT, ETP, GSM MoU och med satellitindustrin inom ramen för handlingsplanen för satellitkommunikation samt med UMTS Forum. Detta är ett tydligt exempel på hur strukturerat samarbete mellan näringslivet och förvaltningar kan skapa nödvändiga samförstånd.

Dessutom hölls i samarbete med CEPT tre offentliga samrådsmöten [8] med näringslivet med syfte att diskutera i vilken omfattning utkasten till CEPT:s ståndpunkter speglar Europas industriella intressen. På det hela taget, och jämfört med tidigare konferenser om radiokommunikationer, har näringslivet varit aktivt inblandat i CEPT:s förberedelser. Näringslivet förväntas också i ökande grad vara företrätt i medlemsstaternas delegationer till WRC-2000.

[8] Det första seminariet, som hölls den 24-25/6 1998, handlar om HDFS/FSS, GNSS och IMT-2000. Det andra mötet, som hölls den 21-22/9 1998, handlar om sjöfartsfrågor. Det tredje mötet (9-10/9 1998) handlade om CEPT:s preliminära ståndpunkter och utkast till gemensamma europeiska förslag för alla huvudområden som det skall förhandlas om på WRC-2000.

Kommissionen diskuterade också frågor kopplade till WRC-2000 med unionens viktigaste handelspartners i syfte att närma ståndpunkterna till varandra innan konferensen börjar. CEPT har för sin del deltagit i flera möten med andra regionala telekommunikationsorganisationer som CITEL (Nord- och Sydamerika), APT (Asien och Stillhavsregionen) samt Arabförbundet för att hitta gemensamma ståndpunkter före konferensen [9]. Gemenskapens formella roll i WRC-förfarandet begränsas av dess observatörsstatus. Mot bakgrund av att beslut om tillgången till radiospektrum i ökad grad har direkt inverkan på gemenskapens politik krävs det en fortsatt utvärdering om huruvida gemenskapens nuvarande roll är tillräcklig för att gemenskapens politiska mål skall kunna fullföljas på ett tillfredsställande sätt.

[9] ITU delar upp världen i "regioner": region 1 är Europa, Afrika och Mellanöstern, region 2 är Nord- och Sydamerika, region 3 är Asien-Stillahavsregionen.

3. WRC-2000 och gemenskapens politiska mål

Kommissionen har fastställt fem prioriterade gemenskapsfrågor som kommer att diskuteras på WRC-2000. I detta kapitel fastställs gemenskapsmålen för dessa prioriterade frågor och framläggs en del strategiska överväganden inför förhandlingarna i konferensen. Ytterligare bakgrundsmaterial om dessa frågor och en sammanfattning av EU:s förhandlingsförslag som förbereds av CEPT [10] finns i bilaga II.

[10] Europeiska kommissionens ståndpunkter för konferensarbetet, ITU ref. CMR2000/EUR-E.

Ur gemenskapspolitisk synvinkel är de fem nyckelfrågorna på WRC-2000 följande:

* Tredje generationens mobilkommunikation/IMT-2000: planering för ytterligare spektrum på global nivå (punkt 1.6.1 på WRC-dagordningen).

* Satellitnavigationssystem/GNSS: nya band för GNSS (Globala satellitbaserade navigationssystem, Global Navigation Satellite Systems) (punkterna 1.9 och 1.15 på WRC-dagordningen).

* Satellitsändning: förslag för en omarbetning av BSS-planerna (Satellitsändningstjänsten - Broadcasting Satellite Service) (punkt 1.19 på WRC-dagordningen).

* Satellitbaserade bredbandssystem: antagande av kraftbegränsningar för satellitbaserade bredbandssystem som möjliggör delning av spektrum med andra tjänster (FSS, BSS: Fasta och satellitbaserade bredbandssystem) (punkt 1.13 på WRC-dagordningen).

* Fasta tjänster för förtätad användning av radiolänk (High density fixed services - HDFS): spektrumkrav och förutsättningar för användning av HDFS på band över 30 GHz (punkt 1.4 på WRC-dagordningen).

3.1. Tredje generationens mobilkommunikation

3.1.1 Gemenskapens politiska mål

Gemenskapen vill säkerställa en framgångsrik utveckling av tredje generationens mobilkommunikation (IMT-2000/UMTS) genom att säkra ytterligare tillgång till radiospektrum på global nivå. Detta innebär följande:

* Ett snabbt beslut med innebörden att tillräckligt med ytterligare radiospektrum görs tillgängligt mellan 2005 och 2010: Eftersom radiospektrumet under 3 GHz redan är mycket fullt [11] är det nödvändigt att på ett tidigt stadium besluta vilka band som kommer att behöva tilldelas. Gemenskapens mål är att nå fram till ett beslut nu, för att möjliggöra att de band som behövs blir tillgängliga mellan 2005 och 2010 så att sektorn får förtroende för en framtida smidig utbyggnad av tredje generationens system i Europa.

[11] Dessa band används för oumbärliga tjänster som radar för lufttrafikledning samt mobila satellittjänster (MSS).

* Harmonisering av IMT-2000-banden på global nivå: Eftersom tredje generationens system förväntas fungera globalt kommer systemens driftskompatibilitet att vara en viktig faktor. Ett globalt harmoniserat spektrum skulle göra det billigare och enklare att utveckla nät och tjänster och det skulle bidra till att en verkligt global marknad utvecklas. En misslyckad harmonisering av banden på WRC-2000 skulle leda till att gemenskapen måste överväga alternativet att snabbt skapa en regional harmonisering av spektrumet för IMT-2000.

* I Europa bör det spektrum som för närvarande används för andra generationens system inte anses som kandidatband för utvidgningsbanden för IMT-2000 vid denna tidpunkt. GSM utvecklas fortfarande vad gäller kunder och tjänsteprofil, och den kommande spridningen av GPRS utgör en viktig pådrivare för att bana vägen för antagandet av tredje generationens system. GSM/GPRS förväntas samexistera med tredje generationens system under ett antal år.

En framgångsrik överenskommelse om dessa frågor på WRC-2000 kommer att öka tillväxtutsikterna för marknaden för trådlösa multimedietjänster och Europas internationella ställning i denna sektor. Samtidigt skulle ett förhandlingsmisslyckande leda till en viss osäkerhet på marknaden och det skulle öka kostnaden för en senare omfördelning av spektrumet.

3.1.2 Gemenskapens strategi och prioriteringar

Det finns inga garantier för framgång på konferensen WRC-2000. Utsikten om en snabb utveckling av "trådlöst Internet" med global räckvidd kan hota ekonomiska intressen i andra delar av världen som har en mindre dynamisk mobilkommunikationsmarknad än Europa. En del länder kan arbeta för ett senareläggande av beslutet om utvidgningsband för IMT-2000 och i stället plädera för att de villkor enligt vilka man på senare WRC kan komma att nå en slutlig överenskommelse tas upp till diskussion.

Andra länder kan sakna de ekonomiska förutsättningar som skulle möjliggöra en snabb spridning av mobila multimedietjänster och även dessa kan vara motiverade att skjuta upp beslutsfattandet. Även en del medlemmar av CEPT som inte tillhör gemenskapen har varit öppna för att föreslå ett sådant uppskjutande av beslutet. Dessutom ser utvecklingsländerna ofta debatten om utvidgningsbanden som ett försök från de industrialiserade ländernas sida att lägga beslag på spektrumet långt innan marknaden är mogen eller också anser de att den är ovidkommande för dessa länders behov.

Eftersom insatserna är höga kan man förvänta sig att debatten om utvidgningen av spektrumet för IMT-2000 kommer att vara mycket politiserad. I detta sammanhang kommer det att vara av avgörande betydelse att medlemsstaterna siktar mot en maximal sammanhållning under WRC-2000 och strikt håller sig till gemenskapens mål. En tidig formell anslutning till det gemensamma europeiska förslaget (European Common Proposal - ECP) av samtliga medlemsstater skulle vara en kraftig politisk signal som skulle stärka gemenskapens förhandlingsståndpunkt.

