•Ce * EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 23.12.1996 
KOM(96) 610 slutlig 
96/0318 (COD) 
MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET OCH 
EUROPAPARLAMENTET 
EUROPEISKA VOLONTARTJÄNSTEN FOR UNGDOMAR 
Förslag till 
EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT 
om gemenskapens handlingsprogram 
"Europeisk volontärtjänst för ungdomar" 
(framlagt av Kommissionen) 

EUROPEISKA VOLONTART JANSTEN FOR UNGDOMAR 
INNEHÅLLSFÖRTECKNING 
INLEDNING 
I. UTMANINGARNA 
II. MERVÄRDET I EN VERKSAMHET PÅ GEMENSKAPSNIVÅ 
- Partnerskap 
- Erkännande och uppföljning 
- Rörlighet 
- Samarbete med länder utanför gemenskapen 
III. PROGRAMMET 
INLEDNING 
1. Kommissionen föreslår ett handlingsprogram på gemenskapsnivå, som genom 
gränsöverskridande allmännyttig verksamhet syftar till att integrera ungdomar i 
samhälls- och arbetslivet. Detta förslag, som är del av målsättningarna för 
ungdomspolitiken, erbjuder Europas ungdomar en lärorik erfarenhet i vilken ingår 
såväl förvärvande av färdigheter som utövande av ett ansvarsfullt medborgarskap. 
2. På detta sätt vill kommissionen ge en lämplig ram till utvecklingen av en 
europeisk volontärtjänst för ungdomar, bidra till rörligheten för ungdomar inom 
ramen för ett aktivt medborgarskap, öppna nya perspektiv genom partnerskap för 
verksamhet som pågår i de enskilda medlemsstaterna, främja utbytet av erfarenhet 
och överförandet av goda rutiner samt samarbetet mellan alla aktörer som berörs 
av integreringen av ungdomar. 
3. Genom detta nya tillvägagångssätt som grundar sig på partnerskap mellan aktörer 
i den offentliga och den privata sektorn, på lokalt såväl som på internationellt 
plan, är kommissionen angelägen om att på europeisk nivå ge ett större antal 
ungdomar möjligheter att få kunskaper och lärorika erfarenheter. Kommissionen 
vill samtidigt säkerställa största möjliga genomslagskraft och multiplikatoreffekt, 
både för ungdomarna själva och för strukturer, organisationer, och 
samarbetspartner i näringslivet. 
4. Redan för länge sedan uppstod tanken med en volontärtjänst på europeisk nivå, 
dock utan att detta ledde till något verkligt initiativ eller gemenskapsinsats på 
detta område1. Under de senaste åren har emellertid en ny politisk vilja så 
småningom vuxit fram. 
5. På Europeiska gemenskapens nivå har kommissionen tack vare den andra etappen 
i programmet "Ungdom för Europa" (1992-1994) , kunnat främja 
volontärverksamhel mellan medlemsstaterna. Ett av de viktigaste resultaten i 
denna andra etapp är utan tvekan det att medlemsstaterna blivit medvetna om 
frågan. Denna typ av verksamhet har på kommissionens förslag bibehållits i 
programmets tredje etapp (1995-1999). Programmets särskilda målsättning gör att 
dessa insatser blir mycket begränsade. Huvudsakligen skall de leda till 
uppmärksamhet, och utgöra incitament och multiplikatorer för att denna idé skall 
utvecklas i medlemsstaterna. Dessutom har genomförandet skett på en 
centraliserad nivå. 
Rapport tian arbetsgruppen "Medborgarnas l-Inropa"- !i( i-Bulletinentillägg7/X5-se särskilt förslag tiihippriUtande av delta 
program, loi "gemenskapens frivilliga praktikanter for utveckling" 
IXil nr I. 217. nX IWI 
Europaparlamentet har alltid gett sitt stöd till idén med en volontärtjänst på 
gemenskapsnivå. I ramrapporten om politiken för Europas ungdomar föreslog 
parlamentet redan 1991 en utvidgning av "volontärverksamhet" för ungdomar3. 
Den 22 september 1995 antog parlamentet en resolution4 enligt vilken man anser 
att en europeisk volontärtjänst skulle kunna utöka och komplettera 
ungdomsutbytena i Europa, och där man också betonar att det är nödvändigt att 
utveckla ett allt närmare samarbete med länderna i Central- och Östeuropa, samt 
"de ökande behoven av betydelsefulla insatser till förmån för 
utvecklingsländerna". I resolutionen anmodade Europaparlamentet kommissionen 
att lägga fram ett meddelande om inrättandet av en europeisk volontärtjänst, för 
att man skulle kunna inleda ett brett samråd med intresserade icke-statliga 
organisationer och överväga med vilka konkreta medel denna volontärtjänst skulle 
kunna genomföras. 
Den tyska regeringen prioriterade volontärtjänsten under sitt ordförandeskap i 
rådet (juni-december 1994). Diskussionerna ledde till att man antog "rådets och 
ungdomsministrarnas slutsatser om främjandet av volontärtjänstgöring för 
ungdomar" . 
I dessa slutsatser bekräftas det ökande intresset som alla medlemsstater visat för 
utvecklingen av en volontärverksamhet på europeisk nivå. Man betonar bland 
annat hur volontärtjänsten kan bidra till att ungdomarna blir delaktiga i den 
europeiska integreringen och man anmodar kommissionen att "föreslå konkreta 
åtgärder i syfte att underlätta samarbetet mellan deltagarländerna i programmet 
"Ungdom för Europa III" samt mellan organisationer som sysslar med 
volontärtjänst". 
Dessutom har man i rådets resolution om samarbete inom ungdomspolitiken med 
länder utanför unionen, vilket antogs pä initiativ av det spanska ordförandeskapet 
den 5 oktober 1995, betonat att man bör, bland annat inom volontärtjänsten, öka 
samarbetet med de länder utanför gemenskapen med vilka gemenskapen har slutit 
associerings- eller samarbetsavtal. 
I kraft av dessa önskemål som för övrigt förmedlades genom 
ungdomsorganisationer, och på grund av den mycket begränsade omfattningen av 
befintlig erfarenhet, antog kommissionen med början i januari 1996, på Edith 
Cressons initiativ, arbetsdokumentet "Riktlinjer för en europeisk volontärtjänst för 
ungdomar" som ligger till grund för de insatser som gör det möjligt att testa 
formerna för ett decentraliserat genomförande av långfristig verksamhet inom 
volontärtjänst, med tanke på det framtida fleråriga programmet, för att tillföra ett 
tydligt gemenskapsmervärde till insatser som redan finns eller som man håller på 
att utarbeta i medlemsstaterna. 
Kapport lian utskottet for kultm. ungdomsfrågor, utbildning, media och idrott om gemenskapens politik och dess ellekter 
pa ungdomen. A3-142/9I. 
114-1127/95 (pe 19.1 1V\) 
I (il ni C .MX. 9 12 1994. s? 
4 
9. Europaparlamentet har å sin sida stött det tillvägagångssätt som kommissionen 
föreslog och gett en tydlig politisk signal genom att 1996 skapa en ny 
budgetrubrik6 med en budget på 15 miljoner ecu, för att genomföra en 
pilotverksamhet inom detta område. Med fullt beaktande av principerna i 
programmet SEM 2000 ("Sound and efficient financial management")7 har 
kommissionen redan startat denna pilotverksamhet, i vilken ungefär 2 500 
ungdomar i åldern 18-25 år kan delta. Denna pilotverksamhet har redan gjort det 
möjligt att undersöka grunderna för vissa särskilt viktiga arbetshypoteser för det 
föreslagna programmet, bland annat vad gäller genomförbarhetcn av en 
decentraliserad styrning av långfristig verksamhet, nödvändigheten att förutse en 
rad stödåtgärder, vikten av att införa mekanismer för främjandet av nya typer av 
partnerskap (pilotnätverk), den centrala betydelsen av utbildning av de olika 
operatörerna för projektens framgång och kvalitet. Alla dessa aspekter, samt andra, 
mer konkreta uppgifter om pilotverksamhetens genomförande återfinns i mer 
detaljerad form i den första lägesrapporten som bifogas detta dokument8. 
Dessutom kommer en kontinuerlig utvärdering av denna verksamhet att bidra med 
intressanta uppgifter om den löpande styrningen av denna typ av verksamhet, och 
kommer alltså att tillhandahålla ett operativt ramverk som redan är inarbetat och 
väl utvecklat redan från början av del fleråriga programmet. Slutligen är det även 
viktigt att notera att den oberoende förhandsbedömningen bekräftat vikten av 
dessa element för uppbyggnaden av det föreslagna programmet. 
10. Kommissionen ansvarar för att sätta igång, samordna, övervaka och utvärdera 
pilotverksamheten, enligt den princip för samarbete som ligger till grund för 
artikel 126 i fördraget. Av delta skäl har alla medlemsstater enligt kommissionens 
förslag utsett de strukturer som skall ha till uppgift att genomföra denna 
verksamhet på det nationella planet. För att medlemsstaterna från början skall vara 
engagerade i stor utsträckning och på alla nivåer, har kommissionen tagit 
initiativet att sammankalla en övervakningsgrupp som består av företrädare vilka 
utses av de ansvariga ministrarna, samt har haft separata möten med delegationer 
från varje medlemsstat, från Norge och Island, för att diskutera utveckling och 
perspektiv inom detta område. Dessa diskussioner har gett tillfälle till fria och 
djupgående utbyten av synpunkter, beträffande alla allmänna aspekter av denna 
verksamhet, genomförandel av pilotverksamheten och de juridiska och 
administrativa hindren. Kommissionen har dessutom fortsatt sin dialog med 
icke-statliga ungdomsorganisationer och särskilt Europeiskt ungdomsforum. 
m-ioii 
S1-:K 595 IX U/5. 
Mlauii 2. 
11. Vad beträffar övervakningen av denna pilotverksamhet har kommissionen redan 
infört de element som är nödvändiga för den kontinuerliga utvärderingen som är 
utformad med tanke på det fleråriga programmet. Medlemsstaterna och 
Europaparlamentet kommer att regelbundet underrättas om resultaten av denna 
utvärdering. Dessutom kommer kommissionen att lägga fram en andra rapport om 
hur genomförandet av pilotverksamheten inom gemenskapen och i länderna 
utanför gemenskapen fortskrider. I detta sammanhang kommer särskild vikt att 
lastas vid verksamhet i länderna utanför gemenskapen, i vilken man skall kunna 
ta hänsyn både till pågående aktivitet inom ramen för pilotverksamheten och ange 
möjligheter till eventuell utveckling och former för deltagande av ungdomar i 
dessa länder. Med ledning av detta kommer det externa delprogrammet, med 
verksamhet i länder utanför gemenskapen, att påbörjas efter en särskild 
utvärdering inom ramen för pilotverksamheten. 
Rapporten kommer att skickas till Europaparlamentet och till rådet. Kommissionen 
kommer att ta full hänsyn till den i de diskussioner som enligt 
medbeslutandeprincipen föregår förslaget till beslut, och kommer eventuellt att 
föreslå ändringar till sitt förslag, bland annat vad gäller verksamhet i länder 
utanför gemenskapen. 
12. Förslaget i detta dokument tar full hänsyn till de principer som kommissionen 
utarbetat beträffande andra etappen i programmet SEM 2000 ("Sound and efficient 
financial management"). Den föreslagna verksamheten grundar sig på resultaten 
från en förhandsbedömning, vilka anges i bilagan\ samt på de första resultaten 
från den pågående pilotverksamheten, som återfinns i den första lägesrapporten °. 
lack vare dessa två utredningar kan det bekräftas att uppbyggnaden av 
programmet vilar, både ur juridisk och ekonomisk synvinkel, på fast grund. 
13. Detta förslag ingår i likhet med Ungdom för Europa-programmet i ramarna för en 
ungdomspolitik på gemenskapsnivå. Utan att vilja avgöra framtiden, anser 
kommissionen att man mycket noggrant bör analysera samspel och synergieffekter 
mellan bägge programmen, med tanke på en eventuell integrerad utveckling av 
ungdomspolitiken på gemenskapsnivå. 
14. Eftersom detta initiativ ingår i ungdomspolitiken bör det ges tre preciseringar för 
att misstolkningar skall undvikas: 
Inom ramen för det föreslagna programmet bör alla medel tillsättas för att 
de ungdomar som har det svårare att delta i verksamhetsprogram - såväl 
på gemenskapsnivå som på nationell, regional eller lokal nivå, skall kunna 
lorhandsbedomning av det fleråriga programmet för europeiska volontärtjänsten tor ungdomar. 
Rapporten är utarbetat av Tavistock Institute UK, oktober 1996 
Bilaga 2. 
6 
delta i all verksamhet i programmet och kunna visa sina möjligheter och 
färdigheter och få en lärorik och meritgivande erfarenhet. Det bör här 
betonas att den europeiska volontärtjänsten för ungdomar varken är ett 
elitistiskt program eller ett program för missgynnade ungdomar, Det är inte 
heller något program i kampen mot utslagning. Kommissionen, vars 
synsätt har stärkts av resultaten av förhandsbedömningen, betonar att den 
inte vill behandla missgynnade ungdomar som en grupp för sig, vilket 
skulle öka deras marginalisering. Kommissionen vill hålla programmet 
öppet för alla ungdomar utan några uppsatta villkor. 
Den europeiska volontärtjänsten bygger på den enskilda unga personens 
frivilliga engagemang och egna beslut. Den ersätter varken militärtjänst, 
alternativ tjänst avsedd bland annat för vapenvägrare, eller den 
obligatoriska tjänstgöringen i civilförsvaret; dessa finns alla i 
medlemsstaterna och medlemsstaterna är ensamma ansvariga för dessa. 
Lagstiftarna i medlemsstaterna får avgöra om vapenvägrare kan omfattas 
av den europeiska volontärtjänsten efter att avtal slutits mellan den 
europeiska volontärtjänsten och de nationella civiltjänsterna. 
Verksamheten skall inte ersätta potentiella eller befintliga avlönade 
arbeten. 
15. Detta dokument består av 
ett meddelande från kommissionen till rådet och Europaparlamentet, 
ett förslag till rådets och Europaparlaments beslut om gemenskapens 
handlingsprogram "Europeisk volontärtjänst för ungdomar" och bilagorna 
till delta, 
*** 
I meddelandet kommer följande att behandlas: 
Utmaningarna i den föreslagna verksamheten. 
Mervärdet på gemenskapsnivå i det föreslagna tillvägagångssättet. 
Programmet "Europeisk volontärtjänst". 
1- UTMANINGARNA 
16. I unionsfördraget har man velat markera en ny etapp i den process som syftar till 
en allt fastare sammanslutning mellan de europeiska folken". Europeiska rådet i 
Florens betonade vikten12 av att hjälpa ungdomarna in i arbetslivet och noterade 
med intresse i detta sammanhang tanken med en europeisk volontärtjänst. 
Dessutom diskuteras under regeringskonferensen inom ramen för en stärkning av 
det europeiska medborgarskapet ett antal tankar beträffande de europeiska 
volontärtjänsten. 
17. Det är ett faktum att ungdomarna inte betraktar Europeiska unionen som en 
ödenas gemenskap, som har uppkommit ur en vilja att leva och agera tillsammans. 
Detta riskerar att på sikt ifrågasätta det som redan har uppnåtts för den europeiska 
integrationen. 
18. I våra europeiska samhällen blir ungdomarnas situation allt oftare provisorisk och 
instabil. Ungdomar övergår inte längre utan svårigheter från skola eller universitet 
till ett fast avlönat arbete. För tiotusentals unga européer är det allt svårare att 
tänka på framtiden, på grund av ekonomiska svårigheter, allt större 
individualistiska attityder, allt djupare klyftor...Däremot finns det stark 
mobiliseringskapacitet hos ungdomarna. 
19. Till detta tillkommer det faktum att ungdomarna idag ställs inför en 
grundläggande motsägelse som man måste försöka lösa, nämligen att de utgör en 
minoritet som är mest hotad av utslagning, och samtidigt den samhällsgrupp av 
vilken man förväntar sig att den skall ta hand om våra framtida samhällens 
fungerande och välfärd. 
20. Det gäller alltså att anta en tvåfaldig utmaning: dels att så långt som möjligt ta 
hänsyn till ungdomarnas förväntningar och samtidigt möta samhällets behov. Ur 
denna synpunkt ligger det unika hos det föreslagna tillvägagångssättet i det faktum 
att man försöker att förena att ungdomar utövar ett aktivt medborgarskap i ett 
europeiskt sammanhang med att de förvärvar färdigheter och kunskap som erkänns 
på europeisk nivå, samt även att man ger stöd till de partner som leder den 
verksamhet som ungdomarna företar. Alla sammanslutningar och offentliga organ 
som berörs av ungdomarnas integrering i samhället och arbetslivet kan faktiskt 
utgöra "sociala hävstänger". 
21. Rollen som aktör i det europeiska samhället får inte endast begränsas till 
Europeiska gemenskapens område utan bör ses i samspel med de medborgare som 
lever utanför gemenskapens gränser. På så sätt kan länderna utanför gemenskapen 
dra fördel av de 
Fördrag om europeiska unionen, avdelning 1 artikel A. 
Fördrag om europeiska unionen, artikel B punkt I 
X 
unga européernas kunnande och ungdomarna kan i sin tur lära känna och förstå 
andra samhällen som har lika stort värde som deras egna. Dessutom utgör 
deltagandet i en verksamhet utanför Europa tillsammans med andra européer ett 
utmärkt verktyg för att upptäcka sin europeiska tillhörighet. 
22. För ungdomar utgör bristen på erfarenhet ett av de största hindren för att komma 
in i samhällslivet. Att ge möjlighet att utöva allmännyttig verksamhet i ett annat 
EG-land som det föreslås i detta dokument, kan vara en hjälp på vägen in i 
samhälls- och arbetslivet. 
23. Europeisk volontärtjänst utgör en verklig lärorik erfarenhet som var och en kan 
tillgodogöra sig för sin personliga utveckling eller sitt yrkesliv. 
* På det personliga planet kan ungdomarna lära sig att förverkliga 
egna beslut, ta ansvar, utveckla kritiskt omdöme, utveckla sin 
självständighet och kommunikationsförmåga, tack vare en 
internationell erfarenhet som gör Europa mer konkret för dem. 
* Vad gäller själva samhället får ungdomarna möjlighet att aktivt och 
konkret delta i skapandet av en europeisk solidaritet och alltså att 
upptäcka, i det dagliga livet, hur människor är beroende av 
varandra och hur man tar hänsyn till såväl kollektiva som 
individuella intressen, både pä lokal och på europeisk nivå. Mer 
specifikt bör man även betona att en gemenskapsinsats som 
europeiska volontärtjänsten främjar förståelsen mellan ungdomar 
och alla medborgare över gränserna. 
* Vad gäller interkulturcll kontakt kan ungdomarna genom denna 
verksamhet inse rikedomen och gränserna hos sina egna traditioner 
och kulturer, möta annan kulturell, social och ekonomisk verklighet 
och utveckla sin uppfattning av andra kulturer. I detta sammanhang 
utgör kampen mot rasism och främlingsfientlighet ett viktigt 
mervärde i den föreslagna verksamheten. 
II. MERVÄRDET I EN VERKSAMHET PÀ GEMENSKAPSNIVÅ 
24. Gemenskapens roll vad gäller samarbetspolitik på ungdomsområdet kompletterar 
medlemsstaternas politik. Det tillvägagångssätt som föreslås inom ramen för detta 
beslut grundar sig på subsidiaritetsprincipen som främst kommer att återspeglas 
i ett nära samarbete med ansvariga myndigheter på alla nivåer. Gemenskapens roll 
kommer även att konkretiseras genom upprättandet av såväl lokala som 
gränsövcrskridande partnerskap, vilka kommer att utgöra broar både mellan 
medlemsstaternas initiativ och mellan ungdomarna, oavsett deras hemland. Enligt 
vad som har betonats i förhandsbedömningen är en av de förväntningar man ofta 
gett uttryck för den att det fleråriga programmet kan bidra till utvecklingen av 
ungdomspolitiken i medlemsstaterna. 
25. Programmet Europeiska volontärtjänsten syftar till att främja utövandet av 
medborgarskapet hos Europeiska gemenskapens unga medborgare och ta tillvara 
deras bidrag till det europeiska samhället. Programmet skall utgöra ett verktyg 
som kan åskådliggöra och illustrera det som det konkret betyder att vara ung 
medborgare i dagens europeiska samhälle. 
26. Den lokala dimensionen utgör en av huvudpunkterna för den europeiska 
volontärtjänsten. Ungdomarnas beslut att ta ödet i egna händer kan bara börja på 
lokal nivå. Dessutom är det utifrån en lyckad erfarenhet i ett lokalt sammanhang 
som uppföljningen får störst chanser att lyckas: för den unga personen som 
kommer att ha falt bättre kännedom om och förståelse för sin relation till sin 
ursprungsmiljö, och för de lokala samhällena som berörs av verksamheten, 
eftersom de kan dra fördel av denna erfarenhet och intensifiera eller utvidga sitt 
verksamhetsområde. 
