Domstolsväsendet fortsätter att fungera effektivt och visar förbättringar vad gäller effektiviteten i förvaltningsmål. Både handläggningstiden (från 435 dagar under 2018 till 397 dagar under 2019) och avslutandegraden (från 97,1 % under 2018 till 109 % under 2019) har förbättrats när det gäller förvaltningsmål under 2019, vilket innebär en vändning av utvecklingen från de föregående åren, då effektiviteten i förvaltningsmål varit på nedgång. Den ökade effektiviteten har även lett till en minskning av antalet pågående förvaltningsmål, även om det fortfarande ligger relativt högt, på 1,0 mål per 100 invånare. När det gäller civilrättsliga mål och handelsmål som är föremål för tvist har resultatindikatorerna legat på en fortsatt stabil nivå (med en avslutandegrad som förbättrats något från 97,2 % under 2018 till 98,8 % under 2019). Enligt berörda parter verkar covid-19-pandemin hittills inte ha haft någon betydande inverkan på rättssystemets effektivitet. För att förstå varför siffran för inkommande civilrättsliga mål ökar stadigt har justitieministeriet beställt en undersökning i frågan.

Arbetet med att förbättra digitaliseringen av rättssystemet fortsätter, även i samband med covid-19-pandemin. I Tyskland finns omfattande förfaranderegler för användningen av digitala verktyg i civilrättsliga och förvaltningsrättsliga förfaranden. De är dock mindre utvecklade för huvudförhandlingar i straffrättsliga förfaranden, särskilt när det gäller möjligheten att genomföra muntliga förhandlingar via distanskommunikation med den åtalade. Elektroniska kommunikationsverktyg för domstolar och åklagarmyndigheter har införts fullt ut. Digitala lösningar för att inleda och följa förfaranden i civilrättsliga och förvaltningsrättsliga mål är välutvecklade, men detta är i praktiken inte alltid fallet i brottmål. De tre projekt på delstatsnivå som syftar till att införa elektroniska akter går framåt mot bakgrund av det övergripande målet att helt övergå till elektroniska akter senast 2026. Förbundsregeringen, i samarbete med delstaterna och förbundsdomstolarna, arbetar med att ta fram en rad ytterligare digitaliseringsprojekt, däribland upprättandet av en gemensam videokonferensplattform för alla domstolar och en it-applikation för att hjälpa allmänheten att framföra anspråk till en domstol. Regeringen och berörda parter rapporterar att befintliga möjligheter till digitala förhandlingar i civilprocesslagen underlättade domstolarnas fortsatta verksamhet under covid-19-pandemin.

Domstolsväsendet uppfattas ha en fortsatt hög grad av oberoende. Totalt sett bedömer 80 % av allmänheten och 69 % av företagen att domstolarnas och domarnas oberoende ställning är mycket bra eller ganska bra under 2021. Domstolsväsendets upplevda oberoende har hållit en stabil trend under de senaste fem åren och visar en liten ytterligare uppgång jämfört med 2020 när det gäller allmänheten, samtidigt som siffran för företag minskat något jämfört med de föregående årens stabila nivå.

Tyskland har ett välfungerande regelverk för mediernas mångfald och oberoende. Under införlivandet av det reviderade direktivet om audiovisuella medietjänster uppdaterades Tysklands rättsliga ram för medier, nämligen genom statsfördraget om medier, som trädde i kraft i november 2020. Mediernas och de relevanta tillsynsmyndigheternas grad av oberoende är fortsatt hög och den tyska lagstiftningen garanterar god insyn i medieägandet. Trots den stabila rättsliga ramen kvarstår dock ett viktigt orosmoment gällande journalisters fysiska säkerhet, särskilt när de rapporterar från protester. I detta avseende registrerades ett stort antal angrepp mot journalister under 2020.

När det gäller det strategiska svaret på förebyggande av korruption noterades ytterligare framsteg, med kompletteringar av det befintliga regelverket för korruptionsbekämpning. Tyskland moderniserar sin strategiska ram för förebyggande av korruption i den federala förvaltningen. Genom en ny lag kommer ett lobbyregister att införas senast i januari 2022; dock planeras inget s.k. lagstiftningsfotavtryck. Brister kvarstår vad gäller regleringen av parlamentsledamöternas sekundära verksamheter och reglerna för redovisning av tillgångar, även om vissa förbättringar är på gång. Finansieringsreglerna för politiska partier innehåller vissa juridiska luckor, bland annat i fråga om sponsring, samtidigt som taken för donationer anses alltför höga. De ekonomiska skadorna till följd av korruption minskade betydligt, med en nedgång av klassiska kontantmutor. Andra former av icke-monetära mutor, t.ex. gratisbiljetter till evenemang och potentiell otillbörlig påverkan genom privata middagar för näringsliv och politik, börjar hamna i fokus. Tyskland är en global ledare när det gäller att lagföra enskilda personer som tar eller ger mutor i utlandet, men det finns ingen rättslig bestämmelse som gör det straffbart för företag.

