Under 2014 mottog kommissionen 13 nya ansökningar. Efter det att den reviderade förordningen om inrättande av solidaritetsfonden trädde i kraft i juni 2014 behandlades sex ansökningar som mottogs före detta datum enligt den tidigare förordningen. Ansökningar som mottogs efter juni 2014 bedömdes enligt bestämmelserna i den reviderade förordningen. Den viktigaste informationen om dessa nya ansökningar sammanfattas nedan.

2.Nya ansökningar som mottogs under 2014

Totalt kunde bistånd till ett värde av 400 806 miljoner euro betalas ut för översvämningarna i Tyskland, Österrike och Tjeckien under 2013, torkan och bränderna i Rumänien och översvämningarna i Kroatien 2012.

Kommissionen godkände under 2014 bistånd på sammanlagt 126 725 miljoner euro från solidaritetsfonden. En detaljerad beskrivning återfinns i avsnitt 3 ”Finansiering”.

Under 2014 mottog kommissionen 13 nya ansökningar om bistånd från solidaritetsfonden, vilket ligger över genomsnittet för antalet ansökningar. Ansökningarna gällde översvämningarna på Sardinien i Italien, cyklonen Bejisa i Frankrike, jordbävningen på ön Kefalonia i Grekland, isstormen i Slovenien, is- och översvämningskatastrofen samt vårfloderna i Kroatien, den stränga vintern i Rumänien, översvämningarna i Serbien, vårfloden och översvämningen på sommaren i Rumänien, vårfloden och översvämningen på sommaren i Bulgarien och översvämningarna på hösten i Italien.

Enligt rådets förordning (EG) nr 2012/2002 av den 11 november 2002 om inrättande av Europeiska unionens solidaritetsfond (nedan kallad förordningen) ska en rapport läggas fram för Europaparlamentet och rådet om fondens verksamhet under det föregående året. I denna rapport redovisas solidaritetsfondens verksamhet under 2014, dvs. behandlingen av nya ansökningar samt bedömningen av genomföranderapporter i syfte att avsluta ärendena. I rapporten behandlas också den förordning som antogs i juni 2014 om ändring av förordning (EG) nr 2012/2002.

2.Nya ansökningar som mottogs under 2014

Kroatien beslutade därför att lämna in en ansökan om finansiellt bidrag från solidaritetsfonden. Kommissionen mottog ansökningshandlingarna den 9 april 2014, dvs. inom tidsfristen på tio veckor efter det att de första skadorna konstaterats den 31 januari 2014.

Samma väderfenomen som gjorde att Slovenien ansökte om bistånd från solidaritetsfonden drabbade även Kroatien i början av februari 2014. Framför allt drabbades de nordvästra regionerna och delar av norra adriatiska kusten. Efter den 12 februari orsakade dessutom smältande is och snö översvämningar som orsakade ytterligare skador på viktig offentlig basinfrastruktur och privat och offentlig egendom.

Kroatien – is och översvämningar

De grekiska myndigheterna lämnade in sin ansökan på grundval av kriterierna för ovanligt allvarliga regionala katastrofer i förordningen, där villkoren för att utnyttja solidaritetsfonden ”under exceptionella omständigheter” fastställs. Den 27 augusti 2014 drog kommissionen slutsatsen att denna katastrof uppfyllde kriterierna för en ovanligt allvarlig regional katastrof och föreslog att fonden skulle tas i anspråk. Det finansiella bidraget från fonden på 3 683 320 euro betalades ut den 8 april 2015.

De franska myndigheterna uppskattade det sammanlagda värdet på de direkta skadorna till 114 800 miljoner euro. Det beloppet utgjorde 3,1 % av det tröskelvärde på 3,752 miljarder euro (dvs. 3 miljarder euro i 2002 års priser) som fastställts för Frankrike för 2014 när det gäller bistånd från solidaritetsfonden vid en större katastrof. De största skadorna orsakades jordbrukssektorn (49 miljoner euro), privathushåll (35 miljoner euro) och offentliga inrättningar (19 miljoner euro). Eftersom värdet för de totala direkta skadorna låg under det tröskelvärde för större katastrofer som gäller för bidrag från solidaritetsfonden behandlades ansökan på grundval av kriterierna för ovanligt allvarliga regionala katastrofer i förordningen, där villkoren för att utnyttja solidaritetsfonden ”under exceptionella omständigheter” fastställs. Kommissionen kom i sin bedömning dock till den slutsatsen att Frankrikes ansökan inte uppfyllde de exceptionella kriterier för regionala katastrofer som fastställs i förordningen eftersom den inte innehöll några bevis på allvarliga och bestående återverkningar på levnadsvillkoren för befolkningen och den ekonomiska stabiliteten i den drabbade regionen. Den 27 augusti 2014 beslutade kommissionen att avslå ansökan eftersom omständigheterna inte kunde anses vara exceptionella i den mening som avses i förordningen. De franska myndigheterna underrättades om detta.

