Bryssel den 10.11.2010

KOM(2010) 658 slutlig

2010/0324 (NLE)

Förslag till

RÅDETS FÖRORDNING

om fastställande för år 2011 av fiskemöjligheterna för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i EU-vatten och, för EU-fartyg, i vissa andra vatten än EU-vatten

MOTIVERING

1. BAKGRUND |

Motiv och syfte Ministerrådet måste varje år fatta beslut om fiskemöjligheterna för fiskbestånden i Atlanten, Nordsjön och för de internationella fisken där EU:s fartyg deltar. Det är den viktigaste förordningen om fiskemöjligheter sett till antalet reglerade bestånd. Tillsammans med de förordningar där fiskemöjligheterna fastställs för Östersjön, Svarta havet och djuphavsbestånd (de senare vart annat år) begränsar förordningen upptagningen av bestånden till nivåer som måste stämma överens med de övergripande målen för den gemensamma fiskeripolitiken. I rådets förordning (EG) nr 2371/2002 av den 20 december 2002 om bevarande och hållbart utnyttjande av fiskeresurserna inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken[1] anges målen för de årliga förslagen till begränsningar av fångster och av fiskeansträngningen för att säkerställa att EU:s fiske är ekologiskt, ekonomiskt och socialt hållbart. De fiskemöjligheter som fastställs i dessa förordningar visar i hur hög grad fiskeripolitiken som helhet är framgångsrik. Alla de instrument som EU använder sig av för att förverkliga de politiska målen bör kunna säkerställa att resursbasen för EU:s fiske utnyttjas på rätt nivå och inte överfiskas. Förvaltningen består dock inte bara av begränsningar av fiskemöjligheterna. Även flottpolitiken och kontrollen av fiskeverksamheten spelar en avgörande roll i detta sammanhang, för att bara nämna två andra områden där det aktivt utarbetas regleringar som led i fiskeripolitiken. Den viktigaste aspekten av de årliga förordningarna om fastställande av fiskemöjligheter är den korta giltighetstiden. Skälen till detta är främst historiska och har att göra med hur det i den gemensamma fiskeripolitiken läggs fast hur havsområdet och resurserna där ska delas mellan de nationella flottorna i EU. Den årliga processen med EU-täckande samtycke är viktig att behålla som grund för politiken. Detta utesluter dock inte att det också införs mer långsiktiga strategier för förvaltningen. EU har gjort stora framsteg på detta område och det finns nu fleråriga planer för förvaltningen av viktiga bestånd av kommersiellt intresse, och de årliga totalt tillåtna fångstmängderna och taken för fiskeansträngningen ska fastställas i överensstämmelse med dessa planer. Den övergripande bedömningen är att fleråriga planer fungerar, eftersom de flesta bestånd som regleras på detta sätt generellt klarar sig bättre än andra bestånd. Särskilt i tider när bestånden är knappa krävs det ett långsiktigt perspektiv för att kunna fatta meningsfulla politiska beslut som har en rimlig chans att åstadkomma de önskade resultaten. Sedan fem år tillbaka offentliggör kommissionen varje år ett meddelande med en genomgång av den aktuella situationen som förslagen till fiskemöjligheter ska svara mot. I år innehåller kommissionens meddelande Samråd om fiskemöjligheter 2011 (KOM(2010)241 slutlig) vissa goda nyheter i och med att läget för vissa bestånd har förbättrats. För många fiskbestånd rekommenderas det dock fortfarande att fångsterna minskas till noll eller till lägsta möjliga nivå. Många bestånd befinner sig utanför säkra biologiska gränser. Trots de bevarandeåtgärder som fastställts inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken återfinns alldeles för många bestånd i dessa sårbara kategorier, och det är alldeles för få bestånd som man kan konstatera några förbättringar för. En analys bekräftar att vi behöver förstärka bevarandeåtgärderna för överutnyttjade fiskbestånd. Rekommendationerna från Internationella havsforskningsrådet (Ices) och vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen (STECF) understryker återigen det oroande läget för många fiskbestånd i EU-vatten. Förbättringar konstateras dock för vissa viktiga bestånd, t.ex. kummel, tunga och marulk. Som svar på kommissionens begäran har Ices gett rekommendationer om en förvaltningsstrategi som ska leda fram till en maximal hållbar avkastning 2015. Detta är ett mål som EU har åtagit sig att uppnå när man gav sitt samtycke till slutsatserna vid världstoppmötet om hållbar utveckling i Johannesburg 2002 och den därmed sammanhängande genomförandeplanen. |

Allmän bakgrund EU har exklusiv befogenhet att fastställa och fördela fiskemöjligheter. EU:s skyldigheter att garantera ett hållbart utnyttjande av levande akvatiska resurser härrör från de skyldigheter som fastställs i artikel 2 i förordning (EG) nr 2371/2002. De fiskemöjligheter som EU lägger fast för gränsöverskridande och långvandrande fiskbestånd ska stå i överensstämmelse med internationella avtal, bl.a. Förenta nationernas avtal från 1995 om bevarande och förvaltning av gränsöverskridande och långvandrande fiskbestånd. De bevarandeåtgärder som EU har enats om med sina internationella motparter när det gäller dessa bestånd genomförs genom detta förslag i EU:s lagstiftning, när de tar sig uttryck i fiskemöjligheter (i form av begränsade fångster eller fiskemöjligheter). För bestånd vars förvaltning uteslutande åligger EU motsvarar de föreslagna fiskemöjligheterna de vetenskapliga rekommendationer som kommissionen har fått om beståndens tillstånd, och dessa fungerar som underlag när fångstbegränsningar fastställs som stämmer överens med de fleråriga förvaltningsplanerna. För bestånd som inte omfattas av sådana planer motsvarar de föreslagna totala tillåtna fångstmängderna de vetenskapliga rekommendationer som återges i meddelandet KOM(2010)241 slutlig. I det meddelandet anges en rad förvaltningsmässiga rekommendationer som betraktas som ändamålsenliga för vart och ett av de olika scenarier som kan uppstå som följd av de vetenskapliga rekommendationerna, beroende på tillståndet för beståndet (från ”utnyttjat på ett hållbart sätt” till ”utarmat”) eller på de observerade tendenserna, om det inte går att göra någon exakt bedömning utifrån tillgängliga uppgifter. Bestånden fördelas i kategorier. Sedan tilldelas regler för var och en av dessa kategorier för fastställandet av begränsningarna för fångst/ansträngning. De vetenskapliga rekommendationerna är i allt väsentligt beroende av data. Det är bara möjligt att göra en uppskattning av bestånd om det finns tillräckliga och tillförlitliga data, så att man kan ta fram skattningar av beståndens storlek och prognoser om hur de kommer att reagera på de olika scenarierna för utnyttjandet (”tabeller över fiskemöjligheter”). En sådan situation föreligger bara för ett antal reglerade bestånd. Förvaltningen av övriga bestånd måste baseras på observerade tendenser som bygger på indikatorer som exempelvis rapporterade fångster, som kan vara mer eller mindre tillförlitliga. I vissa fall innebär bristen på tillförlitliga data att forskare inte kan lämna några rekommendationer ens om tendenser. I alla dessa fall bör rådet fatta beslut om fiskemöjligheter på grundval av försiktighetsmetoden och därmed genomföra bevarandeåtgärder. Eftersom det är så många olika intressen inblandade kan detta ibland vara svårt. Kommissionen måste dock lägga fram förslag i enlighet med denna princip. I synnerhet är det mycket viktigt att strikt tillämpa regeln om att fisketrycket inte får öka, om inte de vetenskapliga rekommendationerna anger att detta är möjligt utan att det berörda beståndet skadas. |

Gällande bestämmelser på det område som berörs av förslaget De nuvarande bestämmelserna på det område som täcks av förslaget löper ut den 31 december 2010, med undantag av vissa begränsningar av fiskeansträngningen som gäller till och med den 31 januari 2011. |

Förenlighet med Europeiska unionens politik och mål på andra områden De föreslagna bestämmelserna har utformats i enlighet med målen och reglerna för den gemensamma fiskeripolitiken och är förenliga med unionens politik för hållbar utveckling. |

2. Samråd med berörda parter och konsekvensanalys |

Samråd med berörda parter |

Metoder, målsektorer och deltagarnas allmänna profil Förslaget bygger på samråden med rådgivande kommittén för fiske och vattenbruk (som består av företrädare för branschorgan i produktionssektorn, beredningsindustrin och handeln med fiskeri- och vattenbruksprodukter samt företrädare för konsument-, miljö- och utvecklingsintressena) samt med de regionala rådgivande nämnder som berörs av de fisken som förslaget avser. Dessa samråd har skett på grundval av meddelandet från kommissionen till rådet och Europaparlamentet Förbättrade samråd om gemenskapens fiskeriförvaltning (KOM(2006) 246 slutlig), där principerna för den så kallade tidigareläggningsprocessen anges. Kommissionen har i detta sammanhang utarbetat fyra samrådsdokument om särskilda ämnen som är relevanta för detta förslag: Geografisk strukturerad förvaltning av havskräfta i område VII. Separata TAC-områden för rödspätta i VIId och VIIe. Förvaltning av fiskeansträngningen i område VIIfg: en ekosystembaserad strategi. Förvaltningsmässiga beslut vid osäkerhet när det gäller bestånd i kategori 11. I de första två dokumenten diskuteras tekniska anpassningar av det geografiska genomförandet av fångstbegränsningar och de beräkningar som krävs för att anpassa medlemsstaternas kvoter i enlighet med detta. I det tredje dokumentet diskuteras införandet av övre gränser för fiskeansträngningen efter de generella rekommendationerna om att frysa eller minska fiskeansträngningen för bestånd i Keltiska sjön. I det sista dokumentet diskuteras en eventuell strategi för att fatta beslut om bestånd som forskarna inte kan utfärda rekommendationer för därför att det saknas data. Strategin diskuteras emellertid inför förslaget för 2012, eftersom genomförandet först måste tas upp i processen för vetenskaplig rådgivning under första halvåret 2011. Dessa dokument skickades till medlemsstaterna och även till de regionala rådgivande nämnderna för att de skulle kunna ge återkoppling. Kommissionen arrangerade ett gemensamt möte mellan rådgivande kommittén för fiske och vattenbruk och de regionala rådgivande nämnderna den 14 oktober, efter att det hållits ett öppet seminarium (med deltagande från medlemsstaterna, Europaparlamentet, fiskeriexperter, berörda parter, pressen och allmänheten) den 14 september, vid vilket resultaten av de vetenskapliga rekommendationerna och dess viktigaste konsekvenser lades fram och diskuterades. Samrådsprocessen var också baserad på kommissionens meddelande Samråd om fiskemöjligheter 2011 (KOM(2010)241 slutlig) som redogör för kommissionens synpunkter och avsikter när det gäller dess förslag till fiskemöjligheter, i avvaktan på de vetenskapliga utlåtandena om beståndens tillstånd för 2011. |