27. Det initiativ som kommissionen föreslår för alltså den lokala nivån närmare den 
europeiska nivån och gör det möjligt att konkret visa att Europa utgör ett tillfälle 
som alla ungdomar kan ta tillvara. I programmet utgår man också från att 
relationen mellan ungdomarna och deras närmiljö är en förutsättning för en 
utveckling i större skala. 
28. I punkterna nedan har man sökt visa att de initiativ som kommissionen avser 
stödja inom ramen för detta beslut är av sådan beskaffenhet att de kan tillföra ett 
tydligt mervärde, på olika nivåer, till befintliga eller planerade insatser i 
medlemsstaterna. 
29. Ur allmän synpunkt möjliggör dessa initiativ följande: 
Att ta tillvara de befintliga insatserna i medlemsstaterna genom att tillfoga 
en gemenskapsdimension. 
Att uppmuntra och stödja projekt av denna art som är under utarbetande 
i andra medlemsstater eller även att få till stånd sådana initiativ i de 
medlemsstater där de ännu inte förekommer. 
Att främja Europeiska gemenskapens värderingar hos ungdomarna. 
Att främja utbyte av erfarenheter, kontakter, överförande av goda rutiner 
och samarbete mellan alla aktörer som berörs av att ungdomar integreras 
i samhället. 
Att för dessa insatser utarbeta en minimiram som syftar till att undanröja 
vissa hinder som finns på nationell nivå och som bromsar utvecklingen av 
gränsöverskridandc volontärverksamhet. 
All främja ungdomarnas gränsöverskridande rörlighet som ett komplement 
till andra gemenskapsprogram för utbyte. 
30. Ur särskild synpunkt leder initiativen till följande: 
Vad gäller de unga volontärerna, kan de genom dessa initiativ förvärva 
kunskaper och färdigheter tack vare en lärorik erfarenhet i en annan miljö 
än sin vanliga. Dessa initiativ gör det också möjligt för ungdomarna att, 
ule på fallet och i praktiken, upptäcka ett europeiskt samhälle som håller 
på alt integreras. Slutligen ökar erkännandet av denna erfarenhet och 
perspektivet av en uppföljning ytterligare värdet i det gemenskapsprogram 
som föreslås i detta dokument. 
För de berörda personerna kan de föreslagna insatserna, förutom de direkta 
fördelarna av verksamheten och dess multiplikatoreffekter, också göra det 
möjligt att tack vare gränsöverskridande partnerskap bygga mer långsiktiga 
broar mellan ungdomarna i Europeiska unionen och ungdomar i länder 
utanför unionen. 
31. I dessa initiativ rör det sig således om att 
å ena sidan, utveckla band mellan den verksamhet som pågår såväl på 
nationell nivå som på gemenskapsnivå, 
å andra sidan, få till stånd verksamhet inte längre enbart på nationell, utan 
även på internationell nivå, där ungdomar från olika länder i gemenskapen 
arbetar tillsammans i lag i ett bestämt allmännyttigt syfte. 
32. Ur denna synvinkel kan fyra viktiga egenskaper i programmet, nämligen 
partnerskap, erkännande, uppföljning och rörlighet, särskilt bidra till mervärdet i 
det gemenskapsprogram som är föremal för detta dokument. 
Partnerskap 
33. Partnerskapsprincipcn - enligt vilken ungdomarna anses vara fullvärdiga partner -
utgör en av hörnstenarna i det tillvägagångssätt som föreslås i detta dokument: 
partnerskap på lokal nivå inom ramen för mottagar- och utsändarprojekt mellan 
olika aktörer som berörs av de behov som dessa projekt försöker möta (mellan en 
eller flera ungdomsorganisationer, miljöorganisationer, föreningar för bevarandet 
av kulturarv, sammanslutningar för utbildning, information...., invånare i en stad 
eller en by, lokala organ, förvaltningar); trepartssamarbete på gränsöverskridande 
nivå mellan de unga volontärerna, mottagar- och utsändarprojekten. 
34. Dessutom kan initiativet Europeisk volontärtjänst ge upphov till nya relationer 
mellan partner med olika verksamhetsområden som lär sig arbeta tillsammans. 
Beträffande detta understryks det i förhandsbedömningen att det finns en uppsjö 
av projekt för lokal utveckling, projekt som ungdomsorganisationer, lokala organ 
eller nya folkrörelser står för, samt olika slags solidaritetsverksamhet överallt i 
Europa. Det är dock sällan som det finns någon koppling mellan dessa initiativ 
och ofta står de rentav i opposition till varandra. Mot bakgrund av detta kan den 
dynamik som verksamheten inom den europeiska volontärtjänsten medför få 
tilläggseffekter på olika nivåer: 
Sammanslutningar, organ, eller institutioner som vid detta tillfälle bildat 
partnerskap kan fortsätta samarbetet inom andra projekt. När en insats 
inom europeiska volontärtjänsten visat sig vara av nytta, kan den medföra 
att man tar liknande initiativ i omgivningen. Insatsen kan också bana 
vägen för yrkesverksamhet på platser som volontärerna rustat upp eller på 
platser i närheten. 
Genom lokala initiativ kommer kontakter att kunna knytas över gränserna 
med liknande initiativ på europeisk nivå. Såväl mottagarprojekt som 
utsändarprojekt kommer att pä detta sätt dra nytta av överförandet av goda 
rutiner, vilka kan leda till att man upprättar nätverk för projekt som 
utformas enligt samma tillvägagångssätt, till nytta för den berörda 
befolkningen. 
Ungdomarnas deltagandet i programmet "Europeisk volontärtjänst" 
kommer att göra dessa projekt synligare och ge erkännande åt deras arbete 
och initiativ, samt även ge dem tillfälle att upptäcka vad man kan lära sig 
genom verksamheten, vilket senare andra ungdomar både i deras 
omgivning och på andra ställen kan dra nytta av. Detta deltagande kan 
även göra hemtrakten känd längre bort och 
visa dess dynamism. Tack vare programmet kommer projekten att kunna 
pröva på en internationell dimension. 
35. Slutligen bör det betonas att principen om partnerskap på såväl lokal, regional, 
nationell, och även gränsöverskridande nivå inte upphör med själva europeiska 
volontärtjänstgöringen, men förlängs utöver den i uppföljningen av ungdomarnas 
verksamhet, i erkännandet av deras lärorika erfarenhet och i integreringsprocessen. 
Erkännande och uppföljning 
36. Målsättningen i det program som föreslås i detta dokument samt de beräknade 
effekterna innebär att man erkänner ungdomarnas ansvarsfulla attityder till 
medborgarskap och även de förvärvade kunskaperna. Det är inte fråga om diplom 
i detta sammanhang, men snarare att Europeiska unionen åskådliggör den 
europeiska dimensionen i detta program, så att ungdomarna kan framhäva denna 
erfarenhet i sina meritförteckningar. Som det framgick i förhandsbedömningen 
kommer detta erkännande och detta åskådliggörande att vara viktigt för många 
ungdomar. Kommissionen föreslår således att man organiserar ett europeiskt 
erkännande tillsammans med medlemsstaterna. 
37. Den europeiska volontärverksamhet som detta förslag vill främja utgör en bördig 
jordmån för initiativ: den är avsedd att främja företagaranda både inom sociala 
projekt och inom projekt av ekonomisk karaktär, och till och med startandet av 
företag. Ett gemenskapsprogram som Europeiska volontärtjänsten, som avser att 
hjälpa ungdomar in i arbetslivet kan inte upphöra i det ögonblick som dess 
verksamhet börjar bära frukt. Därför måste programmet omfatta en uppföljning av 
de unga volontärernas verksamhet. 
38. Vad gäller integreringen av ungdomar i arbetslivet planeras ett nydanande 
tillvägagångssätt. Ett särskilt system bör införas för att stödja ungdomarna när de 
efter avslutad tjänstgöring söker arbete, vill skapa någon typ av ny ekonomisk 
verksamhet eller hitta till rätta i utbildningssystemen. 
39. Ur denna synvinkel kan partnerna - både mottagar- och utsändarprojekten- fungera 
som handledare. Denna handledning, som kan skötas av en person, ett företag, en 
sammanslutning, skall finnas på plats för att hjälpa de ungdomar som vill företa 
någon typ av verksamhet med att lösa de problem som deras projekt kan stöta på. 
Mänskligt och logistiskt stöd till projekt utgör de mest direkta formerna av hjälp. 
Ofta räcker det med information om någon kontakt med en ny partner för att en 
miljö som verkar negativ till initiativet skall te sig helt annorlunda. 
40. Dessutom anser kommissionen att man så långt det är möjligt bör utveckla 
möjligheterna till att de insatser som detta program stödjer och lokala 
sysselsättningsinitiativ kompletterar varandra. De lokala initiativen skulle till 
exempel erbjuda nya arbetstillfällen, så att ungdomar med en volontärtjänstgöring 
bakom sig skulle kunna ta tillvara den 
13 
förvärvade erfarenheten. Denna investering i framtiden kan i många fall bli ett 
medel för att få till stånd en integrering på lång sikt. 
Rörlighet 
41. I kommissionens arbetsdokument "Riktlinjer för en europeisk volontärtjänst" 
beskrivs under punkt II ett antal hinder av administrativ och juridisk natur, som 
står i vägen för ungdomarnas deltagande. Det fleråriga program som är föremål 
för detta förslag till beslut grundar sig på artikel 126 i Fördraget om Europeiska 
gemenskapen, i vilken all harmoniscring på detta område utesluts, och programmet 
kan därför inte lösa de problem som dessa olika hinder skapar, och vilka bromsar 
utvecklingen av en europeisk volontärtjänst på gränsöverskridande nivå. Lösningen 
på dessa problem ligger huvudsakligen hos medlemsstaterna. Kommissionens 
grönbok "Grundutbildning, vidareutbildning, forskning - hinder mot rörlighet över 
gränserna" borde också kunna bidra till debatten beträffande volontärernas fria 
rörlighet. 
42. De ingående diskussionerna om olika sidor av problemen i samband med 
uppehållstillstånd, social trygghet och obligatoriska avgifter inom ramen för en 
europeisk volontärtjänst, bland annat de bilaterala samtal som kommissionen 
anordnade med medlemsstaternas delegationer, visar all medlemsstaterna i det 
stora flertalet fall kan anta administrativa bestämmelser för att undanröja vissa 
hinder och göra den europeiska volontärtjänsten tillgänglig för ett maximalt antal 
ungdomar. I denna anda har kommissionen valt ett pragmatiskt och progressivt 
tillvägagångssätt och formulerat del utkast till uttalande som finns i bilagan till 
förslaget till beslut. Detta utkast till uttalande innebär ett starkt engagemang från 
medlemsstaternas sida. 
43. Av föregående kapitel framkommer tydligt att den europeiska volontärtjänsten för 
ungdomar är ett utbildningsprojekt som syftar till att bidra till de unga 
volontärernas personliga utveckling genom deras deltagande i insatser till förmån 
för det lokala samhället. Den europeiska volontärtjänsten kan alltså på intet sätt 
betraktas som avlönat arbete. Detta innebär också att förhållandet mellan 
volontären och mottagarprojektet inte på något sätt kan liknas vid förhållandet 
mellan arbetstagare-arbetsgivare. Programmet, i den form det föreslås i detta 
dokument, garanterar att de unga volontärerna inte riskerar att medföra kostnader 
för mottagarlandet. Kommissionen avser att i detta sammanhang teckna 
försäkringsavtal för att undvika eventuella problem och garantera det sociala 
skyddet för alla unga volontärer som deltar i programmet. 
44. Det är med ledning av detta som medlemsstaterna bör överväga administrativa 
och juridiska bestämmelser som erkänner den specifika ställningen för de unga 
volontärer som deltar i programmet Europeisk volontärtjänst. I vissa 
medlemsstater finns redan lösningar. Det utbyte av erfarenhet och goda rutiner 
som programmet vill främja kan äga rum även på detta plan, till förmån för 
ungdomarna. 
45. Kommissionen anser att medborgare i länder utanför gemenskapen som har 
uppehållstillstånd i en medlemsstat bör fä rätt till samma underlättade rörlighet 
som medborgarna i medlemsstaterna, även om man bör överväga särskilda 
föreskrifter, bland annat vad gäller social trygghet och uppehållstillstånd. 
14 
Samarbetet med länder utanför gemenskapen 
46. Samarbetet med länder utanför gemenskapen kommer främst att omfatta de länder 
med vilka gemenskapen har slutit associeringsavtal. Utvidgningen av 
volontärtjänsten till verksamhet utanför gemenskapen kommer att ske progressivt 
och med ledning av en särskild utvärdering. Utvecklingen kommer att vara olika 
beroende på det geografiska området. Allmänt sett kan man urskilja fyra 
kategorier: 
1) De associerade länderna och länderna som har sökt medlemsskap. 
2) Tredj el änderna i Medelhavsområdet. 
3) Utvecklingsländerna: Afrika, Västindien, Stillahavsområdct, Latinamerika 
och Asien. 
4) Övriga länder: OSS, icke-associerade länder i Central- och Östeuropa, 
Sydafrika, f.d. Jugoslavien. 
47. När det gäller den första kategorin har man, i de Europaavtal eller 
tilläggsprotokoll till dessa som har undertecknats med de associerade länderna, 
redan fastställd principen för dessa länders deltagande i de gemenskapens program 
som har juridisk grund. De länder som så önskar kan alltså delta på grundval av 
de villkor som fastställs i associeringsavtalen. 
48. Vad beträffar tredjeländerna i Medelhavsområdet omfattas redan ungdomsutbytet 
av Meda-förordningen och Barcelonaförklaringen. 
49. Vad gäller övriga länder bör den europeiska volontärtjänsten övervägas från fall 
till fall med hänsyn till de rådande politiska förhållandena i varje land. Europeiska 
ungdomsorgansalioncr och olika sammanslutningar är redan verksamma i 
Sydafrika, f.d. Jugoslavien och i de länder som omfattas av programmen PHARE 
och TACIS, samt i Latinamerika, Asien och utvecklingsländerna. 
15 
V. PROGRAMMET 
50. Kommissionen föreslår att rådet och Europaparlamentet fattar ett beslut, som 
grundar sig pä artikel 126 i fördraget, om upprättandet av det fleråriga 
programmet "Europeisk volontärtjänst". Förslaget syftar till att man pä ett 
progressivt och planerat sätt utvecklar programmet, för att säkerställa kvaliteten 
och den kvantitativa effekten vid programmets slut. På nuvarande stadium går 
kommissionen inte in i de operativa detaljerna, men vill upprätta ramar som 
möjliggör den flexibilitet som är nödvändig för att hålla sig nära ungdomarnas och 
de andra samarbetspartnernas situationer. I detta sammanhang bör det betonas att 
programmet bör genomföras med ledning av lärdomarna från pilotverksamhet och 
analysen av förhandsbedömningen. Erfarenheterna visar dessutom, vilket betonas 
i de första slutsatserna i den lägesrapport om pilotverksamheten som bifogas detta 
dokument, att programmet till stor del måste genomföras på ett decentraliserat 
sätt, med utgångspunkt nerifrån och upp, för att det skall möta behoven hos 
aktörerna på fältet. 
51. Som betonades i förhandsbedömningen innebär ett program som berör personlig 
utveckling ett individualiserat tillvägagångssätt. De individuella valen måste få 
stöd i ett förfarande som kan förena ungdomarnas behov, insatserna inom 
volontärtjänsten och projektens behov. Detta konstaterande bekräftas även i 
pilotverksamheten. Det är också av denna anledning - vilket är i enlighet med 
förhandsbedömningens analys som bekräftas i de första resultaten från 
pilotverksamheten - som programmet är strukturerat på så sätt att det kan möta 
ungdomarnas individuella behov. I programmet ingår olika former av 
volontärtjänst och med olika varaktighet, samt möjligheten att förena olika 
utbildningsval (artikel 1 och 2 i förslaget till beslut). Programmets fem delar 
(bilaga till förslaget till beslut) är alltså utformade på ett integrerat sätt, de utgör 
en helhet och inte en samling enstaka insatser eller åtgärder. 
52. I programmets centrum står insatser inom den europeiska volontärtjänsten som 
utförs inom unionen av ungdomar i åldern 18-25 år, bosatta i gemenskapen. 
Långfristiga insatser utgör den viktigaste delen. De kompletteras med kortfristiga 
insatser, tack vare vilka tillgängen till denna typ av verksamhet kan utvidgas och 
ungdomarna kan bli medvetna om vilken potential det finns i denna typ av 
verksamhet. 
53. Dessutom kommer både lång- och kortfristig verksamhet att planeras tillsammans 
med de länder utanför unionen med vilka gemenskapen har slutit associerings- och 
samarbetsavtal. Denna verksamhet kommer att utvecklas progressivt. 
54. Slutligen föreslås det tre andra typer av insatser: stöd till nydanande nätverk för 
att på lämpligaste sätt möta ungdomarnas aktuella behov; stöd till initiativ- och 
företagaranda för att stödja tillvaratagandet av den förvärvade erfarenheten; samt 
kompletterande åtgärder i syfte att utveckla kvaliteten och den europeiska 
dimensionen i alla insatser som ingår i programmet. 
55. Med ledning av kommissionens insatser inom utbildning, yrkesutbildning och 
ungdomsfrågor, men även med ledning av analysen och rekommendationerna i 
förhandsbedömningen och de första resultaten från pilotverksamheten, föreslår 
kommissionen aktiva åtgärder för att underlätta deltagandet för ungdomar som 
stöter på de största svårigheterna när det gäller att delta i handlingsprogram såväl 
på gemenskapsnivå som på nationellt, regionalt eller lokalt plan, av kulturella, 
sociala, ekonomiska, fysiska eller geografiska skäl. Kommissionen föreslår också 
att man gör ansträngningar för att försäkra sig om att programmet inte upprepar 
eller förstärker bristen på jämställdhet mellan män och kvinnor (artiklarna 1 och 
4 i förslaget till beslut). 
Dessutom bekräftar pilotverksamheten att det är nödvändigt att ha decentraliserade 
strukturer genom vilka man kan utveckla ett gemensamt tillvägagångssätt. I ljuset 
av detta har medlemsstaterna kunnat föreslå strukturer som har fått i uppdrag att 
genomföra den decentraliserade delen av pilotverksamheten. Vad gäller samarbetet 
med medlemsstaterna har pilotverksamheten även belyst vilka bestämmelser som 
bör antas för att man skall undanröja hindren för ungdomarnas rörlighet (artikel 
7 i förslaget till beslut och utkastet till rådets resolution i bilagan). 
56. Vad beträffar den ekonomiska aspekten är det samfinansiering som gäller. Man 
kommer att vända sig till offentliga och privata fonder på såväl gemenskapsnivå 
som på nationell, regional eller lokal nivå, för att de skall bidra ekonomiskt till 
beviljandet av ett effektivt stöd som kompletterar gemenskapens bistånd. 
DELPROGRAM 1: INOM GEMENSKAPEN 
57. Detta delprogram omfattar stöd till verksamhet inom europeiska volontärtjänsten 
som utförs inom Europeiska gemenskapen av ungdomar som är bosatta i 
gemenskapen. 
58. Det framgick mycket snabbt av pilotverksamheten att enbart långfristiga insatser 
inte kan möta behoven och hindren hos olika målgrupper, och särskilt de grupper 
som har ingen eller lite erfarenhet av kontakter med andra länder, eller som inte 
har möjlighet att engagera sig i mera långfristig verksamhet. Detta bekräftas 
dessutom i resultaten av förhandsbedömningen, där man bland annat beaktar 
resultaten av gemenskapsinsatser inom utbildning, yrkesutbildning och 
ungdomsfrågor. Resultaten visar att det är viktigt att man i detta delprogram även 
förutser stöd till kortvariga insatser. Av detta skäl har kommissionen i detta 
delprogram tagit med stöd till kortfristig verksamhet. Dessa insatser kommer att 
ge ungdomarna tillfälle att bekanta sig med verksamheten inom den europeiska 
volontärtjänsten och upptäcka dess potential och inflytande. Dessutom kommer 
insatserna att ge tillgång till verksamheten åt en publik som vanligtvis inte har 
denna tillgång på grund av sin vanliga verksamhet eller sin socioekonomiska 
situation: 
Lör ungdomar, särskilt de som stöter på flest svårigheter, som aldrig fått 
någon erfarenhet pä europeiskt plan, kommer dessa insatser att bli en 
första erfarenhet och utgöra ett eventuellt steg mot mer långfristig 
verksamhet pä europeisk nivå. 
17 
Vad gäller de ungdomar som av familjeskäl, av hälsoskäl eller av 
materiella orsaker, osv. inte har möjlighet att delta i längre verksamhet kan 
dessa insatser bli ett tillfälle att delta i en verksamhet där man tar sitt 
ansvar som medborgare, och som får ett erkännande. 