Frankrike lämnade in en ansökan om finansiellt bidrag från solidaritetsfonden den 11 mars 2014, dvs. inom tidsfristen på tio veckor efter det att de första skadorna konstaterats den 2 januari 2014.

Eftersom värdet för de totala skadorna låg under tröskelvärdet kunde katastrofen inte betecknas som en ”större naturkatastrof”. Däremot kunde den räknas som en ovanligt allvarlig regional katastrof och godkändes av kommissionen den 27 augusti 2014. De långdragna förhandlingarna med rådet och Europaparlamentet om motsvarande ändringsbudget slutfördes först den 17 december 2014, varför det blev nödvändigt att föra över budgetanslag motsvarande 16 310 467 euro till 2015 (se avsnitt 3). Bidraget från solidaritetsfonden betalades ut den 7 april 2015.

Den 18–19 november 2013 drabbades stora delar av Sardinien av extrema regnoväder. På grund av de stora regnmängder som kom under en kort tidsperiod svämmade många floder över sina breddar, vilket orsakade översvämningar och jordskred. Privata bostäder, företag och jordbruk skadades allvarligt och regionala och lokala transportlänkar samt viktiga offentliga infrastrukturnät drabbades av störningar. Italien rapporterade 16 dödsoffer, över 1 700 hemlösa personer och en saknad. Krishanteringssystemet Copernicus aktiverades.

Rumänien – extrema vinterförhållanden

I slutet av januari och början av februari 2014 drabbades Rumänien, särskilt dess sydöstra delar, av svåra vinterförhållanden med snö, is och låga temperaturer som orsakade skador på vägnätet, inom jordbruket och på offentliga och privata tillgångar.

Rumänien beslöt att begära hjälp och lämnade in en ansökan om bistånd från solidaritetsfonden den 4 april 2014, dvs. inom tidsfristen på tio veckor efter det att de första skadorna konstaterats den 24 januari 2014.

De rumänska myndigheterna uppskattade det sammanlagda värdet på de direkta skadorna till 327 897 miljoner euro. Detta skadebelopp omfattade emellertid en mycket betydande andel indirekta skador som undantogs från det beräknade sammanlagda värdet för de direkta skadorna. Det reviderade sammanlagda värdet av de direkta skadorna uppgick därmed till 27 897 miljoner euro, vilket motsvarar 3,6 % av det tröskelvärde på 783 738 miljoner euro (dvs. 0,6 % av BNI baserat på uppgifter från 2012) som fastställts för Rumänien för 2014 när det gäller bistånd från solidaritetsfonden vid en större katastrof. Eftersom värdet för de totala direkta skadorna låg under det tröskelvärde för större katastrofer som gäller för bidrag ur solidaritetsfonden behandlades ansökan på grundval av kriterierna för ovanligt allvarliga regionala katastrofer i förordningen. Kommissionen drog emellertid slutsatsen att ansökan från Rumänien inte kunde anses gälla en ovanligt allvarlig katastrof enligt förordningen och ansökan avslogs därför den 27 augusti 2014. De rumänska myndigheterna underrättades om detta.

Ansökningar som mottagits efter juni 2014 (enligt den nuvarande förordningen)

Serbien – översvämning

I maj 2014 drabbades stora delar av Serbien av allvarliga oväder som ledde till några av de allvarligaste översvämningarna i mannaminne. Översvämningarna orsakade en omfattande förstörelse av offentlig och privat infrastruktur samt skador på hundratusentals hushåll. Eftersom anslutningsförhandlingarna med Serbien hade inletts officiellt innan översvämningarna inträffade var Serbien behörigt att söka bistånd från solidaritetsfonden enligt artikel 2.1 i förordningen. Serbien lämnade in en ansökan till kommissionen om finansiellt bidrag från solidaritetsfonden den 30 juli 2014, dvs. inom tidsfristen på tolv veckor efter det att de första skadorna konstaterats den 14 maj 2014. Uppdaterade uppgifter inkom den 18 augusti 2014.