Sammanfattning av svaren och hur de har beaktats Medan denna tidigareläggningsprocess fokuserar på tekniska aspekter, avspeglar svaren på kommissionens samråd om fiskemöjligheterna medlemsstaternas och de berörda parternas synpunkter på den bedömning som kommissionen gjort av resursernas tillstånd och hur man ska se till att de förvaltas på rätt sätt. Fyra medlemsstater och fyra regionala rådgivande nämnder har lämnat synpunkter på kommissionens meddelande. De regionala rådgivande nämndernas svar kan sammanfattas på följande sätt: Den regionala rådgivande nämnden för sydvästliga vatten (SWWRAC): Stödjer målet om maximal hållbar avkastning och beklagar att kommissionen inte tidigare började arbeta för att uppfylla detta mål. Det bör genomföras i blandat fiske/ekosystemsammanhang. Nämnden beklagar dock att detta tillvägagångssätt kommer att medföra större TAC-minskningar än vad som annars skulle vara fallet för bestånden i kategorierna 2 och 3. När det gäller delegeringen av beslut om enskilda medlemsstaters TAC till medlemsstaterna anser SWWRAC att det bör införas ett system där sektorn kan rådfrågas, inte bara en ren delegering till medlemsstaterna. Stödjer fleråriga planer, men de bör innehålla tekniska åtgärder, kapacitets- och ansträngningsbegränsningar osv. och vara utformade inom en regional ram. Betonar problemet med bristfällig vetenskaplig information. Ifrågasätter ansträngningsrelaterade data för det sydliga kummelbeståndet. Motsätter sig genomsnittliga fångstnivåer inom kategorierna 6 och 9. Den regionala rådgivande nämnden för nordvästliga vatten (NWWRAC): Noterar att EU har en juridisk skyldighet att nå målet om maximalt hållbar avkastning, men att kommissionen, på grund av vetenskapliga ovissheter och brist på data, måste göra försiktighetsbetonade val. Den regionala rådgivande nämnden fruktar, liksom SWWRAC, att detta kommer att medföra större TAC-minskningar än tidigare år för bestånden i kategorierna 2 och 3. Näringslivets medlemmar i den regionala rådgivande nämnden erkänner att det är helt omöjligt att göra en bedömning av de samhällsekonomiska effekterna på allt fiske av förslagen för 2011 enligt den nya principen. De betonar dock att en sådan bedömning bör göras innan man på ett tydligt sätt ändrar politisk inriktning. När det gäller förvaltningen av Keltiska sjön förordar NWWRAC en begränsning av fiskekapaciteten framför en begränsning av ansträngningen. När det gäller förvaltningen av rödspätta i delsektionerna VIId och VIIe håller den regionala rådgivande nämnden inte med om den föreslagna TAC-uppdelningen av orsaker som hänger samman med sammanblandningen av de två bestånden och den anser att de medlemsstater som deltar i detta fiske har de bästa förutsättningarna för att förvalta denna TAC för att uppnå målen om hållbarhet. NWWRAC föreslår att det utarbetas en integrerad fiskeriförvaltningsplan för fisket efter havskräfta i VIIa, som också bör ta hänsyn till bevarandet av vitling och tunga, eftersom de i stort sett är bifångster i detta fiske. Regionala rådgivande nämnden för pelagiska bestånd Skulle ha önskat att kommissionen hade lagt fram en mer positiv bild vad beträffar pelagiska bestånd. Stödjer Ices ramar för maximalt hållbar avkastning. Skulle ha glatt sig åt ett erkännande av att TAC för pelagiska arter fastställs enligt vetenskapliga utlåtanden. Fortsätter att kämpa för bättre data. Vill gärna se en långsiktig plan för sill i västra Östersjön. Beklagar förseningen i antagandet av den fleråriga planen för västlig taggmakrill. Noterar att det finns ett behov av att se över uppskattningarna av fiskeridödlighet i enlighet med maximalt hållbar avkastning (Fmsy). Beklagar att det inte gjorts någon social och ekonomisk analys. Regionala rådgivande nämnden för Nordsjön Föredrar en ekosystembaserad strategi för flera arter. Motsätter sig en nedskärning med 25 % för bestånden i kategorierna 2 och 10, nedskärningen bör endast vara på 15 %. I stället för att nå Fmsy i fyra lika stora steg senast 2015 skulle det vara bättre att behålla viss grad av flexibilitet. Uttrycker oro vad gäller det stora antal bestånd för vilka det finns mycket lite data och förordar användningen av yrkesfiskarnas uppgifter. Hävdar att fortsatta ansträngningsbegränsningar orsakar utkast. Beklagar att det inte gjorts någon social och ekonomisk analys för beslut som fattas samma år. Ser gärna att berörda parter deltar i initiativ om att delegera ansvarsområden. Tillför ett förtydligande när det gäller begränsningarna av ansträngningen för djuphavsarter för att ange att dessa tak sätts med hänsyn till varje medlemsstats register över tidigare fångster. Motsätter sig nedskärningar för bestånden i kategori 11. * * * De berörda parterna håller fast vid principen om att ändringarna i årliga TAC och kvoter måste göras gradvis så att näringslivets verksamhet störs så lite som möjligt på kort sikt. Som framgår av den närmare redogörelse av förslaget som görs nedan har principen om gradvis anpassning och begränsning av de årliga ändringarna i fiskemöjligheterna inarbetats i förslaget, i den mån detta har varit möjligt utan att förvärra tillståndet för sårbara resurser. De berörda parterna reagerar också på målet att återuppbygga bestånden till den maximalt hållbara avkastningen i enlighet med det åtagande som unionen gjorde 2002 på världstoppmötet om hållbar utveckling i Johannesburg. I allmänhet samtycker de till målet, men beklagar att utvecklingen av en gradvis strategi för att nå målet 2015 nu kommer att bli smärtsam för industrin eftersom det bara återstår 5 år för handling. De förväntar att de nödvändiga anpassningarna kan minska deras förväntningar på fångster av bestånd, som har rimligt god bevarandestatus. För dessa bestånd kan målen om maximalt hållbar avkastning kräva en nedsättning av fångsterna för att maximera nyttan med förbättringen av deras tillstånd i förhållande till fångstnivåer som endast siktar på att hålla bestånden inom säkra biologiska gränser. För bestånd där det finns tillräckligt tekniskt underlag för att gå vidare med denna strategi följs den strategi som Ices föreslagit och som innebär en gradvis strategi i riktning mot maximalt hållbar avkastning, men med ytterligare skydd av bestånd som är på låga nivåer. Följs de regionala rådgivande nämndernas synpunkter för bestånd i relativt gott tillstånd innebär detta att man ger upp försöket att nå Johannesburg-målet för just de resurser för vilka det är mest sannolikt att det skulle gå att uppfylla målet. De berörda parterna är helt eniga om att det måste delegeras ansvar till näringen. Alla synpunkter betonar behovet av bättre data och föreslår att fiskeindustrin ska spela en mer aktiv roll när det gäller att leverera sådana data till forskarna. Delegering av ansvar däremot, kommer bara att innebära att sektorn måste bära ansvaret för underlåtenheten att handla. Sådana konsekvenser kommer att uppenbara sig efterhand som beståndens tillstånd utvecklas. Förbättras inte tillståndet måste fiskemöjligheterna förbli på en låg nivå eller till och med minskas ytterligare. |

Extern experthjälp |

Berörda fackområden/berörd sakkunskap Fiskeribiologi och fiskeriekonomi. |

Använd metod Kommissionen har rådfrågat Ices, ett internationellt oberoende vetenskapligt organ, och anordnat plenarmöte i STECF. Rådgivningen från Ices baserar sig på ett ramutlåtande som tagits fram inom Ices och som används i enlighet med önskemål från organets kunder, däribland kommissionen. STECF utarbetar sin rådgivning på grundval av mandat från kommissionen. |

De viktigaste organisationer och experter med vilka samråd ägt rum Internationella havsforskningsrådet (Ices). - Vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen (STECF). |

Sammanfattning av avgivna och utnyttjade rekommendationer För 2010 har Ices för första gången lämnat tre alternativ i sitt utlåtande: Genomförande av den ram som bygger på försiktighetsprincipen, varvid hänsyn tas till historisk kontinuitet. Omedelbar tillämpning av Ices ramar för maximalt hållbar avkastning. Ett gradvis genomförandet av Ices ram för maximalt hållbar avkastning som leder till fullt genomförande 2015 (i enlighet med världstoppmötet i Johannesburg). Dessa alternativ ges som tillägg till den information som krävs för att genomföra bestämmelserna i meddelandet KOM(2010)241 slutlig, däribland den gradvisa övergången från nu gällande nivåer för fiskeridödlighet till nivåer som överensstämmer med den maximalt hållbara avkastningen (Fmsy) senast 2015. Uppdelat efter områden kan de viktigaste punkterna från det utlåtande som mottagits sammanfattas på följande sätt: Nordsjön, Skagerrak och Kattegatt (Ices-områdena IIa (EU-vatten), III, IV) Små ökningar för rödspätta är möjliga. Små minskningar behövs för tunga, sill, havskräfta, kolja, vitling och sej. Fiskeridödligheten för torsk ökar sedan 2007 och beståndet ligger fortfarande under gränsreferenspunkten för biomassa, även med åtgärder för att förebygga utkast. De uppskattade fångsterna är cirka tre gånger så stora som kvoten. Sill och kolja fiskas fortfarande i enlighet med maximalt hållbar avkastning. Vattnen norr om Irland och väster om Skottland (Ices-område VI) Det demersala fisket i detta område har nästan fiskat ut vitfisk och består nu av havskräfta, marulk och glasvar. Marulkfiskar: Nya undersökningar visar nedgångar i abundansen sedan 2007 och i biomassan sedan 2009. Detta pekar på att kategori 7 måste tas i anspråk, och en TAC-minskning på 15 %. Situationen för vitfisk är fortfarande problematisk. Trots de (mycket omstridda) nya tekniska åtgärderna väster om Skottland, låg utkasten av kolja fortfarande på 66 % i antal 2009. Kolja ligger fortfarande en bra bit under Blim. Vitlingbeståndet håller på att utarmas. Torsk visar en mycket liten ökning, men ligger fortfarande väl under Blim. Utlåtandena om havskräfta är ännu en gång restriktiva och innebär en minskning på 15 %. Kunskapsbasen är dålig på grund av otillförlitliga fångstrapporter. Torskplanen förutsätter ytterligare nedskärningar på 25 % i TAC och ansträngning. Irländska sjön (Ices-område VIIa) Situationen är oförändrad i förhållande till föregående år. Problemen med fångstrapporteringen fortsätter. Det finns ingen lösning i sikte på problemet med utfiskning av vitling eller tunga. Torskplanen förutsätter ytterligare nedskärningar på 25 % i TAC och ansträngning. Alla fisken är i ett utfiskat tillstånd, utom när det gäller rödspätta och sill. Det finns behov av en grundlig genomgång av fiskena i detta område. Keltiska sjön (Ices-område VIIb–k) Havskräftans dåliga tillstånd i Porcupine Bank har bekräftats, men det finns uppmuntrande tecken på att säsongsstängningen 2010 varit gynnsam. Utkasten av havskräfta uppskattas till cirka 20–25 procent. Bedömningen och rekommendationen för tunga i VIIe återupptas; den fleråriga planen återinförs. Det är möjligt att öka TAC för marulk, men detta utlåtande tar inte hänsyn till den ökning som rådet avtalade redan förra året. Biscayabukten och Atlantområdet utanför Iberiska halvön Ansjovis i vattnen väster om Iberiska halvön visar tecken på tillbakagång. Det är möjligt att öka TAC för marulk. Tillämpningen av planen för sydkummel har inte varit effektiv; fiskeridödligheten har inte avtagit och TAC har överskridits. Små TAC-minskningar för glasvarar. Havskräfta: 10 % bortfall i VIIIc och IXa; oförändrat i VIIIab. TAC-minskning behövs för tunga i Biscayabukten. Djuphavsbestånd (alla områden) Vissa abundansindex visar ökad förekomst av långa, lubb och birkelånga, men de tillgängliga upplysningarna gör det inte möjligt att dra några slutsatser om beståndstorleken. Forskare rekommenderar fortfarande att ansträngningsbegränsningar används som det viktigaste förvaltningsverktyget och att åtgärderna bör fortsätta eller utvidgas för att undvika utfiskning av lokala koncentrationer av vissa bestånd (atlantisk soldatfisk, birkelånga). |

STECF bekräftar, och har i vissa fall byggt vidare på, rekommendationerna från Ices. |

Offentliggörande av experternas synpunkter och förslag Efter ett formellt antagande från kommissionens sida finns alla STECF:s rapporter tillgängliga på webbplatsen för GD Havsfrågor och fiske. Alla Ices-rapporter finns tillgängliga på Ices webbplats. |

Konsekvensanalys Förordningen om fiskemöjligheter är inte längre ett instrument som ger rådet möjlighet att på egen hand anta komplexa åtgärdspaket, utan rådet måste hålla sig inom det tillämpningsområde som fastställs i artikel 43.3 i EUF-fördraget. Den är därför väl avpassad för ett resultatinriktat förvaltningssätt. Om politiken som helhet fungerar bättre kommer de årliga fiskemöjligheterna att bli bättre. Detta gäller i synnerhet förvaltningen av flottan, strukturstöd, kontroll och efterlevnad, marknadsreglering och integrering av förvaltningsverktyg i en samlad havspolitik. Det är dock fortsatt nödvändigt att använda detta instrument för att göra de anpassningar som krävs för att säkra resursbasen för den europeiska fångsten och beredningsindustrin, och förebygga eller motverka de negativa effekterna av en för hög fiskeridödlighet på havsmiljön. Unionen har antagit ett antal fleråriga förvaltningsplaner för bestånd av central ekonomisk betydelse, däribland kummel, torsk, plattfisk och andra. Sådana planer omfattas av krav på att det görs en konsekvensanalys innan de antas. När planerna har trätt i kraft innehåller de de TAC-nivåer som ska fastställas för ett visst år för att uppnå de långsiktiga målen. Kommissionen är tvingad att lägga fram förslag till TAC som överensstämmer med dessa planer. Till följd av detta är många viktiga TAC, som ingår i förslaget, resultatet av den särskilda konsekvensanalys som gjordes för den plan som de bygger på. För återstoden och trots det faktum att de berörda bestånden inte omfattas av gällande fleråriga planer strävar förslaget efter att undvika kortsiktiga lösningar till fördel för mer långsiktiga hållbarhetsinriktade beslut. I många fall innebär detta en mer gradvis minskning av fiskemöjligheterna. Därmed kommer minskade TAC på kort sikt att leda till ökade fångstmöjligheter i takt med att de överutnyttjade bestånden återhämtar sig. Följderna av denna strategi på medellång och lång sikt förväntas därför bli en minskad påverkan på miljön till följd av en minskad fiskeansträngning, inskränkningar i fångstsektorn i form av färre fartyg eller en minskad genomsnittlig fiskeansträngning per fartyg och oförändrade eller ökade landningar. |

3. Rättsliga aspekter |

Sammanfattning av den föreslagna åtgärden I förslaget fastställs fångstbegränsningar och begränsningar av fiskeansträngningen för EU-fisket, och för de internationella fisken där EU-fartyg deltar. Syftet är att uppnå målet med den gemensamma fiskeripolitiken, nämligen att se till att fisket bedrivs på nivåer som är biologiskt, ekonomiskt och socialt hållbara. |

Rättslig grund Artikel 43.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |

Subsidiaritetsprincipen Förslaget faller inom unionens exklusiva befogenhet enligt artikel 3.1 d i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. Subsidiaritetsprincipen är därför inte tillämplig. |

Proportionalitetsprincipen Förslaget är förenligt med proportionalitetsprincipen av följande skäl: |

Den gemensamma fiskeripolitiken är en gemensam politik. Enligt artikel 43.3 i EUF-fördraget ska rådet besluta om åtgärder om fastställande och fördelning av fiskerimöjligheter. Genom den föreslagna rådsförordningen fördelas fiskemöjligheterna mellan medlemsstaterna. I enlighet med artikel 20.3 i förordning 2371/2002 står det medlemsstaterna fritt att i sin tur på lämpligt sätt fördela möjligheterna mellan regioner eller operatörer. Medlemsstaterna har därmed stora möjligheter att själva besluta vilken social/ekonomisk modell de vill använda för att utnyttja de tilldelade fiskemöjligheterna. |

Förslaget får inga nya ekonomiska följder för medlemsstaterna. Rådet antar denna förordning varje år och de offentliga och privata medel som behövs för att genomföra den finns redan. |

Val av regleringsform |

Föreslagen regleringsform: Förordning. |

Detta förslag rör fiskeförvaltning på grundval av artikel 43.3 i EUF-fördraget och i enlighet med artikel 20 i rådets förordning (EG) nr 2371/2002. |

