Prognoser för stålsektorn för år 2001

(2001/C 71/03)

(Text av betydelse för EES)

INLEDNING

Gemenskapens ekonomi inledde en tydlig och bärkraftig tillväxt i mitten av 1999, och efter den utmärkta BNP-tillväxten 2000 har den fortfarande en mycket positiv tendens under 2001, även om tillväxten förväntas bli något mer begränsad.

Näringslivets och konsumenternas tillförsikt nådde sin kulmen under början av 2000, och den är fortfarande hög trots den svaga minskningen efter sommaren 2000 på grund av det ökade oljepriset.

EU:s ekonomiska utsikter för 2001 är alltså helt tillfredsställande och lovande. Industrins verksamhet torde förbättras ännu mer tack vare ökad intern förbrukning och en fortsatt bärkraftig internationell konjunktur. Detta dock endast förutsatt att den amerikanska ekonomins inbromsning begränsas till en tillväxt med omkring 2 %.

De branscher som använder stål har uppvisat utmärkta resultat under 2000 och de torde fortsätta med mycket intensiv verksamhet under 2001, vilket gör att förbrukningen stabiliseras på det föregående årets rekordnivå.

På gemenskapens marknad för stål försvagades temporärt efterfrågan, och priserna på stål sjönk under hösten 2000. Lagren minskade, men efter hand återupprättades efterfrågan och priserna tack vare en väntad minskning av importen och en fortsatt positiv tendens inom exporten.

Gemenskapens stålindustri bör alltså gynnas av bättre förhållanden på marknaden och uppnå goda ekonomiska resultat. Industrin bör dock tänka på att stärka sitt konkurrensläge och sin konkurrenskraft så att den blir bättre rustad att möta framtida konjunkturändringar.

1. DEN EKONOMISKA SITUATIONEN I EUROPEISKA UNIONEN

EU upplever det mest gynnsamma ekonomiska läget på tio år, tack vare en solid inhemsk grund i kombination med ökad efterfrågan på världsmarknaden.

Man kan dock förvänta sig att industriproduktionens tillväxt i EU, som nådde en topp med 7,3 % i maj 2000, återgår till årliga tal på omkring 4-5 %. Dessutom gick konsumenternas förtroende enligt opinionsundersökningarna tillbaka något under september, men denna tillbakagång fortsatte inte under oktober. Trots att tillförsikten i allmänhet ligger nära den högsta nivån någonsin, kan man ana att tillväxten i EU antagligen nått sin kulmen under det andra kvartalet 2000 och att verksamheten kommer att avmattas något, bl.a. på grund av det höga oljeprisets inverkan på ekonomin.

Enligt kommissionens prognoser hösten 2000 kommer den genomsnittliga BNP-tillväxten i EU att uppgå till 3,4 % under 2000, den högsta tillväxten sedan 1989. Tillväxten bygger på en stark inhemsk efterfrågan, som de stabila långfristiga räntorna bidrar till, och på en efterfrågan på världsmarknaden som möjliggjort god export.

Även om den genomsnittliga tillväxten i EU förefaller vara på väg att avmattas och bli ungefär 3,1 % under 2001, är utsikterna fortfarande mycket ljusa. Den privata konsumtionen torde öka med 2,8 %, utgifterna för utrustning torde öka med 6,3 %, vilket är något långsammare än de 6,6 % som de ökade med under 2000. Slutligen kan man förvänta sig att investeringarna i byggbranschen ökar med 3,5 %.

Omkring 2,6 miljoner arbetstillfällen torde ha skapats under 2000 i EU, vilket motsvarar en ökning med 1,6 %, vilket är det bästa resultatet sedan 1990. Ökningen i fråga om nya arbetstillfällen torde hålla i sig under 2001, om än något dämpad. Enligt prognoserna kommer arbetslösheten att minska från 8,4 % i år till 7,8 % under 2001.

Det harmoniserade indexet över konsumentpriser i euroområdet ökade med knappt 1,1 % under 1999, men torde öka med 2,3 % under 2000. De starkt ökade importpriserna på grund av oljeprishöjningarna och den svaga eurokursen är de främsta skälen till denna ökande inflation. Den underliggande inflationen förefaller å andra sidan mycket måttligare. Enligt prognoserna kommer inflationen att nå en platå på 2,2 % i euroområdet under nästa år.

Budgetarna i EU har stärkts betydligt, eftersom man gått från ett underskott på 0,7 % av BNP under 1999 till ett överskott på 1,2 % under 2000, till stor del tack vare intäkterna från försäljningen av mobiltelefonilicenser (UMTS). Nästa år torde budgetöverskottet minska och uppgå till högst 0,2 % av EU:s BNP. De goda resultaten för 2000 och 2001 beror, förutom de redan nämnda extraordinära intäkterna, främst på större skatteintäkter än förutspått, vilket lett till att flera medlemsstater överväger att minska skattetrycket.

2. NULÄGE OCH FRAMTIDSUTSIKTER PÅ STÅLMARKNADEN

2.1 Europeiska unionens produktion av råstål

Tack vare återhämtningen det sista kvartalet 1999 kunde gemenskapens stålindustri komma upp i 155 miljoner ton, och på så sätt blev minskningen jämfört med rekordproduktionen 1998 bara 2,9 %.

Sedan början av 2000 visar de månatliga statistikundersökningarna, med undantag för Storbritannien, att denna produktion ökat tydligt, sammantaget för de första sex månaderna omkring 8 % jämfört med samma halvår 1999.

En mer avmattad tendens gav sig tillkänna under det tredje och en del av det fjärde kvartalet, vilket ledde till att gemenskapens totala stålproduktion de elva första månaderna 2000 ökade med endast 5,4 % jämfört med samma period 1999.

För de största medlemsstaterna visar statistiken att stålproduktionen under den aktuella perioden ökat starkt i Tyskland (+ 12 %), ökat en hel del i Italien (+ 7,5 %), Frankrike (+ 5,5 %) och Spanien (+ 7,5 %), medan den minskat med 8,5 % i Förenade kungariket.

Det saknas tydliga tecken på trendbrott i de viktigaste stålförbrukande sektorerna, med undantag för att en viss stabilisering kan förutses i byggsektorn och att verksamheten torde minska något i fordonsindustrin. Därför bör efterfrågan på stål förbli stadig under de kommande månaderna, och det innebär i sin tur en hög produktionsnivå.

