EUROPEISKA KOMMISSIONEN Bryssel den 28.4.2021 COM(2021) 213 final RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET, RÅDET, EUROPEISKA EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN SAMT REGIONKOMMITTÉN Europeiska struktur- och investeringsfonderna 2014–2020

Sammanfattande rapport 2020 om programmen på grundval av de årliga

genomföranderapporterna för 2014–2019

{SWD(2021) 86 final}



Europeiska struktur- och investeringsfonderna 2014–2020

Sammanfattande rapport 2020 om programmen på grundval av de årliga

genomföranderapporterna för 2014–2019 1.Inledning De europeiska struktur- och investeringsfonderna (ESI-fonderna) består av fem instrument som förvaltas gemensamt av Europeiska kommissionen och medlemsstaterna: Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf), Europeiska socialfonden (ESF), Sammanhållningsfonden, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu) och Europeiska havs- och fiskerifonden (EHFF). ESI-fonderna finansierar investeringar som utgör ett stort bidrag till unionens strategi för smart och hållbar tillväxt för alla. ESI-fonderna står för 44 % av EU:s budget för perioden 2014–2020 och främjar en harmonisk, balanserad och hållbar utveckling av unionen, skapar ett stort europeiskt mervärde och bidrar till ekonomisk, social och territoriell sammanhållning och konvergens, vilka alla är viktiga förutsättningar för en väl fungerande ekonomisk och monetär union. ESI-fonderna är de viktigaste källorna till medel för flera av von der Leyen-kommissionens övergripande ambitioner. Stöd för en koldioxidsnål ekonomi och för miljön och begränsning av och anpassning till klimatförändringar bidrar till att uppnå de ambitiösa målen i den europeiska gröna given. Investeringarna som stöder utbyggnaden av bredband, den digitala omställningen av ekonomi och teknik, tjänster och kompetenser bidrar till att uppnå målet med ett Europa rustat för den digitala tidsåldern. Att hjälpa företag att bli mer produktiva och konkurrenskraftiga, att investera i vård- och omsorg, utbildning, kompetensutveckling och bostäder samt att ta itu med särskilda utmaningar som landsbygdsområden och dess invånare står inför bidrar till att bygga en ekonomi för människor. ESI-fonderna säkerställer varaktiga förbättringar i ekonomin och i livskvaliteten för alla människor och lämnar inga personer eller regioner på efterkälken i omställningen till en grön och digital ekonomi. ESI-fonderna stöder främst långsiktiga investeringsstrategier men kan också användas för att hantera framväxande behov. För att mildra de negativa effekterna av hälsokrisen och den ekonomiska krisen som orsakats av covid-19-pandemins utbrott styrdes tillgängliga medel från ESI-fonderna snabbt om för att hantera effekterna av krisen. Genom retroaktivt stöd för de utgifter som uppkommit från och med februari 2020 tillhandahöll ESI-fonderna en nödvändig krisreaktion mot krisen genom att ge stöd för inköp av medicinsk utrustning och hjälpa företag, arbetstagare och utsatta grupper av befolkningen att hantera krisen, vilket visade på deras flexibilitet och förmåga att agera snabbt under oförutsedda omständigheter. Detta ledde till en mobilisering av runt 20 miljarder euro fram till utgången av 2020 och en omstyrning av dessa medel för att hantera framväxande akuta behov. I denna rapport redogörs för genomförandet av ESI-fonderna under perioden 2014–2019. Den ger information om framstegen med det finansiella genomförandet och om vad fonderna lyckats uppnå vid utgången av 2019 i fråga om fysisk output och fysiskt resultat. Den bygger på övervakningsinformationen i de årliga genomföranderapporterna från 2019 som medlemsstaterna lämnade till kommissionen gällande deras investeringsprogram. Tidsfristen för inlämning av programmens årliga genomföranderapporter förlängdes från den 30 juni till den 30 september 2020, i enlighet med tillägget om investeringsinitiativet mot effekter av coronaviruset i förordningen om gemensamma bestämmelser. Offentliggörandet av denna rapport sköts därmed upp, vilket gjorde det möjligt för kommissionen att ge viss information om ESI-fondernas finansiella genomförande redan 2020 samt om mobiliseringen av dessa för att mildra effekterna av covid-19-pandemin. I denna sammanfattande rapport från 2020 redogörs för den ökade takten av finansiellt genomförande som upprätthölls under 2019 på alla tematiska områden. Den visar att nivån av finansiellt genomförande överensstämmer med den fleråriga karaktären hos de insatser som finansierats av ESI-fonderna. Mer än 260 miljarder euro, vilket motsvarar 41 % av de totala anslagen, hade spenderats vid utgången av 2019. Framstegen i fråga om det finansiella genomförandet varierade mellan olika tematiska områden, och stödet för konkurrenskraft hos små och medelstora företag, anpassning till klimatförändringar och riskförebyggande samt infrastruktur för transporter och energinätet uppvisade bäst resultat. Resultaten under 2019 överträffade på ett betydande sätt de sammanlagda resultaten under perioden 2014–2018. Tidigare erfarenheter visar att framstegen för de samfinansierade verksamheterna som fick stöd av ESI-fonderna ligger nära nivån av finansiellt genomförande i medlemsstaterna. 2.Översikt över genomförandet 2.1.Finansiellt genomförande 461 miljarder euro i resurser från ESI-fonderna är avsatta för åren 2014–2020, men kostnader som har uppkommit för projektens stödmottagare är berättigade till samfinansiering från fonderna fram till slutet av 2023 (när det gäller Ejflu fram till slutet av 2025). ESI-fonderna har därför en genomförandeperiod på tio år, varav 2019 var det sjätte året. Fonderna, kompletterade med nationell samfinansiering, leder till en total investering på 643 miljarder euro under programperioden 2014–2020. Den finansiella volymen hos de projekt som valts ut av medlemsstater för att få stöd från ESI-fonderna fram till utgången av 2019 uppgår till 570,6 miljarder euro och motsvarar 89 % av de totala anslagen. Detta är en betydande ökning med 17 procentenheter jämfört med situationen vid utgången av 2018 och bekräftar att påskyndandet av projekturvalet som inleddes 2016 fortsatte 2019. Även om det finns skillnader mellan fonder är den allmänna utvecklingen övertygande och visar att medlemsstaterna gör goda framsteg när det gäller att välja ut projekt och att de närmar sig ett fullt utnyttjande av anslagen för programperioden 2014–2020. Långsiktiga investeringsstrategier utmärks vanligtvis av en fördröjning mellan deras olika faser: programplanering, val av insatser, genomförande och utgifter. Det finns sedan tidigare bevis för att det finansiella genomförandet av ESI-fonder brukar gå trögt under de första