3.2. Satellitbaserad radionavigation

3.2.1 Gemenskapens politiska mål

Gemenskapen vill säkra tillgången till radiospektrum för nya satellitbaserade radionavigationssystem (GNSS/Galileo) vilket skulle ge gemenskapen en framstående roll inom detta område av stor strategisk och industriell betydelse. Detta innebär följande :

* En rättvis tillgång till det spektrum som har tilldelats RNSS för Galileo.

* Bekräftande av RNSS befintliga tilldelning och ett stärkt skydd där så behövs.

* Ett aktivt stöd till beslutet om att tilldela tillräckligt ytterligare spektrum för RNSS som grund för ett snabbt och kostnadseffektivt förverkligande av Galileo.

* Stöd för definitionen av skyddsparametrar som tar hänsyn till behovet av att dela det spektrum som tilldelats RNSS med befintliga användare (som utrustning för avståndsmätning (Distance Measuring Equipment - DME), radioastronomi och radar) och undvikande av olämplig inblandning.

3.2.2 Gemenskapens strategi och prioriteringar

Det gemensamma europeiska förslaget, som antagits av CEPT, speglar på ett tillfredsställande sätt frekvenskraven eftersom de på detta stadium har utvärderats av olika arbetsgrupper som har upprättats av kommissionen och som regelbundet rapporterar till styrkommittén för Galileo [12].

[13] Rådets beslut av den 6 oktober 1999 om att bemyndiga kommissionen att öppna formella förhandlingar med Amerikas förenta stater och med Ryska federationen med syfte att sluta samarbetsavtal.

Mot bakgrund av de pågående förhandlingarna med USA och Ryska federationen om GNSS (inbegripet frekvensfrågan) och betydelsen av programmet Galileo, kan gemenskapen och medlemsstaterna behöva anpassa sin strategi, både före WRC-2000 och "vid själva konferensen". Sammanfattningen från CEPT, som bör styra det europeiska arbetet vid WRC, kan behöva uppdateras och ändras under konferensen. Kommissionen åtar sig därför att sköta den nödvändiga samordningen under WRC.

3.3. Satellitsändning

3.3.1 Gemenskapens politiska mål

Gemenskapen vill garantera en rättvis och effektiv spridning av de resurser (banpositioner, kanaler) som behövs för satellitsändning, inbegripet transnationella system i Europa. Med hänsyn till debatten på WRC-2000 om en omplanering av spektrumtilldelning för satellitsändning kommer detta att innebära följande :

* Tillträde för Europas folk till olika audiovisuella material och multimediematerial av hög kvalitet, med beaktande av de europeiska nationernas kulturella och lingvistiska mångfald.

* Utvecklingen av en konkurrenskraftig marknad för satellitsändning i Europa.

* Rättvis tillgång till spektrum samt till utrymme i omloppsbanor för satellitsändare med hänsyn till marknadens efterfrågan.

* Ett effektivt användande av spektrum, genom att man undviker att stora spektrumband lämnas oanvända. Principerna för spektrumplanering bör möjliggöra en flexibel användning så att spridningen av systemet styrs av marknadens efterfrågan.

* En omplanering av spektrum bör ta hänsyn till gemenskapens förhållande till sina omedelbara grannar.

3.3.2 Gemenskapens strategi och prioriteringar

Med tanke på de komplexa faktorer som berörs vid omplaneringen av BSS radiospektrum bör prioritet ges till att skapa ett samförstånd om det metodiska tillvägagångssätt för att omorganisera dessa spektrumband och inte inleda själva omplaneringen på WRC-2000. Medlemsstaterna ombeds att beakta de gemenskapspolitiska målen när de förhandlar om omplaneringsprinciper och -villkor. Med tanke på den förväntat ökande rollen för BSS, bör det på WRC-2000 beslutas om en tydlig plan för de nödvändiga åtgärder som skall vidtas före nästa WRC då en omplanering kan slutföras.

Kommissionen är oroad över att det i framtiden kan uppstå en allvarlig konflikt på WRC, med tanke på att frågan är så känslig för många länder i region 1 och 3. Medlemsstaterna bör därför noggrant överväga den möjliga inverkan av debatten om BSS på andra frågor som kommer att diskuteras på WRC.

Debatten om en omplanering av BSS-band har redan på detta stadium visat att det är nödvändigt att, inom gemenskapslagstiftningen om förberedelser för sändningsverksamhet för television, fundera över hur spektrum- och banresurser skall fördelas i Europa i anslutning till de krav som följer av WRC. Mot bakgrund av WRC-2000 kommer kommissionen att överväga att ta ett initiativ i denna riktning.

3.4. Satellitbaserade bredbandskommunikationer

3.4.1 Gemenskapens politiska mål

Gemenskapen önskar underlätta det konkurrenskraftiga tillhandahållandet av satellitbaserade bredbandssystem samtidigt som vederbörlig hänsyn tas till de befintliga intressena. På WRC-2000 skall kraftbegränsningarna och deras tillämpningsvillkor bekräftas, och därigenom skall man bana väg för spridningen av satellitbaserade bredbandssystem. Gemenskapens mål i detta avseende är följande:

* Gemenskapen stöder införandet av nya tjänster som NGSO FSS och konkurrens vad gäller tillhandahållandet av telekommunikationstjänster samtidigt som skyddet av GSO FSS, GSO BSS, rymdvetenskap och markbundna system som är i drift och deras framtida utveckling och tillväxt garanteras.

* Gemenskapen är intresserad av att se ett resultat av debatten om tekniska villkor som gör det möjligt att dela på banden i fråga samt av att specifikationer antas som möjliggör en snabb spridning av de föreslagna systemen.

3.4.2 Gemenskapens strategi och prioriteringar

Det är viktigt att alla medlemsstater stöder antagandet av de tekniska specifikationerna såsom rekommenderats på det konferensförberedande mötet (CPM) [14], då det i detta stadium inte är klart om denna kompromiss kommer att stödjas av alla ITU-medlemmar.

[14] Ett konferensförberedande möte (Conference Preparatory Meeting ( CPM) anordnas före varje WRC för att närma ståndpunkterna för de olika regionerna i ITU. På mötet färdigställs en "CPM-rapport" om tekniska frågor och procedurfrågor som används som grund för konferensen. CPM för WRC-2000 hölls i Genève i november 1999.

Om man inte kan enas på WRC-2000 kommer det att ge upphov till stor oro eftersom det skulle påverka inrättandet av tillräcklig konkurrens mellan olika förslag till system med tanke på att kompromissen på WRC-97 ensidigt skulle ändras. Vissa system skulle ha tillgång till spektrum på primär bas medan andra skulle bli utsatta för komplicerade samordningsförfaranden som försenar införandet. Ett nära samförstånd på CEPT skulle krävas för denna händelse, för att hitta lösningar för att rädda hela paketet såsom man kom överens om på WRC-97.

3.5. Fasta tjänster för förtätad användning av radiolänk

3.5.1 Gemenskapens politiska mål

Gemenskapen arbetar för att stimulera utvecklingen mot informationssamhället i Europa genom att tillhandahålla billigt tillträde till och användning av bredbandsinternet för Europas medborgare [15]. På grund av den höga befolkningstätheten för potentiella användare i Europa, skulle HDFS vara idealiskt som en ytterligare plattform för att tillhandahålla sådana tjänster. Det ligger därför i gemenskapens intresse att säkerställa ett tillräckligt spektrum för en snabb spridning av rimligt prissatta och flexibla trådlösa alternativ till trådbaserad bredbandsinfrastruktur i Europa. Detta innebär följande:

[15] Se meddelandet "eEuropa - ett informationssamhälle för alla" om ett kommissionsinitiativ inför Europeiska rådets extramöte i Lissabon den 23 och 24 mars 2000.

* Att säkerställa att markbundna trådlösa tjänster har tillgång till tillräckligt spektrum för att stödja tillhandahållandet av konkurrenskraftiga Interneterbjudanden, samtidigt som intressena för andra tjänster på samma band (fast satellit, jordobservation och radioastronomi) beaktas.

* Spektrumtillträde skall företrädesvis tillhandahållas genom att spektrum delas mellan olika tjänster (FSS) samtidigt som prioritet och tillräckligt skydd ges till HDFS. I de fall där samexistens inte är realistiskt genomförbart måste uppdelning av bandet övervägas.