Det är dock inte uteslutet att behovet av att anpassa de för närvarande höga lagernivåerna i hela den ekonomiska kedjan leder till att beställningarna inte kommer in lika snabbt och att stålproduktionen därigenom successivt saktar in. Stålproduktionen torde under alla omständigheter stabiliseras på en mycket tillfredsställande nivå, åtminstone på kort sikt.

Därför kan man räkna med att EU:s totala stålproduktion för helåret 2000 kommer att bli mer än de 159 miljoner ton som tillkännagavs i den föregående prognosen(1) och till och med så mycket som rekordnivån på 163 miljoner ton, vilket skulle innebära en ökning med 5,2 % jämfört med 1999.

Den stabila, höga framtidstron hos näringslivet i EU, som beror på goda ekonomiska utsikter och en alltjämt bärkraftig internationell konjunktur, ger vid handen att förbrukningen av stål under 2001 inte kommer att förändras nämnvärt.

Om man räknar med en viss minskning av importen och en tillfällig avmattning av efterfrågan på grund av bl.a. lagerminskningar, torde gemenskapens stålproduktion 2001 uppgå till omkring 162 miljoner ton. Denna volym, en lätt minskning med 0,6 % jämfört med den rekordproduktion som uppskattas för 2000, innebär ett mycket gott kapacitetsutnyttjande under året.

Dessa utsikter får dock inte leda till att man bortser från risken för en oförutsägbar ändring av de nuvarande tendenserna, vilket dessutom kan förstärkas av eventuella samtidiga särskilt allvarliga störningar, som vi sett i ett inte alltför avlägset förflutet. Vissa farhågor kvarstår, främst rörande hur mycket den amerikanska ekonomin kommer att avmattas och riskerna för amerikanska protektionistiska åtgärder som kan omrikta handelsflödena.

Därför bör gemenskapens stålindustri trots sin utmärkta konkurrenskraft vara mycket vaksam, så att den kan reagera snabbt på små händelser som direkt eller indirekt påverkar gemenskapens marknad för stål och på så sätt begränsa negativa konsekvenser.

I tabell 1 i bilagan, "Tillgång och efterfrågan på råstål", sammanfattas volymer och trender för gemenskapens förbrukning, yttre handel, lager och produktion de senaste åren. Dessutom ingår kvantitativa uppskattningar av dessa storheter för 2001.

2.2 Utsikter för år 2001

Det förbättrade internationella klimatet har bidragit till ett uppsving i gemenskapens ekonomi sedan andra halvåret 1999. Detta har i sin tur lett till avsevärt snabbare tillväxt i EU:s BNP under det första halvåret 2000.

Konsumenternas optimism i kombination med industrins tillförsikt är antagligen grunden för denna tillväxt, som alltså sker samtidigt med den allmänna konjunkturförbättringen i EU. Detta gäller dock inte den brittiska industrin, som missgynnas av det starka pundet.

Vissa externa och interna faktorer har dock efter sommaren 2000 påverkat gemenskapsekonomins mycket gynnsamma läge, vilket lett till en lätt minskning av verksamheten i tillverkningsindustrin, ett tillfälligt uppehåll i investeringsökningarna och en allmän konjunkturavmattning i slutet av året.

Man kan under alla omständigheter konstatera att EU:s ekonomiska framtidsutsikter för 2001 är helt tillfredsställande. Denna uppfattning har stöd i de senaste konjunkturundersökningarna, både av näringslivet och konsumenterna, vars förtroende generellt är stort.

Vid möten nyligen uttryckte till och med företrädarna för de stålförbrukande industrierna en viss optimism, dock i kombination med osäkerhet om bl.a. energiprisernas utveckling. Företrädarna hävdade att kapacitetsutnyttjandet var så gott som fullständigt och att de hade allvarliga svårigheter att rekrytera kvalificerad arbetskraft.

Stålgrossisternas företrädare gav vid samma tillfällen också uttryck för en viss optimism beträffande utsikterna för EU:s ekonomi under 2001, även om de ansåg att det stora utbudet och de ökande lagren tillfälligt kunde påverka stålpriserna.

Det föreligger alltså tämligen gynnsamma ekonomiska villkor internt och på det internationella planet, och de viktigaste stålförbrukande sektorerna (varav några behandlas mer ingående i detta dokument) kommer att ha en fortsatt intensiv verksamhet under 2001, vilket gör att efterfrågan på stålprodukter förblir hög.

Man kan alltså för år 2001 vänta sig en avsevärd tillväxt i de mest exportorienterade industrierna, bl.a. verkstads-, elektro- och elektronikindustrierna vars resultat under 2000 torde bli mycket goda. Byggsektorn visar dock tecken på att sakta ned eller till och med stabiliseras under 2001, samtidigt som fordonsindustrin verkar känna av en lätt nedgång.

Denna utveckling inom olika sektorer ger alltså vid handen att den synliga förbrukningen av stål under 2001 kommer att ligga kvar vid föregående års rekordnivå. Detta gäller även om den amerikanska ekonomin avmattas och får en tillväxt på endast omkring 2 %.

Gemenskapens stålindustri kan alltså göra ännu större vinster framöver, både tack vare den starka förbrukningen och möjligheterna på världsmarknaden. Vad den interna marknaden beträffar torde importen minska något under 2001, efter att ha ökat tydligt under 2000, till följd av bl.a. mindre attraktiva förhållanden på marknaden. Dessutom torde gemenskapens export av stålprodukter öka.

I tabellerna 2 och 2a i bilagan återfinns indikatorer på verksamheten i de större stålförbrukarsektorerna för 2001. Indikatorerna har lämnats av nationella branschorganisationer. De bör dock tolkas med försiktighet eftersom det inte råder allmän enighet om hur rättvisande de är.

2.2.1 Första förädlingsledet inom stålsektorn

I slutet av 1999 inleddes ett så gott som heltäckande uppsving inom de olika grenarna i det första förädlingsledet inom stålindustrin, och det åtföljdes av stark tillväxt under första halvåret 2000.

Den avsevärda förbättringen inom denna sektor i alla EU-länder utom Förenade kungariket under denna period orsakades av den starkt ökande efterfrågan från fordonsindustrin, byggsektorn och verkstadsindustrin, vilka kunnat utnyttja det allmänna ekonomiska uppsvinget både i och utanför EU.

