Förslag till EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT om genomförande av ett utbildningsprogram för branschfolk inom den europeiska audiovisuella programindustrin (Media - yrkesutbildning) (2001 -2005)

(framlagda av Komissionen)

Förslag till EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT om genomförande av ett utbildningsprogram för branschfolk inom den europeiska audiovisuella programindustrin (Media - yrkesutbildning) (2001 -2005)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 150.4 i detta,

med beaktande av kommissionens förslag [13],

[13] EGT C , , s. .

med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande [14],

[14] EGT C , , s. .

med beaktande av Regionkommitténs yttrande [15],

[15] EGT C , , s. .

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget, och

av följande skäl:

(1) Den 6-8 april 1998 höll kommissionen i samverkan med Förenade kungarikets ordförandeskap en europeisk audiovisuell konferens om "Utmaningar och möjligheter i dataåldern" i Birmingham. Detta samrådsförfarande belyste behovet av ett bättre yrkesutbildningsprogram på det audiovisuella området med inriktning på de nya aspekterna av dataåldern.

(2) Rådet (kultur) den 28 maj 1998 välkomnade slutsatserna från den europeiska audiovisuella konferensen "Utmaningar och möjligheter i dataåldern" och uttryckte önskemål om att det utvecklas nya instrument för att uppmuntra en stark och konkurrenskraftig programindustri.

(3) I rapporten av den 26 oktober 1998 från utredningsgruppen på hög nivå för den audiovisuella politiken, "Den digitala eran och europeisk politik för audiovisuella medier", dras slutsatsen att såväl praktik som fortbildning inom den audiovisuella sektorn bör stärkas.

(4) I kommissionens meddelande till Europaparlamentet och ministerrådet, "Den audiovisuella politiken: nästa steg", medger kommissionen den stora betydelse som dataåldern kommer att få för sysselsättningen i den audiovisuella industrin [16].

[16] KOM(1998) 446 slutlig, 14.7.1998.

(5) I Grönboken om konvergens av telekommunikation, media och informationsteknik och dess följder för lagstiftningen medges det att framväxten av nya tjänster kommer att skapa nya arbetstillfällen och att anpassningen till nya marknader kommer att kräva att personalen är utbildad i att använda ny teknik [17].

[17] KOM(97) 623 slutlig, 3.12.1997.

(6) Det offentliga samråd som kommissionen genomförde om grönboken bekräftade behovet av en specialiserad yrkesutbildning som är anpassad till behoven på marknaden [18].

[18] SEK(1998) 1284 slutlig, 29.7.1998.

(7) I sina slutsatser av den 27 oktober 1997 om resultaten från det offentliga samrådet om grönboken uppmanade rådet kommissionen att beakta resultaten från samrådet vid utarbetandet av förslag till åtgärder för att stärka den europeiska audiovisuella sektorn och däribland multimediesektorn [19].

[19] EGT C 283, 6.10.1999, s. 1.

(8) Europeiska rådet medgav vid sitt extra möte om sysselsättning som hölls i Luxemburg den 20 och 21 november 1997, att kontinuerlig utbildning och yrkesutbildning kan ge ett viktigt bidrag till medlemsstaternas sysselsättningspolitik för att förbättra anställbarhet, anpassningsförmåga och entreprenörsanda samt främja lika möjligheter.

(9) I sin rapport till Europeiska rådet - Arbetstillfällen i informationssamhället [20] konstaterade kommissionen att stora sysselsättningsskapande möjligheter var knutna till de nya audiovisuella tjänsterna.

[20] KOM(1998) 590 slutlig.

(10) Kommissionen har genomfört ett "Handlingsprogram för att främja utvecklingen av den europeiska audiovisuella industrin (Media) (1991-1995)" som antogs genom rådets beslut 90/685/EEG [21], vilket bl.a. omfattar ett stöd till utbildningsåtgärder för att förbättra yrkeskunnandet hos personer som arbetar inom den audiovisuella programindustrin.

[21] EGT L 380, 31.12.1990, s. 37.

(11) Gemenskapsstrategin för utveckling och förstärkning av den europeiska audiovisuella industrin bekräftades genom programmet Media II, som antogs genom rådets beslut 95/563/EG av den 10 juli 1995 [22] och genom rådets beslut 95/564/EG [23]. Mot bakgrund av de resultat som har uppnåtts genom detta program bör det förlängas och hänsyn tas till vad det har åstadkommit.

[22] EGT L 321, 30.12.1995, s. 25.

[23] EGT L 321, 30.12.1995, s. 33.

(12) I kommissionens rapport om resultaten som har uppnåtts inom ramen för programmet Media II (1996-2000) under perioden 1 januari 1996 och 30 juni 1998 sägs att programmet svarar mot kravet att gemenskapsstödet skall vara subsidiärt i förhållande till nationellt stöd eftersom tonvikten för Medias insatser kompletterar de traditionella nationella mekanismernas inriktningar [24].

[24] KOM(1999) 91 slutlig,16.3.1999.

(13) I sitt meddelande om Gemenskapspolitik för att stödja sysselsättningen [25] bekräftade kommissionen programmet Media II:s positiva inverkan på sysselsättningen på det audiovisuella området.

[25] KOM(1999) 167 slutlig.

(14) Den europeiska marknad för den audiovisuella sektor som håller på att utvecklas kräver nytt yrkeskunnande, som är anpassat till den nya marknaden, särskilt vad beträffar ekonomisk, finansiell och kommersiell företagsledning inom den audiovisuella sektorn och användningen av ny teknologi vid skapandet, utvecklingen, produktionen, distributionen, marknadsföringen och överföringen av program.

(15) Branschfolk bör ges kunskaper som gör det möjligt för dem att på bästa sätt utnyttja den audiovisuella programmarknadens europeiska och internationella dimension och de bör uppmuntras att utveckla projekt som svarar mot denna marknads behov.

(16) Jämställdheten är en grundläggande princip i gemenskapens politik, som bör beaktas när detta program genomförs.

(17) Den inledande yrkesutbildningen för branschfolk bör innehålla nödvändiga ekonomiska, juridiska och tekniska inslag och de snabba förändringarna på dessa områden gör insatser för fortbildning särskilt nödvändiga.

(18) Upprättande av nätverk mellan yrkesutbildningscentra bör uppmuntras för att underlätta kunskapsutbytet.

(19) Stödet till yrkesutbildning bör ta hänsyn till strukturmål såsom att utveckla möjligheterna att skapa, producera, marknadsföra och distribuera i länder eller regioner där den audiovisuella produktionskapaciteten är svag och/eller som utgör ett begränsat geografiskt och språkligt område.