åren av genomförandet och betydligt snabbare därefter. Perioden 2014–2020 är inget undantag. Utgifterna var bara 7 % vid utgången av 2016, började öka betydligt 2017 och uppgick till 41 % vid utgången av 2019 (och till och med 53 % för Ejflu). Utgifterna förväntas öka ännu mer de kommande åren. De senaste finansiella uppgifterna för 2020 som rapporterats av medlemsstaterna bekräftar den positiva utvecklingen både vad gäller andelen utvalda projekt och utgifter, som uppgick till 101 % respektive 56 % vid utgången av 2020. Ökningen i utgifter med 15 procentenheter 2020 är större än ökningen 2019. Detta antyder att genomförandetakten inte har saktat in under de exceptionella omständigheterna i den kris som orsakats av covid-19-pandemin. Vad gäller utbetalningar från EU-budgeten till medlemsstaterna hade totalt 182,2 miljarder euro betalats ut vid utgången av 2019 (39,5 %, inklusive förfinansiering och mellanliggande betalningar av de deklarerade utgifterna och avdrag för belopp som återvunnits), vilket ökade till 253,7 miljarder euro vid utgången av 2020 (55 %). 2019 drogs 130,3 miljoner euro tillbaka. 2.2.ESI-fondernas viktigaste resultat Regelverket för ESI-fonderna 2014–2020 innehåller en uppsättning gemensamma indikatorer som gör det möjligt för kommissionen att genomföra en tillförlitlig och sammanhängande resultatövervakning av investeringsåtgärder och output. Vid utgången av 2019 hade mer än 13 miljoner projekt valts ut för att få stöd från fonderna.

Fond Sammanlagt antal utvalda projekt vid utgången av 2019 Sammanhållningsfonden 216 088 Ejflu 1 523 204 EHFF 47 038 Eruf 3 211 554 ESF/sysselsättningsinitiativet för unga 8 801 758 Totalt 13 015 692 Inom dessa projekt rapporterades följande resultatuppgifter vid utgången av 2019: ·2,1 miljoner företag hade valts ut för att få stöd från ESI-fonderna, varav 1,6 miljoner företag redan fick stöd. ·184 000 nya arbetstillfällen skapades med stöd från Eruf. ·36,4 miljoner deltagare har gynnats av projekt som har fått stöd från ESF och av sysselsättningsinitiativet för unga. ·Hittills har 1,5 miljon projekt fått stöd för att hjälpa jordbrukssektorn och landsbygdsföretag att bli mer konkurrenskraftiga och för att skapa och upprätthålla arbetstillfällen på landsbygden. 31 miljoner hektar jordbruksmark, eller 18 % av den utnyttjade jordbruksarealen, har valts ut för att få stöd för markförvaltning i syfte att förbättra skyddet av den biologiska mångfalden. ·61 % av den sammanlagda landsbygdsbefolkningen (176 miljoner invånare) omfattas av nästan 3 500 lokala aktionsgrupper inom Leader, som får stöd av Ejflu. ·367 lokala aktionsgrupper för fiske fick stöd från EHFF i slutet av 2019. Av dessa hade nästan 93 % inlett sin verksamhet. 2.3.Ekonomisk omfördelning efter resultatöversynen I enlighet med ESI-fondernas stärkta resultatinriktning under programperioden 2014–2020 avsattes en resultatreserv som motsvarade 6 % av dessa fonder, och dess slutliga tilldelning byggde på villkoret att de delmål som fastställts för 2018 i början av programperioden uppfylldes. Kommissionen granskade resultatet av de program som samfinansierats av ESI-fonderna under 2019. I översynen jämfördes programmens måluppfyllelse fram till utgången av 2018 med delmålen. Resultatreserven tilldelades sedan de prioriteringar som uppnådde sina delmål. Sammantaget bedömdes huvuddelen av prioriteringarna, som motsvarade 84 % av den anslagna resultatreserven, ha uppnått goda resultat. Detta motsvarade 22 miljarder euro av resultatreservens belopp på totalt 26,1 miljarder euro. För de återstående prioriteringarna, som inte uppnådde sina delmål, var medlemsstaterna tvungna att föreslå en omfördelning av den motsvarande resultatreserven (4,1 miljarder euro) för prioriteringar som gett resultat. När det gäller de prioriteringar som inte uppnådde sina delmål berodde detta främst på svårigheter med och svagheter hos genomförandet, såsom lägre efterfrågan på medel än förväntat, tröga administrativa förfaranden som orsakade fördröjningar i projektgenomförandet, inrättandet av mer gynnsamma nationella instrument som trängde undan ESI-medel samt externa faktorer bortom programmyndigheternas kontroll. Resultatöversynen ledde till en betydande omfördelning, som i vissa fall gick längre än att bara omfördela resultatreserven, och bestod av ytterligare ekonomisk omfördelning mellan programmens tematiska områden. Efter att ha bedömt medlemsstaternas förslag till omfördelning antog kommissionen de ändrade programmen i slutet av 2019 och början av 2020. Sammantaget ledde resultatöversynen till en optimering av anslagen från fonderna till tematiska områden som uppvisade goda resultat. Omfördelningen säkerställer högre mervärde och ökad effektivitet hos ESI-fonderna och deras stöd för att uppnå programmens mål. 2.4.ESI-fondernas stöd för att bekämpa covid-19-krisen Covid-19-krisen innebär en stor utmaning för Europeiska unionen som helhet. Nationella, regionala och lokala samhällen befinner sig i främsta ledet i kampen mot sjukdomen och i hanteringen av dess samhällsekonomiska effekter. I mars och april 2020 lanserade kommissionen två åtgärdspaket: investeringsinitiativet mot effekter av coronaviruset och investeringsinitiativet mot effekter av coronaviruset plus för att mobilisera EU:s sammanhållningspolitik och hantera krisen. Europaparlamentet och Europeiska unionens råd antog snabbt de två förslagen. Även om CRII-paketen inte tillhandahåller nya ekonomiska EU-resurser tillhandahåller de likviditet och flexibilitet för att styra om icke spenderade resurser dit de behövs mest. Flexibiliteten inbegriper bland annat överföring av ej anslagna EU-medel mellan fonder och regionkategorier, en omedelbar ökning av likviditet för att förbättra kassaflöde, ett alternativ att öka EU:s samfinansieringsgrad till 100 % för räkenskapsåret 2020–2021 samt möjligheten att införa ersättningsanspråk för utgifter för covid-19 som uppkommit sedan den 1 februari 2020. De investeringar som medlemsstaterna gjort är inriktade på hälso- och sjukvårdssektorn, för att trygga personlig skyddsutrustning, finansiera testning och stödja sjukhus genom att köpa in ytterligare medicinsk utrustning, näringslivet, för att ge rörelsekapital till små och medelstora företag, underlätta digitalisering och inrätta eller omarbeta finansiella instrument, samt stöd för människor, för att inrätta åtgärder för att behålla arbetstillfällen och hjälpa utsatta grupper. Vid utgången av 2020 var nyckeltalen för den resursvolym som styrts om inom de sammanhållningspolitiska fonderna (Eruf, ESF och sammanhållningsfonden) följande: Omfördelning: ·7 miljarder euro för hälsoåtgärder. ·11 miljarder euro för företagsstöd.

