Med en ökning av elevantalet med nästan 5 % jämfört med föregående år hör Europaskolan i Frankfurt till dem som växer snabbast, vilket är en följd av personalökningen vid Europeiska centralbanken. I september 2011 fanns 1 136 elever inskrivna, varav 780 i kategori 1. Skolan är för närvarande överbefolkad, och ansökan om en utbyggd infrastruktur har lagts fram till de tyska myndigheterna. Dessa myndigheter har ännu inte klargjort om budgeten för en sådan utbyggnad skulle bäras av delstaten Hesse eller av utrikesministeriet. Skolan planerar vidare att fira sitt tioårsjubileum under 2012.

Efter beslut av Europaskolornas styrelse i april 2007 kommer Europaskolan i Culham successivt att avvecklas under perioden fram till 2017, på grund av att EU:s fusionsforskningsanläggning (JET) flyttar till Cadarache i Frankrike. I början av läsåret 2011/12 togs därför ingen ny förskoleklass in.

Bryssel II är nu den största av de fyra Brysselskolorna, med 3 176 elever i början av läsåret 2011/12. Det stora elevantalet är en ständig påfrestning på skolans organisation. Arbetet med den nya bussparkeringen pågår, och parkeringen kommer att öppnas officiellt 2012, vilket kommer att öka säkerheten på skolgården där ett femtiotal bussar hittills har parkerat två gånger per dag.

Vissa arbeten med infrastrukturen utfördes under 2011, bland annat renoveringar av idrottshallen och luftkonditioneringssystemet.

Den genomsnittliga årskostnaden per elev för alla Europaskolor sammantagna uppgick 2011 till 11 918 euro. Det ekonomiska läget har medfört att bidragen från medlemsstaterna minskat, och vissa medlemsstater utstationerar också färre lärare än tidigare. Vid höstterminsstarten 2011 fanns det 88 tjänster för utstationerade lärare som inte fylldes av medlemsstaterna, vilket är en ökning med 24 tjänster jämfört med det föregående läsåret. Den andel av kostnaderna som har fått täckas av EU-budgeten har därmed ökat.

4.1.Öppnande av skolsystemet – ackrediterade skolor

En av huvudkomponenterna i den reform som antogs av Europaskolornas styrelse i Stockholm 2009 var öppnandet av Europaskolesystemet för deltagande från nationella skolor. Det nya systemet bygger på en ackreditering av nationella skolor, som får rätt att erbjuda en europeisk kursplan och en europeisk studentexamen. Dessa kallas Europaskolor av typ 2, och ger möjlighet för barn till EU-anställda att följa en europeisk kursplan på orter där EU-organ är baserade men där det inte finns någon Europaskola av typ 1. De ackrediterade skolorna finansieras i huvudsak som en del av det nationella skolsystemet, men kan tilldelas ett bidrag från EU-budgeten i proportion till antalet barn till EU-anställda som deltar i undervisningen. Ett beslut om tilldelningen av sådana EU-bidrag antogs av kommissionen den 8 december 2010.

Det är den berörda medlemsstaten som tar initiativet till begäran om ackreditering av en skola. Ackrediteringen tar formen av ett avtal som undertecknas av den rättslige företrädaren för skolan i fråga och av Europaskolornas generalsekreterare, som representant för styrelsen.

Av de sex nationella skolor som har ackrediterats har fem undertecknat ett avtal om bidrag för 2011 och har tagit emot de första utbetalningarna från kommissionen för läsåren 2009/2010, 2010/2011 och 2011/2012. De sammanlagda bidragen från EU för dessa tre läsår uppgår till 7 419 967 euro.

De sex ackrediterade skolorna är: Scuola per l’Europa i Parma (Italien), som är belägen nära Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet, Centre for European Schooling i Dunshaughlin (Irland), belägen nära kommissionens kontor för livsmedels- och veterinärfrågor, School of European Education i Heraklion (Grekland), belägen nära Europeiska byrån för nät- och informationssäkerhet, European Schooling i Helsingfors (Finland), belägen nära Europeiska kemikaliemyndigheten, l'Ecole Européenne de Strasbourg (Frankrike) belägen nära EU-institutionerna i Strasbourg (Europaparlamentet och EU-ombudsmannen) samt l'Ecole Internationale Provence-Alpes-Côte d’Azur i Manosque (Frankrike), belägen nära forskningscentrumet Iter i Cadarache.

Förberedelser pågår för ackreditering av ytterligare tre skolor: en skola för europeisk undervisning i Haag (Nederländerna), som beräknas öppna i augusti 2012, samt Tallinn European Schooling (Estland) och European School of Copenhagen (Danmark).