(20) I enlighet med subsidiaritetsprincipen och proportionalitetsprincipen i artikel 5 i fördraget och med hänsyn till att medlemsstaterna inte klarar målen för den föreslagna åtgärden att genomföra en yrkesutbildningspolitik, bland annat på grund av de transnationella partnerskap som skall skapas mellan olika utbildningscentra, bör de åtgärder som krävs vidtas av gemenskapen på grund av den transnationella dimensionen i dess åtgärder och insatser. Det här beslutet begränsas till det minimum som krävs för att förverkliga målen och går inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål.

(21) Samtliga de åtgärder som föreslås enligt detta program syftar till att uppnå ett gränsöverskridande samarbete, som ger mervärde till de åtgärder som vidtas i medlemsstaterna, i enlighet med den nyss nämnda subsidiaritetsprincipen.

(22) De associerade länderna i Central- och Östeuropa, EFTA-stater som är anslutna till EES-avtalet samt Cypern, Malta och Turkiet har rätt att delta i gemenskapens program genom tilläggsanslag och enligt förfaranden som skall avtalas med dessa länder. De europeiska länder som har undertecknat Europarådets konvention om television utan gränser tillhör det europeiska audiovisuella området och kan därmed om de så önskar, och med beaktande av deras audiovisuella industriers synpunkter på budget och andra prioriteringar, delta i programmet och utnyttja ett begränsat samarbete genom tilläggsanslag och enligt förfaranden som skall beslutas i avtal mellan de berörda parterna.

(23) Öppnandet av programmet för europeiska tredje länder kan komma att föregås av en granskning av om deras lagstiftning är förenlig med gemenskapslagstiftningen, särskilt enligt artikel 6.1 andra stycket i rådets direktiv 89/552/EEG av den 3 oktober 1989 om samordning av vissa bestämmelser som fastställts i medlemsstaternas lagar och andra författningar om utförandet av sändningsverksamhet för television [26], ändrat genom Europaparlamentets och rådets direktiv 97/36/EG [27].

[26] EGT L 298, 17.10.1989, s. 23.

[27] EGT L 202, 30.7.1997, s. 60.

(24) Samarbetet inom yrkesutbildningssektorn mellan organ i gemenskapen och i tredje land, grundat på gemensamma intressen, kan skapa mervärde för gemenskapens audiovisuella industri. Samarbetet kommer att utvecklas med hjälp av tilläggsanslag och enligt förfaranden som skall fastställas i avtal mellan de berörda parterna.

(25) För att förstärka mervärdet med gemenskapsåtgärden är det nödvändigt att på alla nivåer säkerställa enhetlighet och komplementaritet mellan de åtgärder som genomförs enligt det här beslutet och andra gemenskapsåtgärder. Det är önskvärt att samordna de åtgärder som följer av programmet med de åtgärder som genomförs av internationella organisationer som till exempel Europarådet.

(26) Genom det här beslutet fastställs för hela programmets löptid finansieringsramar, som utgör den särskilda referensen enligt punkt 1 i Europaparlamentets, rådets och kommissionens förklaring av den 6 mars 1995 [28] för den budgetansvariga under det årliga budgetförfarandet.

[28] EGT C 102, 4.4.1996, s. 4.

(27) Enligt artikel 2 i rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter [29] bör de åtgärder som behövs för genomförandet av detta beslut antas enligt det rådgivande förfarandet i artikel 3 i det beslutet.

[29] EGT L 184, 17.7.1999, s. 23.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Härigenom inrättas ett program för yrkesutbildning, nedan kallat "programmet", för perioden från och med den 1 januari 2001 och till och med den 31 december 2005.

Programmet har till syfte att ge branschfolk inom den audiovisuella industrin nödvändiga kunskaper så att de fullt ut kan utnyttja marknadens europeiska och internationella dimension och användningen av ny teknik.

Artikel 2

1. Programmets mål är följande:

a) Att svara mot industrins behov och främja dess konkurrenskraft genom att förbättra yrkesutbildningen för branschfolk inom den audiovisuella sektorn för att ge de kunskaper och det kunnande som behövs för både den europeiska marknaden och andra marknader, särskilt inom

- tillämpning av ny teknik, särskilt digitalteknik, för produktion av audiovisuella program av hög konstnärlig kvalitet och med stort kommersiellt och konstnärligt mervärde,

- ekonomisk, finansiell och kommersiell företagsledning, inbegripet rättsregler och tekniker för finansiering, produktion och distribution av audiovisuella program,

- teknik för manusskrivning.

Särskild uppmärksamhet skall ägnas möjligheterna till distansutbildning och pedagogisk förnyelse som erbjuds genom utvecklingen av online-teknik.

Vissa initiativ till inledande yrkesutbildning som direkt inbegriper industrisektorn, som t.ex. masters, kan också stödjas om inget annat gemenskapsstöd finns att tillgå och på områden som inte omfattas av nationella stödåtgärder.

b) Uppmuntra samarbete och utbyte av know-how genom att skapa nätverk mellan berörda parter på utbildningsområdet, dvs. skolor, yrkessektorn och företag, samt genom att utveckla lärarfortbildningen.

Det handlar i synnerhet om att uppmuntra ett gradvis införande av nätverk mellan existerande utbildningsåtgärder och skolor.

2. Vid genomförandet av de mål som anges i första stycket, punkt 1 och 2, skall särskilt uppmärksammmas de speciella behov som finns i länder eller regioner med låg produktionskapacitet eller som utgör ett begränsat språkligt eller geografiskt område, samt utvecklingen av en oberoende europeisk sektor för framställning och distribution, särskilt små och medelstora företag.

3. De mål som anges i punkt 1 skall genomföras i enlighet med bestämmelserna i bilagan.

Artikel 3

För att uppnå en så bra samordning som möjligt, skall kommissionen se till att det skapas ett samarbete mellan utbildningsåtgärderna och de utvecklingsprojekt som stöds av programmet Media Plus. För detta ändamål skall branschfolk som deltar i fortbildningsaktiviteter informeras om de stödmekanismer som erbjuds enligt programmet.

Artikel 4

1. De mottagare av gemenskapsstöd som deltar i genomförandet av de insatser som anges i bilagan skall själva bidra med en väsentlig del av finansieringen, minst 50 %, om inte något annat följer av de särskilda bestämmelserna i bilagan.

2. De som erhåller stöd från gemenskapen skall säkerställa att en majoritet av deltagarna i en utbildningsinsats är av en annan nationalitet än befolkningen i det land där utbildningen äger rum.

