EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION
Brysselden11.01.2001
KOM(2000) 822 slutlig
RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN
ÅRSREDOVISNING FÖR SAMMANHÅLLNINGSFONDEN 1999
2FÖRORD
Denna årsredovisning för Sammanhållningsfondens verksamhet gäller kalenderåret 1999.
Precis som föregående årsredovisning innehåller också denna rapport en översikt av
utvecklingen sedan 1993 för att läsaren skall få en fullständig bild av
Sammanhållningsfondens aktuella verksamhet.
Rapporten är utformad enligt kraven i förordningen om inrättandet av en
sammanhållningsfond. Rapportstrukturen har anpassats med hänsyn till de synpunkter som
framförts avEuropaparlamentet, Ekonomiska ochsociala kommitténochRegionkommittén.
Vi hoppas att denna verksamhetsrapport kommer att utgöra en värdefull referens för alla som
är intresserade avatt främja ochstärka unionens ekonomiska ochsociala sammanhållning.
3INNEHÅLLSFÖRTECKNING
KOMMISSIONENS RAPPORT OM SAMMANHÅLLNINGSFONDENS VERKSAMHET
UNDER 1999 ........................................................................................................................1
1. Allmänbakgrund....................................................................................................12
1.1 Konvergensochekonomiskutveckling iSammanhållningsfondens mottagarländer121.1.1 Grekland.................................................................................................................1 2
1.1.2 Spanien..................................................................................................................1 2
1.1.3 Irland ...................................................................................................................1 3
1.1.4 Portugal.................................................................................................................. 13
1.2 Konditionalitet .......................................................................................................141.2.1 Inledning................................................................................................................1 4
1.2.2 Rådetsbeslut angåendeGrekland...........................................................................142. Förvaltningsprinciper ochbeviljat stöd...................................................................142.1 Samordning med gemenskapspolitiken iövrigt.......................................................142.1.1 Offentlig upphandling.............................................................................................142.1.2 Miljölagstiftning.....................................................................................................152.1.3 Strukturfonder........................................................................................................152.2 Balans mellantransport-och miljösektorerna.........................................................162.2.1 Sammanhållningsfondenoch miljöskyddet.............................................................172.2.2 Förstärkning avdet transeuropeiska transportnätet (TEN) under 1999....................182.3 Budgetenochdessgenomförande, åtagande- ochbetalningsbemyndiganden..........192.3.1 Disponibla budgetmedel.........................................................................................192.3.2 Genomförandeavbudgeten....................................................................................213. Projektförvaltning ochantagnaåtgärder..................................................................253.1 Stödfrån fondenper mottagarland..........................................................................253.1.1 Grekland.................................................................................................................2 5
3.1.1.1 Miljö ................................................................................................................... 25
3.1.1.2 Transporter............................................................................................................. 28
3.1.2 Spanien(inklusivede ytterstarandområdena).........................................................303.1.2.1 Miljö ................................................................................................................... 30
43.1.2.2 Transporter............................................................................................................. 32
3.1.3 Irland ...................................................................................................................3 3
3.1.3.1 Miljö ................................................................................................................... 34
3.1.3.2 Transporter............................................................................................................. 35
3.1.4 Portugal.................................................................................................................. 35
3.1.4.1 Miljö ................................................................................................................... 35
3.1.4.2 Transporter............................................................................................................. 38
3.2 Tekniskt stödochundersökningar...........................................................................403.2.1 Sammanhållningsfondensallmännapolitik.............................................................403.2.2 Tekniskt stödpåkommissionens initiativ................................................................404. Övervakning ochkontroll.......................................................................................414.1 Övervakningskommittéerochprojektövervakning..................................................414.1.1 Grekland.................................................................................................................4 1
4.1.2 Spanien..................................................................................................................4 3
4.1.3 Irland ...................................................................................................................4 4
4.1.4 Portugal.................................................................................................................. 45
4.2 Kontrollbesök ochslutsatser...................................................................................454.2.1 Grekland.................................................................................................................4 5
4.2.2 Spanien..................................................................................................................4 7
4.2.3 Irland ...................................................................................................................4 8
4.2.4 Portugal.................................................................................................................. 48
4.3 Oegentligheter ochinnehållandeavstöd.................................................................495. Bedömning ochutvärdering....................................................................................495.1 Allmänt..................................................................................................................495.2 Handläggning och förhandsbedömning avprojekt..................................................505.3 Samarbetemed EIBvid handläggning avprojekt....................................................505.4 Programför utvärdering iefterhand........................................................................505.4.1 Miljö ...................................................................................................................505.4.2 Transporter.............................................................................................................516. Dialog mellan institutioner, informationochoffentlighet........................................516.1 Presentationavårsredovisningen............................................................................51
56.1.1 Europaparlamentet .................................................................................................52
6.1.2 Ekonomiskaochsocialakommittén(ESK).............................................................526.2 Informationtillmedlemsstaterna............................................................................546.3 Andra informationstillfällen....................................................................................546.3.1 Informationtillarbetsmarknadensparter................................................................546.3.2 Övrigt ...................................................................................................................5 4
6.4 Kommissionensåtgärder föroffentlighet och information.......................................55BILAGOR........................................................................................................................ ...56
6INLEDNING
Ekonomiskt klimat och villkor förstödUnder perioden 1993-1999 har Sammanhållningsfonden gjort det möjligt för de fyra
mottagarländerna (Spanien, Grekland, Irland och Portugal) att upprätthålla betydande
offentliga investeringar på miljöområdet och i transportsektorn, utan att därmed göra avkall
på konvergensprogrammens mål att minska budgetunderskottet inför upprättandet av den
ekonomiskaochmonetäraunionen.
Genomförande av budgeten
Tack vare den budgetplanering som genomförts i samarbete med medlemsstaterna har i slutet
avperioden1993-1999två måluppnåtts:
– Fördelning av budgetmedel mellan mottagarländerna enligt de målintervall som fastställs i
förordningen.
– Jämn fördelning avbudgetmedelmellan miljöområdet ochtransportsektorn.Transporter
Under 1999 anslog Sammanhållningsfonden totalt 1 523,5 miljoner euro till transportprojekt.
Därmed har Sammanhållningsfonden och dess föregångare, gemenskapens finansieringsorgan
för sammanhållning, sedan 1993 anslagit sammanlagt 8 325,7 miljoner euro till TEN-
transportprojekt.
Europaparlamentet har begärt att en större andel av Sammanhållningsfondens medel skulle
anslås till järnvägar. Denna begäran infriades under 1999, då investeringarna i
järnvägssektornökade betydligt iGrekland ochSpanienoch, imindre grad, även iPortugal.
Miljö
Under 1999 skärpte kommissionen miljöskyddskraven med hänsyn till två direktiv som berör
Sammanhållningsfondens projektverksamhet, nämligen direktiv 85/337/EEG om bedömning
av inverkan på miljön av vissa offentliga och privata projekt (miljökonsekvensdirektivet) och
direktiv 92/43/EEG om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter
(habitatdirektivet).
I enlighet med det önskemål som framförts av Europaparlamentet vid granskningen av den
föregående verksamhetsrapporten förstärktes under 1999 investeringarna i hanteringen av fast
avfall(iGreklandochframförallt iPortugal).
Information och offentlighet
Under 1999 anordnades två sammanträden mellan medlemsstaterna och kommissionen om
Sammanhållningsfondens verksamhet. Det första ägde rum i Bryssel i januari och det andra i
Madrid i juli.
Vid det första sammanträdet informerades medlemsstaterna om Sammanhållningsfondens
verksamhet under 1998. Det andra sammanträdet ägnades åt en debatt om
Sammanhållningsfondens framtid (den nya förordningen).
7Vidare hölls olika seminarier (bl.a. iLissabon) och möten.
I oktober 1999 färdigställdes en kortfattad handledning för att informera medlemsstaterna om
den nya förordningen om Sammanhållningsfonden för perioden 2000-2006. Handledningen
presenterades för de medlemsstaterna den30 november 1999.
Utvärdering
Programmet för utvärdering i efterhand inleddes i mitten av 1998 och kommer att omfatta tre
års verksamhet. Under denna period kommer sammanlagt 120 projekt att utvärderas. Dessa är
jämnt fördelade mellan Sammanhållningsfondens två verksamhetsområden. Hittills har 71
projekt utvärderats, varav40 itransportsektornoch31 på miljöområdet.
Sund ekonomiskförvaltning
Precis som under tidigare år upptäckte eller rapporterade medlemsstaterna under 1999 inga
fallav bedrägeritillkommissionens enhet för bedrägeribekämpning (UCLAF).
Huvuddrag i utvecklingen i de olika länderna
Viktigare utvecklingsaspekter ide fyra mottagarländerna var följande:
Grekland
Grekland fick under 1999 totalt 550 miljoner euro i stöd från Sammanhållningsfonden, varav
206 miljoner euro (37,5%) gick till miljöprojekt och 343,7 miljoner euro (62,5 %) till
transportinfrastruktur.
STÖDFRÅN SAMMANHÅLLNINGSFONDENPERSEKTOR
ÅTAGANDEN
Grekland 1993-98 1999 Totalt 1993-99
MILJONER €% MILJONER €% MILJONER €%
Miljö
Dricksvatten 539,6 22,0 75,3 13,7 614,9 20,5
Avloppsvatten 598,3 24,4 111,3 20,2 709,6 23,7
Fastavfall 6,3 0,3 14,8 2,7 21,1 0,7
Erosion och beskogning 55,6 2,3 0 0,0 55,6 1,9
Övrigt 57,9 2,4 4,6 0,8 62,5 2,1
Totalt 1257,7 51,4 206 37,51463,7 48,8
Transporter
Vägar 587,8 24,0 92,5 16,8 680,3 27,8
Järnvägar 342,8 14,0 141,6 25,8 484,4 19,8
8Flygplatser 159,9 6,5 99,9 18,2 259,8 10,6
Hamnar 67,9 2,8 9,7 1,8 77,6 3,2
System för trafikkontroll 32,4 1,3 0 0,0 32,4 1,3
Övrigt 0 0,0 0 0,0 0 0,0
Totalt 1190,8 48,6 343,7 62,51534,5 51,2
Totalt stöd 2448,5 100 550 1002998 100
Miljö
För hela perioden1993-1999 svarar miljön för 48,8 %avdet totala projektstödet.
Transporter
Under 1999 anslog kommissionen 343,7 miljoner euro till transportsektorn i Grekland, varav
41 % gick till järnvägsinfrastrukturer, 29% till flygplatser och 27 % till vägprojekt. För
perioden1993-1999 svarar transporterför 51,2 %.
9Spanien
Spanien fick under 1999 totalt 1 757,6 miljoner euro i stöd från Sammanhållningsfonden,
varav 925,1 miljoner euro eller 52,6 % gick till miljöprojekt och 832,5 miljoner euro eller
47,4 %tilltransportinfrastruktur.
STÖDFRÅN SAMMANHÅLLNINGSFONDENPERSEKTOR
ÅTAGANDEN
Spanien 1993-98 1999 Totalt 1993-99
MILJONER €% MILJONER €% MILJONER €%
Miljö
Dricksvatten951,6 12.7 259,4 14,8 1211 13,1
Avloppsvatten1500,1 20,0 567,9 32,2 2068 22,4
Fast avfall419,7 5,6 61,3 3,5 481 5,2
Erosion och beskogning529,6 7,1 35,4 2,0 565 6,1
Övrigt328,1 4,4 1,1 0,1 239,2 3,6
Totalt 3729,1 49,8 925,1 52,6 4654,2 50,3
Transporter
Vägar 2531,8 33,8 79,2 4,5 2609 28,2
Järnvägar 1134,1 15,1 725,1 41,2 1860,3 20,1
Flygplatser 73,2 1,0 0 0 73,2 0,8
Hamnar 25,3 0,3 28,2 1,6 25,3 0,3
Övrigt 29,1 0 0 0 29,1 0,3
Totalt 3764,4 50,2 832,5 47,4 4596,9 49,7
Totalt stöd 7493,5 100 1757,6 100 9251,1 100
Miljö
Under 1999 inriktades verksamheten på ett fortsatt genomförande av prioriterade projekt som
fastställts under tidigare år. För perioden1993-1999 svarar miljö för 50,3 %avprojekten.
Transport
Under 1999 anslog kommissionen 832,5 miljoner euro till transportsektorn i Spanien, varav
87 % gick till järnvägsinfrastrukturer och 9 % till vägsektorn. För perioden 1993-1999 svarar
transporterför49,7%.
10Irland
Irland fick under 1999 totalt 269,6 miljoner euro i stöd från Sammanhållningsfonden, varav
150,1 miljoner euro (55,7 %) gick till miljöprojekt och 119,5 miljoner euro (44,3 %) till
transportinfrastruktur.
STÖDFRÅN SAMMANHÅLLNINGSFONDENPERSEKTOR
ÅTAGANDEN
Irland 1993-98 1999 Totalt 1993-99
MILJONER €% MILJONER €% MILJONER €%
Miljö
Dricksvatten 222,4* 18,2 28,7 10,7 251,1 16,8
Avloppsvatten 358,3* 29,3 121,4 45,0 479,7 32,1
Fastavfall 9,4 0,8 0,0 0,0 9,4 0,6
Övrigt 6,8 0,6 0,0 0,0 6,8 0,4
Totalt 596,9 48,8 150,1 55,7 747,0 50,0
Transporter
Vägar 460,7 37,8 96,7 35,8 462,7 37,4
Järnvägar 118,8 9,7 22,9 8,5 118,8 9,5
Flygplatser 3,3 0,3 0,0 0,0 3,3 0,2
Hamnar 38,5 3,1 0,0 0,0 38,5 2,6
System för
trafikkontroll5,5 0,4 0,0 0,0 5,5 0,4
Totalt 626,7 51,2 119,6 44,3 748,3 50,0
Totalt stöd 1223,6 100 269,6 100 1495,3 100
* Iföregåendeårsrapporthadeettdricksvattenprojektfelaktigttagits med blandavloppsvattenprojekten.
Miljö
Under 1999 inriktades verksamheten på ett fortsatt genomförande av prioriterade projekt som
fastställts under tidigare år. För perioden1993-1999 svarar miljö för 49,96 %avprojekten.
Transporter
Under 1999 anslog kommissionen 119,6 miljoner euro till transportsektorn i Irland, varav
19,9 % gick till järnvägsprojekt och 80,1 % till vägsektorn. För perioden 1993-1999 svarar
transporter för 50,04 % avanslagen.
11Portugal
Portugalfick under 1999 totalt 549,7 miljoner euro istöd från Sammanhållningsfonden, varav
324,2 miljoner euro (59%) gick till miljöprojekt och 225,5 miljoner euro (41 %) till
transportinfrastruktur.
STÖDFRÅN SAMMANHÅLLNINGSFONDENPERSEKTOR
ÅTAGANDEN
Portugal 1993-98 1999 Totalt 1993-99
MILJONER €% MILJONER €% MILJONER €%
Miljö
Dricksvatten 437,1 17,8 70,5 12,8 507,6 16,9
Avloppsvatten 416,5 17,0 135,9 24,7 552,4 18,4
Fastavfall 319,7 13,0 117,6 21,4 437,3 14,6
Övrigt 61,9 2,5 0,2 0,0 62,1 2,1
Totalt 1235,2 50,3 324,2 59,0 1559,4 51,9
Transporter
Vägar 779,7 31,8 76,6 13,9 856,3 28,5
Järnvägar 266,2 10,8 67,8 12,3 334 11,1
Flygplatser 115 4,7 44,9 8,2 159,9 5,3
Hamnar 59,6 2,4 36,2 6,6 95,8 3,2
System för
trafikkontroll00 0
Totalt 1220,5 49,7 225,5 41,0 1446 48,1
Totalt stöd 2455,7 100 549,7 100 3005,4 100
Miljö
För perioden1993-1999 svarar miljö för 51,9 %.
Transporter
Under 1999 anslog kommissionen 225,5 miljoner euro till transportsektorn i Portugal, varav
20 % gick till flygplatsinfrastrukturer, 16 % till hamnar, 30 % till järnvägsinfrastrukturer och
34 %tillvägprojekt. För perioden1993-1999 svarar transporterför 48,1 %avprojekten.
121. A LLMÄNBAKGRUND
1.1 Konvergens och ekonomisk utveckling i Sammanhållningsfondens
mottagarländer
1.1.1 Grekland
Under 1999 styrdes Greklands ekonomiska politik av de mål som satts upp i det
uppdaterade konvergensprogram som lades fram i september 1998 i enlighet med
bestämmelserna istabilitets-ochtillväxtpakten1.
Rådet har ansett att Grekland sedan 1994 uppvisat underskott som, enligt artikel
104c.6 iEG-fördraget, var alltför stora. I enlighet med artikel 104c.7 har rådet därför
sedan dess varje år gett Grekland rekommendationer för att komma till rätta med
denna situation. Under 1998 minskade underskottet iden offentliga sektorns finanser
till 2,5 % av BNP, dvs. något över målet i konvergensprogrammet. Den offentliga
sektorns skuldkvot nådde en höjdpunkt under 1996 med 112,3 % av BNP, men sjönk
därefter med 6 procentenheter till 106,3 % av BNP 19982. Den 17 december 1999
upphävde rådet sitt beslut omatt Grekland uppvisade ett alltför stort underskott3.
År 1999 visade sig situationen för Greklands budgetunderskott vara bättre än
prognosen i konvergensprogrammet. Underskottet i de offentliga finanserna uppgick
till 1,6 % av BNP, vilket skall jämföras med konvergensprogrammets mål på 2,1 %.
Denoffentliga sektorns skuldkvot sjönk ytterligare till104,4 % avBNP.
I december 1999 lade Grekland fram sitt första uppdaterade konvergensprogram för
perioden1999-2002, vilket granskades avrådet den31 januari20004.
I det uppdaterade programmet ges en ny version av den strategisom fastställdes idet
tidigare programmet för att åstadkomma nominellkonvergens ibörjanavår 2000.
1.1.2 Spanien
Under 1999 styrdes Spaniens ekonomiska politik av de mål som satts upp i 1998 års
stabilitetsprogram. I programmet bekräftas den nya ekonomiska strategi som följts
under senare år med sikte på Spaniens deltagande i EMU, nämligen att försöka
åstadkomma en sund ekonomisk tillväxt genom konsolidering av de offentliga
finanserna och strukturreformer. Huvudmålsättningen för denna politik är att uppnå
reell konvergens med de europeiska partnerna vad gäller inkomst per capita och
minskad arbetslöshet. Rådet ansåg att programmet var i överensstämmelse med
stabilitets- och tillväxtpakten5. Den 25 januari 2000 presenterade den spanska
regeringen ett uppdaterat stabilitetsprogram, som bygger på samma strategi som det
tidigare programmet för perioden 1999-2003 och som utvärderades av rådet den 28
februari2000.
1EGTC372, 2.12.1998.
2Övergången till det europeiska nationalräkenskapssystemet (ENS 95) i mars 2000 innebär att
budgetunderskottet beräknatstill3,1%av BNP 1998 och skuldkvoten till 105,4 %av BNP, vilket är enminskning jämfört med de 111,3 % som beräknades för 1996.
3EGTL12, 18.1.2000, s. 24.
4Rådets yttrande av den 31 januari 2000 om Greklands uppdaterade konvergensprogram för 1999-2002,EGTC60, 2.3.2000, s. 4.
5EGTC124, 5.5.1999.
13Under 1999 gjordes nya framsteg när det gäller konsolideringen av de offentliga
finanserna. Enligt de senaste officiella beräkningarna minskade underskottet i de
offentliga finanserna från 2,6 % av BNP 1998 till 1,1 % av BNP 1999, vilket är
bättre än de 1,3 % som var målet i det uppdaterade stabilitetsprogrammet.
Minskningenberorihögre gradpå åtstramning av offentliga utgifter, särskilt löpande
utgifter, än på ökade intäkter. Budgetmålet på 0,8 % av BNP för år 2000 minskades
nyligen officiellt till 0,4 % i syfte att uppnå balans redan under 2002. Enligt det
uppdaterade stabilitetsprogrammet kommer de offentliga finanserna att uppvisa ett
budgetöverskott på 0,1% och 0,2 % av BNP under 2002 respektive 2003. Enligt
1999 års uppdaterade program beräknas den offentliga skuldkvoten under 1999
minska med 1,3 procentenheter till 63,5 % av BNP, vilket skall jämföras med
prognosen på 66,4 % i det ursprungliga programmet. Skuldkvoten beräknas sjunka
tillmindre är 60 % avBNP 2002ochtill55,8 % avBNP 2003.
1.1.3 Irland
Genomförandet av Irlands stabilitetsprogram översteg myndigheternas förväntningar
för 1999. Rådet ansåg att programmet uppfyllde kraven i stabilitets- och
tillväxtpakten6. Enligt myndigheternas beräkningar uppgick den ekonomiska
tillväxten till 8,4 %, vilket är ungefär 1,75 % mer än den ursprungliga prognosen.
Den offentliga sektorns finanser beräknas uppvisa ett överskott på 3,2 % av BNP,
före justeringar för speciella faktorer, vilket är en dubblering av prognosen i det
första stabilitetsprogrammet. Överskottet förstärktes av att den ekonomiska
tillväxttakten gick över förväntningarna. Den offentliga sektorns skuldkvot sjönk
under 1999 till52 % avBNP.
Irland presenterade i december 1999 ett uppdaterat stabilitetsprogram för perioden
2000-2002. Programmet bedömdes av rådet den 31 januari 2000. Det innehåller
samma åtgärder som tillkännagavs i budgeten, som också presenterades i december
1999. I programmet bekräftas att Irland kommer att fortsätta att uppfylla de mål som
fastställdes i stabilitets- och tillväxtpakten. Budgeten väntas uppvisa överskott varje
år framtill2002. Skuldkvoten beräknas fortsätta att minska kraftigt för att gå ned till
ungefär 36 % avBNP år 2002.
1.1.4 Portugal
Den offentliga budgeten utvecklades under 1999 inom de ramar som sattes upp i det
portugisiska stabilitetsprogrammet. Rådet ansåg att programmet i stort sett var
förenligt med målen i stabilitets- och tillväxtpakten7. Enligt preliminära
uppskattningar uppgick 1999 års budgetunderskott till2,0 % avBNP 1999, vilket är i
linje med målet istabilitetsprogrammet. En faktor som bidrog till att uppnå detta mål
var stigande skatteintäkter, bl.a. till följd av satsningar på förbättrad effektivitet inom
skatteförvaltningen, men samtidigt har också de löpande primära utgifterna stigit i
snabbtakt.
Den 17 februari 2000 presenterade Portugal ett uppdaterat stabilitetsprogram för
perioden 2000-2004. Enligt programmet beräknas underskottet i de offentliga
finanserna gradvis minska från 1,5 % av BNP år 2000till budgetbalans år 2004. Den
6EGTC42, 17.2.1999.
7EGTC68, 11.3.1999.
14offentliga skuldkvoten beräknas sjunka från 57,1 % av BNP år 2000 till 48,4 % år
2004. Minskningen beror på stigande primäröverskott i de offentliga finanserna och
på betydande intäkter från privatiseringar.
1.2 Konditionalitet
1.2.1 Inledning
Enligt artikel 6 i rådets förordning (EG) nr 1164/94 skall stöd från
Sammanhållningsfonden villkoras med en sund förvaltning av den offentliga
sektorns finanser. Stöd till nya projekt i ett mottagarland kan hållas inne, om rådet
beslutar att den berörda medlemsstaten uppvisar ett alltför stort underskott och om
detta beslut inte upphävs enligt artikel104 ifördraget.
