[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel den 23.4.2009

KOM(2009) 191 slutlig

RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET

om genomförandet av Edicom II-programmet (2001–2005) (SEK(2009) 527 slutlig)

(framlagt av kommissionen)

RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET

om genomförandet av E dicom II-programmet (2001–2005)

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

R apport från kommissionen till Europaparlamentet och rådet om genomförandet av Edicom II-programmet (2001–2005) 1

1. Inledning 3

2. Utvärdering enligt kriterierna 4

2.1. Relevans 4

2.2. Genomslagskraft 4

2.3. Effektivitet 7

2.4. Nytta 8

2.5. Hållbarhet 9

3. Rekommendationer för framtiden 9

4. Rekommendationer rörande förvaltning 10

5. Kopplingar till andra gemenskapsprogram 11

6. Slutsatser 11

1. INLEDNING

När den inre marknaden inrättades 1993 avskaffades tullformaliteterna mellan EU:s medlemsstater. I stället infördes Intrastat-systemet för fortsatt övervakning av handeln med varor mellan medlemsstater. Genom det nya systemet ersattes användningen av tulluppgifter med inhämtning av information direkt från företagen genom månatliga undersökningar. Statistik över handel mellan medlemsstater och tredjeländer byggde fortsättningsvis i första hand på tullinformation.

För att stödja dessa förändringar antog rådet beslut 96/715/EG av den 9 december 1996 om dataöverföring mellan myndigheter av statistik över varuhandeln mellan medlemsstaterna (programmet Edicom I[1]). Programmet Edicom I underlättade övergången till ett driftskompatibelt system på europeisk nivå för insamling, produktion och spridning av statistik över varuhandeln.

När programmet Edicom I avslutats noterade kommissionen en ökad efterfrågan på snabb, tillförlitlig och korrekt makroekonomisk information. Eurostat utformade i nära samarbete med de nationella myndigheterna ett förslag till strategiskt dokument för att stärka och förbereda det befintliga systemet på längre sikt.

Det strategiska dokumentet godkändes av kommittén för det statistiska programmet och kommittén för statistik över varuhandeln mellan medlemsstater.

Europaparlamentet och rådet antog, på grundval av kommissionens förhandsutvärdering, beslut nr 507/2001/EG av den 12 mars 2001 om en rad åtgärder gällande det transeuropeiska nätet för insamling, produktion och spridning av statistik över varuhandeln med länder i och utanför gemenskapen (programmet Edicom II[2]).

De allmänna målsättningarna för detta nya program var att

- se till att det statistiska nätverket organiseras så modernt, rationellt och effektivt som möjligt, genom att vidta åtgärder för att förbättra och harmonisera metoderna,

- vidareutveckla nuvarande dataverktyg för insamling, sammanställning, överföring och spridning av statistiska uppgifter med hänsyn till den senaste tekniska utvecklingen och största möjliga kostnadseffektivitet.

I syfte att uppnå de allmänna målen fastställdes 6 operativa mål, uppdelade i 13 åtgärder.

Rapporten har upprättats för att informera om genomförandet av programmet Edicom II, i enlighet med artikel 5.2 i beslut nr 507/2001/EG. Utvärderingen bygger på standardkriterierna: relevans, effektivitet, verkan, nytta och hållbarhet.

2. UTVÄRDERING ENLIGT KRITERIERNA

2.1. Relevans

Beslutet att lansera ett andra Edicom-program har varit mycket relevant eftersom programmet var inriktat på konkreta behov och problem. Följande bör särskilt framhållas:

- Åtgärder som genomförts under Edicom I-fasen förbättrade avsevärt kvaliteten på statistik över handeln inom gemenskapen. Ytterligare områden som behövde förbättras identifierades, i kombination med en ökad efterfrågan på makroekonomisk handelsinformation.

- Europeiska centralbanken (ECB) behövde tillförlitlig och korrekt statistik över extern handel vid rätt tidpunkt, som ett viktigt inslag i en handlingsplan för statistikkrav.