3. Kommissionen skall se till att, om möjligt, minst 10 % av de årligen tillgängliga medlen reserveras för nya åtgärder.

4. Gemenskapens finansiering skall fastställas i förhållande till kostnaderna och arten av varje planerad insats.

5. Den finansiella ramen för programmets genomförande för den tid som anges i artikel 1 skall vara 50 miljoner euro.

6. De årliga anslagen skall godkännas av budgetmyndigheten inom budgetplanen.

Artikel 5

Kommissionen skall ansvara för genomförandet av programmet enligt förfarandet i artikel 6.2 och enligt de närmare bestämmelser som anges i bilagan.

Artikel 6

1. Kommissionen skall biträdas av en kommitté (Media-kommittén) som skall bestå av företrädare för medlemsstaterna och ha kommissionens företrädare som ordförande.

2. När hänvisning sker till denna punkt, skall det rådgivande förfarandet i artikel 3 i beslut 1999/468/EG tillämpas, varvid bestämmelserna i artikel 7.3 och artikel 8 i det beslutet skall iakttas.

Artikel 7

1. Programmet skall vara öppet för deltagande av de associerade länderna i Central- och Östeuropa i enlighet med de villkor för deltagande i gemenskapsprogram som fastställts i de associeringsavtal, eller tilläggsprotokollen till dem, som slutits eller kommer att slutas med dessa länder.

2. Programmet skall vara öppet för deltagande av Cypern, Malta, Turkiet och de EFTA-stater som är anslutna till EES-avtalet, på grundval av tilläggsanslag i enlighet med de förfaranden som skall avtalas med dessa länder.

3. Programmet kommer att vara öppet för deltagande av de länder som är anslutna till Europarådets konvention om gränsöverskridande television, utöver de länder som avses i punkt 1 och 2, på grundval av tilläggsanslag i enlighet med de villkor som skall fastställas i avtalen mellan de berörda parterna.

4. Öppnandet av programmet för sådana europeiska tredje länder, som avses i punkterna 1, 2 och 3, kan komma att föregås av en granskning av om huruvida deras nationella lagstiftning är förenlig med gemenskapens lagstiftning, bland annat med artikel 6.1 andra stycket i direktiv 89/552/EEG.

5. Programmet skall även vara öppet för samarbete med andra tredje länder på grundval av tilläggsanslag och i enlighet med de särskilda förfaranden som skall fastställas i avtal mellan de berörda parterna. De europeiska tredje länder som avses i punkt 3, som inte önskar ett fullständigt samarbete med programmet, kan samarbeta enligt de villkor som anges i denna punkt.

Artikel 8

1. Kommissionen skall säkerställa att de insatser som avses i detta beslut värderas i förväg, följs upp samt utvärderas i efterhand.

2. De utvalda mottagarna skall överlämna en årlig rapport till kommissionen.

3. Efter projektens genomförande skall kommissionen utvärdera hur de har genomförts och vilken effekt de haft, för att kunna avgöra om de ursprungligen fastställda målen har uppnåtts.

4. Kommissionen skall lägga fram en rapport för Europaparlamentet, rådet och Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén med en utvärdering av programmets inverkan och effektivitet, på grundval av de resultat som uppnåtts efter två år av programmets genomförande.

I rapporten skall även ingå eventuella förslag till justering av programmet, inbegripet justeringar av budgeten.

5. När programmet slutförts skall kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén överlämna en rapport om programmets genomförande och resultat.

Artikel 9

Detta beslut träder i kraft den 1 januari 2001.

Utfärdat i Bryssel den

På Europaparlamentets vägnar På rådets vägnar

Ordförande Ordförande

BILAGA

1. ÅTGÄRDER SOM SKALL GENOMFÖRAS

Syftet med programmet är att stödja och komplettera medlemsstaternas insatser för branschfolk att anpassa sig till särskilt den europeiska dimensionen av marknaden för den audiovisuella sektorn genom att främja yrkesutbildning inom ekonomisk, finansiell och kommersiell förvaltning, rättsregler, distribution och marknadsföring samt inom ny teknik (inbegripet teknik för att bevara och levandegöra det europeiska kulturarvet när det gäller film och audiovisuella medier).

1.1 Yrkesutbildning i ny teknik

Utbildningen syftar till att utveckla branschfolkets förmåga att använda olika sorters avancerad teknik för skapande verksamhet, särskilt inom animering, datorgrafik, multimedier och interaktivitet.

De föreslagna insatserna skall

- främja utarbetande och uppdatering av enheter för utbildning i ny audiovisuell teknik som komplement till medlemsstaternas insatser,

- inordna utbildningsinsatserna i nätverk, underlätta utbyte av lärare och yrkesverksamma genom utdelning av stipendier, anordnande av praktik på företag i andra medlemsstater samt genom att bidra till vidareutbildning av lärare och särskilt distansundervisning, genom att främja utbyte och partnerskap som förenar länder och regioner med låg produktionskapacitet eller begränsad språklig och geografisk utbredning.

1.2 Yrkesutbildning i ekonomisk, finansiell och kommersiell förvaltning

Utbildningen syftar till att utveckla branschens förmåga att tillgodogöra sig och utnyttja den europeiska dimensionen när det gäller utveckling, produktion, marknadsföring samt distribution och sändning av audiovisuella program.

De föreslagna insatserna skall

- främja utarbetande och uppdatering av enheter för vidareutbildning i förvaltning som komplement till medlemsstaternas insatser och med understrykande av den europeiska dimensionen,

- inordna yrkesutbildningsinsatserna i nätverk, underlätta utbyte av yrkesverksamma genom utdelning av stipendier, anordnande av praktik på företag i andra medlemsstater samt genom att bidra till utbildning av lärare och särskilt distansundervisning, genom att främja utbyte och partnerskap som förenar länder och regioner med låg produktionskapacitet och/eller begränsad språklig och geografisk utbredning.

1.3 Teknik för manusskrivning

Utbildningen riktar sig till erfarna manusförfattare för att de skall förbättra sin förmåga att utveckla teknik som både bygger på traditionella och interaktiva författarmetoder.

Insatserna skall

- främja utarbetande och uppdatering av utbildningsenheter som arbetar med identifiering av målpublik, redigering och utarbetande av manus för en internationell publik, förhållanden mellan manusförfattare, manusförläggare, producent och distributör,

- uppmuntra utbyte och partnerskap mellan länder eller regioner med låg audiovisuell produktionskapacitet eller begränsad geografisk och språklig utbredning.

1.4 Nätverk för yrkesutbildningsaktiviteter

Syftet är att uppmuntra existerande institutioner eller insatser på yrkesutbildningsområdet att fördjupa sitt samordningen av insatserna så att det kan skapas europeiska nätverk.