3.5.2. Gemenskapens strategi och prioriteringar

WRC-2000 kommer att vara ett viktigt forum för att besluta om användningen av flera band för HDFS. Medlemsstaterna har tidigare haft olika inställningar till fasta trådlösa tjänster. Strategin för att nå betydande resultat på WRC-2000 är emellertid att ha ett gemensamt tillvägagångssätt, vilket det gemensamma europeiska förslaget om HDFS är ett uttryck för. De gemensamma europeiska förslag som förbereds av CEPT stöds av kommissionen eftersom de ger en bra bas för att stimulera tillhandahållandet av konkurrenskraftiga trådlösa bredbandstjänster i Europa.

Det är troligt att en del länder utanför EU i regionerna 1 och 2 kommer att ha olika ståndpunkter om denna fråga på konferensen och i högre grad lägga tonvikten på satellitsystem. Medlemsstaterna måste därför förbli samstämmiga och samordnade i sin inställning till punkterna på denna dagordning för att erhålla tillräckligt spektrum för HDFS.

3.6. Andra viktiga frågor

Beskrivningen av de fem föregående ämnena syftar till att förtydliga de viktiga frågorna för Europeiska gemenskapen på WRC-2000 för att konsolidera det politiska stödet för dessa ämnen. Detta gäller särskilt för IMT-2000 och GNSS där gemenskapen har ett tydligt intresse av att säkerställa tillräckligt spektrum för dessa tjänster, och där de socioekonomiska insatserna för Europeiska unionen är både uppenbara och betydande.

På WRC-2000 kommer emellertid andra frågor av betydelse för gemenskapspolitiken att tas upp, inbegripet följande:

* Radiospektrumkrav för digitala sjöfartskommunikationer samt för säkerhetssystem för luft- och sjöfart som är livsviktiga. Eftersom införandet av en gemenskapsmarknad för transporter i hög grad är beroende av tillgången på radiospektrum är det viktigt att gemenskapspolitiken inom detta område beaktas.

Det nyligen framlagda kommissionsinitiativet om skapandet av ett gemensamt europeiskt luftrum [16] hade sin grund i oron över det ökande antalet förseningar och överbelastningen av flygtrafiken i Europa. Att säkerställa tillräckligt tillträde till radiofrekvensspektrum för lufttrafikledning på WRC-2000 är en nyckelförutsättning för att öka luftkapaciteten och därigenom lätta på lufttrafikledningsförseningar [17]. På WRC-2000 kommer man att undersöka ett antal frågor som avser en möjlig delning av luftfartsband. En sådan delning kan ha konsekvenser vad gäller säkerhet och effektivitet för flygtransport. Det är därför av yttersta vikt att alla konsekvenser blir tillräckligt utforskade innan något beslut tas [18]. Det är också av högsta vikt att säkerställa att luftfarten har tillräcklig tillgång till spektrum när man är redo att förverkliga det tekniska genombrott som är nödvändigt för att tillgodose nästa årtiondes trafikökning (punkt 1.10 på dagordningen rör detta). WRC bör därför återkommande utvärdera effektiviteten av de åtgärder som har vidtagits av förvaltningarna för att garantera detta mål.

[16] Meddelande från kommissionen till rådet och Europaparlamentet ( Skapandet av ett gemensamt europeiskt luftrum, KOM (1999) 614 slutlig, 1.12.1999.

[17] På Europeiska civila luftfartskonferensen (ECAC) 28.1.2000 beslutade transportministrarna följande: Vi konstaterar betydelsen av lufttrafikledning i Europa för att säkerställa tillräckligt tillträde till radiofrekvensspektrumet. I samarbete med ICAO skall vi säkerställa att de beslut som tas på världskonferensen om radiokommunikationer senare i år och på följande konferenser beaktar luftfartens behov och reserverar frekvenser för radionavigationssystem och det framtida globala satellitnavigationssystemet (GNSS) t.ex. Galileo.

[18] Denna åtgärd är särskilt relevant med tanke på det gemensamma europeiska förslaget i enlighet med punkt 1.6 på dagordningen (se bilaga II, del I) om att det primära radarbandet så småningom skall övervägas som en kandidat för delning med UMTS.

* På grund av det ökande behovet av radiospektrum, särskilt för kommersiella mobila satellittjänster, har det blivit ett större tryck vad gäller spektrumtillgängligheten för jordobservation och radioastronomi. Med tanke på att det finns viktig gemenskapspolitik inom dessa områden är det viktigt att säkerställa att det råder lämplig balans mellan de olika sektorernas krav.

* Radiospektrumkrav för HAPS (Höghöjdsplattformar - High-Altitude Platform Stations) kommer att diskuteras. HAPS har potential att tillhandahålla infrastrukturkapacitet för tjänster som IMT-2000. Även om spektrumtillgängligheten för mobila satellittjänster (MSS) anses tillräcklig i Europa kommer WRC-2000 åter igen att ta upp frekvensbehoven för denna tjänst, med beaktande av den framtida beräknade efterfrågan.

* På konferensen kommer man också att diskutera vilka frågor som skall komma med på dagordningen för konferensen efter WRC-2000 (som förmodligen kommer att hållas 2003). I detta hänseende föreslår Europa att man tar itu med radiospektrumkraven för, bland annat, mobila tjänster för luft- och sjöfart, med tanke på införandet av digital teknik och kommunikationstjänster (dvs. HIPERLAN, trådlösa breda frekvensbandsmultimedietillämpningar, fasta satellittjänster för förtätad användning av radiolänk).

De beslut som tas på konferensen om ovannämnda frågor kommer att ha en direkt eller indirekt inverkan på gemenskapspolitiken på både sektoriell och horisontell nivå. Det är emellertid svårt att politiskt utvärdera hur WRC-2000 skulle kunna påverka denna politik och detta gör det svårt att nå gemenskapsenighet om ståndpunkterna och prioriteringarna. En komplicerande faktor i detta hänseende är avsaknaden av en institutionell ordning inom gemenskapen där radiospektrumkrav för all gemenskapspolitik behandlas på ett övergripande sätt och där de olika politiska områdenas intressen kan balanseras på lämpligt sätt. Denna fråga kommer att kräva ytterligare övervägande på politisk nivå med beaktande av resultaten från WRC-2000.

4. politiskt stöd för gemenskapsmålen för WRC-2000

På världskonferenserna om radiokommunikationer står betydande kommersiella och strategiska intressen mot hänsynstaganden till andra affärsintressen och icke-kommersiella tjänster. Eftersom frågorna på WRC inte konsekvent tas upp på politisk nivå blir det än svårare för förhandlarna på WRC att balansera de olika intressena på en rent teknisk grund.

Det är därför viktigt att medlemsstaterna är fullt medvetna om i vilken utsträckning gemenskapspolitiken påverkas av förhandlingarna på WRC. För de europeiska ståndpunkter som utvecklats för WRC-2000, och som konstateras överensstämma med denna politik, skulle ett politiskt stöd för de mål som skall uppnås på WRC-2000 stärka EU:s övergripande förhandlingsställning.

4.1. Förhandlingsmål

Med avseende på de frågor som står på dagordningen till WRC-2000 och som är särskilt relevanta inom ramen för gemenskapspolitiken bör följande mål stödjas:

* IMT-2000/UMTS: att säkerställa en framgångsrik utveckling av den tredje generationens mobilkommunikation i Europa genom att öka tillgången till radiospektrum på global nivå (punkt 1.6.1 på WRC-dagordningen) utan att säkerheten och effektiviteten för flygtransporter hotas.

* GNSS/Galileo: att säkerställa radiospektrumstillgänglighet för satellitnavigationssystem som skulle möjliggöra en framtida och självständig roll för gemenskapen inom detta område av betydande strategisk och industriell betydelse (punkterna 1.9 och 1.15 på WRC-dagordningen). Om man inte lyckas få tillträde till det spektrum som krävs kommer EU att missa en unik chans att spela en roll på global nivå.

* Satellitsändning: att säkerställa en rättvis och effektiv fördelning av resurser (omloppsbanor, kanaler) som behövs för transnationell satellitsändning inom gemenskapen (punkt 1.19 på WRC-dagordningen).

