A4-0248/98

Resolution om bibliotekens roll i det moderna samhället

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

- med beaktande av sin resolution av den 30 mars 1984 om inrättandet av ett europeiskt bibliotek ((EGT C 117, 30.4.1984, s. 161.)),

- med beaktande av rådets resolution av den 27 september 1985 om samarbete mellan bibliotek på området för databehandling ((EGT C 271, 23.10.1985, s. 1.)),

- med beaktande av UNESCOs manifest om folkbibliotek från 1994,

- med beaktande av sin resolution av den 30 november 1994 om rekommendationerna till Europeiska rådet Europa och det globala informationssamhället samt kommissionens meddelande till rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén: Europas väg till informationssamhället: handlingsprogram ((EGT C 363, 19.12.1994, s. 33.)),

- med beaktande av sin resolution av den 16 februari 1995 om G7-konferensen om informationssamhället den 25 och 26 februari 1995 ((EGT C 56, 6.3.1995, s. 97.)),

- med beaktande av sin resolution av den 16 mars 1995 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om att utnämna 1996 till «Europaåret för livslång utbildning» (KOM(94)0264 - C4-0143/94 - 94/0199(COD)) ((EGT C 89, 10.4.1995, s. 123.)),

- med beaktande av kommissionens vitbok om tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning - utmaningar och farhågor inför 2000-talet (KOM(93)0700 - C3-0509/93),

- med beaktande av meddelandet från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén om en metodologi för förverkligandet av tillämpningar för informationssamhället (KOM(95)0224),

- med beaktande av kommissionens grönbok om upphovsrätt och närstående rättigheter i informationssamhället (KOM(95)0382 - C4-0354/95),

- med beaktande av förslaget till rådets beslut om antagande av ett flerårigt program för att främja den språkliga mångfalden inom gemenskapen i informationssamhället (KOM(95)0486 - C4-0152/96) ((EGT C 364, 4.12.1996, s. 5.)),

- med beaktande av vitboken om utbildning: Lära och lära ut - på väg mot kunskapssamhället (KOM(95)0590 - C4-0597/95),

- med beaktande av interimsrapporten från expertgruppen på hög nivå från januari 1996 och slutrapporten från april 1997, Att bygga ett europeiskt informationssamhälle för alla,

- med beaktande av grönboken Att leva och arbeta i informationssamhället: människan i centrum (KOM(96)0389,

- med beaktande av rådets resolution av den 4 april 1995 om kultur och multimedia ((EGT C 247, 23.9.1995, s. 1.)),

- med beaktande av meddelandet från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén om att lära i informationssamhället. Handlingsplan för ett europeiskt utbildningsinitiativ (1996-1998) (KOM(96)0471 - C4-0528/96),

- med beaktande av rådets resolution av den 25 juli 1996 om elektronisk publicering och biblioteken (96/C 242/02) ((EGT C 242, 21.8.1996, s. 2.)),

- med beaktande av sin resolution av den 13 mars 1997 om informationssamhället, kultur och utbildning ((EGT C 115, 14.4.1997, s 151.)),

- med beaktande av artiklarna 126 och 128 i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

- med beaktande av artikel 148 i arbetsordningen,

- med beaktande av betänkandet från utskottet för kultur, ungdomsfrågor, utbildning och media (A4-0248/98) och av följande skäl:

A. Att besitta och bemästra information bidrar till både ekonomisk, social och kulturell integration. Därför bör man organisera och säkerställa fri tillgång till information för den enskilde medborgaren.

B. Kulturen banar väg för en önskan om att tillägna sig nya kunskaper och i detta sammanhang har litteraturen en särställning, i synnerhet som ett språkligt berikande medel.

C. Den europeiska modellen för informationssamhället förutsätter att man fäster uppmärksamhet vid såväl ekonomiska och tekniska faktorer som samhällsutvecklingens demokratiska, sociala och kulturella dimensioner. Det behövs instrument för att genomföra den kulturella dimension som fastställs i Maastrichtfördraget och i synnerhet det aktiva medborgarskap som anges i Amsterdamfördraget.