59. Slutligen kommer dessa insatser att göra det möjligt för lokala projekt som har lite 
eller ingen erfarenhet på europeisk nivå att lägga grunderna för mer långfristig 
gränsöverskridande verksamhet. 
60. Till skillnad från de mer långfristiga insatserna kommer de kortfristiga insatserna 
att prioritera projekt riktade till grupper av ungdomar, utan att man för den skull 
utesluter stöd till individuell verksamhet, särskilt för verksamhet som varar längre 
än en månad. Vad gäller kortfristig verksamhet utgör deltagandet i en 
mångkulturell grupp en viktig grund för främjandet av interkulturella kontakter 
men även ett stöd - som kamratgrupp - till ungdomar som aldrig fått någon 
gränsöverskridande erfarenhet och ännu mer för missgynnade ungdomar. 
61. Det pedagogiska projekt som ligger till grund för verksamheten inom 
volontärtjänsten förutsätter rejäl förberedelse och handledning för de unga 
volontärerna, så att dessa ungdomar utan större svårigheter kan integreras i 
projekten. Vad gäller de långfristiga projekten bör man förutse särskilda insatser 
för att samla de unga volontärerna och öka den europeiska dimensionen i 
insatserna, samt särskilt främja inlärningen av språk och andra kulturer. Enligt den 
första lägesrapporten från pilotverksamheten har man redan satt igång insatser för 
förberedelse och handledning. 
62. Vad gäller uppföljning efter avslutad volontärtjänstgöring bör man även planera 
för åtgärder som kan hjälpa ungdomarna att formulera och precisera sina 
långsiktiga personliga projekt. 
DELPROGRAM 2 - LÄNDER UTANFÖR GEMENSKAPEN 
63. De insatser som föreslås i delprogram 2 är insatser inom den europeiska 
volontärtjänsten som ungdomar från gemenskapen utför i länder utanför 
gemenskapen. 
Insatserna i detta delprogram, vilket motsvarar programmets allmänna mål, syftar 
till att successivt utveckla ett samarbete med länder utanför gemenskapen. 
Samarbetet riktas även in på interkulturella erfarenheter och samarbete mellan 
unga medborgare, på förståelse, på utbyte av idéer och på fred mellan Europeiska 
gemenskapen och länderna utanför gemenskapen, på en bättre kunskap och 
medvetenhet hos Europeiska gemenskapens ungdomar om det verkliga livet i 
länder utanför gemenskapen, på att ungdomar i gemenskapen och ungdomar 
utanför den upptäcker och förstår värderingar och kulturella och sociala rikedomar 
i sina egna länder, på mångfalden av partnerskap mellan europeiska projekt och 
projekt i länderna utanför gemenskapen, men även på ett samarbete mellan 
regioner inom länderna. 
64. Med tanke pä att detta delprogram omfattar ett mycket komplext fält och att 
erfarenheten på detta område är mer begränsad än den som gäller delprogrammet 
"inom gemenskapen", föreslår kommissionen en successiv och pragmatisk 
utveckling. Lärdomarna beträffande utvecklingen av detta externa delprogram 
kommer att presenteras i en särskild utvärdering vid slutet av pilotverksamheten. 
Med ledning av detta kommer man under den första tiden att utveckla kortfristiga 
insatser och stödinsatser till initiativ som syftar till att lägga grunden till en 
betydande utveckling av långfristig verksamhet. Det specifika i dessa insatser bör 
särskilt beaktas i den kontinuerliga utvärderingen av programmen vilken omnämns 
speciellt under punkt 85. 
65. Slutligen gäller kommentarerna under punkt 59 och 60 ovan, beträffande 
förberedelse och handledning för unga volontärer, även för verksamhet i länder 
utanför gemenskapen. 
DELPROGRAM 3 - NYSKAPANDE NÄTVERK 
66. Den respons som kommissionen falt pä olika intresseförfrågningar, samt den 
mångfald av bilaterala kontakter med potentiella pilotnätverk och europeiska 
organisationer inom volontärtjänst, inom ramen för pilotverksamheten, visar att 
det är nödvändigt med ett tillvägagångssätt pä längre sikt för att främja 
diversifieringen av verksamhet som på bästa sätt kan motsvara ungdomarnas 
aktuella önskemål. Det gäller alt europeiska volontärtjänsten såväl får tillgång till 
aktiva nätverk inom en rad områden som är förknippade med social utveckling, 
som att de befintliga nätverken av volontärorganisationer lår tillgång till andra 
arbetssätt inom området. Denna diversifiering och denna tillgång betonas även i 
förhandsbedömningen. 
67. Detta delprogram gäller såväl verksamhet inom gemenskapen som insatser i länder 
utanför gemenskapen och bygger sålunda pä dessa erfarenheter. Syftet med 
delprogrammet är att ge stöd till att europeiska volontärtjänsten får tillträde till 
nätverk som är verksamma inom ett antal områden förknippade med utvecklingen 
av samhället, samt att ge uppmuntran till ansträngningar att öppna 
volontärorganisationerna och att göra deltagandet möjligt för grupper som 
representerar värderingar som ungdomarna själva prioriterar. I)c möjligheter till 
kontinuerlig utvärdering som kommer att inga i varje nätverk kommer även de att 
bidra till anpassningen av programmet och dess genomförande i linje med 
ungdomarnas aktuella önskemål. 
DELPROGRAM 4 - STÖD TILL INITIATIV- OCH FÖRETAGARANDAN 
68. Det framgick mycket snart i pilotverksamheten att de nationella myndigheterna 
och de olika operatörerna på fältet ansåg att denna aspekt utgör ett av de 
viktigaste mervärdena i europeiska volontärtjänsten. Inom ramen för 
pilotverksamheten infördes möjligheteratt testa tillämpningsföreskrifterna. Det står 
dock klart att såväl det europeiska erkännandet som uppföljningen av ungdomarna 
efter avslutad tjänstgöring kräver ett tydligt juridiskt ramverk som innebär ett 
samarbete frän medlemsstaternas sida och ett förfarande på längre sikt. Av denna 
anledning har kommissionen varit angelägen om ett särskilt delprogram i vilket 
man kan möta dessa behov. Kommissionen ägnar dessutom en artikel (artikel 8) 
i sitt förslag till beslut till frågan om erkännanden. 
I') 
Det stöd som ingår i detta delprogram utgör faktiskt en hjälp till uppföljningen av 
de unga volontärerna på grundval av de berörda ungdomarnas projekt som 
partnerna stöder. Det är alltså inte bidrag eller stipendier som beviljas direkt till 
de unga volontärerna. Dessa projekt kan ha den mest skiftande form och gälla 
startandet av företag, tagandet av initiativ eller dylikt, eller en kompletterande 
yrkes- eller akademisk utbildning .13) 
69. Vad gäller stöd till startande av företag bör man understryka att man vid ett 
sådant stöd tar hänsyn till företagarnas ålder och anser det vara en tillgång och 
inte ett handikapp. 
70. Slutligen kommer detta delprogram att även utgöra en mycket viktig indikator för 
utvärderingen av programmet vad gäller uppföljning och verkan. 
DELPROGRAM 5 KOMPLETTERANDE ÅTGÄRDER 
71. I pilotverksamheten och förhandsbedömningen belyser man nödvändigheten av att 
inom ramen för programmet införa vissa kompletterande åtgärder. I 
förhandsbedömningen betonas bland annat nödvändigheten av att på såväl 
centraliserad som decentraliserad nivå utveckla system för stöd vid rekrytering, 
förberedelse och handledning av volontärerna, samt mekanismer för att söka 
partner till projekt och organisationer. Man rekommenderar även att det i 
programmet ingår en insats för att uppmuntra samarbetet på lokal, regional och 
nationell nivå mellan institutioner/organisationer och mellan olika sektorer 
(partnerskap). I den första lägesrapporten från pilotverksamheten finns de första 
anvisningarna i denna riktning. De åtgärder som ingår i delprogram 5 syftar 
således till att stödja utveckling av kvaliteten och den europeiska dimensionen i 
alla insatser som ingår i programmet. De gäller förberedelse och handledning, stöd 
till utveckling av europeiska partnerskap, information och utvärdering beträffande 
alla aspekter som berör insatserna i programmet och deras effekter. I detta syfte 
föreslås tre insatser: 
5.1. Förberedelse och handledning 
5.2. Europeiska partnerskap 
5.3. Information och utvärdering 
20 
5.1.Förberedelse och handledning 
72. Av kontakterna med operatörer på olika nivåer inom ramen för pilotverksamheten 
har det mycket snabbt framgått att det är nödvändigt att olika pedagogiska 
medarbetare (handledare, kontaktpersoner) och projektledare får möjlighet att 
förvärva de nödvändiga verktygen och kunskaperna för handledning och 
förberedelse av unga volontärer i ett internationellt sammanhang. Som det framgår 
av nedanstående stycken, kommer punktverksamheten att genomföras inom ramen 
för pilotverksamheten. Dock står det klart att det rör sig om ett behov som endast 
kan mötas i ett flerårigt program, som möjliggör ett långsiktigt tillvägagångssätt. 
De insatser som planeras i detta stycke är ett svar på detta behov. 
Det finns två målgrupper: 
- pedagogiska medarbetare 
- ledare för europeiska projekt 
73. Dessutom bör man även ge stöd och prioritet åt framställning av pedagogiskt 
material som är särskilt anpassat till såväl långfristiga som kortfristiga insatser 
inom den europeiska volontärtjänsten, både inom och utanför gemenskapen. 
Pedagogiska medarbetare 
74. Särskilda pedagogiska medarbetare krävs för handledningen för unga volontärer 
i långfristiga projekt och även för mottagarprojekten. Med dessa avses 
handledare för unga volontärer inom mottagarprojekten, 
kontaktpersoner som står utanför mottagarprojekten, på lokal, regional eller 
nationell nivå. 
75. Mottagarprojekten bör kunna säkerställa en handledning för unga volontärer under 
deras tjänstgöring. I detta sammanhang bör det understrykas att denna handledning 
bör utföras av personliga handledare som ansvarar för det pedagogiska och 
personliga stödet till de unga volontärerna under deras tjänstgöring. 
76. Som komplement till denna handledning bör man i varje medlemsstat införa 
system som står utanför mottagarprojektet och i vilka det ingår kontaktpersoner 
som i all förtrolighet kan lösa de olika svårigheter som såväl ungdomarna som 
deras handledare och de ansvariga för mottagarprojektet kan stöta på. 
77. Handledarna och kontaktpersonerna spelar alltså en central roll för framgången 
och kvaliteten i den europeiska volontärverksamheten. Ur denna synvinkel är det 
särskilt delprogram 5.1. som avser att ge handledarna och kontaktpersonerna 
möjlighet att förvärva de nödvändiga kunskaper och verktyg som behövs för 
handledning för ungdomar i ett internationellt sammanhang, särskilt i långfristiga 
insatser. 
21 
Ledare för europeiska projekt 
78. Framgången med projekt inom europeiska volontärtjänsten beror även på 
kvaliteten på ledningen. Lokala projekt som vill delta i programmets verksamhet 
har ofta lite eller ingen erfarenhet vad gäller ledning av gränsöverskridande 
projekt. Av denna anledning anser kommissionen att det är väsentligt att införa 
möjlighet till utbildning på europeisk nivå för att denna målgrupp skall kunna få 
den erfarenhet och de instrument som är nödvändiga för förvaltning av sådana 
projekt. 
5.2. Partnerskap 
79. För närvarande bekräftas det i pilotverksamheten att de lokala projekten, som 
ligger till grund för den europeiska volontärtjänsten, ofta saknar de europeiska 
kontakter som de skulle behöva för att själva kunna få tag i potentiella 
samarbetspartner. Pilotverksamheten gör det möjligt att punktvis möta detta behov 
och att pröva vissa operativa mekanismer som kan visa sig passa. Dock 
framkommer det tydligt att det rör sig om ett arbete på mycket lång sikt som 
kräver särskilda åtgärder, vilka inte är möjliga inom pilotverksamhetens medel och 
ramar, och för vilka en tydlig löptid och juridisk ram bör fastställas. 
Kommissionen har följaktligen fastställt en särskild insats som kompletterande 
åtgärd inom det förslagna programmet. 
Denna verksamhet i programmet syftar inte till att upprepa stöd och initiativ som 
redan finns på annat håll vad gäller stöd till lokal utveckling (Leda osv), eller till 
europeiska partnerskap mellan samhällen (vänortssystemet, osv). Gemenskapen vill 
mot bakgrund av resultaten i förhandsbedömningen bidra till medlemsstaternas 
insatser för att skapa partnerskap på lokal, regional eller nationell nivå mellan 
aktörer i den offentliga och privata sektorn, som är inriktade på europeiska 
volontärtjänsten och skulle kunna ha formen av gränsöverskridande partnerskap. 
Genom denna verksamhet vill man också underlätta och främja upprättandet av 
dessa gränsöverskridande partnerskap. 
80. Stödet till förberedelsen, igångsättandet och genomförandet av sådana partnerskap 
är väsentligt, eftersom lokala projekt ofta inte har de europeiska kontakter som 
behövs för att de själva skulle kunna få tag i potentiella samarbetspartner. 
81. Dessutom, vilket framkommer av förhandsbedömningen, bör man få till stånd 
mekanismer som underlättar för olika partner att få kontakt med varandra för att 
bland annat få ett maximalt deltagande av små sammanslutningar på lokal nivå 
och av ungdomar som inte tillhör några föreningar. Vissa vägar som 
pilotverksamheten valt syftar till att skapa sådana förutsättningar. Det är mot 
bakgrund av detta som kommissionen riktar sin insats både mot specialiserade 
organisationer och på upprättandet av pilotnätverk. 
5.3. Information, utredning och utvärdering 
82. Samarbetet pä europeisk nivå inom information, utredning och utvärdering är 
avgörande för att gemenskapens insats skall bli framgångsrik. Som det framgår 
av förhandsbedömningen bör man skapa ett system i vilken såväl insamling som 
spridning av uppgifter beträffande genomförandet kan ske kontinuerligt. 
83. Vad gäller information, bör man främja och stödja införandet av system som på 
lokal, regional och nationell nivå gör det möjligt för största möjliga antal 
ungdomar att få tillgång till information och rådgivning beträffande programmets 
olika aspekter, däribland de juridiska och administrativa aspekterna. Som det 
framgår av förhandsbedömningen bör man prioritera mekanismer som är enkla och 
lättillgängliga, av typen "lokal informationspunkt", men även i detta sammanhang, 
främja många olika informationskanaler, såväl offentliga som privata, 
kommersiella och offentliga kanaler som massmedia, kommuner, fritids- och 
arbetsmarknads information och andra platser dit ungdomar söker sig, detta för att 
nå de ungdomar som inte ingår i de sedvanliga nätverken av föreningar eller 
organisationer. Som det också betonas i förhandsbedömningen bör spridningen av 
information om de senaste årens verksamhet inom den europeiska volontärtjänsten, 
och särskilt om pilotverksamheten göra det möjligt, genom debatter och utbyte av 
erfarenheter, att bidra till att tydliggöra det europeiska mervärdet i den föreslagna 
verksamheten. 
84. Utredningarna kommer att belysa ett antal aspekter i samband med programmets 
mål, och särskilt aspekterna i samband med utövandet av ett ansvarsfullt 
medborgarskap och integreringen av ungdomarna i arbets- och samhällslivet. 
Dessutom, vilket understryks i förhandsbedömningen, bör det inom ramen för 
detta delprogram även ingå genomförbarhetsstudier beträffande volontärtjänst som 
ungdomarna själva utför. 
85. I förhandsbedömningen betonas mycket riktigt de problem med utvärdering som 
allmänt uppstår i nydanande program. Vad gäller programmet Europeisk 
volontärtjänst noteras det i rapporten att dessa problem är större i och med att 
resultaten och förfarandena i programmet inte är av påtaglig natur. Begrepp som 
till exempel förstärkning av personlig utveckling eller främjande av ett ansvarsfullt 
medborgarskap är verkligen svära att använda operativt. 
86. Rapporten anger också att det föreslagna programmet bör ses i samband med 
andra program for ungdomar och särskilt Ungdom för Europa-programmet. Ur 
denna synvinkel, och för att följa rekommendationerna i förhandsbedömningen, 
anser kommissionen att det vore lämpligt att inom ramen för delprogram 5.3. som 
en del av utvärderingen av del fleråriga programmet förbereda en mer allmän 
utvärderingsram för de program som berör ungdomar. Kommissionen anser också 
att utvärderingen av pilotverksamheten bör ses som en del av utvärderingen av 
programmet. I artikel 10 i förslaget till beslut föreskrivs det att man under det 
andra verksamhetsåret skall lägga fram för Europaparlamentet och rådet en 
utvärderingsrapport som skall tjäna som underlag för eventuella nya riktlinjer och 
bestämmelser för genomförandet. 
87. Slutligen upprepar kommissionen rekommendationerna från förhandsbedömningen, 
nämligen att betona vikten av att ungdomar med olika ursprung deltar i 
utvärdcringsförfarandet, och att de olika partnerna i ett tidigt skede deltar i 
utarbetandet av ramen för utvärderingen av programmet. 
FÖRSLAG TILL EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT 
om gemenskapens handlingsprogram "Europeisk volontärtjänst för ungdomar" 
EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR FATTAT 
DETTA BESLUT 
med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 
126 i detta, 
med beaktande av kommissionens förslag,1 
med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande,2 
med beaktande av Regionkommitténs yttrande,1 
i enlighet med det förfarande som fastställs i artikel 189b i fördraget,4 och 
med beaktande av följande: 
Europeiska rådet i Essen (9-10 december 1994) och i Cannes (26-27 juni 1995) 
underströk nödvändigheten av att vidta nya åtgärder som skall underlätta för ungdomar 
i Europa att integreras i samhället och i yrkeslivet. 
I de slutsatser som presenterades av Europeiska rådet i Florens (21-22 juni 1996), 
underströks vikten av att underlätta de ungas inträde i samhälls- och arbetslivet och idén 
med en europeisk volontärtjänst ansågs intressant. 
Rådet bad kommissionen att föreslå konkreta åtgärder för att underlätta ett 
gränsöverskridande samarbete inom den europeiska volontärtjänsten . 
Rådet understryker i sin resolution av den 5 oktober 1995 om samarbete med länder 
utanför gemenskapen när det gäller ungdomsfrågor att samarbetet med länder utanför 
gemenskapen med vilka gemenskapen har slutit associations- eller samarbetsavtal6 bör 
förstärkas, särskilt inom volontärtjänsten. 
Den 25 och 26 juni 1984 bad Europeiska rådet medlemsstaterna att vidta nödvändiga 
åtgärder för att uppmuntra ungdomar att delta i projekt som organiseras av gemenskapen 
utanför dess gränser och rekommenderade medlemsstaterna att, som ett av målen för 
Slutsatserna vid rådets möte för ungdomsministrarna den 30 november om att uppmuntra till 
volontärtjänst för ungdomar, I-XiT nr C 348, 9.12.1994. 
IXil nr C 296, 10.11.1995. 
^bi 
socialpolitiken, införa social trygghet för ulvecklingsvolontärer eller förbättra denna om 
den uppvisar brister. 
Europaparlamentet har också vid åtskilliga tillfällen, och särskilt i sin resolution av den 
22 september 1995 om skapandet av en europeisk civiltjänst, gett sitt stöd åt inrättandet 
av en volontärtjänst på gemenskapsnivå7. 
Volontärtjänstverksamhct bedrivs redan nu på olika sätt i flera medlemsstater och en rad 
icke-statliga organisationer är verksamma inom detta område. 
Denna verksamhet till trots, är antalet åtgärder med volontärtjänst över gränserna relativt 
begränsat. 
Det finns anledning att skapa nya möjligheter att genomföra och dela med sig av 
erfarenheter och goda rutiner och lör att främja nya partnerskap. 
I januari 1996 startades en pilotverksamhet som fortfarande pågår och vars syfte bland 
annat är att testa villkoren för ett decentraliserat genomförande av långfristig 
volontärtjänst med sikte pä det framtida fleråriga programmet. I en första lägesrapport 
lämnas en redogörelse för pilotverksamhetens resultat. 
En oberoende förhandsbedömning har gjorts för ett flerårigt volontärtjänstprogram enligt 
de principer som kommissionen utvecklat för den andra etappen av programmet SEM 
2000 ("Sound and efficient management")8. 
Pä grundval av både den första lägesrapporten och förhandsbedömningen, är det redan 
nu möjligt att fastställa programmets juridiska och finansiella struktur samt ramarna för 
dess förvaltning. Kommissionen kommer att i de diskussioner som enligt 
medbcslutsprincipen föregår förslaget till beslut fullt ut ta hänsyn till de resultat för 
pilotverksamheten som presenteras efter halva tiden (andra rapporten) liksom till 
verksamhetens slutgiltiga resultat och kommer om sä behövs att föreslå ändringar i 
förslaget, särskilt vad gäller verksamheten i länder utanför gemenskapen. 