·3,1 miljarder i direkt stöd till personer, inbegripet arbetstagare och utsatta grupper. Finansiering och ändrade regler: ·En omedelbar likviditetsökning på 7,6 miljarder euro. ·166 sammanhållningspolitiska program hade valt 100 % EU-samfinansiering och därmed lättat på den nationella samfinansieringen med 6,2 miljarder euro som skulle kunna användas för andra nationella krisåtgärder. ·5,5 miljarder euro hade överförts mellan fonder och mellan regionkategorier. Vid utgången av 2020 hade sammanlagt 19,7 miljarder euro i sammanhållningspolitiska resurser mobiliserats/omfördelats för att motverka krisen. På informationstavlan för coronaviruset på portalen för öppna data finns uppdaterad information om dessa nyckeltal. För att hjälpa till att mildra pandemins samhällsekonomiska effekter på jordbruket och landsbygdsområden infördes en ny Ejflu-åtgärd som gav tillfälligt likviditetsstöd till jordbrukare och företag på landsbygden som drabbats särskilt hårt av covid-19-krisen. Vid utgången av 2020 hade den nya åtgärden aktiverats i över 40 nationella och regionala landsbygdsutvecklingsprogram i 14 medlemsstater. Mer än 700 miljoner euro anslogs för åtgärden. Dessutom har nya alternativ för att använda finansiella instrument med stöd från Ejflu för att finansiera fristående rörelsekapitallån och garantier för små och medelstora företag införts av CRII+. Vid utgången av 2020 infördes sådana alternativ genom sju Ejflu-stödda finansiella instrument inom ramen för covid-19-relaterade ändringar av regionala utvecklingsprogram. Dessutom infördes flera former av flexibilitet för att hjälpa medlemsstater och stödmottagare att hantera pandemins effekter. Till exempel ändrades ändringsförfaranden och kontrollbestämmelser för regionala utvecklingsprogram, och i vissa fall tidigarelades utbetalningar till stödmottagare och tidsfristerna för att lämna in ansökningar för att få stöd förlängdes. Som en följd av covid-19 tillhandahöll EHFF dessutom krisstöd för att kompensera för det tillfälliga upphörandet med fiskeverksamhet och inställd eller minskad produktion och förädling. Dessa åtgärder förväntas att ytterligare upprätthålla tillräckliga genomförandenivåer under 2020 genom att bibehålla investeringar och verksamheter inom ramen för pandemin och stödja den övergripande förbättringstrenden som beskrivs i avsnitt 2.1. Ruta 1: Exempel på ESI-fonder som bidrar till hanteringen av covid-19 •För att ta itu med covid-relaterade utmaningar för Gävleborgs små och medelstora företag (Sverige) ger projektet Vi ställer om! stöd och råd till dessa företag i övergången för att bli mer innovativa, digitala, hållbara och konkurrenskraftiga. Projektet kommer också att skapa en lärandeplattform för utbyte av erfarenheter och analys av covid-krisens effekter för regionen Norra Mellansverige i stort. Hälften av projektets kostnader täcks av Eruf genom ett bidrag på 2,7 miljoner euro. 3.Genomförandet inom centrala tematiska områden I följande avsnitt ges en överblick över fondernas resultat inom huvudsakliga politikområden. Offentliggörandet av denna sammanfattande rapport för 2020 sammanfaller med uppdateringen av ESI-fondernas portal för öppna data, som visar den finansiella volymen för utvalda projekt och utgifter, samt prognoserna och resultaten för de gemensamma indikatorerna, såsom de rapporterats för 2019 av programmyndigheterna. Portalen innehåller de senaste rapporterade värdena, som kan variera beroende på vilka data som finns tillgängliga när denna text har färdigställts. 3.1.Smart tillväxt: Forskning och innovation, informations- och kommunikationsteknik samt konkurrenskraften hos små och medelstora företag Totalt 189 miljarder euro, vilket motsvarar 30 % av de totala medlen, är avsatta för smarta mål och omfattar forskning, teknisk utveckling och innovation, informations- och kommunikationsteknik och konkurrenskraft hos små och medelstora företag. Vid utgången av 2019 motsvarade de projekt som valts ut för dessa mål 144 miljarder euro, 88 % av de totala anslagen (medel som tilldelats projekt i grafen nedan), medan 64,5 miljarder euro, motsvarande 40 % av anslagen, redan hade betalats ut till projekts stödmottagare (medel som spenderats i projekt). Medel som tilldelats projekt Medel som spenderats i projekt Forskning och innovation Informations- och kommunikationsteknik Konkurrenskraft hos små och medelstora företag Finansiellt genomförande (i % av det totala planerade beloppet) Totalt planerat belopp (EU-nivå + nationell nivå, miljarder euro)

ESI-fonderna används för att främja forskning och innovation och är av avgörande vikt för att hjälpa medlemsstater och regioner att skapa de nödvändiga förhållandena för innovation, forskning och utveckling i praktiken. Stöd för innovation genom smarta specialiseringsstrategier är avgörande för flera av kommissionens prioriteringar, särskilt den europeiska gröna given, en ekonomi för människor och ett Europa rustat för den digitala tidsåldern. Betydande resultat inom området forskning och innovation hade registrerats vid utgången av 2019. Som en följd av Eruf-stöd samarbetade exempelvis mer än 34 000 företag med forskningsinstitut (53 % av målet) och mer än 17 000 företag introducerade nya produkter på marknaden (59 % av målet och en ökning med 20 procentenheter sedan 2018). ESI-fonderna bidrar i betydande grad till den europeiska ekonomins digitala omställning genom att förbättra IKT-infrastruktur och ge människor, företag och offentliga myndigheter möjlighet att använda en ny generation teknik och kompetenser. Projekturvalet ökade i betydande grad under 2019 till 3 miljarder euro, vilket motsvarade 83 % av de totala anslagen. Utbetalningarna, som släpar efter andra politikområden (27 % av de totala anslagen), håller snabbt på att komma ifatt med en ökning på 12 procentenheter under 2019. ESI-fonderna kommer att bidra till ett Europa för den digitala tidsåldern, och huvuddelen av investeringarna förväntas genomföras under och efter 2020. Över 4,5 miljoner hushåll gynnas redan av förbättrad tillgång till bredband tack vare Eruf-stödda projekt. Nästan 12 miljoner hushåll förväntas kunna dra nytta av detta i slutet av programperioden. I landsbygdsområden drog mer än 1 400 investeringsverksamheter nytta av sammanlagt 830 miljoner euro i Ejflu-stöd för att förbättra tillgången till, användningen av och kvaliteten hos informations- och kommunikationsteknik. Över 5 miljoner människor i landsbygdsområden har dragit nytta av förbättrad IT-infrastruktur