D. Enligt förslaget till direktiv om upphovsrätt i informationssamhället har medlemsstaterna möjlighet att fastställa vissa undantag från ensamrätten till mångfaldigande vad gäller:

. särskilt mångfaldigande som utförs av institutioner som är tillgängliga för allmänheten och som varken direkt eller indirekt görs i ekonomiskt eller kommersiellt syfte,

liksom möjligheten att fastställa undantag från ensamrätten till mångfaldigande och överföring till allmänheten vad gäller:

. användning enbart i illustrativt syfte i samband med utbildning eller vetenskaplig forskning i den omfattning som det icke-kommersiella syftet motiverar,

. användning av icke-kommersiell natur till förmån för syn- eller hörselskadade personer;

en rättvis balans mellan rättigheter och intressen skall säkerställas och undantagen bör tillämpas i enlighet med de internationella förpliktelserna; sådana undantag får inte tillämpas på ett sätt som inkräktar på rättsinnehavarens legitima rättigheter eller som gör intrång i det normala nyttjandet av dennes verk.

E. På grund av förändringarna inom informationstekniken finns en allt större mängd information och kultur på nätverk eller i annan digital form, och tillgången till denna bör säkerställas.

F. Biblioteken bör fungera som en bro mellan traditionella och nya medier och därigenom göra det möjligt för dessa att komplettera snarare än utesluta varandra.

G. Biblioteken och informationsansvariga har en oeftergivlig och ständigt ökande roll när det gäller att organisera tillgången till kunskap i ett läge där antalet medier mångdubblas.

H. I Europa finns det ca 240 000 biblioteksanställda som tillgodoser mycket olika informations- och kulturbehov på ca 100 000 bibliotek. Biblioteksområdets totala andel av Europeiska unionens BNP uppgår till ca 0,4 %.

I. Folkbibliotek kan byggas ut och har i vissa medlemsstater redan byggts ut till ett nätverk för förmedling av information och kultur, ett nätverk som är nära alla medborgare och som kan jämföras med skolor. En av de grundläggande uppgifterna för sådana nätverk är att tillhandahålla alla människor de baskunskaper som behövs för ett aktivt medborgarskap, oavsett bostadsort, utbildningsnivå och social status. I denna form bidrar de till att bygga ett demokratiskt och öppet informationssamhälle som medger insyn.

J. Professionella bibliotekarier har enastående kvalifikationer när det gäller att administrera och behandla information, vilket gör det möjligt för alla medborgare att få tillgång till och kunna använda informationen, något som blir allt viktigare i informationssamhället i och med att informationsteknikens betydelse ökar.

K. Biblioteken på universitet, skolor och andra utbildningsinstitutioner stödjer utbildnings- och informationsarbetet såsom en allt viktigare del av dessa institutioner, och skolorna går in för undervisningsmetoder som bygger på att eleverna självständigt tillägnar sig information. Dessa metoder är karakteristiska även för den ökande vuxenutbildningen, och därför utgör biblioteken även en viktig stödtjänst för livslångt lärande.

L. Nationalbiblioteken har en särskild uppgift som består i att samla in, bevara och katalogisera den litteratur och ofta även andra typer av dokument som publicerats i de enskilda länderna, något som utgör en förutsättning för att kulturarvet skall bevaras och överföras till kommande generationer.

M. Det är omöjligt att forska och studera utan tillgång till forskningsbibliotekens tjänster. Om man förbättrar kvaliteten och kvantiteten på sådana tjänster höjs resultatnivån betydligt.

N. Även inom näringslivet behövs det allt mer information som en del av den ekonomiska verksamheten, och i synnerhet små och medelstora företag förlitar sig allt oftare på bibliotekens resurser som finansieras med offentliga medel. Även de stora företagens forskningsenheter och informationstjänster vänder sig löpande till stora forskningsbibliotek.

