A4-0122/94

Resolution om vitboken om europeisk socialpolitik - En väg framåt för unionen.

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

- med beaktande av kommissionens vitbok om europeisk socialpolitik - En väg framåt för unionen (KOM(94)0333 - C4-0087/94),

- med beaktande av sitt beslut av 10 mars 1994 angående socialpolitikens inflytande på EMU-processen ((EGT nr C 91, 28.3.1994. s. 230.)),

- med beaktande av sitt beslut av 10 mars 1994 angående sysselsättning i Europa ((EGT nr C 91, 28.3.1994, s. 224.)),

- med beaktande av gemenskapens stadga om fundamentala sociala rättigheter för arbetskraften (KOM(89)0568),

- med beaktande av grönboken om socialpolitik (KOM(93)0551 - C3-0490/93),

- med beaktande av betänkandet från utskottet för socialfrågor och sysselsättning samt utlåtande från utskottet för kvinnors rättigheter (A4- 0122/94), och

A. Den inre marknaden gör det nödvändigt att etablera ett äkta socialt integrerat Europa.

B. Ett sådant socialt integrerat Europa måste baseras på gemensamma värden, vilka den «europeiska sociala modellen» bygger på och vilken bör bevaras, i synnerhet när det gäller den grundläggande rätten till socialt trygghet.

C. Den ekonomiska och sociala samhörigheten, som enligt artikel 2 i Romfördraget är en av Europeiska unionens viktigaste uppgifter, hotas av arbetslösheten, och att skapandet av jobb bör vara Europeiska unionens högsta prioritet.

D. De nationella ordningarnas olikheter och komplexitet (social lagstiftning och social trygghet), berättigar till gemensamma åtgärder, vars värde just beror på att de är gemensamma, med utsikt till att skapa miniminormer inom Unionen och koordinering mellan de nationella systemen.

E. Understödjande skall tillåta utveckling av en socialpolitik.

F. Processen mot att etablera Ekonomiska och monetära unionen bör ledsagas och förstärkas av en process för att främja social konvergens, vilket siktar mot att förbättra den sociala tryggheten och förhindra eventuella ogynnsamma sociala konsekvenser.

G. Den grupp som är mest utsatt för fattigdom, arbetslöshet och låga löner utgörs troligen i huvudsak av kvinnor.

H. Kampen mot social utslagning och marginaliseringen av de mest utsatta socialgrupperna, häribland de hemlösa i både städer och på landsbygden är ett fenomen som påverkar alla ekonomier i Europeiska unionen, och även om huvudansvaret ligger hos de nationella och lokala myndigheterna, är det ändå viktigt att detta överordnade problem finns inom ramarna för unionens politik, särskilt i nästa program för att bekämpa utslagning och främja solidariteten.

Parlamentet

Överordnade principer för unionens socialpolitik

1. anser att arbetslösheten är det mest kritiska problemet som Europeiska unionen står inför, och stöder de prioriterad ändamålen för att öka sysselsättningen och att uppfylla gemenskapens målsättningen att varje medborgare inom Europeiska unionen som önskar arbeta, också skall få arbete och därmed förpliktelsen för offentliga myndigheter att skapa förhållanden, vilka kan generera jobb; erinrar om behovet av större flexibilitet i nationell och europeisk socialpolitik för att fungera mer ändamålsenligt med den nya arbetsmarknadens utmaningar; varnar dock emot kamouflerade försök att rasera den sociala modellen under förevändning av att försöka öka sysselsättningen,

2. anser det nödvändigt att söka samstämmighet på unionsnivå för konceptet för konkurrensförmåga och miniminormer för den sociala utvecklingen; social utveckling, ekonomiskt välstånd, konkurrensförmåga och ökad produktivitet får inte ses som motstridande idéer; Europeiska unionen måste förbättra konkurrensförmågan allt medan välfärdsstaten hålls vid makt,

3. bekräftar sin förpliktelse gentemot den europeiska socialmodellen på underlag av den sociala marknadsekonomin; tar dessutom ståndpunkt för att normer måste etableras på europeisk nivå för att hindra illojal konkurrens inom det sociala området,

4. anser att ett underlag av lagstiftande minimivillkor - vilka skall vara bindande och gälla inom hela unionen - inom det sociala området, utgör ett lämpligt instrument för att uppnå en social union parallellt med EMU,

Instrument

5. anser, i stället för att tillåta en viss trend gentemot avreglering, att lagstiftning skall fortsätta att vara det viktigaste instrumentet för att trygga sociala rättigheter i lag, även om det kan vara lämpligt att förenkla och uppdatera vissa villkor i samarbete med arbetsmarknadens parter,