4. Budgetkonsekvenser |

Förslaget påverkar inte EU:s budget. |

5. Övriga upplysningar |

Förenkling |

Förslaget innebär en förenkling av de administrativa förfarandena för offentliga myndigheter (europeiska eller nationella), särskilt när det gäller kraven på tillämpningen av fiskeansträngningen. |

Översyn/ändring/tidsbegränsning |

Förslaget avser en ettårig förordning för 2011 och innehåller därför ingen bestämmelse om översyn. |

Närmare redogörelse för förslaget Enligt Lissabonfördraget ska medbeslutandeförfarandet vara det ordinarie beslutsförfarandet för frågor som rör den gemensamma fiskeripolitiken. I artikel 43.3 i fördraget föreskrivs ett undantag när det gäller åtgärder ”för fastställande och fördelning av fiskerimöjligheter”. Åtgärderna ska antas av rådet på förslag av kommissionen, men parlamentet deltar inte. Detta förslag är därför begränsat till fastställande och fördelning av fiskemöjligheter och villkor som är funktionellt knutna till utnyttjandet av fiskemöjligheterna. När det gäller fångstbegränsningar och begränsning av fiskeansträngningen är förslaget förenligt med principen om tidigareläggning enligt kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet om förbättrade samråd om gemenskapens fiskeriförvaltning (KOM(2006) 246 slutlig) och kommissionens meddelande Samråd om fiskemöjligheter 2011 (KOM(2010) 241 slutlig) som presenterar kommissionens ståndpunkter och avsikter när det gäller förslag till fiskemöjligheter i avvaktan på de vetenskapliga utlåtandena om beståndens tillstånd för 2011. I enlighet med det meddelandet har fiskemöjligheterna för ett allt större antal bestånd, t.ex. kummel, tunga, rödspätta och havskräfta, fastställts på grundval av bestämmelserna i de relevanta fleråriga planerna. För de bestånd för vilka det har lagts fram förslag om nya fleråriga planer (det västliga beståndet av taggmakrill) samt för de bestånd för vilka rådet och kommissionen gjorde klara åtaganden vid rådsmötet i december 2009 (sill i Keltiska sjön och kolja i områdena Vb och VIa) följer förslaget dessa bestämmelser. Torskbeståndens särskilda situation bör framhävas. I de västliga vattnen (Irländska sjön, väster om Skottland och Kattegatt) är dessa bestånd under 5 % av deras ursprungliga biomassa och har därmed utarmats. Dessa bestånd är tillsammans med bestånden i Nordsjön, Skagerrak och den östra delen av Engelska kanalen föremål för en flerårig förvaltningsplan (förordning (EG) nr 1342/2008 av den 18 december 2008), som mot bakgrund av vetenskapliga utlåtanden inte tillämpas korrekt. Beståndens tillstånd förbättras inte utan försämras snarare. Uttagen uppskattas vara långt högre än de reglerade nivåerna, vilket tyder på bristande kontroller av fisket och att uppgifterna inte är tillförlitliga, bland annat om utkast. För tre bestånd (Irländska sjön, väster om Skottland och Kattegatt) leder detta ännu en gång till en ”situation med otillräckliga data”, och det finns inget som tyder på ändringar av den situation som har fört dessa bestånd till deras nuvarande utarmade tillstånd. Vad gäller Nordsjötorsken måste situationen diskuteras med Norge, eftersom detta är ett delat bestånd. Men vad gäller de bestånd som faller under enbart unionens ansvarsområde fastställs det i artikel 10.2 i förvaltningsplanen att rådet ska tillämpa strängare regler än vad som normalt gäller, om STECF uttalar att bestånden inte återhämtar sig på lämpligt sätt. Det finns tillräcklig information i de mottagna utlåtandena för att besluta att denna bestämmelse kan tillämpas, och detta framhävs uttryckligen av både Ices och STECF. Det förefaller lämpligt att fasa ut dessa fisken eftersom bestånden har utarmats. I förslaget fastställs därför en TAC-minskning på 50 % i stället för den minskning på 25 % som normalt skulle gälla. Minskningar av ansträngningen på 25 % skulle under alla omständigheter gälla. Därefter kommer det att föreslås en TAC på 0 för fiskesäsongen 2012. Samtidigt vill kommissionen uppmana medlemsstaterna att vidta de åtgärder som krävs för att strängt kontrollera tillämpningen av dessa åtgärder. Förslaget ligger dessutom i linje med meddelandet från kommissionen till rådet och Europaparlamentet om att genomföra hållbarhet inom EU:s fiske genom maximal hållbar avkastning (KOM(2006) 360 slutlig), då de föreslagna fiskemöjligheterna inte innebär någon ökning av fiskeridödligheten för de berörda bestånden. En sådan ökning skulle strida mot EU:s och medlemsstaternas åtagande vid världstoppmötet om hållbar utveckling i Johannesburg om att bevara bestånden på, eller återställa dem till, nivåer som kan ge maximal hållbar avkastning med sikte på att skyndsamt – om möjligt senast 2015 – uppnå dessa mål för utfiskade bestånd. Den möjlighet som infördes förra året med ytterligare torskfångster upp till 5 % av kvoten för fullständigt dokumenterat torskfiske behålls i förslaget men inom hakparenteser, eftersom dessa bestämmelser måste avtalas med Norge. Sådana initiativ bör under alla omständigheter vara föremål för vetenskaplig förhandsbedömning, bland annat från STECF. Baserat på detta innehåller förslaget ett fångstkvotincitament för TAC för tunga i område VIIe. Förslaget omfattar fångstbegränsningar som avtalats inom ramen för vissa regionala fiskeriförvaltningsorganisationer. Fångstbegränsningar och andra rekommendationer från Regionala fiskeriförvaltningsorganisationen för södra Stilla havet (SPRFMO), kommissionen för bevarandet av den sydliga tonfisken (CCSBT), kommissionen för bevarande av marina levande tillgångar i Antarktis (CCAMLR), Nordostatlantiska fiskerikommissionen (NEAFC), Sydostatlantiska fiskeriorganisationen (SEAFO), Kommissionen för bevarande och förvaltning av långvandrande fiskbestånd i västra och mellersta Stilla havet (WCPFC), Indiska oceanens tonfiskkommission (IOTC) och Internationella kommissionen för bevarande av tonfisk i Atlanten (Iccat) finns ännu inte tillgängliga utan kommer att fastställas vid dessa organisationers årliga möten under oktober till december 2010. TAC för bestånd i grönländska vatten samt för bestånd som förvaltas tillsammans med Norge och Färöarna finns ännu inte tillgängliga, eftersom samråden inte kommer att avslutats förrän i november och december 2010. Dessa TAC anges därför som pro memoria (pm). När det gäller förvaltningen av fiskeansträngningen infördes det år 2009 för torskfisket ett system baserat på kilowattdagar, och detta kommer att fortsätta 2011. När det gäller förvaltningen av fiskeansträngningen för tunga i västra delen av Engelska kanalen och för sydkummel och havskräfta kommer det förvaltningssystem som bygger på dagar till sjöss per typ av fartyg med registrerade tidigare fångster i det berörda fisket att behållas under 2011, men föreliggande förslag till förordning kommer även i fortsättningen att tillåta medlemsstaterna att tillämpa ett system med kilowattdagar för att utnyttja fiskemöjligheterna på ett effektivare sätt och främja bevarandeåtgärder i samförstånd med fiskerinäringen. I synnerhet när det gäller fiskeansträngningsreglerna för sydkummel och havskräfta kommer systemet att rationaliseras genom förslaget för att fastställa den högsta tillåtna fiskeansträngningen för varje medlemsstat. Från och med 2011 kommer den faktiska siffran för varje medlemsstat att anges i förordningen. Därmed skapas en mer genomskådlig process för att omfördela dagar till sjöss, som återfås från skrotade fartyg inom detta fiske, och som resulterar i specifika siffror för varje medlemsstat alltefter hur många fartyg som skrotas. Den högsta tillåtna fiskeansträngning som fastställs för de olika bestånden i bilaga II, oavsett om de mäts i antal dagar till sjöss per fartyg eller i kilowattdagar per ansträngningsgrupp, anges för närvarande också som preliminär, och kan komma att uppdateras mot bakgrund av STECF:s slutgiltiga utlåtande efter dess plenarmöte i november 2010. Vilken metod som ska användas för att slutligt fastställa fiskeansträngningen för tobisfiskar i EU-vattnen i områdena IIa, IIIa och IV håller fortfarande på att utredas. Detta förslag innehåller åtgärder för en begränsning av fiskeansträngningen i Keltiska sjön, och dessa föreslås för första gången med avseende på fångstregleringen 2011. De föreslagna åtgärderna går ut på att fastställa ett tak för fiskeansträngningen i detta område för allt fiske. Taket föreslås fastställas till en minskning på 10 % av ansträngningsnivåerna för referensåret 2007. Detta år har valts som referensår för att inte straffa medlemsstater som har genomfört minskningar under de senaste åren jämfört med andra medlemsstater som de facto har ökat sin ansträngningsnivå i området under samma period. Åtgärden är motiverad av den anledningen att den vetenskapliga rekommendationen för de flesta bestånden in detta område är att antingen minska eller inte öka ansträngningen. Dessa fiskens blandade karaktär gör det därför lämpligt att tillämpa ett allmänt tak, som kommer att vara lättare att tillämpa och kontrollera. Det ska användas i delsektionerna f och g i Ices-område VII, där den största delen av fiskeansträngningen äger rum. Påverkan på flottan är försumbar eftersom åtgärden bör stabilisera den nuvarande situationen på fiskeplatserna. För beståndens del skapar den fördelar genom att förhindra omläggning av ansträngning till detta område från närliggande regioner där bestånden avtar i mer allvarlig omfattning, t.ex. Irländska sjön (delsektion VIIa). När det gäller förvaltningen av fiskeansträngningen för djuphavsarter, rekommenderade Nordostatlantiska fiskerikommissionen (NEAFC) 2002 en frysning av fiskeansträngningen under två år. Därefter reducerades den högsta tillåtna ansträngningen i steg i enlighet med årliga NEAFC-konventioner, som införlivades via rådet, och låg 2008 och 2009 på 75 % respektive 65 % av ansträngningen under referensåret 2003. För perioden 2010–2012 rekommenderade NEAFC att behålla taket på fiskeansträngningen på högst 65 %. Denna fortsatta minskning av fiskeansträngningen är nödvändig, dels för att EU ska kunna fullgöra sina internationella åtaganden, dels för att, vilket har betonats av Ices i många år, skydda sådana bestånd som på grund av sin extremt låga reproduktionsnivå är ytterst sårbara och i behov av omedelbart skydd. System med förvaltning under loppet av året kommer att behållas för kortlivade arter som tobisfiskar, vitlinglyra och skarpsill i Nordsjön. I dessa fall kan de fiskemöjligheter som föreslås för första delen av 2011 komma att ses över under året i överensstämmelse med nya vetenskapliga rekommendationer. Eventuella ändringar kommer att ske genom kommissionsförordningar som möjliggör ett snabbt genomförande av de planerade förvaltningsåtgärderna. Den metod som används för att förvalta tobisbestånden håller emellertid för närvarande på att ses över och denna översyn kan komma att leda till ett system som gör revideringar under årets lopp överflödiga. Dessa möjliga ändringar måste diskuteras och avtalas med Norge under hösten, så bilaga IID kan komma att ändras i betydande omfattning eller till och med utgå beroende på resultatet av diskussionerna. Slutligen fastställs det i denna förordning, för första gången under den tid som fiskemöjligheterna har fastställts varje år, att medlemsstaterna själva antar vissa TAC. Detta föreslås för sju TAC, för vilka endast en medlemsstat har fiskemöjligheter. Det görs ingen faktisk fördelning i dessa fall eftersom denna TAC huvudsakligen ”ägs” och administreras av en enda medlemsstat. Av dessa skäl är det lämpligt att förenkla förordningen genom att föreslå att ansvaret i dessa fall tas över av den berörda medlemsstaten, dock med en skyldighet att handla i överensstämmelse med den gemensamma fiskeripolitikens mål. |

2010/0324 (NLE)

Förslag till

RÅDETS FÖRORDNING

om fastställande för år 2011 av fiskemöjligheterna för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i EU-vatten och, för EU-fartyg, i vissa andra vatten än EU-vatten

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 43.3,

med beaktande av kommissionens förslag[2], och

av följande skäl:

(1) Enligt artikel 43.3 i fördraget ska rådet på förslag av kommissionen anta bestämmelser om fastställande och fördelning av fiskerimöjligheter.

(2) Enligt förordning (EG) nr 2371/2002 av den 20 december 2002 om bevarande och hållbart utnyttjande av fiskeresurserna inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken[3] ska det införas bestämmelser för tillträde till vatten och resurser och för hållbar fiskeverksamhet med beaktande av tillgängliga vetenskapliga, tekniska och ekonomiska utlåtanden, särskilt de rapporter som utarbetats av vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen (STECF).

(3) Det åligger rådet att anta bestämmelser om fastställande och fördelning av fiskemöjligheterna för varje fiske eller grupp av fisken, inbegripet, om så är lämpligt, vissa villkor som är funktionellt knutna till dem Fiskemöjligheterna bör fördelas bland medlemsstaterna på ett sådant sätt att varje medlemsstat garanteras relativ stabilitet i fiskeverksamheten för varje bestånd eller fiske samt med beaktande av målen för den gemensamma fiskeripolitiken enligt förordning (EG) nr 2371/2002.

(4) Om totala tillåtna fångstmängder (TAC) tilldelas endast en medlemsstat bör den berörda medlemsstaten i enlighet med artikel 2.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt bemyndigas att fastställa nivån på denna TAC. Det bör dock säkerställas att den berörda medlemsstaten vid fastställandet av denna TAC-nivå handlar helt i överensstämmelse med de principer och regler som ligger till grund för den gemensamma fiskeripolitiken och ser till att det berörda beståndet utnyttjas på nivåer som verkligen ger en maximal hållbar avkastning, bland annat genom att vidta de åtgärder som krävs för att samla in lämpliga uppgifter, utvärdera det berörda beståndet och fastställa dess maximala hållbara avkastning.