Varje vår skall underskottet i den offentliga sektorns finanser för det föregående
budgetåret bedömas av kommissionen utifrån dess ekonomiska vårprognoser, som
grundar sig på de budgetuppgifter för föregående år som medlemsstaterna skall
rapportera före den 1 mars. Varje höst skall underskotten i den offentliga sektorns
finanser för innevarande budgetår uppskattas av kommissionen på grundval av dess
ekonomiskahöstprognoser,sedanderastillförlitlighet harkontrollerats
1.2.2 Rådets beslut angående Grekland
Den 17 december 1999 upphävde rådets sitt beslut av den 26 september 1994 om det
alltför stora underskottet iden offentliga sektorns finanser i Grekland8.D e np o l i t i s k a
överenskommelsen för detta beslut nåddes vid rådsmötet (Ekofin) den 29 november
1999 och byggde på en rekommendation från kommissionen, som antagits av
kollegiet den10 november.
Mot bakgrund av denna utveckling upphör artikel 6 i förordningen om
sammanhållningsfonden att gälla för Greklands del. På grund av detta gjorde
kommissionen inte någon bedöming av huruvida Grekland uppfyllde
konditionalitetenhösten1999.
2. F ÖRVALTNINGSPRINCIPER OCHBEVILJAT STÖD
2.1 Samordning med gemenskapspolitiken i övrigt
2.1.1 Offentligupphandling
Allt sedan Sammanhållningsfondens verksamhet inleddes, har kommissionen särskilt
övervakat att gemenskapens lagstiftning om offentlig upphandling införlivas i den
nationella lagstiftningen på ett riktigt sätt och att gemenskapens regler och krav
tillämpas strikt isamband med att gemenskapen lämnar ekonomiskt stöd. Detta är en
särskilt viktigt aspekt, med tanke på Sammanhållningsfondens stora ekonomiska
bidragsdel i de projekt som beviljats stöd ur fonden. Därför måste kommissionen
särskilt noga kontrollera att reglerna omöppenhet vid offentlig upphandling iakttas.
8EGTL12, 18.1.2000.
15I samband med sina olika kontrollbesök kontrollerar kommissionen också
rutinmässigt att relevanta direktiv omoffentlig upphandling iakttas och att urvalet av
anbud görs på ett riktigt sätt. Tack vare kommissionens övervakning av
Sammanhållningsfondens godkända projekt kan de nationella myndigheterna bättre
förstå och tillämpa gemenskapens förfaranden för offentlig upphandling och
tilldelning av kontrakt. Kommissionen kan konstatera att de nationella
myndigheterna och övervakningskommittéerna samarbetar i en allt större omfattning
och att de ger uttömmande svar på kommissionens frågor i samband med
handläggning avprojektansökningar ochövervakning avprojektens genomförande.
2.1.2 Miljölagstiftning
Enligt artikel 8 i rådets förordning (EG) nr 1164/94 om inrättande av en
sammanhållningsfond skall projekten vara förenliga med gemenskapens politik och
ävenskyddet av miljön.
Målen för gemenskapens miljöpolitik fastslås i artikel 174 i fördraget. Det handlar
omatt
•bevara, skyddaochförbättramiljön,
•skydda människorshälsaoch
•utnyttja naturresurserna varsamt ochrationellt.
Enligt gemenskapsprogrammet för politik och åtgärder för miljön och en hållbar
utveckling (femte åtgärdsprogrammet), som rådet antog genom en resolution 1993,
skall Sammanhållningsfonden bidra till att uppnå de mål som fastställs i fördraget.
Den skall framför allt bidra till att lösa specifika problem, som att minska
vattenföroreningar och sörja för en lämplig avfallshantering. Utöver dessa
grundläggande problem skall programmet koncentreras på behovet att integrera
miljödimensionen i gemenskapens övriga politikområden, för att på så sätt motverka
och kontrollera oönskade bieffekter av aktiviteterna inom vissa ekonomiska sektorer.
Den sistnämnda aspekten berör Sammanhållningsfonden, eftersom
transportinfrastrukturer utgör det andra prioriterade investeringsområde som fonden
fokuserar på.
För att stärka de interna förfaranden som kommissionen antog 1993, godkände
kommissionen under 1997 dessutom ett åtgärdspaket för att säkerställa att
miljöhänsyn i högre grad integreras i den politiska beslutsprocessen och
förvaltningen. Det är därför som Europaparlamentet har antagit en större tilldelning
avanslag till miljöområdet, dvs. för en”grönare” budget.
2.1.3 Strukturfonder
I samband med ansökningar och beslut rådfrågas som en allmän regel
strukturfonderna, och då framför allt Europeiska regionala utvecklingsfonden
(ERUF) och ibland också utvecklingssektionen vid EUGFJ, liksom vid
ändringsbeslut när det handlar omavsevärda ändringar. De avdelningar somansvarar
för strukturfonderna ger gärna yttrandenochråd ifrågor somrör deras befogenheter.
16Samordningen mellan fonderna skall obligatoriskt säkerställas genom stabila och
bestående arrangemang, eftersom det i artikel 9 i rådet förordning (EG) 1164/94 om
inrättande av en sammanhållningsfond fastslås att ingen utgiftspost samtidigt får
uppbära stöd från Sammanhållningsfonden och strukturfonderna. Dessutom får
anslag ur Sammanhållningsfonden i kombination med en annan form av
gemenskapsstöd, till exempel ur budgeten för de transeuropeiska transportnäten,
aldrig stå för mer än90 % avde totala utgifterna för ett projekt.
Enligt besluten från toppmötet i Edinburgh skall åtagandebemyndiganden för
strukturfondernas mål 1 respektive Sammanhållningsfonden i reella termer
sammanlagt kunna fördubbla gemenskapens stöd till de fyra mottagarländernas mål
1-regioner. När det gäller Spanien, där bara en del av landet är stödberättigad enligt
mål 1, har Sammanhållningsfondens åtagandebemyndiganden minskats med 7 950
miljoner ecu som i stället anslagits till gemenskapsstödramen för mål 1 under
perioden 1994–1999. Sammanhållningsfonden bidrar sålunda till insatserna för att i
reella termer fördubbla gemenskapens stöd till de minst gynnade regionerna i
Spanien. Sammanhållningsfonden är inte en regional fond och därför görs ingen
regional fördelning av det beviljade stödet. Den reella fördubblingen av unionens
solidariska insatser för de minst gynnade regionerna i Spanien är ett mål, vars
förverkligande helt faller på den centrala regeringen och de autonoma regionerna. I
enlighet med subsidiaritetsprincipen skall den nationella regeringen, genom sin
behörighet att i vederbörlig form inkomma med ansökningar om ekonomiskt stöd ur
Sammanhållningsfonden till projekt som skall genomföras i berörda regioner, också
ansvara för att förmedla anslagen till dessa regioner. Övervakningskommittén för
mål1 ansvarar å sinsida för bedömningenomhuruvida målet uppnåtts.
Tack vare samordningsförfarandena har man i samband med kontrollbesöken inte
upptäckt något fall, där stöd samtidigt utgått ur Sammanhållningsfonden och
strukturfonderna. Som påpekats också i tidigare årsredovisningar kan fonden ändå
bevilja stöd till väl avgränsade etapper i ett projekt, där det är troligt att ERUF
kommer att bevilja stöd under andra etapper . Detta gäller framför allt mycket stora
transportinfrastrukturprojekt.
2.2 Balans mellan transport- och miljösektorerna
Enligt rådets förordning (EG) nr 1164/94 om inrättande av en sammanhållningsfond
skall lämplig jämvikt upprättas mellan anslag till transportinfrastrukturprojekt
respektive miljöprojekt.
I ett meddelande till rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén
samt Regionkommittén från 19959förtydligade kommissionen sin syn på denna
jämvikt och åtog sig att tillsammans med mottagarländerna för hela perioden 1993–
1999 eftersträva en50/50-fördelning mellantransporteroch miljö.
Fördelningenavanslag mellandessa områdenuppvisade vid periodens början en stor
obalans, men för hela perioden1993-1999 har jämviktsmålet uppnåtts.
9KOM(95) 509slutlig.
17JÄMVIKT MELLAN TRANSPORT -OCHMILJÖPROJEKT (*)
IPROCENT AVÅTAGANDEBEMYNDIGANDEN
Mottagarland Transporter Miljö
1999 1993 -99 1999 1993 -99
Grekland 62,5 51,2 37,5 48,8
Spanien 47,7 49,7 52,6 50,3
Irland 44,8 50,0 55,2 50,0
Portugal 41 48,1 59 51,9
Totalt 48,7 51,8 51,3 48,2
(*) exklusivetekniskt stöd
2.2.1 Sammanhållningsfonden och miljöskyddet
Under 1999 skärpte kommissionen miljöskyddskraven inom ramen för två direktiv
somberör Sammanhållningsfondens projektverksamhet, nämligen
– direktiv85/337/EEGom bedömning av inverkan på miljön av vissa offentliga och
privataprojekt (miljökonsekvensdirektivet),och
– direktiv 92/43/EEG om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter
(habitatdirektivet).
Miljökonsekvensdirektivet
I rådets ändringsdirektiv 97/11/EG, som trädde i kraft i mars 1999, införs
gränsvärden och objektiva kriterier för att bestämma vilka projekt som bör bli
föremål för bedömning på grund av omfattningen av deras miljöpåverkan.
Förteckningenöver projekt somunder alla omständigheter skallgöras till föremål för
en miljökonsekvensbeskrivning har utökats. Dessutom har allmänhetens deltagande i
beslutsprocessen förstärkts.
Habitatdirektivet
Enligt detta direktiv skall medlemsstaterna senast den 10 juni 1998 upprätta
förteckningar över områden som skall skyddas inom ramen för Natura 2000.
Direktivet innehåller bestämmelser om förstärkt kontroll för att säkerställa att de
berörda medlemsstaterna vidtar alla nödvändiga åtgärder för bevarandet av miljön i
skyddsområdensomkanpåverkas avprojekt sommedfinansieras avgemenskapen.
182.2.2 Förstärkning av det transeuropeiska transportnätet (TEN) under 1999
När det gäller transportsektorn finansierar Sammanhållningsfonden endast de
infrastrukturprojekt av gemensamt intresse som beskrivs i de riktlinjer som antogs
genomEuropaparlamentets och rådets beslut 1692/96/EG av den 23 juli 1996. Dessa
riktlinjer utgör urvalsgrunden för projekt som kan få stöd från
Sammanhållningsfonden.
Med tanke på dess särskilda mål och betydande resurser spelar
Sammanhållningsfondens en mycket viktig roll för utvecklingen av det
transeuropeiska transportnätet ide fyra mottagarländerna. Under perioden 1993-1999
gick totalt 8,3 miljarder euro eller ungefär hälften av fondens budget till
transportprojekt (jfr tabellen nedan). Under perioden 2000-2006 förväntas en lika
storprocentandelavSammanhållningsfondens budget gåtilltransportprojekt.
Sammanhållningsfonden har inära samarbete med de fyra mottagarländerna fastställt
vilka åtgärder somskallprioriteras ochsamordnar sina stödåtgärdermed EIB, ERUF
och TEN-budgeten i syfte att utnyttja resurserna effektivast möjligt. Under 1999
fortsatte Sammanhållningsfonden och Generaldirektoratet för transport att hålla nära
kontakt för att säkerställa en enhetlig strategi för genomförandet av projekt som rör
de transeuropeiska transportnäten. Det hölls regelbundna sammanträden och
särskilda samråd på avdelningsnivå i frågor kring TEN-projekt som medfinansieras
av Sammanhållningsfonden. Man räknar med att utvidga detta samarbete under
perioden 2000-2006 för att Sammanhållningsfondens finansiella stöd skall kunna få
största möjliga effekt på genomförandet avTEN-projekt imottagarländerna.
Vad gäller planerade transportnät har fonden i allmänhet prioriterat landsvägar,
järnvägar och sjöfartsleder som utgör eller förbättrar de viktigaste
förbindelselänkarna mellan mottagarländerna och övriga EU. Vidare har stöd givits
till projekt för att förbättra kommunikation och handel mellan randområden och de
viktigaste centrumen för ekonomisk verksamhet i de berörda länderna samt för att
förbättra transportnätens kontinuitet i närheten av stadscentrumen. De många
förbifartsleder eller ringleder som finansierats av Sammanhållningsfonden har haft
till syfte både att förbättra förbindelserna inomtransportnätet och att mildra trafikens
negativa effekter påmiljön istäder ochstadscentrum.
När det gäller de högprioriterade projekt som fastställdes av europeiska rådet i Essen
(i december 1994) har Sammanhållningsfonden lagt särskilt stor vikt vid
genomförandet av projekt som helt eller delvis ligger på sammanhållningsländernas
territorium: höghastighetslinjen Syd, de grekiska motorvägarna (PATHE och Via
Egnatia), den multimodala förbindelsen mellan Portugal/Spanien och övriga Europa,
järnvägsförbindelsen Cork-Dublin-Belfast och vägförbindelsen Irland-Förenade
kungariket-Benelux.
Under 1999 anslog Sammanhållningsfonden sammanlagt 1 523,5 miljoner euro till
transportprojekt10. Det totala stödet sedan 1993 från Sammanhållningsfonden och
dess föregångare, gemenskapens finansieringsorgan för sammanhållning, till TEN-
transportprojekt uppgår därmed till8 325,7 miljoner euro.
10I denna siffra ingår åtaganden för nya projekt eller för nya faser av befintliga projekt samt extra anslag
tillprojektsomgodkäntsundertidigareår(nyaårligaanslagellerändringar avtidigarebeslut).
19Åtaganden förTEN-projekt pertransportsektor
Sektor Åtaganden1993-98 Åtaganden1999 Totalaåtaganden
1993-99
miljoner euro i%
avtotalenmiljoner euro i%
avtotalenmiljoner euro i%
avtotalen
Vägar 4362.1 64,1 345,2 22,5 4706,1 56
Järnvägar 1861,9 27,4 958,5 63 2819,2 33,7
Hamnar 191,3 2,8 45,9 3 237,2 3
Flygplatser 351,5 5,2 144,8 9,5 496,2 6
Övrigt* 37,9 0,6 29,1 1,9 67,0 0,8
Summa 6804,7 100,0 1523,5 100,0 8325,7 100,0
*Inbegripet sjöfartssystem(VTS)
2.3 Budgetenoch dessgenomförande, åtagande- ochbetalningsbemyndiganden
2.3.1 Disponibla budgetmedel
Vid europeiska rådets möte i Edinburgh i december 1992 enades man om att för
perioden 1993–1999 anslå 15 150 miljoner euro (1992 års priser) ur
Sammanhållningsfonden till de medlemsstater vars BNP per capita understiger 90 %
av genomsnittet för EU. De årliga budgetbestämmelserna skall justeras efter
unionens genomsnittliga årliga prisökningar.
20BUDGETANSLAGENS UTVECKLING
Åtagandebemyndigandenmiljoner
euro
År 1993 1994 1995 1996 1997 1998 1999 Totalt
I1992 årspriser 1500,0 1750,0 2000,0 2250,0 2500,0 2550,0 2600,0 15150,0
Kumulerat i 1992
årspriser1500,0 3250,0 5250,0 7500,0 10000,0 12550,0 15150,0
Löpandepriser 1565,0 1853,0 2151,7 2443,7 2748,7 2870,7 3118,0 16750,8
Kumulerade
löpandepriser1565,0 3418,0 5569,7 8013,4 10762,1 13632,8 16750,8
Verkställda åtaganden
Per år 1564,6 1853,1 2151,7 2443,6 2748,7 2870,7 3117,7
Kumulerat 1564,6 3417,7 5569,4 8013,1 10761,8 13632,5 16750,2
i% av totala
anslag9,3 20,4 33,2 47,8 64,2 81,4 100
I ovanståendetabell visasden årligaanslagsfördelningen i1992års priser och ilöpandepriser.
I slutet av 1999 hade kommissionen utnyttjat Sammanhållningsfondens samtliga
åtagandebemyndiganden för perioden 1993–1999. Betalningsbemyndigandena
utnyttjades däremot till 91,6 %. Att betalningsbemyndigandena inte verkställts helt
beror på för sent inkomna betalningsansökningar och på kommissionens
arbetsbelastning vid årets slut.
I bilaga I till förordningen om Sammanhållningsfonden ges för perioden 1993–1999
en vägledande fördelning mellande stödberättigade medlemsstaterna.
%avtotalabemyndiganden
Grekland Spanien Irland Portugal
Vägledande
fördelningsinter-
vall16 -20 52 -58 7 -10 16 -20
Vid genomförandet av Sammanhållningsfonden har kommissionen noggrant följt de
riktlinjer som fastställts av rådet och inriktat sig på medelvärdet i det vägledande
intervallet för varje mottagarland. I följande tabell ges en översikt över
kommissionens verkställda åtaganden för Sammanhållningsfondens fyra
mottagarländer framtill1999.
21VERKSTÄLLDA ÅTAGANDEN (I PROCENT )
PER MEDLEMSSTAT
År 1993 1994 1995 1996 1997 1998 1999 1993-99
Grekland 17,9 17,9 18,0 17,9 18,0 18,0 17,6 17,9
Spanien 54,9 54,9 55,0 54,9 55,1 54,9 56,2 55,1
Irland 9,1 9,1 8,8 9,1 8,9 9,0 8,7 8,97
Portugal 18,1 18,0 18,0 18,0 17,9 18,1 17,6 17,98
Tekniskt
stöd0,02 0,03 0,09 0,09 0,07 0,06 0 0,05
Totalt 100 100 100 100 100 100 100 100
2.3.2 Genomförande av budgeten
Den totala budgeten för 1999 uppgick till 3 117,7 miljoner euro i
åtagandebemyndiganden. Detta belopp utökades med 11379 miljoner euro i
åtagandebemyndiganden somgjordes disponibla igen ienlighet med bestämmelserna
iartikel7.6 ibudgetförordningen.
Budgeten för betalningsbemyndiganden uppgick till en början till 2 876 675 miljoner
euro, men drogs ned till 1 876 675 miljoner euro inom ramen för det s.k.
Notenboom-förfarandet genom överföring av ett belopp på 1 000 miljoner euro till
budgetpost B2-1200"Mål1 (ERUF-GSR)".
i tusen euro
1998 1999
Budget(1) Genomföra
nde %Ursprungli
gb u d g e tVerklig
budget (1)Genomföra
nde %Överföring
ar till 1999
Åtaganden
Betalningar2 870700
2 448475100.0
100,03 117700
2 8766753 129060
1 876675100,0
91,6inga
157,7
(1) Inklusive tilläggs- och ändringsbudgeten, överföringar mellan budgetrubriker eller budgetår och
åtagandebemyndiganden som gjorts disponibla igen.
Jämfört med 1998 ökade 1999 års budget för åtagandebemyndiganden med 9 %,
medan budgeten för betalningsbemyndiganden minskade med 30 %. Eftersom 1999
var det sista året i programperioden 1993-1999 var behovet av
betalningsbemyndiganden proportionellt sett mindre stort än behovet av
åtagandebemyndiganden, eftersom en betydande del av åtagandena inte ledde till
förskottsbetalningar (åtaganden för efterföljande årliga anslag, innehållande av
slutbetalningar).
Åtaganden under1999
Åtagandena enligt 1999 års budget verkställdes helt och fördelades därvid på
lämpligt sätt både mellan mottagarländer ochstödområden.
I tabellen nedan visas således att fondens åtaganden för Spanien var något större än
medelvärdet på fördelningsintervallet (55%) för att på så sätt återställa den jämvikt
som rubbats under tidigare budgetår. Det var nämligen mycket viktigt att utnyttja
22programperiodens sista år för att åstadkomma en strikt fördelning mellan
mottagarländerna av de totala anslag som faktiskt använts under hela
programperioden 1993-1999 och därvid uppnå medelvärdet av det vägledande
intervall som fastställs i fondens förordning (Spanien 55%, Portugal och Grekland
18 %,Irland 9 %).
Likaså kan konstateras att något mer än hälften av åtagandena gick till miljöområdet
(51,3 %) i syfte att uppnå en 50/50-fördelning sett över hela programperioden 1993-
1999.
imiljoner euro
Åtaganden
3129,1Medlemsstat
Transport
erMiljö SUMMA Andel %
Spanien 832,5 925,1 1 757,6 1 757,6 56,17
Irland 121,8 150,1 271,9 271,9 8,69
Portugal 225,5 324,2 549,7 549,7 17,57
Grekland 343,7 206,0 549,7 549,7 17,57
Teknisktstöd 0,2 0,00
Totalt 1 523,5 1 605,4 3 128,9 3 129,1 100,00
Fördelning 48,69% 51,31%
Åtagandena gjordes delvis för att finansiera projekt som antogs under 1999. Den
största delen av åtagandena gick dock till 1999 års del av finansieringen av projekt
som antagits under tidigare år. För vissa projekt handlar det om stora belopp,
eftersom anslagen skall täcka de planerade projektkostnaderna för 1999 och åren
därefter. Därtill kommer att hela stödet till projekt som antagits under 1999 fick
finansieras med medel från 1999 års budget. Detta beror på att den nya förordningen
omSammanhållningsfonden antogs först i juli 1999 och att kommissionen därför vidantagandet av beslut och genomförandet av åtaganden inte kunde ta hänsyn till
resurser somkommer att vara tillgängliga efter 1999.
Betalningarunder1999
Utnyttjandet avbetalningsbemyndigandena präglades av– att 1 000 miljoner euroöverförts inomramen för Notenboom-förfarandet, och
– att betalningsanslagen inte utnyttjats fullt ut.
Överföringen motiveras av följande skäl (som inte var kända vid tidpunkten för
upprättandet avbudgetförslagen):
– Åtagandena gäller till största delen utgifter som sträcker sig över flera år.
Betalningarna däremot gäller utgifter under 1999 ochavser följaktligen endast den
delavåtagandena somgenomförts.
– För många projekt som befinner sig i slutfasen återstår endast slutbetalningen.
Enligt de finansiella genomförandebestämmelserna får slutbetalning dock endast
23ske på villkor att projektet fysiskt och finansiellt har slutförts och att slutrapporten
har upprättats.
– Vissa projekt som antagits finansieras med särskilda finansiella lösningar varvid
utbetalningen av den offentliga utgiften skjuts upp till projektets slut, vilket har
letttillatt endast mycket begränsade förskott betalas ut.
Att betalningsanslagen inte utnyttjats fullt ut beror på att ett stort antal
betalningsansökningar lämnades in till kommissionen i december 1999. Eftersom de
berörda avdelningarna har stor arbetsbelastning vid årets slut, har dessa ansökningar
inte kunnat föras upp i1999 års budget.
Översikt överåtaganden ochutbetalningargjorda underperioden 1993-1999
I följande tabeller ges en överblick över fördelningen av åtagande- och
betalningsbemyndiganden mellan medlemsstaterna och olika sektorer för 1999 och
för hela perioden sedan 1993,. Enligt artikel 7.4 i förordningen om
Sammanhållningsfonden kan kommissionen på eget initiativ anslå upp till 0,5 % av
fondens resurser till tekniska stödåtgärder. Kommissionen har hittills varit
återhållsamianvändningenavdenna möjlighet.