1.5 Insatser för inledande yrkesutbildning

När det gäller viss inledande yrkesutbildning kan vare sig nationellt stöd eller gemenskapsstöd komma i fråga och där kan stöd ges till insatser. Det kan i synnerhet handla om masters, där det finns en koppling till industrin i form av partnerskap eller praktik.

2. TILLÄMPNINGSFÖRFARANDE

2.1 Tillvägagångssätt

Vid genomförandet av programmet skall kommissionen ha ett nära samarbete med medlemsstaterna. Den skall också samråda med de berörda parterna. Den skall se till att branschfolkets deltagande på ett väl avvägt sätt återspeglar den europeiska kulturens mångfald.

Den skall uppmuntra dem som utarbetar utbildningsmoduler att i sitt arbete samarbeta med institutioner, branschen och företag.

Den skall underlätta mottagandet av praktikanter, särskilt dem som kommer från länder och regioner med låg produktionskapacitet eller begränsad språklig och geografisk utbredning.

2.2 Gemenskapens bidrag

Gemenskapens medfinansiering av de totala yrkesutbildningskostnaderna ligger inom ramen för en gemensam finansiering med offentliga eller privata partner, som i regel inte överstiger gränsen på 50 %. Andelen kan höjas till 60 % för yrkesutbildningsåtgärder i länder eller regioner där den audiovisuella produktionskapaciteten är låg och/eller som utgör ett begränsat geografiskt och språkligt område.

Man tillämpar förfarandet enligt artikel 6.2 för att bestämma hur finansieringen skall öronmärkas för varje typ av åtgärder som återges under punkt 1 i den här bilagan.

I enlighet med bestämmelserna om gemenskapsfinansiering och förfarandet i artikel 6.2 skall kommissionen utarbeta finansieringsbestämmelser för att lägga fast ett tak för gemenskapens insats per yrkesutbildningsåtgärd och per utbildad inom branschen.

Utformare av enheter och de utbildningscentra som tillämpar dem skall väljas genom förslagsinfordran.

Kommissionen skall se till att, om möjligt, minst 10 % av de årligen tillgängliga medlen förbehålls nya åtgärder.

2.3 Genomförande

2.3.1 Kommissionen genomför programmet. Den kan därvid ta hjälp av konsulter samt byråer för tekniskt stöd, som väljs ut efter en anbudsinfordran och på grundval av deras branschkunskap. Det tekniska biståndet kommer att finansieras via programmets budget. Kommissionen kommer också, enligt det förfarande som fastställs i artikel 6.2, att kunna ingå partnerskap med specialiserade organ, till exempel Eureka Audiovisuel, om enstaka insatser för att genomföra gemensamma åtgärder som svarar mot programmens mål på yrkesutbildningsområdet.

Kommissionen fattar det slutliga beslutet om vilka projekt som skall beviljas stöd ur programmet och bestämmer vilket ekonomiskt stöd som skall ges enligt artikel 5.

För att genomföra programmet, särskilt utvärdering av de projekt som får stöd från programmet samt åtgärder för upprättande av nätverk, skall kommissionen bistås av erkända experter från den audiovisuella industrin inom områdena utbildning, utveckling, produktion, distribution och marknadsföring.

2.3.2 Kommissionen skall på lämpligt sätt informera om vilka möjligheter som programmet erbjuder och se till att det marknadsförs.

Kommissionen och medlemsstaterna skall i synnerhet vidta de åtgärder som krävs och fullfölja insatserna inom nätverket av Media-kontor och Media-filialer och stärka yrkeskvalifikationerna i dessa, för att

- garantera att information ges om programmet och att det marknadsförs,

- uppmuntra att så många branschverksamma som möjligt deltar i programmets åtgärder,

- bistå de branschverksamma när de lägger fram förslag som svar på de utlysta ansökningsomgångarna,

- gynna samarbete över gränserna mellan branschverksamma,

- garantera en övergång mellan de olika stödinstitutionerna i medlemsstaterna för att skapa komplementaritet mellan programmets insatser och de nationella stödåtgärderna.

FINANSIERINGSÖVERSIKT

1. ÅTGÄRDENS BETECKNING

Program för yrkesutbildning av branschfolk inom den audiovisuella industrin, (Media Plus) (2001 - 2005)

2. BERÖRD(A) BUDGETPOST(ER)

B 3 2010

3. RÄTTSLIG GRUND

Artikel 150 i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen

4. BESKRIVNING AV ÅTGÄRDEN

4.1 Åtgärdens allmänna mål

Utvecklingen av digital teknik innebär att utbudet av audiovisuella program ökar snabbt. Den ökning av sysselsättningen som man förväntar sig av utvecklingen kommer inte att bli verklighet, om inte branschfolket har ändamålsenliga yrkeskunskaper. På samma sätt kan stödmekanismerna för den audiovisuella industrin inte bli verkligt effektiva om de inte kan stödja sig på kvalifikationer som motsvarar de nya utmaningarna.

Yrkesutbildning av i dag går utöver de traditionella utbildningsramarna. De snabba ekonomiska och tekniska förändringarna kräver en förstärkt fortbildning på varje nivå av det yrkesverksamma livet.

Att Europeiska unionens politik för yrkesutbildning är viktig erkänns också i fördraget (artikel 150).

4.2 Den tidsperiod som omfattas av åtgärden och bestämmelser för förnyandet av den.

Programmet Media Plus Utbildning täcker perioden från den 1 januari 2001 till den 31 december 2005. Huruvida det skall förnyas eller ej avgörs genom ett nytt beslutsförfarande i enlighet med bestämmelserna i fördraget.

5. KLASSIFICERING AV UTGIFTER/INTÄKTER

5.1 Icke-obligatoriska utgifter

5.2 Differentierade anslag

5.3 Ej tillämpligt

6. TYP AV UTGIFT/INTÄKT

- Bidrag till medfinansiering med andra källor från den offentliga och privata sektorn.

- Man förväntar sig inga återbetalningar eller kompletterande intäkter.

Gemenskapen skall bidra till finansieringen av utbildningsåtgärder upp till 50 % (60 % för utbildningsåtgärder i länder och regioner med låg produktionskapacitet eller begränsad språklig och geografisk utbredning) av den faktiska kostnaden för projekt, dock högst en miljon euro per år och utbildningscentrum. Det finansiella bidraget skall ges i form av kontrakt över högst tre år.

7. BUDGETKONSEKVENSER

7.1 Metod för beräkning av totalkostnaden för åtgärden

Beloppen har räknats ut på grundval av följande två informationskällor:

(1) Tillgängliga data om genomförandet av programmet Media II (sifferuppgifter per verksamhetssektor och insats). Dessa siffror bygger på de faktiska ärendena som skickats in av anbudsgivarna (som företräder minst 50 % av de yrkesverksamma inom sektorn).