En del tecken på inbromsning har dock gjort sig påminda efter sommaren 2000, i det att efterfrågan mattats av och förbrukarna anpassat sina lager. Sannolikt kommer denna tendens att ersättas med en tillfällig stabilisering fram till slutet av 2000, men resultaten för detta år blir i alla fall klart bättre än 1999.

Den förutspådda fortsatta ekonomiska tillväxten under 2001 torde säkerställa en något ökad efterfrågan på produkterna från denna verksamhet. De flesta förbrukarsektorerna har goda produktionsnivåer, och den lätta minskning som kan förutses inom fordonstillverkningen och byggsektorn kommer förmodligen att uppvägas av bättre exportmöjligheter inom andra sektorer.

A. Tillverkning av stålrör

Det första halvåret 1999 var mycket dåligt, på grund av mycket låg efterfrågan och stark press från importvaror, varför EU:s totala produktion av stålrör successivt gick bakåt, med en minskning för hela året på omkring 9 %.

Den stigande tendensen i slutet av 1999 förstärktes under början av 2000 tack vare ökad verksamhet i petroleumsektorn och större export tack vare dollarns höga kurs gentemot euron. EU:s produktion av stålrör ökade med 4,3 % under första halvåret 2000, även om importen samtidigt ökade.

De fortsatt gynnsamma utsikterna på kort sikt, som bygger på samma faktorer och på den återhämtning som skett sedan slutet av 1999, ger vid handen att produktionen av stålrör torde stabiliseras under de närmaste månaderna, varvid ökningen för hela 2000 antagligen blir 5 %.

Om inget oförutsett inträffar kan man för år 2001 vänta sig en lätt ökning på högst 1,5 % av den totala rörproduktionen, som då hamnar över gränsen på 13 miljoner ton, eftersom oljeutvinningen fortsätter att underbygga den nuvarande goda efterfrågan.

När det gäller sömlösa rör torde den spektakulära produktionsminskningen på 25 % under 1999 kunna återhämtas under 2000, eftersom uppgifterna för det första halvåret detta år redan tyder på en stark ökning med 25,2 %. Oljeutvinningen har bidragit till efterfrågan av OCTG-rör under denna tid, och kommer antagligen också att underbygga utvecklingen i framtiden.

Detta förhållande i kombination med den starka exporten låter ana att EU:s produktion av sömlösa rör kommer att öka med omkring 21 % under 2000.

Den fortsatt gynnsamma utvecklingen av de faktorer som ligger till grund för utvecklingen inom sektorn för sömlösa rör tyder på att produktionen kommer att fortsätta att öka under 2001 med omkring 7 % jämfört med 2000.

Beträffande svetsade rör med liten diameter (mindre än 406,4 mm) åtföljdes produktionsökningen på 5 % under 1999 av en ökning på 3,5 % under det första halvåret 2000.

Under detta halvår har dock importen ökat med 44 %, vilket antyder att lager fyllts på i spekulationssyfte, samtidigt som förbrukningen endast ökat med 7 %. Följderna av detta kan alltså inverka negativt på utvecklingen under det andra halvåret och leda till att produktionen minskar med 3 % under 2000.

För 2001 kan man under alla omständigheter vänta sig att fordonsindustrins och byggsektorns efterfrågan minskar något, vilket kan leda till minskad produktion av detta slags rör, uppskattningsvis med 3 %, om gemenskapens marknad kan skyddas från en ny importvåg.

Frånvaron av nya stora investeringsprojekt påverkade tillverkningen av grova svetsade rör (stövre än 406,4 mm) under 1999, vilket ledde till att gemenskapens produktion minskade med 18 %. Produktionen fortsatte att minska under första halvåret 2000, men det är dock möjligt att produktionen stabiliseras eller till och med ökar något om vissa protektionistiska åtgärder kan pareras. Under alla omständigheter kan inte ens de oljeinvesteringar som tillkännagetts för 2001 medföra en positiv utveckling av efterfrågan på och tillverkning av detta slags rör. Tillverkningen torde alltså ligga fast vid de 2 miljoner ton som uppskattas för 2000.

B. Verksamhet inom tråddragningsindustri

Produktionen under 1999 inom tråddragningsindustrin blev som förväntat, med en ökning av förbrukningen av detta slags produkter på omkring 5 %, särskilt på grund av stark efterfrågan på svetsade trådnät.

En ökning av verksamheten inom denna sektor har noterats under första halvåret 2000, vilket lett till att förbrukningen ökat med 6 %. Denna ökning var dock mer jämnt fördelad mellan svetsade trådnät och dragen tråd beroende på den starka efterfrågan inom byggsektorn, fordonsindustrin och den mekaniska verkstadsindustrin.

Efterfrågan har dock planat ut efter sommaren, vilket verkar hålla i sig. Därför ökar förbrukningen av tråddragningsprodukter under 2000 rätt blygsamt, med ungefär 3 %.

För år 2001 kan man vänta en stabil förbrukning eller en lätt minskning på högst 1 %, detta på grund av lägre förväntad verksamhet inom fordonsindustrin och byggsektorn, uppvägt av ökad verksamhet i den exportinriktade mekaniska verkstadsindustrin.

Industrin för annan dragning, där verksamheten i princip hänger samman med fordonstillverkning, nådde inte upp till de förväntade resultaten 1999, utan efterfrågan ökade mycket blygsamt, mindre än 1 %.

Från början av 2000 har efterfrågan på andra dragna produkter ökat betydligt, och den synliga förbrukningen under första halvåret ökade med omkring 7 %. I och med den avmattning, för att inte säga minskning, av verksamheten inom fordonsindustrin som förväntas för andra halvåret torde den synliga förbrukningen av dragna stänger minska tydligt, så att denna ökar med högst 3-4 % för hela året 2000.

Mot bakgrund av de mindre gynnsamma utsikterna för fordonsindustrin under 2001, kan man vänta att förbrukningen av andra dragna produkter minskar med 3-4 %, dvs. till en nivå som är lika stor som 1999, vilket anses som helt tillfredsställande.

C. Kallvalsnings- och kallpressningsindustrin

Till skillnad från vad både oberoende analytiker och branschen själv förväntade sig, blir kallvalsningsproduktionen utanför EKSG antagligen omkring 10 % högre än 1999, vilket överstiger till och med det tidigare produktionsrekordet från 1998.

