30.3.2004 SV C 80/51 Europeiska unionens officiella tidning
Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Meddelande från kommissio-
nen till rådet, Europaparlamentet och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén: En
europeisk strategi för miljö och hälsa”
(KOM(2003) 338 slutlig)
(2004/C 80/15)
Den 12 juni 2003 beslutade kommissionen att i enlighet med artikel 262 i EG-fördraget rådfråga
Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ovannämnda meddelande.
Facksektionen för jordbruk, landsbygdsutveckling och miljö, som förberett ärendet, antog sitt yttrande
den 13 November 2003. Föredragande var Ernst Ehnmark.
Vid sin 404:e plenarsession den 10 och 11 december 2003 (sammanträdet den 10 december) antog
Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 114 röster för, 2 emot och 2
nedlagda röster.
1. Sammanfattning av yttrandet
1.1. Miljö- och hälsofrågor ägnas allt större uppmärksam-
het både lokalt, nationellt och på EU-nivå. Det är logiskt. Närförståelsen ökar i fråga om miljöbetingade risker för vår hälsa
byggs det upp ett förstärkt politiskt stöd för konkreta insatser.
Hittills har miljö- och hälsofrågorna i första hand hanterats pånationell och lokal nivå, men nu är det dags att EU svarar för
ett bidrag.
1.2. Europeiska kommissionen har dragit igång ett långt-
gående och inspirerande initiativ med sitt meddelande om
miljö och hälsa. Syftet är tudelat: att ge en grundval för ensamrådsprocess och att skissera en handlingsplan som skall
läggas fram under våren 2004. Den grupp som prioriteras i
den första sexåriga handlingsplanen är barnen.
1.3. EESK välkomnar detta nya initiativ. Det kommer
lägligt med hänsyn till utvidgningen, kommande initiativ frånVärldshälsoorganisationen och det praktiska genomförandet
av världstoppmötet i Johannesburg om hållbar utveckling.
Kommissionen ger för övrigt ett mycket konkret exempel påpraktisk politik för hållbar utveckling.
1.4. Meddelandet väcker emellertid en rad frågor som bör
lösas innan handlingsplanen läggs fram. Det är inte uppenbart
hur de nya miljö- och hälsoinitiativen är kopplade till ett antalandra kommissionsinitiativ – avseende folkhälsa eller en rad
miljöfrågor. Det är inte heller klart hur man skall åstadkomma
den policysamordning som krävs inom kommissionen.
1.5. EESK beklagar att man i meddelandet inte försöker
presentera mer specifika mål för det nya initiativet. Vi föreslår
att kommissionen försöker tillämpa cykliska mål, i linje med
de välkända milleniemålen för utvecklingsländerna. Sådanamål är visserligen allmänt hållna, men de ger en grundläggandebas för utvärdering och uppföljning.1.6. EESK stöder den föreslagna förteckningen över priori-
terade hälsofrågor när det gäller barn. Kommittén noterar dock
att det snart kan bli nödvändigt att även ta upp frågan om
barns fetma.
1.7. EESK välkomnar att kommissionen lagt upp ett brett
samråd när det nya initiativet lanseras. Kommittén beklagar att
den tid som ställs till förfogande för samrådet är relativtbegränsad. Vi vill dessutom notera att prioriteringen av barn
under de första sex åren bör innebära att kommissionen strävar
efter att gemensamt med nationella myndigheter etablerainformations- och kommunikationskanaler till institutioneroch yrkesfolk som arbetar med barn, och om möjligt också till
föräldrar. Detta initiativ är, eller skulle kunna utgöra, ett tydligt
exempel på att insatser på EU-nivå ger konkreta fördelar pågräsrotsnivån.
2. Ett långsiktigt initiativ
2.1. Sambanden mellan miljö och hälsa har blivit en
påtaglig realitet. Larmrapporter, inte minst i massmedia, harskapat en ökad medvetenhet, och en växande oro, rörande de
negativa hälsoeffekterna av en förorenad eller förstörd miljö. I
land efter land har hälsa-miljö-frågorna fått en starkt ökadbetydelse, också politiskt. Europeiska kommissionen har nu
presenterat ett underlag för ett storskaligt arbete med hälsa-
miljö-frågorna. Kommissionen tar i sitt nya meddelande fastapå den växande oron, samtidigt som man söker tydliggöra att
EU-nivån kan ge substantiella bidrag i arbetet på att långsiktigt
minska antalet sjukdomsfall som orsakas av miljöfaktorer.Särskild uppmärksamhet vill man ge de mest sårbara grupper-na i samhället, främst barnen.