(5) De totala tillåtna fångstmängderna bör fastställas på grundval av tillgängliga vetenskapliga utlåtanden, med beaktande av biologiska och socioekonomiska aspekter samtidigt som de olika fiskerinäringarna garanteras en rättvis behandling, och mot bakgrund av de synpunkter som framfördes under samråden med berörda parter, i synnerhet vid mötena med den rådgivande kommittén för fiske och vattenbruk och de berörda regionala rådgivande nämnderna.

(6) När det gäller bestånd för vilka det upprättats särskilda fleråriga planer bör de totala tillåtna fångstmängderna fastställas i enlighet med bestämmelserna i dessa planer. De totala tillåtna fångstmängderna för bestånden av kummel, havskräfta, tunga i Biscayabukten, västra delen av Engelska kanalen och Nordsjön, rödspätta i Nordsjön, sill i vattnen väster om Skottland och torsk i Kattegatt, Nordsjön, Skagerrak, östra delen av Engelska kanalen, vattnen väster om Skottland och Irländska sjön bör därför fastställas i enlighet med bestämmelserna i rådets förordning (EG) nr 811/2004 av den 21 april 2004 om åtgärder för återhämtning av det nordliga kummelbeståndet[4], rådets förordning (EG) nr 2166/2005 av den 20 december 2005 om fastställande av återhämtningsåtgärder för bestånden av sydkummel och havskräfta i Kantabriska sjön och väster om Iberiska halvön[5], rådets förordning (EG) nr 388/2006 av den 23 februari 2006 om upprättande av en flerårig plan för hållbart utnyttjande av beståndet av tunga i Biscayabukten[6], rådets förordning (EG) nr 509/2007 av den 7 maj 2007 om upprättande av en flerårig plan för hållbart utnyttjande av beståndet av tunga i västra delen av Engelska kanalen[7], rådets förordning (EG) nr 676/2007 av den 11 juni 2007 om upprättande av en flerårig plan för fiske som utnyttjar bestånden av rödspätta och tunga i Nordsjön[8], rådets förordning (EG) nr 1300/2008 av den 18 december 2008 om fastställande av en flerårig plan för sillbeståndet i området väster om Skottland och för fisket efter det beståndet[9], förordning (EG) nr 1342/2008 respektive rådets förordning (EG) nr 302/2009 av den 6 april 2009 om en flerårig återhämtningsplan för blåfenad tonfisk i östra Atlanten och Medelhavet[10].

(7) Enligt artikel 2 i förordning (EG) nr 847/96 av den 6 maj 1996 om att införa ytterligare villkor för förvaltning av totala tillåtna fångstmängder (TAC) och kvoter med fördelning mellan åren[11] måste det anges vilka bestånd som ska omfattas av de olika åtgärder som fastställs i den förordningen.

(8) För vissa arter, t.ex. vissa hajarter, skulle även en begränsad fiskeverksamhet kunna medföra en allvarlig risk för deras bevarande. För sådana arter bör fiskemöjligheterna därför begränsas fullständigt genom ett allmänt förbud mot att fiska efter sådana arter.

(9) Havskräfta fångas i blandade demersala fisken tillsammans med olika andra arter. I ett område väster om Irland som går under namnet Porcupine Bank finns det ett akut behov av bevarandeåtgärder för att i största möjliga utsträckning minska fångsterna av havskräfta. Fiskemöjligheterna i detta område bör därför begränsas till enbart fångster av pelagiska arter utan bifångst av havskräfta.

(10) Taken för fiskeansträngningen för 2011 bör fastställas i enlighet med artikel 8 i förordning (EG) nr 2166/2005, artikel 5 i förordning (EG) nr 509/2007, artikel 9 i förordning (EG) nr 676/2007, artiklarna 11 och 12 i förordning (EG) nr 1342/2008 och artiklarna 5 och 9 i förordning (EG) nr 302/2009, med beaktande av rådets förordning (EG) nr 754/2009 av den 27 juli 2009 om uteslutning av vissa fartygsgrupper från den fiskeansträngningsordning som fastställs i kapitel III i förordning (EG) nr 1342/2008[12].

[(11) I enlighet med rekommendationerna från Internationella havsforskningsrådet (Ices) är det nödvändigt att behålla och revidera ett system för att förvalta fiskeansträngningen efter tobisfiskar i EU-vattnen i Ices-områdena IIa, IIIa och IV.]

(12) Mot bakgrund av vetenskapliga rekommendationer beträffande beståndens tillstånd i Keltiska sjön, och med beaktande av fiskenas blandade karaktär i detta område, bör det vidtas åtgärder för att sätta ett tak för fiskeansträngningen för den fiskeverksamhet som bedrivs i delområdena f och g i Ices statistiska område VII.

(13) Mot bakgrund av de senaste vetenskapliga rekommendationerna från Ices och i enlighet med internationella åtaganden inom ramen för Nordostatlantiska fiskerikonventionen (NEAFC) bör fiskeansträngningen beträffande vissa djuphavsarter begränsas.

(14) I enlighet med förfarandet i avtalen eller protokollen om fiskeförbindelser med Norge[13], Färöarna[14] och Grönland[15] har unionen hållit samråd om fiskerättigheter med dessa parter.

(15) Unionen är avtalsslutande part i flera fiskeriorganisationer och deltar i andra organisationer som samarbetande icke-part. I enlighet med 2003 års anslutningsakt ska dessutom de fiskeavtal som Republiken Polen ingått före anslutningen till Europeiska unionen, som t.ex. konventionen om bevarande och förvaltning av sejresurserna i centrala Berings hav, från och med dagen för anslutningen förvaltas av unionen. Dessa fiskeriorganisationer har rekommenderat införandet av ett antal åtgärder för 2011, däribland fiskemöjligheter för EU-fartyg. Dessa fiskemöjligheter bör genomföras av unionen.

(16) Interamerikanska kommissionen för tropisk tonfisk (IATTC) lyckades inte nå enighet om antagandet av bevarandeåtgärder för gulfenad tonfisk, storögd tonfisk och bonit vid sitt årliga möte 2010. En majoritet av de avtalsslutande parterna, inbegripet Europeiska unionen, ansåg dock att fiskemöjligheterna för dessa tre bestånd bör regleras för att säkra en hållbar förvaltning av dem. Unionen bör därför anta bestämmelser om detta.

(17) Vid sitt årliga möte 2010 beslöt Indiska oceanens tonfiskkommission (IOTC) att se över den sammanlagda kapaciteten hos de flottor som fiskade efter tropiska tonfiskar under perioden 2006–2008 och efter svärdfisk och långfenad tonfisk mellan 2007 och 2008. IOTC godkände också genomförandet av utvecklingsplaner för flottor och, speciellt för snörpvadsfartyg och långrevsfartyg, fiskeförbud i ett särskilt område för att minska trycket på viktiga målarter som gulfenad tonfisk och storögd tonfisk. Vidare godkände IOTC en resolution om bevarandet av rävhajar (familjen Alopiidae ) som fångas i anslutning till andra fisken.

(17) Vid sitt årliga möte 2010 reviderade tonfiskkommissionen för Indiska oceanen (IOTC) den sammanlagda kapaciteten för de flottor som fiskade efter tropisk tonfisk mellan 2006 och 2008 och svärdfisk och långfenad tonfisk mellan 2007 och 2008. IOTC godkände också genomförandet av utvecklingsplaner för flottorna. IOTC antog dessutom en resolution om bevarande av storögda rävhajar (familjen Alopiidae ) som fångas vid fisken i dess befogenhetsområde.

(18) Vid det tredje internationella mötet som hölls i maj 2007 för att skapa en regional fiskeriförvaltningsorganisation för södra Stilla havet (SPRFMO) antog deltagarna tillfälliga bestämmelser, inklusive fiskemöjligheter, för att reglera pelagiskt fiske och bottenfiske i detta område fram till dess att denna regionala förvaltningsorganisation inrättas. Dessa bestämmelser reviderades vid de åttonde internationella samråden för inrättandet av SPRFMO i november 2009 och kommer att revideras igen vid den kommande andra förberedande konferensen för SPRFMO-kommissionen i januari 2011. De nu gällande tillfälliga bestämmelserna kommer alltså att fortsätta gälla tills de nya bestämmelserna har antagits. Enligt den överenskommelse som uppnåddes bland deltagarna om dessa tillfälliga bestämmelser är dessa frivilliga och inte rättsligt bindande enligt internationell rätt. Det är ändå lämpligt mot bakgrund av Förenta nationernas avtal om fiskbestånd att införliva dessa bestämmelser i unionslagstiftningen.

(19) Vid sitt årliga möte 2010 antog Sydostatlantiska fiskeriorganisationen (Seafo) fångstbegränsningar för ytterligare fyra fiskbestånd i Seafos konventionsområde. Det är nödvändigt att införliva dessa bestämmelser med unionslagstiftningen.

(20) I enlighet med artikel 291 i fördraget bör de åtgärder som krävs för att fastställa fångstbegränsningarna för vissa kortlivade fiskbestånd av brådskande skäl antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter[16].

(21) Vissa internationella bestämmelser som skapar eller begränsar fiskemöjligheter för EU kommer att antas av de berörda regionala fiskeriförvaltningsorganisationerna i slutet av året och bli tillämpliga innan denna förordning träder i kraft. Genomförandebestämmelserna för sådana åtgärder bör därför tillämpas med retroaktiv verkan.

(22) De fiskemöjligheter som fastställs i denna förordning ska utnyttjas i enlighet med rådets förordning (EG) nr 1224/2009 om införande av ett kontrollsystem i gemenskapen för att säkerställa att bestämmelserna i den gemensamma fiskeripolitiken efterlevs[17], och särskilt i enlighet med artiklarna 33 och 34 i den förordningen om registrering av fångstuppgifter och fiskeansträngning och meddelande av uppgifter om uttömning av fiskemöjligheter. Det är därför nödvändigt att närmare ange de koder som medlemsstaterna ska använda då de översänder uppgifter till kommissionen om landningar av bestånd som omfattas av denna förordning.

(23) Fiskemöjligheter bör utnyttjas i enlighet med gällande unionslagstiftning på det berörda området.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

AVDELNING I

TILLÄMPNINGSOMRÅDE OCH DEFINITIONER

ARTIKEL 1

Syfte

I denna förordning fastställs följande fiskemöjligheter och de villkor som är funktionellt knutna till utnyttjandet av dessa fiskemöjligheter:

a) För år 2011 fångstmöjligheter för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd.

b) För perioden 1 februari 2011–31 januari 2012 vissa begränsningar av fiskeansträngningen.

c) För de perioder som anges i artiklarna 18–20 och i bilagorna IE och V fiskemöjligheter för vissa bestånd i det område som omfattas av konventionen för bevarande av marina levande tillgångar i Antarktis (CCAMLR).

[d) För de perioder som anges i artikel 26 fiskemöjligheter för vissa bestånd i IATTC-området (Interamerikanska kommissionen för tropisk tonfisk).]

Artikel 2

Tillämpningsområde

Om inte annat anges ska denna förordning tillämpas på

a) EU-fartyg, och

b) fartyg från tredjeland i EU-vatten.

Artikel 3

Definitioner

I denna förordning gäller följande definitioner:

a) EU-fartyg : varje fiskefartyg som för en medlemsstats flagg och är registrerat i unionen.

b) fartyg från tredjeland : varje fiskefartyg som för ett tredjelands flagg och är registrerat i ett tredjeland.

c) EU-vatten : de vatten som omfattas av medlemsstaternas överhöghet eller jurisdiktion, med undantag av vatten som gränsar till de territorier som anges i bilaga II till fördraget.

d) totala tillåtna fångstmängder (TAC) : den kvantitet som får fångas och landas ur varje bestånd varje år.

e) kvot : en andel av de totala tillåtna fångstmängder som tilldelas EU, en medlemsstat eller ett tredjeland.

f) internationella vatten : vatten som inte står under någon stats överhöghet eller jurisdiktion.

g) maskstorlek : den maskstorlek som fastställts i enlighet med kommissionens förordning (EG) nr 517/2008 av den 10 juni 2008 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 850/98 när det gäller fastställande av maskstorlek och garntjocklek på nätredskap[18].

h) EU:s fiskeflottregister : det register som kommissionen upprättat i enlighet med artikel 15.3 i förordning (EG) nr 2371/2002.

i) fiskeloggbok : den loggbok som avses i artikel 14 i förordning (EG) nr 1224/2009.

Artikel 4

Fiskezoner

I denna förordning gäller följande områdesavgränsningar:

a) ICES-områden (Internationella havsforskningsrådet): de områden som definieras i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 218/2009[19].

b) Skagerrak: det område som avgränsas i väst av en linje från Hanstholms fyr till Lindesnes fyr och i söder av en linje från Skagens fyr till Tistlarnas fyr och därifrån till den närmaste punkten på den svenska kusten.

c) Kattegatt: det område som i norr avgränsas av en linje från Skagens fyr till Tistlarnas fyr och därifrån till den närmaste punkten på den svenska kusten och i söder av en linje från Hasenøre till Gnibens Spids, från Korshage till Spodsbjerg och från Gilbjerg Hoved till Kullen.

d) VII (Östra Irländska sjön – Enhet 14): det område som avgränsas av

i ) en loxodrom som i angiven ordning förbinder följande positioner:

- Skärningspunkten mellan meridianen 5°W och ön Storbritanniens kust nära Portpatrick.

- 54°30' N 5°W.

- 54°30' N 4°W.

- Skärningspunkten mellan meridianen 4°W och ön Storbritanniens kust nära Llanfairfechan.

( ii ) ön Storbritanniens kust.

e) VII (Västra Irländska sjön – Enhet 15): det område som avgränsas av

i ) en loxodrom som i angiven ordning förbinder följande positioner:

- Skärningspunkten mellan parallellen 55°N och ön Irlands kust nära Camlough.