Efterfrågan på kallpressade produkter i gemenskapen har ökat mycket snabbt sedan början av 2000, vilket lett till perioder med försörjningsproblem med råvaror och indirekt också med bearbetade produkter.

Med tanke på det nuvarande orderläget inom denna industri där kapaciteten kommer att utnyttjas för fullt fram till juni 2001 kan man förvänta sig att den totala produktionen under 2001 kommer att bli minst lika stor som under 2000.

Det finns risk för att den förutsägbara lagerökningen hos förbrukarna kan förstärka eventuella negativa konjunkturer i framtiden, men de produktionsvolymer som förväntas för 2001 kommer trots det antagligen att bli mycket tillfredsställande.

Denna industri fungerar som ett mellanled, och dess vinstmarginaler fortsätter att krympa, eftersom råvarorna blir dyrare och industrin inte kan ta ut den fulla prishöjningen från sina kunder.

Industrin för formpressning av breda produkter upplever en mycket gynnsam konjunktur sedan mitten av 1999 tack vare efterfrågan på sandwichpaneler, vilket lett till en ökning av branschens totala produktion på omkring 6 %.

Den ökande verksamheten under 2000 inom denna sektor torde leda till att produktionen totalt ökar med omkring 8 %, trots den mycket svagare ökningen av efterfrågan på veckad plåt.

För 2001 finns det för närvarande inga uppenbara tecken på minskad förbrukning av formpressade breda produkter, eftersom den största förbrukaren, byggsektorn, har fortsatt goda utsikter, om än något avmattade.

Trots tendensen att ersätta formpressade breda produkter i stål med andra material, finner man i allmänhet nya användningsområden för dessa produkter, och de används allt mer i byggsektorn, så framtidsutsikterna är fortfarande ljusa och förbrukningen av galvaniserad plåt kan förväntas öka.

Formpressning av långa produkter har fortsatt att öka under första halvåret 2000 tack vare att efterfrågan ökat stadigt sedan andra halvåret 1999.

Det nuvarande orderläget kommer antagligen att ge en ökning av den totala produktionen av formpressade långa produkter under 2000 med omkring 5 % jämfört med 1999, trots tidvisa problem med försörjning av råmaterial, särskilt galvaniserad plåt.

För år 2001 förutspår branschen ökad efterfrågan och därför en ökning av produktionen av långa formpressade produkter med uppskattningsvis 3 %.

Även om byggsektorn minskar sin verksamhet, särskilt på vintern, kan formpressningsföretagen satsa på andra användningsområden, t.ex. fordonsindustrin och den mekaniska verkstadsindustrin.

2.2.2 Utsikter inom byggsektorn

Efter blygsamma men positiva resultat under 1997 och 1998 har EU:s byggsektor med en viss fördröjning följt den allmänna konjunkturcykeln men med en betydligt större ändring av produktionsvolymen under 1999 på mer än 2,5 %.

Denna tydligare positiva tendens förstärktes under första halvåret 2000, så helåret 2000 borde, trots en utplaning som började märkas efter sommaren, kunna sammanfattas med en ny produktionsökning på omkring 3 %.

EU:s allmänna ekonomiska utsikter för 2001 är helt klart ljusa. Med tanke på den osäkerhet som för närvarande råder om de offentliga myndigheternas avsikter på området samt om den i inflationsförebyggande syfte successivt höjda räntan kan man dock vänta sig en avmattning av sektorns tillväxt, som uppskattas till 1,5 %. Byggande av annat än bostäder och renoveringsarbeten får antagligen den största tillväxten inom denna sektor även under 2001.

När det gäller byggande av bostäder kan den allmänt positiva tendensen snarare sägas bero på modernisering och underhåll, vilket gynnats av offentliga styrmedel i olika länder. Inriktningen på fördelning av föregående års skatteöverskott enligt olika metoder kan dock bidra till en ökning på detta område bl.a. genom ökat byggande av nya bostäder i Tyskland och Italien.

När det gäller byggande av annat än bostäder torde de privata investeringarna utvecklas gynnsamt även under 2001 precis som tidigare år, om än något dämpade av den allmänna ekonomiska avmattningen.

Detta område kan dock komma att uppvisa bättre resultat än väntat under 2001 om det allmänna griper in med mer omfattande stödinsatser.

Av medlemsstaterna lämnar Tyskland det största bidraget till tillväxten härvidlag under 2001, följt av Frankrike, Italien och Spanien.

För verksamheten inom anläggningsarbeten, där utvecklingen främst beror på investeringar från nationella och lokala offentliga myndigheter, är utsikterna osäkrare, trots att den återhämtat sig något under 1999.

Resultaten inom anläggningsarbeten under 2001 är beroende av om de stora offentliga projekt som aviserats också kommer igång och av regeringarnas allmänna hållning till investeringar i infrastruktur.

Denna verksamhet torde under alla omständigheter bevara en svagt positiv tendens under 2001, mot bakgrund av att pågående projekt skall färdigställas och att några nya projekt tillkännagetts.

2.2.3 Fordonsmarknadens utveckling

EU:s fordonsindustri hade återigen mycket positiva resultat under 1999: registreringar av nya fordon ökade med 4,9 % jämfört med 1998 års rekordnivå.

Under första halvåret 2000 har antalet nyregistreringar av fordon i EU fortsatt att öka anmärkningsvärt tack vare en fortfarande stark efterfrågan.

Sedan några månader har dock antalet nyregistrerade personbilar och lätta fordon utvecklats oregelbundet med mycket kännbara svängningar och en genomgående negativ tendens. Den tydliga återgången med omkring 16 % i juli följdes av stabila tal i augusti och en ny minskning med 5 % i september, 4 % i oktober, 1 % i november och 8,2 % i december. För 2000 blev den sammanlagda minskningen av registreringar 2,2 %, fastän resultaten för den första delen av året var positiva (+ 3,2 %).

Man får dock inte bortse ifrån att störningarna på grund av protesterna mot de stigande oljepriserna och den stora volymen begagnade bilar av god kvalitet påverkat tendensen i fråga om beställningar och leveranser och därigenom starkt påverkat dessa tal.

Trots detta får man betrakta resultatet som helt tillfredsställande, eftersom det ändå är fråga om det näst bästa resultatet någonsin för denna bransch.