C 80/52 SV 30.3.2004 Europeiska unionens officiella tidning
2.2. EESK välkomnar kommissionens initiativ att brett ta
tag i frågorna om miljö och hälsa. Det finns ett betydande
antal program och åtgärder som helt eller delvis berör frågor
om miljö och hälsa, men det är en splittrad bild utan enövergripande samordning och konsolidering. I detta perspektivär det nya initiativet särskilt viktigt och angeläget. Det är också
viktigt att dessa frågor i större omfattning hanteras över
gränserna och inte endast nationellt eller regionalt. Initiativetkommer vid en lämplig tidpunkt. Det finns förutsättningar för
en bred uppslutning kring konkreta åtgärder för att minska de
miljörelaterade sjukdomarna. De tio nya medlemsländerna iEU kan från början fullt ut både påverka strategins utformning
och delta i genomförandet. I ett läge där EU-samarbetets
tilläggsvärde inte sällan ifrågasätts är ett brett initiativ inomhälsa-miljö-området ägnat att tydliggöra samarbetets värde.
2.3. Det meddelande som nu föreligger är avsett att ligga
till grund för ett brett samråd om prioriteringar och konkretise-ringar, innan ett slutligt förslag till strategi läggs fram under
våren 2004. Strategin är tänkt att genomföras i sexårs-etapper
och dess omfattning kommer att ökas successivt. Strateginbygger på fem basala faktorer och har fått akronymen SCALE
eftersom den grundar sig på vetenskap (Science), inriktar sig
på barn (Children), syftar till ökad medvetenhet (Awareness),genomförs genom rättsliga instrument (Legal instruments)
samt följs upp med löpande utvärdering (Evaluation). Den
första etappen, 2004–2010, kommer att inriktas på fyrahälsoeffekter: 1) luftvägssjukdomar hos barn samt astma ochallergier, 2) störningar i nervsystemets utveckling, 3) barncan-
cer och 4) endokrinstörande effekter.
2.4. Förslaget att fokusera den första sexårscykeln på barns
miljörelaterade sjukdomar är klokt och riktigt. Kunskapen om
vilka långsiktiga effekter miljöförändringar och miljöförstörel-se får på människan är ännu ganska begränsad. Över de senaste
femtio åren har ett par hundra nya kemiska ämnen tagits i bruk.
Hos vuxna finns i dag något hundratal kemiska substanser somtidigare generationer inte var utsatta för. Vad detta betyder i ettlivslångt perspektiv, och än mer i ett generationsövergripande
perspektiv, är svåröverskådligt och oroande. Att fokusera på
barnen är också i detta perspektiv logiskt.
2.5. Kommissionen understryker i sitt meddelande att det
ännu finns betydande kunskapsbrister när det gäller hälsa-
miljö-sambanden, inte minst när det gäller barngrupperna.
Brister i kunskaperna i vissa delar kan givetvis inte få leda tillatt insatser i andra delar läggs på is. Kommissionen har försöktundvika detta genom att lyfta fram fyra väsentliga hälso- och
sjukdomsfaktorer rörande barn. Det är en klok uppläggning,
och svarar samtidigt mot behovet av att snabbt tydliggöra denya ansatserna.3. Ett led i den övergripande strategin för hållbar utveck-
ling.
3.1. Kommissionens initiativ att brett ta tag i frågorna om
miljö och hälsa kan också betraktas som ett led i arbetet på attutveckla nya delar av den övergripande strategin för hållbar
utveckling. De beslut som fattades vid Europeiska rådets möte
i Göteborg i juni 2001 innebar att hållbar utveckling sattesupp som en övergripande målsättning för utvecklingen inom
EU. Även om strategin endast delvis fått ett genomslag i
praktisk EU-politik har den fått avsevärd betydelse somriktningsgivare och som en handfast påminnelse att det är
nödvändigt att utforma de konkreta åtgärderna med ekono-
miska, sociala och miljömässiga frågor i balans. Begreppethållbar utveckling har därutöver en tydlig långsiktande dimen-
sion: det handlar om att ta ansvar för att kommande generatio-
ner inte får sämre möjligheter att forma sina liv än vad dagensgenerationer har haft och har.