ÅTAGANDENOCHUTBETALNINGARPERMOTTAGARLANDOCH SEKTORUNDER 1999
Totalt Transporter Miljö
Miljonereuro miljonereuro i%a v
totalenmiljonereuro i%a v
totalen
Åtaganden
Grekland 549,7 343,7 62,5 206 37,5
Spanien 1757,6 832,5 47,7 925,1 52,6
Irland 271,9 121,8 44,8 150,1 55,2
Portugal 549,7 225,5 41 324,2 59
Tekniskt stöd 0,2 - - - -
Totalt 3129,1 1523,5 48,7 1605,4 51,3
Utbetalningar
Grekland 247,6 134,6 54,3 113 45,7
Spanien 941,7 282 30 659,7 70
Irland 190,4 51,7 27,9 138,7 72,8
Portugal 331,8 183,2 55,2 148,6 44,8
Tekniskt stöd 3,1 - - - -
Totalt 1714,6 651,5 38 1060 62
24ÅTAGANDENOCHUTBETALNINGARPERMOTTAGARLAND OCH SEKTOR 1993-99
Totalt Transporter Miljö
Miljonereuro miljonereuro i%a v
totalenmiljonereuro i%a v
totalen
Åtaganden
Grekland 2 998,2 1 534,6 51,2 1 463,6 48,8
Spanien 9251 4597 49,7 4654 50,3
Irland 1 495,3 748,3 50,0 747,0 50,0
Portugal 3005 1446 48,1 1559 51,9
Tekniskt stöd 8,4 - - - -
Totalt 16760,9 8328,3 49,7 8424,3 50,3
Utbetalningar
Grekland 1938,7 1012,8 52,2 925,9 47,8
Spanien 6022,3 3665 60,9 2357,3 39,1
Irland 1112,5 587,8 52,8 524,7 47,2
Portugal 2562,1 1361,3 53,1 1200,8 46,9
Tekniskt stöd 7,8 - - - -
Totalt 11643,4 6626,9 56,9 5008,7 43,1
När det gäller fördelningen mellan sektorer anges i följande tabell fördelningen av
anslagen mellan miljö- respektive transportområdet och deras viktigaste
underrubriker. I tabellen anges totalbelopp för perioden 1993–1998, detaljuppgifter
för 1999ochtotalbelopp för perioden1993-1999.
Anslag per sektor
Samtliga
mottagarländer1993-1998 1999 Totalt 1993-1999
Miljoner euro %miljoner euro %miljoner euro %
Miljö
Dricksvatten 2 142,7 31,4 433,9 13,9 2 576,5 15,4
Avloppsvatten 2 881,2 42,3 936,5 29,9 3 817,8 22,8
Fast avfall 755,1 11,1 193,7 6,2 948,8 5,7
Erosion och
beskogning585,2 8,6 35,4 1,1 622,7 3,7
Övrigt 454,7 6,7 5,9 0,2 458,4 2,7
Totalt 6 818,9 100 1 605,4 51,3 8 424,2 50,3
Transporter
Vägar 4 362,1 64,1 345,2 11 4 706,1 28,1
Järnvägar 1 861,9 27,4 958,5 30,6 2 819,2 16,8
25Flygplatser 351,5 5,2 144,8 4,6 496,2 3
Hamnar 191,3 2,8 45,9 1,5 237,2 1,4
System för
trafikkontroll37,9 0,6 0 0 37,9 0,2
Övrigt 29,1 0,9 29,1 0,2
Totalt 6 804,7 100 1 523,5 48,7 8 325,7 49,7
Totalt stöd 13 623,6 3 128,9 100 16 749,9 100
3. P ROJEKTFÖRVALTNINGOCHANTAGNAÅTGÄRDER
3.1 Stöd från fonden permottagarland
3.1.1 Grekland
Under 1999 anslog Sammanhållningsfonden totalt 549,7 miljoner euro till projekt i
Grekland, varav 62,5 % gick till projekt inom transportsektorn och 37,5 % till
miljöprojekt.
3.1.1.1 Miljö
Man har tillämpat samma helhetsstrategi som tidigare och fortsatt att prioritera
projekt på områdena vattenförsörjning, rening av avloppsvatten, avfallshantering och
naturskydd.
En förteckning över alla antagna eller ändrade miljöprojekt finns i tabellen i bilaga
II.
Vattenförsörjning
Till denna typ av projekt hör ett stort projekt (Thessalonikis vattenförsörjning från
floden Aliakmon), kompletteringsarbeten när det gäller det stora projektet i Evinos11
för Atens vattenförsörjning samt förbättringsarbeten i fråga om akvedukten iMornos
12, somgår hand i hand med Evinos-projektet.
I samband med projektet för Atens vattenförsörjning har man från
Sammanhållningsfondens sida betonat en god förvaltning av vattenresurser och
förbättrade vattenledningar till huvudstaden. Idrifttagandet av tunneln Evinos-
Mornos har gjort det möjligt att försörja Aten med vatten sedan sommaren 1995.
Dessutom har man tack vare medel från Sammanhållningsfonden kunnat tillsätta en
projektansvarig för Atens vattenförsörjningsföretag (EYDAP) och kunnat godkänna
11I Evinos fortsätter projektet, efter detattdess tredjeoch näst sistadelhar godkänts.
12Utbyggnaden av akvedukten i Mornos har godkänts på de platser som krävs för att den skall nå Atens
storstadsområde.
26finansieringen av åtgärder för förvaltning och transport av vatten (fjärrstyrning och
fjärrkontroll).
På grund av behovet av externa vattenförsörjningsnät och för tryggande av
huvudstadens vattenförsörjning har Sammanhållningsfonden godkänt finansiering av
förbättrade förbindelser mellan Aten och andra dricksvattenreserver, nämligen Iliki
ochMarathonas.
För det stora vattenförsörjningsprojektet i Thessaloniki har Sammanhållningsfonden
sett till att en god förvaltning av vattenresurserna säkerställs, att befintliga
anläggningar övervakas och att en projektansvarig anställts. Trots fondens avsevärda
insatser för att genomföra detta projekt har beklagliga förseningar uppstått på grund
avtekniska svårigheter.
Dessutom följer Sammanhållningsfonden noga projektet att skapa en databank med
hydrologiska och meteorologiska uppgifter, i syfte att förbättra förvaltningen av
landets vattenresurser.
Sammanhållningsfonden har inlett en noggrann utvärdering av det projekt som rör
Rhodosochdessgrannöarsvattenförsörjning inomramen för Tolvöarnas generalplan
för miljön. En initial finansiering, främst för projektering och tillsättande av en
projektledare, har kompletterats med finansiering av en expertpanel och erforderliga
markförvärv.
Rening av avloppsvatten
Deprincipersomgällt fördessainsatserharvarit:– Antagandeavså fullständigaprojekt sommöjligt, somskall fungera ochpassa in i
en övergripande och samordnad strategi, anpassad till varje regions ekonomiska
ochsociala utveckling.
– Skydd av miljön eftersom de antagna projekten främst avser projekt i städer som
ligger nära känsliga områden och som har en befolkning på mer än 15000
invånare, och där gemenskapens planer kräver vissa omedelbara prioriteringar
(1998-2000).
All finansiering har skett på grundval av fullständig dokumentation och avsett
projekt som genomgått en fördjupad undersökning. Dessa projekt har utvärderats
både på förhand och fortlöpande.
När det gäller rening av avloppsvatten samt behandling av dagvatten, främst från
städerna, har ett stort antal projekt i flera stora och medelstora provinsstäder
medfinansierats.
Upphandlingen av den andra etappen av den stora anläggningen för biologisk rening
i Aten, som är belägen på ön Psittalia, har noga följts. Detta högt prioriterade projekt
har varit föremål för en fördjupad förhandsutvärdering. Anläggningen kommer att
bidra till att förbättra havsvattnets kvalitet i Saronikosbukten och miljön i
kringliggande stadsområden.
27Finansieringen av den andra etappen av det stora projektet för biologisk rening av
avloppsvatten i Thessaloniki fortsatte under 1999. Detta stora projekt är mycket
viktigt för vattenkvaliteten i Thessalonikibukten och skall betjäna Greklands andra
stad. Vad gäller vattenkvaliteten i Thessalonikibukten, har Sammanhållningsfonden
också godkänt ett projekt för biologisk rening av avloppsvatten från Thessalonikis
turistområde, vars renade avloppsvattenockså släpps ut idenna bukt. Dessa åtgärder,
kompletterade med ett saneringsprojekt för Kalochori, utgör en samlad insats för att
förbättra miljön iregionen.
Sammanhållningsfonden har på de grekiska myndigheternas förslag i första hand
gjort en fortlöpande utvärdering av detta projekt. Parterna har därvidlag kommit
överensomdriftsmässiga förbättringar föratt kompletteraprojektetisinhelhet.
Utöver dessa stora projekt har Sammanhållningsfonden också medfinansierat flera
mindre vattenförsörjnings- ochvattenreningsprojekt isamtliga grekiska regioner.
Bland de nya projekt somredan fått stöd kanföljande nämnas:
•Dammen iAposselemi(8,3 miljoner euro istöd).
•Messolonghi: avloppssystemochreningsverk (5,4miljoner euro istöd).
•Zakynthos: vatten- ochavloppssystem(6,1 miljoner euro istöd).
•Alexandroipolis: vattensystem(13,0 miljoner euro istöd).
•Kalymnos: avloppssystem(3,4 miljoner euro istöd).
•Mantoudi-Prokopi: avloppssystem(4,0 miljoner euro istöd).
•Plomari: vatten- ochavloppssystem(3,5 miljoner euro istöd).
•Archanes:avloppssystem(2,6 miljoner euro istöd).
•Strömmen iSarantapotamos (2,5 miljoner euro istöd).
•Elassona: avloppssystem(4,7 miljoner euro istöd).
•Korinthos: dagvattenledningar (5,0 miljoner euro istöd).
•Kalamata: avloppssystemochdagvattenledningar (1,8 miljoner euro istöd).
Avfallshantering
Sammanhållningsfonden har under 1999 mottagit och behandlat ansökningar om
finansiering av större projekt för avfallshantering i städerna Aten och Thessaloniki.
På grund avbristande projektmognad och frånvaro avlämpliga förvaltningsstrukturer
har fonden inte kunnat föreslå någon finansiering avdessa projekt under 1999.
Sammanhållningsfonden bidrogtill medfinansieringenav följande projekt:
•Rhodos: avfallsupplag (2,2 miljoner euro istöd).
28•Messolonghi: avfallsupplag (2,3 miljoner euro istöd).
•Komotini: avfallsupplag (2,0 miljoner euro istöd).
•Korfu: avfallsupplag (2,2 miljoner euro istöd).
•Aridea – Pella: avfallsupplag (1,8 miljoner euro istöd).
Pilotprojekt
De grekiska myndigheterna hade under 1998 godkänt generalplanen för
pilotprojektet förreningavKoroniasjönsamt studienavett integrerat pilotprojekt för
önSantorini.
Under 1999 finansierade Sammanhållningsfonden den första etappen av dessa två
projekt.
Det handlar således om
•ett stödpå 2,5 miljoner euro för reningenavKoroniasjön, och
•ett stöd på 1,6 miljoner euro till det samordnade projektet för avfallshantering,
avloppsvattenrening och avsaltning av havsvatten för dricksvattenproduktion i
Santorini.
Naturskydd
Under 1999 fortsatte Sammanhållningsfonden medfinansieringen av projektet Gaia-
center för miljöforskning och–utbildning genomett stöd på0,5miljoner euro.
3.1.1.2 Transporter
När det gäller transporter godkände kommissionen stöd på sammanlagt 93 miljoner
euro för medfinansiering av olika avsnitt av motorvägarna PATHE och Egnatia
(prioriterade TEN-projekt). Ett belopp på 142 miljoner euro anslogs till finansiering
av järnvägsprojekt (bl.a. i förbindelsen Patras - Aten – Thessaloniki) och ett belopp
på 10 miljoner euro avsattes för finansiering av olika hamnprojekt
(infrastrukturanläggningar ihamnen iPireus).
Stödåtgärderna på transportområdet har samordnats med ERUF:s transportprogram
och med de prioriteringar somfastställts för detranseuropeiska näten.
Sammanhållningsfonden och ERUF förenar således sina insatser genom att båda
deltar i finansieringen av utbyggnaden och moderniseringen av de grekiska väg- och
järnvägsnäten och då framför allt motorvägarna PATHE och Egnatia. Dessa nät och
deras användbarhet kommer att förbättras ytterligare genom uppförandet av
godsterminaler.
Projekteringen av godsterminalen på Lesbos finansieras av Sammanhållningsfonden
med medelfrån budgeten för tekniskt stöd. Från Sammanhållningsfondens sida anses
att denna satsning kan bidra till att öka investeringsviljan inom den privata sektorn,
somär intresserad avsnabba och effektiva godstransporter. Snabbare godstransporter
i kombination med effektiv logistik (hamnar som är anslutna till näten och utrustade
29med intermodala plattformar för kombitransport) kommer att leda till sänkta
produktionskostnader och således till en ökning av medlemsstaternas export,
samtidigt somnya direktaoch indirekta arbetstillfällen skapas.
I bilaga III ges en förteckning över alla antagna eller ändrade transportprojekt.
Vägar
Den transportstrategi för vägnätet som Sammanhållningsfonden följer för Grekland
rör färdigställandet av landets två huvudtrafikleder, Via Egnatia och motorvägen
PATHE.
Motorvägen Egnatia
Projektet ”Ag. Nikolaos-Koumaria” har framskridit väl och denna vägsträcka
beräknas vara öppen förtrafik ijuli2000. Slutrapporten förväntas islutet av2000.
Byggandet av korsningen ”Ag.Sillas” är avslutat och de övriga projekt som gäller
kringfartsleden vid Kavala (Ag.Andreas-N.Karvali”, ”MR 4+937-MR 9+400” och
”konstruktion av sex viadukter”) har framskridit på ett tillfredsställande sätt. Man
räknar med att hela vägavsnittet skallkunna öppnas förtrafik islutet av2000.
Motorvägen PATHE
Delsträckorna “kringfartsleden vid Patras” och Iliki-Kastro-Martino” står färdiga och
slutrapporten förväntas under första halvåret 2000. Avsnittet “Martino-Atalanti-
Arkitsa-Ag.Konstantinos-Viadukt” är nästan färdigställt och byggandet av det
avgiftsbelagda avsnittet vid Tragana fortskrider väl. Det bör påpekas att alla dessa
avsnitt redanhar öppnats förtrafik.
Vad gäller korsningen “Rahes-Ag.Theodori” står 15 km av den 20 km långa
vägsträckan öppna för trafik. Den andra etappen av ett kompletteringsprojekt
kommer att finansieras genom Sammanhållningsfonden nästa år och det planeras
vara avslutat islutet av2001.
Delsträckan “Skotina-Litohoro-Dion-Katerini” är helt öppen för trafik så när som på
ett avsnitt på 1 km. Den andra etappen av ett kompletteringsprojekt kommer att
finansieras genom Sammanhållningsfonden nästa år och det planeras vara avslutat i
slutet av2001.
Flygkontroll
Installationen av de fyra terminalradaranläggningarna är klar och de olika
kvalitetskontroller som krävs är gjorda. Endast radomen för terminalradarn på
Rhodos återstår att installera, vilket kommer att ske ifebruari2000. Därefter kommer
funktionskontrollenattutföras.
Arbetet med installationen av tre långdistansradarsystem på Thassos, Rhodos och
Karpathos fortskrider.
Efter vissa förseningar har det flygtekniska undersökningssystemet och systemet för
säkerhetsstyrning gjort framsteg under 1999 och man hoppas kunna sluta ett avtal
30med en huvudentreprenör för vart och ett av systemen under år 2000. Särskilt vad
gäller systemet för säkerhetsstyrning förväntar man sig resultat före slutet avår 2000.
Järnvägsnätet
Under 1999 fortsatte redan godkända järnvägsprojekt att utvecklas, även om vissa av
dem är kraftigt försenade. Genom olika besök under året har
Sammanhållningsfondens ledning studerat hur projekten framskrider.
Det har konstaterats att förvaltningen av ERGOSE måste förbättras. De grekiska
myndigheterna har åtagit sig att vidta nödvändiga åtgärder.
Sjötransporter
Under 1999 antogs ett enda hamnprojekt. Projektet avser byggandet av kajplatser för
passagerarfartyg vid Palataki i Pireus hamn och beviljades ett stöd på 9,7 miljoner
euro.
3.1.2 Spanien (inklusive de yttersta randområdena)
För att åstadkomma balans i anslagsfördelningen mellan transport och miljö för hela
perioden 1993-1999 har Sammanhållningsfonden inriktat sig på att ge mer finansiellt
stöd till miljöprojekt och under 1997-1999 försökt uppnå en fördelning på 55 % till
miljöprojekt och45 %tilltransportprojekt (jfr projektförteckningen ibilaga III).
3.1.2.1 Miljö
Vattenförsörjning
Under perioden 1993-1999 uppgick stödet från Sammanhållningsfonden till
vattenförsörjningsprojekt till 1 211 miljoner €, vilket är 13,1 % av det totala
gemenskapsstödettillSpanien.
Insatserna har inriktats på att öka den disponibla volymen av kvalitetsdricksvatten
genomatt bygga infrastrukturer för utvinning, transport ochbehandling av vattenoch
utföra regleringsarbeten på befintliga infrastrukturer. Ett prognos- och
varningssystem (SAIH) har installerats i alla stora avrinningsområden med stöd från
Sammanhållningsfonden.
Under 1999 motsvarade Sammanhållningsfondens bidrag till detta område 28 % av
tillgängliga medel för miljöprojekt i Spanien eller 259 miljoner euro. Dessa
fördelades på tio beslut om nya projekt och sju ändringsbeslut om att skjuta till
ytterligare medel, vilket möjliggör kompletteringar.
Besluten har mestadels gällt frågor som reglering av befintliga
vattenförsörjningssystem och förbättring av vattenkvaliteten i syfte att även i
fortsättningen uppfylla de parametrar som föreskrivs i gemenskapsdirektiven 80/778
EEGoch98/83EG.
Målsättningen för de projekt som antagits i Madridregionen är att under alla
förhållanden säkerställa vattenförsörjningen i starkt växande stadsområden genom
ökad användning av möjligheterna att sammankoppla vattenleveranser från sex olika
31vattentäkter. Man eftersträvar således en mer rationell förvaltning av
vattenresurserna genomatt utnyttja dessa på ett mer samordnat sätt.
Även i andra spanska storstäder och regioner som Salamanca, Albacete, Cartagena,
Alicante, Bajo Ebro och Balearerna har under 1999 projekt antagits som på sikt
kommer att säkerställa att vattenförsörjningen och vattenkvaliteten uppfyller kraven i
gemenskapsdirektiven.
Rening av avloppsvatten
Under perioden 1993-1999 har stora framsteg gjorts på detta område bl.a. tack vare
Sammanhållningsfondens insatser. Det sammanlagda stödet uppgick till 2068
miljoner euro, vilket utgör 22,4% av de totala anslagen till Spanien under hela
sjuårsperioden. Dessa investeringar gav utrymme för att börja genomföra den
spanska nationella planen för rening av avloppsvatten som antogs 1995 och
möjliggjorde genomförandet avdirektiv91/271/EEG.
Under 1999 gick en mycket stor del av fondens tillgängliga medel för Spanien till
denna sektor, närmare bestämt 567,9 miljoner euro eller 32,3 % av de totala anslagen
för Spaniendet året. Under 1999 antogs 18 nya beslut, varav femgällde ändringar av
redan finansierade projekt (kompletteringsarbeten eller ytterligare etapper) och 13
avsåg nya projekt. Desistnämnda gäller reningsverk eller integrerade reningssystem i
följande autonoma regioner: Andalusien, Balearerna, Kantabrien, Kastilien-Leon,
Katalonien, Madrid ochValencia. Ett av de nya projekten sombör nämnas särskilt är
vattenreningssystemet för Prat de Llobregat i Katalonien till ett belopp på 204
miljoner euro. Det omfattar ett biologiskt reningsverk, en bräddledning och ett
samlingsnät somkommer att betjäna nio kommuner iBarcelonas storstadsområde.
Sammanhållningsfonden har lagt särskild vikt vid finansieringen av projekt i
mottagarländernas yttersta randområden, vilket har resulterat i finansieringen av
reningsverk på de två störstaKanarieöarna tillett belopp på 25miljoner euro.
Avfallshantering
Under 1999 anslogs 70,3 miljoner euro till olika projekt för avfallshantering. Av
detta belopp motsvarade 47,7 miljoner euro (68 %) åtaganden för projekt som
antagits under tidigare år (nya årsutbetalningar eller ändringsbeslut), medan resten
avsåg åtaganden för två nya projekt. Båda projekten utgör ett led i genomförandet av
de regionala planer för avfallshantering som antagits i de regioner till vilka de är
förlagda. Dessa planer grundar sig på överenskommelser mellan den centrala
regeringenochde myndigheter ide autonoma regionerna somär behöriga i fråga om
avfallshantering ideras respektive områden.
Efter 1999 års åtaganden svarar sektorn för avfallshantering för 481 miljoner euro,
vilket motsvarar 10,3 % av Sammanhållningsfondens sammanlagda anslag till
miljöprojekt sedan1993.
Utveckling och återvinning av strandzoner
Ett beslut fattades om att bevilja 9 miljoner euro till finansieringen av ett projekt för
miljöupprustning av havsstränderna vid Ferrols flodmynning. Projektets huvudsyfte
är att så långt som möjligt återställa områdets naturliga karaktär, att göra strändernatillgängliga ochatt restaurera förstördaområden.
32Beskogning och bekämpande av erosion
Under perioden 1993-1999 har de beslut som antagits med avseende på projekt för
beskogning och erosionsbekämpning i Spanien inneburit ett stöd från
Sammanhållningsfonden på sammanlagt 565 miljoner euro eller 12,1 % av fondens
miljöbudget för Spanien.
Dessa projekt grundar sig på Spaniens återbeskogningsplan för perioden 1995-1999
och omfattar en rad åtgärder som genomförs under ansvar av det spanska
miljöministerietsdirektoratförmiljöskyddochdeautonomaregionerna.
Projektenavser huvudsakligen följande typer av insatser:
– Återställande av vegetation isårbara områden med lämpliga träd- ochbuskarter.
– Skogsvårdsåtgärder för att förbättra vegetationenoch upprätthålla balansen mellan
markskydd ochskogstäckt areal.
– Mindre infrastrukturarbeten för att förstärka stränderna längs floder och
vattendrag.
– Återbeskogning och vård aveldhärjade eller hotadeområden.
Samtliga projekt har till syfte att bekämpa markerosion och ökenutbredning i sårbara
områden och att återställa skogsområden som skadats av bränder. Projekten omfattar
alla större spanska avrinningsområden och utgör en samordnad åtgärd för att komma
till rätta med de allvarliga erosionsproblem som uppskattningsvis 40 % av Spaniens
landområdenkämpar med.
Under 1999 godkändes två nya projekt (på sammanlagt 19,5 miljoner euro) i
regionen Valencia och i Ebros avrinningsområde. Vidare gjordes en översyn av
projekt som antagits under tidigare år för att komplettera dessa med nya åtgärder i
områden där nyss nämnda typer av insatser måste förstärkas. De senaste uppgifterna
tyder på att praktiskt taget alla arbetenkommer att avslutas helt under år 2000.
3.1.2.2 Transporter
År 1999 var ett konsolideringsår för de spanska projekten för transportinfrastruktur
ochendast ett fåtalnya beslut fattades.
Sammanhållningsfonden har lämnat betydande bidrag till finansiering av
transportinfrastrukturprojekt i Spanien, huvudsakligen väg- och järnvägstransport, i
enlighet med målen igeneralplanen för infrastrukturer 1993-2007 och gemenskapens
riktlinjer för utveckling av det transeuropeiska transportnätet (jfr punkt 2.2.2). Sedan
1993 har fonden totalt beviljat 4 597 miljoner euro i stöd till transportsektorn, vilket
motsvarar 50,3 % avfondens totala anslag för Spanien.