Ett antal juridiska hinder finns för inrättandet av volontärtjänsten. 
Följaktligen kan genom detta beslut en gemenskapsram skapas vars syfte är att övervinna 
dessa hinder och underlätta gränsöverskridande verksamhet inom volontärtjänsten. 
Ungdomarnas deltagande i verksamhet inom volontärtjänsten är att se som en lärorik 
erfarenhet som kan underlätta deras inträde i samhälls- och arbetslivet. 
Det finns anledning att stärka förbindelserna mellan de åtgärder som bedrivs inom ramen 
för detta program och de som bedrivs inom socialpolitiken, bland annat de insatser för 
ungdomar vad gäller utbildning och tillgång till arbete som görs av Europeiska 
socialfonden (både allmänt och genom gemenskapsinitiativet Employment-Youthstart), 
B4- 1127/95 (pe 193.734) 
SI.k 595 1814/5 
-?c 
kampen mot rasism och främlingsfientlighet samt samarbetet med länder utanför 
gemenskapen. 
För att denna övergång till samhälls- och arbetslivet skall bli lättare, finns det anledning 
att se på hur den europeiska volontärtjänsten och lokala syssclsättningsiniliativ kan 
komplettera varandra. 
Den europeiska volontärtjänsten kan vara ett svar på nya sociala behov och kan också 
visa på nya verksamhetsområden och yrkesmöjligheter. 
Deltagandet i de åtgärder inom volontärtjänsten som avses i detta beslut görs på en helt 
frivillig basis. Det betyder att verksamheten ej bedrivs i vinstsyfte och att förhållandet 
mellan volontären och det mottagande projektet inte på något sätt liknar det som råder 
mellan arbetsgivare och anställd. 
De ungdomar som deltar i volontärtjänstprogrammet kommer att ha tillräckliga tillgångar 
för sitt uppehälle och kommer således inte att ge upphov till kostnad av detta slag för 
mottagarlandet. 
Verksamheten inom den europeiska volontärtjänsten skall inte ersätta medlemsstaternas 
militärtjänst, alternativa vapenfria tjänst eller obligatoriska civiltjänst. Verksamheten får 
ej heller ersätta potentiellt eller befintligt avlönat arbete. 
Ansökan om deltagande i den europeiska volontärtjänsten är utan några begränsningar 
öppen för alla ungdomar som är bosatta i en medlemsstat. 
Man bör också underlätta för unga medborgare från länder utanför gemenskapen och som 
har uppehållstillstånd i en medlemsstat att delta i den europeiska volontärtjänsten. 
Det är nödvändigt att man vid genomförandet av detta program följer de decentraliserade 
strukturer som medlemsstaterna skapat i nära samarbete med de nationella myndigheter 
som är ansvariga för ungdomsfrågor, på ett sådant sätt att gemenskapsinsatsen stödjer och 
kompletterar den nationella verksamheten i enlighet med subsidiaritetsprincipen som 
fastställs i artikel 3 b i fördraget. 
I sitt meddelande av den 13 juni 1995 om "En europeisk strategi för att främja lokala 
utvecklings- och sysselsättningsinitiativ" uppger kommissionen att de lokala utvecklings-
och sysselsättningsinitiativen ökar inom hela Europeiska unionen eftersom de i så hög 
grad fyller nuvarande behov. 
Verksamheten inom den europeiska volontärtjänsten är en angelägenhet för de lokala och 
regionala myndigheterna, både för att de har en roll att spela när det gäller direkt stöd till 
projekten och för att de kan lämna upplysningar på lokal nivå och följa upp de ungdomar 
som är klara med sin volontärtjänst. 
Arbetsmarknadens parter har en viktig uppgift att fylla när det gäller den europeiska 
volontärtjänsten, både när det gäller att se till att verksamheten inte ersätter potentiella 
eller befintligt avlönat arbete och när det gäller att se till att åcn erfarenhet ungdomarna 
KOM (95) 273 
7£ 
får följs upp så att den blir ett viktigt bidrag till deras integrering i samhälls- och 
arbetslivet. 
I EES-avtalet föreskrivs ett utökat samarbete på utbildnings- och ungdomsområdet 
mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater å ena sidan och EFTA-länderna 
och länderna som ingått EES-avtalet å andra sidan. Enligt artikel 4 i protokoll 31 skall 
EFTA-länderna och länderna som ingått EES-avtalet från och med den 1 januari 1995 
kunna delta i alla gemenskapsprogram på utbildnings- och ungdomsområdet som har 
antagits eller redan är verksamma. 
Programmet "Europeisk volontärtjänst för ungdomar" är öppet för deltagande från de 
associerade länderna i Central- och Östeuropa enligt de villkor som fastställs i 
Europaavtalen eller i tilläggsprotokollen om deltagande i gemenskapsprogrammen som 
har ingåtts eller skall ingås med dessa länder. Programmet är öppet för deltagande från 
Cypern och Malta genom tilläggsanslag enligt samma regler som tillämpas på EFTA-
länderna och enligt förfaringssätt som det återstår att besluta om tillsammans med dessa 
länder. 
I Associations- och samarbetsavtalen ingår möjligheten till ungdomsutbyten. 
I detta dokument fastställs för hela programmets varaktighet de ekonomiska ramar som 
utgör en prioriterad referens för budgetmyndigheten inom ramen för det årliga 
budgetförfårandet enligt punkt 1 i Europaparlamentets, rådets och kommissionens 
gemensamma uttalande av den 6 mars 1995. 
(iemenskapens finansiella åtaganden gäller till 1999 och kommer att behöva revideras för 
den period som följer efter detta datum. 
Ett avtal träffades den 20 december 1994 om ett modus vivendi mellan 
Europaparlamentet, rådet och kommissionen angående åtgärderna för antagande av 
rättsakter enligt det förfarande som anges i artikel 189 b i fördraget. 
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. 
Artikel 1 
Inrättandet av programmet "Europeisk volontärtjänst for ungdomar" 
1. Genom detta beslut inrättas gemenskapens handlingsprogram "Europeisk 
volontärtjänst för ungdomar", enligt beskrivningen som återfinns i bilagan och 
nedan betecknat "program", för verksamhet med europeisk volontärtjänst för 
ungdomar inom gemenskapen och i länder utanför gemenskapen. 
Programmet antas för perioden den 1 januari 1998 till den 31 december 2002. 
2. Detta program överensstämmer med målen för de allmänna riktlinjer för 
samarbete pä ungdomsomrädet som fastställs i programmet Ungdom för Europa 
(artikel 1. andra stycket). Programmet utgår frän principen om lika möjligheter för 
l,(,l nr 1. I, 3.1.1994. 
2.X 
kvinnor och män och har till syfte att främja en ökad rörlighet för unga européer, 
och som aktiva samhällsmedborgare, ge dem möjlighet till en lärorik erfarenhet 
inom flera verksamhetsområden och, genom att de deltar i gränsöverskridande 
allmännyttig verksamhet, uppmuntra dem att aktivt bidra till den europeiska 
integrationen och till samarbetet mellan Europeiska unionen och länder utanför 
gemenskapen. 
Artikel 2 
Ramar-mål-medcl 
1. Detta program, som bygger på ett intensifierat samarbete mellan medlemsstaterna, 
erbjuder unga européer en adekvat lärorik erfarenhet som sträcker sig över 
gränserna och ger erfarenhet och färdigheter så att de unga kan bli 
ansvarskännande samhällsmedborgare och integreras i samhälls- och arbetslivet. 
2. I enlighet med den allmänna målsättning som anges i artikel 1 har därför följande 
särskilda mål fastställts för detta program: 
a) Att göra det möjligt för ungdomar som bor i en medlemsstat att i 
större utsträckning - under längre eller kortare tid - delta i 
gränsöverskridande verksamhet i det allmännas tjänst inom 
gemenskapen och i länder utanför gemenskapen. 
b) Att främja en lärorik erfarenhet godkänd på europeisk nivå. 
c) Att uppmuntra de ungas initiativ- och företagaranda så att deras 
inträde i samhälls- och arbetslivet underlättas och de kan bidra till 
att uppfylla programmets mål. 
d) Att verka för att alla ungdomar får möjlighet att delta i 
programmet. 
3. I enlighet med den allmänna målsättning som anges i artikel 1 och de särskilda 
mål som anges i det andra stycket, fastställs därför följande allmänna riktlinjer för 
detta program: 
a) Att stödja gränsöverskridande verksamhet - under längre eller 
kortare tid - i det allmännas tjänst inom gemenskapen och i länder 
utanför gemenskapen. 
b) Att stödja näverk för nyskapande initiativ, särskilt på det sociala 
området, inom miljö och kultur samt i kampen mot alla former av 
utslagning. 
c) Att stödja projekt som möjliggör att vunnen erfarenhet utnyttjas 
och att de unga volontärerna fortsatt följs upp. 
VÙ 
d) Att verka för att de pedagogiska medarbetarna och ledarna för de 
europeiska projekten förbereds och ges kunskaper, särskilt i språk, 
interkultur och handledning av ungdomsvolontärerna, särskilt under 
långtidsprojekten, sä att de unga volontärerna kan erbjudas en 
högkvalitativ verksamhet som uppfyller programmets mål. 
e) Att arbeta för kvalitet på all programverksamhet och utveckling av 
dess europeiska dimension samt att bidra till samarbete på 
ungdomsområdet genom att stödja medlemsstaternas ansträngningar 
att förbättra tjänster och åtgärder som gagnar den europeiska 
volontärtjänsten. Detta kan särskilt ske genom åtgärder som syftar 
till att ge de unga information om programmets målsättningar samt 
genom utredningar och en kontinuerlig utvärdering som gör det 
möjligt att anpassa programmets riktlinjer och genomförande till 
vissa målgruppers behov. 
Artikel 3 
Finansiella bestämmelser 
Beloppet för genomförandet av hela programmet har fastställts till 60 miljoner ecu 
för perioden 1998-1999 och motsvarar de nuvarande finansiella perspektiven. 
Förslag kommer att utarbetas i enlighet med bestämmelserna i artikel 10 för att 
fastställa beloppet som skall täcka programmets tre sista år (2000-2002). 
Budgetmyndigheten skall bestämma vilka belopp som finns att tillgå varje år inom 
ramen för de finansiella perspektiven. 
Artikel 4 
Aktiva åtgärder som skall underlätta tillträde till programmet 
Särskild tonvikt skall läggas vid att ge alla ungdomar, utan inskränkningar, 
tillträde till programmets verksamhet. 
Kommissionen och medlemsstaterna skall se till att särskilda ansträngningar görs 
för att programmet skall bli tillgängligt för de ungdomar som av kulturella, 
sociala, fysiska, ekonomiska eller geografiska skäl har de största svårigheterna att 
delta i de olika program som finns såväl på gemenskapsnivå som på nationell, 
regional och lokal nivå. Ansträngningarna skall göras i förhållande till de 
svårigheter den här målgruppen möter. 
Artikel 5 
Associerade länders deltagande 
Programmet är öppet för deltagande från de associerade länderna i Central- och 
Östeuropa, enligt villkoren i de Europaavtal med tillhörande tilläggsprotokoll som skall 
slutas eller har slutits med dessa länder rörande gemenskapsprogrammen. Programmet är 
öppet för deltagande från Cypern och Malta på basis av en extra tilldelning av medel, 
enligt samma regler som de som tillämpas på EFTA-länderna och enligt förfaringssätt 
som det återstår att besluta om tillsammans med dessa länder. 
Artikel 6 
Samband med andra gemenskapsåtgärder och samarbete med behöriga 
internationella organisationer 
Kommissionen och medlemsstaterna skall se till att programmet kompletterar och 
är förenligt med andra åtgärder som medlemsstaterna och gemenskapen vidtar för 
ungdomar. 
Kommissionen och medlemsstaterna skall också främja samarbetet mellan detta 
program och de insatser som genomförs av behöriga internationella organisationer, 
i synnerhet Europarådet. 
Artikel 7 
Samarbete med medlemsstaterna 
1. Kommissionen och medlemsstaterna skall vidta de åtgärder som krävs för att 
utveckla strukturer på europeisk, nationell, regional och lokal nivå så att 
programmets mål kan förverkligas, för att underlätta ungdomars och andra 
deltagares tillträde till programmet pä lokal nivå, se till att den utvärdering och 
uppföljning som fastställs i programmet görs samt att principerna för samråd och 
urval tillämpas. 
2. Varje medlemsstat skall vidta de åtgärder som krävs för att möjliggöra för 
ungdomarna att utan svårigheter delta i programmet. De bör bland annat se till att 
de unga beviljas uppehållstillstånd i mottagarlandet under volontärtiden och att de 
får behålla sina rättigheter, särskilt när det gäller social trygghet. 
Artikel 8 
Erkännande 
De unga volontärerna skall fä ett europeiskt intyg, utställt av kommissionen i samarbete 
med medlemsstaterna, av vilket det framgår att de deltagit samt vilka kunskaper och 
erfarenheter de förvärvat under volontärtiden. 
> 
Artikel 9 
Kommitté 
1. Kommissionen skall genomföra programmet i enlighet med detta beslut. 
2. För detta ändamål skall kommissionen biträdas av en kommitté bestående av tvä 
företrädare per medlemsstat och med en företrädare för kommissionen som 
ordförande. 
3. Enligt det förfarande som anges i punkt 4, skall kommissionens företrädare föreslå 
kommittén ett förslag till åtgärder angående 
kommitténs arbetsordning, 
den årliga arbetsplanen för genomförandet av åtgärderna i programmet, 
den allmänna jämvikten mellan programmets olika delprogram, 
kriterier för den ungefärliga fördelningen av anslagen mellan 
medlemsstaterna, 
föreskrifter för kontroll och utvärdering av programmet. 
4. Kommittén skall avge ett yttrande om de förslag till åtgärder som avses i punkt 
3 inom en tidsfrist som ordföranden kan låstställa med hänsyn till hur brådskande 
ärendet i fråga är. Yttrandet skall avges med majoritet enligt de bestämmelser som 
fastställs i artikel 148.2 i fördraget för de beslut som rådet skall anta efter förslag 
från kommissionen. Vid röstningslorfarandet inom kommittén skall rösterna från 
medlemsstaternas företrädare vägas i enlighet med bestämmelserna i nämnda 
artikel. Ordföranden får inte rösta. 
De åtgärder som kommissionen beslutar om skall börja gälla omgående. Om 
åtgärderna inte överensstämmer med kommitténs yttrande, skall emellertid 
kommissionen omedelbart underrätta rådet om detta. I så fall gäller följande: 
a) Kommissionen kan skjuta upp tillämpningen av de åtgärder som den 
beslutat om i två månader räknat från det datum då rådet underrättades. 
b) Rådet kan inom samma tidsfrist och med kvalificerad majoritet fatta ett 
annat beslut. 
5. Kommissionen kan dessutom rådfråga kommittén om alla frågor rörande 
programmets genomförande. 
6. Kommissionens företrädare skall lämna ett förslag till åtgärder till kommittén. 
Kommittén skall yttra sig över förslaget inom en tidsfrist som ordföranden kan 
fastställa med hänsyn till hur brådskande ärendet ifråga är och om nödvändigt 
genom omröstning. 
*v 
Yttrandet skall tas till protokollet. Varje medlemsstat har dessutom rätt att kräva 
att dess ståndpunkt återfinns i protokollet. 
Kommissionen skall ta största möjliga hänsyn till kommitténs yttrande och skall 
underrätta kommittén om hur den har tagit hänsyn till yttrandet. 
Artikel 10 
Uppföljning och utvärdering 
1. Så snart detta beslut träder i kraft skall kommissionen vidta nödvändiga åtgärder 
för att säkerställa en kontinuerlig uppföljning och utvärdering av programmet med 
hänsyn tagen till den huvudsakliga målsättning som fastställs i artikel 1, till de 
särskilda mål som anges i bilagan samt till eventuella anvisningar från den 
kommitté som inrättats enligt artikel 9. 
2. Under programmets andra verksamhetsår skall kommissionen förelägga 
Europaparlamentet och rådet en utvärderingsrapport, som skall tjäna som underlag 
för eventuella nya riktlinjer och bestämmelser för genomförandet samt för nya 
kostnadsramar som skall gälla programmets tre sista år. 
3. Mot bakgrund av denna utvärderingsrapport och kommissionens förslag, kan 
Europaparlamentet och rådet utnyttja möjligheten att ändra programmet, utöka 
vissa åtgärder och planera nya. 
Artikel 11 
Detta beslut träder i kraft samma dag som det offentliggörs i Europeiska gemenskapernas 
officiella tidning. 
Utfärdat i , den 
Av Europaparlamentet Av rådet 
Ordförande Ordförande 
VI 
BILAGA 
För att uppmuntra ungdomars rörlighet, göra dem till aktiva samhällsmedborgare, få dem 
att delta konkret i en europeisk solidaritet och integrera dem i samhälls- och arbetslivet, 
har kommissionen för avsikt att understödja verksamhet med europeisk volontärtjänst 
inom gemenskapen och i länder utanför gemenskapen, uppföljning av denna verksamhet 
och åtgärder för europeiskt samarbete i syfte att förbättra kvaliteten och öka den 
europeiska dimensionen. 
De allmänna principer som utgör grunden för gemenskapsåtgärden är följande: 
Lokala partnerskap mellan olika offentliga eller privata aktörer som berörs 
av ungdomarnas integrering i samhälls- och arbetslivet. 
Gränsöverskridandc partnerskap mellan motlagarprojekt - godkända av 
medlemsstaterna och kommissionen - och utsändarprojekt. 
Garanti när det gäller förberedelser och handledning av de unga 
volontärerna, materiella villkor, försäkringar och social trygghet. 
Handledare inom mottagarprojekten har en viktig roll att spela inte bara 
när det gäller att leda ungdomsvolonlärerna, men också när det gäller att 
värdera och erkänna de förvärvade kunskaperna och förbereda en 
uppföljning av verksamheten. 
Värdering och erkännande av den lärorika erfarenheten. 
Uppföljning av ungdomsvolontärerna och tillvaratagande av de förvärvade 
' kunskaperna. 
Kommissionen organiserar därför detta program som består av fem delprogram. De fem 
delprogrammen står i förbindelse med varandra och erbjuder all den flexibilitet som 
behövs för att de skall svara mot de berörda ungdomarnas behov pa bästa möjliga sätt. 
DELPROGRAM 1 INOM GEMENSKAPEN 
1. Gemenskapen kommer att stödja gränsöverskridande långfristiga projekt (i princip 
från sex månader till ett år) och kortfristiga projekt (i princip från tre veckor till 
tre månader) som gör det möjligt för ungdomar - mellan 18 och 25 år - som bor 
i en medlemsstat att aktivt delta i verksamhet som svarar mot samhällets behov 
inom olika områden (socialt, miljö, kultur...) och som direkt kan höja 
livskvaliteten för de mottagande befolkningsgrupperna. Projekten syftar till att ge 
de unga en lärorik erfarenhet och kontakt med andra kulturer samt till att ge dem 
inspiration till nya idéer och uppslag i en interkulturell miljö. 
2. Det stöd som beviljas under detta delprogram bör inte överstiga 50 % av de totala 
utgifter som beviljas programmet med förbehåll enligt artikel 3. 
3. Enligt artikel 4.2 i beslutet skall ansträngningar göras för att programmet skall bli 
lilliiänuliul för de ungdomar som har svårigheter av kulturella, sociala, 
V? 
ekonomiska, fysiska, psykiska eller geografiska skäl. Ansträngningarna skall göras 
i förhållande till de svårigheter den här målgruppen möter när det gäller att delta 
i befintliga handlingsprogram. För detta kan ett finansiellt stöd beviljas som 
överstiger de 50 % som anges under punkt 2 eller, om så krävs, stöd till andra 
insatser som kan underlätta för denna målgrupp att delta i programmet, 
förberedelse- och uppföljningsåtgärder inbegripet. 
4. Stöd kommer att ges till: 
LÅNGFRISTIG VERKSAMHET 
5. Vid långfristig verksamhet kommer tonvikten att läggas vid att ungdomarna får 
en meritgivande erfarenhet inom ramen för den europeiska volontärtjänsten och 
genom en uppföljning av ungdomarnas insatser. 
6. Gemenskapen kommer att se till att ett erkännande på europeisk nivå av de 
förvärvade kvalifikationerna görs efter avslutad verksamhet. 
ÅTGÄRDER FÖR FÖRBEREDELSER OCH HANDLEDNING 
7. Åtgärder (särskilt språkliga och interkulturella) som syftar till att stärka 
verksamhetens europeiska dimension, till att innan avresan förbereda de unga 
volontärer som skall vara verksamma under lång tid och att främja deras 
integrering i samhälls- och arbetslivet både under volontärtiden och efter det att 
den har avslutats. 