- Skärningspunkten mellan parallellen 55°N och ön Storbritanniens kust nära Stranraer.

( ii ) ön Storbritanniens kust mellan skärningspunkten mellan parallellen 55°N och kusten nära Stranraer och skärningspunkten mellan meridianen 5°W och kusten nära Portpatrick,

( iii ) en loxodrom som i angiven ordning förbinder följande positioner:

- Skärningspunkten mellan meridianen 5°W och ön Storbritanniens kust nära Portpatrick.

- 54°30' N 5°W.

- 54°30' N 4°W.

- Skärningspunkten mellan meridianen 4°W och ön Storbritanniens kust nära Llanfairfechan.

( iv ) ön Storbritanniens kust mellan skärningspunkten mellan meridianen 4°W och kusten nära Llanfairfechan och skärningspunkten mellan parallellen 53°N och kusten vid halvön Llyn,

v ) en loxodrom som i angiven ordning förbinder följande positioner:

- Skärningspunkten mellan parallellen 53°N och ön Storbritanniens kust vid halvön Llyn.

- Skärningspunkten mellan parallellen 53°N och ön Irlands kust nära Wicklow.

- Ön Irlands östkust mellan parallellerna 53° 00'N och 55°00'N.

f) VII (Porcupine Bank – Enhet 16): det område som avgränsas av de loxodromer som i angiven ordning förbinder följande positioner:

- 53° 30'N 15°00'W.

- 53° 30'N 11°00'W.

- 51°30'N 11°00'W.

- 51°30'N 13°00'W.

- 51°00'N 13°00'W.

- 51°00'N 15°00'W.

- 53° 30'N 15°00'W.

g) VII (Aran Grounds – Enhet 17): det område som avgränsas av

i ) ön Irlands västkust,

ii ) parallellen vid 53°30'N,

iii ) meridianen på 11°00'W,

iv ) parallellen vid 53°30'N.

h) VII (Södra och sydvästra Irland – Enhet 19): det område som avgränsas av

i ) de loxodromer som i angiven ordning förbinder följande positioner:

- Skärningspunkten mellan parallellen vid 52°30'N och ön Irlands västkust.

- 52°30'N 11°00'W.

- 51°00'N 11°00'W.

- 51°00'N 8°00'W.

- 51°30'N 8°00'W.

- 51°30'N 7°00'W.

- 52°00'N 7°00'W.

- 52°00'N 6°00'W.

- 52°30'N 6°00'W.

- Skärningspunkten mellan parallellen vid 52°30'N och

ii ) ön Irlands östkust söder om 52°30'N.

i) VII (Keltiska sjön – Enheterna 20–22): det område som avgränsas av de loxodromer som i angiven ordning förbinder följande positioner:

- 51°00' N 9°00'W.

- 51°00' N 8°00'W.

- 51°30' N 8°00'W.

- 51°30' N 7°00'W.

- 52°00' N 7°00'W.

- 52°00' N 6°00'W.

- 51°30' N 6°00'W.

- 51°30' N 5°00'W.

- 51°00' N 5°00'W.

- 51°00' N 6°00'W.

- 50°30' N 6°00'W.

- 50°30' N 7°00'W.

- 49°30' N 7°00'W.

- 49°30' N 9°00'W.

- 51°00' N 9°00'W.

j) VII (Nordvästra Irland och andra områden – Enhet 18): det område i zon VII som inte är inbegripet i de områden som definieras i d–i.

k) Cádizbukten: det område i Ices-område IXa som ligger öster om longitud 7o 23' 48″ W.

l) Cecaf-områden (östra Centralatlanten eller FAO:s stora fiskeområde 34): de områden som definieras i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 216/2009[20].

m) Nafo-områden (Fiskeriorganisationen för Nordatlantens västra del): de områden som definieras i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 217/2009[21].

n) Seafo:s konventionsområde (Fiskeorganisationen för Sydostatlanten): de områden som definieras i konventionen om bevarande och förvaltning av fiskeresurser i Sydostatlanten[22].

o) Iccat:s konventionsområde (Internationella kommissionen för bevarande av tonfisk i Atlanten): det område som definieras i den internationella konventionen för bevarande av tonfisk i Atlanten[23].

p) CCAMLR:s konventionsområde (Konventionen om bevarande av marina levande tillgångar i Antarktis): det område som definieras i rådets förordning (EG) nr 601/2004 av den 22 mars 2004 om fastställande av vissa kontrollåtgärder för fiskeriverksamhet i det område som omfattas av konventionen om bevarande av marina levande tillgångar i Antarktis[24].

q) IATTC:s konventionsområde (Interamerikanska kommissionen för tropisk tonfisk): det område som definieras i konventionen om förstärkning av den interamerikanska kommission för tropisk tonfisk som inrättades genom 1949 års konvention mellan Amerikas förenta stater och Republiken Costa Rica[25].

r) IOTC-området (Indiska oceanens tonfiskkommission): det område som definieras i avtalet om inrättande av en tonfiskkommission för Indiska oceanen[26].

s) SPRFMO:s konventionsområde (Regionala fiskeriförvaltningsorganisationen för södra Stilla havet): det fria havsområde som ligger söder om 10o N, norr om CCAMLR:s konventionsområde, öster om Siofa:s konventionsområde enligt definitionen i fiskeavtalet för södra Indiska oceanen[27] och väster om de fiskeområden som står under sydamerikanska staters jurisdiktion.

t) WCPFC:s konventionsområde (Konventionen om bevarande och förvaltning av långvandrande fiskbestånd i västra och mellersta Stilla havet): det område som definieras i konventionen om bevarande och förvaltning av långvandrande fiskbestånd i västra och mellersta Stilla havet[28].

u) den del av Berings hav som är fritt hav: det fria havsområde i Berings hav som ligger mer än 200 nautiska mil utanför de baslinjer från vilka bredden av Berings havs kuststaters territorialvatten mäts.

AVDELNING II

FISKEMÖJLIGHETER FÖR EU-FARTYG

KAPITEL I

ALLMÄNNA BESTÄMMELSER

ARTIKEL 5

TAC och fördelning

1. De totala tillåtna fångstmängderna för EU-fartyg i EU-vatten eller i vissa andra vatten än EU-vatten och fördelningen av dessa TAC mellan medlemsstaterna samt, i förekommande fall, de villkor som är funktionellt knutna till dem anges i bilaga I.

2. EU-fartyg tillåts att ta fångster, inom de totala tillåtna fångstmängder som anges i bilaga I, i vatten som lyder under Färöarnas, Grönlands, Islands och Norges fiskerijurisdiktion, samt i fiskezonen kring Jan Mayen, på de villkor som anges i artikel 13 och i bilaga III till den här förordningen samt i rådets förordning (EG) nr 1006/2008[29] och dess tillämpningsföreskrifter.

3. Kommissionen ska fastställa TAC för lodda i de grönländska vatten i ICES-områdena V och XIV som är tillgängliga för unionen på grundval av TAC och de fiskemöjligheter som Grönland fastställt för unionen i enlighet med avtalet med det landet.

4. I ljuset av de vetenskapliga uppgifter som samlas in under det första halvåret 2011 får de TAC som anges i bilaga I för följande bestånd ses över av kommissionen i enlighet med förfarandet i artikel 30.2 i förordning (EG) nr 2371/2002:

[a) Tobisfiskar i EU-vattnen i ICES-områdena IIa, IIIa och IV i enlighet med reglerna i punkt 6 i bilaga IID.]

b) Beståndet av vitlinglyra i EU-vattnen i ICES-områdena IIa, IIIa och IV och beståndet av skarpsill i EU-vattnen i ICES-områdena IIa och IV.

c) Bestånden av vitling i EU-vattnen i ICES-områdena IIa, IIIa och IV och bestånden av kolja i EU-vattnen i ICES-områdena IIa, III och IV, för att ta hänsyn till industriella bifångster i fisket efter vitlinglyra.

Artikel 6

Förbjudna arter

1. Det ska vara förbjudet för EU-fartyg att fiska efter, behålla ombord, lasta om eller landa följande arter:

a) Brugd ( Cetorhinus maximus ) och vithaj ( Carcharodon carcharias ) i alla EU-vatten och andra vatten.

b) Havsängel ( Squatina squatina ) i alla EU-vatten.

c) Slätrocka ( Dipturus batis ) i EU-vattnen i ICES-områdena IIa, III, IV, VI, VII, VIII, IX och X.

d) Brokrocka ( Raja undulata ) och grårocka ( Rostroraja alba ) i EU-vattnen i ICES-områdena VI, VII, VIII, IX och X.

e) Håbrand ( Lamna nasus ) i internationella vatten.

f) Hajrockor ( Rhinobatidae ) i EU-vattnen i I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X och XII.

2. De arter som avses i punkt 1 ska omedelbart släppas oskadade i den mån detta är möjligt.

Artikel 7

Särskilda bestämmelser om fördelningen

1. Fördelningen mellan medlemsstaterna av fiskemöjligheterna enligt denna förordning ska göras utan att det påverkar

a) byten enligt artikel 20.5 i förordning (EG) nr 2371/2002,

b) omfördelningar som görs enligt artikel 37 i förordning (EG) nr 1224/2009 eller enligt artikel 10.4 i förordning (EG) nr 1006/2008,

c) ytterligare landningar som tillåts enligt artikel 3 i förordning (EG) nr 847/96,

d) de kvantiteter som hålls inne enligt artikel 4 i förordning (EG) nr 847/96,

e) avdrag enligt artiklarna 37, 105, 106 och 107 i förordning (EG) nr 1224/2009.

2. Om inget annat anges i bilaga I till denna förordning, ska artikel 3 i förordning (EG) nr 847/96 tillämpas på bestånd som omfattas av försiktighets-TAC och artiklarna 3.2, 3.3 och 4 i samma förordning på bestånd som omfattas av analytisk TAC.

Artikel 8

Begränsning av fiskeansträngningen

Under perioden 1 februari 2011–31 januari 2012 ska de begränsningar av fiskeansträngningen som fastställs i

a) bilaga IIA tillämpas på förvaltningen av vissa bestånd i Kattegatt, Skagerrak, den del av ICES-område IIIa som inte tillhör Skagerrak och Kattegatt, ICES-områdena IV, VIa, VIIa och VIId samt i EU-vattnen i ICES-områdena IIa och Vb,

b) bilaga IIB tillämpas på åtgärder för kummel- och havskräftbeståndens återhämtning i ICES-områdena VIIIc och IXa, med undantag av Cádizbukten,

c) bilaga IIC tillämpas på förvaltningen av beståndet av tunga i ICES-område VIIe,

[d) bilaga IID tillämpas på förvaltningen av bestånden av tobisfiskar i EU-vattnen i ICES-områdena IIa, IIIa och IV,]

e) bilaga IIe tillämpas på förvaltningen av vissa bestånd i ICES-områdena VIIf och g.

Artikel 9

Begränsning av fångster och fiskeansträngning i djuphavsfisken

1. Artikel 3 i rådets förordning (EG) nr 2347/2002[30] ska tillämpas på liten hälleflundra. Villkoren i den artikeln ska gälla vid fiske efter, behållande ombord, omlastning eller landning av liten hälleflundra.

2. Medlemsstaterna ska se till att fiskeansträngningen under 2011, mätt i kilowattdagar ute ur hamn, för fartyg som innehar djuphavsfisketillstånd enligt artikel 3 i förordning (EG) nr 2347/2002 inte överstiger 65 % av den genomsnittliga årliga fiskeansträngningen för den berörda medlemsstatens fartyg år 2003 under fiskeresor då djuphavsfisketillstånd innehades och/eller arter av djuphavsfiskar, enligt förteckningen i bilagorna I och II till den förordningen, fångades. Denna punkt ska enbart tillämpas på fiskeresor då över 100 kg andra djuphavsarter än guldlax fångades.

Artikel 10

Villkor för landning av fångster och bifångster

Fisk från bestånd för vilka TAC har fastställts får endast behållas ombord eller landas om

a) fångsterna har gjorts av fartyg från en medlemsstat som har en kvot som inte är uppfiskad, eller

b) fångsterna utgör en del av en EU-kvot som inte har fördelats mellan medlemsstaterna med hjälp av kvoter och denna EU-kvot inte är uppfiskad.

Artikel 11

Restriktioner för utnyttjande av vissa fiskemöjligheter

1. De fiskemöjligheter som fastställs i bilaga I för lubb, torsk, glasvar, marulk, kolja, vitling, kummel, birkelånga, långa, havskräfta, rödspätta, bleka, gråsej, rockor, tunga [och pigghaj] i ICES-område VII eller relevanta delområden därav ska begränsas genom förbud mot fiske efter eller behållande ombord av alla sådana arter under perioden 1 maj–31 juli 2011 i Porcupine Bank. Tillämpliga uppgifter i bilaga I ska fastställas genom korshänvisning till denna artikel.

2. Vid tillämpning av denna artikel ska Porcupine Bank anses omfatta det område som avgränsas av loxodromer som i angiven ordning förbinder följande positioner:

Punkt | Latitud | Longitud |

1 | 52o 27' N | 12o 19' W |

2 | 52o 40' N | 12o 30' W |

3 | 52o 47' N | 12o 39,600' W |

4 | 52o 47' N | 12o 56' W |

5 | 52o 13,5' N | 13o 53,830' W |

6 | 51o 22' N | 14o 24' W |

7 | 51o 22' N | 14o 03' W |

8 | 52o 10' N | 13o 25' W |

9 | 52o 32' N | 13o 07,500' W |

10 | 52o 43' N | 12o 55' W |

11 | 52o 43' N | 12o 43' W |

12 | 52o 38,800' N | 12o 37' W |

13 | 52o 27' N | 12o 23' W |

14 | 52o 27' N | 12o 19' W |

3. Artikel 50.3, 50.4 och 50.5 i förordning (EG) nr 1224/2009 ska tillämpas i det område som definieras i punkt 2.

Artikel 12

Dataöverföring

När medlemsstaterna i enlighet med artiklarna 33 och 34 i förordning (EG) nr 1224/2009 sänder uppgifter till kommissionen om de kvantiteter ur varje bestånd som landats, ska de använda de beståndskoder som anges i bilaga I till denna förordning.