eller förbättrade IT-tjänster. Med 16 % av ESI-fondernas totala anslag inriktade på små och medelstora företag är Eruf, Ejflu och EHFF de viktigaste källorna till EU-medel för små och medelstora företag, vilket bidrar till kommissionens prioritering att främja ”en ekonomi för människor”. Fonderna ger nödvändigt stöd för att företag ska kunna växa och bli mer produktiva och konkurrenskraftiga och för att verksamheter ska kunna införa innovativa lösningar. Detta är ett av de stödområden som uppvisade bäst resultat vid utgången av 2019, med 90 % av det planerade beloppet redan tilldelat projekt och nästan 50 % spenderat. Under samma period hade 1,1 miljoner företag valts ut för att få stöd från Eruf i form av bidrag, finansiella instrument eller icke-finansiellt stöd. Av dessa hade 600 000 redan dragit nytta av stöd och genomfört sina projekt. Detta utgör en betydande ökning (42 procentenheter) jämfört med resultatet vid utgången av 2018. Tack vare stöd från Eruf har det redan skapats 184 000 arbetstillfällen på de stödmottagande företagen (46 % av målet), och ytterligare 190 000 arbetstillfällen förväntas skapas genom projekt som redan valts ut. Nästan 45 % av det EHFF-stöd som getts ut har avsatts för att förbättra små och medelstora företags konkurrenskraft, varav de flesta är verksamma i avlägset belägna samhällen. Ruta 2: Exempel på ESI-fonder som bidrar till smart tillväxt •Slovenien stöder flera innovativa forsknings- och utvecklingsprojekt för att hjälpa företag att utveckla nya eller förbättrade produkter, processer eller tjänster med högt mervärde och marknadspotential. Ett sådant exempel är hemmasystemet HIQ, som är ett system för enheter och mjukvara för hemautomation. Dess främsta funktion är att kontrollera hemutrustning (lampor, persienner, uppvärmning och kylning). Det kan dock även ha mer sofistikerade funktioner, såsom energihantering. Projektet för hemmasystemet HIQ drar nytta av ett stöd från Eruf på 400 000 euro. •I Valencia (Spanien) gjordes en mobilapp för att kommunicera med sjukvårdspersonal, hantera vårdbesök och undvika att behöva stå i kö tillgänglig för användare tack vare insatsen ”GVA-Salut: Främjande av digitala offentliga tjänster inom e-hälsa”. Applikationen har ökat effektiviteten, tillgängligheten och kvaliteten hos hälso- och sjukvårdstjänster i hela regionen. I och med covid-19-utbrottet infördes en ny funktion för att sprida information om åtgärder och rekommendationer till alla användare. I april 2019 uppgick antalet användare till över 400 000 medan antalet bokade vårdbesök hade stigit till 200 000. Den totala investeringen för det här projektet uppgår till 34 miljoner euro, med ett Eruf-bidrag på 17 miljoner euro. •Regadio de Precisão – Precisionsbevattning (Portugal): En operativ grupp inom det europeiska innovationspartnerskapet för produktivitet och hållbarhet inom jordbruket med stöd från Ejflu inrättades för att utveckla nya jordbruksverktyg som kommer att göra det möjligt för jordbrukare att bruka cirkelbevattning på ett mer effektivt sätt. Projektet gör det möjligt för jordbrukare att bevattna och gödsla på ett mer effektivt sätt på grundval av information och skräddarsydda råd som tar hänsyn till jordegenskaper, vattenreserver i jorden och grödan i fråga. •Utvecklingen av småskaliga fiskerier och vattenbruksföretag i det västlitauiska FLAG-området är en viktig del av den ekonomiska utvecklingen av regioner såsom Klaipeda och Priekulė. Detta projekt, som genomförts av ett litet lokalt företag, syftar till att förbättra förädlingen av lokala fiskeri- och vattenbruksprodukter genom en rad EHFF-finansierade strategiska investeringar. 3.2.Hållbar tillväxt: koldioxidsnål ekonomi, klimatförändring, miljö samt transport- och energinät Finansiellt genomförande (i % av det totala planerade beloppet) Genom att ge stöd till klimatneutrala, rena och cirkulära ekonomiska investeringar samt investeringar för miljön och anpassning till klimatförändringar bidrar ESI-fonderna (särskilt Ejflu, Eruf och sammanhållningsfonden) i betydande grad till ambitionerna i den europeiska gröna given. Programmen avsatte 250,6 miljarder euro för hållbar utveckling, vilket motsvarar 39 % av de totala anslagen. Vid utgången av 2019 hade 208,6 miljarder euro tilldelats projekt (92 % av de avsatta medlen), och 101,4 miljarder euro hade spenderats (45 % av det totala planerade beloppet). Medel som tilldelats projekt Medel som spenderats i projekt Koldioxidsnål ekonomi Anpassning till klimatförändring och riskförebyggande Miljöskydd och resurseffektivitet Nätinfrastruktur inom transporter och energi Totalt planerat belopp (EU-nivå + nationell nivå, miljarder euro) Under 2014–2020 tilldelades projekt med klimatåtgärdsmål 25 % av ESI-fondernas medel. Dessa omfattar en stor mängd olika åtgärder inom områdena koldioxidsnål ekonomi, cirkulär ekonomi, riskförebyggande, miljöskydd, ren rörlighet i städer och relaterad forsknings- och innovationsverksamhet. ESI-fondernas bidrag varierar från 57 % av Ejflus totala budgetanslag som anslagits för klimatmål till 27 % av sammanhållningsfondens totala anslag, 19 % av EHFF:s totala anslag och 17 % av Eruf:s totala anslag. De belopp som tilldelats och spenderats av projekt med mål gällande begränsning av klimatförändringar ökade i betydande grad under 2019 när programgenomförandet påskyndades, även om deras andel av de totala beloppen fortsätter att ligga under den planerade volymen för sammanhållningsfonden, Eruf och EHFF. Ejflu och ESF överträffar det planerade anslaget för klimatmålen. I bilaga 3 finns närmare information om fondernas klimatanslag och klimatutgifter. Det finns betydande skillnader vad gäller de finansiella framstegen inom de olika tematiska områdena. Anpassning till klimatförändringar och riskförebyggande är ett av de tematiska mål som utvecklas snabbast när det gäller de belopp som redan spenderats av stödmottagare. Å andra sidan släpar investeringar för en koldioxidsnål ekonomi efter på grund av en mycket trög start under programperiodens första år, som fortfarande inte har tagits igen trots påskyndandet de senaste tre åren. Detta beror på den stora andelen ESI-fonder som ger stöd till infrastrukturinvesteringar, såsom energieffektivitet i byggnader, förnybar energi, smarta eldistributionsnät eller hållbar transport i städer, där projektgenomförandets cykel tenderar att vara längre. Fram till utgången av 2019 hade följande konkreta resultat registrerats: · Kapaciteten för produktion av förnybar energi kommer att ökas till 5 800 MW (81 % av målet), varav 2 100 MW redan har installerats, nästan dubbelt så mycket jämfört med den kapacitet som installerats vid utgången av 2018. ·Energiprestandan i 598 000 hushåll (96 % av målet) kommer att förbättras. Upp till 285 000 hushåll drog redan nytta av de förbättrade förhållandena i slutet av 2019, vilket är 100 000 fler än vid utgången av 2018. ·Offentliga byggnaders energiförbrukning kommer årligen att minska med 6,1 terawattimmar (92 % av målet), varav 1,2 terawattimmar redan har sparats in varje år, vilket innebär dubbelt så goda resultat jämfört med resultaten vid utgången av 2018.