6. stöder kommissionens strävan att använda alla möjligheter som ges genom överenskommelser om socialpolitik för att främja unionens socialpolitik i samarbete med arbetsmarknadens parter; eventuell avsaknad av överenskommelse i den sociala dialogen får inte användas för att blockera för att framsätta lagstiftning,

7. anser att EG:s regelverk inom det sociala området bör accepteras av alla medlemsstater,

8. uppmanar kommissionen att öka kontrollen av omflyttning och realisering av existerande social lagstiftning inom gemenskapen genom:

- ökad uppmärksamhet kring medborgarnas klagomål,

- snabbare realisering av överträdande tillvägagångssätt,

- hålla sig till tillvägagångssättet i artikel 171 i Romfördraget,

- kontroll av omflyttning genom att utbygga närmare samarbete med nationella arbetsinspektioner och involvera specialiserade grupper, såsom Bilbaos kontor för säkerhet och hälsa under arbete, Dublins stiftelse för levnads- och arbetsvillkor och CEDEFOP,

och anser att kommissionen har tillräckliga personalresurser för att möjliggöra att dessa mål kan uppnås,

9. anser att revisionen av Maastrichtfördraget 1996 och de förväntade konsekvenserna av den monetära unionen vid slutet av detta århundrade bör utnyttjas som orsak för att ge unionen en äkta social dimension genom att inarbeta de grundläggande sociala rättigheterna, vilka lades fast i stadgan av 1989 (särskilt principen om icke diskriminering) om socialpolitisk avtal i fördraget, och genom att utvidga unionens befogenhet inom detta område och i större utsträckning införa omröstning med kvalificerad majoritet och medbeslutandeförfarandet på relevanta områden inom socialpolitiska frågor,

10. välkomnar i detta avseende förpliktelsen som kommissionens åtagit sig att under 1995, i samarbete med Europaparlamentet, organisera en gemensam hearing för att bedöma de prestationer, problem och perspektiv som följer efter antagandet av socialstadgan,

11. noterar att de prioriterade områdena i vitboken om växt, konkurrensförmåga och sysselsättning - i synnerhet dem som godkändes av Europeiska rådet i Bryssel december 1992 - fortfarande gäller och beklagar det faktum att tillräckliga budgetmedel ännu inte avsatts för att finansiera alla projekterade investeringar, i synnerhet Europeiska rådets beslut i Edinburgh och Essen om resurstillgång, inklusive en europeisk investeringsfond, för finansiering av det transeuropeiska nätverket,

12. uppmanar kommissionen ta större hänsyn till samröret mellan familjepolitiken och socialförsäkringssystemen och de problem som hänger ihop med befolkningens åldrande,

13. upprepar sitt krav på att sociala och miljömässiga klausuler tas med i internationella handelsavtal och följaktligen inväntar specifika förslag om genomförande av de överordnade principerna för det nya internationella tioåriga handelsreferenssystemet,

Sysselsättning

14. noterar att, för att bekämpa långtidsarbetslöshet, kraftfulla åtgärder från arbetsförmedlingsorganisationer är nödvändiga vad beträffar individuell motivation, utbildning, omskolning, arbetslivserfarenhet och placeringstjänster; hänvisar i detta sammanhang till Delors vitbok, vilken påvisar att en budgetökning från 0,17 % av BNP till 0,5 % för offentliga arbetsmarknadsåtgärder över en treårsperiod, kommer att resultera i en minskning av antalet arbetslösa med 100 000 första året, 400 000 andra året och en miljon tredje året; påminner om att denna ökning av budgeten inte bör leda till en generell ökning i nationernas budget; understryker vikten av samarbete mellan regeringarna inom detta område; uppmanar kommissionen att föra en fortlöpande dialog med rådet i detta ämne,

15. upprepar behovet av en effektiv ekonomi och ett effektivt samhälle, bibehållen ekonomisk växt med hänsyn tagen till ekologiska förpliktelser och åtföljt av finansiella åtgärder, vilka återger den reella ekonomin, dynamiska strukturändringar, flexibel och förbättrad arbetsmarknad, åtföljd av åtgärder för att främja yrkesutbildning och en aktiv och effektiv offentlig service för sysselsättning, vilken kontrollerar att den social tryggheten inte undermineras vid införande av den nödvändiga flexibiliteten,

16. uppmuntrar kommissionen att fortsätta sina strävanden att:

- utveckla Eures-systemet, med vikten lagd på den viktiga roll arbetsmarknadens parter spelar och som följd därav uppmana kommissionen att utvidga samarbetet med dessa, samt även utpeka gränsområden som testområden,