- Förenklingen av Intrastat behövde fortsätta i syfte att minska belastningen på företag och myndigheter utan att kvaliteten i statistiken över handel utanför unionen försämrades.

- Det transeuropeiska nätet för insamling, bearbetning och spridning av statistik över handeln kan inte moderniseras tillräckligt och kostnadseffektivt av medlemsstater som agerar enskilt och därför krävdes ett gemenskapsprogram för att harmonisera lösningar och uppnå stordriftsfördelar.

Programmet Edicom II utformades därför för att nå en bred grupp av mottagare: myndigheter och företag, liksom institutionella och privata användare av statistik över handel utanför EU.

Med tanke på svårigheterna med att dra upp de strategiska riktlinjerna fem år i förväg får programmets innehåll anses vara en strategisk vision. Kommissionens och medlemsstaternas förvaltningsskicklighet och tekniska kapacitet när det gäller att bedriva och utveckla programmets innehåll har också beaktats.

2.2. Genomslagskraft

Edicom II bidrog med betydande resultat i enlighet med förhandsutvärderingen. Svårigheter uppstod med att upprätta en gemensam EU-plattform för produktion av handelsstatistik utanför EU på grund av betydande skillnader i respektive medlemsstats tekniska och administrativa system.

De viktigaste resultaten i enlighet med de allmänna målsättningarna i Edicom-beslutet beskrivs nedan. För en mer detaljerad presentation av resultaten hänvisas till arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar med slutrapporten om genomförandet av Edicom II-programmet.

Mål 1: ”Utveckla ett transeuropeiskt nät som producerar statistik som är av högre kvalitet, mindre kostsam och kan göras tillgänglig snabbare, i syfte att tillgodose behoven inom gemenskapens politikområden” .

Förbättrad tillgänglighet och kvalitet på uppgifterna har varit huvudmålsättningen i det stora antal projekt som genomförts inom programmet Edicom II.

De flesta medlemsstater har genomfört jämförande studier och framgångsrikt utformat och tagit fram avancerade tekniker för uppskattning. I slutet av programmet kunde samtliga medlemsstater uppfylla tidsfristen på 40 dagar för överföring av de månadsvis insamlade uppgifterna till Eurostat. I vissa fall är emellertid skillnaderna mellan preliminära och slutgiltiga siffror fortfarande ganska betydande vilket visar att det krävs ytterligare arbete inom området.

På central nivå utvecklade Eurostat metoder och IT-program för att bedöma totalbelopp inom och utanför EU för medlemsstater som kanske inte uppfyller tidsfristen för överföring.

Tillhandahållandet av detaljerade uppgifter till Eurostat har även förbättrats när det gäller läglighet och exakthet. Under 2005 överförde medlemsstaterna sina uppgifter för Intrastat och Extrastat i genomsnitt åtta dagar respektive tre dagar i förväg. Nya giltighets- och trovärdighetskontroller utvecklades och metoden för att uppskatta handel under tröskelvärdet och bortfall av handel har förbättrats, vilket har lett till att den totala kvaliteten på statistik över handel utanför EU blivit bättre. Dessa kontroller bidrog även till att Eurostat kunde producera kvalitetsrapporter om detaljerade handelsuppgifter i medlemsstaterna.

Den bristande symmetrin för handeln inom EU har minskat totalt sett, men på detaljerad nivå kvarstår fortfarande betydande diskrepanser. Jämförelse mellan Intrastatuppgifter med mervärdesskatt (VAT) och Systemet för utbyte av information om mervärdesskatt (VIES) genomförs nu systematiskt.

Mål 2: ” Utveckla ett transeuropeiskt nät som producerar statistik som är relevant och tillgodoser användarnas nya behov med anledning av Ekonomiska och monetära unionen och den internationella ekonomiska utvecklingen”.