O. Förutom de bibliotek som nämnts ovan finns det många bibliotek i Europa som specialiserat sig på olika användargrupper eller ett visst slags material, såsom bibliotek för synskadade, administrativa bibliotek eller biblioteksdepåer. I vissa länder finns det även bibliotek som finansieras av privata stiftelser och som ofta har haft en stor historisk betydelse.

P. Även om bibliotekens utveckling har gett olika resultat i olika länder av historiska skäl, bör de utmaningar som samhällsutvecklingen nu ställer biblioteken inför undersökas även på europeisk nivå och man bör sträva efter att samfällt säkerställa alla europeiska medborgare en grundläggande tillgång till information och kultur via biblioteken.

Q. Biblioteken har en särställning vad gäller att befästa läsfärdigheterna hos barn och tillhandahålla dem kulturtjänster, samt att bevara en allmän läskunnighet. Även i denna uppgift möter de nya utmaningar då hela befolkningens läskunnighet borde breddas till att inbegripa förståelse av medier.

R. Biblioteken har en särskild betydelse när det gäller att hålla det egna språket samt den egna litteraturen och kulturen vid liv. På detta område finns det gott om möjligheter till samarbete med muséer, arkiv och andra aktörer på kulturområdet, såsom författare.

S. Biblioteket utgör även ett enastående och själsligt berikande fönster till andra kulturer och livsstilar i och med att det tillhandahåller böcker, tidningar, filmer och andra videoalster samt musik och elektroniskt material som skildrar för användaren okända livsmiljöer.

T. I bästa fall fungerar folkbiblioteken även som centrala sociala forum för olika grupper där man kan föra samman ett brett urval av lokal föreningsverksamhet i syfte att utveckla samarbete.

U. Bibliotekens insatser är betydande när det gäller att skapa olika standarder för att lagra och organisera information, göra den kompatibel och överföra den. Detta arbete blir allt mer omfattande och betydelsefullt under informationsnätverkens tidsålder; även här finns det ett stort behov av samarbete med andra administrativa områden.

V. Elektroniska publikationer som kräver licens har kommit ut på informationsmarknaden, vilket innebär ett nytt och brett arbetsfält för alla bibliotek. Licensförfarandet och dess olika effekter och bevarandet av rättsinnehavarnas intressen bör utredas såväl på unionsnivå som i medlemsstaterna.

W. Bättre teleinfrastruktur är en viktig teknisk förutsättning för att biblioteken på ett effektivt sätt även skall kunna tillhandahålla sina användare information som finns på informationsnätverken.

X. Det största hotet mot biblioteken utgörs av bruket av så kallat syrahaltigt papper som har använts i 150 år och som med tiden förstörs. Därför behövs det en europeisk lagstiftning om bruket av arkivbeständigt papper.

Y. Inom biblioteksområdet uppstår också särskilda problem i samband med lagring av material, bruk av tryckt material och långsiktig lagring av dokument som sparats vid olika tidpunkter med hjälp av olika tekniska hjälpmedel, samt säkerställa att dessa går att använda.

Z. För att utvärdera och utarbeta statistik för biblioteken i Europa behövs gemensamma metoder eftersom de nuvarande fortfarande är ofullständiga.

AA. Biblioteken utgör den viktigaste kundgruppen eller åtminstone en kundgrupp av avgörande betydelse för ett antal sektorer, t.ex. producenter av integrerade bibliotekssystem och vissa förläggare. Då biblioteksverksamheten utvidgas och nivån förbättras avspeglas detta även positivt på ekonomin inom dessa sektorer.

AB. Programmet Telematics for Libraries, som inleddes 1990 och som har finansierat nästan 100 projekt av olika slag, har satt igång många betydelsefulla samarbetsprocesser mellan biblioteken i medlemsstaterna och andra organ. Även i det femte ramprogrammet för forskning och teknologisk utveckling bör man säkerställa att processen fortsätter, trots att ramprogrammet inte innefattar något separat program för bibliotek.