Oron har vuxit när det gäller journalisters fysiska säkerhet, särskilt när de rapporterar från protester. Trots den befintliga ramlagstiftningen för skydd av journalister rapporterar berörda parter ökade angrepp mot journalister och mediearbetare när de rapporterar från protester. I synnerhet demonstrationer kopplade till covid-19-pandemin har lett till upprepade rapporter om våld mot journalister. I december 2020 visade statistik från polisen att 252 händelser riktade mot medieföreträdare hade rapporterats under året (jämfört med 104 fall under 2019 och 93 fall under 2018). Bland de 252 händelserna ingick 29 fall av hot och 30 våldsbrott, varav 22 omfattade personskador. Sedan oktober 2020 har det på Europarådets plattform för att främja skyddet av journalistik och journalisters säkerhet offentliggjorts ett varningsmeddelande beträffande Tyskland, vilket berörde aggressiva handlingar mot journalister under en demonstration. Journalistföreningar och journalistförbund menar att polisens skydd av och stöd till journalister under protester är bristfälligt. Det tyska pressrådet efterfrågar ett starkare skydd av pressfriheten och har föreslagit en uppdatering av de befintliga etiska principerna för medierna och polisen. Delstaterna håller för närvarande på att utvärdera en sådan uppdatering av dessa etiska principer. Vissa delstater har dessutom vidtagit åtgärder för att förbättra relationerna mellan journalister och polisen. I april 2021 offentliggjorde journalistföreningar en uppförandekod för mediebolag där förläggare ombads att själva åta sig att vidta en rad åtgärder för att skydda journalister från våld och hot. Enligt indikatorn från övervakningsverktyget för mediepluralism 2021 om journalistyrket, normer och skydd är risken låg, medan den motsvarande indikatorn om journalisters fysiska säkerhet visar en hög risk.

Pressens självreglering fortsätter att fungera bra, även om några problem signalerats gällande offentliggörandet av reprimander. Det tyska pressrådet består av journalist- och förläggarföreningar. I dess årsrapport för 2020 noteras en stark ökning av klagomålen med anknytning till ett litet antal kontroversiella tidningsartiklar (4 085 enskilda klagomål mottogs under 2020, jämfört med 2 175 under 2019). Samtidigt konstateras i rapporten att berörda förläggare stod för endast 34 av de totalt 53 offentliga reprimander som utfärdades av pressrådet 2020. Eftersom presslagstiftningen innehåller krav på att förläggare ska publicera sådana offentliga reprimander kan detta vara ett tecken på eventuella problem med effektiviteten avseende denna aspekt av den självreglerande presslagstiftningen.

Covid-19-pandemin påverkade kampen mot korruption i Tyskland, och pandemin medförde särskilda korruptionsrisker. Finansunderrättelseenheten har fått in ett ökat antal rapporter i samband med covid-19-stödåtgärder som regeringen erbjudit, bland annat om korruption och framför allt bedrägerier . Vidare har påståendet om att parlamentsledamöter som förhandlat fram uppgörelser om ansiktsmasker för regeringen ska ha tagit emot mutor lett till offentliga debatter och inledandet av korruptionsutredningar. För att förbättra förebyggandet av korruption, även under och i efterdyningarna av covid-19-pandemin, kommer Tyskland att införa sitt elektroniska konkurrensregister till stöd för offentliga upphandlingsförfaranden under 2021 . När registret väl tagits i bruk kommer det att innehålla och flagga information för upphandlande myndigheter som är relevant för uteslutandet av anbudsgivare från upphandlingen, däribland information om fällande domar, strafförelägganden och böter för korruption, tagande och givande av muta, penningtvätt, skatteundandragande och andra allvarliga brott.