KAPITEL II

TILLSTÅND ATT FISKA I TREDJELANDS VATTEN

ARTIKEL 13

Fisketillstånd

1. Det största antalet fisketillstånd för EU-fartyg som fiskar i tredjelands vatten fastställs i bilaga III.

2. Om en medlemsstat, på grundval av artikel 20.5 i förordning (EG) nr 2371/2002, överför kvoter till en annan medlemsstat som ett led i ett utbyte av fiskekvoter inom de fiskeområden som anges i bilaga III ska överföringen inbegripa en motsvarande överföring av fisketillstånd och anmälas till kommissionen. Det sammanlagda antalet fisketillstånd för varje fiskeområde, enligt bilaga III, får dock inte överskridas.

KAPITEL III

FISKEMÖJLIGHETER I REGIONALA FISKERIFÖRVALTNINGSORGANISATIONERS VATTEN

AVSNITT 1

DET OMRÅDE SOM OMFATTAS AV INTERNATIONELLA KONVENTIONEN FÖR BEVARANDE AV TONFISK I ATLANTEN (ICCAT)

ARTIKEL 14

Begränsning av kapaciteten för fiske efter, odling och gödning av blåfenad tonfisk

1. Det antal spöfiskefartyg och dörjfiskefartyg från EU som har tillstånd att fiska aktivt efter blåfenad tonfisk på mellan 8 kg/75 cm och 30 kg/115 cm i östra Atlanten ska begränsas enligt punkt 1 i bilaga IV.

2. Det antal EU-fartyg för kustnära icke-industriellt fiske som har tillstånd att fiska aktivt efter blåfenad tonfisk på mellan 8 kg/75 cm och 30 kg/115 cm i Medelhavet ska begränsas enligt punkt 2 i bilaga IV.

3. Det antal EU-fartyg som i odlingssyfte fiskar efter blåfenad tonfisk i Adriatiska havet och som har tillstånd att fiska aktivt efter blåfenad tonfisk på mellan 8 kg/75 cm och 30 kg/115 cm ska begränsas enligt punkt 3 i bilaga IV.

4. Det antal fiskefartyg och motsvarande totala GT-kapacitet som har tillstånd att fiska efter, behålla ombord, lasta om, transportera eller landa blåfenad tonfisk i östra Atlanten och Medelhavet ska begränsas enligt punkt 4 i bilaga IV.

5. Det antal fällor som får användas inom fisket efter blåfenad tonfisk i östra Atlanten och Medelhavet ska begränsas enligt punkt 5 i bilaga IV.

6. Kapaciteten för odling och gödning av blåfenad tonfisk samt den största mängd vildfångad blåfenad tonfisk som får avsättas för insättning i gödnings- eller odlingsanläggningar i östra Atlanten och Medelhavet ska begränsas i enlighet med punkt 6 i bilaga IV.

Artikel 15

Ytterligare villkor för den kvot för blåfenad tonfisk som tilldelas enligt bilaga ID

Utöver den förbudsperiod som föreskrivs i artikel 7.2 i förordning (EG) nr 302/2009 ska fiske efter blåfenad tonfisk med snörpvadsfartyg vara förbjudet i östra Atlanten och Medelhavet under perioden 15 april–15 maj 2011.

Artikel 16

Sport- och fritidsfiske

Medlemsstaterna ska avsätta en särskild kvot för blåfenad tonfisk för sport- och fritidsfiske från de kvoter som de tilldelats enligt bilaga ID.

Artikel 17

Hajar

1. Behållande ombord, omlastning eller landning av delar eller hela kroppar av storögda rävhajar ( Alopias superciliosus ) ska vara förbjudet i allt fiske.

2. Det ska vara förbjudet att bedriva riktat fiske efter arten rävhajar ( Alopias ).

Avsnitt 2

DET OMRÅDE SOM OMFATTAS AV KONVENTIONEN FÖR BEVARANDE AV MARINA LEVANDE TILLGÅNGAR I ANTARKTIS (CCAMLR)

ARTIKEL 18

Förbud och fångstbegränsningar

1. Riktat fiske efter arterna i del A i bilaga V ska vara förbjudet i de områden och under de perioder som anges i den bilagan.

2. För nytt fiske och undersökande fiske ska de TAC och bifångstbegränsningar som anges i del B i bilaga V gälla i de delområden som anges i samma del.

Artikel 19

Undersökande fiske

1. EU-fartyg som har anmälts till CCAMLR i enlighet med artiklarna 7 och 7a i förordning (EG) nr 601/2004 får delta i undersökande långrevsfiske efter Dissostichus spp. i FAO:s delområden 88.1 och 88.2 samt i sektionerna 58.4.1 och 58.4.2 utanför områden under nationell jurisdiktion.

2. När det gäller FAO:s delområden 88.1 och 88.2 samt sektionerna 58.4.1 och 58.4.2 anges TAC och bifångstbegränsningarna per delområde och sektion samt deras fördelning per småskalig forskningsenhet (SSRU) inom vart och ett av dessa områden i del B i bilaga V. Fisket i en småskalig forskningsenhet ska upphöra när de rapporterade fångsterna når de angivna totala tillåtna fångstmängderna och fiske i den enheten ska då vara förbjudet under resten av fiskesäsongen.

3. Fisket ska ske med så stor geografisk och batymetrisk spridning som möjligt så att man får de uppgifter som behövs för att avgöra fiskepotential och för att undvika en alltför stor koncentration av fångster och fiskeansträngning. I FAO:s delområden 88.1 och 88.2 samt sektionerna 58.4.1 och 58.4.2 är det dock förbjudet att fiska i vatten som är mindre än 550 meter djupa.

Artikel 20

Fiske efter antarktisk krill under fiskesäsongen 2011/2012

1. Endast de medlemsstater som är medlemmar i CCAMLR-kommissionen får fiska efter antarktisk krill ( Euphausia superba ) i CCAMLR:s konventionsområde under fiskesäsongen 2011/2012. I enlighet med artikel 5a i förordning (EG) nr 601/2004 ska en sådan medlemsstat, om den avser att fiska efter antarktisk krill i CCAMLR:s konventionsområde, anmäla följande till CCAMLR:s sekretariat och kommissionen senast den 1 juni 2011:

a) Medlemsstatens avsikt att fiska efter atlantisk krill, i det format som anges i del C i bilaga V.

b) Nätredskapets utformning, i det format som anges i del D i bilaga V.

2. Den anmälan som avses i punkt 1 ska innehålla de uppgifter som fastställs i artikel 3 i förordning (EG) nr 601/2004 för varje fartyg som en medlemsstat ger tillåtelse att delta i fiske efter antarktisk krill.

3. En medlemsstat som avser att fiska efter antarktisk krill i CCAMLR:s konventionsområde ska endast anmäla fartyg med tillstånd som för dess flagg vid tidpunkten för anmälan.

4. En medlemsstat får bevilja deltagande i fiske efter antarktisk krill för ett annat fartyg än det som anmäldes till CCAMLR i enlighet med punkterna 1, 2 och 3, om det anmälda fartyget är förhindrat att delta på grund av legitima operativa skäl eller force majeure. I ett sådant fall ska den berörda medlemsstaten omedelbart underrätta CCAMLR:s sekretariat och kommissionen och tillhandahålla

a) fullständiga uppgifter om det eller de berörda ersättningsfartygen, däribland de uppgifter som föreskrivs i artikel 3 i förordning (EG) nr 601/2004,

b) en fullständig redovisning av skälen till utbytet och alla relevanta styrkande bevis eller hänvisningar.

5. En medlemsstat får inte tillåta ett fartyg som är upptaget i någon av CCAMLR:s förteckningar över IUU-fartyg (IUU: olagligt, orapporterat och oreglerat fiske) att delta i fiske efter antarktisk krill.

Avsnitt 3

DET OMRÅDE SOM OMFATTAS AV INDISKA OCEANENS TONFISKKOMMISSION (IOTC)

ARTIKEL 21

Begränsning av fiskekapaciteten för fartyg som fiskar i IOTC-området

1. Det största antal EU-fartyg som får fiska efter tropiska tonfiskar i IOTC-området, och motsvarande GT-kapacitet, fastställs i punkt 1 i bilaga VI.

2. Det största antal EU-fartyg som får fiska efter svärdfisk ( Xiphias gladius ) och långfenad tonfisk ( Thunnus alalunga ) i IOTC-området, och motsvarande GT-kapacitet, fastställs i punkt 2 i bilaga VI.

3. Medlemsstaterna får omfördela fartyg som ingår i ett av de två fisken som avses i punkterna 1 och 2 till det andra fisket, under förutsättning att de för kommissionen kan visa att denna ändring inte leder till en ökning av fiskeansträngningen för de berörda fiskbestånden.

4. Medlemsstaterna ska i samband med en föreslagen överföring av kapacitet till deras flotta se till att de fartyg som ska överföras finns med i IOTC:s fartygsregister eller i fartygsregistret hos en annan regional fiskeriorganisation för tonfisk. Fartyg som förekommer i en regional fiskeriförvaltningsorganisations förteckning över IUU-fartyg får inte överföras.

För att kunna genomföra de utvecklingsplaner som lämnats in till IOTC får medlemsstaterna endast utvidga de begränsningar av fiskekapaciteten som anges i denna artikel inom de gränser som fastställs i dessa planer.

Artikel 22

Hajar

1. Bevarande ombord, omlastning eller landning av delar av eller hela kroppar av rävhajar av alla arter av familjen Alopiidae ska vara förbjudet i allt fiske.

2. De arter som avses i punkt 1 ska omedelbart släppas oskadade i den mån detta är möjligt.

Avsnitt 4

DET OMRÅDE SOM OMFATTAS AV REGIONALA FISKERIFÖRVALTNINGSORGANISATIONEN FÖR SÖDRA STILLA HAVET (SPRFMO)

ARTIKEL 2 3

Pelagiskt fiske – kapacitetsbegränsning

Medlemsstater som under 2007, 2008 eller 2009 har bedrivit aktivt pelagiskt fiske i SPRFMO:s konventionsområde ska begränsa det totala bruttotonnaget (GT) för fartyg som för deras flagg och som under 2011 fiskar efter pelagiska bestånd till totalt 78610 GT i detta område på ett sådant sätt att det säkrar ett hållbart utnyttjande av de pelagiska fiskbestånden i södra Stilla havet.

Artikel 2 4

Pelagiskt fiske –TAC

1. Endast de medlemsstater som under 2007, 2008 eller 2009 har bedrivit aktivt pelagiskt fiske i SPRFMO:s konventionsområde, enligt artikel 23, får fiska efter pelagiskt bestånd i detta område i enlighet med de totala tillåtna fångstmängder som anges i bilaga IJ.

2. Medlemsstaterna ska varje månad till kommissionen anmäla namn och kännetecken, inklusive GT, för de av deras fartyg som deltar i det fiske som avses i denna artikel.

3. I syfte att övervaka det fiske som avses i denna artikel ska medlemsstaterna till kommissionen, för vidarebefordran till SPRFMO:s interimssekretariat, översända VMS-register (VMS: kontrollsystem för fartyg), månatliga fångstrapporter och, om de finns tillgängliga, hamnanlöp senast den 15:e månaden efter.

Artikel 2 5

Bottenfiske

Medlemsstaterna ska begränsa bottenfiskeansträngningen eller fångsterna i SPRFMO:s konventionsområde till de genomsnittliga årsnivåerna under perioden 1 januari 2002–31 december 2006 med avseende på antalet fiskefartyg och andra parametrar som återspeglar fångstnivån, fiskeansträngningen och fiskekapaciteten och begränsa dem till de delar av SPRFMO:s konventionsområde där bottenfiske ägde rum under den föregående fiskesäsongen.

Avsnitt 5

DET OMRÅDE SOM OMFATTAS AV INTERAMERIKANSKA KONVENTIONEN FÖR TROPISK TONFISK (IATTC)

ARTIKEL 2 6

Fiske med snörpvad

1. Fiske med snörpvadsfartyg efter gulfenad tonfisk ( Thunnus albacares ), storögd tonfisk ( Thunnus obesus ) och bonit ( Katsuwonus pelamis ) är förbjudet

a) antingen under perioden 29 juli–28 september 2011, eller under perioden 18 november 2011-18 januari 2012, i det område som avgränsas enligt följande:

Nord-, Mellan- och Sydamerikas kust mot Stilla havet.

Longitud 150° W.

Latitud 40° N.

Latitud 40° S.

b) under perioden 29 september–29 oktober 2011 inom det område som avgränsas enligt följande:

Longitud 96° W.

Longitud 110° W.

Latitud 4° N.

Latitud 3° S.

2. De berörda medlemsstaterna ska före den 1 april 2011 meddela kommissionen vilken stängningsperiod enligt punkt 1 a som valts. Alla de berörda medlemsstaternas snörpvadsfartyg ska stoppa snörpvadsfisket i det angivna området under den period som valts.

3. Fartyg som fiskar med snörpvad efter tonfisk i IATTC:s regleringsområde ska behålla ombord och sedan landa all gulfenad tonfisk, storögd tonfisk och bonit som fångats, med undantag för fisk som anses otjänlig som människoföda av andra skäl än storleken. Denna bestämmelse ska emellertid inte tillämpas på det sista kastet under en fångstresa när utrymmet i lastrummet kan vara otillräckligt för att ta emot den tonfisk som fångas vid det kastet.

Avsnitt 6

DET OMRÅDE SOM OMFATTAS AV SYDOSTATLANTISKA FISKERIORGANISATIONEN (SEAFO)

ARTIKEL 2 7

Åtgärder till skydd för djuphavshaj

Riktat fiske efter följande djuphavshajar i SEAFO:s konventionsområde ska vara förbjudet:

- – Rockor ( Rajidae ).

- – Pigghaj (Squalus acanthias).