3.2. Kommissionen har särskilt under 2003 arbetat med att
konkretisera strategin om hållbar utveckling, samtidigt som
förberedelser pågår för en översyn av strategin. Meddelandet
om hälsa-miljö-frågorna ska betraktas i detta perspektiv, somen av flera konkretiseringar av visionen om hållbar utveckling
inom EU. Meddelanden om miljövänlig teknik och integrerad
produktpolitik är andra aktuella exempel. Det har emellertidvisat sig svårt att nå ut med budskapet om hållbar utvecklingtill en bredare allmänhet i medlemsstaterna. För det mesta
uppfattas det som ett tämligen vagt begrepp med oklart
innehåll. Med meddelandet om miljö och hälsa har kommissio-nen sökt tydliggöra en del av innebörden i begreppet hållbar
utveckling.
3.3. Meddelandet om miljö och hälsa kan också ses som en
EU-uppföljning till FN-konferensen om hållbar utveckling iJohannesburg i augusti-september 2003. I arbetsplanen från
konferensen fick frågor om miljö och hälsa stort utrymme och
en hög prioritering.
4. Nödvändig samordning i EU-arbetet
4.1. Kommissionens nya initiativ måste hälsas med tillfreds-
ställelse. Det är rätt ansats och rätt tidpunkt. Men frågan är hur
initiativet förhåller sig till andra insatser på hälsoområdet. Det
finns skäl att påminna om att frågor om miljö och hälsabehandlas inom ett inte oväsentligt antal andra program ochaktiviteter. Det sjätte miljöhandlingsprogrammet innehåller
särskilda markeringar för åtgärder med syfte att minska
hälsorisker orsakade av miljön. Det stora folkhälsoprogrammetinom EU (med tidsgränsen 2003–2008) tar särskilt upp
30.3.2004 SV C 80/53 Europeiska unionens officiella tidning
åtgärder för att minska hälsorisker orsakade av miljö och
miljörelaterade faktorer. Det sjätte ramprogrammet för forsk-
ning och utveckling innehåller ett avsnitt om forskningsinsat-
ser rörande miljö och hälsa. Den nya kemikaliepolitiken gerförutsättningar att bättre följa människors exponering förkemikalier, också över längre tid, och därmed få underlag för
agerande.
4.2. Inom Europa har Världshälsoorganisationen WHO
sjösatt ett särskilt program för hälsa-miljö-frågor, med endeklaration antagen 1989 av de europeiska miljö- och hälsomi-
nistrarna. WHO-arbetet har fortsatt med ministermöten av
motsvarande slag i Helsingfors 1994 och i London 1999.I Budapest kommer en uppföljning att ske våren 2004.
Kommissionens meddelande om miljö- och hälsofrågor skall
ses också i detta perspektiv, som ett EU-bidrag till konferenseni Budapest.
4.3. Det föreligger av ovannämnda skäl ett mycket påtagligt
behov av en samordnad och konsoliderad EU-politik när det
gäller miljö- och hälsofrågorna. Det nu aktuella meddelandetfrån kommissionen ger ingen vägledning hur kommissionen
tänker lösa frågorna om samordning mellan de olika initiativen
och programmen. EESK beklagar att så inte skett. EESKförutsätter att kommissionen i det kommande förslaget till
konkret strategi för miljö- och hälsofrågorna klargör hur
samordningen skall se ut. EESK skulle för sin del finna detnaturligt att se folkhälsoprogrammet som den övergripandeinsatsen för bättre hälsa för medborgarna inom EU, och det
nya miljö- och hälsoinitiativet som en fördjupad särskild ansats
inom det breda hälsofrämjande arbetet. Vilken lösning somslutligt väljs har kanske mindre betydelse än att samordningen
verkligen tydliggörs.