·21 miljoner människor kommer att gynnas av förbättrad vattenförsörjning (vilket redan överträffar målet med 80 %), varav 2,5 miljoner människor redan gynnas av detta (dubbelt jämfört med resultatet vid utgången av 2018). ·Åtgärder för skydd mot översvämningar kommer att minska utsattheten för minst 40 miljoner människor (161 % av målet), varav 7,5 miljoner inte längre är i riskzonen för översvämningar på grund av investeringar som fått stöd av ESI-fonder. ·Projekt för ren transport i städer ledde till 102 km nya eller förbättrade spårvagns- och metrolinjer (21 % av målet) med ytterligare 400 km i projekt som höll på att genomföras. ·Genom bättre hantering av jordbruk och skogsmark har EU uppnått 99 % av sina Ejflu-mål för 2023 gällande koldioxidbindning och koldioxidbevarande samt minskning av växthusgaser och ammoniakutsläpp inom jordbruket. ·40 % av det EHFF-stöd som gavs till fiskeri- och vattenbrukssektorer inom ramen för det tematiska målet ”Bevara och skydda miljön och främja ett effektivt resursutnyttjande” har avsatts för att bevara och skydda miljön, till exempel genom skydd av Natura 2000-områden, samt för att främja resurseffektivitet och minska mängden avfall. Ruta 3: Exempel på ESI-fonder som bidrar till hållbar tillväxt • I den tjeckiska staden Zlín finansierade ett stöd från Eruf på 3 miljoner euro köpet av sju nya trådbussar med ett innovativt inbyggt batterisystem för trafikering av en nyligen förlängd transportsträcka i staden. Tack vare batterierna kan bussarna färdas upp till 12 kilometer längre än de vanliga busslinjerna vilket gör det möjligt för fler av stadens invånare att använda detta säkra och miljövänliga transportmedel. •I Irland möjliggör Mary Elmes-bron välbehövlig trafik med flera färdmedel över floden Lee i hjärtat av Cork City. Bron främjar miljövänligare transport genom att tillhandahålla gång- och cykelåtkomst mellan två viktiga delar av staden för upp till 11 000 personer dagligen. Projektet drog nytta av 1,5 miljoner euro i stöd från Eruf. •I Varna i Bulgarien stöttade EHFF fiskeriföretaget Lavrak. Ltd, genom en investering för att förbättra deras fiskeverksamhets finansiella och miljömässiga hållbarhet. Det är ett familjeföretag med verksamhet som sträcker sig från fiske till försäljning, marknadsföring och kommunikation. EHFF har varit där under resan för att hjälpa dem att expandera och stödja dem under covid-19-pandemin. •Ett projekt i Slovenien tog miljövänlig vinodling i ett familjejordbruk ett steg längre med stöd från Ejflu för att utveckla metoder för noll avfall som använder alla restprodukter från druvorna på ett hållbart och cirkulärt sätt. Frön, olja och mjöl från processen har visat sig vara mycket uppskattade bland kunderna. På vingårdarna odlas det utan växtbekämpningsmedel och med minsta möjliga användning av insektsbekämpningsmedel. Under vinframställningsprocessen produceras 0 % avfall tack vare cirkulära metoder och ny produktutveckling. 3.3.Tillväxt för alla: sysselsättning, social delaktighet och utbildning EU fortsätter att ge avgörande impulser till sin sociala agenda, särskilt sedan antagandet av den europeiska pelaren för sociala rättigheter. I detta sammanhang har ESI-fonderna underbyggt strukturella reformer, bland annat modernisering av allmännyttiga tjänster, och uppmuntrat till sysselsättning för ungdomar, minskat fattigdomen och ojämlikhet och tagit itu med jämställdhetsproblem samt aspekter som rör social delaktighet, såsom hemlöshet och utestängning från bostadsmarknaden. Mer än 174 miljarder euro har planerats för detta område, särskilt från ESF. Vid utgången av 2019 motsvarade de projekt som valts ut för att få stöd 123 miljarder euro, eller 85 % av de totala anslagen, och de totala utgifterna var 57,5 miljarder euro, eller 40 % av det totala planerade beloppet. Medel som tilldelats projekt Medel som spenderats i projekt Hållbar och kvalitativ sysselsättning Social delaktighet Allmän och yrkesinriktad utbildning Finansiellt genomförande (i % av det totala planerade beloppet) Totalt planerat belopp (EU-nivå + nationell nivå, miljarder euro) Projekt värda 49 miljarder euro valdes ut för att förbättra möjligheterna till sysselsättning och ledde till att 36,4 miljoner deltagare fick stöd av ESF och sysselsättningsinitiativet för ungdomar, inklusive nästan 14,6 miljoner arbetslösa och 13,9 miljoner inaktiva deltagare. I slutet av 2019 hade 4,5 miljoner människor hittat arbete tack vare stöd från ESF och sysselsättningsinitiativet för unga. Bland dessa deltagare utgör lågkvalificerade 49 % av alla personer. 15 % var migranter, hade utländsk bakgrund eller tillhörde en minoritetsgrupp. Kvinnors och mäns deltagande i ESF-stödd verksamhet är i stort sett jämnt fördelat på EU-nivå (52 % är kvinnor). Antalet deltagare inom ESF och sysselsättningsinitiativet för unga har ökat sedan utgången av 2016, vilket innebär att genomförandet av projekten sker i allt snabbare takt. Investeringar i sysselsättning har gett goda resultat. Utöver ESF har sysselsättningsinitiativet för unga fortsatt att ge betydande finansiering för att stödja unga människor i de stödberättigade medlemsstaterna. Sysselsättningsinitiativet för unga uppvisar en god utveckling, med 10,4 miljarder euro som hade anslagits till 227 000 projekt vid utgången av 2019. De utgifter som deklarerades visar på ett stabilt genomförande i praktiken. I slutet av 2019 hade cirka 3 miljoner ungdomar deltagit i följande åtgärder med stöd från sysselsättningsinitiativet för unga: ·Cirka 2 miljoner deltagare hade slutfört insatsen inom initiativet. ·Mer än 900 000 deltagare hade erbjudits antingen ett arbete, fortsatt utbildning, en lärlingsplats eller yrkesutbildning. ·Cirka 1,4 miljoner deltagare, som deltog i utbildning eller yrkesutbildning, hade erhållit en examen eller fått sysselsättning, inklusive som egenföretagare.