Nya kortfristiga indikatorer och statistiska produkter har tagits fram som svar på användarnas behov. Hanteringen av konfidentiella uppgifter på nationell och europeisk nivå har förbättrats.

Eurostat har framgångsrikt utvecklat och genomfört en ny tillämpning för att ta fram index över enhetsvärden och volym. Medlemsstaterna har huvudsakligen fokuserat på index för importpriser i områden utanför euroområdet för att uppfylla ECB:s behov.

Nya metoder och verktyg har inrättats för att producera och publicera säsongsanpassade uppgifter månadsvis för gemenskapen (EU och euroområdet) och medlemsstaterna.

Analyser av tidsserier och anpassningar av statistiska värden har endast genomförts av ett fåtal medlemsstater. Uppgiften att utvärdera bästa praxis i medlemsstaterna för att nå en handelsbalans som överensstämmer med betalningsbalansen och nationalräkenskaperna är fortfarande ofullständig.

En metodram för insamling och presentation av gemensam statistik över extern handel och statistik rörande företagsstrukturer har inrättats på europeisk nivå. Resultatet av pilotundersökningar som genomförts av flera medlemsstater har publicerats och möjliggjort analyser av extern handel utifrån företagens egenskaper.

Några medlemsstater har nått uppmuntrande resultat för ytterligare utveckling av EU-statistik när det gäller handelsstatistik inom företag.

Mål 3: ”Bättre integrera varuhandelsstatistiken i det allmänna statistiksystemet, både på gemenskapsnivå och internationell nivå, samt anpassa dem med hänsyn till förändringarna på det administrativa området” .

Flertalet medlemsstater har genomfört projekt som syftar till att förbättra tillgängligheten och kvaliteten i deras handelsregister. Närmare hälften av medlemsstaterna saknar Extrastat-register eftersom det inte är obligatoriskt.

Samarbetet mellan statistikbyråer och tulladministrationen stärktes i flera medlemsstater. Interaktiva korrigeringar av Extrastatdeklarationer har inrättats och möjligheten att samla in ytterligare information från tullhandlingar till lägsta möjliga kostnad har undersökts.

Undersökningar genomfördes för att utvärdera användarbehov och Intrastatsystemets belastning för dem som är skyldiga att lämna statistikuppgifter. Undersökningar om möjligheten att förenkla systemet var inriktade på antagandet av ett enflödessystem, förenklingströsklar och en sänkning av nivån för produktdetaljer. Seminarier om e-learningtillämpningar för dem som är skyldiga att lämna statistikuppgifter har genomförts för att förbättra Intrastatdeklarationernas kvalitet och fullständighet.

Mål 4: ” Förbättra den service som erbjuds myndigheter, uppgiftslämnare och informationsanvändare genom att ge dem tillgång till alla tillgängliga statistiska uppgifter och metadata som rör varuhandel”.

Resurser har använts för att skapa ett välstrukturerat och omfattande informationssystem inom Eurostat och i medlemsstaterna.

Tack vare nya automatiska förfaranden kunde publiceringen av makroekonomiska och säsongrensade uppgifter tidigareläggas fem dagar för att tillgodose användarnas önskemål, särskilt ECB:s. Spridning av detaljerade uppgifter var målet för ytterligare utveckling. Eurostats databassystem Comext uppgraderades när det gäller innehåll och teknik. Ett nytt spridningssystem (Easy Comext) utvecklades som gjorde det möjligt för allmänheten att se och hämta detaljerade handelsuppgifter från medlemsstater.

Särskilda verktyg för snabb och användarvänlig tillgång till klassificeringar, förklarande noter, metadata och andra tillhörande produkter utvecklades på central nivå och tillhandahölls för medlemsstaterna. Varje månad gavs Comext-utbildningar för tjänstemän från Europeiska kommissionen och medlemsstaterna.

Mål 5: ”Utveckla och främja verktyg som används för insamling av uppgifter om varuhandel, med beaktande av den senaste tekniska utvecklingen för att uppgiftslämnarna ska kunna erbjudas bättre funktioner”.