Finansieringen av politiska partier regleras i en särskild lag med någorlunda avskräckande påföljder. Politiska partier måste lämna in årliga finansiella rapporter till förbundsdagens talman, däribland om partiets tillgångar, skulder, inkomst och utgifter under både kampanjperioder och övriga perioder . Vid oriktigheter kan partiet i fråga åläggas böter på två gånger beloppet för den motsvarande oriktiga informationen. Betänkligheter har framförts rörande den betydande fördröjningen mellan partiets inkomst och dess rapportering . Donationer på över 50 000 euro ska rapporteras utan dröjsmål och offentliggöras på förbundsdagens webbplats. Donationer på över 10 000 euro ska offentliggöras i årsrapporten, och taken för anonyma donationer är 500 euro, respektive 1 000 euro för donationer i kontanter. Internationella granskare har upprepade gånger betonat behovet av lägre trösklar och mer omfattande dokumentering . Sponsring är i stort sett fortfarande oreglerad, trots dess potential vad gäller köp av tillgång till viktiga regeringstjänstemän.

Tyskland stärker sina bestämmelser om potentiella intressekonflikter för parlamentsledamöter och medlemmar i dess finansiella tillsynsorgan. För att begränsa förbundsdagsledamöternas sekundära verksamheter lades ändringar av lagen om ledamöter av förbundsdagen fram för förbundsdagen i december 2020 och antogs i juni 2021. Genom reformen införs ett förbud mot avlönad lobbyverksamhet som sidosysselsättning för parlamentsledamöter samt avlönade föreläsningar kopplade till deras arbete i parlamentet. Sekundära verksamheter som uppgår till över 1 000 euro per månad, eller 3 000 euro per år, måste offentliggöras. Ändringarna medför inte krav på offentliggörande av faktisk tid som ägnats åt sidosysselsättningen. Lagen om främjande av den finansiella marknadens integritet, som trädde i kraft den 1 juli 2021, innebär vidare förbud mot privat handel med finansiella instrument för anställda vid den federala tillsynsmyndigheten för finansiella tjänster .

Antalet rapporterade fall av korruption har ökat, men den totala ekonomiska skada som korruptionen orsakar samhället minskar. Information om den tyska polisens arbete med att bekämpa korruption, vilken i stort sett är kriminaliserad , finns tillgänglig för allmänheten. Enligt den senaste officiella korruptionsrapporten från den federala polisen registrerades 5 428 korruptionsärenden 2019 . Detta är en betydande ökning med 42,7 % jämfört med 2018. I rapporten anges även en liten ökning av antalet misstänkta, på 3,3 %. Av de som mottog en muta var 67 % offentliga tjänstemän, och offentlig upphandling är den hårdast drabbade sektorn. Klassiska mutor i kontanter minskar, och därmed har den ekonomiska skadan till följd av korruption sjunkit markant, med 61,2 %, och uppgick till 47 miljoner euro under 2019. I stället har andra former av icke-monetära mutor och potentiell otillbörlig påverkan hamnat i fokus. Det rör sig i första hand om gratisbiljetter till evenemang som annars inte är tillgängliga för allmänheten samt privata middagar där företag möter politiker. Parlamentariska utredningsutskott sammankallar och håller regelbundna utskottssammanträden för att behandla korruptionsfall på hög nivå som involverar medlemmar i regeringen eller förbundsministerier. Det finns vissa farhågor beträffande förmågan att upptäcka och utreda anklagelser om korruptionsrelaterad ekonomisk brottslighet . För att åtgärda problem med eftersläpningar tillkännagav Tysklands finansunderrättelseenhet att den ökar sin kapacitet till 800 anställda under de nästkommande tre åren och att den även kommer att införa en särskild programvara för att identifiera riskområden . När det gäller utländska mutfall ligger Tysklands verkställighet i fråga om att ställa företag till svars fortfarande på en kritiskt låg nivå, trots landets ledande roll i utredningar, lagföring och bötfällande av enskilda individer som gör sig skyldiga till mutbrott i utlandet .