På området social delaktighet, där ESF är den största bidragsgivaren, motsvarar de projekt som hittills valts ut nästan 57 miljarder euro. Tack vare stöd från ESF hade 2,5 miljoner deltagare med funktionshinder, 5,6 miljoner deltagare som var invandrare, hade utländsk bakgrund eller tillhörde en minoritet, samt 6,5 miljoner deltagare som tillhörde andra missgynnade grupper i slutet av 2019 fått hjälp att förbättra sina anställningsmöjligheter och utveckla kompetenser som efterfrågas på arbetsmarknaden. På utbildningsområdet hade 41,8 miljarder euro avsatts för konkreta projekt. Vid utgången av 2019 var det 17,8 miljoner lågkvalificerade personer som hade fått hjälp, 5,5 miljoner som erhållit en kvalifikation och 1,8 miljoner som deltog i utbildning, tack vare stöd från ESF. Som ett resultat av stöd från Eruf har kapaciteten hos infrastruktur för barntillsyn och utbildning byggts ut för 15 miljoner människor (8,7 miljoner fler än i slutet av 2018), och 39 miljoner människor gynnas nu av förbättrade hälso- och sjukvårdstjänster i hela EU (11,3 miljoner fler än i slutet av 2018). Ejflu gav stöd till över 63 000 insatser för att förbättra den sociala delaktigheten på landsbygden. Ejflu gav också stöd till lokala samhällen på landsbygden för att genomföra deras egna lokala utvecklingsstrategier. Nästan 3 500 lokala aktionsgrupper står för över 60 % av landsbygdsbefolkningen i EU och för samman intressenter från den offentliga och privata sektorn och civilsamhället i ett särskilt område. Ruta 4: Exempel på ESI-fonder som bidrar till tillväxt för alla •I Belgien inrättade kunskapscentret för kreativa industrier, Technocité, i närheten av Mons i Vallonien, på grund av covid-19 föreläsningar på nätet för att deltagare skulle kunna fortsätta med sina utbildningskurser. Cirka 3,3 miljoner euro från ESF har gjort det möjligt för lärare och elever att fortsätta med sina kurser på Technocités kompetenscenter. Utbildningskursernas fokus ligger på ämnen såsom it-säkerhet, artificiell intelligens, virtuell verklighet, sakernas internet, ljuddesign mm. ESF ger också stöd till ”Stuyfplek”, ett nätverk som främjar personlig utveckling för personer från missgynnade grupper och personer med funktionsnedsättning, för att hjälpa dem att hitta ett arbete. Projektet, som har erhållit 377 000 euro i EU-medel, har anpassats i snabb takt för att hitta nya sätt för utbildning och interaktion genom föreläsningar och utbildning på nätet under coronakrisen. •Projektet ”Empleaverde” i Spanien, som är samfinansierat av ESF och har en budget på 47 miljoner euro, skapar gröna jobb, främjar entreprenörskap och bidrar till att bygga en rättvisare, grönare och mer motståndskraftig ekonomi i Spanien. Verksamheten, som fortsatte under covid-19-pandemin, inbegriper förbättring av övergripande färdigheter, strategier för aktivt jobbsökande, hur man bygger nätverk och skapar yrkesmässiga kontakter samt utveckling av emotionell intelligens. Hittills har programmet samfinansierat 339 projekt och arbetar tillsammans med 500 organisationer. Det har gett stöd till 1,3 miljoner mottagare och bidragit till att skapa 2 600 företag. •I Luxemburg öppnades en matvarubutik och ett socialt kafé med stöd från Ejflu för att hjälpa personer med intellektuell funktionsnedsättning att komma in på arbetsmarknaden. Cirka 40 workshoppar har anordnats med mer än 500 deltagare. Vissa personer med intellektuell funktionsnedsättning blev hjälplärare i tvål- och stearinljusworkshopparna. Två arbeten skapades för personer med särskilda behov. I samarbete med Fairtrade Luxemburg skapades ett temärke med ekologisk certifiering. Förpackningarna görs under en workshop för personer med särskilda behov. •Det nya centret för äldrevård i den polska kuststaden Sopot är utformat för att ge regionen Pomorskies äldre invånare tillgång till ett brett utbud av specialiserade vårdtjänster som tidigare inte fanns tillgängliga lokalt. Utöver sluten och öppen vård på plats inbegriper dessa tjänster vårdstöd via telefon dygnet runt för patienter, deras familjer och anhörigvårdare. Dessutom har öppnandet av centret redan lett till 70 nya jobb. Kostnaden uppgick till 6,6 miljoner euro, och projektet fick stöd från Eruf genom ett bidrag på 4,6 miljoner euro. •De lokala aktionsgrupperna för fiske Chioggia och Po Delta i Italien har med framgång lyckats övertyga en gymnasieskola om att inrätta ett officiellt utbildningsprogram i kommersiellt fiske och fiskeproduktion. Med stöd från EHFF har de lokala aktionsgrupperna för fiske tillsammans med fiskerinäringen och lokalsamhället använt sin främjande verksamhet, som finansierats genom EHFF, för att locka till sig sina första grupper av elever som kommer att bli framtidens entreprenörer. 