* Satellitbaserad bredbandskommunikation: att underlätta ett konkurrenskraftigt tillhandahållande av satellitbaserade bredbandstjänster samtidigt som tillbörlig hänsyn tas till radiospektrumkraven för befintliga markbundna och rymdbaserade tjänster (punkt 1.13 på WRC-dagordningen).

* Fasta tjänster för förtätad användning av radiolänk: att säkerställa tillräckligt spektrum för en snabb spridning av rimligt prissatta och flexibla trådlösa alternativ till trådbaserad infrastruktur för tillhandahållandet av multimedietillämpningar till Europas medborgare (punkt 1.4 på WRC-dagordningen).

4.2. Samordningsmekanismer

Med hänsyn till de samordningsmekanismer som skall användas på WRC-2000 bör följande praxis bekräftas:

* Ett uttalat stöd för de ursprungliga förhandlingsståndpunkterna: Medlemsstaterna bör skriva under alla gemensamma europeiska förslag som utarbetats av CEPT och som är relevanta för gemenskapens politik, särskilt de som avser IMT-2000 och Galileo.

Genom att skriva under gemensamma europeiska förslag kommer de europeiska länderna inleda förhandlingarna på ett samstämmigt sätt. Det kommer också hjälpa till att undvika fragmenteringen av ståndpunkterna på politisk nivå, med tanke på att politiska påtryckningar från tredje part om vissa frågor under själva konferensen kan äventyra den europeiska ståndpunktens enhetlighet.

* Fortsatt stöd för de överenskomna politiska målen: Medlemsstaternas delegationer bör sträva efter att upprätthålla de överenskomna ståndpunkterna under hela konferensen med beaktande av de politiska gemenskapsmål som skall uppnås på WRC-2000.

Avsikten med detta är inte att inskränka den flexibilitet som är nödvändig under de långdragna förhandlingarna där "paket" av frågor som inte har något samband med varandra kan hanteras över hela linjen och där det kan bli oundvikligt med ett visst "givande och tagande". Samordningsmöten för CEPT (och för gemenskapen, där så krävs), kommer att behövas under konferensen för att bevara samförstånd vad gäller det tillvägagångssätt som skall följas i förhandlingarna för att nå de överenskomna målen.

* EG:s regelverk i förhandlingarna: Medlemsstaterna skall förhandla i överensstämmelse med unionens regelverk, där denna är tillämplig [19], och ta vederbörlig hänsyn till gemenskapens samlade intressen när de kommer överens om (i) alla gemensamma ändringar till de överenskomna ståndpunkterna för CEPT före konferensen, och (ii) allt gemensamt motstånd mot nya frågor som tas upp av tredje länder, där inget gemensamt förberedande arbete av CEPT har varit möjligt.

[19] Senast rådets och Europaparlamentets beslut om UMTS, S-PCS, GSM-R, och Galileo.

I detta sammanhang kommer Europeiska kommissionens roll under konferensen att vara präglad av de relevanta rådsslutsatserna om detta ämne [20]. I enlighet med dessa slutsatser och mot bakgrund av EG:s observatörsroll på WRC kommer kommissionen att övervaka förhandlingarna under tiden som konferensen pågår.

[20] i) Rådets slutsatser om de förfaranden som skall följas vid den administrativa världsradiokonferensen (WARC 1992), 3 februari 1992; ii) Rådets slutsatser om kommissionens meddelande om världskonferensen om radiokommunikationer (WRC-97), 22 september 1997.

* Gemenskapssamordning vid behov: Samordning vid behov av medlemsstaternas delegationer kan organiseras vid sidan av CEPT-ramen då EU:s intressen står på spel och där gemenskapssamordning behövs för att upprätthålla gemenskapens intressen, särskilt inom områdena tredje generationens mobilkommunikationer och satellitbaserad radionavigation.

* Gemensamt uttalande: I enlighet med den nuvarande tillämpningen [21] skall ordförandeskapet för Europeiska unionen på gemenskapens vägnar lägga fram en gemensam förklaring som skall läggas till de slutliga akterna för WRC-2000, i vilken det fastställs att EU:s medlemsstaters delegationer förklarar att de vill tillämpa revideringen av det radioreglemente som antogs på konferensen i enlighet med sina åtaganden enligt EG-fördraget.

[21] Rådets slutsatser om WARC '92.

* Närmande av de regionala ståndpunkterna: Kommissionen skall främja gemenskapens nyckelmål, som skall uppnås på WRC-2000, genom relevanta kontakter med tredje länder, med särskild hänsyn till mobilkommunikationer och satellitbaserad radionavigation.

Detta kan uppnås, till exempel, inom ramen för gemenskapens partnerskap med utvecklingsländer, som befästs genom Lomékonventionen [22] samt andra arrangemang för regionalt samarbete [23]. För att förklara gemenskapens intressen i WRC, kommer kommissionen dessutom i samförstånd med CEPT att organisera ett informationsmöte med utvecklingsländernas delegationer till Europeiska gemenskapen strax före WRC. Genom detta möte kommer man att söka nå ett samförstånd, särskilt med arabiska och afrikanska nationer som tillhör samma ITU-region som Europeiska unionen (Region 1).

[22] Fjärde AVS-EEG-konventionen, EGT L 229, 17.8.91, upphörde att gälla den 3 februari år 2000. Ett nytt partnerskapsavtal för utveckling som skall ersätta Lomé är i en framskriden förhandlingsfas och det skall preliminärt skrivas under i maj år 2000.

[23] Se rådets förordning (EG) nr 1488/96 av den 23 juli 1996 om partnerskapet mellan Europa och Medelhavsområdet, meddelandet om EU-GCC (Gulf Cooperation Council) Co-operation, KOM95(541/7), ramavtalen mellan EU och Mercosur, o.a.

Samtidigt kommer en särskild informationsinsats att företas av kommissionen för att främja Galileo-systemet inom ramen för WRC med syfte att säkerställa ett maximalt internationellt stöd så att gemenskapsmålen nås för denna sektor.

5. SLUTSATS

Radiospektrumpolitik är ett område som får ökad uppmärksamhet i gemenskapen. Parallellt med författandet av detta meddelande arbetar kommissionen med ett utkast till ett förslag för Europaparlamentets och rådets beslut om radiospektrumpolitik i gemenskapen. Syftet med detta förslag är å ena sidan att inrätta standardiserade regler där beslut om användning av radiospektrum tas på ett balanserat sätt i ett rättsligt säkert sammanhang och å andra sidan att säkerställa att gemenskapens intressen avseende radiospektrum på den internationella arenan, inbegripet med hänsyn till WRC, tryggas på lämpligt sätt.

De frågor som står på spel på WRC-2000 är av sådan omfattning att gemenskapen redan vid denna tidpunkt borde diskutera hur de europeiska intressena bäst kan skyddas.

Vad gäller de frågor som skall tas upp på WRC-2000 bör politiskt stöd uttalas för att uppnå gemenskapsmålen för att säkerställa tillräcklig tillgång till radiospektrum för tredje generationens mobiltelekommunikationssystem och för satellitbaserad radionavigation. Inom dessa områden har man fått till stånd avtal i gemenskapen vad gäller den politiska orienteringen eller de rättsliga kraven. Det är nu lämpligt att även stödja de mål som skall nås när det gäller drift och förvaltning av spektrum.

Vad gäller de samordningsmekanismer som skall beaktas när de europeiska ståndpunkterna förhandlas om på WRC-2000, är gemenskapen till största delen beroende av samarbete inom CEPT. Om detta samarbete inte skulle leda till resultat som stödjer gemenskapspolitiken, kommer kommissionen att samordna medlemsstaternas ståndpunkter på plats, särskilt inom områdena tredje generationens mobilsystem och satellitbaserad radionavigation.

Efter WRC-2000 avser kommissionen att förbereda ett meddelande om resultaten av WRC-2000 avseende gemenskapens politik och de gemenskapsfrågor som står på spel vid nästa konferens (planerad för 2003). Beroende på resultaten från WRC-2000 kan gemenskapens inställning till WRC behöva omvärderas inom ramen för kommissionens förslag till ett beslut om radiospektrumpolitiken i gemenskapen.