(2) Data i följande handlingar: Handlingar från konferenser om den audiovisuella sektorn (Europeiska audiovisuella konferensen i Birmingham, Forum om den audiovisuella politiken i Helsingfors), rapport från utredningsgruppen på hög nivå för den audiovisuella politiken (Oreja-gruppen), halvtidsutvärderingen Media II (Bipe), handlingar från kommissionen (grönboken om konvergens, meddelande om nästa etapper i den audiovisuella politiken) etc. Dessa handlingar - med analyser av makroekonomisk typ - innehåller sifferuppgifter om de sektoriella behoven för den europeiska audiovisuella industrin.

För att kunna genomföra programmet över samtliga planerade fem år och för att kunna finansiera två- och treåriga projekt är medelsbehovet störst för det första och det fjärde året. Med medlen som planeras för övriga tre år kommer man att kunna finansiera projekt med kortare löptid.

Den del av budgeten som skall avsättas för "styrning", "ny teknik" respektive "manusförfattarteknik" kommer i alla kostnadsavseenden att vara beroende av de förslag som kommer in som svar på ansökningsomgångarna. Beloppen i den här finansieringsöversikten omfattar de totala kostnaderna för gemenskapen, dvs. högst 60 % av de faktiska kostnaderna för insatserna.

7.2 Fördelning på de olika delarna av insatsen

Beräknade kostnader i miljoner euro (löpande priser)

>Plats för tabell>

För att kunna stödja yrkesutbildningsinitiativ över två eller tre år är de avsatta medlen för åren 2001 och 2004 högre än övriga år, då man kommer att välja projekt med kortare löptid.

Åtgärder som riktar sig till sektorn

Beräknade kostnader i miljoner euro (löpande priser)

>Plats för tabell>

7.3 Driftsutgifter för tekniskt bistånd som ingår i underavsnitt B i budgeten

Beräknade kostnader i miljoner euro (löpande priser)

>Plats för tabell>

För att göra ett urval bland förslagen och för att få hjälp med uppföljningen av ärendena planerar kommissionen att använda sig av externt tekniskt eller administrativt stöd. Inom ramen för programmen Media I och Media II fick assisterades den av byråer för tekniskt stöd, vilka hade tillgång till expertis inom programmets områden. Vilken form av externt tekniskt eller administrativt stöd som skall användas för genomförandet av detta program kommer att fastställas enligt de riktlinjer som kommissionen anger. Om man måste använda sig av metoden med byråer för tekniskt stöd kommer kollegiet att informeras om detta i enlighet med handboken om byråer för tekniskt stöd.

7.4 Förfalloplan för åtagandebemyndiganden / betalningsbemyndiganden

Beräknade kostnader i miljoner euro

>Plats för tabell>

8. PLANERADE ÅTGÄRDER FÖR BEKÄMPNING AV BEDRÄGERI

Urvalet av vilka som skall få stöd genom programmet sker enligt ett förfarande med ansökningsomgångar som utlyses flera gånger om året i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Innan kommissionen godkänner en ansökan om gemenskapsstöd skall den noggrant utvärdera den för att avgöra om den överensstämmer med rådets beslut och med villkoren i ansökningsomgången.

Ansökningarna om gemenskapsstöd skall innehålla

- en finansieringsplan med alla beståndsdelar som ingår i projektens finansiering, inbegripet det finansiella stöd som det ansöks om hos kommissionen,

- en preliminär tidsplan,

- all övrig information som kommissionen har krävt i villkoren för ansökningsomgången.

För att kunna göra ett urval bland förslagen, bistås kommissionen av byråer för tekniskt stöd som har expertkunnande inom de områden som omfattas av programmet. De projekt som befunnits kunna komma i fråga föreläggs först oberoende experter och i vissa fall Media-kommittén, vilken består av företrädare för stater som deltar i programmet, innan Europeiska kommissionen fattar det slutliga beslutet. Över vissa tak, som angavs i besluten om inrättande av programmet, skall utvalda projekt lämnas till kommittén för yttrande.

För utbetalning av medel krävs att man först företer detaljerade verifikationer över verksamhetsrapporterna. Utbetalningen är vidare kopplad till kontroller på plats (revisioner) och en central övervakning.

Slutligen kommer olika organ (revisionsrätten, styrekonomen och utanordnaren) att genomföra kontroller vid styrorganen för de genomförda insatserna och stödmottagarna.

9. ANALYS AV KOSTNADSEFFEKTIVITETEN

9.1 Särskilda kvantifierbara mål, målgrupp

Huvudmålet är att stärka kunskaperna hos branschfolk inom den audiovisuella industrin så att de blir bättre på att behärska styrverktygen, lär sig mer om de globala marknaderna och den europeiska dimensionen inom de olika yrkena och får specifik vidareutbildning i användandet av ny teknik. Det resultat som man förväntar sig är alltså en förstärkning av konkurrenskraften hos den europeiska audiovisuella industrin.

Insatserna i Media-programmet syftar i synnerhet till att åtgärda

- bristen på kommersiell och juridisk yrkesutbildning hos chefer och den alltför dåliga insikten om marknaderna som länge har kännetecknat en del av den europeiska industrin,

- det otillräckliga beaktandet av den europeiska dimensionen i projekt- och företagsutveckling,

- den kraftiga uppdelningen av företagen, som leder till att man inte kan skapa tillräckligt med resurser för utbildningsåtgärder,

- den otillräckliga utbildningen när det gäller ny digital teknik.

Målgrupp:

Stödmottagarna för de olika åtgärderna är av olika slag: branschfolk, utbildare och företag. De sektorer som berörs av de föreslagna yrkesutbildningsåtgärderna är styrning, manusförfattande och ny teknik. För den europeiska marknaden skall åtgärderna innebära att det skapas högkvalificerade arbetstillfällen, att det skapas starka företagskontakter på europeisk nivå, och att den europeiska dimensionen systematiskt införs i programmen för inledande yrkesutbildning.

9.2 Motivering av åtgärden

Gemenskapens budgetinsats måste vara motiverad, särskilt betraktat ur subsidiaritetssynvinkel.

Det föreslagna stödprogrammet ingår i den audiovisuella politik som förs av Europeiska unionen.

Programmet skall lyda under subsidiaritetsprincipen och fungera som komplement och stöd till existerande initiativ på nationell nivå. Det motsvarar målen som kommer till uttryck i fördraget, särskilt artikel 150, genom att syfta till att

- underlätta anpassningen till industriella förändringar,

- förbättra inledande yrkesutbildning och fortbildning,

- stimulera samarbete mellan undervisningsanstalter och företag i fråga om yrkesutbildning,

- välja villkoren för insatserna.