- bygga ut detta system till lokala arbetsmarknader, i nära samarbete med de administrationsansvariga,

- föreslå att det utarbetas ett program för sociala ledsagande åtgärder (språk, instruktioner, etableringsstöd) för arbetskraft som utnyttjar rätten till den fria arbetsmarknaden,

17. betonar nödvändigheten av:

- att investera i teknologi,

- direkt stöd i form av risk- och startkapital för ekologisk produktion och lokala initiativ som bildar en del av socioekonomin,

- behovet av att stödja små och medelstora företag genom arbetsgivarrabatter eller annan form av finansiellt eller administrativt stöd,

- stöda framgångsrikt och innovativt jobbskapande och främja initiativ från unga människor och kvinnor (såsom NOW-programmen),

- behovet av stöd för sysselsättningen i servicesektorn, gemensamma initiativ och lokala utvecklingsprogram,

18. uppmanar kommissionen att i nästa sociala handlingsprogram återupptaga de förslag till åtgärder som formulerades av Europaparlamentet i dess resolution av den 8 juli 1992 om den europeiska arbetsmarknaden efter 1993 och dess resolution av den 10 mars 1994 om om sysselsättning i Europa,

19. noterar den viktiga roll som egenföretagarsektorn spelar inom EU; uppmanar kommissionen och rådet att i högre grad uppmärksamma det faktum att denna sektor, vad gäller skatte- och socialförsäkringspolitik, behöver mer stöd än vad som för närvarande är fallet,

Yrkesmässig utbildning

20. anser att fortsatt utbildning och omskolning både är individens fundamentala rätt och ett positivt svar på arbetslöshet, och fäster därför stor vikt vid finansiella åtgärder på kommissionsnivå, specifikt direkt till utbildning, omskolning; fäster stor vikt vid kommissionens förslag till ett europeiskt kollektivavtal om fortsatt utbildning, vilket skall förhandlas av arbetsmarknadens parter, och anser att dessa senare även bör delta i förhandlingar om villkoren på europeisk nivå; anmodar kommissionen att fullt ut säkerställa realisering av gällande regler för erkännande av yrkesmässiga kvalifikationer,

21. stöder kommissionens strävan att främja lärlingssystem som en väg till sysselsättning; anser det viktigt att det framsätts progressiva mål fram till år 2000 för att eliminera analfabetismen och bristen på grundläggande kunskaper hos dem som slutar skolan; föreslår att kommissionen utarbetar ett gränsöverskridande program om stöd till SMF,

Lagstiftning

22. anser att det är av yttersta vikt att få bort flaskhalsen när det gäller lagförslag vilka ännu inte var beslutade av rådet den 1 januari 1995; de som inte kan antas av gemenskapen skall antas under protokoll nr 14, vilket ej är möjligt för ärenden som relateras till grundläggande rättigheter,

23. varnar kommissionen för frestelsen att låta sig nöjas med ett direktiv (antaget av elva medlemsländer) uteslutande om föräldraledighet och uppmanar den till fasthet i sina strävanden att föreslå ett ramdirektiv, som handlar om problemet med att förena familjelivet med arbetslivet,

24. uppmanar kommissionen att framsätta förslag för att skydda folks likvärdiga arbetsmöjligheter, oavsett deras ålder, ras, kön, handikapp eller religion,

25. anser att kommissionen bör undersöka möjligheten att förslå ett ramdirektiv om möjliga, frivilliga arrangemang för arbetsdelning, tillsammans med direktiv om individuell uppsägning, dataskydd för arbetstagare och rätten till konsultation och information i företag med över 50 anställda; anser att kommissionen skall fortsätta att utveckla politik med tanke på säkerhet och hälsa under arbetet och sträva efter att minska farorna i arbetslivet; uppmanar i enlighet härmed kommissionen att utge ett fjärde handlingsprogram om säkerhet och hälsa under arbete,

26. uppmanar till snabb introduktion av nya regler för gränsöverskridande arbetskraft, i synnerhet för åtgärder om sociala försäkringar och beskattning,

27. uppmanar kommissionen att trygga jämställdhet mellan män och kvinnor när det gäller tillgång till Europeiska unionens utbildningsprogram och utarbeta åtgärder för att uppmuntra kvinnor att skaffa sig yrkeskunskaper eller förbättra sina kvalifikationer, särskilt inom typisk manligt dominerade områden,