BILAGA I

Dagordning med kommentarer för WRC-2000

>Plats för tabell>

BILAGA II

GEMENSKAPSFRÅGOR PÅ WRC-2000

Denna bilaga kompletterar presentationen av fem nyckelfrågor för gemenskapen på WRC-2000 i kapitel 3 i detta meddelande. En mer detaljerad bakgrund för varje fråga tillhandahålls tillsammans med en allmän beskrivning av relevanta gemensamma europeiska förslag.

I. TREDJE GENERATIONENS MOBILKOMMUNIKATIONER (IMT-2000/UMTS)

Bakgrund

Den betydande ekonomiska potentialen för mobilkommunikationer förklarar det stora intresset för näringslivet i hela världen för tredje generationens mobilkommunikationer (IMT-2000) [24].

[24] International Mobile Telecommunications - 2000 (IMT-2000) håller på att utarbetas. IMT-2000 är Internationella teleunionens vision av global mobiltillgång för 2000-talet.

Det finns en stor möjlighet för mobilkommunikationsindustrin att ligga i främsta linjen i utvecklingen av telekommunikationsmarknaden på grund av dess förmåga att på ett enkelt sätt tillhandahålla personlig tillgång, överallt och hela tiden [25]. Ny teknisk utveckling kommer att skapa möjligheter för paketförmedlad trådlös överföring av stora mänger data, och användningen av mobildatatjänster förväntas överträffa de nuvarande volymerna av de till övervägande del röstbaserade tjänsterna. Detta kommer att möjliggöra utökade tjänster som fax eller e-post, elektroniska transaktioner eller tillgång till Internet när man är på resande fot. Internet självt håller snabbt på att bli ett instrument för e-handel och informationstjänster. Undersökningar tyder på att år 2004 kommer ca 60 % av all Internetåtkomst att ske trådlöst eller mobilt. Därför är mobilkommunikationer ett viktig och nödvändigt instrument för förverkligandet av informationssamhället.

[25] Strategiska och politiska riktlinjer för den vidare utvecklingen av mobil och trådlös telekommunikation (UMTS), Meddelande från kommissionen, KOM(97)513, 15 oktober 1997.

Tillgången till ytterligare spektrum är en grundförutsättning som kommer att avgöra tillväxtmöjligheterna för denna industri. På WARC-92 har spektrumband för tredje generationens system fastställts ("IMT-2000 band") för att harmonisera användningen av spektrum för system som redan på ett tidigt stadium anses vara globala till sin natur. De flesta ITU-medlemmarna har stött ITU-rekommendationen. På WRC-2000 kommer man att försöka gå vidare på samma sätt som WARC-92 för att fastställa IMT-2000 utvidgningsbanden.

Gemenskapen är medveten om den ekonomiska potential som erbjuds genom den nya tekniska utvecklingen och den förväntade efterfrågan på marknaden, och därför har gemenskapen på ett tidigt stadium börjat bana vägen för tredje generationens system.

Gemenskapens FoTU-program stödde utarbetandet av standarder i anslutning till de globala ansträngningar som gjorts i ITU enligt IMT-2000. Ett förslag till ett tredje generationens system, UMTS lades fram inför ITU och erkänns nu som en del av IMT-2000-familjen av rekommendationer som slutligen skall fastställas av ITU.

Gemenskapen antog UMTS-beslutet [26] genom vilket de regelvillkor som styr införandet av tredje generationens system i Europa harmoniseras. Bland annat fastställs den rättsliga grunden för att harmonisera spektrumet för att införa tredje generationens system i gemenskapen.

[26] Europaparlamentets och rådets beslut nr 128/1999/EG av den 14 december 1998 om samordnat införande av ett system för mobil och trådlös telekommunikation (UMTS) av tredje generationen inom gemenskapen.

För att göra spektrumet för IMT-2000 tillgängligt i tid har CEPT, efter mandat i enlighet med UMTS-beslutet, harmoniserat radiospektrumbanden som används för IMT-2000, på grundval av rekommendationerna på WARC-92.

Tredje generationens mobilsystem som grundas på ITU:s rekommendationer på IMT-2000 förväntas införas till år 2002. Det antas allmänt att tillräckligt radiospektrum för att lansera tjänsten kommer att finnas tillgängligt. WRC-2000 kommer emellertid att vara avgörande för att besluta om den långsiktiga tillgängligheten för ytterligare radiospektrum (utvidgningsband) för tredje generationens system. Stora investeringskostnader för spridning av tredje generationen skulle enbart vara berättigat om tillgång till ytterligare radiospektrum förväntas på lång sikt.

På WRC-2000 kommer man att försöka nå en överenskommelse om utvidgningsband för IMT-2000.

Gemensamma europeiska förslag utarbetade av CEPT:

Med stöd av UMTS Forum utvärderade CEPT marknaden för framtida multimedietjänster och gjorde en uppskattning av hur mycket spektrum som skulle behövas. CEPT förfinade en modell som föreslogs av UMTS Forum [27], med medföljande spektrumberäkningar, och skickade dem för övervägande till ITU som stödde dem.

[27] Rapport av UMTS Forum om UMTS/IMT-2000 spektrum (Rapport nr 6, 1998) och om kandidatutvidgningsband för UMTS/IMT-2000 markbunden (Rapport nr 7, 1999).

Som ett resultat av sina studier fastställde ITU-R, i mars 1999, ett beräknat spektrumkrav för markbundna mobilkommunikationer på ytterligare 160 MHz till år 2010 för alla regioner. Kravet på ytterligare spektrum överstiger det spektrum som redan har fastställts för markbundna mobila kommunikationer och borde uppfyllas genom att ett begränsat antal intilliggande band fastställs. Detta beslut har skickats till WRC Conference Preparatory Meeting (CPM) i ITU och det utgör en viktig del av CPM-rapporten till konferensen [28].

[28] CPM-rapport om tekniska frågor, driftsfrågor och lagstiftningsfrågor/ förfarandefrågor som skall beaktas under världskonferensen om radiokommunikationer år 2000, ITU Radiokommunikationssektorn, Genève, 1999.

I enlighet med UMTS-beslutet har kommissionen utfärdat ett mandat till CEPT [29] med en begäran om att CEPT skall förbereda ett gemensamt europeiskt förslag.

[29] Mandat för CEPT för utvecklingen av en gemensam plan för att fastställa ytterligare frekvensspektrum för ett markbundet tredjegenerations mobilt och trådlöst kommunikationssystem (UMTS) i gemenskapen, ERC TG1(99)121.

Som svar förberedde CEPT och särskilt dess Conference Preparatory Group ett gemensamt europeiskt förslag (ECP) för fastställande av ytterligare 160 MHz spektrum, som skall göras tillgängligt med början år 2005 i Europa och senast år 2010 för resten av världen, beroende på efterfrågan från marknaden [30].

[30] Gemensamma europeiska förslag om punkt 1.6 på dagordningen, Dok CPG2000-7, (2000)26 Ver 2.

I det gemensamma europeiska förslaget (del 1A) fastställs att för den markbundna komponenten i IMT-2000 bör WRC-2000 hitta globala band som är giltiga för alla världens tre regioner och som uppfyller kravet på 160 MHz ytterligare spektrum. Enligt det gemensamma europeiska förslaget kommer globalt harmoniserade spektrum att underlätta världsomspännande roaming och minska kostnaden och komplexiteten för IMT-2000-terminaler.

I det gemensamma europeiska förslaget uppmärksammas att läget för det befintliga spektrumet för IMT-2000 inte är gemensamt för alla tre regioner. Därför kan även platsen för ytterligare spektrum för IMT-2000 variera och som ett resultat kan det behövas viss flexibilitet vid fastställande av ytterligare globalt harmoniserat spektrum för IMT-2000.

I det gemensamma europeiska förslaget fastställs 2500 - 2690 MHz-bandet som det huvudsakliga kandidatbandet för användning över hela världen för IMT-2000 utvidgningsband. Dessutom föreslås i det gemensamma europeiska förslaget att studier utförs om möjligheten att ytterligare öka tillgången till spektrum. I dessa studier kommer genomförbarheten av delning med andra tjänster som flygtrafikledningsradar, vilket är en nödvändig komponent av luftfartssäkerhet, att beaktas. Ett utkast till en WRC-resolution har följaktligen förberetts.