Eurostat och medlemsstaterna lyckades utveckla och genomföra nya verktyg och standardiserade överföringsformat för uppgiftsinsamling. Satsningen på utveckling av webbaserade system ökade och detta välkomnades av de europeiska företagen. Det resulterade i betydligt sänkta kostnader, ökad kvalitet på uppgifterna och att uppgifterna togs fram i rätt tid. Omkring 100 000 som var skyldiga att lämna statistikuppgifter lämnade Intrastatdeklarationer månadsvis via webben vilket minskade användningen av pappersdeklarationer med 30 procent.

Offline-paketet IDEP/CN8 för uppgiftsinsamling för Intrastat förekom på central nivå till och med 2004. Därefter fortsatte vissa medlemsstater att uppgradera det medan andra utvecklade alternativa system.

Mål 6: ”Genomföra Edicomåtgärderna inom ramen för ett integrerat projekt. Se till att de olika utvecklade verktygen är driftskompatibla genom användning av gemensamma normer och standarder. De olika modulerna i systemet ska kunna placeras i nätverk som gör att de olika berörda parterna kan utnyttja alla eller delar av dem”.

Specifika åtgärder infördes för att modernisera olika beståndsdelar i det transeuropeiska nätet inom kommissionen och medlemsstaterna. Flera sinsemellan anslutna verktyg utvecklades inom ramen för projektet XT/NET och ställdes till medlemsstaternas förfogande.

Projektet XT/NET sågs som en startpunkt för att utveckla ett enda och fullständigt integrerat informationssystem. Utifrån en fastställd uppsättning gemensamma regler gör systemet det möjligt att föra över ansvaret för att validera uppgifter från Eurostat till medlemsstaterna.

2.3. Effektivitet

Edicomprogrammet genomfördes enligt samma villkor som de som fastställdes i beslut nr 507/2001/EG. Kommissionen hade ansvaret för att förvalta programmet med stöd från Intrastat- och Extrastat-kommittéerna.

Eurostats statistikenheter för utrikeshandel var ansvariga för programmet, med undantag för åtgärder i anslutning till centraliserad IT-utveckling. Dessa hänfördes till enheten med ansvar för IT-system för statistikproduktion.

Den totala kostnaden för att genomföra Edicomprogrammet uppgick till 31,2 miljoner euro, dvs. 61 procent av budgeten. Genomförandet av programmet påverkades delvis av krisen vid Eurostat som ledde till en betydande nedgång i den centraliserade verksamheten under 2003 och 2004. Efter EU:s utvidgning i maj 2004 blev nya medlemsstater mottagare, utan att det medförde några ändringar i den inledande budgeten.

Totalt 393 centraliserade och decentraliserade projekt genomfördes av privata företag (för Eurostats räkning) och av medlemsstaterna. Dessutom övergavs 19 projekt, huvudsakligen av medlemsstater, på grund av brist på personal och/eller för att de uppställda målsättningarna var extremt komplexa.

Medlemsstaterna slutförde 72 procent av det totala antalet projekt. Ekonomiska resurser användes i stort sett lika mycket till decentraliserade som till centraliserade projekt. Bidrag täckte cirka 90 procent av den totala kostnaden för decentraliserade projekt medan centraliserade projekt tilldelades privata företag genom anbud.

När det gäller innehållet var programmen i huvudsak inriktade på två områden: förbättring av kvaliteten (mål 1) och utveckling av verktyg för informationsinsamling (mål 5). Dessa två målsättningar ledde till att 124 respektive 84 projekt genomfördes, vilket motsvarade 21 procent respektive 25 procent av de totala kostnaderna.

Andelen kostnad per målsättning överensstämmer med bedömningar i bilaga II till Edicombeslutet, med undantag för mål 3 och 5. Tekniskt och administrativt bistånd samt stödåtgärder stod för 5 procent av den totala utgiftsbudgeten.