AC. Kravet på att biblioteken skall bilda europeiska nätverk, som bland annat ingår i sin ovannämnda resolution av den 30 mars 1984 ((EGT C 117, 30.4.1989.)) och sin resolution av den 13 mars 1997 ((EGT C 115, 14.4.1997.)), har hittills främst genomförts med avseende på verksamheten, t.ex. i form av samarbetsprojektet Telematics for Libraries, samarbete mellan nationalbibliotek och parlamentsbibliotek och samarbete mellan europeiska biblioteksorganisationer. Den tekniska delen ligger dock fortfarande i sin linda.

AD. Ett annat mål som anges i samma betänkande, nämligen att kulturarvet skall överföras till digital form, har för bibliotekens del inletts i de flesta länder, men det återstår fortfarande mycket att göra.

AE. Hittills har biblioteken haft alltför små ekonomiska resurser i förhållande till utmaningarna de ställs inför i det moderna samhället. Detta leder till att det omfattande kultur-, utbildnings- och forskningskapital som samlats på biblioteken används ineffektivt.

1. Parlamentet anser att biblioteken bör beaktas på ett lämpligt sätt i Europeiska unionens strategier för informationssamhället, dess planer och program beträffande kultur, innehåll, utbildning och informationspolitik samt relaterade budgetmässiga beslut såsom ett av de viktigaste systemen för att göra information och kultur tillgänglig,

2. rekommenderar att medlemsstaterna bör vidta lämpliga åtgärder som gör det möjligt för biblioteken att spela en aktiv roll när det gäller att säkerställa tillgång till information och förmedla kunskap,

3. rekommenderar att medlemsstaterna bör göra det möjligt för biblioteken att även anskaffa verk i små eller dyrare upplagor som bidrar till den kulturella och språkliga mångfalden och som kan göras tillgängliga för en bredare publik via biblioteken,

4. uppmanar kommissionen att påskynda utarbetandet av grönboken om bibliotekens roll i informationssamhället och vidta detaljerade åtgärder mot bakgrund av förslagen i och behandlingen av grönboken; anser att den, ifall den utarbetas grundligt, utgör en utmärkt grund för diskussioner om hur biblioteken på flera nivåer kan svara på de utmaningar som härrör från informationssamhället och dess medborgare,

5. uppmanar kommissionen att klart beakta biblioteken och därigenom medborgarnas tillgång till information då den löser frågor om upphovsrätt; anser att man i direktivet om upphovsrätt bör säkerställa att den nuvarande balansen mellan de olika aktörerna bevaras och även harmonisera användarnas rättigheter och att undantag bör göras i enlighet med internationella föreskrifter; anser dessutom att sådana undantag ej bör göras så att de skadar upphovsrättinnehavarens intressen eller så att ett normalt nyttjande av dennes verk hindras,

6. uppmanar kommissionen att i sitt femte ramprogram för forskning och teknologisk utveckling fortsatt främja att de europeiska biblioteken bildar nätverk för att de fortsatt allt effektivare skall kunna sprida sin expertis genom samarbetsprojekt och skapa tekniska kontakter,

7. uppmanar kommissionen att med medel från det femte ramprogrammet för forskning och teknologisk utveckling fortsatt stödja inrättandet av gemensamma standarder för bibliotek i syfte att behandla, lagra, överföra och säkerställa kompatibilitet för information; anser att de övriga tjänstegrenar inom kommissionen som ansvarar för dessa standarder bör beakta behoven och expertisen på biblioteksområdet i sitt eget arbete,

8. uppmanar kommissionen att stödja samarbete i hela Europa för att lösa problemen med långsiktig lagring av och användbarhet för material genom att inrätta ett organ av typen informationscentral med uppgift att informera, driva kampanjer och främja utbyte av erfarenheter samt sporra samarbete mellan parterna inom den privata och den offentliga sektorn (förläggare, pappersproducenter, producenter på området för lagring samt bibliotek och arkiv),