Åtagandena för vägprojekt uppgick till 2 611 miljoner euro (56,8 % av det totala
transportstödet) och åtagandena för järnvägsprojekt till 1 859,2 miljoner (40,4 % av
det totala transportstödet).
33Vägaroch motorvägar
Fram till 1997 gick större delen av Sammanhållningsfondens stöd till
transportsektorn i Spanien till vägprojekt, men därefter var betoningen något mindre
markerad än tidigare. Omfattningen av väginvesteringar återspeglar behovet av att
komplettera och upprusta det omfattande huvudvägnätet i Spanien för att svara mot
den fortsatta ökningen av vägtrafiken. Samtliga stödprojekt avser det transeuropeiska
vägnätet och syftar till att uppnå målen i TEN och den övergripande spanska
vägplanen. Dessa omfattar färdigställandet av vissa avsnitt i de mest trafikerade
motorvägslederna, förbindelser mellan avsides belägna områden och mer utvecklade
ekonomiska centrum, åtgärder för att motverka det spanska vägnätets alltför
solfjäderformiga struktur, minskning av trafikbelastningen i städerna och integrering
avdet spanska vägnätet med näten igrannländerna.
I enlighet med dessa mål har Sammanhållningsfonden koncentrerat stödet till huvudlederna
(sebilaga).
Sammanhållningsfonden har lagt stor vikt vid övervakningen av projekt som
godkänts undertidigare år. Övervakningen har framför allt inriktats på att kontrollera
de uppgifter som lagts fram av de spanska myndigheterna (fysiska och ekonomiska
indikatorer) och den information som lämnats vid ansökningar om del- eller
slutbetalning av stöd samt på olika kontroller på plats för att övervaka projektens
genomförande
Järnvägar
I den spanska generalplanen för infrastrukturer 1993–2007 fastställs
huvudprioriteringarna för upprustningen av Spaniens järnvägsnät, vilket bl.a.
omfattar utbyggnad av höghastighetslinjer, förbättringar av räls, signalsystem och
andra strukturer längs befintliga linjer samt allmänna säkerhets- ochunderhållsåtgärder. Sammanhållningsfonden har bidragit till finansieringen av de
åtgärder bland dessa somrördeutbyggnadenavdet transeuropeiska transportnätet.
De projekt på vilka fondens stöd har inriktats sedan1993 anges ibilagan.
Hamnaroch flygplatser
Det sammanlagda stödet till hamnar och flygplatser uppgick till 2,2 % av
transportbudgeten(101,4miljoner euro). Hela detta stöd har gått tillBalearerna.
Sjöfartssystem(VTS)
Denna kategori av projekt avser sjöfartskontroll och bekämpandet av
havsföroreningar. Inga nya projekt antogs under 1999. Det har faktiskt inte inkommit
en enda ny finansieringsansökan för denna kategoriunder 1999. Under hela perioden
1993-1999 har totalt 25,3 miljoner euro beviljats till VTS-projekt inom ramen för
den nationella planen för sjöfartssystem.
3.1.3 Irland
Såsom beskrevs i tidigare årsrapporter har tyngdpunkten på
Sammanhållningsfondens stöd till Irland med tiden förskjutits, från stöd till relativt
små projekt till stöd för stora projekt med fleråriga budgetar och från godkännande
34av nya projekt till kontinuerligt genomförande av större projekt. Under 1999 fortsatte
verksamheten att utvecklas i denna riktning. Huvuddelen av stödet gick till projekt
som fått stöd under tidigare år och inga helt nya projekt godkändes. Året
kännetecknades också avatt ett stort antalprojekt avslutades ibåda sektorerna.
Precis som under tidigare år anslogs huvuddelen av stödet på miljöområdet till
fortsättandet av prioriterade projekt, antingen till nya etapper av projekt som
kommissionen stött under tidigare år eller till årsutbetalningar till större, tidigare
godkända projekt. Det enda nya projekt som stöddes var femte etappen i
avloppsystemet för Dublinregionen. Inga helt nya projekt har kommit tillunder 1999.
Mer än 80 % av stödet till miljöprojekt gick under 1999 till projekt som rörde rening
av avloppsvatten. Precis som under tidigare år prioriterades stöd till projekt för
rening av avloppsvatten i de största städerna och i känsliga miljöer, vilka enligt
gemenskapsdirektiv skall vara avslutade före sekelskiftet. De projektfaser för vilka
gemenskapsstödet avslutades är huvudavloppssystemen i Wexford (etapp II), Dublin
(etapp II), Dundalk (etapp II), Cork (etapp II) och Drogheda (etapp II).
Kommissionen fortsatte att stödja grupper av projekt som rörde vattenrening i
avrinningsområden till sjöar och floder, för att på så sätt maximera effekterna av det
stöd som redan beviljats miljöskyddet i dessa områden. De projekt bland dessa för
vilka gemenskapsstödet avslutades under 1999 är lokaliserade till floden Suir och
sjöområdet LoughRee.
Stödet till vattenförsörjningsprojekt koncentrerades under 1999 till fortsatt
upprustning av vattenförsörjningen i Dublins storstadsområde samt till projekt för
vattenhushållning i Dublin. Vattenhushållning har varit ett prioriterat stödområde,
sedan det visat sig i en extern undersökning som gjordes 1996 att åtgärder för
läckagekontroll ofta är mer kostnadseffektiva än alternativet att bygga ny primär
infrastruktur.
Inom transportsektorn användes huvuddelen av budgeten för att fortsätta
genomförandet avstörre projekt inomdet transeuropeiska vägnätet, varvid merparten
av stödet under 1999 gick till projekt som rörde trafikleden mellan Dublin och
Belfast.
Inom järnvägssektorn avslutades stödet till avsnitten på linjerna Dublin-Galway,
Dublin-Sligo, Dublin-Waterford och Mallow-Tralee och förlängningen av DART i
Dublin.
Enprojektförteckning bifogas ibilagaIII.
3.1.3.1 Miljö
Rening av avloppsvatten
Huvuddelen av stödet gick till årsutbetalningar till stora pågående projekt eller nya
etapper avprojekt somredantidigare fått stöd avkommissionen.
Vattenförsörjning
Huvuddelen av stödet gick till kompletterande årsutbetalningar till två pågående
projekt.
353.1.3.2 Transporter
Vägar
Under 1999 anslogs 98,9 miljoner euro till vägprojekt. Allt stöd gick till
årsutbetalningar till större pågående projekt. Inget helt nytt transportprojekt
godkändes under 1999, även om ett större motorvägsprojekt stöddes till en del
genomenengångsutbetalning.
I enlighet med principerna om sund ekonomisk förvaltning beslutade kommissionen
att minska stödet till två projekt som försenats av miljöhänsyn. Detta ledde till en
ökning avstödet tillförbifartsleden vid Drogheda (etappII).
Järnvägar
Ett belopp på 22,9 miljoner euro i avslutande årsutbetalningar anslogs till två
pågående prioriterade järnvägsprojekt.
3.1.4 Portugal
3.1.4.1 Miljö
De miljösektorer som prioriterats under perioden 1993-1999 var
dricksvattenförsörjning, uppsamling och rening av avloppsvatten samt hantering av
fast kommunalt avfall.
Sett över hela sjuårsperioden har 51,9 % av Sammanhållningsfondens stöd till
Portugal gått till miljöprojekt. Stödet till miljöprojekt ökades märkbart under de
senaste åren, särskilt under 1999, då miljöandelennådde 59 % avdet totala stödet.
Fördelningen mellan stödområdena för hela perioden visar att de största insatserna
gjordes i fråga om behandling av avloppsvatten (18,4 % av det totala stödet eller 552
miljoner euro), följt av dricksvattenförsörjning (16,9 % eller 507 miljoner euro) och
avfallshantering (14,6% eller 437 miljoner euro).
Under 1999 kunde man konstatera en ökade åtaganden i fråga om avloppsvatten och
fast avfall (med 24,7 % respektive 21,4 % av det totala stödet), vilket beror på
medlemsstatens ansträngningar för att hämta in förseningen med genomförandet av
direktiv91/271/EG.
Inom avfallshantering har uppsamlings- och behandlingssystemen prioriterats i
enlighet med den strategiska plan för hushållsavfall som utarbetats med stöd från
Sammanhållningsfondenochantagits iPortugal1996.
Mellan 1994 och 1999 har den procentandel av den portugisiska befolkningen som
berörs avdessa treområdenutvecklats enligt följande:
361994 1999
Dricksvattenförsörjning 77% 90%
Behandling av avloppsvatten 21 % 70 %
A v f a l l s ha n t e r i ng 4 2% ( ª ) 9 4%
Dricksvattenförsörjning
Under perioden 1993-1999 uppgick Sammanhållningsfondens stödåtgärder inom
dricksvattenförsörjning till 507 miljoner euro, vilket motsvarar ungefär 17 % av
fondens sammanlagda stöd till Portugal och en tredjedel av fondens miljöstöd under
samma period.
Den valda interventionsstrategin har inneburit en kraftig koncentration av insatserna
på Portugals tre mest tätbefolkade regioner (Lissabons och Portos storstadsområde
och Algarveregionen) i syfte att försöka hämta in landets försening på detta område
ochuppfylla kraven igemenskapsdirektiven80/778/EEGoch98/83/EG.
Genom införandet av mellankommunala system för hantering av fast avfall har man
underlättat genomförandet av större projekt som varit väl anpassade till den valda
interventionsstrategin, som har inneburit betydande stordriftsfördelar och som har
gjort det möljligt att utnyttja beprövad teknisk ochadministrativkapacitet
Under 1999 minskade Sammanhållningsfondens stöd till detta område till 13% av
det totala stödet. Under detta sista år av programperioden fanns det nämligen inga
budgetmedel kvar för att anta nya projekt, efter det att fonden finansierat de årliga
utbetalningarna till pågående större projekt och det ökade stöd som begärts för
utarbetandet av den nationella vattenförvaltningsplanen och planerna för enskilda
avrinningsområden.
Rening av avloppsvatten
När det gäller rening av avloppsvatten inskränker sig Sammanhållningsfondens
insatser nästan helt till Portugals tre mest urbaniserade områden, nämligen Lissabon,
Porto och Algarve. De få undantagen från detta geografiska kriterium är de projekt
som syftar till att lösa särskilt allvarliga miljöproblem, som kräver snabba och ibland
omfattande insatser.
Under 1999 motsvarade Sammanhållningsfondens stöd till denna sektor 24,7 % av
anslagen för miljöprojekt.
Trots dessa insatser föreligger kraftiga förseningar i förhållande till de datum då
reningssystemen för avloppsvatten enligt direktiv 91/271/EEG skall vara
färdigställda. Detta innebär att insatserna under den närmaste tiden måste
intensifieras. För att uppfylla gemenskapens alla normer krävs det i själva verket
stora avloppsinvesteringar i Portugals städer, vilket framgick av den undersökning
somWS Atkins Internationalgenomförde för Sammanhållningsfondens räkning.
37Under 1999 intensifierade kommissionen och de portugisiska myndigheterna sina
insatser på avloppsområdet genom att investera merparten av miljöanslagen i denna
sektor och därmed driva på genomförandet av gemenskapens direktiv på detta
område, i synnerhet rådets direktiv 91/271/EEG av den 21 maj 1991, ändrat genom
kommissionens direktiv98/15/EG avden27 februari1998.
Vad gäller stöd till nya projekt under 1999 beviljades 11 045 750 miljoner euro till
ett endanytt projekt idennasektor(sebilagaIII).
Den första etappen av projektet för samordnad rening av avrinningsområdena tillRio
Lis och Ribeira de Seiça utgörs av ett integrerat system för rening av avloppsvatten
från stadsbebyggelser som släpps ut i dessa avrinningsområden. Systemet omfattar
lösningar för rening av avloppsvattnet från de mycket miljöförstörande anläggningar
för svinuppfödning som finns i dessa områden. Lösningarna håller på att utarbetas i
samarbete med jordbruksministeriet och de berörda jordbruksföretagens
branschföreningar enligt principen att förorenaren betalar. Den valda lösningen, vars
övergripande syfte är att förbättra miljön iavrinningsområdet till floden Lis, kommer
att tjäna som föregångsexempel för liknande situationer i andra avrinningsområden i
landet.
Avfallshantering
Precis som året innan inriktades Sammanhållningsfondens insatser under 1999
huvudsakligen på att övervaka genomförandet av de redan under tidigare år antagna
projektenrörandekommunalt avfall.
Under 1999 godkändes ett enda nytt projekt för finansiering. Det handlar om den
första etappen av ett projekt som rör återvinningsstationen på Madeira. Den första
etappen motsvarar en investering på 46 miljoner euro, varav 31 miljoner euro
finansieras av Sammanhållningsfonden. Den omfattar bl.a. uppförande och
utrustning av en förbränningsanläggning för kommunalt avfall och en annan för
sjukhusavfall. Projektet kommer att leda till en samordnad lösning för hantering av
avfallfrånöarna Madeira ochPorto Santo. Investeringen har stor betydelse, eftersom
den kommer att förbättra miljön, folkhälsan och livskvaliteten. Den kommer också
att få positiva effekter förturismen, somärögruppens viktigaste ekonomiska sektor.
Eftersom 1999 är det sista året i Sammanhållningsfondens första programperiod är
det möjligt att göra en summering av fondens insatser på avfallsområdet i Portugal
för hela perioden1993-1999.
När den strategiska planen för fast kommunalt avfall (medfinansierad av
Sammanhållningsfonden) upprättades år 1996 gjordes en kartläggning av problemen,
och man fastställde interventionsstrategin för att korrigera de felaktiga indikatorer
somangetts vad gäller hantering av kommunalt avfall i Portugal.
För att införa de nödvändiga infrastrukturerna utnyttjade Portugal en
förvaltningsmodell grundad på inrättandet av mellankommunala organ,
kommunförbund och företagmed blandat privat ochoffentligt kapital.
Således har Sammanhållningsfonden under denna period medfinansierat sex projekt
som förvaltades av mellankommunala organ, tre som förvaltades avkommunsammanslutningar och två av företag med blandat kapital. Dessa projekt
38utgör tillsammans med återvinningsstationen på Madeira huvudparten av fondens
insatser på detta område. De motsvarar en investering på 646 miljoner euro, varav
fondens andel utgör 438 miljoner euro eller 14,6 % av fondens totala anslag till
Portugalunder hela denna period.
Tack vare dessa projekt har ett nätverk av grundläggande infrastrukturer för lämplig
hantering av kommunalt avfall byggts upp. Nätverket omfattar nästan hela
kustbandet, somär Portugals mest tätbefolkade del. Det betjänar ungefär 7,2 miljoner
invånare eller 73 % av befolkningen på en yta motsvarande 29 % av landets
territorium.
3.1.4.2 Transporter
•Ett år av konsolidering
År 1999 har till största del präglats av konsolidering av portugisiska projekt för
transportinfrastruktur, snarare än av nya projektsatsningar. Detta kan framför allt
förklaras genomatt 1999 är det år då Sammanhållningsfondens första programperiod
löpte ut.
De åtaganden motsvarande 225,5 miljoner euro som under 1999 genomförts i fråga
om transportprojekt gäller uteslutande 1999 års delbetalningar för projekt som
godkänts under tidigare år.
Under 1999 kunde slutbetalningen av anslagen till Vasco da Gama-bron genomföras
(mer än 29,3 miljoner euro inom ramen för ett totalt anslag på 311,2 miljoner euro),
efter det att flera justeringar genomförts tillsammans med de portugisiska
myndigheterna, i syfte att garantera att de miljövillkor som ställdes för
medfinansiering från gemenskapen var uppfyllda. Kommissionen kunde även under
1999 avsluta sitt ekonomiska åtagande för projekten i samband med järnvägslinjen
Beira Alta, på grundvalavrespektive slutrapport.
•Förberedande avnästa programperiod
1999 har varit det år då man tillsammans med de portugisiska myndigheterna lagt
grunden till reflexioner kring framtidsperspektiven för fonden. Dessa reflektioner
baseras på en helhetsöverblick över utvecklingen 1993, vilken för transportssektorns
delskisseras idet följande.
Vid ett flertal möten med de portugisiska myndigheterna, särskilt inom ramen för
rundabordssamtal som organiserats före presentationen av Portugals program för
regional utveckling, har kommissionen tagit tillfället i akt för att tillkännage
prioriterade insatsområden och delge den oro den känner framför allt i fråga om
miljön.
•Följande riktlinjer har betonats särskilt:
– En strikt utvärdering av tillgängliga resurser för 2000/2006 kommer att göra det
möjligt att bättre definiera prioriteringarna, särskilt i fråga om slutförandet av de
transeuropeiska transportnäten (TEN-T), samt att bättre koordinera de olika
gemenskapsorganens insatser.
39– En koncentration på genomförandet av det prioriterade projektet nr 8 (rådsmötet i
Essen) bör beviljas ("Multimodal förbindelse mellan Portugal/Spanien och övriga
Europa").
– Förstärkt kapacitet i fråga om järnvägs- och sjöfartstransport kommer att
prioriteras, med sikte på en övergång från vägtransporter till transportmedel som
innebär minskade föroreningar och sombidrar tillen hållbar utveckling.
– Ett ökat utnyttjande av PPP-strategin (offentligt-privat partnerskap) bör medföra
en förstärkt hävstångseffekt för gemenskapsstödet samt möjliggöra
medfinansiering avett bredare urvalprojekt.
•Utvecklingsöversikt frånoch med 1993
Det ekonomiska bidrag som beviljats transporter sedan 1993 och som uppgår till
1 446 miljoner euro (48,1% av det totala bidraget till Portugal) har varit föremål för
enstrategisomsyftade tillatt påett lämpligt sätt integrera landet ide transeuropeiska
nätensamt, på grund av landets perifera läge, ökatransportsystemens effektivitet.
Stödet genom fonden - som särskilt i början av perioden varit relativt koncentrerat
(29 % av Portugals "kvot") till vägtransporter - har möjliggjort färdigställande av
sträckorna Lissabon/Madrid och Lissabon/La Coruña samt påskynda bygget av
trafikleden Lissabon/Valladolid. Dessa tre högprioriterade trafikleder ingår i det
transeuropeiska nätet,ochde två sistnämnda ingår dessutom idet prioriterade projekt
nr 8 (rådsmötet i Essen). Dessutom har ett större bidrag anslagits för att avhjälpa
flaskhalsbildningen i Lissabons storstadsområde (genom medfinansiering av stadens
projekt för en inre och yttre ringväg, breddning av motorvägen norr om staden samt
den nya bron över Tejo-floden) och Portos storstadsområde (ökad kapacitet på
avsnittet Porto/Aguas Santas samt endelavkonstruktionenavbron"de Frexio").
När det gäller järnvägsinfrastrukturen har det under hela denna period beviljats
omfattande anslag (334 miljoner euro, dvs. 11 % av de totala anslagen) till två
järnvägssträckor av strategisk betydelse som förbinder Portugal med de centrala
delarna av Europa. Fonden har därmed beviljat bidrag till flera projekt som ingår i
den globala moderniseringsplanen för dessa två järnvägslinjer, i syfte att stödja det
ambitiösa program för investeringar i infrastuktur som Portugal lanserat på detta
område. Arbetena på linjen "Beira Alta" har kunnat slutföras tack vare en gemensam
insats från Sammanhållningsfonden och ERUF, medan moderniseringsprogrammet
för dennorra linjenkommer att fortsätta under perioden200072006.
Sjöfartenhar också fått stöd genom fonden under hela denna programperiod, men till
ett belopp som inte överstiger 3 % av det totala stödet. Investeringar i
närsjötransporter (hamnarna i Lissabon och Leixoes) i syfte att överföra en del av de
markbundna transporterna till sjöfarten tillsammans med åtgärder för att stärka
driftskompatibiliteten med andra typer av transportmedel samt hamnsäkerheten
(hamnarna iLexioes ochSines) har prioriterats när det gäller anslag ur fonden.
När det gäller luftfart har ett enda projekt - Funchals flygplats på Madiera - fått stöd
genom fonden. Stödet uppgick till 160 miljoner euro (5 % av det totala stödet) och
beviljades i syfte att förbättra tillgängligheten till denna region belägen i de yttersta
randområdena, samt att ge fart åtturistsektornsomär starkt representad påön.
403.2 Tekniskt stöd och undersökningar
3.2.1 Sammanhållningsfondens allmänna politik
För att på bästa sätt fullgöra sin uppgift att förvalta och effektivisera beviljat stöd
bistås Sammanhållningsfondens ledning av ett antal experter och konsulter på
fondens olika insatsområden.
Konsulterna har en mycket viktig roll när det gäller att bedöma, analysera och
övervaka de projekt som föreslås för medfinansiering genom
Sammanhållningsfonden. Experterna kompletterar kommissionens egna tekniska
kunnande med sina praktiska och aktuella kunskaper på olika områden och hjälper
dendärmed att bättre uppfylla sina plikter.
3.2.2 Tekniskt stöd på kommissionens initiativ
De tekniska stödåtgärder som ombesörjs av externa konsulter är mycket viktiga för
fullgörandet avde uppgifter somt illdelats Sammanhållningsfonden.
Konsultverksamhetenkompletterarde kunskaper somfinns inomkommissionen.
De konsulter som väljs ut vid anbudsförfaranden, enligt direktiv förfarandena i
92/50/EEGomoffentlig upphandling, tillhör Europas bästa.
Flertalet av de konsulter som arbetar för Sammanhållningsfonden utgörs av
konsultföretag som är etablerade i andra länder än mottagarländerna, men som ofta
arbetar tillsammans med konsulter imottagarländerna.
I Sammanhållningsfondens budget för år 1999anslogs ett belopp på 157 412 euro för
tekniska stödåtgärder och undersökningar. Detta innebär en mindre sänkning (-10 %)
jämfört med det föregående året. Att beloppet är ganska blygsamt beror på att flera
ramavtal om tekniskt stöd utgörs av fleråriga kontrakt som inte kräver några nya
åtaganden.
Under hela perioden 1993–1999 har fonden anslagit 8,6 miljoner euro till tekniskt
stöd, dvs. ungefär 0,05 % avdess totala resurser
Nuvarande ramavtal håller på att löpa ut. I juni 1999 offentliggjordes två stora
anbudsförfaranden för att välja ut nya konsulter för den nya programperioden som
börjar år 2000. Kommissionen kommer att ingå ett avtal med ett konsortium av
konsulter på transportområdet och ett annat på miljöområdet. Konsulterna skall bistå
kommissionens enheter vid den tekniska bedömningen av projekt för vilka
finansiering har sökts eller avredan löpande projekt.
414. Ö VERVAKNINGOCHKONTROLL
4.1 Övervakningskommittéeroch projektövervakning
4.1.1 Grekland
Övervakningskommittéer
De transport- och miljökommittéer som övervakar projekt som finansierats genom
Sammanhållningsfonden sammanträdde i mars och oktober 1999. Vidare
sammanträdde särskilda övervakningskommittéer för projektet Spata (transport),
samt projektenEvinos-Eydap ochPsyttalia (miljö).
Övervakningskommittéerna leds av generalsekreteraren för det nationella
ekonomiministeriet. Kommittéerna är sammansatta av generalsekreterarna för andra
ministerier som berörs av Sammanhållningsfondens insatser, företrädare för
kommissionen (Sammanhållningsfonden och andra berörda direktorat och
generaldirektorat), företrädare för EIB, företrädare för de grekiska ministerierna,
företrädare för kommunförbunden samt borgmästare i deras egenskap av
projektansvariga.