- – Etmopterus bigelowi.

- – Etmopterus brachyurus.

- – Stor blåkäxa (Etmopterus princeps).

- – Etmopterus pusillus.

- – Apristurus manis.

- – Långnosad småpiggshaj (Scymnodon squamulosus)

- – och djuphavshajar av överordningen Selachimorpha.

Avsnitt 7

DET OMRÅDE SOM OMFATTAS AV KONVENTIONEN OM BEVARANDE OCH FÖRVALTNING AV LÅNGVANDRANDE FISKBESTÅND I VÄSTRA OCH MELLERSTA STILLA HAVET (WCPFC)

ARTIKEL 2 8

Begränsning av fiskeansträngningen för storögd tonfisk, gulfenad tonfisk, bonit och långfenad tonfisk

Medlemsstaterna ska se till att den totala fiskeansträngningen för storögd tonfisk ( Thunnus obesus ), gulfenad tonfisk ( Thunnus albacares ), bonit ( Katsuwonus pelamis ) och långfenad tonfisk ( Thunnus alalunga ) i WCPFC:s konventionsområde begränsas till den fiskeansträngning som fastställs i partnerskapsavtalen om fiske mellan unionen och kuststaterna i området.

Artikel 29

Stängt område för FAD-fiske

1. I den del av WCPFC:s konventionsområde som ligger mellan 20° nordlig bredd och 20° sydlig bredd ska fiske med snörpvadsfartyg som använder sig av FAD-redskap (anordningar som samlar fisk) vara förbjudet mellan kl. 00.00 den 1 juli 2011 och kl. 24.00 den 30 september 2011. Under denna period får ett fartyg som fiskar med snörpvad endast bedriva fiske i denna del av WCPFC:s konventionsområde om det finns en observatör ombord som övervakar att fartyget inte

a) lägger ut eller använder FAD-redskap eller någon tillhörande elektronisk utrustning,

b) fiskar efter hela stim med användning av FAD-redskap.

2. Alla de snörpvadsfartyg som fiskar i den del av WCPFC:s konventionsområde som anges i punkt 1 ska behålla ombord och landa eller lasta om all storögd tonfisk, gulfenad tonfisk och bonit som fångats.

3. Punkt 2 ska inte tillämpas i följande fall, nämligen

a) på det sista kastet under en fångstresa om fartyget inte har tillräckligt med utrymme i lastrummet för all fisk,

b) om fisken anses otjänlig som människoföda av andra skäl än storleken, eller

c) om frysutrustningen drabbas av ett allvarligt fel.

Artikel 3 0

Stängda områden för fiske med snörpvad

Fiske med snörpvad efter storögd tonfisk och gulfenad tonfisk ska vara förbjudet i följande områden på det fria havet:

a) De internationella vatten som avgränsas av gränserna för Indonesiens, Palaus, Mikronesiens och Papua Nya Guineas exklusiva ekonomiska zoner.

b) De internationella vatten som avgränsas av gränserna för Mikronesiens, Marshallöarnas, Naurus, Kiribatis, Tuvalus, Fijis, Salomonöarnas och Papua Nya Guineas exklusiva ekonomiska zoner.

Artikel 3 1

Begränsning av antalet fartyg som får fiska efter svärdfisk

Det största antal EU-fartyg som har tillstånd att fiska efter svärdfisk ( Xiphias gladius ) i områden söder om 20° sydlig bredd i WCPFC:s konventionsområde anges i bilaga VII.

Avsnitt 8

BERINGS HAV

ARTIKEL 3 2

Förbud mot fiske i den del av Berings hav som är fritt hav

Fiske efter alaskapollack ( Theragra chalcogramma ) i den del av Berings hav som är fritt hav ska vara förbjudet.

AVDELNING III

FISKEMÖJLIGHETER FÖR FARTYG FRÅN TREDJELAND I EU-VATTEN

ARTIKEL 3 3

TAC

Fiskefartyg som för norsk flagg och fiskefartyg som är registrerade på Färöarna får ta fångster i EU-vatten inom ramen för de TAC som anges i bilaga I och på de villkor som anges i kapitel III i förordning (EG) nr 1006/2008 och i denna avdelning.

Artikel 3 4

Fisketillstånd

1. Det största antalet fisketillstånd för fartyg från tredjeland som fiskar i EU-vatten fastställs i bilaga VIII.

2. Fisk från bestånd för vilka TAC har fastställts får endast behållas ombord eller landas om fångsterna har tagits av ett fartyg från tredjeland vars kvot inte är uppfiskad.

Artikel 3 5

Förbjudna arter

1. Det ska vara förbjudet för fartyg från tredjeland att fiska efter, behålla ombord, lasta om eller landa följande arter:

a) Brugd ( Cetorhinus maximus ) och vithaj ( Carcharodon carcharias ) i alla EU-vatten.

b) Havsängel ( Squatina squatina ) i alla EU-vatten.

c) Slätrocka ( Dipturus batis ) i EU-vattnen i Ices-områdena IIa, III, IV, VI, VII, VIII, IX och X.

d) Brokrocka ( Raja undulata ) och grårocka ( Rostroraja alba ) i EU-vattnen i Ices-områdena VI, VII, VIII, IX och X.

2. De arter som avses i punkt 1 ska omedelbart släppas oskadade i den mån detta är möjligt.

AVDELNING IV

SLUTBESTÄMMELSER

ARTIKEL 3 6

Ikraftträdande och tillämpning

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning .

Den ska tillämpas från och med den 1 januari 2011.

Om fiskemöjligheter för CCAMLR:s konventionsområde fastställs för perioder som börjar före den 1 januari 2011 ska artiklarna 18–20 och bilagorna IE och V tillämpas från och med början av respektive tillämpningsperioder för dessa fiskemöjligheter.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den

På rådets vägnar

Ordförande

BILAGA I

Fångstbegränsningar för EU-fartyg i områden med TAC och för fartyg från tredjeland i EU-vatten, per art och per område (i ton levande vikt, utom där annat anges)

I följande tabeller anges TAC-mängder och kvoter (i ton levande vikt, utom där annat anges) för varje bestånd och villkor som är funktionellt knutna till dem, i förekommande fall.

Alla TAC som anges i denna bilaga ska betraktas som kvoter med avseende på denna förordning och därför omfattas av reglerna i förordning (EG) nr 1224/2009, särskilt artiklarna 33 och 34. Hänvisningar till fiskezoner är hänvisningar till Ices-områden, om inte annat anges.

Inom varje område redovisas fiskbestånden i alfabetisk ordning efter arternas latinska namn. Nedan följer en tabell över de latinska namnen och motsvarande svenskt namn:

Vetenskapligt namn | Trebokstavskod | Svenskt namn |

Amblyraja radiata | RJR | Klorocka |

Ammodytes spp. | SAN | Tobisfiskar |

Argentina silus | ARU | Guldlax |

Beryx spp. | ALF | Beryxar |

Brosme brosme | USK | Lubb |

Centrophorus squamosus | GUQ | Brun pigghaj |

Centroscymnus coelolepis | CYO | Pailonahaj |

Chaceon maritae | CGE | Djuphavsrödkrabba |

Champsocephalus gunnari | ANI | Gunnars isfisk |

Chionoecetes spp. | PCR | Maskeringskrabbor |

Clupea harengus | HER | Sill |

Coryphaenoides rupestris | RNG | Skoläst |

Dalatias licha | SCK | Chokladhaj |

Deania calcea | DCA | Skednoshaj |

Dipturus batis | RJB | Slätrocka |

Dissostichus eleginoides | TOP | Tandnoting |

Engraulis encrasicolus | ANE | Ansjovis |

Etmopterus princeps | ETR | Stor blåkäxa |

Etmopterus pusillus | ETP | Etmopterus pusillus |

Euphausia superba | KRI | Antarktisk krill |

Gadus morhua | COD | Torsk |

Galeorhinus galeus | GAG | Gråhaj |

Glyptocephalus cynoglossus | WIT | Rödtunga |

Hippoglossoides platessoides | PLA | Lerskädda |

Hippoglossus hippoglossus | HAL | Hälleflundra |

Hoplostethus atlanticus | ORY | Atlantisk soldatfisk |

Illex illecebrosus | SQI | Nordlig stjärtfenad bläckfisk |

Lamna nasus | POR | Håbrand |

Lepidonotothen squamifrons | NOS | Grånoting |

Lepidorhombus spp. | LEZ | Glasvarar |

Leucoraja circularis | RJI | Sandrocka |

Leucoraja fullonica | RJF | Näbbrocka |

Leucoraja naevus | RJN | Blomrocka |

Limanda ferruginea | YEL | Gulstjärtsskädda |

Limanda limanda | DAB | Sandskädda |

Lophiidae | ANF | Marulkfiskar |

Macrourus spp. | GRV | Långstjärtar |

Makaira nigricans | BUM | Blå marlin |

Mallotus villosus | CAP | Lodda |

Martialia hyadesi | SQS | Kalamari |

Melanogrammus aeglefinus | HAD | Kolja |

Merlangius merlangus | WHG | Vitling |

Merluccius merluccius | HKE | Kummel |

Micromesistius poutassou | WHB | Blåvitling |

Microstomus kitt | LEM | Bergtunga |

Molva dypterygia | BLI | Birkelånga |

Molva molva | LIN | Långa |

Nephrops norvegicus | NEP | Havskräfta |

Pandalus borealis | PRA | Nordhavsräka |

Paralomis spp. | PAI | Krabba |

Penaeus spp. | PEN | Penaeusräka |

Platichthys flesus | FLE | Skrubbskädda |

Pleuronectes platessa | PLE | Rödspätta |

Pleuronectiformes | FLX | Plattfisk |

Pollachius pollachius | POL | Bleka |

Pollachius virens | POK | Gråsej |

Psetta maxima | TUR | Piggvar |

Raja brachyura | RJH | Ljusrocka |

Raja clavata | RJC | Knaggrocka |

Raja (Dipturus) nidarosiensis | JAD | Svartbuksrocka |

Raja microocellata | RJE | Småögd rocka |

Raja montagui | RJM | Fläckrocka |

Raja undulata | RJU | Brokrocka |

Rajiformes - Rajidae | SRX-RAJ | Rockor |

Reinhardtius hippoglossoides | GHL | Liten hälleflundra |

Rostroraja alba | RJA | Grårocka |

Scomber scombrus | MAC | Makrill |

Scophthalmus rhombus | BLL | Slätvar |

Sebastes spp. | RED | Kungsfiskar |

Solea solea | SOL | Tunga |

Solea spp. | SOO | Solea spp. |

Sprattus sprattus | SPR | Skarpsill |

Squalus acanthias | DGS | Pigghaj/rödhaj |

Tetrapturus albidus | WHM | Vit marlin |

Thunnus maccoyii | SBF | Sydlig blåfenad tonfisk |

Thunnus obesus | BET | Storögd tonfisk |

Thunnus thynnus | BFT | Blåfenad tonfisk |

Trachurus spp. | JAX | Taggmakrillar |

Trisopterus esmarkii | NOP | Vitlinglyra |

Urophycis tenuis | HKW | Vitbrosme |

Xiphias gladius | SWO | Svärdfisk |

Nedan följer en tabell över de svenska namnen och motsvarande latinska namn (endast i upplysningssyfte):

Ansjovis | ANE | Engraulis encrasicolus |

Antarktisk krill | KRI | Euphausia superba |

Atlantisk soldatfisk | ORY | Hoplostethus atlanticus |

Bergtunga | LEM | Microstomus kitt |

Beryxar | ALF | Beryx spp. |

Birkelånga | BLI | Molva dypterygia |

Blå marlin | BUM | Makaira nigricans |

Blåfenad tonfisk | BFT | Thunnus thynnus |

Blåvitling | WHB | Micromesistius poutassou |

Bleka | POL | Pollachius pollachius |

Blomrocka | RJN | Leucoraja naevus |

Brokrocka | RJU | Raja undulata |

Brun pigghaj | GUQ | Centrophorus squamosus |

Chokladhaj | SCK | Dalatias licha |

Djuphavsrödkrabba | CGE | Chaceon maritae |

Etmopterus pusillus | ETP | Etmopterus pusillus |

Fläckrocka | RJM | Raja montagui |

Glasvarar | LEZ | Lepidorhombus spp. |

Gråhaj | GAG | Galeorhinus galeus |

Grånoting | NOS | Lepidonotothen squamifrons |

Grårocka | RJA | Rostroraja alba |

Gråsej | POK | Pollachius virens |

Guldlax | ARU | Argentina silus |

Gulstjärtsskädda | YEL | Limanda ferruginea |

Gunnars isfisk | ANI | Champsocephalus gunnari |

Håbrand | POR | Lamna nasus |

Hälleflundra | HAL | Hippoglossus hippoglossus |

Havskräfta | NEP | Nephrops norvegicus |

Kalamari | SQS | Martialia hyadesi |

Klorocka | RJR | Amblyraja radiata |

Knaggrocka | RJC | Raja clavata |

Kolja | HAD | Melanogrammus aeglefinus |

Krabba | PAI | Paralomis spp. |

Kummel | HKE | Merluccius merluccius |

Kungsfiskar | RED | Sebastes spp. |

Långa | LIN | Molva molva |

Långstjärtar | GRV | Macrourus spp |

Lerskädda | PLA | Hippoglossoides platessoides |

Liten hälleflundra | GHL | Reinhardtius hippoglossoides |

Ljusrocka | RJH | Raja brachyura |

Lodda | CAP | Mallotus villosus |

Lubb | USK | Brosme brosme |

Makrill | MAC | Scomber scombrus |

Marulkfiskar | ANF | Lophiidae |

Maskeringskrabbor | PCR | Chionoecetes spp. |

Näbbrocka | RJF | Leucoraja fullonica |

Nordhavsräka | PRA | Pandalus borealis |

Nordlig stjärtfenad bläckfisk | SQI | Illex illecebrosus |

Pailonahaj | CYO | Centroscymnus coelolepis |

Penaeusräka | PEN | Penaeus spp. |

Pigghaj/rödhaj | DGS | Squalus acanthias |

Piggvar | TUR | Psetta maxima |

Plattfisk | FLX | Pleuronectiformes |

Rockor | SRX-RAJ | Rajiformes - Rajidae |

Rödspätta | PLE | Pleuronectes platessa |

Rödtunga | WIT | Glyptocephalus cynoglossus |

Sandrocka | RJI | Leucoraja circularis |

Sandskädda | DAB | Limanda limanda |

Sill | HER | Clupea harengus |

Skarpsill | SPR | Sprattus sprattus |

Skednoshaj | DCA | Deania calcea |

Skoläst | RNG | Coryphaenoides rupestris |

Skrubbskädda | FLE | Platichthys flesus |

Slätrocka | RJB | Dipturus batis |

Slätvar | BLL | Scophthalmus rhombus |

Småögd rocka | RJE | Raja microocellata |

Stor blåkäxa | ETR | Etmopterus princeps |

Storögd tonfisk | BET | Thunnus obesus |

Svärdfisk | SWO | Xiphias gladius |

Svartbuksrocka | JAD | Raja (Dipturus) nidarosiensis |

Sydlig blåfenad tonfisk | SBF | Thunnus maccoyii |

Taggmakrillar | JAX | Trachurus spp. |

Tandnoting | TOP | Dissostichus eleginoides |

Tobisfiskar | SAN | Ammodytes spp. |

Torsk | COD | Gadus morhua |

Tunga | SOL | Solea solea |

Solea spp. | SOO | Solea spp. |

Vit marlin | WHM | Tetrapturus albidus |

Vitbrosme | HKW | Urophycis tenuis |

Vitling | WHG | Merlangius merlangus |

Vitlinglyra | NOP | Trisopterus esmarkii |

BILAGA IA

Skagerrak, Kattegatt, Ices-områdena I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII och XIV, EU-vatten i Cecaf, Franska Guyanas vatten