Likställda möjligheter mellan kvinnor och män

28. konstaterar att möjligheten för sysselsättningen även är beroende av ändamålsenliga bestämmelser om infrastruktur och barnpassning samt andra personer för vilka försörjningsplikt består; uppmanar därför kommissionen att ersätta rekommendationerna från 1992 med ett mer bindande lagligt instrument och utvidga dets användningsområde samt att snarast möjligt utarbeta en rapport om realisering av existerande rekommendationer på området,

29. betonar nödvändigheten av att det tredje handlingsprogrammet skall utvärderas grundligt för att förbättra utformningen av de olika åtgärderna och förbereda vägen för det fjärde programmet,

30. avvisar kommissionens avsikt att begränsa sig till ett meddelande om omvänd bevisbörda och upprepar sitt krav på ett direktiv,

31. upprepar sitt krav på att kommissionen snarast möjligt framlägger ett förslag till direktiv om jämställdhet mellan män och kvinnor på det skattemässiga området,

32. insisterar på att nya direktivförslag för olika former av atypiska arbetsförhållanden bör innehålla bestämmelser om social trygghet och lön motsvarande den som finns i samband med andra former av sysselsättning,

33. uppmanar kommissionen att introducera hederskodex med avseende på samma betalning för samma arbete, utbildning och eliminering av den «vertikala segregeringen»,

34. konstaterar att kommissionens tänker ändra direktivet om jämställdhetsprincipen med tanke på social trygghet; uppmanar kommissionen att ta hänsyn till de betydande skillnaderna mellan män och kvinnor, när det gäller den yrkesmässiga karriären,

Organisationsfrihet och arbetsmarknadens parters roll

35. understryker att arbetsmarknadens parters agerande, kollektivavtal och fredlig lösning av arbetsmarknadskonflikter utgör en integrerad del av den europeiska social- och samhällsmodellen och kommer som sådan att spela en avgörande roll med hänsyn till skyddet och främjandet av parternas intressen samt för att åstadkomma ekonomisk utveckling och sociala framsteg; menar därför att organisationsfrihet och kollektivförhandlingar bör garanteras på alla nivåer, och att myndigheter skall avhålla sig från repressiva ingrepp,

Socialpolitik och social trygghet - aktivt deltagande i samhället för alla

36. kräver en en noggrann definition av begreppet europeiskt medborgarskap med tanke på effektivt utövande av rätten till fri rörlighet och fri uppehålls- och bosättningsrätt. I detta sammanhang skall gemenskapens regler på alla områden av social trygghet à jourföras,

37. stöder kommissionen i dess intentioner att föreslå en handlingsplan för att eliminera analfabetismen och dess ansträngningar med tanke på att besluta om ett fjärde program för att bekämpa utslagningen som en del av en överordnad politik för att bekämpa fattigdom och trygga de mänskliga rättigheterna, med hänsyn tagen till kvinnornas speciella situation; anser dock att kommissionen skall gå längre i kampen mot utslagning, särskilt genom att ta sig an bostadsproblemet; insisterar på behovet av att underlätta integreringen av handikappade människor, att vidta kraftfulla åtgärder för att olagligförklara diskriminering av sådana människor och understryker behovet av solidaritet mellan generationerna; påminner om innehållet i resolutionen av den 24 februari 1994 om åtgärder till förmån för äldre (( EGT nr C 77, 14.3.1994, s. 24.)) och samtycker till strävan att hitta vägar för att kunna dra fördel av bidrag till äldre människors,

38. uttrycker än en gång sin oro över det fortsatta hotet mot och konsekvenserna för samhället genom tillgången på narkotika och missbruk av kemiska ämnen eller produkter, häribland lösningsmedel och det därav följande beroendet, särskilt bland yngre människor, vilket är förbundet med de stora sociala gisslen som utslagning, arbetslöshet och kriminalitet både i tätorter och på landsbygden och som kräver intensifierade gemensamma åtgärder, initiativ och pilotprojekt, som inte enbart omfattar förebyggande, informationsutbyte och samarbete mellan medlemsstaterna och NGO, utan även fortbildning för hälsovårdspersonal och lärare från grundskolenivå och uppåt,

39. uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att, mot bakgrund av meddelandet av den 23 februari 1994 angående invandrings- och asylpolitik, utarbeta specifika förslag för att försäkra att medborgare från tredje land får samma behandling som unionsmedborgarna,

40. uppmanar kommissionen att framlägga ett direktiv som innehåller åtgärder för att styrka de rättliga instrumentens tillämplighet i medlemsstaterna när det gäller rasism och främlingsfientlighet,

41. uppdrar åt sin ordförande att vidarebefordra denna resolution till rådet, kommissionen, Ekonomiska och sociala kommittén, Regionkommittén, medlemsstaternas regeringar och parlament samt arbetsmarknadens parter.