Kommittéerna har granskat översiktliga sammanställningar för varje enskilt beslut
och projekt samt rapporter från varje projekt. Kommissionen granskar å sin sida
särskilt attgemenskapenspolitikefterlevs.
De olika sammanträden som övervakningskommittén har hållit har också gjort det
möjligt
– att informera om de åtagande- och betalningsbemyndiganden som verkställts
under 1999 till förmån för grekiska transport-ochmiljöprojekt,
– att informera behörig myndighet, ansvariga ministerier och slutmottagare i
medlemsstaternaomresultatenavgranskningarnaavnyastödansökningar,
– att direkt få besked om de problem som slutmottagarna har stött på då de
genomfört sina projekt,
– att klargöra gemensamma (medlemsstaten och kommissionen) ömsesidiga
ståndpunkter angående projektens fortsättning, om huruvida olika kostnader är
stödberättigande ochomvilka upplysningar somskall lämnas tillkommissionen,
– för de grekiska myndigheternas att informera om eventuella ändringar som skulle
göras under 1999 av redan godkända projekt, och om vilka kommissionen skall
yttrasig.
Genomförandet inom transportsektorn nådde under 1999 en tillfredsställande takt
vad gäller projekten Pathe och Egnatia (åtaganden och konstruktion). När det gäller
järnvägsprojekten konstaterade man stora förseningar i genomförandet.
Kommissionenhar skickat envarningsskrivelse angående dessa förseningar
Den särskilda kommittén för Atens nya flygplats i Spata sammanträdde två gånger
under 1999. Övervakningskommittén granskade projektets fysiska och ekonomiska
framsteg samt efterlevnaden av gemenskapens politik, och då särskilt dess
42miljöpolitik, och de specifika bestämmelserna i kommissionens beslut. Dessa
bestämmelser rör huvudsakligen färdigställande av tillfartsvägar till flygplatsen och
installationen av flygteknisk utrustning inom fastställda tidsfrister. Tack vare de
berörda parternas ansträngningar har man kunnat vidta lämpliga åtgärder.
Flygplatsens utbyggnad fortlöper för övrigt planenligt.
Det fysiska och ekonomiska genomförandet av miljöprojekt fortlöpte också
tillfredsställande under 1999, även om vissa projekt var försenade Eftersom
förklaringarna till dessa förseningar inte verkade vara övertygande, har
kommissionen skickat en varningsskrivelse (enligt bestämmelserna i bilaga VI i
beslutet ombeviljande avstöd frånSammanhållningsfonden).
Den särskilda kommittén för projektet Evinos sammanträdde två gånger under 1999.
Kommittén övervakar Atens försörjning med vatten från floden Evinos samt de
projekt som drivs av Atens vattenföretag (EYDAP), och som rör transport av vatten
ochförvaltningavvattenresurser iAtenstätortsområde.
Projektet Evinos övervakas i fråga om dess fysiska, ekonomiska och tekniska
genomförande. En stor del av detta projekt, som finansieras av
Sammanhållningsfonden, har genomförts. Utarbetandet av den slutliga
undersökningen framskrider planenligt. Företaget Montgomery Watson har inlett sin
verksamhet somprojektledare förEYDAP-projekten.
Övervakningskommittén för det andra stadiet av projektet rörande den biologiska
reningen iPsyttalia iAtensammanträdde två gånger under 1999. Projektet övervakas
ur fysisk, ekonomisk ochteknisk synvinkel.
Kontrollbesök
I samband med genomförandet av olika pilotprojekt genomförde
Sammanhållningsfonden under 1999 två kontrollbesök i Thessaloniki och
Koroniasjön för att projektet för att skydda sjön skulle kunna sättas igång. Vid dessa
besök fördes åtskilliga diskussioner på plats med lokala, regionala och nationella
myndigheter och ordnades sammanträden mellan dessa myndigheter och de experter
som Sammanhållningsfonden valt ut i syfte att utarbeta en generalplan för detta
projekt. Till dessa sammanträden hade man bjudit in företrädare för de orter som är
belägna runt sjön för att informera dem om projektet och öka deras insikter om
projektets miljömässiga, ekonomiska och sociala betydelse. Antagandet av den första
etappen islutet av1999 kommer att bidra tillatt startaprojektet vid Koronisjön.
Under 1999 genomfördes också kontrollbesök i samband med genomförandet av
pilotprojektet på Santorini (vattenförsörjning, rening av avloppsvatten och
avfallshantering). Även i detta fall fördes diskussioner med de lokala, regionala och
nationella myndigheterna, och man informerade befolkningen om projektets
betydelse. Antagandet av den första etappen i slutet av 1999 kommer att bidra till att
förbättra förutsättningarna för att skydda miljön på Santorini tack vare en integrerad
synpåproblemen.
Man uppmärksammade särskilt de projekt i Thessalonikis omgivningar som syftar
till att försörja Thessaloniki med vatten från floden Aliakmon och att renaThermaikos-bukten.
43Under 1999 genomfördes också kontrollbesök av Sammanhållningsfondens egna
granskare. En förteckning över dessa besök och kvalitetskontrollbesöken finns i
bilaga IItilldenna rapport.
4.1.2 Spanien
Övervakningskommittéer
Under 1999 sammanträdde övervakningskommittén för projekt som finansieras av
Sammanhållningsfonden två gånger i Madrid. Det elfte sammanträdet hölls den 27,
28och29 aprilochdet tolfte den19, 20och21oktober.
Kommittén har delats upp isju specialkommittéer:
•Kommittén för höghastighetslinjenMadrid-Barcelona.
•Kommittén för dencentrala förvaltningens transportprojekt.
•Kommittén för beskogningsprojekt.
•Kommittén för lokala projekt .
•Kommittén för den centrala förvaltningens miljöprojekt, inklusive vattenprojekt.
•Kommitténfördeautonomaregionernasprojekt.
•Kommittén för offentliga ochprivata partnerskap.
Ungefär 220 övervakningsrapporter om genomförandet av projekt eller grupper av
projekt gicks igenom.
Flera projekt är redan avslutade, men de administrativa förfarandena för att avsluta
kontraktenhar försenat inlämnandet av slutrapporteroch följaktligen slutbetalningen.
Kommittén har begärt att man i den slutrapport som bifogas ansökan om
slutbetalning skall uppge att de uppsatta målen har uppnåtts och låta projektet ingå i
enplan.
Det har konstaterats att projekten genomförs på ett effektivt sätt. Det stora antalet
projektändringar och -sammanslagningar medför dock problem för
projektförvaltingen.
Kommittén för offentliga och privata partnerskap sammanträdde för första gången
1999. Kommittén har till uppgift att övervaka projekt som delvis finansieras av den
privata sektorn. De flesta av dessa projekt genomförs genom ett koncessionsavtal.
Vissa förvaltas dock av offentliga företag som upprättas med delägande av den
centrala, regionala och lokala förvaltningen.
Vid dessa sammanträden, som var de sista före ikraftträdandet av den nya
förordningen, analyserades erfarenheterna från de åren som gått och diskuterades
arbetets framtida inriktning.
44Därvid togs detre följande frågorna upp inför nästa programperiod:
(1) Ändringarna idennya förordningen.
(2) De nya principer somskallstyra Sammanhållningsfondens verksamhet.
(3) Denya metodersominförtsföratt göraförvaltningenenklare, effektivare och
mer öppen.
Kontrollbesök
Inom ramen för kontrolluppdragen gjordes besök på platsen i fråga om projekt som
håller på att genomföras eller handläggas. Man organiserade sammanträden med de
organ som hade föreslagit projekten och de organ som svarade för att genomföra
dem, för att mer i detalj sätta sig in i de besökta regionernas sektorsplaner. Dessa
besök gav tillfälle att kontrollera hur arbetet framskred, att klargöra de problem som
stötts på och att bättre förstå syftet med de projekt somhåller på att handläggas inom
kommissionen.
Bilaga II innehåller en förteckning över dessa kontrollbesök.
4.1.3 Irland
Övervakningskommitté
Övervakningskommittén i Irland sammanträdde två gånger under 1999, den 15 april
och den 25 november.
Precis som tidigare år företräddes kommissionen av det direktorat som ansvarar för
Sammanhållningsfonden och av tjänstemän från andra avdelningar som berörs av
fondens verksamhet i Irland. De irländska myndigheterna företräddes av
finansministeriet, som ansvarar för kommitténs ordförandeskap och sekretariat, och
av representanter för de ministerier som ansvarar för de olika områden som får stöd
från Sammanhållningsfonden. Företrädare för offentliga organ som ansvarar för
genomförandet av olika projekt (t.ex. Irish Rail, det statliga järnvägsbolaget,
hamnmyndigheterna) närvarade också. I likhet med tidigare sammanträden deltog
även företrädare för vissa lokala myndigheter som ansvarar för att utforma,
genomföra ochförvalta projekt somrör vägar, vattenrening ochvattenförsörjning.
Kommissionen är i allmänhet fortsatt nöjd med kvaliteten på den information som
läggs framom förvaltningen av projekten. I ett mindre antal fall tvingades man dock
på vissa punkter begära förtydliganden eller ytterligare information för att få en
korrekt bild av det aktuella läget eller förklaringar till förseningar i
projektgenomförandet.
Kommissionen var i allmänhet nöjd med projektframskridandet. Även om tydliga
framsteg hade uppnåtts under 1999 genom att ett antal projekt fullföljdes med
framgång, var dock ungefär hälften av projekten fortfarande inte fullbordade vid
utgången av 1999. Kommissionen uttryckte särskild oro över det stora antalet
miljöprojekt för vilka man hade begärt förlängd tid och över de omfattande
kostnadsökningar som rapporterats för vissa projekt. Kommissionen vidhöll att
anslagsökningar bara kan beviljas om dessa kostnadsökningar kan motiveras i detalj
och om det finns tillgängliga resurser. De irländska myndigheterna har accepterat
45denna ståndpunkt och inte lämnat in några särskilda ansökningar på grund av
kostnadsökningar.
Kontrollbesök
Bilaga II innehåller en förteckning över gjorda kontrollbesök.
4.1.4 Portugal
Övervakningskommitté
Under 1999 höllövervakningskommitténtvå sammanträden, den 25-26 mars och den
26-27 oktober. Precis som tidigare fortsatte man därvid med en systeminriktad
strategi i syfte att påvisa kopplingar mellan olika projekt och insatsernas
övergripande samstämmighet. Dessa sammanträden är av avgörande betydelse för
övervakningen av genomförandet av enskilda projekt. Det är nämligen där som de
svårigheter som uppstått under projektets genomförande uppdagas och som de mest
lämpliga lösningarna eftersöks.
Dessa sammanträden delas upp på olika särskilda underkommittéer. Således
inrättades, vid sidan om den allmänna övervakningskommittén, en kommitté för
övervakning av projekt inomkommunalt avfall och en kommitté för övervakning av
projektet för utbyggnaden av Funchals flygplats på Madeira. Projektet för
finansieringen av vattenkraftverket i Alqueva övervakas också av strukturfondernas
övervakningskommitté för det särskilda programmet för integrerad utveckling av
Alqueva-området (PEDIZA). Denna kommitté sammanträddetvå gånger under 1999.
Kontrollbesök
Utöver sitt deltagande iövervakningskommitténs sammanträden genomförde enheten
E2 inom Generaldirektoratet för regionalpolitik flera kontrollbesök under 1999 för
att bedöma hur långt projekten framskridit, för att på plats sätta sig in i de problem
som uppstått samt finna de mest lämpliga lösningarna för att projekten skall kunna
genomföraspå rätt sätt.
Denna enhet deltog även i tekniska sammanträden som hade till syfte att definiera
eller förbättra fondens strategi på vissa interventionsområden, bl.a. vattenförvaltning
och järnvägstransport, samt i sammanträden om tillämpningen av nya
finansieringsmetoder,sombl.a. offentliga ochprivata partnerskap (PPP).
I bilaga II ges en förteckning över de kontrollbesök som genomförts av enheten E2 i
Portugal.
4.2 Kontrollbesökoch slutsatser
4.2.1 Grekland
Kontroller utförda avGeneraldirektoratet för regionalpolitik
Kontrollenheten inom Generaldirektoratet för regionalpolitik utförde ett första
kontrollbesök i januari. Syftet var att kontrollera hur systemet för utgiftsdeklarationer
fungerar inom det nationella ekonomiministeriet i Aten, att granska de behöriga
46myndigheternas ekonomiska förvaltning och projektövervakning samt att undersöka
h u rs l u tm ot ta g a r n ag e n om f örp r oj e k te n .
Följande projekt kontrollerades:
93-94.09.61.070 – Centrum för miljöforskning och –utbildning vid Goulandris
naturhistoriska museum.
95.09.65.040 –Atens nya flygplats iSpata.
94.09.61.027 –Avloppssystemi Keratea.
93.09.65.005 –Kringfartsled iPireus hamn.
94.09.65.005 –Kajplats IIvid dennya containerterminalenN. Ikonio iPireus hamn.
Nedan anges de huvudsakliga konstateranden som tagits upp med de nationella
myndigheterna:
– Fall av eventuella icke stödberättigande utgifter, eftersom de antingen inte ingår i
beslutet eller har uppstått före denstödberättigande perioden.
– Avsaknad avseparat bokföring för flygplatsprojektet.
– Försent inlämnade betalningsansökningar tillkommissionen.
– Brister vid kontrollen av utgiftsdeklarationerna innan betalningansökningarna
lämnades in till kommissionen.
Inomramen för en andra besöksomgång i februarigranskades följande två projekt av
kontrollenheten inomGeneraldirektoratet förregionalpolitik:
94.09.61.043 – Sanering av avfallsdeponin och projektering av en omlastningscentral
för avfall från Thessaloniki.
94.09.61.075 - Vattentillförsörjning – avlopp och biologisk behandling av
avloppsvatten iNaoussa.
Inga särskilda konstaterandensomkräver åtgärder gjordes vid denna revision.
Finansiellkontroll
Ett första kontrollbesök i Grekland ägde rum den 17.2.1999-18.2.1999, vid vilket
man kontrollerade fyra miljöprojekt vid Volos och Larissa (projekt 95/09/61/062,
94/09/61/042, 94/09/61/062-1och96/09/61/085.
Ett andra kontrollbesök iGrekland ägde rumden15.3.1999-18.3.1999, vid vilket man
kontrollerade miljö- och transportprojekt på Korfu (projekt 94/09/61/028,
93/09/65/003och93/09/65/001.
Rapportutkast har gjorts för båda kontrollbesöken och dessa har översänts till de
nationella myndigheterna. De huvudsakliga iakttagelser som gjordes diskuterades
med Greklands revisionsmyndigheter vid det årliga bilaterala samordningsmötet.
47De gällde följande:
– Det var svårt att göra en avstämning mellan utgiftsdeklarationer och
bokföringssystemet eftersom stödberättigande och icke stödberättigande utgifter
bokförtspåsammakontonummer.
– Det förblevoklart omoch hur utgiftsdeklarationer från projektledarna kontrolleras
innande lämnas intillkommissionen.
– De förskott som kommissionen betalat ut till finansministeriet har endast delvis
(65 %) vidarebefodrats till projektledarna och det förblir oklart om och på vilka
villkor återstodenhade översänts tillprojektledaren.
4.2.2 Spanien
Kontroller utförda avGeneraldirektoratet för regionalpolitik
I oktober kontrollerades en rad projekt av kontrollenheten vid Generaldirektoratet för
regionalpolitik.
Kontrollbesöket hade följande syften:
– Att kontrollera effektiviteten i de system för finansiell förvaltning och
övervakning som tillämpas av behöriga myndigheter på central nivå och i de
autonomaregionerna.
– Att undersöka hur vissa projekt genomförs avslutmottagarna.
– Att undersöka hur välutgiftsdeklarationer kontrolleras.
– Att analysera projektens påverkan på den ekonomiska utvecklingen i de områden
somomfattas av programmet.
Följande projekt kontrollerades:
95.11.65.001 –MotorvägenBaix-Llobregat
96.11.65.004 -MotorvägenRías Bajas. Avsnitt: Alto Allariz-SanCiprián
97.11.61.047 -SOGAMA
96.11.61.051 –Hantering av fast kommunalt avfall iBarcelonas storstadsområde.
96.11.61.052 –AvloppssystemiBarcelonas storstadsregion
94.11.61.021 –Förnyelse avstadsmiljön iCiutat Vella (Barcelona).
Finansiellkontroll
Ett kontrollbesök ägde rum i Spanien den 17.5.1999-20.5.1999 och syftade till
kontroll av en del av transportprojektet "Alta Velocidad Madrid-Barcelona-Frontera
francesca" (projekt 95/11/65/007). Kontrolltjänsten vid Generaldirektoratet för
regionalpolitik deltogockså idenna kontrollsomorganiserades avGD Revision.
48De viktigaste slutsatserna var följande:
– De åtgärder som vidtagits för den ekonomiska förvaltningen av projektet har
granskats ochbefunnits vara tillfredsställande.
– Det bokföringssystem som använts var ändamålsenligt och alla styrkande
handlingarhadeställtstillförfogande.
– Granskningen var tillfredsställande vad gäller kontroll av de utgiftsdeklarationer
somlämnasintillkommissionen.
– Kontrollenheten (DGAPP) bestyrkte vissa uppgifter som inte hade kontrollerats
tidigare.
Myndigheterna rekommenderades att genomföra stickprovskontroller.
Ett rapportutkast har översänts till de spanska myndigheterna. De huvudsakliga
upptäckter som gjordes vid revisionen har diskuterats med de spanska
revisionsmyndigheterna vid det årliga bilaterala samordningsmötet.
4.2.3 Irland
Kontroller utförda avGeneraldirektoratet för regionalpolitik
Under 1999 utförde kontrollenheten vid Generaldirektoratet för regionalpolitik ett
revisionsuppdrag som rörde Sammanhållningsfondens regionala
vattenförsörjningsprojekt vid Lough Mask (projekt nr 94/07/61/019). Uppdraget
utfördes iIrland somett led iett programmed liknande kontroller den21-25 juni.
De administrations- och kontrollsystem som införts av de nationella myndigheterna
har granskats och befunnits fungera väl. Projektet granskades ingående av
kontrollenheten för projektgenomförande och av den nyinrättade interna
revisionsenheten för Sammanhållningsfonden, som utför de 5 % kontroller som
föreskrivs ikommissionens förordning nr 2064/1997.
De omfattande kostnadsökningar på ibland upp till 50 % för vissa kontrakt tillskrevs
en rad olika faktorer (användning av prishöjningsklausuler, extra arbeten som
tillkommit senare, arkeologiska arbeten, återställande av vägar och utgifter för
markköp). De nationella och lokala myndigheterna ombads därför att i framtiden
förbättrasinakostnadskalkyler.Föratt åstadkomma förbättringarpådettaområde har
kommissionen beslutat att som allmän policy inte bevilja extra anslag från
Sammanhållningsfonden för kostnadsökningar iprojektverksamhet.
4.2.4 Portugal
Kontroller utförda avGeneraldirektoratet för regionalpolitik
I februari gjorde kontrollenheten vid Generaldirektoratet för regionalpolitik ett
kontrollbesök somrördetvå projekt:
– Vattenförsörjningssystemet iBarlavento Algarvio
– Avloppsvattensystemet iVila do Conde
49Vid besöket granskades bl.a. efterlevnaden av bestämmelserna om offentliga
upphandlingar, expropriationshandlingar, garantier, utgifternas stödberättigande,
utbetalningar, överföringar och förenligheten med gemenskapens politik.
Granskningen medförde inga särskilda anmärkningar rörande dessa projekt.
4.3 Oegentligheteroch innehållande av stöd
På grundval av artikel 12 i rådets förordning (EG) nr 1164/94 har kommissionen
antagit förordning (EG) 1831/9413om oriktigheter och återvinning av belopp som
felaktigt har utbetalats i samband med finansiering från Sammanhållningsfonden och
omorganisationenavettinformationssystempådettaområde.
Enligt artikel 3 i denna förordning skall de stödmottagande medlemsstaterna till
kommissionen anmäla varje oriktighet som har varit föremål för administrativa eller
rättsliga undersökningar.
Sedan ikraftträdandet av förordningarna (EG) nr 1831/94 och (EG) nr 1681/94 (den
senare gällde finansieringsorganet för sammanhållning) har fem fall anmälts, varav
tre under 1999. Ett av dessa tre fall anmäldes av de grekiska myndigheterna och
gällde efterlevnaden av bestämmelserna om offentliga upphandlingar. De två andra
fallen gällde icke stödberättigande kostnader och rapporterades av de spanska
respektive irländska myndigheterna.
UCLAFgjorde inga undersökningar på Sammanhållningsfondens område.
De anslag på 300 000 euro som fanns på budgetpost B2-301 för att bekämpa
bedrägerier på Sammanhållningsfondens område har inte utnyttjats i år, dels på
grund av att de berörda myndigheterna inte har lämnat in några ansökningar om
anslag, dels beroende på omorganisationenavUCLAF.
5. B EDÖMNINGOCHUTVÄRDERING
5.1 Allmänt
För att möjliggöra en exakt utvärdering av projekten måste varje ansökan om anslag
som medlemsstaterna lägger fram åtföljas av lämplig dokumentation och en
ekonomisk analys som visar att det aktuella projektet på medellång sikt kommer att
generera ekonomiska och sociala fördelar som står i proportion till de resurser som
skall mobiliseras. I detta syfte gör man i allmänhet en kostnads-/intäktsanalys. Inom
miljöområdet är det dock inte alltid möjligt att tillämpa en sådan metod, och enligt
förordningen kan man i dessa fall i stället tillämpa andra analys- och
demonstrationsmetoder för att påvisa projektets fördelar. Kostnads-/intäktsanalyserna
och eventuella andra analyser skall i princip göras av mottagarländerna.
Kommissionen kan dock delta i utvärderingen av projekt genom tekniska
stödåtgärder eller genomen förstafinansieringsinsats
Kommissionen anlitar externa tekniska experter och konsulter då man anser att detta
behövs. Kommissionenutnyttjar också EIB:s kompetens inomramen för det ständiga
avtalförprojektutvärderingsomdenslutit medEIB.
13EGTL191, 29.7.1994.
505.2 Handläggning och förhandsbedömning av projekt
För varje projekt som föreslås för stöd från Sammanhållningsfonden skall en
kostnads-/intäktsanalys eller en annan form av kvantitativ analys göras.
Medlemsstaterna har gjort avsevärda ansträngningar för att uppfylla detta krav och
kvaliteten på de ekonomiska analyser som bifogas stödansökningarna har förbättrats.
Dessa analyser måste dock förbättras ytterligare, i synnerhet när det gäller
miljöprojekt. En större enhetlighet mellan olika interventionsområden och mellan de
metoder somde olika länderna tillämpar är också önskvärd.
5.3 Samarbete med EIB vid handläggning avprojekt
Det ramavtal för samarbete som Sammanhållningsfonden ingick med Europeiska
investeringsbanken 1994 löpte ut 1999. Ett nytt ramavtal undertecknades den 16 juni
2000 i syfte att fortsätta detta mycket givande samarbete vad gäller
förhandsbedömning av projekt under hela den nya programperioden till och med
slutet av2006.
Ramavtalet möjliggör ständigt informationsutbyte, regelbundna möten med EIB,
tillgång till bankens sakkunskap för bedömning av projekt för vilka initiativtagaren
eller de nationella myndigheterna ansöker om medfinansiering genom EIB och
Sammanhållningsfonden. EIB:s expertkunskap i fråga om stora projekt eller
komplicerade finansieringsstrukturer utnyttjas för att bedöma hur olika
finansieringsmöjligheter (bidrag och lån) kankombineras på bästa sätt.