Den gradvisa försämringen av det mycket gynnsamma ekonomiska klimatet i början av 2000 inverkar nu negativt på konsumenternas tillförsikt, vilken redan påverkats av bensinprishöjningarna och dessutom av det mer begränsade utbudet av nya bilmodeller på marknaden. De negativa följderna av detta blir dock tillfälliga och kommer att kompenseras av att de allmänna ekonomiska utsikterna för EU på medellång sikt är positiva.

För år 2001 kan man alltså vänta sig att försäljningen av fordon i EU förblir tämligen stabil, kanske med en liten minskning på 1-2 %. Ett sådant resultat är i alla fall ingen grund för pessimism inom sektorn med tanke på den nivå detta innebär i fråga om produktion och resursutnyttjande. Därutöver torde bilexporten kunna behålla den positiva tendensen från 1999 och 2000 och öka med ytterligare 9 % under 2001, vilket stöder EU:s produktion av nya fordon.

2.3 Utsikter för import och export av stålprodukter

2.3.1 Statistik över EU:s externa stålhandel

Den statistik över EU:s externa stålhandel som finns tillgänglig när detta skrivs omfattar de första tio månaderna av 2000. Den möjliggör alltså en jämförelse med EU:s externa stålhandel under samma period 1999 och gör det lättare att uppskatta gemenskapens import- och exporttendenser och deras volymer avseende stål för helåret 2000.

Statistiken visar att EU:s import av stål ökade stort med omkring 27 % samtidigt som exporten ökade, dock endast med 16 %.

När det gäller exporten bekräftar dessa uppgifter tendensen i föregående prognos, medan importstatistiken däremot visar en stark ökning i stället för den förväntade begränsade minskningen.

Även om uppgifterna endast är partiella antyder de att stålbristen i EU ökar, både i fråga om färdigställda platta och långa produkter och om halvfabrikat, vilket tyder på att det finns ett strukturellt, allmänt underskott som går tillbaka till 1998.

Under den aktuella perioden ökade importen till gemenskapen särskilt starkt från Kina, Japan, vissa länder i Latinamerika, särskilt Brasilien, samt Ryssland.

När det däremot gäller gemenskapens stålexport kan den totala ökningen på 16 % under samma period väsentligen tillskrivas förbättrad handel med Förenta staterna, Kanada, länderna i Central- och Östeuropa samt vissa länder i Sydostasien.

Utan tvivel har handeln med stål i gemenskapen och på världsmarknaden gynnats av de goda förhållandena efter den föregående krisen. För EU:s stålimport har dessutom en stark efterfrågan och i synnerhet de interna prisnivåerna fått en tydlig positiv inverkan, medan den positiva tendensen i exporten främst beror på eurons sjunkande kurs i förhållande till dollarn.

Under de sista månaderna av 2000 torde dock den relativa stabiliseringen av pris och efterfrågan inom EU leda till att gemenskapens stålimport mattas av och mot slutet av 2000 kommer att uppgå till 24,5 miljoner ton, vilket innebär en ökning med 18 % jämfört med 1999.

Gemenskapens export torde däremot växa ännu mer och i slutet av 2000 kan den bli så mycket som 22 miljoner ton, tack vare fortsatt gynnsamma externa förhållanden och eurons låga kurs vilken förbättrar EU-industrins internationella konkurrenskraft.

Om läget på världsmarknaden inte försämras drastiskt på grund av en oförutsedd och osannolik oljeprishöjning, torde gemenskapens handel med stål under 2001 plana ut eller minska något i fråga om import och bevara en positiv tendens i fråga om export.

Dessa goda utsikter får dock inte tjäna som ursäkt för att glömma bort negativa följder av destabiliserande tendenser som gemenskapsmarknaden redan drabbats av och som dragit ned företagens resultat och därmed indirekt sysselsättningen inom stålindustrin.

I detta sammanhang bör man också framhålla risken för en ökande protektionism samt risken för en allvarligare minskning än förutsett av den amerikanska ekonomin. Dessa negativa faktorer kan störa stålpriserna och jämvikten på stålmarknaden.

2.3.2 Världsekonomin 2001

Världsekonomin genomgick under första halvåret 2000 en period med stark tillväxt, följd av en gradvis avmattning på grund av oljepriset, höjningen av de kortfristiga räntorna och det försämrade läget på börserna.

Denna situation framgår av de förtroendeindikatorer som sjönk under juli i Förenta staterna, sedan i Japan och därefter på sina håll i EU.

Icke desto mindre uppvisar världsekonomin en tydlig ökning med 4,3 % under 2000, följd av en lugnare tillväxt under 2001 med uppskattningsvis 3,2 %.

Utsikterna med avseende på världsekonomin hotas dock fortfarande av energiprisernas utveckling och eurons ihållande låga kurs samt av den avmattade amerikanska ekonomin.

Under alla omständigheter är grunderna i de industrialiserade ländernas ekonomier tillräckligt sunda för att man kan anta att den nuvarande avmattningen snart kommer att vara över.

Inom stålbranschen torde den synliga förbrukningen överskrida 750 miljoner ton under 2000 i hela världen, vilket utgör en ökning med 5-6 % jämfört med föregående år.

På grund av den allmänna avmattningen torde världens synliga stålförbrukning under 2001 inte öka med mer än omkring 2 %. I Förenta staterna och EU väntar man sig att förbrukningen planar ut, medan större ökningar kan förväntas i Sydamerika och Asien.

När det gäller handeln med stålprodukter torde den under 2001 ändras något i det att importen till den amerikanska marknaden minskar tydligt och att importen till gemenskapens marknad minskar en smula.

Faktum kvarstår att det överskjutande utbudet från exportländerna måste finna avsättning någonstans, vilket utgör en fara för marknadernas stabilitet och stålpriset i världen.

2.3.2.1 Förenta staterna

Den amerikanska ekonomin saktar in successivt men är fortfarande stark, eftersom oljepriserna inte har alltför stor inverkan på priserna och produktivitetsökningarna kompenserar för den dyrare arbetskraften. Det förefaller sedan andra halvåret 2000 allt tydligare att ekonomin kommer att mjuklanda, även om sysselsättningen har ökat och arbetslösheten hamnat under fyraprocentstrecket. Under alla omständigheter torde Förenta staternas BNP för 2001 öka med omkring 2,5 %, alltså betydligt mindre än den ökning på 5 % som förväntas för 2000. Endast en abrupt minskning av förtroendet kan påverka dessa tal.