5. Ett upptornande berg av behov
5.1. Inom miljö- och hälsoområdet föreligger vad som
skulle kunna kallas ett upptornande berg av behov ochönskvärda åtgärder. Att göra prioriteringar är naturligtvis
vanskligt inför detta berg. Kommissionen lyfter fram inrikt-
ningen på ett begränsat antal målsättningar och ett aktivtutnyttjande av aktuell och framtida forskning som den nya
strategins och handlingsplanens särskilda mervärde. Det är
inte utan vidare givet att begränsningen skall ses som det nyainitiativets mervärde. I stället borde det vara en tydlig ambitionatt skapa den nödvändiga samordningen mellan åtgärder och
program. EESK anser att frågan om vilket mervärde den
kommande strategin kommer att ge bör ges en tydlig belys-ning.5.2. En svaghet i kommissionens meddelande är att man är
så sparsam med basdata som grund för prioriteringar och
målgrupper. Det finns i dag i runda tal 160 miljoner barn
inom EU. Det finns statistik över hälsoläge och sjukdomar. Detfinns ett betydande basmaterial från många medlemsländer.Det hade varit av värde med en fyllig dataredovisning i
kommissionens förslag, med fokus på jämförande data. EESK
förutsätter att det kommande förslaget till strategi innehålleren redovisning av relevant statistik och andra basdata, till stöd
för de konkreta förslag som läggs fram. En sådan redovisning
är givetvis värdefull också för den diskussion som förväntasske ute i medlemsländerna och på lokal nivå.
5.3. En ytterligare svaghet i kommissionens meddelande är
att man har svårt att ange målsättningar för den kommandehandlingsplanen, utöver mer allmänna verbala markeringar.
EESK är väl medveten om svårigheten att sätta mer konkreta
mål för arbete inom ett så svårhanterligt område som miljö-och hälsosektorn. EESK vill emellertid i detta sammanhangnämna de s.k. Millenniemålen som kommit att bli en ofta
använd referens vid planering och evaluering av utveckling
och utvecklingsbistånd. Kommissionen borde, enligt EESK:suppfattning, pröva om det inte går att sätta mål för miljö- och
hälsoområdet enligt samma modell som Millenniemålen. Det
skulle innebära att man försöker ange i relativa termer vilkaförbättringar som bör ha uppnåtts vid slutet av den första
sexårscykeln, av typ reducering av vissa sjukdomsfall bland
barn och inom vissa åldersintervaller.
5.4. EESK vill understryka att det bör vara möjligt att sätta
upp mål av Millennie-typ för bland annat nya fall av astmaoch allergier. För andra barnsjukdomar, såsom barncancer, ärdet otvivelaktigt svårare att sätta förändringsmål. Men arbetet
med miljö- och hälsofrågorna handlar inte endast om att
förebygga nya sjukdomsfall, utan också om att långsiktigtminska viktiga risker, såsom förekomsten av tungmetaller i
vatten och luft. Även här bör det vara möjligt att sätta upp
förändringsmål. Av naturliga skäl måste mål av Millennie-typvara långsiktiga, med räckvidd på minst 6–7 år och gärna
10–15 år. Utan en viss precisering av mål som skall uppnås,
och av de kriterier som skall användas för att mäta effekterna,blir det svårt att göra programmet trovärdigt.
5.5. Det finns i uppläggningen av den nya strategin och
handlingsplanen en tanke om att det skulle gå att fokusera
barnen som målgrupp utan att nämnvärt beröra andra mål-
grupper. Detta är givetvis inte möjligt; i en rad åtgärderinriktade på barns hälsa berörs också vuxengrupper mycketpåtagligt.
C 80/54 SV 30.3.2004 Europeiska unionens officiella tidning
5.6. Som även rådet understryker i sina slutsatser om
kommissionens meddelande, borde en omfattande strategi för
miljö och hälsa inte läggas upp utan att ta hänsyn till de
socioekonomiska miljöhälsofaktorerna.
6. Brett samråd med intressenterna
6.1. EESK välkomnar uppläggningen med brett och långsik-
tigt deltagande av olika intressenter i uppläggning och genom-
förande av strategin och handlingsplanen. Arbetsmarknadens
parter och det organiserade civila samhället har en myckettydlig och viktig uppgift i att aktivt medverka inom strategin.
EESK vill utrycka tillfredställelse över kommissionens klara
prioritering i detta avseende. EESK vill emellertid peka påbehovet av tillräcklig tid för konsultationer; annars löper manrisk att det goda initiativet genererar besvikna kommentarer.