Ramen för att vidta åtgärder kopplade till covid-19-pandemin har ändrats flera gånger, och åtgärderna har varit föremål för omfattande rättslig prövning. Åtgärder kopplade till pandemin vidtas på grundval av lagen om infektionsskydd (IfSG), som gör det möjligt för delstaternas regeringar (som är behöriga att vidta åtgärder inom ramen för IfSG) att införa restriktioner genom en förordning. I samband med covid-19-pandemin utvidgades i mars 2020 även förbundsregeringens befogenheter att vidta åtgärder inom ramen för IfSG. De flesta av dessa befogenheter kan endast utövas under tiden som förbundsdagen har utlyst ett ”epidemiläge” (epidemische Lage), som den kan häva när som helst och som måste bekräftas på nytt var tredje månad. Efter diskussioner om förbundsdagens svaga roll antogs i november 2020 ändringar för att öka den parlamentariska kontrollen, främst genom införande av en standardförteckning över åtgärder som kan vidtas genom en förordning, vilka tidigare inte angetts i lagstiftningen. Genom ytterligare ändringar, som antogs i april 2021, infördes en så kallad nödbroms, vilket innebär ett automatiskt införande av vissa restriktionsåtgärder genom förbundslagstiftning om en viss nivå av covid-19-fall nås under loppet av tre dagar i en stad eller i ett distrikt. Detta har debatterats intensivt i fråga om sådana bestämmelsers författningsenlighet och proportionalitet. För att anpassa sig till pandemins villkor har förbundsdagen ändrat sin arbetsordning för att tillåta elektroniska röster i utskotten och minska antalet personer som behöver närvara vid en omröstning i parlamentet. Åtgärder som vidtas i samband med pandemin har varit föremål för omfattande rättslig prövning, främst vid förvaltningsöverdomstolarna och författningsdomstolarna i delstaterna, och i slutet av 2020 hade över 6 000 fall registrerats. Många av dessa fall har hittills endast behandlats i skyndsamma förfaranden, där det huvudsakliga beslutet ännu inte har fattats. Författningsdomstolen har från och med mars mottagit 321 klagomål om författningsstridighet kopplade till covid-19-åtgärder och har avslutat 273 av dem.

Europarådet, Plattform för att främja skyddet av journalistik och journalisters säkerhet – Tyskland ( https://www.coe.int/en/web/media-freedom/germany ).

Europarådet: Ministerkommittén (2000), Recommendation Rec(2000)19 of the Committee of Ministers on the role of public prosecution in the criminal justice system.

Europarådets rådgivande domarkommitté (2016), Opinion No. 19 on the role of Court Presidents.

European Federation of Journalists (2021), Germany: 252 attacks against media workers in 2020 ( https://europeanjournalists.org/blog/2021/01/21/germany-252-attacks-against-media-workers-in-2020/ ).

Europeiska centrumet för press- och mediefrihet (2021), bidrag från det europeiska centrumet för press- och mediefrihet till 2021 års rapport om rättsstatsprincipen.

Europeiska centrumet för press- och mediefrihet, Plattform för kartläggning av mediefrihet ( https://www.ecpmf.eu/monitor/mapping-media-freedom/ ).

Europeiska kommissionen (2020), rapport om rättsstatsprincipen, landskapitel om situationen i fråga om rättsstatsprincipen i Tyskland.

Europeiska kommissionen (2021), resultattavla för rättskipningen i EU.

Europeiska kommissionen (9 juni 2021), Överträdelser i juni: de viktigaste besluten. https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/sv/inf_21_2743 .

Europeiska kommissionen, generaldirektoratet för kommunikation (2019), Flash Eurobarometer 482 om företagens inställning till korruption i EU.

Europeiska kommissionen, generaldirektoratet för kommunikation (2020), Särskild Eurobarometer 502 om korruption

Europeiska kommissionens ordförande Ursula von der Leyen (2020), uttalande 20/846.

Europeiska nätverket av nationella människorättsinstitutioner (2021), bidrag från det europeiska nätverket av nationella människorättsinstitutioner till 2021 års rapport om rättsstatsprincipen.

Europeiska unionens domstol (2020), pressmeddelande nr 58/20.

Federal konstitutionell ordning, beslut av den 29 april 2021.

2 BvR 1651/15, 2 BvR 2006/15.

Federal tysk stiftelse för medborgardeltagande och frivilligarbete, Förderprogramm 2020: Gemeinsam wirken in Zeiten von Corona ( https://www.deutsche-stiftung-engagement-und-ehrenamt.de/foerderung/ ).

Förbundsförfattningsdomstolen (19.5.2020), pressmeddelande nr 37/2020 ( https://www.bundesverfassungsgericht.de/SharedDocs/Pressemitteilungen/EN/2020/bvg20-037.html ).

Förbundsförfattningsdomstolen, dom av den 29 november 2016, 2 BvR 2453/15.

Förbundsförfattningsdomstolen, dom av den 5 maj 2020, 2 BvR 859/15.

Förbundsministeriet för rättsliga frågor och konsumentskydd (2019), Pakt för rättsstatsprincipen.