Under 2001 förväntas stålförbrukningen i USA minska med omkring 5 % till följd av minskade investeringar och minskad verksamhet inom bygg- och fordonssektorerna. Då den inhemska stålproduktionskapaciteten ökat genom att nya anläggningar tagits i drift, kan man vänta sig att importen till Förenta staterna minskar något.

2.3.2.2 Japan

De uppmuntrande resultaten de första tre kvartalen av 2000 tyder på att Japans ekonomi definitivt tagit sig ur lågkonjunkturen. Japans BNP-tillväxt torde alltså bli omkring 2 % under 2000 bl.a. tack vare ökade offentliga investeringar.

Utsikterna för 2001 är fortfarande positiva, underbyggda av behovet av företagsomstruktureringar som gynnar privata investeringar och av de nya planerna på offentlig stimulans av ekonomin i landet, där tillväxten kan väntas bli runt 2,5 %.

Japans stålförbrukning stimuleras av den ekonomiska återhämtningen och av ökad verksamhet inom förbrukarsektorerna, t.ex. bygg-, fordons- och verkstadssektorerna, varför förbrukningen torde öka med 2 % under 2001.

Den inhemska stålproduktionen torde också öka under 2001, men överskottet här torde snarare finna sin avsättning på marknaderna i Sydostasien.

2.3.2.3 Den ekonomiska utvecklingen i Kina och Sydostasien

Den genomsnittliga tillväxten i Sydostasien, uppskattningsvis omkring 7 % under 2000, torde svikta lätt under 2001 och bli ungefär 6 %. Härvidlag kan man nämna den koreanska ekonomins starka uppgång med nästan 8,5 % under 2000 och uppskattningsvis 6,5 % under 2001.

Stålförbrukningen i dessa länder torde öka med 3,5 % under 2000 och stanna vid omkring 122 miljoner ton, och stålproduktionen torde också öka med omkring 2,5 % då ny kapacitet tagits i drift. Med tanke på den förväntade utvecklingen under 2001, med en förbrukning som ökar med 3,5 %, torde däremot stålbristen i denna region uppgå till mer än 20 miljoner ton, trots en förutsägbar ny ökning av den inhemska produktionen med 1-2 %.

Kina upplever en mycket gynnsam konjunktur. Dess anmärkningsvärda tillväxt under 1999 torde öka ännu mer under 2000 och 2001 med tillväxt på 8,3 % respektive 8,5 %. Under de första tre kvartalen 2000 växte den kinesiska ekonomin med 8,2 %, långt över de lokala myndigheternas mål på 7 %, tack vare stora investeringar, ökad konsumtion, inflöde av kapital och allmän ekonomisk återhämtning i Asien.

Mot denna ljusa ekonomiska bakgrund kan man vänta att stålförbrukningen under 2000 ökar med 5 % och med ännu mer under 2001, omkring 7 %. Med tanke på den inhemska produktionens stadiga framsteg kan däremot Kinas stålimport minska en aning under 2001, efter det att den ökat anmärkningsvärt de senaste två åren.

2.3.2.4 Länderna i Latinamerika

Länderna i Latinamerika upplever under 2000 en genomsnittlig tillväxt på omkring 4,3 %, bl.a. på grund av Brasiliens starka återhämtning, och tillväxten torde bli ännu större under 2001 med 4,5 %. Stålförbrukningen gynnas av denna interna ekonomiska utveckling och torde öka med cirka 11 % under 2000 och 6 % under 2001. Detta beror enbart på den starka ökningen av stålförbrukning i Brasilien, då förbrukningen i Argentina faktiskt minskar. Importen av stål förväntas öka något och exporten minska, men regionens stålöverskott blir trots det uppskattningsvis omkring 8 miljoner ton.

2.3.2.5 Konjunkturen i de central- och östeuropeiska länderna och OSS

Efter en avmattning 1998/99 återgick ekonomin i dessa länder till den stadiga uppgång som märkts sedan 1994. Den genomsnittliga tillväxten i Central- och Östeuropa förväntas bli 4,9 % under 2000 och 4,1 % under 2001. När det gäller stålsektorn torde den inhemska produktionen öka med 4 % under 2000 och 2 % under 2001, varav omkring 25 % även i fortsättningen exporteras till gemenskapen då den inhemska förbrukningen ökar förhållandevis långsamt.

I Ryssland har ekonomin förbättrats avsevärt efter devalveringen av rubeln, och tillväxten 2000 torde bli nära 7 % men något mer blygsam, 4 %, under 2001. Produktionen av stål ökade med 13 % under 1999, och tendensen var likartad under 2000. Det kan dock inte uteslutas att den ryska stålproduktionen minskar något under 2001, eftersom exportmarknaden förväntas krympa och mer än hälften av den inhemska produktionen går på export.

2.4 Prisutvecklingen

Under de första sex månaderna av 2000 ökade råstålsproduktionen i världen med mer än 11 % jämfört med samma period föregående år. Trots de gynnsamma ekonomiska förhållandena är det inte sannolikt att den faktiska förbrukningen av stål ökat lika snabbt. Förmodligen har mängden stål i lager ökat i alla led av den ekonomiska kedjan. Detta kan förklara de sjunkande priserna på världsmarknaden, särskilt för varmvalsade band, först i Asien och sedan i Förenta staterna och på andra håll.

På gemenskapens marknad har läget utvecklats på ungefär samma sätt, även om lagerökningen och den massiva stålimporten pressat priserna, vilka sjunkit något för en del produkter efter sommaren 2000.

Priserna för varmvalsade produkter i rullform kostade som mest i maj-juni i år i gemenskapen, men nu har priserna fallit med 15-20 euro per ton, dvs. 8-10 %, och mot slutet av året sjönk priserna ytterligare utan att några tecken på stabilisering kunnat skönjas.

Behovet av lagerjusteringar utgör en annan risk för prisstabiliteten framöver, särskilt om tendensen blir allmän samtidigt som efterfrågan sviktar och importen ökar, men detta torde vara uteslutet, åtminstone för gemenskapsmarknaden på kort sikt.