II. satellitBASERADE RADIOnavigationssystem

Bakgrund

System för positionsbestämning med hjälp av satellit, som ursprungligen konstruerats för militära ändamål, har idag stor betydelse för ett antal civila tillämpningar som omfattar navigation och positionsbestämning med stor ekonomisk potential.För närvarande finns det två globala RNS-system, GPS och GLONASS, som drivs av de amerikanska respektive de ryska regeringarna. Dessa system har ett antal svagheter ur den civila användarens synvinkel, t.ex. ingen garanti på servicen, ingen information om systemets felnivå och oförutsägbara tillfälliga luckor i servicen.

Lämpliga radiospektrumsband har tilldelats RNSS på tidigare WRC. GPS och GLONASS använder en stor del av de tillgängliga frekvenserna. Nya RNS-system får inte störa befintliga tjänster.

Nästa generations globala system planeras redan och håller på att utvecklas av USA, Ryska federationen och Västeuropa (Europeiska unionen och Europeiska rymdorganisationen). EU har initierat projektet Galileo. Syftet är att utforma ett nytt RNS-baserat system under civil kontroll som driftsmässigt kommer att vara självständigt från, men driftskompatibelt med, befintliga satellitbaserat radionavigationssystem. Galileo kommer således att i mycket hög grad bidra till det globala navigationssystemets (GNSS) tillförlitlighet, tillgänglighet och allmänna prestanda. Detta är särskilt nödvändigt för säkerhet för människoliv och andra livsviktiga tillämpningar som förlitar sig på ett hållfast, pålitligt och därför överflödigt system.

Positionsbestämnings- och navigationsnätet är en viktig del av det samlade transeuropeiska transportnätet. Europaparlamentet och EU:s ministerråd godkände att det skulle baseras på satellitsystem, tillsammans med vissa markbundna system. Kommissionen har fastställt ett antal politiska skäl för att utveckla ett nytt europeiskt satellitbaserat navigations- och positionsbestämningssystem (Galileo), i stället för att vara beroende av tredje länders befintliga system för framtiden och den gav sina rekommendationer i februari 1999 [31].

[31] Meddelande från kommissionen - Galileo - Europas deltagande i en ny generation av satellitbaserade navigationstjänster, 10 februari 1999, KOM(1999)54.

Dessa rekommendationer godkändes, och initiativet Galileo lanserades av EU:s transportministrar som antog en resolution den 19 juli 1999 [32] i vilken politiken bakom beslutet att fortsätta med Galileo och de krav som är fastställda för det skildras i stora drag.

[32] Rådets resolution av den 19 juli 1999 om Europas deltagande i en ny generation satellitbaserade navigationstjänster - Galileo Uformningsfasen, 1999/C 221/1, 3.8.1999.

* Galileo ses som en nyckelfaktor för inrättandet av en multimodal infrastruktur för alla former av luftfart, vatten- och landtransport som potentiellt kan ge ett betydande bidrag till en effektiv användning av transportinfrastruktur, till en ökad säkerhet, till en minskning av miljöföroreningarna och till inrättandet av ett integrerat transportsystem med avgörande betydelse för den inre marknaden.

* Ett europeiskt satellitnavigationssystem kommer att ha en positiv inverkan på informations- och telekommunikationsindustrin särskilt vid utvecklingen av en europeisk marknad för lägesbaserade tjänster.

* Positionsbestämning, navigation och tidsbestämning med hjälp av satellit, kan endast utvecklas till fullo som ett globalt system. Ett internationellt samarbete är nödvändigt genom vilket världsomspännande driftskompatibla tjänster kan erbjudas.

Användarnas krav och behov bör få stor betydelse när man fattar beslut om utvecklingen av ett europeiskt navigationssystem och dess egenskaper, med beaktande av de krav som utvecklats av andra berörda internationella organ som ICAO, IMO, ITU samt WTO.

Rådet fastställde det arbete som skall göras till december år 2000 när första fasen av projektet skall vara färdigt. Detta inbegriper, som konstaterats av rådet, att snabbt utföra, i samarbete med alla inblandade stater och CEPT de nödvändiga stegen för frekvenstilldelning och att samtidigt påbörja de nödvändiga stegen för förberedandet av WRC med hänsyn till alla berörda parter.

Efter lanseringen av Galileo planeras andra fasen av projektet från början av år 2001 och framåt, vilket leder till en första utveckling av satellitsystemet från 2005 och fullständig driftskapacitet av Galileo 2008.

Gemensamma europeiska förslag som utvecklats av CEPT:

På WRC-2000 kommer flera viktiga beslut att tas som kommer att påverka den framtida satellitbaserade radionavigationstjänsten (Radio-Navigation Satellite Service - RNSS) och radionavigationstjänsten för luftfarten (Aeronautical Radio-navigation Service - ARNS). Det kommer särskilt att bestämmas om nya frekvensband som skall tilldelas RNSS och som direkt kommer att påverka utvecklingen av Galileo och utvecklingen av det amerikanska Global Positioning System (GPS) och Ryska federationens Global Navigation Satellite System (GLONASS).

CEPT har utvecklat två gemensamma europeiska förslag (del 2A och del 2D) rörande de punkter på dagordningen till WRC-2000 som direkt har att göra med GNSS (punkt 1.9, respektive 1.15). De täcker delvis samma frekvensband så de behandlas tillsammans:

* I det gemensamma europeiska förslaget föreslås att nya RNSS-band tilldelas för kommunikation rymd till jord, rymd till rymd och jord till rymd, tillsammans med, där så är lämpligt, gränser för effektfluxdensiteten (pfd: power flux density) och andra åtgärder för att undvika störning för befintliga användare av dessa band (som radionavigationstjänster för luftfarten eller radiolokaliseringstjänster, rymdbaserade mottagare eller radioastronomitjänster).

Det gemensamma europeiska förslaget speglar på ett tillfredsställande sätt frekvenskraven så som de har bedömts på detta stadium av olika arbetsgrupper som har inrättats av kommissionen som regelbundet rapporterar till Galileos styrkommitté. De kommer inte heller inverka menligt på det fortsatta tillhandahållandet, utvecklingen och skyddet av befintliga tjänster (särskilt utrustning för avståndsmätning (Distance Measuring Equipment - DME) inom luftfarten och övervakningsradar).

* I det gemensamma europeiska förslaget dras slutsatsen att det inte är möjligt att tilldela mobila satellittjänster (Mobile Satellite Services - MSS) på 1559-1567 MHz-bandet på gemensam basis med RNSS och att ingen MSS-tilldelning i bandet bör tillåtas. På WRC-2000 bör den nuvarande utvecklingen av RNSS på 1559-1567 MHz-bandet följaktligen tillåtas. Om WRC-2000 inte kan rymma spektrumkraven för MSS på ett annat band, kan frågan om MSS-tilldelning på 1559-1567 MHz-bandet ses över på en framtida konferens.

* I det gemensamma europeiska förslaget stöds införandet av den nya rymd-till-rymd-riktningen, med en fotnot som anger att rymdbaserade mottagare inte skall göra anspråk på skydd från befintliga RNSS-system eller de för vilka på förhand publicerad information har erhållits av Internationella teleunionens radiokommunikationsbyrå (Bureau of Radiocommunication - BR) från och med slutet av WRC-2000. Denna åtgärd kommer säkerställa att GPS, GLONASS och Galileo inte påverkas av behovet att skydda rymbdbaserade mottagare av befintliga eller planerade RNSS-system.

III. satellitsändningstjänster (BSS)

Bakgrund

Satellitsändning är ett viktigt medel för att nå TV-slutanvändaren i Europa. Idag är över 25 miljoner europeiska TV-hushåll utrustade med parabolantenner [33]. Tillsammans med distribuering av kabel-TV har satellitsändning påtagligt ökat konkurrensen inom den kommersiella TV-sektorn och därigenom bidragit till programdiversifiering och utveckling av innehållsindustrin i Europa.

[33] 1999 års referensrapport till kommissionen "Development of Digital Television in the European Union" (Utveckling av digital television i Europeiska unionen), (källa IDATE).

Spektrum för satellitsändning samordnas av ITU. Knappa resurser i detta avseende är både frekvenser och utrymme i omloppsbanor. Spektrumplanering utförs genom att tilldela kvoter per land, oberoende om spektrumet faktiskt används eller inte.

På WARC-77 antogs en spektrumplan (beskrivs i bilaga S30 till ITU:s radioreglement) för satellitsändningstjänsten i regionerna 1 och 3. På WARC-85 antogs motsvarande matarlänkplan för den fasta satellittjänsten (beskrivs i bilaga S30A till radioreglementet). I 1977 års plan planeras för fem kanaler för varje land i region 1 och 4 kanaler för varje land i region 3. Kanalbredden beräknas på antagandet om analog överföring av TV-signaler, och detta antagande blir i ökad grad tvivelaktigt i och med införandet av digital satellit-TV som möjliggör fler överföringskanaler per spektrumenhet [34].

I Europa används inte satellitsändning på nationell nivå. Tre satellitsändningsoperatörer tillhandahåller tjänster på paneuropeisk nivå. Detta är möjligt i enlighet med ITU-reglerna så länge som enskilda länder som gör anspråk på sin radiospektrumkvot inte motsätter sig det.

Den fria spridningen av program styrs i EU av direktivet "Television utan gränser" [35]. I detta direktiv garanteras friheten att tillhandahålla sändningstjänster inom Europeiska unionen genom att vissa bestämmelser som fastställts i medlemsstaterna samordnas. I direktivet fastställs EU-omfattande regler för att uppfylla mål av allmänt intresse som avser innehållet. WRC-förfarandet tar hänsyn till i huvudsak den tekniska genomförbarheten av spektrumtilldelning. Eftersom satellitsändningsspektrum ännu så länge tilldelas i ITU land för land finns det, särskilt i vissa länder som gränsar till gemenskapen men som inte är associerade till denna, en oro över att se program komma in på sina nationella territorium utan kontroll, särskilt genom sändningar via regionala satellitsystem [36].

[35] Rådets direktiv 89/552/EEG av den 3 oktober 1989 om samordning av vissa bestämmelser som fastställts i medlemsstaternas lagar och andra författningar om utförandet av sändningsverksamhet för television, EGT L298, 17.10.89.

[36] De flesta länder med vilka EU har slutit associeringsavtal är skyldiga att samordna och, i förekommande fall, harmonisera sin politik om reglering av transnationell sändning, audiovisuella tekniska standarder och främjandet av europeisk audiovisuell teknik.

Gemensamma europeiska förslag som utveklats av CEPT:

En del länder i region 1 och 3 har bett om en BSS-omplanering för att få fler kanaler per land avsatta för den nationella täckningen. De förväntar sig att denna nya planering genomförs på WRC-2000. I resolution 532, antagen på WRC-97, fastställs att genomförbarheten av en sådan omplanering bör studeras. En del studier har redan utförts men de anses vara otillräckliga enligt de flesta av CEPT-länderna. En del länder i regionerna 1 och 3 i ITU anser emellertid att denna fråga är en av deras prioriteringar. På WRC-2000 måste det därför beslutas om det finns samförstånd för att påbörja en omplanering vid denna tidpunkt. I ett andra steg måste man komma överens om villkoren för omplanering som att upprätta en tidtabell.

När detta skrivs förbereds fortfarande ett gemensamt europeiskt förslag om frågan om omplanering av BSS-spektrumbandet av CPG som kraftigt har reserverat sig mot förslaget om BSS-omplanering så tidigt som på WRC-2000 och som föreslår att den nuvarande planen behålls om man inte hittar en överenskommelse om hur planen kan anpassas.

För att förbereda omplaneringen övervägs två alternativa förslag. Ett skulle göra det möjligt att öka den spektrumkapacitet som är tilldelad till varje land i region 1 och 3 från de nuvarande fem kanalerna till tio, om än genom att tillämpa ett antal principer som även skulle täcka regionala eller subregionala BSS-system inom en enda plan. Enligt en annan möjlighet som diskuterats av CPG planeras inrättandet av två separata planer, en som täcker nationella tilldelningar och en för att tillgodose ytterligare arkiveringar som regionala eller subregionala BSS-system eller särskilda ändringar av planen.

CPG avser även föreslå nya kompatibilitetskriterier som skulle underlätta en kompatibilitetsutvärdering av BSS-systemen med hänsyn till andra tjänster och därigenom underlätta själva omplaneringen. Slutligen föreslår CEPT att ett antal tekniska studier genomförs för att ta hänsyn till de senaste tekniska förbättringarna och möjligheterna.

IV. SatellitBASERADE bredbandskommunikationer

Bakgrund

Satellitbaserade system för bredband som Skybridge eller Teledesic, som för närvarande är under utveckling, erbjuder en stor överföringskapacitet som kan omfördelas till enskilda användare inom ramen för det potentiellt stora område som en satellit kan täcka. Gemenskapen har ett intresse av att dessa system utvecklas inom ramen för sin strategi för att främja genomförandet av informationssamhället understött av en tillfredsställande infrastruktur.

Inom ramen för S-PCS-beslutet [37] har kommissionen nyligen gett CEPT mandat att påbörja utredningen om åtgärder som skulle kunna vara nödvändiga för att förbereda en harmoniserad spridning i EU av system som fungerar med högre frekvens än 3GHz. Satellitbaserade system för bredband hör till dessa.

[37] Europaparlamentets och rådets beslut nr 710/97/EG av den 24 mars 1997 om ett samordnat tillvägagångssätt vid auktorisation inom området för satellittjänster för personkommunikation inom gemenskapen, 24.3.97, EGT L 105/4 av den 23.4.97.

De nu planerade satellitbaserade systemen för bredband fungerar bland annat i spektrumomfånget 10-18 GHz ("Ku-band") och 18-30 GHz ("Ka-band") som annars i hög grad används av markbundna fasta system (FS) samt av geostationär sändning eller fasta satelliter (GSO BSS, GSO FSS). Införandet av satellitbaserade system för bredband som använder icke-geostationära satelliter (NGSO) på samma band kräver särskilda tekniska åtgärder för att begränsa risken för störning och på så sätt göra det möjligt för dessa system att samexistera.

En möjlig teknik består i att införa kraftbegränsningar av NGSO-sändningar. Detta nya tillvägagångssätt föreslogs av CEPT på WRC-97.

Med tanke på de satellitbaserade bredbandssystemens globala karaktär är det nödvändigt med globala överenskommelser om sådana kraftbegränsningar. Antagandet av detta tillvägagångssätt är (under förutsättning att NGSO-systemen iakttar dessa specifikationer) att ingen ytterligare samordning är nödvändig och på så sätt kan NGSO-näten driftsättas utan samordning med GSO-näten och vice versa. Dessutom skulle FS-systemen skyddas.

På WRC-97 beslutades det att inkludera kraftbegränsningar i artiklarna S21 och S22 för att säkerställa samexistens mellan icke-GSO FSS, GSO FSS, GSO BSS, rymdforskning och markbundna system i det frekvensområde som hänvisas till ovan. På WRC-97 antogs principen om "hårda begränsningar" i dessa band, och de regelvillkor som är förknippade med dessa gränser, med förbehåll för granskning och eventuell revidering av nivåerna för dessa gränser på WRC-2000.

Den kompromiss som nåddes på WRC-97 var följande: det frekvensband som reserverades för Teledesic ökades med 100 MHz (RES 120), vilket således ger Teledesic primärtillgång till de 500 MHz som det anhöll om för sin drift. På Teledesic-bandet skulle inga kraftbegränsningar gälla. Kraftbegränsningar infördes på alla andra delar av Ku- och Ka-banden. Bestämmelserna för kraftbegränsningar var emellertid provisoriska och underkastade ytterligare studier.

Gemensamma europeiska förslag uarbetade av CEPT:

Punkt 1.13 på dagordningen till WRC-2000 handlar om de villkor under vilka framtida satellitbaserade system för bredband skall tillåtas fungera på vissa frekvensband.

Frågan har varit föremål för långa och detaljerade studier som utförts av ITU sedan 1997 om gränser för ekvivalent effektfluxdensitet (equivalent power flux density (epfd)) som fastställer gränserna för icke-GSO FSS-emissioner i alla fallen. Genom dessa studier har de tekniska och regleringsmässiga förslag som utgjorde grunden för besluten på WRC-97 bekräftats. Frågan verkar ha lösts på det konferensförberedande mötet genom att Kanada erbjöd en kompromisslösning mellan kraftbegränsningsalternativ A (vilket stöddes av de flesta delegationer) och alternativ B (vilket stöddes av USA och Israel). Både de berörda NGSO- och GSO-tillhandahållarna har visat sig villiga att godkänna kompromissförslaget.