Den nya ramavtalet för samarbete med EIB gäller inte enbart
Sammanhållningsfondens projekt, utan även projekt som finansieras av ISPA och
störreprojekt somfårstödfrånERUF.
5.4 Programförutvärdering i efterhand
Programmet för utvärdering i efterhand inleddes i mitten av 1998 och kommer att
omfatta tre års verksamhet. Under denna period kommer sammanlagt 120 projekt att
utvärderas. Dessa är jämt fördelade (60/60) mellan Sammanhållningsfondens två
verksamhetsområden. Hittills har 71 projekt utvärderats, varav 40 i transportsektorn
och31påmiljöområdet.
5.4.1 Miljö
Under 1999 har sammanlagt 18 miljöprojekt utvärderats i de fyra mottagarländerna.
Dessa projekt redovisas ibilaga IV.
Samtliga utvärderade projekt har haft tillfredsställande miljöeffekter. Reningsprojekt
har haft mer omedelbara och påtagliga miljöresultat, även om förseningar i
projektgenomförandet i vissa fall också medförde en fördröjning av miljöeffekterna.
Vattenförsörjningsprojekt har i allmänhet lett till en bättre vattenförvaltning och en
bättre hushållning med befintliga vattenresurser. Projekt för upprustning av
kustområden, stads- och naturmiljöer har i stor utsträckning bidragit till att skydda
växt- ochdjurlivet samt tillatt förena natur-ochstadsmiljön.
Rent generellt visade sig de analyserade projekten gynna lokalbefolkningen och
miljön i projektområdena. Projektens prestanda stämmer överens med den kapacitet
51de utformats för, med undantag för ett projekt för vattenförsörjning (95.11.61.028-2)
iSpaniensomtogs idrift för sent.
Projektens positiva miljöeffekter har även medfört positiva ekonomiska effekter.
Vissa projekt har indirekt lett till en höjning av markvärdena i området och satt fart
på den ekonomiska utvecklingen med ny verksamhet och ökad sysselsättning som
följd.
5.4.2 Transporter
Under 1999 utvärderades totalt 27 transportprojekt i Spanien och Irland. Dessa
projekt redovisas i bilaga V. Vad gäller Grekland var inget av transportprojekten
klart för utvärdering ochprogrammet för utvärdering iefterhand kunde påbörjas först
under 2000.
De viktigaste slutsatserna från de rapporter som slutfördes under 1999 kan
sammanfattas enligt följande:
•De utvärderade projekten har i stor grad bidragit till målsättningen att främja
social och ekonomisk konvergens genom minskade klyftor mellan regioner och
länder inomEU.
•Positiva gränsöverskridande effekter har uppnåtts, vilket har gynnat
marknadsintegrationen inomEuropeiska unionen.
•Tillgängligheten har förbättrats avsevärt i stora delar av
sammanhållningsländerna, vilket medfört bättre och bekvämare
kommunikationsförhållanden.
•Trafikflödet på TEN-vägar och nationella nätverksförbindelser har i allmänhet
förbättrats mer än förväntat. Restiden har förkortats avsevärt och säkerheten
förbättratsbetydligt.
•Omfattande fördelar har åstadkommits i storstadsområdena i form av minskade
kostnader för trafikbelastning, förbättrade samverkanseffekter mellan städer och
mindre orter, minskade negativa miljöeffekter och nya möjligheter för
stadsutveckling.
Miljöaspekter har beaktats noga, särskilt i de flesta nyare projekt. Nödvändiga
åtgärder har vidtagits för att begränsa de negativa effekterna på miljön till ettminimum.
6. D
IALOGMELLANINSTITUTIONER ,INFORMATION OCH OFFENTLIGHET
6.1 Presentation avårsredovisningen
Enligt artikel 14 i förordningen om inrättandet av en sammanhållningsfond skall
kommissionen presentera en årsredovisning över fondens verksamhet för
Europaparlamentet, rådet, Ekonomiska och sociala kommittén och
Regionkommittén, förgranskningochyttrande.
52Den 15 oktober 1999 godkände kommissionen årsredovisningen för 1998 och lade
framdenförnämnda institutioner.
6.1.1 Europaparlamentet
Europaparlamentet var på det hela taget mycket nöjd med Sammanhållningsfondens
resultat under 1998.
Parlamentet lyckönskade kommissionen och medlemsstaterna till det goda
genomförandet av Sammanhållningsfondens budget för år 1998 och till att inga
bedrägerier förekommit under detta år.
När det gäller transportinfrastrukturer uttryckte parlamentet sin tillfredsställelse över
att investeringarna inom järnvägar och sjötransport hade ökat i förhållande till
vägtransport. Parlamentets begäran 1998 om att öka anslagen till mer miljövänliga
transportsätt hade således förverkligats.
Parlamentet underströk att det var nödvändigt att satsa mer på problemet med
hanteringen av fast avfall. Kommissionen påminde om att fondens projekt dittills
hade koncentrerats till de tre områden som omfattas av gemenskapsdirektiv,
nämligen behandling av dricksvatten, rening av avloppsvatten och hantering av fast
avfall. Under 1998 hade hela 14 % av budgetanslagen gått till det sistnämnda
området, vilket var en betydande ökning jämfört med genomsnittet för perioden
1993-1997.
Parlamentet uttryckte sinoroöver att 1998 års verksamhetsrapport hade lagts framså
sent som i oktober 1999. Kommissionen hade förståelse för parlamentets argument,
men påminde om att vissa tidsfrister inte kan undvikas om rapporten skall vara
användbar och således så fullständig som möjligt. Kravet på fullständighet tar tid.
Dessutomär kontakterna mellan parlamentet och kommissionen tillräckligt intensiva
för att problemen skall kunna diskuteras utanför de formella ramarna som
granskningenavårsrapporten.
Parlamentet beklagade att det hade tagit London SchoolofEconomics (LCE) fem år
för att genomföra sin undersökning (tid mellan igångsättningen av de utvärderade
projekten och den slutliga utvärderingen). Kommissionen anser att fem år inte är en
ovanligt lång period för att genomföra en undersökning av denna omfattning.
Kommissionen håller på att utvärdera undersökningen och kommer snarast möjligt
att lägga framden för Europaparlamentet.
6.1.2 Ekonomiska och sociala kommittén (ESK)
Ekonomiska och sociala kommittén uttalade sig allmänt sett mycket positivt om
årsrapportenför 1998.
Liksom Europaparlamentet beklagade ESK att årsrapporten inte hade lagts fram
tidigare. Kommissionen upprepade det argument som anförts inför parlamentet,
nämligen att det var nödvändigt att presentera en fullständig rapport och att det var
svårt förkommissionenatt pressatidsramarna.
ESK beklagade att utarbetandet av bestämmelser om stödberättigande utgifter inte
hade avslutats förrän under 1998, dvs. mindre än två år före den nuvarande
programperiodens utgång. Kommissionen förklarade att detta berodde på att
53samordningsprocessen både inom kommissionen och utanför hade tagit lång tid
(medlemsstaternas synpunkter om bestämmelserna för stödberättigande måste
inhämtas upprepade gånger ochpå olika nivåer).
ESK påpekade att 1998 års rapport i vissa avseenden inte nådde samma nivå som
tidigare år, på grund av en alltför komprimerad och inte alltid enhetlig framställning
av uppgifterna från medlemsstaterna. Kommissionen svarade att allmänheten har
stora informationsmöjligheter, bl.a. via Internet, och att årsrapporterna därför måste
koncentreras till viktigaste aspekterna. Detaljuppgifter om genomförandet kan
hämtas på ”Inforegio”, webbplats för Generaldirektoratet för regionalpolitik.
ESK var nöjd med den allmänna genomförandetakten för projekten, men pekade på
de skillnader som finns mellan de båda interventionsområdena (transporter och
miljö).
Skillnaderna beror i huvudsak på att systemet med engångsanslag används olika i
båda sektorerna. Generellt sett används engångsanslag oftare på miljöområdet. Detta
innebär att hela åtagandet görs på en gång, medan utbetalningarna sprids över ett
antal år beroende på hur projektet framskrider. Inom transportsektorn ges däremot
stödet oftast i form av årliga anslag, eftersom det i regel handlar om större projekt.
Detta innebär att indikatorn ”utbetalningar i procent av åtaganden” automatiskt blir
större.
ESK upprepade sin oro för stödutvecklingen inom vissa områden som naturskydd, i
synnerhet erosionochbeskogning, vars relativa andel har minskat.
Kommissionen påminde om att man först måste se till att genomföra gemenskapens
regelverk med avseende på dricksvatten och hantering av avloppsvatten.
Bekämpandet av ökenspridning finns inte med bland fondens prioriterade mål.
Mottagarländerna kan dock lämna in ansökningar för stöd på detta område, som
kommissionen i så fall kommer att ta upp till granskning. Detta gäller givetvis också
för alla områdensomhar med naturskydd att göra.
När det gäller transportprojekt uttryckte ESK än en gång oro över resursfördelningen
under perioden 1993-1998, då den största delen av resurserna (64,1 %) gick till väg-
eller vägtransportprojekt, även om utvecklingen på senare tid hade förbättrats till
förmån för järnvägsprojekt.
Kommissionen har hela tiden insisterat på att medlemsstaterna skall lämna in
stödansökningar för andra typer av projekt. Att järnvägens andel stiger beror framför
allt på enkraftig ökning iSpanienpå dettaområde.
ESKupprepade sinönskanatt kommissionenskulle fästa störrevikt vid investeringar
isjö-, hamn- och flodprojekt.
Kommissionen påpekade att den typen av projekt i regel har en kommersiell
karaktär, somofta ger upphovtill betydande intäkter, vilket gör det mindre angeläget
attstödjademmedgemenskapsmedel.
ESK önskade få mer information om den ekonomiska modell som utvecklats av
London School of Economics för att mäta effekterna av Sammanhållningsfondens
insatser.
54Undersökningen har publicerats i sin helhet genom kommissionens försorg och
kommer att få omfattande spridning.
6.2 Information tillmedlemsstaterna
Sammanhållningsfonden organiserar regelbundet informationsmöten som riktar sig
till medlemsstaterna. Dessa hålls iallmänhet två gånger per år.
Under 1999 hölls det första mötet iBryssel ijanuariochdet andra iMadrid ijuli.
Det första mötet ägnades åt Sammanhållningsfondens verksamhet under 1998 och
handlade i synnerhet om stödansökningar, projektuppföljning och –utvärdering,
utvärdering i efterhand samt information om artikel H i bilaga II till förordning nr
1164/94.
Vid det andra mötet presenterade kommissionen Sammanhållningsfondens
årsredovisning för 1998 och en prognos till slutet av 1999. Därefter följde en
presentationavdennya förordningenomSammanhållningsfondenochendebatt.
6.3 Andra informationstillfällen
6.3.1 Informationtillarbetsmarknadens parter
Under 1999 organiserades inget särskilt sammanträde med arbetsmarknadens parter.
Dessa informerades om Sammanhållningsfondens verksamhet inom ramen för deras
möten med kommissionenrörandestrukturfonderna.
6.3.2 Övrigt
Seminariumi Lissabon ommultimodala logistikcentrer(fraktbyar)
Den 26 mars 1999 organiserade ledningen för Sammanhållningsfonden ett
seminarium i Lissabon om multimodala logistikcentrer (fraktbyar) varvid experter
från olika medlemsstater inbjöds att redogöra för fördelarna med den typen av
investeringar.
Seminariet riktade sig till transportoperatörer och ansvariga för den portugisiska
förvaltningens transportavdelningar ochbevistades av ministern och statssekreteraren
med ansvar för transportfrågor. Syftet med initiativet var att uppmärksamma de
berörda parterna på den ekonomiska betydelsen av den typen av projekt, vilka kan
medföra ökad lönsamhet för järnvägstransporten och minskad belastning på
vägtransport med mycket positiva miljöeffekter somföljd.
Förberedelserinförnästa programperiod 2000-2006
Under 1999 genomfördes ett antal åtgärder för att förbereda perioden 2000-2006,
som bl.a.
– I juni 1999 hölls två rundabordskonferenser med de grekiska myndigheter som
ansvarar för transport respektive miljö.
– Under juni-oktober 1999 utarbetade kommissionens direktorat för
Sammanhållningsfonden en kortfattad handledning för medlemsstaterna om den
55nya förordningen om Sammanhållningsfonden för perioden 2000-2006.
Handledningen presenterades för och diskuterades med de fyra medlemsstaterna
den30 november 1999.
6.4 Kommissionens åtgärder föroffentlighet och information
Generaldirektoratet för regionalpolitik ger också information om
Sammanhållningsfonden i sina publikationer om regionalpolitik och
sammanhållning.
Årsredovisningen offentliggörs i lämpligt format och sammanfattas i
informationsbladen Inforegio, som publiceras av Generaldirektoratet för
regionalpolitik.
Särskilt material utformas för speciella arrangemang såsom informationsmöten och
konferenser (portabla informationsdiskar, datagrafik, audiovisuellt material och
trycksaker).
Inom ramen för budgetpost B2–1600 har Sammanhållningsfonden utarbetat flera
undersökningar kring Sammanhållningsfonden och miljön. Dessa undersökningar är
numera tillgängliga.
56BILAGOR
57Bilaga I : Projekt somgenomförtsunder1999
Bilaga II : Förteckning överkontrollbesök1999
Bilaga III : Stöd från fonden permottagarland
Bilaga IV : Utvärdering i efterhand av miljöprojekt
Bilaga V : Utvärdering i efterhand av transportprojekt
58BILAGAI P ROJEKT SOM GENOMFÖRTS UNDER 1999
SPANIEN
MiljöProjekt nr94.11.61.022 Beslut: C(94)3696 avden21.12.1994
Beslut: C(96)2740 avden7.10.1996
Beslut: C(99)1241 avden12.5.1999
Miljöupprustning på ett fysiskt område.
Upprustning av miljön intill offentliga anläggningar. Åtgärdspaket som syftar till att upprusta
naturmiljön och särskilt de områden som förstörts genom anläggning av offentlig
väginfrastruktur.
Totalkostnad: 14 941 777euro
Beviljat stöd: 12 700 510euro
Projekt nr95.11.61.010-2 Beslut:C(96)3384/Favden17.12.1996
Grupp av projekt för beskogning, bekämpande av erosion och ökenspridning samt
återställande aveldhärjade ekosystemiKanarieöarnas avrinningsområde.
Totalkostnad: 4 956 751euro
Beviljat stöd: 4 213 238euro
Projekt nr95.11.61.021-A Beslut: C(95)3074/Favden8.11.1995
Beslut: C(97) 873/Favden25.3.1997
Beslut: C(98) 390/Favden23.2.1998
Sanering iMadrid-1995.
Grupp av projekt för luktkontroll av avloppsvatten, vilka kommer att bidra till
miljöförbättringar på Manzanares stränder iMadrid.
Totalkostnad: 2 013 335euro
Beviljat stöd: 1 610 668euro
Projekt nr95.11.61.021-E Beslut: C(95)3029/Favden6.12.1995
Beslut: C(97) 511/Favden24.2.1997
Stadsmiljö iMadrid-1995.
Grupp av projekt för uppförandet av ett centrum för akustisk undersökning i Madrid samt för
återställande av förstördaområdenoch miljöförbättringar iparkenCasa de Campo (fas 1).
59Totalkostnad: 4 130 652euro
Beviljat stöd: 3 304 522euro
Projekt nr95.11.61.023-A Beslut: C(95)3115/Favden12.12.1995
Beslut: C(98) 390/Favden23.2.1998
Sanering avBarcelonas storstadsområde-1995.
Grupp av23 projekt för sanering avBarcelonas storstadsområde (1995).
Totalkostnad: 15 813 813euro
Beviljat stöd: 12 651 050euro
Projekt nr95.11.61.024-3 Beslut: C(95)3512/Favden11.1.1996
Beslut: C(97) 349/Favden7.2.1997
Sanering ochrening 1995-samlingsledning frånGobelas iBilbao.
Totalkostnad: 10 300 449euro
Beviljat stöd: 8 240 359euro
Projekt nr95.11.61.024-5 Beslut: C(96) 404/Favden19.2.1996
Beslut: C(98)1313/Favden13.5.1998
Saneringochrening iSanSebastian.
Grupp av sju projekt för rening och upprustning av samlingsledningar i olika stadsdelar av
SanSebastian.
Totalkostnad: 3 237698 euro
Beviljat stöd: 2 590 158euro
Projekt nr95.11.61.026-5 Beslut: C(96) 404/Favden19. 2.1996
Beslut: C(98)1313/Favden13.5.1998
Stadsmiljön iZaragoza.
Grupp av tre projekt: parken Las Glorietas (etapp 2), förstärkning av kanalslänterna längs
CanalImperial(etapp 2)och”gröna leden” utefter Huerva-floden(etapp 3).
Totalkostnad: 3 237 698euro
Beviljat stöd: 2 590158 euro
Projekt nr95.11.61.030 Beslut:C(95)3134/Favden11.12.1995
Avloppsreningsverk iJaen.
60Totalkostnad: 11 628 050euro
Beviljat stöd: 9 302 440euro
Projekt nr95.11.61.034 Beslut:C(95)3294/Favden18.12.1995
Beslut: C(97) 661/Favden13.3.1997
Uppsamling ochrening avavloppsvattenvid katalanska kusten.
Grupp av nio projekt som bildar ett system bestående av reningsverk, uppsamlingsledningar
ochavloppsledningar till havet.
Totalkostnad: 73 649 452euro
Beviljat stöd: 58 919 562euro
Projekt nr95.11.61.043-3 Beslut:C(95)3254 avden18.12.1995
Beslut: C(97) 661 avden12.3.1997
Stängning ochsanering av illegala avfallsdeponier iExtremadura.
Grupp av 22 projekt som avser sophämtning, transport till avfallsterminaler och packning,
återställande av naturmiljön.
Totalkostnad: 9 610 468euro
Beviljat stöd: 7 688 374euro
Projekt nr96.11.61.029 Beslut:C(96)2514/Favden13.9.1996
Extra vattenresurser iPalma de Mallorca.
Grupp av tre projekt för utnyttjande av ytvatten, återvinning av fabriksutsläpp genom omvänd
osmos och trestegsrening av avloppsvatten för återanvändning i kommunala
underhållsarbeten iPalma de Mallorca.
Totalkostnad: 7 088 960euro
Beviljat stöd: 5 671 169euroTransport
Projekt nr93.11.65.016 Beslut: C(93)3258/Favden15.11.1993
Beslut: C(94)2796/Favden27.10.1994
Beslut: C(95)3519/Favden11.1.1996
Riksväg nr 234, vägsträckanGilet-Soneja.
Totalkostnad: 48 845 621euro
61Beviljat stöd: 41 518 775euro
Projekt nr94.11.65.006 Beslut: C(94)3757/Favden21.12.1994
Beslut: C(96)1375/Favden28.5.1996
Järnvägslinjerna Madrid-Alicante och La Encina-Valencia, etapp II (borttagning av
järnvägskorsningar ochanpassning tillhastigheter av200-220 km/tim).
Totalkostnad: 86 102 110euro
Beviljat stöd: 73 186 792euro
Projekt nr95.11.65.002 Beslut: C(95)2935/Favden27.11.1995
Beslut: C(97)2566/Favden29.7.1997
Beslut: C(98)4327/Favden21.12.1998
Motorväg Zaragoza-Huesca.
Totalkostnad: 120 070 769euro
Beviljat stöd: 102 060 153euroPORTUGALMiljö
Projekt nr95.10.61.028 Beslut: C(96)2955avden24.10.1996
Beslut: C(98)432avden25.2.1998
Utbyggnad av systemet för dricksvattenförsörjning i fyra kommuner som betjänas av
vattenledningsnätet för Storlissabonoch mellersta Tejo.
Totalkostnad 5 289 470euro
Beviljat stöd 4 496 050euroTransportProjekt nr93.10.65.010 –94.10.65.007 Beslut: C(98)2233 avden27.7.98
Modernisering av järnvägslinjen Beira Alta – projektet avser genomförandet av avsnitten
I och III som kommer att komplettera det övergripande projektet och förbättra
järnvägsförbindelserna mellanPortugal/Spanienochövriga Europa.
Totalkostnad 64 392 000euro
Beviljat stöd 51 513 600euro
62IRLAND
MiljöProjekt nr94.07.61.008 Beslut: C(96)1696avden25.6.1996
Beslut: C(97)2609F/4 avden29.7.1997
Utbyggnad avavloppssystemet iKillarney
Projekten avsåg en utbyggnad av avloppssystemets och reningsverkets kapacitet till 42000
personekvivalenter och anläggning av nya avloppsrör i områdena intill sjöarna. Utbyggnaden
omfattade uppgradering av underdimensionerade avloppsrör, anläggning av nya yt- och
avloppsvattensystem, anläggning av nya pumpstationer för avloppsvatten och uppförande av
en tillbyggnad till det befintliga reningsverket för att komma upp till 42 000
personekvivalenter. Projektet omfattade också planering och projektering av anläggningar för
rötslamsbehandling i syfte att genomföra Irlands nationella slamhanteringsstrategi i södra
Kerryregionen.
Totalkostnad: 12 960 000euro
Beviljat stöd: 11 019 000euro
Projekt nr: 94.07.61.009 Beslut C(95)3008.4 avden6.12.1995
HuvudavloppssystemiTralee
Projektet gällde anläggning av ett avloppssystem i staden Tralee och dess omgivning och
omfattar åtgärdande avunderdimensionerade avloppsrör, anläggning av separationskamrar för
avlopps- och ytvatten, uppförande av pumpstationen för yt- och avloppsvatten, uppförande av
ett nytt reningsverk och anläggning av ett utloppsrör till Traleebukten. Reningsverket har en
biologisk kapacitet på 40 000 personekvivalenter och omfattar en anläggning för ultraviolett
desinficering.
Totalkostnad: 10 866 000euro
Beviljat stöd: 9 237 000euroTransporter
Projekt nr: 93.07.65.014 Beslut C(95)1641slutlig/3 avden13.7.1995
Lolo containerterminaliDublins hamn
Utbyggnad avenavDublinhamnens tre containerterminaler.
Projektet omfattade upprustning av en del av den befintliga kajmuren för att möjliggöra
muddring tillett vattendjup av7,5 meter och utnyttja kajen fullt ut för lasthantering genomatt
ordna med nödvändigt manöverutrymme för lastkranar.
Totalkostnad: 4 169 000euro
Beviljat stöd: 3 543 650euro
63Projekt nr: 93.07.65.029 Beslut C(95)1641/4avden13.7.1995.
Beslut C(96)1111/2avden3.5.1996.
Beslut C(97)2606/5 avden28.7.1997.
Beslut C(98)2085slutlig/1 avden22.7.1998
Balbriggan förbifartsled (etapp 2)
Projektet omfattade byggandet aventvåfilig motorvägsförbifartsled från söder omBalrothery
till norr om Gormanstown och anläggningen av tre planskilda korsningar. Leden blir en
delsträcka av den nya motorvägen från Dublin till gränsen. Den kommer så småningomockså
a t tb l iend elavE O I -l e d enm el l anR os s l a r eoc hL a rn eoc hM 1m ot o r v ä g enm el l anD ub l i noc h
Belfast.
Totalkostnad: 40 370 000 €
Beviljat stöd: 34 314 000 €
Projekt nr: 93.07.65.034 Beslut C(95)1867/1N4avden24.7.1995.