2.5 Trenden per produkt

Platta produkter

- Varmvalsade produkter i rullform

Efterfrågan på varmvalsade produkter i rullform är fortfarande mycket hög på marknaden i gemenskapen, men tillgången är också tillräckligt god. Importen har ökat och lagren har fyllts på vilket orsakat en obalans mellan tillgång och efterfrågan, men efter sommaren vände tendensen och priserna som tidigare sjunkit stabiliserades. Det blir antagligen ingen prispress under början av 2001, utom om importen fortsätter att öka och utbudet blir för stort.

- Kallvalsad plåt

Vissa försörjningsproblem uppstod med dessa produkter under första halvåret 2000, men jämvikt mellan tillgång och efterfrågan förefaller ha återkommit sedan hösten 2000, bl.a. tack vare ökad import som attraherats av de höga priserna. Tendensen i fråga om priser på dessa produkter på gemenskapens marknad är trots allt stadig, eller till och med på väg att öka.

- Belagd plåt

Efterfrågan på belagda produkter, som främst härrör från fordons- och byggsektorerna, är fortfarande hög under slutet av 2000. Priserna är höga, särskilt för elförzinkad plåt och plåt med organisk beläggning. Importvolymen och idrifttagandet av ny kapacitet, särskilt för galvaniserad plåt, kan påverka den kortsiktiga prisutvecklingen för dessa produkter om utbudet fortsätter att öka tydligt.

- Kvartoplåt

Den anmärkningsvärda ökningen av förbrukningen av kvartoplåt under 2000 beror på ökade beställningar från skeppsvarv, från den exportinriktade mekaniska verkstadsindustrin samt från byggsektorn. Efterfrågan på kvartoplåt har inte sjunkit efter sommaren 2000 och priserna på den inre marknaden har fortsatt att utvecklas positivt eftersom bl.a. importen till EU stabiliserats och exporten förbättrats något. Under 2001 torde dessa tendenser inte förändras stort, då investeringar inom gas- och oljerör samt verksamheten på skeppsvarv torde stödja den interna efterfrågan.

Långa produkter

- Tunga profiler och balkar

Förbrukningen av balkar ökade under 2000 och marknadspriserna har utvecklats positivt ända till slutet av året. Lagren av balkar har ökat men är i jämvikt med gemenskapsmarknaden, där efterfrågan inte visar tecken på att avmattas, i synnerhet för stora balkar. Den ökade importen har hittills inte påverkat priserna i EU särskilt mycket och exporten till den amerikanska marknaden är fortsatt stark tack vare den låga eurokursen. Dessa gynnsamma förhållanden på balkmarknaden torde hålla i sig under 2001.

- Valstråd

Visserligen har den amerikanska marknaden problem bl.a. på grund av den höga importen, men den europeiska marknaden är fortsatt stark både för tråd till byggsektorn och annan tråd till mekanisk verkstadsindustri och fordonsindustri. Denna situation har lett till stadigt ökande priser sedan våren 1999 och utvecklingen har fortsatt i år. Det finns viss risk för ökad protektionism i omvärlden, något som under den närmaste framtiden kan störa exporten och därigenom påverka priserna på dessa produkter, även på gemenskapens marknad.

- Armeringsstänger

Efterfrågan på armeringsstänger ökade starkt i de flesta länderna i EU under 2000, även om en viss lageranpassning skedde efter sommaren som dock endast bromsade efterfrågan en mycket kort tid. Priserna på armeringsstänger, som tidigare gick upp, har pressats ned av importen, särskilt under andra halvåret 2000. Denna prispress kan öka i framtiden om de protektionistiska åtgärderna på andra sidan Atlanten främjar exporten till gemenskapens marknad, där förbrukningen torde bli fortsatt hög.

- Stångstål för handelsjärn

Stångstål har som andra långa produkter gynnats under hela 2000 av den konkurrensfördel som eurons svaga kurs i förhållande till dollarn inneburit. Till skillnad från andra produkter på världsmarknaden har de inre priserna ökat sedan mer än 18 månader.

2.6 Utvärdering av marknaden för råstål för helåret 2001

Gemenskapens ekonomi kan förväntas växa kraftigare och mer hållbart. Tecknen på det har funnits sedan 1999 och tillförsikten inför framtiden har ökat starkt i EU, bl.a. till följd av en positiv utveckling i omvärlden.

För 2001 är således prognoserna för den interna ekonomin mycket positiva. Bland annat förväntas industriproduktionen öka tack vare stora investeringsbehov och behov av att fylla på lagren samt tack vare bärkraftig efterfrågan både i och utanför EU.

Verksamheten inom de viktigaste stålförbrukande industrierna kommer att ligga kvar på en hög nivå, vilket innebär en tämligen hög förbrukning av stål i EU.

Prognoserna antyder alltså att goda förhållanden kan återuppstå på gemenskapens stålmarknad, bl.a. med tanke på att den import som ökat kraftigt under 2000 torde minska och att exporten förväntas fortsätta att öka. Den avmattning på stålmarknaden som inträtt under hösten 2000 torde endast bli kortvarig.

Mot denna ljusa bakgrund kan man förvänta att stålförbrukningen 2001 i EU blir omkring 163,0 miljoner ton, en ökning med 0,6 % jämfört med 2000. Den synliga stålförbrukningen torde däremot inte ändras väsentligt jämfört med 2000 då den uppgick till 162,5 miljoner ton. Om man då räknar med en lätt negativ handelsbalans med en import som minskar med 4,2 % och en export som ökar med 2,3 %, kommer EU:s stålproduktion att ligga kvar på nivån för 2000, dvs. 162 miljoner ton.

3. RÅMATERIAL

3.1 Skrotmarknaden

Skrotpriset sjönk i EU under första halvåret 2000, antagligen på grund av svagare efterfrågan till följd av den avmattade stålproduktionen. Tendensen för skrotpriser bröts dock i september och efter en lätt ökning stabiliserades priserna i de flesta länderna i EU, även i Spanien. Denna stabilitet i priserna inom gemenskapen förefaller bero på minskad import från OSS och ökad export från gemenskapen tack vare eurons stadigt låga kurs.

Under 2001 torde inte efterfrågan och priserna på skrot ändras väsentligt, förutom de vanliga fluktuationerna till följd av den säsongsberoende efterfrågan. Detta dock endast förutsatt att de begränsningar av skrotexporten som införts av vissa länder inte leder till att utbudet på världsmarknaden minskar.