6.2. Det är mycket viktigt att de nya medlemsstaterna och
kandidatländerna involveras i planerings- och genomföran-dearbetet. Kommissionen har också från början sökt en aktiv
medverkan från intressenter i de nya medlemsländerna. EESK
vill i detta sammanhang framhålla att mycket betydandeförbättringar skett i de nya medlemsländerna i fråga om utsläpp
av partiklar, svavel och svaveldioxid. Även om förbättringarna
delvis berott på den dramatiska industriella omställningen –nedläggning av äldre produktionsanläggningar m.m. – har vi
en situation i dag där skillnaderna i miljöskydd och miljöpolitik
inte längre är så stora som för 5-8 år sedan. Det bör innebäraatt de nya medlemsländerna från början kan på ett nyttigt sättdelta i planering och genomförande av den nya strategin för
miljö och hälsa.
6.3. Målsättningarna i den nya strategin aktualiserar vissa
frågor vad gäller finansiella resurser och stöd, och då inte bara
för de nya medlemsstaterna. En strategi som inte tar uppde finansiella konsekvenserna blir snart ointressant. EESK
förutsätter att den nya strategin belyser frågan om vilka
resurser som kan komma att ställas till förfogande för genom-förandet, och att man särskilt tar upp frågan om stöd till de
nya medlemsländerna.
6.4. Lagstiftning utgör uppenbarligen ett av verktygen
för att genomföra strategin. Miljö- och hälsofrågor måste
behandlas på EU-, medlemsstats-, region- och kommunnivå. Imeddelandet behandlas dock inte nämnvärt hur befogenheter-na skall fördelas. Varje nivås ansvarsområde bör så långt
möjligt preciseras. I detta sammanhang vill EESK uttrycka
sin förhoppning att kommissionen tillskapar en permanentrådgivande kommitté för strategins utveckling och utvärdering.6.5. Den nya miljö- och hälsostrategin kommer att ställa
höga krav på arrangemang för skilda intressens delaktighet i
planering och genomförande. Ett program liknande detta, med
fokusering de första sex åren på barnen, har hittills inte sjösattspå EU-nivå. Att barnen är målgrupp ger utrymme för nyakontaktvägar och för ett breddat informations- och konsulta-
tionsarbete.
6.6. Hur berörda grupper rent praktiskt skall kunna delta i
planerings- och genomförandearbetet är en mycket viktig
fråga. Att vara med och planera är en sak – att delta i detkonkreta genomförandearbetet är något annat. Även om
enskilda organisationer kan ha svårt att spela en aktiv roll i
genomförandet är deras medverkan vid planering, förankringoch uppföljning oerhört väsentlig. Att skapa opinion, stöd och
engagemang på gräsrotsnivå kommer att bli helt nödvändigt,
och här har arbetsmarknadens parter och det organiseradecivila samhällets organisationer en central roll. Detta förutsätteremellertid att strategin innehåller konkreta och operativa mål.
7. Forskningsinsatser och utvärdering
7.1. Kommissionen understryker i sitt meddelande vikten
av samordnade forskningsinsatser för att skapa ökad kunskapom sambanden mellan miljö och hälsa. Det sjätte ramprogram-met för forskning och utveckling innehåller särskilda marke-
ringar för sådan forskning. EESK välkomnar den koppling som
kommissionen gör mellan det konkreta strategiarbetet ochfortsatt forskning. EESK vill emellertid i detta sammanhang
också peka på att betydande forskningsrön redan finns rörande
samband mellan miljö och hälsa. Det gäller därför att ta varapå den forskning som redan finns, i förening med nya
forskningsinsatser. Det kan låta som en självklarhet, men i
entusiasmen över möjligheter till ny forskning finns en risk attman glömmer bort att noga ta vara på den forskning som
redan finns.
7.2. EESK vill särskilt peka på behovet av forskning rörande
hälsorisker till följd av kombinerade miljöfaktorer. I de gångna
decenniernas miljö- och hälsodebatt har fokus oftast varit påen miljöfaktor i taget, och mer sällan på kombinationer av
miljöfaktorer där samvariationen kan accelerera hälsoriskerna.
7.3. Det forsknings- och utvecklingsarbete som den nya
handlingsplanen förutsätter kommer också att innebära bety-dande behov av ytterligare forskare, vilket i sin tur medförkrav på en utökad forskarutbildning. Tillgången på kvalificerad
personal kan bli en akilleshäl för det nya programmet.