Beslut C(96)1111/slutlig/2 avden3.5.1996
Förbifartsled vid Curlews
Projektet gällde väg N4 Dublin–Sligo och hade till syfte att tillhandahålla viktigt
infrastrukturellt stödför ekonomiska utveckling (av framförallt industrioch turism) genomatt
förbättra tillgängligheten till hamnar, flygplatser och viktiga inrikesmarknader. Projektet
bidrogocksåtillatt förbättraförbindelserna med delregioner (framför allt inordväst och väst),
vilket ökade dessa regioners attraktionskraft vad gäller investeringar och ekonomisk utveckling.
Totalkostnad: 21 794 000euro
Beviljat stöd: 18 525 000euro
Projekt nr: 93.07.65.042 Beslut C(94)2684/9avden14.10.1994.
Beslut C(95)1874/4avden25.7.1995.
Beslut C(96)1111/2avden3.5.1996.
Beslut C(97)2606slutlig/5 avden28.7.1997.
Beslut C(98)2085slutlig/1 avden22.7.1998
Förbifartsled vid Arklow
Projektet gällde anläggningen av en 12 km lång tvåfilig förbifartsled vid staden Arklow, som
ligger i södra delen av landskapet Wicklow, och omfattade två järnvägsbroar, en
flodövergång, sex broar över befintliga vägar, två planskilda korsningar ochtvå tillfartsbroar.
Totalkostnad: 47 247 000euro
64Beviljat stöd: 40 159 000euro
Projekt nr: 94.07.65.006 Beslut: C(96)3690/1avden9.12.96.
Beslut: C(97)2606/1avden28.7.97
Rathcooletrafikplats
Projektets syfte var att genomföra förbättringar på väg N7 Dublin-Cork/Limerick, 15 km
sydväst om Dublin, genom borttagning av trafikkorsningar och trafikljus i höjd med
Rathcoole. Projektet omfattade ombyggnad av en 800 meter lång sträcka av den befintliga
tvåfiliga körbanan, byggande av en bro, tre nya trafikrondeller samt nya och bredare
förbindelsevägar.
Totalkostnad: 22 119 500euro
Beviljat stöd: 18 801 575euro
65BILAGAII F ÖRTECKNINGÖVERBESÖKFÖR KONTROLL OCHÖVERVAKNING 1999
Spanien
Kontrollbesök
3-4 februari - KatalonienProjekt nr 98.11.61.022– sanering- ochreningssystemför Prat de LlobregatProjekt nr 95.11.61.022E –Miljöupprustning iCiutat Vella – Barcelona
1-2 juni- Andalusien
Projekt nr 98.11.61.050– Restaurering avgruvområdet vid Riotinto (Huelva)
14 december– Baskien
Projekt nr 95.11.61.043-7-
Saneringav kontaminerad marki Baskien . Säkerhetscellför HCH.
Grekland
Andra kontrollbesök(1) Hamnprojekt:: Pireus hamn (projekt nr 93.09.65.005 ringleden runt hamnen i Pireus,
projekt nr 94.09.65.005 containerterminal Ikonio-II i Pireus hamn, projekt nr
99.09.65.001 Palataki, byggande av kajplatser för passagerarfartyg i Pireus hamn,
hamnen iIraklion(projekt nr 93.09.65.032 sammanbyggning av kajplatserna IV och V
för lastning och landning av gods i Iraklions hamn), hamnen i Igoumenitsa (projekt nr
93.09.65.004 byggande avdennya hamnen iIgoumenitsa)
(2) Järnvägsprojekt: Utvärdering av avtalet med projektansvarig, presentation av en ny
generalplan för järnvägskomplexet i Thriassio, granskning av avtal och tilläggsavtal
för materialanskaffning och byggentreprenad för olika järnvägsprojekt, övervakning
av järnvägsprojekt: projekt nr 94.09.65.004 för elektrifiering av lokledningen på
järnvägslinjen Pireus-Aten-Thessaloniki, projekt nr 93.94.09.65.009 Evangelismos –
Leptokarya, projekt nr 94.09.65.011 och 95.09.65.034 Järnvägskomplexet vid
stationen i Thriassio och tillhörande förbindelselinjer med järnvägsnätet och Pireus
hamn.
(3) Studieprojekt för fraktbyar på önChios/Lesbos och iKilkis.
(4) Projekten inom EYDAP (Atens vattenförsörjningsföretag): samtliga pågående projekt
harkontrollerats.
(5) Flygplatsprojekt: flygplatsprojektet på Korfu (projekt nr 93.09.65.003 och
94.09.65.014, utbyggnad av flygterminalen på Korfu och uppförande av en
brandstation).
(6) Motorvägsprojekt: PATHE ochEgnatia.
66Sammanhållningsfonden genomförde i år med hjälp av konsultföretaget KAMPSAX en
granskning avprojektförvaltningenavEYDE/PATHE. Deviktigaste slutsatserna var följande:
(1) EYDE/PATHE förfogarinteöver den lämpliga personalstyrka somkrävs för att kunna
övervaka de olika kontraktenpå rätt sätt. Fråganär brådskande!
(2) Strukturernas slutliga utformning utarbetas av entreprenadföretagen. Detta medför
högre kostnader.
(3) Man tar inte tillräckligt stor hänsyn till säkerhetsaspekterna vid vägarbetet längs
motorvägen.
(4) Kunskapsöverföringen från projektledarna är svag. Man bör införa ett system för att
kontrollera detta.
(5) Lägesrapporteringen är också svag. Rapporterna innehåller upprepningar och läggs
inte framregelbundet.
Kvalitetskontrollbesök
Besök på de grekiska myndigheternas begäran för att granska kvaliteten på de arbeten som
utförs avESPEL.
De projekt som inordnats i kategori ”i” uppvisar nästan inga brister och kräver inga
korrigeringsåtgärder. Projekt i kategori ”ii” har brister som inte påverkar konstruktionens
stabilitet, menkräver korrigeringsåtgärder.
– Informationomgranskningar somrör motorvägenPATHE.
Avsnittet ”FörbifartsledenvidPatras,K1-K4”: kategoriii
EYDE/PATHE anger att man har bevisat för ESPEL att anmärkningarna inte är befogade och
begär en ny granskning av projektet. EYDE/PATHE gör följande påpekanden:
– Projektförvaltningen och kontrollenheten tog proven samtidigt med ESPEL och
provresultatenligger inomspecifikationens marginaler.
– Trots att anbudsdokumenten samlats i en volym rapporterar ESPEL att dokumentet
”projekteringsbudget” inte finns bland anbudsdokumenten.
Avsnitt: “Förbifartsleden vid Patras K5-K6-K7-A”
När det gäller detta projekt har den tekniska rapporten med uppgift om vilken kategori
projektet tillhör inte meddelats till EYDE/PATHE.
Avsnittet “SKOTINA-LITOHORO”:kategorii
Avsnittet “LITOHORO-DION”: kategorii
– Informationomgranskningar rörande motorvägenEgnatia
Sexton kontrakt granskades.
Sammanhållningsfondenger stödtill fyra avdessa, vilka gäller förbifartsledenvid Kavala.
67Tio avdessa 16 avtaltillhör kategorii.
Fem av de 16 avtalen tillhör kategori ii. De åtgärder som krävs för att rätta till bristerna har
redan vidtagits av byggentreprenörerna.
Vad gäller projektet “Sex viadukter vid Kavalas förbifartsled” gjordes en granskning av en
grupp handläggare från statens revisionsverk, den nationella ekonomiministeriet och enheten
för övervakning och organisation (M.O.U). Syftet var dels att granska projektets
framskridande, de rutiner som tillämpas av kontoret, efterlevnaden av nationella regler och
gemenskapsbestämmelser under projektarbetet, fullständigheten och lagenligheten hos de
verifikationer och andra dokument som används i samband med utgiftsdeklarationen, dels att
kontrollera det fysiska utförandet av arbetet på plats. Slutsatserna från granskningen var
mycket positiva.
IrlandKontrollbesök
21-25 juni:Projekt nr: 94.07.61.019 - Det regionala vattenförsörjningsprojektet vid Lough Mask.
FinansiellkontrollpåplatsutfördavGeneraldirektoratet förregionalpolitik.
26 november
Projekt nr 95.07.61010 - Avloppsvattenrening i Dublinregionen (etapp I & II).
Övervakningsbesök på anläggningen för slambehandling. - Anläggningen var på väg att tas i
drift.
Portugal
KontrollbesökFyra projekt somrör det mellankommunala vattenförsörjningssystemet iBarlavento Algarvio.
Besöket genomfördes med hjälp av externa konsulter som anlitas av direktorat E-
Regionalpolitik när det gäller dricksvattenförsörjning.
Möte om läget för en studie rörande utarbetandet av den nationella vattenförvaltningsplanen
ochplanerna förenskildaavrinningsområden.
Två projekt avseende systemet för hantering av fast kommunaltavfall i regionen ”Litoral
Centro”.
Tre projekt avseende systemet för hantering av fast kommunalt avfall från Margem Sul (
Tejos
södra strand) .
Trettonprojekt avseende reningssystemet för Algarveregionen.
Projekt avseende hamnen iLissabon(Sta. Apolónia)
Sammanträden med BRISA (koncessionshavare för motorvägarna) om genomförandet av det
offentliga ochprivata partnerskapet.
68Sammanträde med transportmyndigheter för att bedöma förenligheten mellan redan
finansierade projekt på norra linjenochdennya järnvägsstrateginsomhåller på att utformas.
69BILAGA III S TÖDFRÅNFONDENPERMOTTAGARLAND
GREKLAND
GREKLAND - MILJÖ
ANTAGNAELLER ÄNDRADEMILJÖPROJEKTELLERDELPROJEKT SOM ÖVERVAKATS UNDER 1999
Projektnummer Projektbeteckning Typ avåtagande Fondens bidrag i
miljoner euro
94.09.61.005
94.09.61.010
94.09.61.029-1
94.09.61.03494.09.61.041-194.09.61.046-194.09.61.078.02794.09.61.00496.09.61.085Thessalonikis vattenförsörjning från
floden Aliakmon
Utbyggnad av det biologiska
reningsverketiThessaloniki
Reningavavloppsvatten iPatrasSaneringavavfallsupplagAnoLiossiaReningavavloppsvatten iIraklionAvloppssystem på RhodosMarkopoulo, Kalyvia,KouvarasReningavavloppsvatten iPsyttalia.Avloppssystem i LarissaÅrligtanslag
Årligtanslag
Årligtanslag
ÅrligtanslagÅrligtanslagÅrligtanslagÅrligtanslagÅrligtanslagÅrligtanslag26
21.1
0,4
2,83,31,62,5
27,5
0,8
EYDAP94.09.61.011-6
94.09.61.011-9Säkerhetsåtgärder för Mornos-
akvedukten iTaxiárhis
Kapacitetsökning och höjning av
Mornos-akveduktenEngångsanslag
Årligtanslag0,4
17,4
7094.09.61.070
95.09.61.06394.09.61.034-1
94.09.61.04694.09.61.055-294.09.61.055-3
94.09.61.015-2
94.09.61.01794.09.61.019-194.09.61.022&041-294.09.61.031-194.09.61.050
94.09.61.053-1.059
94.09.61.055-4.94.09.61.05694.09.61.060
94.09.61.064-1
94.09.61.06794.09.61.07694.09.61.08097.09.61.002
97.09.61.004
97.09.61.00597.09.61.00697.09.61.00797.09.61.009
97.09.61.012
98.09.61.003GAIA-centret för miljöforskning oc
h
utbildning
Vattenförsörjning, avloppssystem och
reningsverkiMitilíni
AvfallsupplagiSchisto.Avloppssystem på RhodosAvloppssystem i SerresAvloppssystem iYiannitsa
Avloppssystem Krya – Vrissi
Avloppssystem P.KavalaAvloppssystem iVilliaAvloppssystem iChaniaAvloppssystem iXylokastroAvloppssystem och reningsverk i
Metsovo
Vatten- och avloppssystem i ArgosAvloppssystem iAlexandriaAvloppssystem iFlorinaVatten- och avloppssystem i Rethymno
Vatten- och avloppssystem i Lamia
Avloppssystem iDidymotichoAvfallsupplagiKateriniDammen i AposselemiAvloppssystem och reningsverk i
Messolonghi
Vatten- och avloppssystem i ZakynthosVattenförsörjningiAlexandroipolisAvloppssystem i MessiniAvloppssystem i KalymnosAvloppssystem iMantoudi-Prokopi
Vatten- och avloppssystem i Plomari
Avloppssystem iArchanesEngångsanslag
EngångsanslagEngångsanslag
EngångsanslagEngångsanslagEngångsanslag
Engångsanslag
EngångsanslagEngångsanslagEngångsanslagEngångsanslagEngångsanslag
Engångsanslag
EngångsanslagEngångsanslagEngångsanslag
Engångsanslag
EngångsanslagEngångsanslagEngångsanslagEngångsanslag
Engångsanslag
EngångsanslagEngångsanslagEngångsanslagEngångsanslag
Engångsanslag
Engångsanslag0,5
4,80,9
0,92,40,7
0,9
1,10,72,70,40,4
3,1
0,32,62,3
0,6
0,40,68,35,4
6,1
13,0
1,03,44,0
3,5
2,6
7198.09.61.005
98.09.61.00898.09.61.01098.09.61.01299.09.61.00199.09.61.00299.09.61.00399.09.61.004
99.09.61.005
99.09.61.00899.09.61.009Strömmen i Sarantapotamos
Avloppssystem i ElassonaDagvattenledningar iKorinthosAvloppssystem, dagvatten i KalamataAvfallsupplagpåRhodosAvfallsupplagiMessolonghiAvfallsupplagiKomotiniAvfallsupplagpåKorfu
AvfallsupplagAridéa–Pella
ReningavKoroniasjönSamo rd nadå tgä rdpåSa nto ri niEngångsanslag
EngångsanslagEngångsanslagEngångsanslagEngångsanslagEngångsanslagEngångsanslagEngångsanslag
Engångsanslag
EngångsanslagEngångsanslag2,5
4,75,01,82,22,32,02,2
1,8
2,51,6
Totalt 206
GREKLAND -A NTAGNAELLER ÄNDRADE VÄGPROJEKT ELLER DELPROJEKTSOM ÖVERVAKATS UNDER 1999
Projektnummer Projektbeteckning Typ avåtagande Fondens bidrag i
miljoner euro
EGNATIA94.09.65.019 Asprovalta-Strymonas Engångsanslag 45,9
PATHE94.09.65.012-c.d.f
94.09.65.028-d
94.09.65.028-a.b.c.94.09.65.013-a.b
94.09.65.015-fMartino-Atalanti-Arkitsa – Ag.
Konstantinos, viaduktvid Yliki
Planskildkorsning vidKateriniSkotina-Litohoro-Dion-KateriniRashes-Agroinnvest Pelasgia
vägtull –Ag. Theodori
Förbifartsled vidPatrasEngångsanslag
Engångsanslag
EngångsanslagEngångsanslag
Engångsanslag0
11,0
13,2
8,3
4,1
72Andra tillfartsvägar t i
vägtrafikleden
94.09.65.023 Korinthos-Tripolis-Kalamata Engångsanslag 10,0
GREKLAND –F LYGPLATSPROJEKT SOM ÖVERVAKATSUNDER 1999
Projektnummer Projektbeteckning Typ avåtagande Fondens bidrag i
miljoner euro
FLYGPLATSER95.09.65.040Atens internationella flygplats i
SpataÅrligtanslag 99,9
GREKLAND –J ÄRNVÄGSPROJEKT SOM ÖVERVAKATS UNDER 1999
Projektnummer Projektbeteckning Typ avåtagande Fondens bidrag i
miljoner euro
JÄRNVÄGAR
94.09.65.00494.09.65.00994.09.65.01094.09.65.011
98.09.65.001
94.09.65.00694.09.65.008Elektrifieringavjärnvägslinjen PATHE
Evangelismos-LeptokariaElefsina-Korinthos
Diverse anläggningar i Thriassio
Överfart över floden Axios
Paleofarsalos-KalambakaThessaloniki-AlexandroupolisÅrligtanslag
ÅrligtanslagÅrligtanslag
Årligtanslag
Engångsanslag
EngångsanslagEngångsanslag3,9
90,216,0
0,9
15,2
2,7
12,8
GREKLAND -SJÖTRANSPORT -PROJEKTSOM ANTAGITS UNDER 1999
Projektnummer Projektbeteckning Typ avåtagande Fondens bidrag i
miljoner euro
99.09.65.001 Palataki, kajplatser för passagerarfartyg i
PireushamnEngångsanslag 9,7
73SPANIEN
SPANIEN – P ROJEKTSOM ANTAGITSUNDER 1999
VATTENFÖRSÖRJNING
Projektbeteckning Typ avprojektFondens bidrag under
1999Totalt bidrag
från fonden i
miljoner
euro
- Höjning av vattennivån från Rabasa
till Fenollar (98.11.61.010)Vattenförsörjning vid Marina
Baja deAlicante5 898817 5,9
- Vattenförsörjning av Madrid –
avsnitten Pardo, Fuencarral och NIII(98.11.61.037;051)Sammankoppling av källorna för
vattenförsörjningavMadrid28 885063 28,9
- Vattenförsörjning av Madrid –
Anläggningar för sammankopplingavavrinningsområden (98.1161.042)Sammankoppling av
avrinningsområden förvattenförsörjningenavMadrid253 793 336 25,8
- Kommunförbundet Aguas del
Sorbe-Guadalajara-(98.1161.035 ;043 ;044)VattenförsörjningavMadrid 31 419440 31,4
- Vattenförsörjning i Lleidaregionen
från Santa Ana-dammen
(98.11.61.039)Vattenförsörjning 7 798649 7,7
- Vattenledning från A.T.S till
Albacete(98.1161.052)Reglering av vattenförsörjning i
staden Albacete20 434412 20,4
- Dammen iIbiur (97.11.61.056-1) VattenförsörjningiTolosa 12 901710 12,9
- Gemensam försörjning av
tätortsbebyggelsen vid Bajo Ebro(98.11.61.045)Vattenförsörjning 7 795025 7,8
- Åtgärder för skydd och förnyelse av
grundvattnet i Poniente Almeriense
(99.11.61.003)Naturskydd 28 190820 28,1
- Vattenledningar och
regleringsreservoarer i Calvia ochAndratx(99.1161.004)VattenförsörjningpåBalearerna 9 088203 9,0
- Särskild utvecklingsplan för
Cartagena(99.11.61.002)Anläggningar för vattentillförsel
tilltätortsbebyggelsen iCartagena7 709191 7,7
- Vattenuttvinning och -tillförsel till
staden Salamanca (99.11.61.006)Vattenförsörjningi Salamanca 17 710600 17,7
74SPANIEN – P ÅGÅENDEPROJEKT SOM ANTAGITSUNDERTIDIGARE ÅR (1993-1999)
VATTENFÖRSÖRJNING
Projektbeteckning Typ avprojektFondens bidrag under
1999Totalt bidrag
från fonden i
miljoner
euro
-Avsaltningsanläggningar (M
94.11.61.014)Dricksvattenförsörjning från flera
avrinningsområden5,9 35,0
- Vattenförsörjning i Madrid-
CASRAMA-systemet
(96.11.61.001)Dricksvattenförsörjning 13,1 43,6
- Avsaltningsanläggning på
Kanarieöarna (M96.11.61.004)Dricksvattenförsörjning 1,4 26,4
Automatiskt hydrologiskt
informationssystem i Tejosavrinningsområde(M96.11.61.005)Informations- och varningssystem
avseende avrinningsområdetsvattenföring1,8 30,7
- Avsaltningsanläggning i
Palma de Mallorcabukten (M96.11.61.007)Dricksvattenförsörjning 1,9 33,3
-Avsaltningsanläggning i Las
Palmas- Telde – Kanarieöarna(M 97.11.61.057Dricksvattenförsörjning 7,1 41,8
- Anläggning i flodens
Guadalhorces nedre lopp (M97.11.61.062)Reglering av vattenflödet.
Förebyggandeavhöga vattennivåer.29,3 58,6
SPANIEN - PROJEKT SOM ANTAGITS UNDER1999
RENING
Projektbeteckning Typ avprojektFondens bidrag under
1999Totalt bidrag
från fonden i
miljoner
euro
Utbyggnad av reningsverket för
avloppsvatten i Santa Cruz och LasPalmas, Kanarieöarna,
98.11.61.003Förbättring och utbyggnad av
avloppsreningsverk14,8 14,8
Avloppsreningsverk i Arroyo
Culebro (Fuenlabrada), Madrid,98.11.61.004Anläggning av nödvändig
infrastruktur för uppsamling, reningoch utsläppavavloppsvatten36,9 36,9
Samlingsledningar och Anläggning av nödvändig 17,9 17,9
75avloppsreningsverk i Vélez
Málaga, Andalusien, 98.11.61.005infrastruktur för rening av
avloppsvatten
AvloppsreningsverkiBenalmedenaoch uppsamlingsledningar iTorremuelle (Benalmedena),Andalusien, 98.11.61.006Uppförande, reglering och
funktionstestning av reningsverketoch åtgärder för att förbättrareningsinfrastrukturen22,4 22,4
Reningsverk för avloppsvatten från
Aranda del Duero, Béjar ochMedina del Campo, Castilla y
León, 98.11.61.007Anläggning av nödvändig
infrastruktur för rening avavloppsvatten25,4 25,4
Samlingsledningar och
avloppsreningsverk i Rincón de laVictoria, Andalusien, 98.11.61.017Uppförande av ett reningsverk och
av en regleringsreservoar förlagring av detrenade vattnet12,9 12,9
Avloppsreningsverk i La Gavia,
Madrid. 98.11.61.018Anläggning av nödvändig
infrastruktur för rening avavloppsvatten25,7 25,7
Avloppsreningsverk i Benidorm,
samlingsledningar i Benidorm ochVillajoyosa., 98.11.61.019Samlingsledningar samt utbyggnad
och upprustningavreningsverk19,1 19,1
Avloppsreningsverk i Sur de Gran
Canaria, Kanarieöarna,98.11.61.021Sovringsanläggningar,
vattenpumpar, ledningar,utloppsledning och nysamlingsledning3,7 10,3
Avloppsreningsverk i Prat de
Llobregat, Katalonien,98.11.61.022Reningsverk, utloppsledning till
havet, pumpstation ochuppsamlingsledningar tillnätet.204,3 204,3
Reningsverk för avloppsvatten i
Palma de Mallorca, Balearerna,
98.11.61.026Uppförande, reglering och
funktionstestning av det nya
avloppsreningsverket19,1 19,1
Sanering av Saja-Besaya,
Sorravides-Cartes och ReocínValle del Buelna, Kantabrien,98.11.61.049Allmän sanering av olika delar av
flodsystemets avrinningsområde19,4 19,4
Miljöåtgärder i omgivningen av
Ebrodammen, Castilla y León ochKantabrien, 98.11.61.054Vattenrening och
vattenhushållning, miljöanalyseroch miljöförbättringar13,7 13,7
SPANIEN – PÅGÅENDE PROJEKT SOM ANTAGITSUNDER TIDIGARE ÅR(1993-1999)
RENING
Projektbeteckning Typ avprojektFondens bidrag under
1999Totalt bidrag
från fonden i
miljoner
euro
Vattenrening i Huesca och Teruel,
Aragon. 95.11.61.031Avloppsreningsverk 0,6 15,3
76Rening av avloppsvatten från
Valenciaregionen, 97.11.61.028Rening av utsläpp till vattendrag
och Medelhavet41,2 75,0
Avloppsreningsverk i Andalusien,
97.11.61.030Olikareningsverk 3,0 53,3
Samlingsledningar i
avrinningsområdena södra Oviedooch Rio San Claudio, Asturien,98.11.61.020Ledningar för uppsamling av
dagvatten från olika floder samtavloppsledningar23,7 24,6
Uppsamlingsledningar Mar Menor
Sud, Murcia, M94.11.61.018Anläggning av avloppsledningar,
uppsamlingsledningar,
pumpstationer, avledning av
avloppsvatten11,8 34,7
Reningsverk för avloppsvatten från
Murcia-Este, Murcia,M95.11.61.015Nödvändiga ändringar i
avloppsreningsverk4,1 23,9
Sanering av Costa del Sol (Mortil,
La Línea, Almuñecar), Andalusien,M95.11.61.013Uppsamling av avloppsvatten från
stadskärnorna och ledning tillreningsverk23,1 40,0
Reningsverk i Campo de Dalías,
Andalusien, M95.11.61.014Trestegsrening genom
mikrofiltreringitvåreningsverk.3,8 46,0
SPANIEN – PROJEKT SOM ANTAGITS UNDER1999
AVFALLSHANTERING
Projektbeteckning Typ avprojektFondens bidrag under
1999Totalt bidrag
från fonden i
miljoner
euro
Avfallshantering, återvinning i
områdena 2 och 3 (Cordoba,
Andalusien).