3.4.Förbättra den institutionella kapaciteten och bidra till effektiv offentlig förvaltning Totalt planerat belopp (EU-nivå + nationell nivå, miljarder euro) Vid utgången av 2019 hade uppskattningsvis 5,2 miljarder euro tilldelats projekt som rör institutionell kapacitet och institutionella reformer, vilket motsvarar 83 % av det planerade beloppet på 6,2 miljarder euro (främst från ESF-programmen). Utgifterna uppgick till 1,8 miljarder euro (30 % av det totala planerade beloppet). Utöver stöd från ESI-fonderna kompletterades denna insats av stöd genom stödprogrammet för strukturreformer, som nu gjorts om till instrumentet för tekniskt stöd. Medel som tilldelats projekt Medel som spenderats i projekt Effektiv offentlig förvaltning Finansiellt genomförande (i % av det totala planerade beloppet) Inom ramen för detta mål har följande uppnåtts: ·487 782 deltagare har fått stöd från ESF. ·2 331 projekt som riktat sig mot nationella, regionala eller lokala offentliga förvaltningar eller allmänna tjänster har fått stöd från ESF. Genomförandet av projekt som inriktas på kapacitetsuppbyggnad för berörda parter inom utbildning, livslångt lärande, yrkesutbildning samt sysselsättnings- och socialpolitik släpar efter, med ett projekturval som fortfarande låg under 40 %. Anledningen till förseningen skiljer sig åt mellan medlemsstaterna. Rättsliga ändringar kan till exempel påverka genomförandet eller svårigheterna kan bero på insatsens innovativa och komplexa drag. Ruta 5: Exempel på stöd från ESI-fonder för att förbättra den institutionella kapaciteten •I Italien genomförs ett ESF-projekt för att förbättra den administrativa kapaciteten i små kommuner (t.ex. kommuner med en befolkning på upp till 5 000 invånare och kommuner som har skapats genom sammanslagning av kommuner med upp till 5 000 invånare) samt för att främja effektiva offentliga tjänster, god styrning och institutionell kapacitetsuppbyggnad på lokal nivå. Med en total budget på 42 miljoner euro kommer projektet att ha inverkan på kvaliteten hos tjänster för medborgare och företag, stärka kompetensen hos lokala myndigheter när det gäller att genomföra de insatser som fått stöd av ESI-fonder genom lämpliga insatser för digital omorganisering och tillgång till data, stärka flernivåstyrning och delta i processen att reformera lokala myndigheter. 3.5. Territoriell utveckling och stadsutveckling

Under 2014–2020 anslogs cirka 32 miljarder euro till integrerad territoriell utveckling och hållbar stadsutveckling. Genomförandet av dessa strategier drabbades av vissa förseningar under programperiodens första år på grund av förseningar i slutförandet av strategierna och inrättandet av de administrativa förfaranden som skulle säkerställa ett decentraliserat genomförande. Inom ramen för de sammanhållningspolitiska fonderna hade 23 miljarder euro tilldelats projekt fram till slutet av 2019, vilket motsvarar 73 % av de planerade anslagen. Nivån för utgifter ökade i snabb takt på grund av projekten och uppgick till 8,3 miljarder euro (26 % av de planerade anslagen) vid utgången av 2019. Detta är en markant ökning jämfört med 1,2 miljarder euro vid utgången av 2017. De utvalda projekten inom ramen för de integrerade utvecklingsstrategierna fram till utgången av 2019 kommer att uppnå följande: 42 miljoner kvadratmeter av renoverat eller nyutvecklat stadsrum (141 % av målet) tillgängligt för allmänheten. 2,6 miljoner kvadratmeter av renoverade eller nybyggda offentliga byggnader (111 % av målet). Nästan 21 000 renoverade bostäder (88,1 % av målet). Liksom det finansiella genomförandet släpar det fysiska genomförandet efter och uppgår till mellan 15 % och 30 % av målvärdena.