8. Åtgärder (särskilt utbildning i att utforma projekten) som syftar till att underlätta 
inrättandet av uppföljningsprojekt för unga volontärer efter det att deras 
europeiska volontärtjänst har avslutas. 
VERKSAMHET UNDER KORT TID 
9. Gemenskapen kommer att stödja gränsöverskridande korttidsprojekt som syftar till 
att konkret göra de unga medvetna om vilken påverkan på deras liv sådana 
insatser kan få samt till att göra alla projektdeltagare förtrogna med begreppet 
aktivt medborgarskap. 
10. Projekten riktas i första hand till grupper av ungdomar. Stöd till ett individuellt 
deltagande i ett mottagarprojekt kan också komma i fråga beroende på projektets 
längd, dess natur eller den unga volontärens speciella inriktning. 
DELPROGRAM 2 LÄNDER UTANFÖR GEMENSKAPEN 
1. Gemenskapen kommer att stödja gränsöverskridande långfristiga projekt (i princip 
från sex månader till ett år) och kortfristiga projekt (i princip från tre veckor till 
tre månader) som gör det möjligt för ungdomar - mellan 18 och 25 år - som bor 
i en medlemsstat att i länder utanför gemenskapen aktivt delta i verksamhet som 
svarar mot samhällets behov inom olika områden (socialt, miljö, kultur...) och som 
direkt bidrar till att höja livskvaliteten för de mottagande befolkningsgrupperna. 
Projekten syftar till att ge de unga en lärorik erfarenhet och kontakt med andra 
12 
U 
kulturer samt till att ge dem inspiration till nya idéer och uppslag i en 
interkulturell miljö. 
2. Det stöd som beviljas under detta delprogram skall i princip täcka utgifterna för 
verksamhet för ungdomar som bor i medlemsstaterna. 
3. Stöd kommer att ges till: 
LÅNGFRISTIG VERKSAMHET 
4. Vid långfristig verksamhet kommer tonvikten att läggas vid att ungdomarna får 
en meritgivande erfarenhet inom ramen för den europeiska volontärtjänsten och 
genom en uppföljning av ungdomarnas insatser. 
5. Gemenskapen kommer att se till att ett erkännande på europeisk nivå av de 
förvärvade kvalifikationerna görs efter avslutad verksamhet. 
ÅTGÄRDER FÖR FÖRBEREDELSER OCH HANDLEDNING 
6. Åtgärder som gör det möjligt att bygga eller förstärka de grunder som krävs för 
utvecklandet av gränsöverskridande projekt inom den europeiska volontärtjänsten 
i länder utanför gemenskapen, i synnerhet projekt som pågår under en längre tid. 
7. Åtgärder (särskilt språkliga och interkulturella) som syftar till att stärka 
verksamhetens europeiska dimension, till att innan avresan förbereda de unga 
volontärer som skall vara verksamma under lång tid och till att främja deras 
integrering i samhälls- och arbetslivet både under volontärtiden och efter det att 
den har avslutats. 
8. Åtgärder (särskilt utbildning i att utforma projekten) som syftar till att underlätta 
inrättandet av uppföljningsprojekt för unga volontärer efter det att deras 
europeiska volontärtjänst har avslutas. 
VERKSAMHET UNDER KORT TID 
9. Gemenskapen kommer att stödja gränsöverskridande korttidsprojekt som syftar till 
att konkret göra de unga medvetna om vilken betydelse för deras liv en sådan 
verksamhet kan få samt till att ge alla projektdeltagare kunskap om begreppet 
aktivt medborgarskap. 
10. Projekten riktas i första hand till grupper av ungdomar. Stöd till ett individuellt 
deltagande i ett mottagarprojekt kan också komma i fråga beroende på projektets 
längd, dess natur eller den unga volontärens speciella inriktning. 
DELPROGRAM 3 NYDANANDE NÄTVERK 
1. Stöd kommer att ges till åtgärder för nydanande nätverk, särskilt på det sociala 
området, inom miljö och kultur samt när det gäller kampen mot olika former av 
utslagning. 
2. Detta stöd gäller såväl nydanande nätverk mellan initiativ inom gemenskapen som 
i länder utanför gemenskapen. 
3. Stödet till dessa nydanande nätverk är tänkt att täcka å ena sidan verksamhet som 
sådan inom den europeiska volontärtjänsten, vilken anordnas av dessa nätverk, och 
å andra sidan en integrering av den europeiska volontärtjänsten i dessa nätverk. 
DELPROGRAM 4 STÖD TILL INITIATIV- OCH FÖRETAGARANDA 
1. Stöd kommer att kunna ges till projekt som syftar till att konkret ta till vara den 
erfarenhet som ungdomarna förvärvat inom den europeiska volontärtjänsten och 
att på så sätt främja deras integrering i samhälls- och arbetslivet. 
2. Ungdomarna får genom stödet möjlighet att utveckla sin initiativ- och 
företagaranda genom att 
starta projekt för kompletterande utbildning, 
utveckla en liknande volontärtjänst som den som fullgjorts, 
börja med ekonomisk verksamhet, inbegripet startandet av företag. 
3. Vid projektverksamheten bör särskild möda ägnas ät att engagera partner 
(offentliga och/eller privata) vars uppgift skall vara att stödja, hjälpa och tjäna 
som fadder ät ungdomarna vid deras inträde i samhälls- och arbetslivet. 
DELPROGRAM 5 KOMPLETTERANDE ÅTGÄRDER 
5.1 Förberedelser och organisation 
1. Utöver den egentliga volontärtjänsten kommer stöd också att ges åt åtgärder vars 
syfte är att stödja de pedagogiska medarbetarna och ledarna för de europeiska 
projekten i deras arbete. Dessa åtgärder inbegriper verksamhet såväl inom 
gemenskapen som i länder utanför gemenskapen. Åtgärderna syftar dels till att 
garantera kvaliteten pä innehållet i programverksamheten och dels till att utveckla 
metoder för värdering och erkännande. 
2. Med pedagogiska medarbetare menas de personer som under volontärtjänsten 
fungerar som ledare för de unga volontärerna vid mottagarprojektet och de 
personer som fungerar som kontaktpersoner åt ungdoms volontärerna och projekten 
inom ramen för nationella, regionala eller lokala stödstrukturer. 
Särskild möda kommer att ägnas åt de projekt som har ingen eller liten erfarenhet av 
verksamhet över gränserna. 
14 
U 
Pedagogiska medarbetare 
3. Insatser som syltar till att stödja de pedagogiska medarbetarna i deras roll som 
organisatörer och ledsagare åt de ungdomar som är verksamma i 
gränsöverskridande volontärtjänst. 
Ledare för de europeiska projekten 
4. Insatser som syftar till att förbättra projektledarnas förmåga att fullgöra sina 
administrativa uppgifter inom ramen för ett europeiskt projekt (genomförande och 
uppföljning ur finansiell och administrativ synvinkel, rättsliga aspekter ) 
5.2 Partnerskap 
1. Gemenskapen kommer att stödja insatser som syftar till att lä till stånd 
partnerskap på nationell, regional eller lokal nivå - mellan olika offentliga eller 
privata aktörer - som är inriktade på europeisk volontärtjänst och partnerskap över 
gränserna. 
2. Stöd kommer att ges ät insatser som syftar till att underlätta och främja inrättandet 
av gränsöverskridandc partnerskap mellan nationella, regionala eller lokala aktörer 
som vill samarbeta inom ramen för detta program, antingen inom gemenskapen 
eller i länder utanför gemenskapen. 
3. Särskild möda kommer alt ägnas åt de projekt/lokala initiativ som har ingen eller 
liten erfarenhet av (eller kontakter med) europeiska projekt. 
5.3 Information , utredning och utvärdering 
1. Stöd åt insatser som syftar till att utarbeta metoder för upplysning och rådgivning 
på nationell, regional, lokal eller transnationell nivå för att programmets mål skall 
kunna förverkligas. 
2. Vad gäller utredningen och utvärderingen av programmets målsättningar, kommer 
kommissionen att särskilt vinnlägga sig att om göra analyser och sprida 
information samt att främja gemenskapssamarbetet inom detta område. 
Kommissionen skall tillsammans med medlemsstaterna ansvara för att en 
kontinuerlig uppföljning och utvärdering görs av programmet i syfte att efter hand 
göra eventuella justeringar. 
15 
V? 
UTKAST TILL RÅDETS RESOLUTION 
Rådet anser att följande åtgärder bör vidtas för att ett effektivt genomförande av 
programmet "Europeisk volontärtjänst för ungdomar" skall kunna garanteras. 
A. Uppehållstillstånd 
Med hänsyn tagen till att deltagarna i den europeiska volontärtjänsten inom programmets 
ram har tillräckliga tillgångar för sitt uppehälle och tillräcklig social trygghet och därför 
inte blir någon belastning för mottagarlandet, skall medlemsstaterna vidta de åtgärder som 
krävs för att deltagarna 
* när det gäller medlemsstaternas medborgare: 
automatiskt skall kunna få uppehållstillstånd, 
* när det gäller medborgare från länder utanför gemenskapen som har 
uppehållstillstånd i en medlemsstat: 
utan svårighet skall kunna få uppehållstillstånd, och om så krävs visum, för den 
tid volontärtjänsten varar, och när de återvänder efter att ha fullgjort sin 
volontärtjänst, skall de också ha rätt till uppehållstillstånd i den medlemsstat där 
de normalt är bosatta, 
* när det gäller medborgare från länder utanför gemenskapen som är bosatta 
i ett land utanför gemenskapen: 
på ett enkelt sätt skall kunna uppfylla de formaliteter som krävs för att få 
uppehållstillstånd, och om så krävs visum, för den tid volontärtjänsten varar. 
B. Social trygghet 
1. Allmänna villkor 
Medlemsstaterna skall se till att de unga volontärer som deltar i programmet skall 
ha en tillräcklig social trygghet under den tid som den europeiska volontärtjänsten 
varar. 
Medlemsstaterna skall vidta alla åtgärder som krävs för att de unga volontärerna 
som deltar i programmet - medborgare i en medlemsstat eller medborgare från 
länder utanför gemenskapen med uppehållstillstånd i en medlemsstat - skall 
behålla sin sociala rättigheter under den tid som den europeiska volontärtjänsten 
varar, inklusive rätten till eventuella icke-bidragspliktiga förmåner. 
2. Särskilda villkor 
Med hänsyn tagen till att verksamheten med europeisk volontärtjänst för 
ungdomar är en lärorik erfarenhet inom ramen för ett informellt 
utbildningsprogram, skall medlemsstaterna vidta alla åtgärder som krävs 
a) när det gäller rätten till arbetslöshetsunderstöd 
för att de som är arbetssökande - medborgare i en medlemsstat eller 
medborgare i ett land utanför gemenskapen, men bosatta i en medlemsstat 
- skall få behålla rätten till arbetslöshetsunderstöd efter fullgjord 
volontärtjänst och att de under den tid som volontärtjänsten varar skall 
vara undantagna från skyldigheten alt stå till arbetsmarknadens förfogande. 
b) när det gäller familjeförmåner 
för att de unga volontärernas föräldrar - medborgare i en medlemsstat eller 
medborgare i ett land utanför gemenskapen, men bosatta i en medlemsstat 
- skall ha fortsatt rätt till familjeförmåner. 
C. Obligatoriska skatter och avgifter 
Medlemsstaterna skall bemöda sig om att vidta alla åtgärder som krävs för att den 
europeiska volontärtjänsten för ungdomar inte skall betraktas som en avlönad verksamhet 
eller anställning och för att verksamheten inte skall omfattas av skatt eller sociala 
avgifter. 
17 
V) 
Europeisk volontärtjänst 
för ungdomar 
Flerårigt program för europeisk volontärtjänst 
Finansieringsöversikt 
1. Åtgärdens beteckning 
Europeisk volontärtjänst 
2. Berörd budgetpost 
B3-1011 
3. Rättslig grund 
Artikel 126 i Fördraget om Europeiska unionen. 
Europaparlamentets och rådets beslut nr 97/... av den... 
4. Beskrivning av åtgärden 
4.1 Allmänt mål 
Följande förslag till program syftar till att underlätta utvecklingen av 
volontärtjänstverksamhet för ungdomar mellan 18 och 25 år i Europeiska unionen 
och tredje land (associerade länder, Medelhavsländer, utvecklingsländer osv.). 
Programmet för europeisk volontärtjänst kommer att göra det möjligt att ge 
ungdomar en lärorik erfarenhet som godkänns på europeisk nivå (europeisk 
kvalitetsmärkning) och som erkänns av samhälls- och näringslivets aktörer. De 
enheter som tar emot ungdomarna kommer att dra nytta av detta i form av 
kortfristig (3 veckor - 3 månader) eller långfristig volontärtjänstverksamhet (6 -
12 månader). Verksamhet kommer bl.a. alt genomföras inom följande områden: 
assistans, sociala tjänster, miljöskydd, bevarande och vård av kulturarvet, kamp 
mot droger, kamp mot rasism och främlingsfientlighet och konstnärlig, idrottslig 
eller kulturell verksamhet. 
Genom denna verksamhet som följer andra än de traditionella grund- eller 
yrkesutbildningsvägarna kommer ungdomarna att erbjudas ett unikt sätt att 
integreras i samhället, samtidigt som de får möjlighet att aktivt medverka till 
integrationen av Europa, särskilt till uppbyggnaden av en europeisk identitet och 
ett europeiskt medborgarskap, samt att medverka till solidaritet mellan EU och 
tredje land. 
Programmet delas in i fem delprogram. I de fyra första deltar ungdomarna direkt i 
- läng- eller kortfristig volontärtjänstverksamhet inom EU med ungdomar 
som är bosatta i EU (delprogram 1 ), 
2 
- lång- eller kortfristig verksamhet i tredje land där ungdomar från EU 
deltar (delprogram 2); den kortfristiga verksamheten skulle kunna samla 
ungdomar från olika medlemsstater i samma projekt i ett tredje land, 
- volontärtjänstverksamhet inom ramen för nyskapande nätverk inom olika 
områden knutna till samhällsutvecklingen (delprogram 3), och 
- projekt för uppföljning av volontärtjänstverksamheten, i form av stöd till 
initiativförmåga och företagaranda, som en förlängning av den erfarenhet 
som vunnits under volontärtjänstverksamheten (delprogram 4). 
Det femte delprogrammet består av en rad kompletterande åtgärder för att främja 
programmets genomförande och för att stödja kvalitetsutvecklingen och den 
europeiska dimensionen (förberedelse/handledning, samordning, information, 
studier, utredningar, partnerskap). 
4.2 Period som omfattas av åtgärden och bestämmelser om förnyelse eller 
förlängning 
Femårigt älgärdsprogram (1998-2002). 
Förnyelse och revidering med hänsyn till de resultat som påvisas när programmet 
utvärderas. 
5. Klassificering av utgifter och inkomster 
5.1 Ickc-obligatoriska utgifter 
5.2 Differentierade anslag 
5.3 Typ av inkomster som avses 
Inga 
6. Typ av utgifter och inkomster 
I allmänhet och i de flesta projekt kommer man att tillämpa principen om bidrag till 
samfinansiering tillsammans med andra finansieringskällor inom den offentliga eller 
privata sektorn (medverkande institutionella partnerskap: icke-statliga organisationer, 
lokala organ, enskilda initiativ, företag) med upp till 50 % av de maximala kostnaderna. 
u 
Ett högre stödbelopp skulle eventuellt kunna vara berättigat när ungdomar deltar som har 
svårt att få tillgång till befintliga åtgärdsprogram eller för ett projekts nyskapande 
karaktär. 
I undantagsfall: eventuella bidrag med över 50 % för informationsverksamhet eller 
utredningar som genomförs av utomstående personer samt for stödverksamhet till 
initiativförmåga och företagaranda. 
7. Budgetkonsekvenser 
7.1 Metod för att beräkna åtgärdens totala kostnad (samband mellan de 
enskilda kostnaderna och den totala kostnaden) 
7.1.1. Beräkningsmetod och typ av verksamhet 
Beräkningsmetoden for åtgärdens totala kostnad grundar sig pä dels en 
beräkning av enhetskostnaderna för varje planerad åtgärd med hänsyn till 
deras specifika karaktär, dels på hur ofta de förväntas återkomma eller på 
omfattningen. Den totalkostnad som krävs för åtgärden följer således av 
att man tillämpar dessa enhetskostnader på den verksamhet som kan 
uppskattas pä ett strängt kvantitativt sätt (punkt 1 nedan), eller genom 
exlrapolering av uppgifter frän pågående pilotverksamhet och uppgifter 
frän bi verksamhet som genomförts inom ramen för gemenskapens 
program för utbyte och rörlighet för den verksamhet som definieras enligt 
omfång (punkt 2 nedan). 
1. Ett kvantitativt tillvägagångssätt kan användas för följande 
verksamhet: 
- Lång- och kortfristig volontärtjänstverksamhet i EU. 
- Lång- och kortfristig volontärtjänstverksamhet i tredje 
land. 
- Volontärtjänstverksamhet inom ramen för nyskapande 
nätverk. 
- Stöd till intiativförmåga och företagaranda. 
Förberedande verksamhet och handledning för 
pedagogiska medarbetare och personer som leder projekten 
(handledare, samordnare, rådgivare). 
L 
2. Ett övergripande tillvägagångssätt är lämpligare for följande 
verksamhet: 
- Partnerskap 
- Utredningar, information, utvärdering. 
- Strukturer för samordning och genomförande av 
programmet (såväl centraliserade som decentraliserade). 
7.1.2. Samlade cnhctskostnadcr 
Läng- och kortfristig volontärtjänstverksamhet inom och utom EU 
För denna verksamhet är grundprincipen att gemenskapen bidrar med en 
samfinansiering som i princip inte får överstiga 50 % av projektets totala 
kostnader. 
Vad beträffar verksamhet i det delprogram som gäller tredje land kommer 
anslagen från programmet Europeisk volontärtjänst endast att täcka 
utgifter knutna till unga volontärer som är bosatta i ett EU-land. 
Långfristig verksamhet 
Kommissionens ekonomiska stöd kommer att användas till att 
samfinansicra följande bidragsberättigade utgifter i samband med en 
volontärtjänstperiod: 
- Ersättning till unga volontärer 
- Utgifter för försäkringar som omfattar skydd vid sjukdom, 
olycksfall, invaliditet och ansvar. 
-Logi 
- Kost 
Förberedande verksamhet (särskilt språkstudier och 
interkulturella studier) 
- Resekostnader 
- Administrativa kostnader och kostnader för uppföljning 
(handledning och stöd på plats) under hela volontärtjänstgöringen, 
samt diverse kostnader (särskilda kostnader inom ramen för 
programmet). 
u 
Kommissionens ekonomiska bidrag lär inte överstiga 50 % av projektets totala budget. 
På grundval av pilotverksamheten har följande beräkningar gjorts över genomsnittliga 
kostnader: 
EU/långfristig verksamhet 
Ersättning till volontärer 
Försäkringskostnader 
Logi 
Kost 
förberedelser 
Resekostnader 
Uppföljning, 
administration och övriga 
kostnader 
Totalt 
Gemenskapsbidrag ECU 
2 200 
250 
2 500 
2 800 
1 400 
500 
750 
10 400 
5 200 Tredje land 
/långfristig verksamhet 
Ersättning till volontärer 
Försäkringskostnader 
Logi 
Kost 
Förberedelser 
Resekostnader 
Uppföljning, administration 
och övriga kostnader 
Totalt 
Gemenskapsbidrag ECU 
1 400 
800 
2 000 
2 200 
1 400 
1 000 
1 300 
10 100 
5 050 
Detta innebär följaktligen att den samfinansiering som inte skjuts till frän gemenskapen 
huvudsakligen skall täcka kostnader för kost och logi (beräkning av bidrag i natura). 
Gemenskapens bidrag skulle således göra det möjligt att säkerställa att vissa nödvändiga 
utgifter täcks för att genomföra projektet, d.v.s. resor, försäkringar, ersättningar, 
förberedelser och uppföljning. 
Kortfristig verksamhet 
För att minska kostnaderna kommer den kortfristiga verksamheten huvudsakligen att 
anordnas pä gruppbasis samtidigt som möjligheterna till interkulturell verksamhet 
främjas. 
Det framgår ur erfarenheten från det ungdomsutbytc som genomförts inom ramen för 
programmet Ungdom för Europa att utgifterna, exklusive försäkringar och resor, for en 
person uppgår till omkring 25 ecu/dag. Pä grundval av en genomsnittlig period på 60 
danar uppgår kostnaderna för uppehälle samt for programmet per volontär således till 
6 
1 500 ecu. Den totala enhetskostnaden för den kortfristiga verksamheten blir följaktligen 
denna: 
EU/kortfristig 
verksamhet 
Uppehalls/programkostn. 