EESK förutsätter att denna fråga tas upp i den kommandehandlingsplanen.
30.3.2004 SV C 80/55 Europeiska unionens officiella tidning
7.4. I meddelandet betonas vikten av en utvärderingspro-
cess i samband med att strategin genomförs. EESK välkomnar
att utvärderingen från början integreras i strategin, men
påminner om att detta förutsätter konkreta och mätbara målför strategin, mål som samtidigt skulle tjäna som verktyg föratt fastställa strategins mervärde.
7.5. Den nya strategin och handlingsplanen kommer att
redovisas vid WHO:s europeiska konferens om ”The future for
our children”, i Budapest i juni 2005. EESK välkomnar
möjligheterna till samarbete med WHO när det gäller miljö-hälso-frågorna i Europa.
7.6. I detta sammanhang vill EESK erinra om att WHO
har en något vidare definition av begreppet miljö än vad
kommissionen ger uttryck för i sitt meddelande. WHO inklude-
rar socioekonomiska faktorer, fattigdom, brist på infrastruktu-rer m.m., medan kommissionen fokuserar på kemiska och
biologiska föroreningar.
7.7. Kommissionens och EU:s fördragsmässiga kompetens
i hälsofrågor har hittills varit begränsad, och återfinns för
närvarande i artiklarna 152 och 174. Förslaget till konstitutio-nellt fördrag för EU har utvidgat kompetensen till att omfattai vid mening gränsöverskridande hälsofrågor. Därmed bör
kommissionen ha den grund som kan behövas för det nya
miljö- och hälsoprogrammet.
8. Arbetsmiljöfrågor i den nya strategin
8.1. Kommissionen menar att strategin kommer att ge
samverkanseffekter med gemenskapsstrategin för hälsa och
säkerhet på arbetet. Meddelandet innehåller emellertid ingenanalys av hur eller i vilka delar samverkanseffekter kan förutseseller bli möjliga. EESK ser arbetsrelaterade hälsofrågor som en
självklar del av begreppet miljö och hälsa och rekommenderar
att dessa frågor ges ökad uppmärksamhet i den nya strategin.I kommissionens meddelande noteras mer i förbigående
kopplingarna till arbetsmiljön och dess problem. Det är
olyckligt, eftersom det skulle kunna ge intrycket att kommis-sionen rent allmänt inte prioriterar arbetsmiljöfrågorna. Så är
som bekant inte fallet; det finns ett stort särskilt aktionspro-
gram för frågor rörande arbetsmiljön.
8.2. EESK understryker att det är genom skydd av hälsa och
säkerhet på arbetsplatsen, förhållandet mellan industrianlägg-ningar och det omgivande territoriet som några av de viktigaste
initiativen inom området för miljöskydd har kunnat uträttas.
Dessa initiativ utgör grunden för alla positiva lagstiftningsresul-tat i fråga om hälso- och miljöskydd på samhällsnivå.8.3. EESK uppmanar därför kommissionen att åtgärda
denna brist genom att lägga mer tyngd på den kortfattade
punkten i meddelandet som behandlar arbetsrelaterade hälso-
frågor. Denna punkt bör utökas för att täcka hela förhållandetmellan miljö, hälsa och säkerhet på arbetsplatsen inom dennya strategin och dess prioriteringscykler. Arbetsmarknadens
parter bör delta aktivt redan från början.
9. Särskilda kommentarer
9.1. EESK ger sitt starka stöd för uppfattningen att det bör
utformas en tematisk strategi för att förbättra luftkvaliteten.
Programmet för ren luft i Europa, med särskild inriktning påkvävedioxid och ozon, ger underlag för den översyn av direktiv
1999/30/EG som skall göras före utgången av år 2003. I detta
direktiv fastställs gränsvärden för halten av SO
2,N O 2,N O X,
bly och partiklar. Ett förslag till nytt direktiv om tungmetaller
och polyaromatiska kolväten väntar på att bli antaget. EESK
rekommenderar att insatserna för att förbättra luftkvalitetenges en starkare koppling till andra relevanta kommissionsinitia-tiv. Vilket mervärde strategin kan ge i detta sammanhang är
inte klarlagt.