Edicom-projekt utvärderades på grundval av rapporter efter halva tiden samt slutrapporter som lämnats till kommissionen. Med ett genomsnitt på 160 rapporter per år övervakade Eurostats projektledare noga all verksamhet, i de flesta fall utan möjlighet att bedöma det arbete som medlemsstaterna utfört. Framsteg när det gäller centraliserade kontrakt utvärderades genom månadsvisa möten med kontraktsinnehavarna.

Projektrapporter laddades upp i kommissionens offentliga CIRCA-system och gjordes tillgängliga on-line för registrerade användare. Nationella myndigheter kunde på så sätt se resultat och lösningar som antagits av andra och använda informationen som utgångspunkt för sina egna undersökningar. Man har delat med sig av kunskapen genom studiebesök och seminarier om utvalda ämnen.

Programmet har bidragit avsevärt till att förbättra transeuropeiska nät för insamling, produktion och spridning av statistik om varuhandel. Inom vissa områden har medlemsstaterna haft svårigheter att ändra sitt nationella system, vilket hindrade möjligheterna i detta program från att utnyttjas fullt ut.

Det totala resultatet av Edicomprogrammet uppnåddes till en rimlig kostnad. I motsats till vad som kan förväntas mot bakgrund av graden av specialisering, tog leverantörer som arbetade inom området handelsstatistik avsevärt lägre avgifter än de inom mer allmänna kompetensområden (exempelvis skatter och personal). Många av projekten genomfördes av statsanställda i medlemsstaterna till lokala (och därmed lägre) snarare än internationella personalkostnader.

2.4. Nytta

Edicomprogrammet var ett nödvändigt instrument för att förbättra tidsaspekt, korrekthet, tillgänglighet och harmonisering av statistik över medlemsstaternas externa handel.

Inledande beståndsdelar i ett ömsesidigt transeuropeiskt informationsnätverk inrättades när medlemsstaterna uppmuntrades att anta gemensamma regler och standarder. Framsteg inom detta område skulle innebära att nationella uppgifter enbart lagras på medlemsstatsnivå och till att den nuvarande dubbleringen på Eurostatnivå undviks.

I ett fåtal fall kunde standardmetoder inte genomföras i alla medlemsstater, särskilt när betydande skillnader förelåg i teknisk och administrativ miljö.

Programmets resultat skulle ha varit omöjliga att nå om medlemsstaterna hade genomfört arbetet själva. Enskilda medlemsstater skulle tveka att investera stora belopp i framtida teknik eller för att ändra sitt nationella system.

2.5. Hållbarhet

De totala framsteg som Edicomprogrammet har uppnått bör resultera i långfristiga fördelar. Påtagliga kortfristiga resultat är redan synliga och den positiva inverkan kommer sannolikt att fortsätta under medellång och lång tid.

Olika typer av resultat har uppnåtts i enlighet med kriterierna för hållbarhet. Den första gruppen av åtgärder som bestod av pilotstudier, kvalitetsbedömningar, utvärdering av behov och tillfredsställelse, åstadkom kortfristiga resultat genom att vara till nytta för beslutsfattare.

Forskning om statistiska metoder och utveckling av nya statistiska verktyg har resulterat i lösningar vilka har genomförts av kommissionen och medlemsstaterna, som därmed har uppnått långfristiga fördelar utan att behöva utnyttja ytterligare resurser. Utveckling av verktyg för elektronisk insamling och spridning av uppgifter liksom standardiserade meddelanden kan kräva ytterligare ekonomiskt stöd efter halva tiden för att nå samma standard och användarnivå i alla medlemsstater.

Det mycket strategiska XT NET-projektet för att uppnå fullständigt integrerade europeiska nät borde vara målsättningen för ett specifikt program så att det kan genomföras i Europeiska unionen.