Resekostnader 
Försäkringar 
Totalt 
Gemenskapsbidrag ECU 
1 500 
500 
100 
2 100 
1 050 Tredje land 
/kortfristig verksamhet 
Uppehalls/programkostn. 
Resekostnader 
Försäkringar 
Totalt 
Gemenskapsbidrag ECU 
1 500 
1 000 
200 
2 700 
1 350 
Nyskapande nätverk 
Det belopp som krävs för detta delprogram framgår ur erfarenheten från de pilolnätverk 
som inrättades inom ramen för pilotverksamheten för en europeiskt volontärtjänst. På 
grund av deras specifika karaktär (nyskapande och experimentell dimension; integrerade 
projekt när det gäller förberedelser, uppföljning, handledning och utvärdering) blir 
kostnaden per volontär mycket högre. Utifrån de första nätverk som inrättades inom 
ramen för pilotverksamheten kan man beräkna alt gemenskapens bidrag för denna typ av 
verksamhet kommer att uppgå till 8 000 ecu när detta beräknas på grundval av ett 
fyrtiotal volontärer per nätverk. Enhetskostnaden per nätverk uppgår således till 320 000 
ecu. 
Stöd till initiativförmåga och företagaranda 
Genomsnittligt stöd för en vidareutbildningskurs: 4 000 ecu (möjligt referensbelopp = det 
genomsnittliga beloppet för utbildningsstöd till arbetssökande i Frankrike 1996: 5,31 
miljarder francs för 236 000 praktikplatser, dvs. 22 500 FRF per praktikplats eller 3 468 
ecu). 
Genomsnittligt stöd till ny verksamhet eller genomförande av ett initiativ: Med tanke på 
att dessa initiativ kommer att vara mer komplexa att genomföra än en utbildningsinsats 
har man även utgått från att detta stöd skulle kosta mer. Den beräknade enhetskostnaden 
uppgår således till 6 000 ecu. 
Kompletterande åtgärder 
LnL 
Handledningen: Den erfarenhet som vunnits sedan pilotverksamheten inleddes och den 
samlade erfarenheten från övriga gemenskapsinsatscr gör det möjligt att: 
- beräkna kostnaden för systemen för det decentraliserade genomförandet 
(nationella strukturer) och för den centrala uppföljningen och 
samordningen (operationell stödstruktur) när det gäller programmen i de 
olika typerna av verksamhet som kommer att anordnas inom ramen för 
handledningen i programmet Europeisk volontärtjänst, och 
- beräkna den genomsnittliga enhetskostnaden för handledarnas, 
samordnarnas, rådgivarnas och projektledarnas pedagogiska stödåtgärder: 
30 000 ecu per 30 personers scminarie. 
Partnerskap: För att beräkna det belopp som avsatts under denna rubrik har en jämförelse 
gjorts med liknande insatser för stöd till inrättandet av nätverk och för att inleda 
samarbete mellan strukturer inom utbildnings- och ungdomsområdet. 
Information - utredningar - utvärdering: Del belopp som krävs för denna verksamhet har 
extrapolerats med utgångspunkt frän den erfarenhet som vunnits inom ramen för de 
program som utarbetats inom utbildnings- och ungdomsomrädet samt i genomförandet av 
pilotverksamheten Europeisk volontärtjänst. 
7.1.3 Förklaringar till beräkningen (delprogram 1 och 2) 
De uppskattningar som gjorts av det exakta antalet volontärer och deras 
fördelning anges i 9.1.1. 
Följande beräkningar har gjorts: 
EU: 
långfristig 
verksamhet 
1998 
1999 
EU: 
kortfristig 
verksamhet 
1998 
1999 Antal 
volontärer 
2 870 
3 575 
Antal 
volontärer 
1 080 
2 205 X 
X 
X 
X 
X 
x Enhetskostnad 
5 200 
5 200 
Enhetskostnad 
1 050 
1 050 Totalt (ecu) 
14 924 000 
18 590 000 
1 134 000 
2315250 Avrundat 
(miljoner 
ecu) 
14,9 
18,6 
1,1 
2,3 
Tredje land: 
långfristig 
verksamhet 
1998 
1999 
Tredje land: 
kortfristig 
verksamhet 
1998 
1999 Antal 
volontärer 
pm 
360 
Antal 
volontärer 
pm 
220 X 
X 
X 
X Enhetskostnad 
5 050 
Enhetskostnad 
1 350 = 
= Totalt (ecu) 
1 818 000 
297 000 Avrundat 
(miljoner 
ecu) 
1,8 
0,3 
LfL 
7.2 Kostnadernas fördelning mellan åtgärdens olika delar 
Fördelning 1998 1999 2000 2001 2002 Totalt 
Delprogram 
gemenskapen 1: Inom 
Al Långfristig verksamhet 
A2 Kortfristig verksamhet 
Totalt: delprogram 1 14,9 
1,1 
16,0 18,6 
2,3 
20,9 
Delprogram 2: Tredje land 
B1 Långfristig verksamhet 
B2 Kortfristig verksamhet 
Totalt delprogram 2 pm 
pm 
pm 1,8 
0,3 
2,1 
Delprogram 3: Nyskapande 
nätverk 
C Stöd till nyskapande nätverk 1,6 2,2 
Delprogram 4 Initiativförmåga 
och företagaranda 
D Stöd till initiativ och utbildning 
1,7 2,4 
Delprogram 5: Kompletterande 
åtgärder 
E Förberedelser och handledning 
(utbildning och samordning) 
F Partnerskap 
G Information, utredningar och 
utvärdering 
Totalt delprogram 5 3,6 
0,7 
1,4 
5,7 4,6 
1,0 
1,8 
7,4 
Totalsumma 25,0 35,0 
10 
7.3 Operativa kostnader för utredningar, experter osv. (ingår i del B i budgeten) 
(miljoner ecu) 
Studier 
Expertmöten 
Konferenser och kongresser 
Information och publikationer 
Totalt 1998 
0,4 
0,3 
0,2 
0,5 
1,4 1999 
0,6 
0,3 
0,2 
0,7 
1,8 2000 2001 2002 Totalt 
7.4 Tidsplan för åtagandebemyndiganden och bctalningsbcmyndigandcn 
Åtagandebemyndiganden 
Bctalningsbcmyndigandcn 
1998 
1999 
2000 
2001 
2002+... 
Totalt 1998 
25,0 
17,5 
7,5 
25,0 1999 
35,0 
24,5 
10,5 
35,0 2000 
-2001 
-2002 
-Totalt 
-
17,5 
32,0 
10,5 
60,0 
8. Bestämmelser om bedrägcribekämpning 
I samtliga avtal, överenskommelser och rättshandlingar som ingås mellan kommissionen 
och bidragsmottagarna föreskrivs att kommissionen och revisionsrätten i första och i 
andra led (dvs. direkt hos den som tar emot bidraget från gemenskapen eller hos 
mottagaren i andra led när en verksamhet sköts lokalt) kan genomföra en kontroll på 
platsen. I insatserna föreskrivs bland annat att de flesta mottagare är skyldiga att lämna in 
en slutrapport och en ekonomisk redovisning. Dessa analyseras dels med hänsyn till 
innehåll och bidragsberättigade utgifter i enlighet med gemenskapsbidragets mål, dels 
med hänsyn till de avtalsmässiga skyldigheterna och ekonomiska principer för sund 
ekonomisk förvaltning. 
ii 
<-, c. 
I de avtal som ingås mellan kommissionen och de organ som utsetts till att sköta den 
decentraliserade verksamheten kommer minimivillkor att införas. Ovannämnda organ 
måste införa dessa villkor i överenskommelserna med de slutliga mottagarna för att 
garantera att de slutliga mottagarnas och gemenskapens intressen i så hög grad som 
möjligt skyddas. 
9. Analys av kostnadseffektivitet 
9.1 Särskilda mål och målgrupper 
Grundläggande synpunkter 
Volontärtjänstverksamhet existerar i högre eller mindre grad i vissa 
medlemsstater, men är fortfarande begränsad när det gäller omfattning, innehåll, 
gränsövcrskridande verksamhet, konkret social integrering samt när det gäller 
ömsesidigt beroende med övriga institutionella aktörer i det civila samhället. 
Vidare finns ingen samstämmighet på gemenskapsnivå inom detta område. Om 
man istället skulle införa en europeisk dimension i verksamheten skulle detta 
betydligt kunna öka intresset for och effekterna av en sådan samstämmighet. 
Samtidigt skulle man öka ungdomars förståelse av och engagemang i den 
europeiska integrationen, vilken de i framtiden måste fortsätta och utveckla. 
Till denna avsaknad av en gemensam plan för volontärtjänst kommer ett 
konstaterande som gjorts i åtskilliga länder, nämligen ineffektiviteten i vissa 
stödåtgärder på nationell nivå till förmån för prioriterade grupper, särskilt unga. 
Det ökade antalet system leder till en ökad marginalkostnad för dessa samtidigt 
med en allt lägre marginaleffcktivilcl. 
Systemen för integrering genom sysselsättning missgynnas ibland av vissa 
oönskadc effekter: slumpmässiga effekter (åtgärd som utnyttjas av mottagare trots 
att denne skulle gjort samma sak i avsaknad av åtgärd); ersättningsåtgärder 
(utnyttjande av stöd eller ett bidrag på bekostnad av de personer som inte får 
något bidrag - ej sysselsättnings- eller verksamhetsskapande); 
överflyttningseffekter (stöd till en grupp flyttar över problemet på en annan 
grupp). Dessa tre effekter kombinerade medför en urvattning, vilket i 
sysselsättningstermcr visar sig på så sätt att antalet faktiskt skapade 
arbetstillfällen är mindre än antalet subventionerade arbetstillfällen. På grund av 
artskillnader (betoning på att skapa ny verksamhet och nya tjänster) och enskilda 
uppföljningar av den Europeiska volontärtjänstverksamheten samt på grund av 
det nära sambandet med den lokala nivån, borde dessa effekter i mindre grad 
inverka på denna verksamhet. Detta utgör en extra dragningskraft samt borgar för 
en bättre effektivitet. 
Övergripande konsekvenser 
1 programmet Europeisk volontärtjänst föreslås att man angriper problemet med 
ungdomarnas sociala integrering i arbetslivet ur ett nytt perspektiv genom att försöka 
angripa denna fråga ur en bredare synvinkel än endast ungdomarnas 
sysselsättningsmöjligheter, och genom att vidta åtgärder som direkt gynnar ungdomarna 
12 
snarare än olika aktörer eller mellanhänder (huvudsakligen ekonomiska), vilka 
traditionellt innehaft rollen som mellanhand i ungdomarnas integreringen. 
Detta tillvägagångssätt kommer att medverka till att broar upprättas mellan 
sysselsättningspolitiken och den sociala och offentliga politiken, särskilt med hänsyn till 
ungdomarna, så att man på ett bättre sätt kan ta hänsyn till förändringar på 
arbetsmarknaden (växling mellan lönearbetc, social verksamhet, fritid osv.). 
Europeiska volontärtjänstverksamheten skiljer sig från befintliga nationella system 
(stödkontrakt, utbildningsstöd, volontärverksamhet) ur många aspekter: 
Den europeiska (eller internationella, i verksamhet med tredje land) 
dimensionen. Medvärdet av ökade språkliga och interkulturella 
erfarenheter. 
Ett konkret bidrag till en aktiv utveckling av begreppet europeiskt 
medborgarskap och till att dess innehåll fastställs för och genom 
ungdomarna. 
Lokalt förankra och fä volontärens uppgifter att sammanfalla med behov 
som hittills inte tillgodoselts pä lokal nivå (skapa verksamhet). Systemets 
smidighet och anpassbarhet och kvaliteten vad gäller individuell 
uppföljning av volontären. 
Möjlighet till "återvändande" till ursprungslandet eller till att förlänga den 
erfarenhet som vunnits i mottagarlandet samt till att starta ny verksamhet 
vid periodens slut tack vare stödet till initiativ och utbildning. 
Ett system som inte endast och direkt är inriktat på möjligheter till 
sysselsättning eller på ungdomarnas kvalifikationer, utan på att generellt 
sett främja deras sociala färdigheter. Att återfå energi, en positiv attityd 
genom att äter ge de sociala banden ett innehåll genom solidaritet, 
ansvarslagande i en ovan miljö (utomlands). Del handlar om att ge 
ungdomarna en erfarenhet som uppväcker deras känsla att tillhöra en 
gemenskap, deras medvetenhet om att vara medborgare. Detta är en effekt 
som är svär att mäta i ekonomiska termer men absolut nödvändig för den 
sociala sammanhållningen. 
Förbereda ungdomarna för ett förvärvsliv som kommer att förändras och 
omformas i förhållande till det traditionella systemet som består av de 
fasta successiva etapperna utbildning, arbete, icke förvärvsarbete och 
pensionering. 
Konsekvenser på det lokala planet: skapad verksamhet, förstärkning av de 
sociala banden, frigörelse från schabloner som beror på brist på kunskap 
om andra osv. 
Begreppet kritisk massa 
För att programmet Europeisk volontärtjänst skall fä omfattande konsekvenser är det 
absolut nödvändigt att verksamheten - och i första hand antalet volontärer - uppnår en 
13 
sl 
tillräckligt hög nivå, en kritisk massa. Om inte detta sker blir insatsens konsekvenser 
otillräckliga. Antalet inblandade aktörer blir för lågt med hänsyn till den omfattande 
fråga programmet gäller (antalet mottagare och antalet möjliga institutionella partnerskap 
oproportionerligt med hänsyn till den faktiska verksamheten), den europeiska 
dimensionen och programmets egenart blir urvattnade i de talrika system som riktar sig 
till ungdomar. 
Insatsens multiplikatoreffekt kan endast utvecklas på europeisk nivå om ett minimiantal 
samarbetspartner (ungdomar, lokala förvaltningorgan, sammanslutningar, företag osv.) 
deltar. Om man kan få många att agera, skapa nytt, ändra sina vanor och att knyta nya 
partnerskap kan den planerade insatsen få betydande och varaktiga effekter, förändra 
beteenden på djupet, ingjuta en dynamik och ett oberoende i den europeiska 
volontärtjänstverksamhet som skall genomföras. 
Med tanke på programmets förutsatser (när det gäller förberedelser, uppföljning, 
anpassning till ungdomarnas behov och slutmålen), och för att den infrastruktur som skall 
inrättas skall bli lönsam, för att man skall väcka ett intresse på lokal nivå samt för att 
biverksamhet skall skapas är det nödvändigt att avsätta en betydande initial investering, 
vilket bland annat förutsätter att man tar hänsyn till att uppnå en kritisk massa av 
verksamhet. I den externa förhandsbedömning som förberedelse till detta förslag 
bekräftas att det finns en mycket omfattande vcrksamhetspotential för volontärtjänst. 
Detta bekräftas även av de inledande resultaten från pilotverksamheten (mer än 700 
projekt för mottagande - med åtskilliga projekt där flera volontärer medverkar -
registrerades under tre månader av den operationella stödstruktur som samordnar den 
decentraliserade delen av pilotverksamheten). 
Budgetkraven i samband med utgången av nuvarande finansieringsöversikt (1995-1999) 
gör det inte möjligt att uppnå denna kritiska massa. Den bör dock i konsekvensens namn 
uppnås successivt allteftersom programmet utvecklas. För de två första åren ligger de 
kvantitativa målen för unga volontärer inom följande gränser: 
År 
Antal ungdomar 1998 
4 000 - 4 400 1999 
6 500 - 7 000 2000 
-2001 
-2002 
-
Den erfarenhet som vunnits och de goda exempel som utvecklats under den 
pilotverksamhet som genomfördes av kommissionen under 1996 och 1997 skulle göra 
det möjligt att redan 1998 öka programmets omfattning. Med hänsyn till olika starttider 
(försöksstadiet) är det ett rimligt mål att för programmets första år 1998 fastställa antalet 
volontärer i en årlig takt som nästan är dubbelt så hög som under pilotverksamheten, för 
att sedan planera en ökning på omkring 50 % under följande år. 
Uppbyggandet av programmet mot en kritisk massa när det gäller skapad verksamhet och 
antalet medverkande ungdomar kommer särskilt att ske under det tredje året. Detta kan 
ske snabbt och i stor omfattning eftersom tvä års pilotverksamhet och två verksamhetsår 
lör programmet kommer att göra det möjligt att inrätta nätverk, medvetandegöra möjliga 
samarbetspartner, arbeta in infrastrukturen och att förbereda projekt med hänsyn till 
denna ökade omfattning. 
14 
Det är troligt att utvärderingen under det andra året av programmet Europeisk 
volontärtjänst kommer att påvisa behovet av att lägga tyngdvikten vid viss verksamhet, 
t.ex. utredningar om ungdom, information till ungdomar och olika aktörer, utbildning, 
inrättande av nätverk och olika slags verksamhet. Detta innebär således att man måste 
förutse en eventuell omarbetning och nyinriktning av viss verksamhet eller av vissa mål, 
samt fastställande av nya finansicringsramar för programmets fortsättning (från och med 
år 2 000). 
Kompletterande anmärkningar 
Om en omfattande verksamhet utvecklas inom ramen för programmet Europeisk 
volontärtjänst kommer prövostenen att utgöras av den verksamhet i vilken ungdomarna 
själva deltar direkt. I detta sammanhang är det intressant att inledningsvis jämföra den 
totala kostnaden för en volontär i gemenskapens budget med kostnaden for en ung person 
utanför arbetsmarknaden i de nationella budgetarna. Den genomsnittliga totala kostnaden 
i gemenskapens budget för en volontär i långfristig verksamhet uppgår till 5 200 ecu. 
Som jämförelse anges nedan några uppgifter om 
offentliga utgifter per student i EU-länderna 
Offentliga utgifter per student (1992) 
(grundläggande högskoleutbildning) 
Land 
Tyskland 
Österrike 
Belgien 
Danmark 
Grekland 
Luxemburg 
Spanien 
Finland Genomsnittlig 
kostnad (ecu) 
5 046 
4 483 
5 277 
5 169 
2 904 
6 664 Land 
Frankrike 
Irland 
Italien 
Nederländerna 
Portugal 
Förenade kungariket 
Sverige 
Icke vägd 
genomsnittskostnad Genomsnittlig 
kostnad (ecu) 
4 638 
5 600 
4 507 
6 718 
7 989 
5 485 
4 707 
Den offentliga bidragen till studenternas utgifter för uppehälle ingår inte i ovanstående belopp. 
15 
Sh 
den garanterade minimiårsinkomsten (oavsett ålder, men avser ungdomar 
som uppfyller villkoren för ersättning) 
Garanterad minimiårsinkomst 
(1992) 
Land 
Tyskland 
Österrike 
Belgien 
Danmark 
Grekland 
Luxemburg 
Spanien 
Finland Garanterad 
inkomst (ecu) 
3 096 
5 400 
4 464 
7 788 Land 
Frankrike 
Irland 
Italien 
Nederländerna 
Portugal 
Förenade kungariket 
Sverige 
Icke vägd 
genomsnittskostnad Garanterad 
inkomst (ecu) 
3 792 
3 624 
3 000 
6 396 
2 988 
4 505 
9.1.1 Delprogram 1 och 2: Lång- och kortfristig verksamhet 
I den bedömning som gjorts på förhand understryks att programmet för att vara 
sammanhängande skall grundas på ungdomarnas individuella behov och 
följaktligen ha en flexibel struktur. Med tanke på detta drar man i denna 
bedömning slutsatsen att programmet Europeisk volontärtjänst inte endast bör 
omfatta långfristig, utan även kortfristig verksamhet för att göra det möjligt för 
ungdomarna att kombinera olika möjligheter. 
Den kortfristiga verksamheten kommer att möjliggöra deltagande från ungdomar 
som har svårt att få tillgång till befintliga program (på grund av ekonomisk eller 
social situation, utbildningsnivå, handikapp osv.), och för vilka en lång 
volontärtjänstgöring inte skulle passa. I förhandsbedömningen understryks i 
själva verket att strävan att få erfarenhet av liv och verksamhet i ett främmande 
land ofta hänger samman med en lyckad utbildning och höga inkomster, samt att 
ungdomar som stöter på svårigheter (etniska minoriteter, låga inkomster) i mindre 
utsträckning deltar i volontärtjänstgöring under lång tid. 
16 
Målgrupp: Målgruppen för programmet Europeisk volontärtjänst utgörs 
huvudsakligen av europeiska ungdomar mellan 18 och 25 år. 
Även om insatsen riktar sig till hela denna målgrupp är dock målgruppens kärna 
mindre. Denna kärna utgörs av ungdomar som söker en alternativ erfarenhet 
innan de träder in på arbetsmarknaden, ungdomar som hamnat utanför de 
traditionella utbildningsvägarna, ungdomar som söker arbete, ungdomar utan 
kvalifikationer, ungdomar i utsatt läge (av geografiska, sociala, kulturella, fysiska, 
ekonomiska orsaker osv.). Med variationer mellan länderna visar olika studier 
som tas upp i denna utvärdering att 12 - 42 % av ungdomarna deltar i 
volontärtjänstverksamhet (i vidsträckt mening och utan hänsyn till varaktighet). 