9. uppmanar kommissionen att utarbeta ett direktiv för att reglera standardiseringen av tillverkningen av arkivbeständigt eller syrafritt papper i syfte att bevara det bibliografiska arvet för framtiden och säkerställa att register och arkiv över historiskt värdefulla dokument bevaras,

10. begär att böcker som publiceras på arkivbeständigt papper, vid sidan av IBSN-beteckningen, skall vara försedda med ett evighetstecken (liggande åtta) för att markera papperskvaliteten, i syfte att tillvarata konsumenternas intressen,

11. rekommenderar att medlemsstaterna för att bevara deras respektive kulturarv för kommande generationer bör avsätta nationella medel för program för digitalisering och lagring av material i en form som gör att det är tillgängligt för så många som möjligt och som gör att man med hjälp av gemensamma standarder även kan använda informationen över de nationella gränserna,

12. uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att inleda utredningar om principer för hur system som innefattar licenser för användning av elektroniskt material bör fungera samt deras kostnader och konsekvenser för biblioteken och i synnerhet om hur små och ekonomiskt svaga bibliotek kan ge sina användare tillgång till elektroniskt material,

13. uppmanar kommissionen att i högre grad och tydligare än för närvarande rikta sina kulturprogram och sin informationsbudget även till det kulturarbete som biblioteken utför,

14. uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att förhandla om hur man i enlighet med principerna i lagstiftningen om pliktleveranser skall kunna samla in, lagra och katalogisera det material som producerats i varje enskilt land, men även transnationellt i Europa och internationellt, oavsett format,

15. rekommenderar att medlemsstaterna förser alla typer av bibliotek med modern utrustning, i synnerhet datorer med Internetanslutning, och tillräckliga anslag för att dessa skall kunna tillgodose behoven hos medborgarna i informationssamhället, liksom att de beaktar de kostnader som orsakas av licensavgifter för elektroniskt material, vilka blir allt vanligare,

16. rekommenderar att medlemsstaterna i enlighet med rekommendationen i Unescos manifest om folkbibliotek skall tillhandahålla kostnadsfria bastjänster på folkbiblioteken, t.ex. utlåning av bibliotekets eget material samt tillgång till handskrifter, eftersom biblioteken utgör en offentlig tjänst i allmänhetens intresse, och att de därigenom skall understryka betydelsen av jämlik tillgång till information och kultur,

17. rekommenderar att medlemsstaterna skall se till att det viktiga material som producerats med skattemedel - allt ifrån lagar till beslut på lokal nivå och allt ifrån statistik till nationalbibliografier - skall vara tillgängligt för medborgare och andra användare oavsett formen på materialet; uppmanar i synnerhet att man undersöker vilka fördelar det skulle ha om detta material fanns på ett informationsnät,

18. rekommenderar att medlemsstaterna i högre grad bör anpassa utbildnings- och fortbildningssystemet för bibliotekspersonal till utvecklingen i informationssamhället, eftersom biblioteksanställda behöver ha de tekniska kvalifikationer som krävs för att de ur en ständigt växande informationsmängd skall kunna leta fram den information som bibliotekens allt mer krävande kunder efterfrågar,

19. uppmanar kommissionen att utreda möjligheterna att inrätta ett europeiskt kunskapscentrum för bibliotek med uppgift att såväl samordna biblioteksärenden och forskning på området som erbjuda bibliotekspersonal fortbildning,

20. uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att utreda om de Euro-info-points som finns på biblioteken skulle kunna utvidgas även till de övriga medlemsstaterna, eftersom erfarenheterna av information om Europa i anslutning till bibliotek har varit positiva,

21. uppmanar kommissionen att utreda hur bibliotekstjänster i hela gemenskapen skall kunna utvärderas och anges i statistisk form på ett sätt som gör det möjligt att jämföra vad de kan erbjuda,

22. rekommenderar för medlemsstaterna att ledamöter av Europaparlamentet bör få tillgång till tjänsterna på biblioteken i de nationella parlamenten i de länder där detta ännu inte är fallet,

23. uppdrar åt sin ordförande att vidarebefordra denna resolution till kommissionen och rådet.