Det bör noteras att statistik produceras i en miljö under utveckling och det blir därför nödvändigt att kontinuerligt och noga övervaka det statistiska systemet, särskilt när det gäller täckning och uppgiftskvalitet. Förändringar i ekonomin, nya användares behov och utveckling av teknik kräver regelbunden anpassning av systemet på medellång och lång sikt.

3. REKOMMENDATIONER FÖR FRAMTIDEN

Betydande resultat uppnåddes inom ramen för Edicom II men förbättringen av systemet bör vara en pågående process. Följande punkter bör vara till hjälp vid eventuella framtida program:

- På grund av personalbrist deltog medlemsstaterna inte i alla Edicomåtgärder.

- Ytterligare förbättringar av system och metod kan fortfarande göras.

- Alla nya medlemsstater behöver arbeta med liknande projekt för att förbättra sin uppgiftskvalitet och bättre integreras i det europeiska statistiska systemet.

- Åtgärder som syftar till större automatisering av verktyg för uppgiftsinsamling bör fortsätta.

- Ramen för ett fullständigt integrerat europeiskt nät för produktion av statistik över extern handel har inrättats men är ännu inte helt operativ.

Huvudområden för framtida åtgärder kan vara till exempel följande:

- Fortsatt arbete med bedömningsteknik och metoder för skattning av nuläget, hantering av sekretess, statistiskt värde, handelsregister, handel mellan företag och globalisering.

- Åtgärder för att förbättra samarbetet mellan medlemsstater och Eurostat för att samla in och överföra grundläggande information, vilket bör genomföras via ett säkert nätverk.

- Studier om antagande av framtida teknik.

- Ytterligare harmonisering av insamlingssystem på EU-nivå och anpassning av verktyg för att åstadkomma ett fullständigt integrerat och harmoniserat statistiskt system.

4. REKOMMENDATIONER RÖRANDE FÖRVALTNING

ERFARENHETERNA FRÅN EDICOM II-PROGRAMMET HAR VISAT ATT LÅNGFRISTIGA PROGRAM KAN FUNGERA SMIDIGT ENDAST OM DE EKONOMISKA RESURSERNA BEDÖMS KORREKT OCH ÄR TILLGÄNGLIGA I TID. DET FAKTUM ATT KOMMISSIONENS FINANSIERINGSBESLUT UNDER 2003 ANTOGS SÅ SENT OCH ATT VISSA ÅTGÄRDER INOM EDICOM 2003 SKÖTS UPP EFTER INSTRUKTIONER FRÅN KOMMISSIONEN HAR VISAT HUR BEROENDE PROGRAMMET VAR AV EXTERNA HÄNDELSER OCH BESLUT.

Även om programmet hade planerats för fem år pågick det längre med tanke på tiden för strategisk planering, genomförande av uppgifter och administrativt avslutande av projekt.

Under programmets gång har en stor mängd information hanterats. Flödet av information gjorde att många officiella handlingar, rapporter och meddelanden behövde hanteras. De ekonomiska förfarandena för att tilldela medlemsstaterna bidrag och bevilja företag kontrakt var betungande.

Den stora omsättningen bland kommissionens personal påverkade delvis förvaltningen av programmet, särskilt när överföringen av know-how och ansvar inte var tillräckligt organiserad. Detta påverkade i sin tur utvärderarna som upplevde svårigheter med att samla in ofullständig och i vissa fall otillgänglig information.

För att undvika dessa problem i framtiden bör kommissionen anta ett fullständigt system för projekthantering som är tillgängligt för utvalda användare med olika grader av kompetens.

I de flesta fall arbetade Eurostatchefer och personal vid nationella myndigheter med Edicom-projekt utöver sina dagliga uppgifter. Medlemsstaterna ställdes ofta inför bristen på mänskliga resurser när det gällde att genomföra ytterligare Edicom-projekt. I vissa medlemsstater gjorde interna regler det omöjligt att anställa personal på kort tid.