Målgruppen är åtminstone lika stor som denna grupp av ungdomar som redan 
deltar i volontärverksamhet. 
Särskilda mål: Att fä europeiska ungdomar mellan 18 och 25 år som är bosatta i 
en medlemsstat att medverka i volontärtjänstverksamhet i samtliga länder i 
Europeiska unionen och i de tredje länder med vilka Europeiska gemenskapen har 
slutit associerings- eller samarbctsavtal. 
Volontärtjänstverksamheten kommer att inriktas pä att föreslå ungdomarna nya 
sätt till personlig utveckling och integrering pä arbetsmarknaden genom 
medverkan i verksamhet till förmän för de mottagande enheterna kommer att 
frigöra dem från det traditionella utbildningssystemels krav, stelhet och 
formalism och göra dem till aktörer som deltar fullt ut i denna verksamhet. 
Delprogrammet som gäller tredje land kommer att göra det möjligt att främja 
verksamhet där länder utanför gemenskapen deltar, i form av ett forum för 
ungdomarna i syfte alt främja deras solidaritet, tolerans och omtanke om andra. 
Den fördelning som uppskattats vid beräkningarna för volontärer i delprogram 1, 2 och 3 
Ar 
Kortfristig 
verksamhet 
EU 
Tredje land 
Långfristig 
verksamhet 
KU 
Tredje land 
Totalt: delprogram 1 
och 2 
Nyskapande nätverk 
Antal ungdomar 1998 
1 080 
1 080 
pm 
2 870 
2 870 
pm 
3 950 
200 
4 ISO 1999 
2 425 
2 205 
220 
3 935 
3 575 
360 
6 360 
280 
6 640 2000 
-
-
-
* 2001 
-
-
• 
-2002 
-
-
~ 
" 5 år 
-
-
• 
-
17 
^ 
Den beräknade fördelningen mellan långtidsprojekten och korttidsprojekten tenderar att 
ligga på 40/60. Fördelningen mellan projekt i EU och projekt i tredje land är i 
storleksordningen 90/10 på grund av de högre kostnaderna och de mer komplexa projekt 
som genomförs i tredje land. 
Budget: 
Budget delprogram 1 och 2 
DELPROGRAM 1 - INOM GEMENSKAPEN 
Al - LÅNGFRISTIGA 1'ROJFKT 
A2 - KORTFRISTIGA PROJIXT 
SUMMA - DF-I.PKOGRAM 1 
DELPROGRAM 2 - LÄNDER UTANFÖR UNK 
Hl - LÅNGFRISTIGA l'ROJF.KT 
B2 - KORTFRISTIGA PROJLKT 
SUMMA -DLLPROGRAM 2 
SUMMA 1998 
14,9 
1,1 
16,0 
)NEN 
pm 
pin 
pin 
16,0 1999 
18,6 
2,3 
20,9 
1,8 
0,3 
2,i 
23,0 2000 
-
-2001 
-
-2002 
-
-SUMMA 
-
-
1 dessa utgifter ingår inte de olika stödåtgärder som skall vidtas parallellt med 
programmet och som genomförs via programmets delprogram 5. 
För att begränsa kostnaderna kan det bli aktuellt att närmare knyta privata aktörer till 
programmet. Som ett exempel kan nämnas att de företag som är intresserade av den 
europeiska aspekten av den lärorika erfarenhet som man kan få tack vare projekt inom 
den europeiska volontärtjänsten för ungdomar, kommer att ha möjlighet att delta i de 
långfristiga projekten, genom att låta ungdomar bli anställda eller praktisera hos dem. 
Företagen skall dä bidra till de deltagande ungdomarnas utgifter med ett belopp som 
ligger på samma nivå som gemenskapens teoretiska bidrag. Mot denna bakgrund, skulle 
det vara lämpligt om man kunde ge de berörda företagen rätt att göra avdrag för dessa 
bidrag vid uträkningen av diverse skatter som företagen betalar för utbildning 
(lärlingsskatt, kommunal företagsskatt, 1 % utbildning o.s.v.). 
I så fall skulle kostnaderna för denna kategori ungdomar inte tas av de anslag som 
programmet har fått. Detta skulle gälla både de kostnader som är direkt knutna till 
projekten och de kostnader som hänför sig till handledning. 
Antalet deltagande ungdomar skulle på så vis kunna höjas till exempel enligt följande: 
Ar 
Antal volontärer 
varav FA I (80%) 
varav ickc-
mcdlemsstalcr 
(20 %) 1998 
100 
80 
20 1999 
250 
200 
50 2000 2001 2002 5 år 
Det är också nödvändigt att företagen bidrar till programmet på fler sätt än rent 
ekonomiskt. Det är framför allt mycket värdefullt att de engagerar sig i att följa och i 
synnerhet i att följa upp ungdomarnas arbete, genom att ge dem råd, naturaförmåner och 
genom att fungera som faddrar. Alla parter tjänar på att företagen deltar på detta sätt; 
företagen själva som ger ett konkret innehåll åt begreppet "det ansvarstagande företaget", 
miljön där ungdomarana placeras, som drar nytta av företagens integrerande roll, och 
ungdomarna själva, vars arbetskapacitet katalyseras och tillvaratas genom företagens 
engagemang. 
9.1.2. Nydanande nätverk 
Pilotverksamheten har visat, vilket bekräftades av förhandsbedömningen, att det är 
nödvändigt att stimulera de berörda organisationerna och institutionerna till att delta på 
ett nytänkande sätl, särskilt genom all försöka att anpassa sig till ungdomarnas och 
samhällets aktuella önskemal (miljön, kampen mot racism, kampen mot droger etc). 
Särskilda mål: Att intensifiera samarbetet mellan medlemsstaterna och mellan regioner 
och kommuner i olika medlemsstater (upprättande av gränsöverskridande förbindelser 
frän lokal nivå och uppåt). Att intensifiera samarbetet mellan kommissionen och 
medlemsstaterna genom utbyte av erfarenheter, utarbetande av gemensamma initiativ, 
skapande och utvecklande av kontaktnäl inom gemenskapen för stöd till ungdomar samt 
genom gemensamma åtgärder som direkt gynnar ungdomar. Att stimulera skapandet av 
nya interinstitutionella partnerskap, där sammanslutningar, kommuner och företag på 
lokal och europeisk nivå deltar. 
Målgrupp: Icke-statliga organisationer, lokala organ, "institutioner" som ingår eller som 
vill ingå i nätverk, för att genomföra gränsöverskridande volontärljänstprojekt med starka 
inslag av specifika teman eller nytänkande. 
Budget : 
Nydanande nätverk 
Antal nittverk 
Antal deltagande ungdomar (ca 40/nillverk) 
Kostnad (miljoner ecu) 1998 
5 
200 
1,6 1999 
7 
280 
2,2 2000 
-
-
-2001 
-
-
-2002 
-
-
-5 år 
-
-
-
9.1.3. Stöd till initiativ- och företagarandan 
De volontärtjänstprojekt som kan genomföras tack vare programmet har ursprungligen 
kommit till med ett långsiktigt perspektiv för ögonen. Projekten måste ge en fruktbar 
erfarenhet - utgöra en språngbräda till framtida verksamhet. I de fall då konstruktiva och 
dynamiska projekt kan uppstå till följd av volontärtjänsten är det mycket viktigt att 
initiativtagarna inte stoppas av bl.a. finansiella hinder (uppbyggnad av startkapital m.m.). 
Annars kan det bli en motsättning mellan tanken med programmet - att långsiktigt 
integrera ungdomar i varaktig verksamhet - och de resurser som står till förfogande. 
Stärkta av de kunskaper, den utbildning och del självförtroende som de deltagande 
ungdomarna kommer att samla pä sig under volontärtjänsten, kommer de att märka att 
de, tack vare delprogrammet "stöd till initiativ- och företagarandan", kan dra konkret 
nytta av erfarenheterna. 
Målgrupp: Unga som har medverkat i pilotverksamheten eller deltagit i 
volontärtjänstprogrammet. Den valda hypotesen är att ca 10% av de långfristiga 
19 
projekten och 2,5 % av de kortfristiga projekten kommer att få stöd för förlängning inom 
ramen för detta delprogram. 
Särskilda mål: Att stödja projekt och initiativ som tas av ungdomar under eller efter 
volontärtjänsten och, på grundval av resultaten av denna, göra det lättare för dem att fä 
sådan kompletterande utbildning som man under tjänstens gang upptäcker att det finns ett 
behov av. Att göra det möjligt för ungdomar att utnyttja sina erfarenheter för att fä arbete 
och for att finna sin roll i samhället m.m., och att deras erfarenheter skall erkännas med 
hjälp av ett intyg märkt med BIJ-symbolen, som de får efter volontärtjänstperioden. Att 
göra det möjligt för kommuner att föra samhällsutvecklingen framåt, stimulera nya 
sysselsättningskällor och ny samhällsverksamhet och att pröva nya sätt att integrera 
ungdomar i samhälls- och arbetslivet. 
Det kommer att finnas tvä olika slags stöd, beroende pä de lärdomar som dras och de 
personliga behov som ungdomarna identifierar efter volontärtjänstverksamheten. 
- Stöd till initiativ. Detta stöd kommer inte att utgöras av hjälp med att 
starta eget, utan kommer snarare vara en stimulans av initiativandan, för att 
övervinna enskilda starlproblem som alltför ofta avskräcker ungdomar från 
att alt ta initiativ. 
- Stöd till utbildning och vidareutbildning. Detta stöd kommer att syfta till 
alt bemöta det utbildningsbehov (ny eller kompletterande utbildning) som 
upplevs under och efter volontärtjänstperioden. 
Det kommer att fastställas urvalskriterier för val av projekt. Dessa kriterier kommer att ta 
hänsyn till projektens seriositet (dvs. sannolikheten att de kommer att visa sig 
genomförbara och varaktiga) och till deras beroende av stöd från gemenskapen (dvs. 
sannolikheten att de inle blir av utan stöd från gemenskapen). 
Budget (kostnad per enhet: stöd till utbildning 4 000 ecu, stöd till initiativ - 6 000 
ecu): 
AR 
Type d'aide 
Inilintiv 
Utbildning 
SUMMA 19 9X 
.llll.ll 
l<>5 
165 
330 Mmi 
1,0 
0,7 
1,7 19 99 
.inlal 
215 
235 
470 Mc< II 
1,4 
0,9 
2,4 20 00 
.inl.il 
" 
" Mccn 
-
-20 01 
.ini.,1 
-
-M «ii 
-
-20 02 
antal 
-
-Mccu 
-
-5 år 
anl.il 
-
-Mccu 
-
9.1.4. Kompletterande åtgärder 
Pilotverksamheten visar, vilket bekräftades av förhandsbedömningen, att det är 
nödvändigt att inom programmets ram utföra ett visst antal kompletterande åtgärder. 
Den understryker särskilt det nödvändiga i att utveckla, på central och decentraliserad 
nivå, system för rekrytering och för förberedande och rådgivning till de deltagande 
ungdomarna (på nationell nivå) samt clcaringsystem för projekten och organisationerna 
(central nivå med koppling till nationell nivå). Den rekommenderar även att det i 
programmet införs en åtgärd som gar ut på att stimulera samarbetet mellan 
institutioner/organisationer och mellan projekt (partnerskap), på lokal, regional och 
nationell nivå. 
Därutöver bekräftar pilotverksamheten att det är nödvändigt att ha decentraliserad 
organisation (utse nationella "strukturer" i varje medlemsstat) och central organisation 
20 
(inrättande av en organisation för operativt stöd). Med en sådan lösning kan ett 
gemensamt tillvägagångssätt utarbetas och de olika delprogrammen genomföras och 
samordnas (framför allt genom användning av elektroniska kommunikationsnät och 
utveckling av gemensamma dalabaser), frän europeisk till lokal nivå. 
Särskilda mål: Det kommer alltså att vara nödvändigt att stödja förekomsten av 
nationella "strukturer" med denna uppgift, genom att gemenskapen bidrar till att täcka 
driftskostnaderna för dem. 
Pilotverksamheten har inneburit att medlemsstaterna har kunnat föreslå "strukturer" som 
har fått i uppgift att genomföra det decentraliserade delprogrammet inom denna 
pilotverksamhet. Flertalet av dessa nationella "strukturer" sammanfaller med de 
nationella kontor som inrättats inom programmet Ungdom för Europa, vilket (såsom för 
övrigt redan är fallet för pilotverksamhetçn) gör del möjligt att väsentligt förbättra 
effektiviteten och sänka kostnaderna. Men eftersom ett stort antal projekt föreslås, och 
eftersom det kommer att bli nödvändigt att utföra enskilda uppföljningar i en mycket 
större utsträckning än vad som är fallet inom ungdomsutbytet, måste dessa kontors 
resurser (mänskliga och materiella) utökas avsevärt i samarbete med medlemsstaterna. 
lui organisation för samordning och operativt stöd till de nationella "strukturerna" blir 
också nödvändig på central nivä. Syftet är, i enlighet med rekommendationerna i 
förhandsbedömningen, att stimulera nätverken av nationella "strukturer", att förvissa sig 
om att deras verksamhet verkligen blir samordnad och att medverka i inrättandet av stöd-
och rädgivningssystcm, som har kapacitet att reagera lika effektivt i rutinärenden som i 
brådskande ärenden. Denna "stödstruktur", som inte kommer att omfatta tekniskt 
administrativt stöd till kommissionen, kommer att stå till de nationella organisationernas 
förfogande. Med dem skall den etablera ett nära samarbete, med uppgift att samla in, 
analysera, sammanställa och sprida olika slags information om programmets projekt. Den 
skall särskilt ägna sig åt att ta fram ett datasystem som gör det möjligt för de nationella 
"strukturerna" att bevaka utvecklingen och att få i stort sett kontinuerlig information om 
projekten (framför allt vad gäller erbjudanden och förfrågningar om att skicka iväg eller 
la emot ungdomar). 
Partnerskapen kommer att ha som syfte att främja samarbete på lokal, regional och 
nationell nivä mellan företrädare för den offentliga och privata sektorn, i frågor som rör 
den europeiska volontärtjänsten, sett ur ett gränsöverskridande perspektiv. 
Målgrupp: Målgruppen består av olika aktörer som är inblandade i genomförandet, 
ledningen, samordningen och uppföljningen av projekten. Dels nationella "strukturer" 
som utses av medlemsstaterna för att omvandla gemenskapens verksamhet till ett bestämt 
antal uppgifter (att ge stimulans till projekten, att ge information till målgrupper, att 
samordna förberedelser och ledningsarbete, att stödja och följa upp projekten, att delta i 
nätverket av kontor, att sköta förbindelser med kommuner m.m.), dels "institutionella" 
offentliga och privata samarbetspartner som skulle kunna involveras på olika nivåer 
(lokal, regional eller nationell nivå) i den europeiska volontärtjänstens 
verksamhetsområde. 
Det förberednings- och ledningsarbetc som omfattas av delprogrammet handledning har å 
sin sida som målgrupp samtliga aktörer som är involverade i startandet, genomförandet 
och uppföljningen av projekten. Dels ungdomarnas handledare, dels projektsamordnarna 
och projektledarna samt rådgivarna, utbildarna själva m.fl. 
21 
k>L' 
Delprogrammet information och utredning kommer alt vända sig till programmets hela 
målgrupp (såsom målgrupp för information respektive undersökningsobjekt lör 
utredningar). Dels europeiska ungdomar mellan 18 och 25 år, dels andra 
aktörer/ansvariga inom området ungdomspolitik. 
Budget (miljoner ecu) 
| 1998 
Delprogram 5 KOMPLETTERANDE A 
D Arbetsledning 
E Partnerskap 
F Info/utredning/upptöljn./utvärdering 
Summa delprogram 5 TGÄRDE 
3,6 
0,7 
1,4 
5,7 1999 
R 
4,6 
1,0 
1,8 
7,4 2000 
-
-2001 
-
-2002 
-
-5 år 
-
-
Beräkningen av kostnaderna för detta delprogram bygger på erfarenheterna från 
pilotverksamheten under 1996 och frän gemenskapens olika åtgärder inom utbildning och 
ungdomspolitik. Beträffande förberedelse- och handledningsarbetet bygger beräkningen 
även pä det antal personer som berörs och pä kostnaderna per enhet (se närmare nedan). 
(iemenskapens del i finansieringen av nationella och centrala samordningsorganisationer 
(som utgångspunkt har man använt linansienngsbeloppet lör pilotverksamhetens 
nationella organisationer, dvs. 1,6 miljoner ecu för 1996 samt det beviljade 
finansieringsbeloppcl för pilotverksamhetens operativa stödorganisation, dvs. 0,6 
miljoner ecu för 1996) 
Organisationer föi samordning, 
information och operativt stod 
Nationell nivå (sandin medlemsstater) 
Central nivä 
SUMMA 1998 
1,8 
0,6 
2,4 1999 
2 
0,8 
2,8 2000 
-
-
-2001 
-
-
-KM 
-
-
-SUMMA 
-
-
-
22 
L 
Utbildning: kostnad och beräkningsgrund 
Kostnad 
1998 | 1999| 2000 2001 2002 Sår 
Utbildning 
varav utb. av pedagogiskt ansvariga 
varav utbildning av samordnare 1,20 
0,60 
0,60 1,80 
0,90 
0,90 
Beräkningsgrund 
Antal seminarier for pedagogiskt ansv. 
Antal seminarier för samordnare 
Kostnad per seminarium (ecu) 1998 1999 2000 2001 2002 
20 30 -
20 30 
30000 30000 5 år 
-
9.2. Skäl för åtgärden 
9.2.1 Under rådande omständigheter med ekonomisk och social osäkerhet för många 
europeiska ungdomar (osäkerhet kring utsikter om anställning, risk för social utslagning, 
nya behov av utbildning), bör stor uppmärksamhet lästas vid övergängen till 
vuxcnäldern. Programmet för en europeisk volontärtjänst har kommit till mot denna 
bakgrund, som delas av de flesta medlemsstater. I programmet föreslås det att idén med 
en volontärtjänst skall utforskas och utnyttjas på gränsövcrskridandc nivå (både inom 
Europeiska unionen och tillsammans med ickc-mcdlcmsländer). Målet är att ge 
ungdomarna nya möjligheter att bli integrerade i arbetslivet och upptäcka vad ett 
europeiskt medborgarskap kan innebära. 
9.2.2. Sedan liera är tillbaka har kommissionen kunnat konstatera att det finns ett 
växande önskemål om konkreta åtgärder för att förbättra och utvidga den europeiska 
verksamheten beträffande volontärtjänsten för ungdomar, inom ramen för det europeiska 
samarbetet i ungdomsfrågor. Önskemålet kommer från medlemsstater, 
Europaparlamentet och från icke-statliga organisationer. Den förhandsbedömning som 
utfördes i enlighet med direktiven om SEM 2000 bekräftade att det finns förutsättningar 
för att starta ett flerårigt program för en volontärtjänst. Ett sådant program har nämligen 
stöd hos medlemsstaterna och hos de organisationer som kan komma att delta, och 
dessutom finns det ett verkligt intresse från ungdomarnas sida. 
9.2.3. Riktlinjerna i kommissionens vitbok Tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning 
och slutsatserna från mötena med Europeiska rådet i Essen (december 1994), i Cannes 
(juni 1995) och i Florens (juni 1996) understryker behovet av att stödja regionala och 
lokala initiativ, som kan skapa nya arbeten som motsvarar den nya tidens krav. Vidare 
betonades det att åtgärderna mot ungdomars sociala utslagning och utestängning från 
arbetsmarknaden behöver förstärkas, i första hand genom olika volontärtjänstprojekt. 
Kommissionen anser att de initiativ som den har för avsikt att stimulera med hjälp av 
detta förslag kan bidra till att man får upp ögonen för de nya behoven och till att man 
finner sätt att tackla dem pä. 
23 
Ll <u? 
9.2.4. Samarbetet i ungdomsfrågor sätts i ett helhetsperspektiv, i ett projekt för social 
sammanhållning. Programmet för en europeisk volontärtjänst gör det möjligt att skapa 
fler länkar mellan ungdomsverksamheter, frågan om medborgarnas delaktighet och 
problemen med integreringen av de unga i samhället. 
9.2.5. Det mångåriga programmet kommer alltså att vara ett mycket viktigt hjälpmedel i 
integreringen av ett stort antal europeiska ungdomar i samhället, ungdomar som får allt 
svårare att föreställa sig framtiden p.g.a. de ihärdiga ekonomiska problemen, den ökande 
individualismen, de allt större klyftorna i samhället m.m. 
9.2.6. De europeiska volontärtjänstprojekten kommer att vara ett medium både för att 
förvärva kunskaper och färdigheter, vilket skall intygas med en europeisk märkning, och 
för att lära sig innebörden av ett medborgarskap som sätts på prov av vardagens 
verklighet, mestadels i ett mångkulturellt samhälle. 