De serbiska myndigheterna beräknade att de totala direkta skadorna på grund av katastrofen uppgick till 1 106 miljoner euro, ett belopp som grundades på resultatet av den bedömning av behovet av återuppbyggnad som gjordes med deltagande av EU och internationella organisationer omedelbart efter katastrofen. Beloppet utgjorde 3,80 % av Serbiens bruttonationalinkomst (BNI). Detta belopp översteg över sex gånger det tröskelvärde på 174 649 miljoner euro (dvs. 0,6 % av BNI baserat på uppgifter från 2012) som fastställts för Serbien för 2014 när det gäller bistånd från solidaritetsfonden vid en större katastrof. Eftersom de beräknade totala direkta skadorna överskred tröskelvärdet räknades katastrofen som en ”större naturkatastrof” och kommissionen godkände ansökan den 10 oktober 2014. Det finansiella bidraget från fonden på 60 224 605 euro betalades ut den 14 april 2015.

Kroatien – översvämning

Samma översvämningskatastrof som ledde till att Serbien ansökte om bistånd från solidaritetsfonden påverkade också allvarligt Kroatien, även om det var i mindre omfattning. Krishanteringssystemet Copernicus aktiverades. Kroatien lämnade in en ansökan den 31 juli 2014, dvs. inom tidsfristen på tolv veckor efter det att de första skadorna konstaterats den 17 maj 2014.

De kroatiska myndigheterna beräknade att katastrofen orsakade totala direkta skador till ett värde av 297 629 miljoner euro, vilket utgör 0,70 % av Kroatiens BNI och 117 % av det tröskelvärde på 254 229 miljoner euro (dvs. 0,6 % av BNI baserat på uppgifter från 2012) som fastställts för Kroatien för 2014 när det gäller bistånd från solidaritetsfonden vid en större katastrof. På samma sätt som katastrofen i Serbien uppfyllde katastrofen i Kroatien villkoren för att räknas som en ”större naturkatastrof”. Den 10 oktober 2014 godkände kommissionen ansökan från Kroatien och föreslog att fonden skulle tas i anspråk. Det finansiella bidraget från fonden på 8 959 725 euro betalades ut den 8 april 2015.

Bulgarien – vårfloder

Ett par veckor senare, i mitten av juni 2014 och framför allt under perioden 17–20 juni, drabbades delar av Bulgarien av intensiva och häftiga skyfall med regnmängder som översteg upp till fyra gånger det normala för månaden. Resultatet blev allvarliga översvämningar och störningar.

Kommissionen mottog Bulgariens ansökan den 25 augusti 2014, dvs. inom tidsfristen på tolv veckor efter det att de första skadorna konstaterats den 19 juni 2014. Den 12 september 2014 inkom de bulgariska myndigheterna med uppdaterad information.

Det accepterade beräknade värdet på de totala direkta skadorna till följd av katastrofen uppgick till 311 328 miljoner euro. Detta belopp motsvarade 0,80 % av Bulgariens BNI och 134 % av det tröskelvärde på 232 502 miljoner euro (dvs. 0,6 % av BNI baserat på uppgifter från 2012) som fastställts för Bulgarien för 2014 när det gäller bistånd från solidaritetsfonden vid en större katastrof. Katastrofen uppfyllde kraven för att betecknas som en ”större naturkatastrof” och kommissionen beslutade den 10 oktober 2014 att fonden kunde tas i anspråk. Det finansiella bidraget från fonden på 10 542 110 euro betalades ut den 8 april 2015.

3.Finansiering

Under 2014 beviljade budgetmyndigheten finansiella bidrag från fonden i sju fall som gällde ansökningar som hade lämnats in under 2014.

Det motsvarande preliminära förslaget till ändringsbudget nr 4 för 2014 omfattade fyra ansökningar om bidrag från solidaritetsfonden och slutfördes den 17 december 2014 .