Gemenskapen ger bidrag för upp till 50 % av kostnaden för projekt (60 % för yrkesutbildningsåtgärder i länder och regioner med låg produktionskapacitet eller begränsad språklig och geografisk utbredning). Syftet är att ge incitament till nationella/regionala partner att komplettera de existerande utbildningarna.

I kommissionens rapport om resultaten inom programmet Media II (1996-2000) under perioden 1 januari 1996 - 30 juni 1998 poängteras att de yrkesutbildningsåtgärder som genomförts inom ramen för Media-programmet "uppfyller ett verkligt behov inom den audiovisuella branschen i Europa, både till innehållet (...) och genom sin internationella karaktär. (...) [De har] gjort det möjligt att bygga upp nätverk mellan människor inom branschen, vilket underlättar samproduktioner och försäljning och i vissa fall utmynnar i varaktiga partnerskap."

9.3 Uppföljning och utvärdering av åtgärden

Resultatindikatorer:

Inledande yrkesutbildning:

- Antal personer som deltar i utbildningen

- Antal personer från andra länder som deltar i utbildningen

- Antal yrkesutbildningsorgan som deltar i nätverket (per utbildningsprojekt)

Fortbildning:

- Antal personer som deltar i utbildningen

- Antal personer från andra länder som deltar i utbildningen

- Antal utvecklingsprojekt som behandlas under utbildningen

- Antal projekt som utvecklats efter utbildningen (och som var under utveckling under utbildningen)

- Antalet kurser som hålls på distans

Kommissionen följer de mest relevanta indikatorerna under genomförandet av programmet. Genom de kontrakt som ingås med kommissionen kommer mottagarna av finansiellt stöd att vara förpliktigade att lämna de uppgifter som krävs för de utvärderingar som skall göras fortlöpande, efter halva tiden och i efterhand.

På vilket sätt och hur regelbundet utvärderingen skall genomföras:

Kommissionen skall utföra två utvärderingar av programmet.

Rapporten efter programmets halva löptid: Den första rapporten skall sammanställas två år efter programstarten. Den rapporten skall syfta till en första utvärdering av de resultat som har uppnåtts efter halva programtiden för att man skall kunna genomföra eventuella nödvändiga förändringar inför den andra halvan av programmet. För det arbetet kan kommissionen samarbeta med externa konsulter, som skall väljas på grundval av sin expertkunskap och efter ett anbudsförfarande. Kommissionens rapport skall överlämnas till Europaparlamentet, rådet och Ekonomiska och sociala kommittén.

Slutrapport: Den andra rapporten skall tas fram efter fem års genomförande av programmet. Den rapporten syftar till att utvärdera stödsystemens resultat jämförda med programmets mål. Liksom för rapporten efter halva programtiden kan kommissionen samarbeta med externa konsulter. Kommissionens slutrapport skall överlämnas till Europaparlamentet, rådet och Ekonomiska och sociala kommittén.

Utifrån den erfarenhet som man har fått inom ramen för Media II-programmet, avser kommissionen dessutom att genomföra revisioner hos stödmottagarna (ett 30-tal per år) för att se till att gemenskapens medel används på rätt sätt. Resultaten från revisionerna skall sammanställas i en skriftlig rapport.

Bedömning av de uppnådda resultaten:

Informationen som gör det möjligt att mäta programmets prestanda, resultat och effekter skall hämtas från följande källor:

- Statistiska data som tagits fram på grundval av information i ansökningshandlingarna och uppföljningen av kontrakten hos stödmottagarna.

- Revisionsrapporter om ett urval stödmottagare i programmet (ett 30-tal om året).

- Samtal med Media-kontor och Media-filialer och de nationella marknaderna.

- Samtal med experter och institutioner (nationella och internationella branschorganisationer).

- Samtal med branschfolk inom den audiovisuella sektorn samt specialutbildningsorgan.

10. ADMINISTRATIVA KOSTNADER (UNDERAVSNITT A I AVSNITT III AV DEN ALLMÄNNA BUDGETEN)

Denna redogörelse skall samtidigt överlämnas till GD BUDG och GD ADM och den senare överlämnar den till GD BUDG med ett yttrande.

Kommissionens årliga beslut om resursfördelning skall leda till ett effektivt utnyttjande av nödvändiga administrativa medel. Beslutet skall särskilt beakta antalet anställda och de tilläggsmedel som kan ha avsatts av budgetmyndigheten.

10.1 Budgetkonsekvenser av antalet anställda

>Plats för tabell>

De administrativa tjänster som behövs kan mobiliseras inom ramen för kommissionens årliga beslut om fördelning av resurser, särskilt de ytterligare resurser som beviljas av budgetmyndigheten.

GD EAC bör därför beakta risken att budgetmyndigheten, när detta lagstiftningsförslag har godkänts, inte beviljar kommissionen de ytterligare tjänster som krävs. I så fall, om det inte går att omplacera personal från andra avdelningar inom kommissionen, måste GD EAC klara de ytterligare personalbehoven enbart genom intern omfördelning.

10.2 Totala budgetkonsekvenser av ytterligare personal

Per år i euro

>Plats för tabell>

Beloppen anger totalkostnaden för ytterligare personal för hela åtgärden om den är tidsbegränsad och för tolv månader om den inte är tidsbegränsad.

10.3 Ökning av andra driftskostnader för åtgärden, särskilt utgifter som hänför sig till möten i kommittéer och expertgrupper (EUR)

>Plats för tabell>

De kostnader som gäller rubrikerna A-7 i punkterna 10 kommer att täckas av medlen i motsvarande totala anslag till GD EAC.

MOTIVERING

Program för att stimulera utveckling, distribution och marknadsföring av europeiska audiovisuella verk

1. INLEDNING

Utvecklingen av spridningsmetoderna, i synnerhet de som är förknippade med digitaltekniken, innebär en ny utmaning för sektorn för produktion och distribution av europeiska audiovisuella verk genom att ekonomin inom sektorn förändras gradvis. Till exempel steg intäkterna från betal-TV och pay-per-view med mer än 200 % mellan 1988 och 1998. Intäkterna från de "traditionella" sändningskällorna (bio, video, TV) står dock fortfarande för 87 % av de totala intäkter som genereras av den audiovisuella sektorn.

Det bör dock noteras att utvecklingen av digital-TV-kanaler ännu inte har medfört att dessa i någon större utsträckning har ersatt de andra metoderna för sändning av audiovisuella verk. Man kan faktiskt notera det motsatta förhållandet inom film- och videosektorerna (i synnerhet försäljning). Biobesöken ökade med nästan 38 % mellan 1988 och 1998, varav nästan 7 % mellan 1997 och 1998. Samtidigt ökade videomarknaden med 34 % från 1992, varav 10 % mellan 1997 och 1998.