9.2.7. Mot denna bakgrund eftersträvar programmet konkreta lösningar som är anpassade 
till de unga. Det är nämligen nödvändigt, vilket betonas i förhandsbedömningen, att ta 
hänsyn till vart och ett av de specifika behov som finns hos de olika kategorier av 
ungdomar som programmet riktar sig till. 
9.2.8. De projekt som utarbetas inom ramen för programmet erbjuder alltså nytänkande 
lösningar pä nya problem i form av utbildningskrav, svårigheter att integrera ungdomar i 
samhället och problem som är förknippade med övergången till vuxenstadiet och med 
arbetslivets plikter. Programmets lokala anknytning - fast i en dynamisk, 
gränsöverskridande miljö kommer att skapa förutsättningar för en bättre anpassning till 
en värld stadd i ständig utveckling. Och ungdomarna kommer med den fullvärdiga roll 
som de ges att kunna lä sina speciella behov att sammanfalla med den föreslagna 
verksamheten, vilket ligger i linje med rekommendationerna från förhandsbedömningen. 
9.2.9. De projekt som skall startas skall baseras på aktivt och konkret deltagande i 
tillvaron i en ny miljö och pä skapandet av starka sociala band inom denna mottagarsfär. 
Projekten skall göra det möjligt för ungdomar att utveckla sin förmåga att klara sig i 
samhället och sin yrkesmässiga kompetens, samtidigt som de skall ge ett positivt bidrag 
till den miljö som tar emot ungdomarna. Möjligheten att konkret prova på att vara en 
aktiv och ansvarstagande medborgare i ett annat land, i en annan omgivning och i en 
annan kultur än hemlandets, gör att ungdomarna kan ge en kraftig impuls åt sin 
integrationsprocess i ett samhälle under förändring. Samtidigt kan de aktivt medverka till 
att det skapas en positiv och harmonisk europeisk identitet. 
9.2.10. Denna erfarenhet kommer alltså att hjälpa till att omstöpa och att åter, i 
ungdomarnas ögon, berättiga idén om och det reella i medborgarnas tillhörighet i ett 
samhälle där individernas framtid har en bestämd plats. Samtidigt kommer den att aktivt 
medverka till att EU:s integration fördjupas, i och med att det uppkommer ett europeiskt 
medborgarskapsbegrepp. Ungdomarna kommer, på grund av de uppgifter som de åtar sig 
till fromma för en lokal mottagarmiljö, på så vis att kunna få erfarenhet av 
medborgarskap, vilken dä omgående kommer att finnas på europeisk nivå. 
9.2.11. fill följd av de planerade åtgärderna och den stora betydelsen av tillströmningen 
av deltagande ungdomar, kominer programmet dessutom att bli till stor nytta för 
samhället pä det ekonomiska och sociala planet. Det kommer nämligen att stimulera 
företagarandan, höja kompetensnivåerna, förbättra anställningsbarheten, främja 
rörligheten, skapa nya verksamhetsområden m.m. 
24 
L 
9.2.12. Volontärljänstens projekt kommer att berika de lokala socio-ekonomiska näten 
genom sina omedelbara effekter (kompletterande verksamhet) men också på längre sikt 
genom sina effekter och följdverksamhetcr, såväl ur kvanitativ (sammantaget flöde av 
genererad verksamhet) som kvalitativ synvinkel (stimulans till nya former av 
verksamhet), vilket gynnar ungdomarna (långsiktig integrering) och den miljö där 
ungdomarna placeras (ökning av välståndet). 
9.2.13. Faktum är att volontärtjänstens projekt kan föra med sig dynamiska effekter. 
Sammanslutningar, organisationer, kommuner och institutioner som har engagerat sig i 
partnerskap vid detta tillfälle kan nämligen fortsätta samarbetet när det gäller andra 
projekt. Ett volontärljänstprojekt kan, om det visar sig intressant, leda till andra initiativ 
av samma slag. 
9.2.14. De olika åtgärder inom programmet som planeras styrs alla mot målet 
gränsöverskridandc samarbete. Ett sådant samarbete ger ett väsentligt mervärde (främst 
pä det språkliga och kulturella planet) ät den verksamhet som utvecklas av 
medlemsstaterna och av de organisationer som är aktiva inom området volontärtjänst. 
9.2.15. Genom att programmet är så öppet och brett som det är, kan rörligheten på det 
europeiska planet öka för sämre lottade ungdomar (p.g.a. låg utbildningsnivå, ringa 
yrkeskvalifikationer eller låg inkomst). 
9.2.16. Projekten kommer att göra de unga till länkar med vars hjälp man kan öppna 
dörren till den europeiska dimensionen på lokal nivå och upprättandet av nätverk på 
europeisk nivå. 
9.2.17. Företeelsen volontärtjänst har en gammal och livaktig tradition i vissa länder, 
men på europeisk nivä är traditionen i princip obefintlig. De projekt som kommissionen 
stödjer kommer alltså att utgöra en ny form av verksamhet i jämförelse med den 
verksamhet som redan finns i medlemsländerna. Denna kommer härmed att kunna 
kompletteras och berikas genom tillförsel av nya tillvägagångssätt och vidgade vyer. 
9.2.18. Det fleråriga europeiska volontärtjänstprogrammet kommer att utgöra ett 
experiment som skall befrämja tillkomsten av en europeisk volontärstatus. Med hjälp av 
en sådan går det att avsevärt minska hindren för att utveckla den föreslagna verksamheten 
optimalt och att utforska hela dess potential, vilket också betonas i 
förhandsbedömningen. 
9.2.19. Den verksamhet som föreslås i förslaget till beslut bygger på komplementaritet 
(att EG:s och medlemsstaternas roller kompletterar varandra). Detta kommer att avspegla 
sig i ett starkare samarbete med behöriga myndigheter på alla nivåer 
(gränsöverskridande, nationellt, regionalt och lokalt). Verksamheten kommer också att ta 
sig ett konkret uttryck i "institutionella" partnerskap på lokal och gränsöverskridande 
nivå, vilket kommer att göra det lättare att göra insatser som bygger på deltagande av 
medlemsländerna och länder utanför unionen samt av deras medborgare. I 
förhandsbedömningen insisteras det eftertryckligt på vikten av att bilda denna typ av 
partnerskap och nätverk, för att programmets kvalitet skall öka och för att det skall bli 
tillgängligt för stora som små organisationer och institutioner. 
9.2.20. Gemenskapens verksamhet gör det möjligt att garantera en verklig europeisk 
dimension hos de åtgärder som vidtas från lokal till nationell nivå och en större logik 
både i tilldelningen av budgetmedel och avseende uppnådda resultat. 
25 
^ 
9.2.21. I enlighet med erfarenheterna från pilotverksamheten och rekommendationerna i 
förhandsbedömningen, är det meningen att verksamheten skall genomföras på så sätt att 
man får en optimal kombination av decentralisering, effektivitet och sparsamhet med 
resurser och mellanhänder, så att större delen av pengarna direkt kommer ungdomarna till 
godo. 
9.2.22. Gemenskapens verksamhet gör det möjligt att skapa en gemensam pott av 
finansiella resurser, expertis, partner och nätverk (clearingsystem for projekten, 
utveckling av förberedelsecnheter) och tillför en europeisk dimension till projektens 
pedagogiska innehåll (språklig och interkulturell erfarenhet). Verksamheten uppvisar 
alltså väsentliga ekonomiska fördelar (skaleffekter, jämn fördelning av gemensamma 
resurser) och pedagogiska fördelar (internationell och interkulturell dimension) jämfört 
med isolerade initiativ på området frän medlemsstaternas sida. 
9.2.23. Den samfinansiering som behövs for att programmets projekt skal! kunna 
genomföras kommer främst att ske pä mottagarprojektnivä. Följaktligen kommer 
programmets belastning pä de nationella budgetarna att bli mycket liten. 1 
förhandsbedömningen påpekas det att detta finansieringssystem, som inte drabbar de 
offentliga finanserna vilka överallt stramas ät, utgör ett mycket positivt inslag i 
programförslaget. 
9.2.24. Den gränsöverskridande aspekt som utgör en central del i den europeiska 
volontärtjänslcns projekt är en ytterst betydelsefull tillgäng när det gäller att förbereda de 
unga för arbetslivet. Detta eftersom samhället mer och mer regelmässigt tar till sig 
internationaliseringens och globaliseringens effekter. 
9.2.25. Det tillvägagångssätt som har som syfte att uppbringa privata medel samt de 
förhandlingar som har som syfte att minska vissa kostnader (transporter, försäkringar) 
blir mer konsekventa och mer trovärdiga tack vare verksamhetens internationella aspekt. 
Genom att bilda en stiftelse med uppgift att samla in ytterligare medel, främst från den 
privata sektorn (de europeiska storföretagen) kan man få tillgång till ett effektivt 
hjälpmedel för att minska verksamhetens budgetbelastning eller för att öka den årliga 
frekvensen av volontärtjänstprojekt. 
9.2.26. Programmet stärker individernas personliga utveckling. Tack vare dess 
funktionella organisation (p.g.a. att ungdomarna lever och verkar tillsammans med 
andra), de kunskaper som läs och de dörrar som öppnas (p.g.a. den språkliga, 
geografiska, historiska, sociala och yrkesmässiga miljön m.m.) och tack vare det 
kulturutbyte som programmet bidrar till, framstår programmet som en metod för 
helhetsutveckling av individer. Programmet berör samtliga sidor av individen och hjälper 
vederbörande att uppnå självinsikt och förståelse för andra, vilket är en förutsättning för 
ett ansvarsfullt medborgarskap. 
9.2.27. 1 själva verket är programmet ett forum både för lärlingsskap och för utövande av 
medborgarskap. Det samlar individer från olika geografiska, kulturella och sociala 
miljöer kring ett gemensamt projekt och skapar förutsättningar för ansvarstagande, 
självständighet och lojalitet. Programmet medverkar till att göra varje individ till en aktiv 
medborgare, som efteråt får en ny syn på samhällslivet och kan delta i det på ett aktivt 
sätt. 
9.2.28. Den verksamhet som ungdomarna kommer att delta i gör alt de kommer att kunna 
- pä det personliga planet, lära sig att ta egna beslut, alt ta ansvar, all ha ell 
kritiskt omdöme, att utveckla sin självständighet och sin förmåga att 
26 
kommunicera - den verksamhet som får stöd från den europeiska 
volontärtjänsten har som egenart att det är de unga själva som har velat ha 
dem, de är inte påtvingade eller passivt accepterade, 
- på samhällsplanet, få daglig erfarenhet av lojalt agerande, alltså att upptäcka 
verklighetens idé med att människor är ömsesidigt beroende av varandra och 
. hänsynen till det gemensamma intresset såväl som det individuella, 
- på det sociala planet, bättre känna och förstå vissa sociala behov och deras 
ursprung, hur sociala strukturer fungerar, hur man själv ger sig in i dessa 
strukturer, nivån på de krav som verksamhetens yrkesmän ställer, 
- pä det interkulturella lärlingsskapets nivä, förstå vilka traditionsbundna och 
kulturella begränsningar som var och en har, ställas inför en annan kulturell, 
social eller ekonomisk verklighet och att utifrån denna verklighet utveckla sitt 
sätt att uppleva saker och ting. 
9.2.29. Den europeiska volontärtjänsten baseras på ett partnerskap mellan 
sammanslutningar, invånare i städer och byar, lokala politiker, förvaltningar och företag. 
1 och med att programmet och dess mottagarprojckl samlar ungdomar som har sitt hem 
på annan ort, och som kommer för att bidra till den egna miljöns välbefinnande, lockas 
"institutioner" att ingå nya partnerskap. Detta sågs i förhandsbedömningen som ett 
mycket viktigt och intressant inslag. 
9.2.30. Vad gäller verksamheten tillsammans med icke-medlcmsstater kommer 
samarbetet med generaldirekoraten I och VIII att göra det möjligt att utveckla en 
kompletterande samverkan, att åstadkomma synergieffekter och att utforska nya vägar 
inom området samarbete och volontärskap. 
9.3. Uppföljning och utvärdering av åtgärden 
I enlighet med artikel 10 i förslaget till beslut om handlingsprogrammet "Europeisk 
volontärtjänst" skall kommissionen sä snart som detta förslag till beslut träder i kraft 
vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa en kontinuerlig uppföljning och utvärdering 
av programmet med hänsyn tagen till den huvudsakliga målsättningen och de särskilda 
mälen. 
Uppföljning 
Kommissionen kommer kontinuerligt att följa upp programmets genomförande för att 
kontrollera programmets effektivitet. Kommissionen kommer i sin uppföljning att 
särskilt beakta följande: 
- De återkommande rapporter som samordningsorganisationerna och de olika 
institutionella partnerna skall lämna. 
- Bidraget från programmets förmånstagare, dvs. ungdomarna själva. Det föreskrivs i 
själva verket att de unga pä olika sätt skall göras delaktiga i uppföljningen och 
utvärderingen av programmet, t.ex. genom deltagande i seminarier, intervjuer, dagböcker 
som förs av volontärerna etc. 
Stödet till delprogrammet "stöd till initiativ- och företagsandan" kommer med tanke pä 
hur det är utformat att i sig utgöra (uppföljningsvcrksamhetet av ett volontärtjänstprojekt) 
ett verktyg för övervakningen av programmet (särskilt delprogram 1, 2 och 3). 
71 
6><-
Rcsultatindikatorer 
Följande indikatorer, varav många föreskrivs av förhandsbedömningen, kan även 
användas inom ramen för uppföljning och utvärdering av programmet: 
Prestionsindikatorer 
Kvantitativa 
Allmänna: 
- Hur många ungdomar som deltar i programmet och vilket land de kommer ifrån. 
- Andelen unga i svårigheter som deltar i programmet. 
- Jämn fördelning mellan män och kvinnor. 
Särskilda: 
- Hur många ungdomar som deltar i varje delprogrammet och vilket land de kommer ifrån. 
- Antalet mottagarprojekt och utsändarprojekt som har lämnats in till kommission 
(delprogram 1 och 2). 
- Fördelningen mellan långfristiga och kortfristiga projekt samt projektens genomsnittliga 
varaktighet (delprogram 1 och 2). 
- Fördelningen mellan projekt inom gemenskapen och i länder utanför gemenskapen 
(delprogram I och 2). 
- Andelen projekt inom volontärtjänsten som omvandlades till initiativ eller utbildningar 
(delprogram 4). 
- Andelen misslyckade projekt inom volontärtjänsten (delprogram 1, 2 och 3). 
- Andelen misslyckanden vad beträffar stöd till initiativ- och företagaranda (delprogram 4). 
Kvalitativa 
Allmänna 
-Klassificering av de sektorer inom vilka de olika projekten äger rum. 
- Projektens geografiska fördelning, jämn fördelning av partnerskapen (nord-syd, regionala 
förbindelser). 
Särskilda 
- Det pedagogiska innehållets kvalitet (delprogram I, 2 och 3). 
- Uppnådda språkliga kunskaper (delprogram I, 2 och 3). 
- Projektets nydanande dimension (delprogram 3 och 4). 
- Fördelar för mottagande miljöer (delprogram I, 2 och 3). 
Effektindikatorer 
Kvantitativa 
Allmänna 
- Graden av nya projekt som startades av de deltagande ungdomarna själva. 
- Utvecklingen av efterfrågan från volontärernas sida och av utbudet av projekt 
från de olika institutionella partnernas sida. 
Särskilda 
- Andelen ungdomar som har fått ett arbete efter att ha deltagit i ett volontärtjänstprojekt 
(delprogram 1, 2 och 3). 
- Antalet ansökningar om volontärtjänst som fått avslag (delprogram 1 och 2). 
28 
Kvalitativa 
Allmänna 
- Anpassning av projekten till individuella behov. 
- Hur stor genomslagskraft volontärtjänstsprojekten hade i de länder som inte haren tradition av 
sådan verksamhet. 
- Ungdomarnas deltagande och ansvarstagande som medborgare. 
- Bidrag till att fastställa och utveckla begreppet europeiskt medborgarskap, 
i hur grad de olika inblandade parterna uppfattade den europeiska dimensionen. 
Särskilda 
- Bidrag till den lokala utvecklingen (delprogram I, 2 och 3). 
- Klassificering av de färdigheter som volontären förvärvat (delprogram 1, 2 och 3). 
- I hur hög grad den sociala dynamik som volontärprojekten genererade fanns kvar på lokal nivå 
efter det att volontärerna har åkt hem (delprogram 1, 2 och 3). 
- Tillvaratagande av den erfarenhet som förvärvats under volontärtjänstperioden 
(delprogram I, 2 och 3). 
-Tillvaratagande av den erfarenhet som förvärvats i samband med uppföljnings-
verksamheten (delprogram 4). 
- Bevarande av de gränsöverskridande partnerskapen efter det att volontärtjänstprojekten 
avslutats (delprogram 1, 2, 3, och 5) 
Den planerade utvärderingens form och frekvens 
I artikel 10 i forslaget fastställs att kommissionen under programmets andra 
verksamhetsår skall förelägga Europaparlamentet och rådet en utvärderingsrapport som 
skall tjäna som underlag för eventuella nya riktlinjer för genomförandet samt nya 
kostnadsramar som skall gälla programmets tre sista år. I denna utvärdering skall man ta 
hänsyn till såväl resultaten från utvärderingen av pilotverksamheten som den slutliga 
utvärderingen av Ungdom för Europa. 
Som angetts ovan, kommer programmet att utvärderas efter tvä år. Den utvärderings­
rapport som kommissionen skall lägga fram kommer framför allt att bygga på en extern 
utvärdering som skall genomföras av ett oberoende organ. I utvärderingen kommer man 
även ta hänsyn till (genom att utnyttja uppgifterna på indikatorerna ovan) ungdomarnas 
uppfattning (sjävutvärdcring) och de olika personer som är dirket inblandade i projekten 
(samordningsorganisatiner, institutionella partner) eller projektens förmånstagare 
(medlemmar i kommuner, sammanslutningar, kvarter, mindre samhällen osv.) som har 
dragit nytta av de unga volontärernas närvaro. I utvärderingen kommer man även att 
beakta resultaten från en jämförelse mellan en grupp ungdomar som har deltagit i 
programmet och en kontrollgrupp med ungdomar som inte deltagit. 
29 
6* 
10. ADMINISTRATIVA UTGIFTER 
Det faktiska avsättningen av nödvändiga administrativa medel kommer att baseras på 
kommissionens årliga beslut om tilldelning av medel, med hänsyn till i synnerhet antalet 
tjänster och vilka ytterligare medel som beviljas av den budgetansvariga myndigheten. 
10.1 Konsekvenser för antalet tjänster 
TYP AV TJÄNSTKK 
Fast anställda eller 
tilinilligt anställda A 
II 
C 
Andra tjänster 
TOTALT 1 Kl ODIRI.K, PERSONAL FÖR 
ATT FÖRVAL1 A AKiÄRDFN 
lasta tjänster 
S 
1 
2 
II Tillfälliga tjänster 
2 
2 VARAV 
Itefmtliga Ijiinster 
8 
3 
2 
13 Ytterligare 
tjänster PERIOD 
Från och 
med 1998 
Från och 
med 1998 
10.2 Total budgetkonsekvens av ytterligare personal 
(i ecu) 
I I BELOPP I BERÄKNINGSMETOD 
Fast anställda 
Tillfällig personal 
Övriga resurser (ange budgetpost) 
Totalt 
I 1 —_L __—.— I 
30 
b 
Personalkostnader som är nödvändiga för genomförandet av detta program täcks av redan 
befintliga resurser: 11 fast anställda + 2 tillfälligt anställda ( I klasserna Al, A2,A4,A5), 
1.300.000 ecu/ar 
10.3 ökning av andra administrativa utgifter till följd av åtgärden 
(i ecu) 
BUDGETPOST BELOPP I BERÄKNINGSMETOD I 
(NUMMER OCH 
BETECKNING) 
A 2510 Kostnader för kommitté- 46 200 2 kommittémötcn per är 
möten 
(2 företrädare per medlemsstat) 
TOTALT 125 400 111 1 
Programmet kommer dessutom alt behöva ytterligare resurser för utgifter för möten (budgetpost A 2500, 3 möten per 
är lör nationella organisationer: 36 000 ecu pä basis av 3 x 15 medlemmar x 800 ecu) och tjänsteresor (budgetpost 
A 1300, 3 resor per år per medlemsstat: 36 000 ecu pä basis av 3x15 resor x 800 ecu). Dessa kommer att täckas med 
befintliga resurser. 
31 
•^u 
ISSN 1024-4506 
KOM(96) 610 slutlig 
DOKUMENT 
SV 16 
Katalognummer : CB-CO-96-656-SV-C 
ISBN 92-78-13170-9 
Byrån tor Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg