Nr Beteckning Relevans EU-redskap (exempel) Produktion och konsumtion 1 EU:s självförsörjningsgrad för råvaror Den cirkulära ekonomin bör medverka till att minska de försörjningsrisker som är förknippade med råvaror, i synnerhet med råvaror av avgörande betydelse. Råmaterialinitiativet, färdplanen för resurseffektivitet 2 Miljöanpassad offentlig upphandling* Den offentliga upphandlingen svarar för en stor del av konsumtionen och kan driva på den cirkulära ekonomin. Strategin för offentlig upphandling, EU:s stödsystem och frivilliga kriterier för miljöanpassad offentlig upphandling 3a–c Avfallsproduktion I en cirkulär ekonomi är avfallsproduktionen minimal. Ramdirektivet om avfall, direktiven om specifika avfallsflöden, strategin för plast 4 Livsmedelsavfall* Livsmedel som kastas får negativa konsekvenser för miljön, klimatet och ekonomin. Den allmänna livsmedelslagstiftningen, ramdirektivet om avfall, olika initiativ (till exempel EU-plattformen om livsmedelsförluster och livsmedelsslöseri) Avfallshantering 5a–b Sammantagna återvinningsgrader Ökad återvinning är en del av övergången till en cirkulär ekonomi. Ramdirektivet om avfall 6a–f Återvinningsgrader för specifika avfallsflöden Denna återspeglar framstegen med att återvinna viktiga avfallsflöden. Ramdirektivet om avfall, direktivet om deponering av avfall, direktiv om specifika avfallsflöden Returråvaror 7 a–b De återvunna materialens bidrag till efterfrågan på råvaror I en cirkulär ekonomi används returråvaror ofta för att tillverka nya produkter. Ramdirektivet om avfall, ekodesigndirektivet, EU:s miljömärke, Reach, initiativet om gränssnittet mellan politikområdena kemikalier, produkter och avfall, strategin för plast, kvalitetsnormer för returråvaror 8 Handel med återvinningsbara råvaror Handeln med återvinningsbara råvaror återspeglar vikten av den inre marknaden och global medverkan i den cirkulära ekonomin. Politiken för den inre marknaden, förordningen om transport av avfall, handelspolitiken Konkurrenskraft och innovation 9 a–c Privata investeringar, arbetstillfällen och bruttoförädlingsvärde Denna återspeglar den cirkulära ekonomins bidrag till att skapa arbetstillfällen och tillväxt. Investeringsplanen för Europa, struktur- och investeringsfonderna, InnovFin, plattformen som stöder finansieringen av den cirkulära ekonomin, strategin för hållbara finanser, initiativet för grön sysselsättning, en ny kompetensagenda för Europa , politiken för den inre marknaden 10 Patent Innovativ teknik som sammanhänger med den cirkulära ekonomin ökar EU:s globala konkurrenskraft. Horisont 2020

* Indikatorer under utveckling

Tabell 1: Indikatorer för den cirkulära ekonomin som ingår i övervakningsramen

Dessa indikatorer har valts ut för att fånga upp de viktigaste beståndsdelarna i den cirkulära ekonomin. Tillgången på data togs med i beräkningen när de valdes ut, på grundval av resultattavlorna för resurseffektivitet och för råvaror. Indikatorerna bygger i så stor utsträckning som möjligt på befintliga data, vilket minskar den administrativa bördan. Andra kriterier för bedömning av indikatorerna var relevans, acceptans, trovärdighet, lätthet att använda samt stabilitet.

Svaren på det offentliga samrådet om färdplanen och diskussionerna med medlemsstaternas företrädare och sakkunniga intressenter beaktades också när urvalet av indikatorer gjordes.

Kommissionen kommer att utöka kunskapsbasen och tillgången på data för mätning av framstegen mot den cirkulära ekonomin.

-Arbete pågår för att utveckla metoder och datamängder som kan användas för indikatorerna om miljöanpassad offentlig upphandling och livsmedelsavfall, och avsikten är att uppgifterna ska kunna offentliggöras under de kommande åren. Under tiden tar Eurostat fram en del preliminära uppskattningar om livsmedelsavfall.

-Som en del av paketet om den cirkulära ekonomin från 2015 och kommissionens ansträngningar i vidare mening för att förbättra kvaliteten på EU:s avfallsstatistik har kommissionen föreslagit en harmonisering av metoderna för att beräkna återvinningsgrader för hushållsavfall och förpackningsavfall. När dessa förslag har antagits av rådet och Europaparlamentet och genomförts av medlemsstaterna kommer de att resultera i mer tillförlitlig och jämförbar statistik.

-Genom Horisont 2020 finansierar kommissionen flera forskningsprojekt som kommer att tillföra bättre data som komplement till den officiella statistiken, särskilt via EU:s informationssystem om råmaterial.

3.De första resultaten

De tio indikatorerna i övervakningsramen ger en översikt över de viktigaste punkterna som man ska trycka på för att öka cirkulariteten i EU:s ekonomi. Det kommer att ta tid innan resultaten av åtgärderna för den cirkulära ekonomin blir synliga i statistiken, men det är en god idé att börja genom att fastställa baslinjer. Detta gör det enklare att övervaka den framtida utvecklingen och skapa underlag för politiska beslut.

Det finns både ett starkt behov av fortsatta förbättringar av EU:s och medlemsstaternas resultat och en betydande potential till sådana förbättringar. EU spelar en viktigare roll på vissa områden (såsom handel med återvinningsbara råvaror) än på andra (såsom grön offentlig upphandling).

Produktion och konsumtion

Man kan konstatera att det har gjorts en del framsteg mot mer cirkulära trender inom produktion och konsumtion, till exempel när det gäller avfallsproduktionen, men det finns fortfarande ett betydande utrymme för att minska skillnaderna mellan medlemsstaternas resultat och mellan olika material.

Indikatorn för självförsörjningsgrad för råvaror visar att EU till stor del är självförsörjande i fråga om de flesta icke-metalliska mineralerna, såsom byggnadsmaterial och industrimineraler. Indikatorn bekräftar emellertid också att EU i hög grad förlitar sig på import av råvaror av avgörande betydelse, vilket framhäver behovet av säker tillgång och diversifierad försörjning. Många av dessa material behövs för att EU:s mål om en hållbar, koldioxidsnål, resurseffektiv och konkurrenskraftig ekonomi ska nås.

Eftersom offentliga upphandlingar svarar för en stor andel av BNP kan miljöanpassad offentlig upphandling – det vill säga när offentliga myndigheter använder sin köpkraft för att välja miljövänliga varor, tjänster och byggentreprenader – vara en drivkraft för den cirkulära ekonomin och för nyskapande. Några data har ännu inte tagits fram för denna indikator.

Produktionen av hushållsavfall per capita i EU minskade med 8 % mellan 2006 och 2016 till i genomsnitt 480 kg per person och år. Detta är ett tydligt exempel på ett område där alla enskilda medborgare kan göra en insats. Det finns emellertid stora variationer mellan medlemsstaterna (mellan 250 och 750 kg per person och år), och produktionen av hushållsavfall ökar fortfarande i många medlemsstater. Mängden genererat avfall korrelerar fortfarande i viss mån med BNP per capita. Därför är det positivt att uppgifterna visar att den totala avfallsproduktionen (inklusive avfall från industriföretag och andra företag, men exklusive större mineralavfall) per BNP-enhet har minskat med 11 % sedan 2006.