Mångfaldigandet och diversifieringen av sändningsmetoderna medför en betydande ökning av efterfrågan på audiovisuella program, vilket också ökar de kommersiella möjligheterna för varje enskilt verk. Uppdelningen av publiken på flera kanaler leder dock till att kanalernas relativa finansiella styrka minskar. Den ökande konkurrensen leder till att de nya kanalerna, för att fånga nya åskådares/kunders uppmärksamhet, koncentrerar sina resurser på att köpa in attraktiva men kortlivade produkter, som t.ex. idrottsevenemang och spel och underhållning. Detta innebär i sin tur att det blir svårare att finansiera film och fiktion, skapande dokumentärer och animerade verk, verk som ändå har en strategisk betydelse på grund av sina möjligheter att sändas över en lång tidsperiod. Det är kring dessa "lagervaror" som man kan skapa ekonomiska förutsättningar för marknadsföring och visning på medellång och lång sikt.

Den audiovisuella marknaden utvecklas från en kortsiktig ekonomi inriktad på nationella marknader till en medellång till långsiktig ekonomi inriktad på internationella marknader.

Den europeiska programindustrin bör kunna utnyttja de möjligheter som erbjuds genom utvecklingen av digitala kanaler och visningssätt genom att beakta den internationella marknadsdimensionen i hela sin strategi. Risken är stor att importerade, särskilt amerikanska, programs dominans på den europeiska marknaden utvidgas och förstärks till nya sändningsmetoder.

Därför är det viktigt att göra det möjligt för aktörerna att utarbeta en internationell utvecklingsstrategi för hela kedjan från produktion till distribution. Enligt subsidiaritetsprincipen går gemenskapen in först om målen för den planerade åtgärden inte på ett tillfredsställande sätt kan uppnås av medlemsstaterna utan förverkligas bättre på gemenskapsnivå, på grund av den planerade åtgärdens dimensioner eller effekt. Med beaktande av resultaten från det samråd som förts sedan 1997 och särskilt slutsatserna från den audiovisuella konferensen i Birmingham, består de åtgärder som förbehållits gemenskapen (utveckling, distribution, marknadsföring) i att stödja och komplettera medlemsstaternas arbete, som främst ägnar sig åt produktionsstöd.

2. SITUATIONEN

2.1 Otillräckliga utvecklingsinvesteringar

Utvecklingen av ett audiovisuellt verk är en mycket viktig fas, som avgör om man över huvud taget skall producera det. Utvecklingen består av tre huvudelement: skapande av verket (främst att författa manus till det), sökande efter partner (industriella, tekniska, konstnärliga och finansiella) samt utarbetandet av en marknadsföringsplan. Utvecklingsfasen består i att specificera projektet för att bättre kunna bedöma

- om produktionen går att genomföra,

- vilken kommersiell potential som produkten har,

- kostnaden för och avkastningen av investeringen.

Alltför många projekt i Europa går till produktion utan att man har lagt ner till räckligt mycket arbete på utvecklingsfasen. Det betyder alltså att de går till produktion utan tillräckligt med investeringar i utvecklingsskedet, vilket hindrar deras tillträde till marknaden och ekonomiska livskraft. I Europa ligger den genomsnittliga utvecklingsinvesteringen på 5 % av produktionsinvesteringarna, medan motsvarande siffra i USA är 10 %.

När man investerar för lite i tidiga led av produktionen blir verken inte är tillräckligt attraktiva för potentiella distributions- och sändningsbolag i produktionsskedet. Det kommer att saknas medel för marknadsföring och distribution av verken och vinsten begränsas. Detta är en ond cirkel som förstärks genom att företagen får för dålig kapitalbas och som leder till att företagens industriella utvecklingsstrategier försvagas.

Producenterna måste redan på utvecklingsstadiet ha en klar marknadsförings- och distributionsstrategi i de flesta geografiska områden och för de flesta typer av medier. Den strategin skall sedan följas av ett hårt distributions- och marknadsföringsarbete för att göra verken så synliga som möjligt på marknaden, för att skapa så många visningsmöjligheter som möjligt och därmed högre intäkter.

2.2 Hinder för gränsöverskridande distribution av verken

För närvarande kan de europeiska marknaderna betecknas som dubbelt "bipolära".

- Programverksamheten för TV består i huvudsak av nationella eller amerikanska verk och i allmänhet dominerar nationella verk. Importen av fiktionsprogram består till 74 % av amerikanska verk och bara till 14 % av verk från andra europeiska länder.

- Biograffilmerna domineras i olika omfattning (från 60 % till 95 %) av verk med amerikanskt ursprung och återstoden av marknaderna upptas främst av filmer från det egna landet. Av de 550 biograffilmer som produceras varje år i Europa går knappt 20 % på distribution utanför det huvudskaliga produktionslandet, vilket innebär mindre är 7 % av marknaden.

De diskussioner som har förts sedan 1997 inom ramen för granskningen av den europeiska audiovisuella politiken kommer alla till den slutsatsen att Europas största svaghet ligger i den dåliga spridningen av icke-inhemska filmer och audiovisuella program. Detta försämrar verkens lönsamhet och förhindrar att det genereras intäkter som skulle kunna återinvesteras i produktion av nya verk.

Det finns olika förklaringar till detta - till att börja med den traditionella uppspaltningen av den europeiska marknaden i nationella / språkliga marknader. Distributionen av nationella och europeiska verk sker i själva verket av ett litet antal stora företag som bara verkar nationellt och på en ofta begränsad marknad. Dessa bolag har dessutom en för svag kapitalbas och har svårt att klara de ständigt ökande kraven på investeringar för att marknadsföra de verk som de producerar till allmänheten. Vidare har få av dessa bolag kapacitet att göra investeringar i tidiga distributionsled, till exempel genom förköp av distributions- / visningsrättigheter, och därigenom delta aktivt i finansieringen av produktioner med stora kommersiella möjligheter.

Det är fortfarande sällsynt med samarbetsavtal och samordnade distributionsstrategier på europeisk nivå, men detta har blivit ett måste och förklaringen ligger i konkurrensen från mycket bättre strukturerade aktörer och den växande internationaliseringen av sändningsmetoder av "transnationell" typ, t.ex. DVD-video och internationella TV-kanaler. Även om man alltså måste anpassa sig, får man inte glömma den grundläggande roll som det audiovisuella innehållet spelar ur kulturell och social synvinkel. Det handlar om ett innehåll som måste vara tillgängligt för alla medborgare och respektera den kulturella och språkliga mångfald som är en sådan tillgång för Europa.