9.2. Behovet av konkreta åtgärder för att skapa bättre
hälsovillkor kommer att variera stort mellan de olika regioner-na i ett utvidgat EU. EESK föreslår att man inom ramen för
strategin undersöker vilka regioner som har särskilt stora
problem när det gäller miljö-hälso-risker och därmed behovav att få en prioriterad behandling inom strategins åtgärdspro-
gram, eller inom andra relaterade EU-program. Det handlar
här också om att prioritera regioner och projekt som kanförväntas ge konkreta och kostnadseffektiva resultat.
9.3. Den nya kemikaliepolitiken kommer att ge nya verktyg
för att identifiera hälsorisker, inte minst när det gäller barn.
EESK vill framhålla angelägenheten av att kommissionen
undersöker på vilket sätt kemikaliepolitiken, förhoppningsvis,kan utgöra en stödmekanism för strategin om miljö och hälsa.
9.4. Barn vistas inomhus en mycket stor del av dygnet,
och är därför beroende av att den inre miljön håller en
tillfredsställande nivå (luftföroreningar, buller etc). Samtidigt
förtjänar det att påpekas att flera tänkbara åtgärder för barnshälsa också inrymmer arbetsmiljöfrågor (t.ex. i barnstugor).
C 80/56 SV 30.3.2004 Europeiska unionens officiella tidning
9.5. En viktig miljöfaktor för barns hälsa är förekomsten av
tobaksrökning. Kommissionens meddelande berör inte frågan
om tobakens hälsorisker också för barn, även om erfarenhets-
basen i denna fråga får anses betryggande. EESK förordar atthandlingsplanen också tar upp tobakens hälsoeffekter för barn.
9.6. EESK har tidigare berört behovet av integrerade miljö-
och hälsoindikatorer för att mäta de långsiktiga effekterna avdet nya programmet. EESK vill erinra om att ett betydande
utvecklingsarbete pågår rörande indikatorer för hållbar utveck-
ling i vidare mening. En årlig rapportering av vad som skerinom hållbar utveckling, och inom den sk Lissabon-strategin,
görs inför varje vårtoppmöte inom EU. EESK rekommenderar
att miljö- och hälsofrågorna på motsvarande sätt avrapporterasårligen, företrädesvis inför Europeiska rådets vårtoppmöten.
9.7. EESK har likaså tidigare något berört den föreslagna
ordningen med sexårscykler. Vilka argument som talat för justsexårscykler har inte så tydligt framgått. Å andra sidan spelar
det kanske inte så stor roll vilket antal år man väljer, förutsatt
att planeringen av kommande flerårsperioder kan ske med godframförhållning, och att införandet av nya prioriteringar inte
innebär en omkastning av arbetet. En långsiktig kontinuitet är
givetvis eftersträvansvärd, med god framförhållning i plane-ringen.
9.8. EESK har vad gäller prioriteringarna i fråga om barns
hälsa noterat att frågan om övervikt inte särskilt berörs. I
Bryssel den 10 december 2003.
Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs
ordförande
Roger BRIESCHflertalet EU-länder har problem med övervikt hos barn ännu
inte någon större omfattning, men utvecklingen förefaller tyda
på att man inom EU får samma problem som man har i
särskilt USA – och börjar få ibland annat Storbritannien. Detkan ifrågasättas om övervikt är ett miljörelaterat problem ellerinte; det handlar mer om livsstilsval än om miljö. Beroende på
hur vitt man vill tolka begreppet social miljö – som har direkt
samband med övervikt – kan frågan om barns övervikt förtjänaatt tas med i den nya strategin.
10. EESK:s roll
10.1. Inom EESK finns det omfattande kompetens i miljö-
och hälsofrågor. I och med utvidgningen kommer kommittén
rimligtvis också att ha sådan kompetens med avseende på de
nya medlemsstaterna.
10.2. EESK deltar aktivt i samrådsprocessen, som ett inslag
i kommitténs satsning på dessa frågor.
10.3. Kommittén kommer att utnyttja sina specifika infor-
mationskanaler för att sprida kännedom om hur det nyainitiativet utvecklas efter lanseringen.
10.4. EESK är beredd att ge sitt aktiva stöd till framtida
insatser på detta område, antingen genom att arrangerasamrådsprocesser med berörda parter eller på andra sätt.