3.2 Järnmalm

Efter en stark ökning det första halvåret 2000 minskade leveranserna av järnmalm på världsmarknaden efter sommaren på grund av minskad efterfrågan. Denna sjunkande tendens torde dock inte vara mer än några månader eftersom förbrukningen endast sjunkit under en kort tid. Lageranpassningar medförde en viss avmattning och därefter en minskning av stålproduktionen i Förenta staterna, Japan och Europa, vilket lett till en tillfällig minskning av efterfrågan på järnmalm.

Denna nedgång på marknaden har dock inte konjunkturella orsaker. Från och med våren 2001 kommer behovet att fylla på lagren att stimulera stålproduktionen och därigenom öka förbrukning och efterfrågan på järnmalm.

Sammanslagningarna av producenter av järnmalm riskerar dock, på grund av de ändrade styrkeförhållanden på marknaden som de innebär, att leda till större fluktuationer i priserna, då priserna hittills följt efterfrågan.

3.3 Tenn, zink och nickel

Världsproduktionen av tenn har fortsatt att öka under hela 2000 till följd av en ökande efterfrågan på världsmarknaden. För 2001 förväntas en något avmattad förbrukning av tenn, men inga större ändringar i priserna då utbudet torde räcka till att täcka marknadens efterfrågan.

Produktionen av zink ökade starkt under det första halvåret 2000 och minskade sedan under semestern fastän efterfrågan varit fortsatt stark. Lagren av zink har alltså minskat kraftigt och nått sin lägsta nivå sedan 1988. Trots en starkt ökad kinesisk export fortsatte alltså zinkpriset att stiga till september, och avmattades sedan något. Förbrukningen torde ligga fast på mycket hög nivå även under 2001, så zinkpriset kan förväntas fortsätta att stiga snabbt.

Priserna på nikkel nådde oanade höjder under 2000, om än med vissa korta avbrott med lägre priser. Detta exploderande nickelpris beror på den starka återhämtningen inom produktionen av rostfritt stål och på den begränsade kapacitet och de begränsade lager som skall försörja marknaden. Priserna sjönk dock mycket under hösten 2000, men marknaden har ändå goda utsikter tack vare stora tillväxtmöjligheter inom sektorn för rostfritt stål.

Prisnivåerna uppmuntrar trots sin föränderlighet att ny kapacitet tas i drift och att utbudet av nickel ökar generellt. Under 2001 kommer prisutvecklingen för nickel att bero på förhållandet mellan tillgång och efterfrågan och på i hur hög grad producenterna av rostfritt stål kan försörja sig med nickelhaltigt skrot.

4. SYSSELSÄTTNING

Det ständiga behovet av stärkt konkurrenskraft hos gemenskapens stålindustri driver företagen att ständigt omorganisera sig, omstrukturera sig eller gå samman med andra företag för att bättre utnyttja den inre marknadens och världsmarknadens möjligheter.

Gemenskapens stålindustri påverkas av den tekniska utvecklingen och av globaliseringen, och den tenderar allt mer mot specialisering, mot tillverkning av produkter av högre kvalitet och med högre förädlingsvärde.

Den tidigare omstruktureringsplanen, som byggde på omfattande förluster av arbetstillfällen i branschen, ändrade inte bara strukturerna utan också arbetsmetoderna, den interna organisationen och företagens sociala krav och medförde att arbetskraften inom stålindustrin föryngrades.

Därför förutsätter alla dessa förändringar, som verkar för ökad konkurrenskraft hos gemenskapens stålindustri, att bästa tänkbara metoder används, även på det sociala området. Arbetskraftens skicklighet måste bevaras genom allmän, ständig fortbildning, särskilt i ny teknik och informationsteknik.

Mot denna bakgrund av djupgående förändringar av arbetets organisation, måste dialogen mellan fack och arbetsgivare inom företagen och mellan företag och lokala aktörer utanför företagen förstärkas.

Inom denna dialog bör man bland annat utnyttja bästa möjliga strategier för bevarande, och långsiktig utveckling, av sysselsättningen i stålindustrin, så att man föregriper den förutsebara utvecklingen inom sektorn.

När det gäller hantering av de nödvändiga omställningarnas sociala konsekvenser skall nationella och gemenskapsomfattande stödprogram enligt artikel 56 i EKSG-fördraget fortfarande tillämpas. På grund av omstruktureringarna förväntas antalet förlorade arbetstillfällen under 2001 i gemenskapens stålindustri bli 5000, varvid Storbritannien är det överlägset värst drabbade EU-landet. Dessa förlorade arbetstillfällen motsvarar dock inte antalet arbetstagare som är berättigade till EKSG-stöd, av olika skäl, bl.a. därför att vissa medlemsstater inte deltar i omställningsinsatserna.

Anslagen i utkastet till driftsbudget för EKSG för 2001 uppgår till 80 miljoner euro för traditionellt omställningsstöd till kol- och stålindustrin. Då EKSG-fördraget snart löper ut beslöt man att med dessa medel täcka inte bara utgifterna under 2000 utan även en första del av utgifterna under 2001.

(1) EGT C 27, 29.1.2000.

BILAGA

TABELL 1

Tillgång och efterfrågan på råstål((Omräkningsfaktor mellan färdiga produkter och råstål: 1,11.)) - EU-15

>Plats för tabell>

TABELL 2

Verksamhetsindex - EU-12((Då det saknas uppgifter om stålförbrukningen per bransch för Österrike, Finland och Sverige avser dessa uppgifter bara utvecklingen i EU:s tolv övriga medlemsstater. Verksamhetsindex för olika stålförbrukande branscher har erhållits genom en vägning av de nationella uppgifter som tillhandahållits av branschorganisationerna. På grund av att uppgifter saknas för vissa länder är dessa siffror delvis uppskattningar.))

(Ej säsongsjusterat)

>Plats för tabell>

Källa:

Kommissionens uppgifter.

TABELL 2a

Tendenser inom de stålförbrukande branscherna i de viktigaste producentländerna((Källa:

nationella organisationer för stålförbrukare.))

(Verksamhetsindex((Index 2000 = 100.)))

>Plats för tabell>

TABELL 3

Förändring av arbetsstyrkan i stålindustrin (inklusive lärlingar)

>Plats för tabell>

Källa:

Eurostat.