Öppnandet av Europaskolesystemet för nationella skolor gör det också möjligt att, som ett pilotprojekt, godkänna skolor där visserligen inga barn till EU-anställda är inskrivna men där det erbjuds en europeisk kursplan. Sådana skolor klassificeras då som Europaskolor av typ 3. Tyskland har lagt fram en ansökan för en skola som öppnar i september 2012 i Bad Vilbel.

4.2.Revidering av lönetabellen för utstationerade och lokalanställda lärare

Anställningsvillkoren för den utstationerade personalen vid Europaskolorna fungerar i vissa avseenden parallellt med dem som gäller för anställda vid EU-institutionerna. I samband med reformen av de EU-anställdas tjänsteföreskrifter 2004, särskilt förändringarna av lönetabellen, skedde emellertid ingen motsvarande justering av lönerna för utstationerad personal vid Europaskolorna. Skolornas styrelse antog därför i december 2010 en revidering av lönetabellen, för att anpassa den till förändringarna i tjänsteföreskrifterna för de EU-anställda.

De nya bestämmelserna gäller för personal vars tjänster vid Europaskolorna tagit sin början den 1 september 2011 eller senare. Anställningsvillkoren för den utstationerade personalen vid Europaskolorna har anpassats på samma sätt.

4.3.Problemet med överbefolkning och infrastrukturfrågor

Den ständiga ökningen av antalet ansökningar till skolorna från elever i kategori 1 leder till ett tilltagande utrymmesbehov. Vissa Europaskolor är kraftigt överbefolkade, vilket orsakar praktiska problem dagligen. Detta gäller särskilt Bryssel, Luxemburg, Frankfurt och Varese.

Med tanke på den fortsatta ökningen av antalet barn till EU-anställda och den utveckling av elevantalet som förutses för de kommande åren beslutade Europaskolornas styrelse i april 2010 att be de belgiska myndigheterna att föreslå en plats för en femte Europaskola i Bryssel. Beräkningarna visar att denna femte skola kommer att behövas från och med cirka 2015, trots att skolan i Laeken öppnade i september 2012.

Europaskolornas generalsekreterare skickade flera skrivelser till de belgiska myndigheterna under 2011, i syfte att få fram förslag till nya lämpliga platser för en femte Europaskola. Även kommissionen utövade upprepade påtryckningar för att få igång förhandlingar om lokaliseringen av den femte skolan, i syfte att kunna nå överenskommelse om en plats som är belägen nära de delar av Brysselområdet där många anställda vid EU:s institutioner och organ är bosatta och har sina kontor. I samband med att Elio di Rupo utnämndes till premiärminister i december 2011 riktade kommissionens vice ordförande Maroš Šefčovič en skrivelse till honom, som bland annat innehöll en uppmaning om att ta initiativ till förhandlingar om lokaliseringen av en femte Europaskola. Därefter uppehölls kontakter med de belgiska myndigheterna, inklusive genom en andra skrivelse till premiärministern, men inget officiellt svar med något konkret förslag har ännu kommit in.

Europaskolan Luxemburg II, som ska ha kapacitet att ta emot 3 000 elever, kommer att flytta till sina permanenta lokaler i Bertrange/Mamer från höstterminsstarten 2012. Öppnandet av denna stora och modernt utrustade skola kommer betydligt att underlätta vardagen för alla eleverna, som hittills har delat på det knappa utrymmet i en och samma skola.

Även Europaskolan Bryssel IV, med en kapacitet på 2 800 elever, kommer att flytta in i sina permanenta lokaler i Laeken i september 2012. Det omfattande arbetet med renoveringar och nybyggnation vid denna skola har förflutit enligt planerna.

Eleverna i Bryssel IV har hittills varit inrymda i tillfälliga lokaler i Berkendael, men kommer att börja använda de permanenta lokalerna i Laeken från och med höstterminen 2012. Skolan kommer att göra stora ansträngningar för att få flyttningen att fungera så smidigt som möjligt, både i praktiskt hänseende och genom att involvera eleverna.

4.4.Fördelningen av kostnaderna mellan medlemsstaterna

Beloppet 164 miljoner euro, som var EU:s bidrag till Europaskolorna 2011, utgjorde 60 % av skolornas totala budget.

Bidraget från EU är en balanspost, vars storlek följer av vad medlemsstaterna bidragit med i form av utstationerade lärare, vilka fortsätter att få lön från respektive medlemsstat. Sedan ett par år tillbaka fyller medlemsstaterna allt färre tjänster för utstationerade lärare, vilket inneburit att EU:s bidrag ökat. Kommissionens vice ordförande Šefčovič vände sig till rådet (utbildningsministrarna) och sände en skrivelse till medlemsstaterna i september 2011 för att påminna dem om deras förpliktelser i detta avseende.