Ruta 6: Exempel på ESI-fonder som ger stöd till territoriell utveckling och stadsutveckling •I Polen har det postindustriella området och den tidigare övervuxna parkeringsplatsen i Krakows förorter gjorts om till en grön plats för rekreation och umgänge för alla invånare. Parken Przystań Wisła skapades med stort deltagande från allmänheten, som valde parkkonceptsprojektet efter breda offentliga samråd. I parken finns ett kafé, en lekplats och ett utomhusgalleri för konst där lokala konstnärer kan ställa ut sitt arbete. Parken har också en regnträdgård och ett allmänt grönsaksland. Parken är tillgänglig för personer med funktionsnedsättning. Investeringen för detta projekt uppgick till 603 462 euro, med ett stöd från Eruf på 319 243 euro. 3.6.Territoriellt samarbete Eruf ger stöd till program för territoriellt samarbete som investerar i gränsöverskridande, transnationella och interregionala projekt. Dessa program motsvarar 12,6 miljarder euro av de planerade anslagen, varav 11,8 miljarder euro redan hade tilldelats projekt vid utgången av 2019. Dessa projekt genererade 3,8 miljarder i utgifter, vilket motsvarar 30 % av de planerade anslagen. Fram till utgången av 2019 gick det finansiella genomförandet av samarbetsprogrammen därför långsammare än genomförandet av de nationella/regionala programmen. Några av programmen inom territoriellt samarbete ingår i de aggregerade indikatorerna för de centrala tematiska områdena för investeringar ovan, medan några särskilda indikatorer mäter samarbetsaspekten i de projekt som fått stöd. ·17 500 företag och 3 600 forskningsinstitut har deltagit i gränsöverskridande, transnationella eller interregionala forskningsprojekt. ·107 000 personer har gynnats av gränsöverskridande rörlighetsinitiativ. ·Mer än 80 000 personer har deltagit i gemensamma lokala sysselsättningsinitiativ och gemensamma utbildningskurser. Ruta 6: Exempel på ESI-fonder som ger stöd till territoriellt samarbete •I gränsregionerna mellan Frankrike och Spanien, där tillgänglighet i vissa bergområden ibland kan vara begränsad, skapade projektet EGAL-URG ett mobilt sjukhus för katastrof- och krissituationer, inbegripet för åtgärder mot covid-19-krisen. Vad som ser ut som en vanlig skåpbil blir inom loppet av 20 minuter ett sjukhus med all nödvändig utrustning för att ta hand om 18 patienter, och det har en liten intensivvårdsenhet med plats för åtta patienter. Projektet drog nytta av 1,5 miljoner euro i stöd från Eruf. •Det europeiska territoriella samarbetsprojektet för Alpområdet ”Smarta byar” gör avlägset belägna byar i Frankrike, Italien, Tyskland, Österrike, Schweiz, Liechtenstein och Slovenien smartare. En strategi för smarta byar i bergområden skulle kunna frigöra potentialen hos lokala aktörer och göra deras regioner mer attraktiva att arbeta och leva i. Projektet är nu en del av en makroregional strategi (EU:s strategi för Alperna) och är helt integrerat i kommissionens strategi för smarta byar. 2 miljoner euro av den totala investeringen på 2,6 miljoner euro tillhandahölls av Eruf. 4.Medlemsstaternas utvärderingsarbete Det har gjorts betydande framsteg i medlemsstaternas utvärderingsinsatser det senaste året när det gäller att bedöma måluppfyllelsen, förfarandena i centrum för genomförandet och resultaten och effekterna av de åtgärder som fått stöd. Detta innebär ett stort åtagande när det gäller att generera underlag för beslutsfattande, i enlighet med politikens tydligare resultatinriktning. Utvärderingsansträngningarna har ökat betydligt jämfört med programperioden 2007–2013, även tack vare olika typer av stöd från kommissionen. Det ökade antalet slutförda utvärderingar har gett stor kunskap om genomförandet av programmen och deras effektivitet. Även om det är svårt att dra generella slutsatser från resultaten har ESI-fonderna varit effektiva på många områden och gett konkret stöd till olika typer av stödmottagare i den offentliga och privata sektorn samt till enskilda personer. Tillväxt för alla är det område där EU-mervärde är som tydligast och där de flesta genomförda effektutvärderingar hittills är koncentrerade. Utvärderingar inom deras respektive områden ger medlemsstaterna värdefull information för att utforma politiken, vilket inbegriper förberedelsen av programmen för 2021–2027. De tillgängliga resultaten kommer att kompletteras av ett ökande antal effektutvärderingar under programperiodens sista år, när fler resultat förväntas komma. Nya utmaningar kommer att dyka upp när det är tid att utvärdera effekterna. Kommissionen kommer att fortsätta att stödja medlemsstaterna genom särskilda nätverk och tjänster. Arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar som medföljer denna rapport ger mer information om resultaten av de utvärderingar av programmen som fått stöd från ESI-fonder och som genomförts av medlemsstaterna och kommissionen. 5.Slutsatser