Art: | Tobisfiskar Ammodytes spp. | Zon: | Norska vatten i område IV (SAN/04-N.) |

Danmark | pm | Analytisk TAC Artikel 3 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas. Artikel 4 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas. |

Förenade kungariket | pm |

EU | pm |

TAC | Ej tillämpligt |

Art: | Tobisfiskar Ammodytidae spp. | Zon: | EU-vatten i IIa, IIIa och IV(1) (SAN/2A3A4.) |

Danmark | pm | Försiktighets-TAC |

Förenade kungariket | pm |

Tyskland | pm |

Sverige | pm |

EU | pm |

Norge | pm |

Färöarna | pm |

TAC | pm |

(1) Utom vatten inom 6 sjömil från Förenade kungarikets baslinjer vid Shetland, Fair Isle och Foula. (2) Ska fiskas i IV. |

Art: | Guldlax Argentina silus | Zon: | EU-vatten och internationella vatten i I och II (ARU/1/2.) |

Tyskland | 25 | Försiktighets-TAC |

Frankrike | 8 |

Nederländerna | 20 |

Förenade kungariket | 42 |

EU | 95 |

TAC | 95 |

Art: | Guldlax Argentina silus | Zon: | EU-vatten i III och IV (ARU/3/4.) |

Danmark | 963 | Försiktighets-TAC |

Tyskland | 10 |

Frankrike | 7 |

Irland | 7 |

Nederländerna | 45 |

Sverige | 37 |

Förenade kungariket | 17 |

EU | 1 086 |

TAC | 1 086 |

Art: | Guldlax Argentina silus | Zon: | EU-vatten och internationella vatten i V, VI och VII (ARU/567.) |

Tyskland | 330 | Försiktighets-TAC |

Frankrike | 7 |

Irland | 306 |

Nederländerna | 3 449 |

Förenade kungariket | 242 |

EU | 4 334 |

TAC | 4 334 |

Art: | Lubb Brosme brosme | Zon: | EU-vatten och internationella vatten i I, II och XIV (USK/1214EI.) |

Tyskland | 6 | (1) | Analytisk TAC |

Frankrike | 6 | (1) |

Förenade kungariket | 6 | (1) |

Övriga | 3 | (1) |

EU | 21 | (1) |

TAC | 21 |

(1) Gäller endast bifångster. Inget riktat fiske är tillåtet inom denna kvot. |

Art: | Lubb Brosme brosme | Zon: | IIIa; EU-vatten i IIIb, IIIc och delområdena 22-32 (USK/03-C.) |

Danmark | 12 | Analytisk TAC |

Sverige | 6 |

Tyskland | 6 |

EU | 24 |

TAC | 24 |

Art: | Lubb Brosme brosme | Zon: | EU-vatten i IV (USK/04-C.) |

Danmark | 53 | Analytisk TAC |

Tyskland | 16 |

Frankrike | 37 |

Sverige | 5 |

Förenade kungariket | 80 |

Övriga | 5 | (1) |

EU | 196 |

TAC | 196 |

(1) Gäller endast bifångster. Inget riktat fiske är tillåtet inom denna kvot. |

Art: | Lubb Brosme brosme | Zon: | EU-vatten och internationella vatten i V, VI och VII (USK/567EI.) |

Tyskland | pm | Analytisk TAC Artikel 11 ska tillämpas. |

Spanien | pm |

Frankrike | pm |

Irland | pm |

Förenade kungariket | pm |

Övriga | pm | (1) |

EU | pm |

Norge(2) | pm | (3)(4) |

TAC | 3 217 |

(1) Gäller endast bifångster. Inget riktat fiske är tillåtet inom denna kvot. (2) Ska fiskas i EU-vatten i IIa, IV, Vb, VI och VII. (3) Av vilka en oförutsedd fångst av andra arter på pm % per fartyg är tillåten vid varje tillfälle i Vb, VI och VII. Denna procentsats får emellertid överskridas under de första 24 timmarna efter det att fisket påbörjas i ett särskilt område. Den totala oförutsedda fångsten av andra arter i Vb, VI och VII får inte överstiga pm ton. (4) Inklusive långa. Kvoterna för Norge är för långa pm ton och för lubb pm ton och de är utbytbara upp till pm ton men får endast fiskas med långrev i Vb, VI och VII. |

Art: | Lubb Brosme brosme | Zon: | Norska vatten i IV (USK/04-N.) |

Belgien | pm | Analytisk TAC |

Danmark | pm |

Tyskland | pm |

Frankrike | pm |

Nederländerna | pm |

Förenade kungariket | pm |

EU | pm |

TAC | Ej tillämpligt |

(1) Gäller endast bifångster. Inget riktat fiske är tillåtet inom denna kvot. (2) Ska fiskas i EU-vatten i områdena IIa, IV, Vb, VI och VII. (3) Av vilka en oförutsedd fångst av andra arter på pm % per fartyg är tillåten vid varje tillfälle i Vb, VI och VII. Denna procentsats får emellertid överskridas under de första 24 timmarna efter det att fisket påbörjas i ett särskilt område. Den totala oförutsedda fångsten av andra arter i Vb, VI och VII får inte överstiga pm ton. (4) Inklusive långa. Kvoterna för Norge är för långa pm ton och för lubb pm ton och de är utbytbara upp till pm ton men får endast fiskas med långrev i Vb, VI och VII. |

Art: | Sill(1) Clupea harengus | Zon: | IIIa (HER/03A.) |

Danmark | pm | Analytisk TAC |

Tyskland | pm |

Sverige | pm |

EU | pm |

Färöarna | pm | (2) |

TAC | pm |

(1) Landningar av sill som tas i fisken med nät med en maskstorlek på minst 32 mm. (2) Ska tas i Skagerrak. |

Art: | Sill(1) Clupea harengus | Zon: | EU-vatten och norska vatten i IV norr om 53° 30′N (HER/4AB.) |

Danmark | pm | Analytisk TAC Artikel 3 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas. Artikel 4 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas. |

Tyskland | pm |

Frankrike | pm |

Nederländerna | pm |

Sverige | pm |

Förenade kungariket | pm |

EU | pm |

Norge | pm | (2) |

TAC | pm |

(1) Landningar av sill som tas i fisken med nätredskap med en maskstorlek på minst 32 mm. Medlemsstaterna måste underrätta kommissionen om sina landningar av sill uppdelade mellan IVa och IVb. (2) Får tas i EU-vatten. Fångster som tas inom denna kvot ska dras av från Norges andel av denna TAC. |

Särskilda villkor: |

Inom gränserna för ovan nämnda kvoter får högst de nedan angivna mängderna fiskas i följande område: |

Norska vatten söder om 62°N (HER/*04N-) |

EU | pm |

Art: | Sill(1) Clupea harengus | Zon: | Norska vatten söder om 62°N (HER/04-N.) |

Sverige | pm | (1) | Analytisk TAC Artikel 3 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas. Artikel 4 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas. |

EU | pm |

TAC | pm |

(1) Bifångster av torsk, kolja, bleka, vitling och gråsej ska räknas av från kvoterna för dessa arter. |

Art: | Sill(1) Clupea harengus | Zon: | Bifångster i IIIa (HER/03A-BC.) |

Danmark | pm | Analytisk TAC Artikel 3 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas. Artikel 4 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas. |

Tyskland | pm |

Sverige | pm |

EU | pm |

TAC | pm |

(1) Landningar av sill som tas i fisken med nät med en maskstorlek som understiger 32 mm. |

Art: | Sill(1) Clupea harengus | Zon: | Bifångster i IV, VIId och i EU-vatten i IIa (HER/2A47DX.) |

Belgien | pm | Analytisk TAC Artikel 3 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas. Artikel 4 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas. |

Danmark | pm |

Tyskland | pm |

Frankrike | pm |

Nederländerna | pm |

Sverige | pm |

Förenade kungariket | pm |

EU | pm |

TAC | pm |

(1) Landningar av sill som tas i fisken med nät med en maskstorlek som understiger 32 mm. |

Art: | Sill(1) Clupea harengus | Zon: | IVc, VIId (2) (HER/4CXB7D.) |

Belgien | pm | (3) | Analytisk TAC Artikel 3 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas. Artikel 4 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas. |

Danmark | pm | (3) |

Tyskland | pm | (3) |

Frankrike | pm | (3) |

Nederländerna | pm | (3) |

Förenade kungariket | pm | (3) |

EU | pm |

TAC | pm |

(1) Landningar av sill som tas i fisken med nät med en maskstorlek på minst 32 mm. (2) Utom Blackwater-beståndet: referensen gäller sillbeståndet i havsområdet vid Themsens mynning inom en zon som avgränsas av en loxodrom som går rakt söderut från Landguard Point (51° 56′N, 1° 19.1′E) till latitud 51° 33′N och därifrån västerut till en punkt på Förenade kungarikets kust. (3) Upp till 50 % av denna kvot får tas i område IVb. Allt utnyttjande av detta särskilda villkor måste dock i förväg anmälas till kommissionen (HER/*04B.). |

Art: | Sill Clupea harengus | Zon: | EU-vatten och internationella vatten i Vb och VIb och VIaN(1) (HER/5B6ANB.) |

Tyskland | pm | Analytisk TAC |

Frankrike | pm |

Irland | pm |

Nederländerna | pm |

Förenade kungariket | pm |

EU | pm |

Färöarna | pm | (2) |

TAC | 22 481 |

(1) Referensen gäller sillbeståndet i VIa, norr om 56° 00′N och i den del av VIa som är belägen öster om 07° 00′W och norr om 55° 00′N, med undantag av Clyde. (2) Denna kvot får enbart tas i VIa norr om 56° 30′N. |

Art: | Sill Clupea harengus | Zon: | VIIbc, VIIc, VIaS (1) (HER/6AS7BC) |

Irland | 3 387 |

Nederländerna | 339 |

EU | 3 726 |

TAC | 3 726 |

(1) Referensen gäller sillbeståndet i Ices-område VIa, söder om 56° 00'N och väster om 07° 00'W. |

Art: | Sill Clupea harengus | Zon: | VI Clyde (1) (HER/06ACL.) |

Förenade kungariket | Ej fastställt | (2) | Försiktighets-TAC |

EU | Ej fastställt | (3) |

TAC | Ej fastställt | (3) |

(1) Clyde-beståndet: referensen gäller sillbeståndet i havsområdet nordost om en linje dragen mellan Mull of Kintyre och Corsewall Point. (2) Ska fastställas av den berörda medlemsstaten till en nivå som är förenlig med ett hållbart utnyttjande av beståndet och som med stor sannolikhet leder till ett utnyttjande av beståndet som är förenligt med en maximal hållbar avkastning från och med år 2015. Den berörda medlemsstaten ska senast den 28 februari 2011 underrätta kommissionen om den nivå som fastställts och om de förvaltningsåtgärder som den ämnar vidta i syfte att uppfylla ovanstående principer och mål. (3) Samma mängd som fastställts i enlighet med fotnot 2. |

Art: | Sill Clupea harengus | Zon: | VIIa (1) (HER/07A/MM) |

Irland | 1 250 | Analytisk TAC |

Förenade kungariket | 3 550 |

EU | 4 800 |

TAC | 4 800 |

(1) Denna zon begränsas av ett område som fogats till VIIg, VIIh, VIIj och VIIk vilket avgränsas av: – latitud 52° 30'N i norr, – latitud 52° 00'N i söder, – Irlands kust i väst, – Förenade kungarikets kust i öster. |

Art: | Sill Clupea harengus | Zon: | VIIe och VIIf (HER/7EF.) |

Frankrike | 425 | Försiktighets-TAC |

Förenade kungariket | 425 |

EU | 850 |

TAC | 850 |

Art: | Sill Clupea harengus | Zon: | VIIg(1), VIIh(1), VIIj(1) and VIIk (1) (HER/7G-K.) |

Tyskland | 147 | Analytisk TAC |

Frankrike | 815 |

Irland | 11 407 |

Nederländerna | 815 |

Förenade kungariket | 16 |

EU | 13 200 |

TAC | 13 200 |

(1) Området utökas med ett område som avgränsas