98.11.61.046Avfallshantering 9 281244 9,3
Miljöanläggning för
återanvändning och återvinning avfast kommunalthållsavfalli Campode Gibraltar (Cadiz, Andalusien).98.11.61.047Avfallshantering 13 302802 13,3
SPANIEN – UNDER TIDIGAREÅR ANTAGNA PROJEKTSOM FÅTT STÖD UNDER1999
AVFALLSHANTERING
Projektbeteckning Typ avprojektFondens bidrag under
1999Totalt bidrag
från fonden i
miljoner
euro
77Fast kommunalt avfall (Barcelona,
Katalonien)95.11.61.022DHanteringavkommunaltavfall 7 868139 19,2
Plan för hantering av specialavfall
som skall förbrännas (Tarragona,Katalonien)97.11.61.001Förbränningsanläggning 1 5963154 31,9
Hanteringav fast kommunalt avfall
(Galicien)97.11.61.047Hanteringavkommunaltavfall 38 285694 71,8
SPANIEN - PROJEKT SOM ANTAGITS UNDER1999
BESKOGNING, BEKÄMPANDE AVEROSION
Projektbeteckning Typ avprojektFondens bidrag under
1999Totalt bidrag
från fonden i
miljoner
euro
Anpassning avnaturliga vattendrag
i Valencia(Valencia)98.11.61.012Regleringavvattenlopp 19 517310 19,5
Upprustning av flodstränder och
vattendrag i Ebrosavrinningsområde (Aragon),
98.11.61.053Regleringavvattenlopp 14 199822 14,2
SPANIEN – PÅGÅENDE PROJEKT SOM ANTAGITSUNDER TIDIGARE ÅR
VÄGAR
Projektbeteckning Typ avprojektFondens bidrag under
1999Totalt bidrag
från fonden i
miljoner
euro
Somport-tunneln (etapp II),
94.11.65.005Utbyggnadavbefintlig väg 15 843114 80,8
Motorvägen Baix-Llobregat
M95.11.65.001Nyväg 33 645286 171,0
Motorvägen Madrid–Valencia,
avsnittet Atalaya-Motilla,96.11.65.007Nyväg 5 379976 101,9
Motorvägen Madrid–Valencia,
avsnittet Minglanilla-Caudete,96.11.65.008Nyväg 3 892088 102,9
Förbifartsleden vid Las Palmas
på Gran Canaria,97.65.11.001Nyväg 10 430035 43,6
78Motorvägen Rias Bajas, avsnittet
Benavente-Camarzana de Tera,96.11.65.009Nyväg 9 991868 47,1
TOTALT 79 192367
SPANIEN - PROJEKT SOM ANTAGITS UNDER1999
JÄRNVÄGAR
Projektbeteckning Typ avprojektFondens bidrag under
1999Totalt bidrag
från fonden i
miljoner
euro
Höghastighetslinje (Madrid –
Barcelona), anslutning till Lleida,99.11.65.001Nylinje 22 862540 22,9
SPANIEN – PÅGÅENDE PROJEKT SOM ANTAGITSUNDER TIDIGARE ÅR(1993-1999)
JÄRNVÄGAR
Projektbeteckning Typ avprojektFondens bidrag under
1999Totalt bidrag
från fonden i
miljoner
euro
Medelhavslinje – uppgradering
till 200-220 km/tim (tredje
etappen) (Valencia, Katalonien)
95.11.65.005Moderniseringavjärnvägar 12 790458 172,7
Höghastighetslinje Madrid-
Barcelona (Calatayud-Ricla-Zaragoza-Lérida), 95.11.65.007Nyjärnvägslinje 347 896 663 411,8
Tunnelbanelinje från Madrid till
flygplatsen Barajas,M97.11.65.002-003Nytunnelbanelinje 58 442425 139,9
Höghastighetslinje Madrid-
Barcelona (Chiloeches-Calatayud), 98.11.65.004Nyjärnvägslinje 260 557 485 339,6
Höghastighetslinje Madrid-
Barcelona (Madrid-Chiloeches),98.11.65.002Nyjärnvägslinje 101 780 273 132,4
Höghastighetslinje Madrid-
Barcelona (sträckan Ricla-Zaragoza), 98.11.65.003Nyjärnvägslinje 125 871 417 164,0
TOTALT 725 136 586
79SPANIEN - PROJEKT SOM ANTAGITS UNDER1999
HAMNAR
Projektbeteckning Typ avprojektFondens bidrag under
1999Totalt bidrag
från fonden i
miljoner
euro
Hamnen i Ibiza (Balearerna),
98.11.65.005Upprustningavhamnen 28 158006 28,2
80IRLAND
IRLAND – PROJEKTSTÖDDAUNDER 1999
RENINGAVAVLOPPSVATTEN
Projektbeteckning Typ avprojekt/åtagande Stöd beviljat under
1999
(imiljoner €)
93.07.61.007
93.07.61.013
93.07.61.014
93.07.61.03395.07.61.010Avloppsvattenrening i
Dublinregionen (etapp
I &II)Slutligtårligtanslag 1,7
93.07.61.020
95.07.61.015Dundalk (etappI &II) Slutligtårligtanslag 15,8
96.07.61.010 Cork (etappI &II) Slutligtårligtanslag 50,7
93.07.61.031
94.07.61.022Wexford (etappI&II) Slutligtårligtanslag 8,3
93.07.61.018
96.07.61.003Drogheda (etapp I &
II)Slutligtårligtanslag 13,5
94.07.61.021 Lough Ree Slutligtanslagtill befintliggruppavprojekt 4,0
94.07.61.014 River Suir Slutligtanslagtill befintliggruppavprojekt 4,4
98.07.61.004 Avloppsvattenrening i
Dublinregionen (etapp
IV)Nyprojektfas (byggnadsfas) 23,0
TOTALT 121,4
81IRLAND – PROJEKTSTÖDDAUNDER 1999
VATTENFÖRSÖRJNING
Projektbeteckning Typ avprojekt/åtagande Stöd beviljat under
1999
(imiljoner €)
96.07.61.001 Vattenhushållning i
DublinSlutligtårligtanslag 23,7
96.07.61.007 Vattenförsörjning i
Dublin (etapp III)Slutligtårligtanslag 5,0
TOTALT 28,7
IRLAND – PROJEKTSTÖDDAUNDER 1999
VÄGAR
Projektbeteckning Typ avåtagande Stöd beviljat
under 1999
(imiljoner
€)
N1 Dublin-
Belfast98.07.65.001
95.07.65.007Drogheda Bypass (II)
Dunleer-Dundalk(II)Årligtanslag
Slutligtanslag52,2
33,3
Ringväg Dublin 94.07.65.010 Southern Cross Slutligtanslag 13,4
Diverse Frigjordaanslag 2,2
TOTALT 96,7
82IRLAND – PROJEKTSTÖDDAUNDER 1999
JÄRNVÄGAR
Järnvägslinje Typ avprojekt/åtagande Stöd beviljat
under 1999
(imiljoner
€)
96.07.65.002-
96.07.65.006Dublin –Galway
Dublin -WaterfordDublin-SligoMallow-TraleeSignalsystemSlutligt anslag till projekt för
upprustning av delar av TEN-järnvägsnätet17,2
96.07.65.001 FörlängningavDART Slutligtanslag 5,7
TOTALT 22,9
I tabellerna ovan innebär uppgiften ”slutligt anslag” att det handlar om fleråriga projekt som beviljas stöd varje
år till dess att deär avslutade och att kommissionensstöd till dessa projekt har avslutats under 1999.
83PORTUGAL
PORTUGAL- Projetsadoptés en1999
Traitement deseaux usées
N° duProjet Titre duprojet Typeengagement Concours FC
97/10/61/021 Dépollution IntégréedeLis etSeiça Engagementunique 11.045.750
99/10/61/004 Etude- Inventairedes zones contaminées Engagementunique 123.802
Divers Renfort du concours de 6 projets Engagement unique 31.186.089
PORTUGAL- Projetsadoptés en1999
Traitement des déchetsurbains
96/10/61/017 Traitementdes déchetsdel'îledeMadère Engagementunique 30.953.086
PORTUGAL- Tranche de 1999relative auxprojetsadoptésprécédemment
Traitement deseaux usées
N° duProjet Titre duprojet Concours Tranche 1999
93/10/61/014-96/018 AssainissementCosta doEstoril 52.048.900 8.925.852
94/10/61/006-007 Dépollution du fleuveTrancão 49.816.223 5.415.270
95/10/61/004-013 AssainissementdeRiadeAveiro 59.252.362 27.078.472
95/10/61/027 ETARdeChelas 21.862.256 9.174.256
96/10/61/020 ETARdeBeirolas 19.096.950 4.709.910
97/10/61/002 Assain.G.Porto-Bassin Douroeste 30.555.885 9.902.061
97/10/61/004 Assain.G.Porto-Bassin Douronordest 18.045.976 6.097.849
97/10/61/018 Traitementeauxusées deSetúbal 18.302.200 14.028.400
97/10/61/020 Assainissement Caldas da Rainha/Obidos
II13.744.901 8.444.513
84PORTUGAL- Tranche de 1999relative auxprojetsadoptésprécédemment
Approvisionnement en eau
93/10/61/006-015-
96/016Approvi.en eauauBarlaventoAlgarvio 61.211.878 6.171.188
93/10/61/017 BarragedeEnxoé 21.698.045 140.598
94/10/61/028 Alqueva I 64.553.443 6.314.221
95/10/61/009-96/015 Approvisionnement eau Région Porto
Nord86.099.310 17.219.862
95/10/61/010 Approvisionnement eau Sotavento
Algarve41.367.095 8.273.419
95/10/61/008 Approvisionnement eau Région.Porto
Sud112.142.514 32.444.514
PORTUGAL- Tranche de 1999relative auxprojetsadoptésprécédemment
Traitement des déchetsurbains
93/10/61/016-94/026-
95/023LIPOR 87.735.976 25.620.482
95/10/61/024-96/013-
013ADéchets Algarve 46.800.186 13.047.670
95/10/61/026 VALORSUL 96.930.476 16.550.223
96/10/61/009 Déchets LitoralCentro 36.805.000 7.361.000
96/10/61/010 Déchets Feira/Gaia 18.467.950 3.693.590
96/10/61/011 Déchets LitoralNoroeste 31.319.100 6.263.820
96/10/61/012 Déchets MargemSul 24.043.950 14.024.000
PORTUGAL - Tranche de 1999 relative aux projets adoptés
précédemment
Projetsroutiers
94/10/65/005 Pont sur leTage 311.211.212 29.286.595
96/10/65/002-97/004 A3 Braga/PontedeLima/Valença 128.300.670 41.560.134
97/10/65/003 A6 Montemor/Evora 34.064.000 5.695.704
85PORTUGAL- Tranche de 1999relative auxprojetsadoptésprécédemment
Projetsferroviaires
96/10/65/001 Lignedu Nord II 104.929.607 10.492.961
97/10/65/001 Lignedu Nord III -Pampilhosa/Quintãs 66.087.548 24.911.808
97/10/65/002 Lignedu Nord IV-Albergaria/Alfarelos 74.256.310 32.441.195
PORTUGAL- Tranche de 1999relative auxprojetsadoptésprécédemment
Projetsportuaires
95/10/65/002 Port deLisbonne-StazApolónia 29.892.885 19.715.820
95/10/65/004 Port de Leixõesq - Accès routier 24.504.800 16.518.210
PORTUGAL- Tranche de 1999relative auxprojetsadoptésprécédemment
Projets aéroportuaires
96/10/65/003 Aéroport deMadère 159.981.983 44.917.692
86BILAGAIV U TVÄRDERINGI EFTERHAND AV MILJÖPROJEKT
SPANIEN
95.11.61.041 Återanvändning avbatterier och lysrör ienanläggning iVilomara.
Projektet avsåg uppförandet av en anläggning för återvinning av batterier och lysrör i
Katalonien isyfte atttillvarata kvicksilver ochtungmetaller. Anläggningen färdigställdes i juli
1998. Investeringskostnadenuppgick till8,4 miljoner euro.
95.11.61.036 Anläggning avavloppsrörochreningsverk (Turia II).
Etapp II omfattade uppförandet av ett reningsverk för avloppsvatten i Turia samt anläggning
av två huvudavloppsledningar. För att projektet skallge maximal nytta krävs att kommunerna
genomför ett antal kompletteringsarbeten, men redan nu kan konstateras att mängden
föroreningar som tidigare släpptes ut till floden har minskat. Projektet fullbordades i
november 1997. Investeringskostnadenuppgick till 11,7 miljoner euro.
93.11.61.026 Parkanläggning och markarbeten längs flodenTer iGirona.
Projektet har inneburit en förbättring av naturmiljön och den sociala miljön ien delav staden
Girona. Man har avlägsnat en illegal marktäckt soptipp, skapat ett grönområde istaden, byggt
en gångbro och framför allt skapat en länk mellan stads- och naturmiljön. Projektet slutfördes
iapril1998 och investeringskostnadenuppgick 3,9 miljoner euro.
95.11.61.024-3 AvloppssystemiGobela – Bilbaos storstadsområde, Spanien.
Anläggning av en huvudavloppsledning i Gobela i Bilbaos storstadsområde. Projektet ingår
som ett led i ett större reningssystem som skall betjäna drygt en miljon invånare. Det har
medfört en förbättring av badvattnet och av floden Nervions vattenkvalitet. Projekt
fullbordades ifebruari1998. Investeringenuppgick till10,9 miljoner euro.
93.11.61.055 Upprustning avLa Zuriola-stranden istadsdelenGros iSanSebastian
Projektet syftade till att skydda den nordliga kustremsan mot erosion och att upprusta La
Zuriola-stranden för att därmed förbättra levnadsvillkoren i stadsdelen Gros i San Sebastian.
Projektet fullbordades imars 1995 ochinvesteringenuppgick till9,8 miljoner euro.
95.11.61.043-2 Sanering av förorenad mark iBoecillo Valladolid.
Projektet gällde borttagning och lämplig lagring av giftigt avfall samt sanering av ett 3 hektar
stort markområde. Projektet avslutades imars 1997 tillentotalkostnad av1,7 miljoner euro.
95.11.61.028-2 Akut behov av infrastrukturer för att bekämpa torka, vattentäkt i Segura,
reningsverk iMula.
Kapacitetsökning av reningsverket i Mula genom laguner och sandfilter. Projektet
fullbordades idecember 1995 ochkostnadenuppgick till2,1 miljoner euro.
95.11.61.028-2 Akut behov av infrastrukturer för att bekämpa torka, vattentäkt i Segura,
reningsverk iLa Pedrera.
87Uppförande av ett reningsverk för omvandling av avloppsvatten till dricksvatten genom
omvänd osmos. Projektet slutfördes i december 1995. Investeringskostnaden uppgick till 4,4
miljoner euro.
95.11.61.025-4 Återanvändning av förpackningsavfalliTudela.
Uppförande av en anläggning för återvinning av plast och metall från förpackningsavfall.
Anläggningen skall betjäna ungefär 350 000 invånare. Projektet avslutades i juni 1998.
Investeringskostnaderna uppgick till4,4 miljoner euro.
95.11.61.039-1 Reningsverk iAlcudia på Mallorca.
Utbyggnad av reningsverket i Alcudia för att klara av föroreningstoppar under turistsäsongen
och möjliggöra utbyggnaden av bostadsområden. Projektet fullbordades i mars 1995.
Projektkostnadenuppgick till1,1 miljoner euro.
GREKLAND
94.09.61.043 Färdigställande avavloppreningsverket ituristområdet iThessaloniki.
Färdigställande av avloppsreningsverket i Ainia söder om Thessaloniki. Projektet är en del av
ett reningssystem som är under uppbyggnad och som skall betjäna en befolkning på 90 000
personekvivalenter. Projektet färdigställdes i oktober 1997. Investeringen uppgick till 3,3
miljoner euro.
94.09.061.037-2 Avloppssystemochvattenförsörjning iXanthi.
Projektet gällde en utbyggnad av avloppssystemet och en partiell upprustning av
vattenförsörjningsnätet iXanthi. Projektet slutfördes inovember 1995 till en totalkostnad på 2
miljoner euro.
IRLAND
93.07.61.015 -94.07.61.001 Regionalvattenförsörjning för Dublin(etapp I).
Upprustning av två vattenverk och renovering av huvudledningar i två stadsdelar. Projektet
ingår som ett led i planen för utbyggnad och renovering av vattenförsörjningsnätet för
Dublins storstadsområde. Projektet fullbordades i januari 1999 och investeringen uppgick till
65,8 miljoner euro.
94.07.61.008 Upprustning avavloppssystemet iKillarney
Utbyggnad av reningsverket och avloppssystemet i Killarney för att möjliggöra en utbyggnad
av turist-, industri- och bostadsområdena. Projekt fullbordades i juni 1999.
Investeringskostnadenuppgick till15,3 miljoner euro.
93.07.61.038 och94.07.61.019 Regional vattenförsörjningsplan för LoughMask
Utbyggnad av det befintliga vattenförsörjningsnätet genom anläggning av två nya
huvudvattenledningar, distributionsledningar och en vattenreservoar. Projektet slutfördes i
mars 1997. Investeringenuppgick till25,8 miljoner euro.
88PORTUGAL
93.10.61.002 Utbyggnad avvattenverket iAsseiceira
Utbyggnad av vattenverket för att tillgodose vattenkonsumtionen Lissabons storstadsområde
och mellersta Tejoregionen. Utbyggnaden består i åtta nya snabbgravitationsfilter och en
slamförtjockare. Projektet fullbordades i september 1996. Investeringen uppgick till 4,9
miljoner euro.
94.10.61.016 Vattenledning från Castelo de Bode
Utbyggnad av vattenledningen från Castelo do Bode för försörjning av Lissabons
storstadsområde och mellersta Tejoregionen. Projektet slutfördes i juli 1996. Investeringen
uppgick till27,1 miljoner euro.
94.10.61.015 VattensystemiOdeleiteBeliche
Uppförande av en damm i Odeleite, av en stamledning, en pumpstation och första etappen av
vattenverket i Tavira. Projektet fullföljdes i juli 1998. Investeringen uppgick till 101 miljoner
euro.
89BILAGAV U TVÄRDERINGI EFTERHAND AV TRANSPORTPROJEKT
SPANIEN
93.11.65.012 Östra delen av ringvägen runt Valladolid - Sammanhållningsfondens bidrag
uppgick till26,2 miljoner euro.
93.11.65.018 Motorvägen Trinidad-Montgat - Sammanhållningsfondens bidrag uppgick till
37,1 miljoner euro.
93.11.65.003 Motorvägen Bailén-Granada, första etappen - Sammanhållningsfondens bidrag
uppgick till7,9 miljoner euro.
94.11.65.003 Motorvägen Bailén-Granada, andra etappen - Sammanhållningsfondens bidrag
uppgick till309,3 miljoner euro.
93.11.65.023 Motorvägen Ribadesella-Luarca - Sammanhållningsfondens bidrag uppgick till
16,5 miljoner euro.
93.11.65.024 Järnvägen Madrid-Valencia Jativa - Sammanhållningsfondens bidrag uppgick
till64,2 miljoner euro.
93.11.65.027 Sjöfartssystem (VTS) norra Atlanten Finisterre-La Coruña -
Sammanhållningsfondens bidrag uppgick till18,4 miljoner euro.
93.11.65.029 Sjöfartssystem (VTS) södra Atlanten Sta.Cruz de Tenerife -
Sammanhållningsfondens bidrag uppgick till18,4 miljoner euro.
94.11.65.001 Motorvägen A-6 Madrid - Sammanhållningsfondens bidrag uppgick till 75,6
miljoner euro.
94.11.65.004 Lérida förbifartsled - Sammanhållningsfondens bidrag uppgick till83,1 miljoner
euro.
94.11.65.008 Motorvägen Costa del Sol-San Roque - Sammanhållningsfondens bidrag
uppgick till34,7 miljoner euro.
94.11.65.009 Luarca förbifartsled - Sammanhållningsfondens bidrag uppgick till 24,6
miljoner euro.
94.11.65.010 Ringled runt Gijon - Sammanhållningsfondens bidrag uppgick till 50,7 miljoner
euro.
94.11.65.011 Vägsträckan Novellana-Cadavedo - Sammanhållningsfondens bidrag uppgick
till28,3 miljoner euro.
95.11.65.008 Motorvägen genom Katalonien - Lérida-Gerona - Sammanhållningsfondens
bidrag uppgick till53,9 miljoner euro.
96.11.65.002 Motorvägen genom Katalonien - Artés-Sta.Maria d’Oló -
Sammanhållningsfondens bidrag uppgick till19,3 miljoner euro.
9094.11.65.009-011 och93.11.65.023 Allmänt. Kantabriska huvudvägen Novellana-Cadavedo-
Luarca-Ribadesella.
IRLAND
93.07.65.026 Hamnen i Waterford, ny kaj i Belview - Sammanhållningsfondens bidrag
uppgick till4,0 miljoner euro.
93.07.65.015 Färjeterminalen i hamnen i Cork vid Ringaskiddy - Sammanhållningsfondens
bidrag uppgick till7,5 miljoner euro.
93.07.65.008 N1 kringfartsleden runt Balbriggan - Sammanhållningsfondens bidrag uppgick
till3,1 miljoner euro.
93.07.65.014 Galways östra infartsled - Sammanhållningsfondens bidrag uppgick till 8,4
miljoner euro.
95.07.65.003 N-25 kringfartsled runt Dunkettle-Carrightowill - Sammanhållningsfondens
bidrag uppgick till27,2 miljoner euro.
PORTUGAL
93.10.65.001 Upprustning av norra järnvägslinjen - Sammanhållningsfondens bidrag uppgick
till32,1 miljoner euro.
93.10.65.005 Vägsträckan Pamela-Marateca - Sammanhållningsfondens bidrag uppgick till
15,5 miljoner euro.
93.10.65.032 Vägsträckan Marateca-Montemor - Sammanhållningsfondens bidrag uppgick
till46,6 miljoner euro.
93.10.65.033 Motorvägen Atalaia-Abrantes - Sammanhållningsfondens bidrag uppgick till
33,8 miljoner euro.
95.10.65.001 Rocha-Conde de Obidos (kajanläggningar) - Sammanhållningsfondens bidrag
uppgick till7,7 miljoner euro.