I det gemensamma europeiska förslaget för denna punkt (del 3) stöds resultaten från dessa studier om granskningen av de begränsningar i det frekvensband som omfattas av resolution 130 (WRC-97), 131 (WRC-97) och 538 (WRC-97), och i synnerhet följande:

* De förändringar som föreslogs för artikel S21, avseende gränserna för icke-GSO FSS-system för att skydda den fasta tjänsten och upphävande av resolution 131 (WRC-97).

* De förändringar som föreslogs för avdelning II i artikel S22, avseende "validerings-", "operationella" och "ytterligare operationella" gränser för icke-GSO FSS-system för att skydda GSO FSS- och GSO BSS-systemen.

* Behovet av att genom en resolution kontrollera den aggregerad interferens som orsakas av alla de icke-GSO FSS system för operationella GSO-jordstationer.

* Undantag från de nationella eller subregionala begränsningar som anges i S5.488 och S5.491 både för GSO- och icke-GSO-system.

V. FASTA TJÄNSTER FÖR FÖRTÄTAD ANVÄNDNING AV RADIOLÄNK

* Bakgrund

På den europeiska marknaden för långdistanstelekommunikationer har konkurrensutvecklingen efter liberaliseringen 1998 redan inneburit stora fördelar för kunderna när det gäller val och valuta för pengarna. Denna framgång har emellertid inte upprepats på lokal nivå. För närvarande hämmas ökningen av Internetanvändning i Europa pga. beroende på etablerade telekommunikationsoperatörernas dominans av lokalnätet, dvs. av den nätinfrastruktur som når ut till användarnas lokaler (hem, skolor, de flesta företag, etc.). Detta leder till relativt höga tillträdes- och användningskostnader för Internetanvändning samtidigt som tillgången till bredbandsinternet är otillräcklig. Resultatet är ett långsammare utnyttjande av Internettillämpningar i Europa än i Nordamerika.

Europeiska kommissionen försöker göra något åt detta förhållande genom att stödja digitalinitiativet eEurope som syftar till att de europeiska medborgarna skall bli uppkopplade så snabbt som möjligt. I initiativet eEurope beaktas bland annat hur flaskhalsarna för Internetanvändning i Europa skall undanröjas. Denna fråga angrips genom att främja separering av lokalnätet från de etablerade operatörerna och genom att licensförfarandet för nya tjänster i hela EU förenklas och snabbas upp stöds också tilldelningen av harmoniserade frekvenser till trådlösa multimediesystem vilket leder till större konkurrens i marknaden för bredbandstillträde, större valmöjligheter och slutligen till lägre priser för konsumenterna.

I spektrumband över 30 GHz uppfyller HDFS behovet av en snabbväxande marknad för nya bredbandstjänster och -tillämpningar. Det gör det möjligt för nya operatörer att snabbt sprida alternativ infrastruktur på ett flexibelt och kostnadseffektivt sätt. Det ökar datahastigheten jämfört med de nuvarande smalbandstelefonnäten och det är en genomförbar alternativ plattform för multimedietjänster från annan teknik som använder sig av bredband som DSL och kabelmodem. HDFS kan också användas som infrastruktur för den mobila sektorn i Europa, för GSM och IMT-2000-tjänster. Tillväxtpotentialen för fasta trådlösa tjänster och de där tillhörande fördelarna för den europeiska medborgaren är båda betydande och därför måste spektrumkravet värnas.

Gemensamma europeiska förslag utarbetade av CEPT:

Tre gemensamma europeiska förslag har förberetts av CEPT för punkt 1.4 på dagordningen till WRC-2000:

I det första gemensamma europeiska förslaget (del 6A1), stödjer Europa användningen av HDFS i 37-39,5 GHz-bandet, vilket redan används i hög grad i Europa. Dessutom stödjer Europa även användningen av 39,5 - 40,5 GHz bandet för FSS, så att både FS och FSS får möjlighet att använda 38 GHz-området.

I det andra gemensamma europeiska förslaget (del 6A2) stödjer Europa användningen av HDFS i 31,8-33,4 GHz-bandet, 51,4-52,6 GHz-bandet, 55,78-59 GHz-bandet och 64-66 GHz-bandet. För 31,8-33,4 GHz-bandet stödjer Europa slutsatserna på den förberedande konferensen att delning mellan FS och andra tjänster är möjlig genom att tillämpa någon lämplig dämpningsteknik (mitigation techniques) och föreslår därför att FS-tilldelningen i detta band bekräftas på WRC-200. I 51.4-52,6 GHz-bandet stödjer Europa också slutsatsen på den förberedande konferensen att FS kan dela bandet med EES (Earth exploration satellite services) och med RA-platser (radioastronomi) i avlägsna trakter - ingen ändring i tilldelningen behövs. För 55,78-59 GHz-bandet är delning genomförbar med EESS. Europa föreslår också att ISS-användningen (inter-satellite services - ISS) på detta band begränsas till GSO-satelliter och LEO-satelliter med bestämda pfd-begränsningar, samtidigt som en del kraftbegränsningar också tillämpas på FS - ingen ändring i tilldelningen behövs. För 64-66 GHz-bandet kan HDFS dela med andra system - ingen ändring i tilldelningen behövs.

I det tredje gemensamma europeiska förslaget(del 6A3) avseende användningen av 40,5-42,5 GHz-bandet för fasta tjänster, motsätter sig Europa införandet av FSS i region 1 och föreslår att BSS-tilldelningen i region 1 tas bort eftersom det finns allvarliga tvivel om huruvida samexistens mellan trådlösa multimediesystem (multimedia wireless systems - MWS) och osamordnade FSS/BSS jordstationer är genomförbar på detta band i Europa med tanke på att de används i samma stadsmiljöer med hög täthet.

BILAGA III

ORDLISTA

APT Asia-Pacific Telecommunity

BSS Broadcast Satellite Service

CEPT European Conference of Postal and Telecommunications Administrations (Europeiska post- och telesammanslutningen)

CITEL Commission of Inter-American Telecommunications Administrations

CPG Conference Preparatory Group of CEPT (CEPT:s konferensförberedande grupp)

DME Distance Measuring Equipment (utrustning för avståndsmätning)

ECP Gemensamt europeiskt förslag som skall antas av CEPT/CPG

ECTEL Association of the European Telecommunications and Professional Electronics Industry

EITIRT European Information Technology and Telecommunications Industries Roundtable

ERC European Radiocommunications Committee

ERO European Radiocommunications Office of CEPT

ESA European Space Agency (Europeiska rymdorganisationen)

EU Europeiska unionen

FS Terrestrial fixed systems

FSS Fixed Satellite Service (fast satellittjänst)

Galileo European satellite-based navigation and positioning system

GLONASS Global Orbiting Navigation Satellite System of the Russian Federation (Ryska federationens globala satellitnavigationssystem)

GNSS Global Navigation Satellite System (globalt system för satellitnavigation)

GPS Global Positioning System of the United States (Förenta staternas globala positionsbestämningssystem)

GSM Global System for Mobile Communications

GSO Geostationary Orbit (geostationär bana)

ICAO International Civil Aviation Organisation (Internationella civila luftfartsorganisationen)

IMO International Maritime Organisation (Internationella sjöfartsorganisationen)

IMT-2000 International Mobile Telecommunications for the year 2000 (internationell mobilkommunikation för år 2000)

ITU Internationella teleunionen

ITU-R Radiocommunication Sector of the ITU

MSS Mobile Satellite Service (mobilsatellittjänst)

NGSO Non-Geostationary Orbit

RNS Radio Navigation Systems (Radionavigationssystem)

RTD Research & Technological Development (Forskning och teknisk utveckling)

S-PCS Satellite Personal Communications Services (satellittjänster för personkommunikation)

S-UMTS Satellite UMTS

UMTS Universal Mobile Telecommunications System,

WRC World Radiocommunications Conference (Världsonferensen om radiokommunikationer)

WTO Världshandelsorganisationen