Nyttan av tekniskt och administrativt stöd ska inte underskattas och bör åtfölja långfristiga program under hela löptiden. Detsamma gäller för utvärdering av åtgärder eftersom det skulle vara extremt svårt att bedöma resultat om resultatindikatorer inte samlades in och övervakades regelbundet. Efterhandsutvärderingen bör inledas först när all teknisk och administrativ information är tillgänglig, dvs. cirka tre år efter att det senaste årliga arbetsprogrammet har godkänts.

5. KOPPLINGAR TILL ANDRA GEMENSKAPSPROGRAM

Enligt artikel 5 i Edicombeslutet bör man vid utvärderingen kontrollera synergin med andra gemenskapsåtgärder. Ett inbördes förhållande förelåg tydligt med projektet DSIS (distribuerade statistiktjänster) och projektet eDAMIS (tillämpningsprogram för säker överföring av data) i IDA-programmet (program för elektroniskt datautbyte mellan förvaltningar).

Eurostat och medlemsstaterna använde inslag som utvecklats inom IDA-projekt för att förbättra överföring av uppgifter, administration och lagring av statistik över extern handel. Antagande av nya standardiserade protokoll underlättade delning och spridning av strukturerade uppgifter via olika informationssystem och användare. Dessutom har den allmänna IDA-tjänsten CIRCA använts som en gemensam plattform för att lagra och dela med sig av rapporter och verktyg som genererats genom Edicom-undersökningar till Eurostat och medlemsstaterna.

Edicom II-resultaten kan anses uppfylla målsättningarna för temat e-förvaltning som främjats genom eTEN-programmet som i sin tur stödde utvecklingen av transeuropeiska e-tjänster. Exempel på detta är utveckling av Intrastats webbformulär och den fria webbspridningen av handelsstatistikuppgifter via nationella webbplatser och Eurostats databas Easy Comtext.

6. SLUTSATSER

Resultat som erhållits inom ramen för Edicom II-programmet gjorde det möjligt att avsevärt modernisera det transeuropeiska nätet för insamling, produktion och spridning av statistik om varuhandel inom gemenskapen och mellan gemenskapen och länder som inte är medlemmar.

Programmet omfattade perioden 2001–2005 även om administrativa uppgifter fortgick till 2008. Totalt genomförde Eurostat och medlemsstaterna 393 projekt och kostnaderna för dessa uppgick till 31,2 miljoner euro, dvs. 61 procent av den totala budgeten som godkändes i Edicombeslutet.

Kommissionen och medlemsstaterna utvecklade framgångsrikt ny IT-teknik och webbaserade lösningar vilket var till nytta för dem som var skyldiga att lämna statistikuppgifter, liksom för relevanta myndigheter och användare.

Statistik av hög kvalitet om handel tillhandahålls snabbare och kostnadseffektivare, och det utvecklades nya statistiska produkter som uppfyllde institutionernas och de privata användarnas behov. Statistisk information har gjorts tillgänglig kostnadsfritt för alla användare. Resurseffektivitet uppnåddes både vid Eurostat och på nationell nivå.

Undersökningar om förenkling av Intrastat har visat att de som var skyldiga att lämna statistikuppgifter ansåg att den börda som arbetet med Intrastat-rapporteringen innebar var acceptabel. Framtida förenklingssatsningar bör vara inriktade på att upprätthålla eller förbättra uppgiftskvaliteten för användare.

IT-verktyg har utvecklats centralt och gjorts tillgängliga för medlemsstaterna för att inrätta en grund för ett fullständigt integrerat och driftskompatibelt europeiskt system. Genomförandet är ännu inte helt avslutat på grund av medlemsstaternas svårigheter att ändra sina nationella system.

Många resultat är uppmuntrande men det återstår fortfarande vissa brister som kommer att behöva stöd från framtida program.

[pic] Fig. 1 Förslag till ett system för programförvaltning

[1] EGT L 327, 18.12.1996, s. 34–37.

[2] EGT L 76, 16.3.2001, s. 1–4.