2.3 Avsaknaden av en europeisk image

Den kraftiga uppdelningen av produktions- och distributionssektorn i ett stort antal mindre företag, ofta med svag kapitalbas och i huvudsak nationellt verksamma, innebär också att dessa företag får svårt att komma fram vid de viktigaste internationella marknadsevenemangen inom sektorn (både i Europa och utanför). Kostnaderna för att vara med på de marknaderna blir helt enkelt för höga. I medlemsstaterna förekommer också initiativ och branschorganisationer som utarbetar logistiskt stöd och marknadsföring för nationella verk avsett för dessa marknader. Dessa åtgärder måste dock göras mer synliga och effektiva genom ett bättre samarbete så att man kan ta tillvara europeiska verk i sin helhet.

3. RIKTLINJER FÖR EN GEMENSKAPSÅTGÄRD

3.1 Allmänna principer

Från erfarenheterna av programmen Media I och Media II samt de utvärderingar som har gjorts av resultaten av dem har några allmänna principer kunnat utkristalliseras som kan tjäna som riktlinjer för de ekonomiska stödmekanismerna på gemenskapsnivå:

- En förstärkning av de stödmekanismer som är mer inriktade på strukturellt stöd utifrån åtaganden från operatörer om mål på medellång sikt.

- Införande av nya, kompletterande mekanismer som gynnar utvecklingen av projekt som utnyttjar digitalteknik på produktions- eller visningsstadiet.

- Ett integrerat synsätt som genom mekanismer av typen "positiv diskriminering" tar hänsyn till de strukturella handikappen för länder eller regioner där produktionskapaciteten är låg eller som utgör ett begränsat geografiskt och språkligt område.

När det gäller typen av åtgärd, skall tonvikten ligga på mekanismer för direkta marknadsåtgärder och på stödmekanismer som ligger i fas med marknaden:

1. Stödet till projekten sker främst utifrån ekonomiska incitament som gynnar att marknaden tar ett ekonomiskt medansvar (förskott som är villkorat återbetalningspliktiga).

2. Stödet till företag skall förstärkas. Målet skall vara att stärka deras strategier på medellång och lång sikt: automatiska stöd eller stöd som bygger på företagens resultat på marknaden, stöd till företag eller stöd till projektpaket (slate-funding).

3.2 Inom området för utveckling

Med utgångspunkt i marknaden och dess behov, bör man bidra till att öka industrins investeringar i audiovisuella verk under själva utvecklingsfasen. Man kan till exempel gynna projekt som är inriktade mot den europeiska och internationella marknaden och som har störst chanser att lyckas kommersiellt.

På samma sätt bör man ge incitament till de mest dynamiska produktionsbolagen att genomföra medellånga strategier för utveckling av sina produktioner.

Särskild uppmärksamhet bör ägnas produktionsprojekt som utnyttjar ny teknik för skapande men även redan från utvecklingsstadiet tar hänsyn till alla de sändningsmetoder som verket skulle kunna visas med.

När mekanismerna är på plats, bör de avse alla typer av audiovisuella verk: fiktion, filmer, dokumentärer, animeringar, interaktiva produkter (on-line, off-line, hybrider).

Prioriterade åtgärder:

Två typer av åtgärder planeras, nämligen

- medfinansiering av utvecklingen av individuella projekt (manusförfattande, sökande efter finansiella och konstnärliga partner, marknadsföringsberäkningar och -studier), som läggs fram av europeiska producenter, och

- medfinansiering av utvecklingsstrategin "projektpaket" på medellång sikt för företag som uppvisat goda resultat (slate-funding).

3.3 Inom området för distribution

Nya sändningsmetoder som bygger på digital teknik kommer på meddellång och lång sikt att förändra strukturerna för distribution av audiovisuellt innehåll. Flaskhalsarna i form av investeringskostnader för rent fysisk distribution av produkter (t.ex. tryckning, lagring och transport av biografkopior eller videokassetter) kommer att minska, vilket kan innebära att fler olika verk kommer ut på marknaden.

Om man dock ser på den ökande konkurrensen när det gäller att fånga åskådarens/konsumentens intresse, är det troligt att de investeringar som krävs i allt större utsträckning kommer att ligga på marknadsföring.

Ett optimalt utnyttjande av verken på alla medier kräver stora investeringar i samband med att verket först kommer ut på marknaden så att man kan skapa intresse för verket hos allmänheten under hela dess livscykel. I synnerhet krävs ökade ansträngningar i samband med att filmerna kommer ut på biograferna: en films exponering och framgång på bio är avgörande för hur stora visningsintäkter den kan generera på andra medier (video, DVD, försäljning till TV).

Eftersom verkens livscykel förlängs, intäkterna delas upp på ett ökande antal sändningstyper och det krävs betydande investeringar i marknadsföring måste distributionssektorn utvecklas till att kunna

- klara de nödvändiga investeringarna för marknadsföring och för att nå framgång på marknaden för europeiska verk, på flera olika medier,

- upprätta och ta tillvara europeiska rättighetskataloger som är konkurrenskraftiga på den internationella marknaden,

- bidra till finansieringen av produktionen av nya verk.

Mot den bakgrunden måste man uppmuntra investeringar i marknadsföring och distribution på olika medier, från biografsalongerna till distributionskedjan, och uppmuntra utveckling av samarbete och strukturering av distributionen på europeisk nivå.

Man måste åstadkomma en förstärkning av distributionsföretagens ekonomiska strukturer genom att prioritera företag som har möjlighet att utvecklas på den europeiska och internationella marknaden och som har långsiktiga strategier.

Prioriterade åtgärder:

(a) Filmdistribution:

Selektivt stöd: Ett stödsystem i form av återbetalningspliktiga förskott till distributörer av europeiska filmverk utanför de områden där de har producerats.

Genom det systemet kan man

- upprätta nätverk mellan europeiska distributörer i samarbete med internationella producenter och distributörer, för att främja gemensamma strategier för den europeiska marknaden,

- uppmuntra distributörer till att investera i lämplig marknadsföring och distribution för europeiska filmer oavsett deras produktionsbudget,

- stödja den språkliga mångfalden i europeiska verk (dubbning, textning, inspelning på flera språk).

Stöd till produktion av internationella ljudband (musik och effekter) för europeiska filmer: Ett lämpligt stöd för produktion av internationella ljudband (musik och effekter) för europeiska filmer med mycket goda sändningsmöjligheter för att underlätta visning av verket inom många olika geografiska områden och produktion av högkvalitativa språkversioner.

Automatiskt stöd: Ett "automatiskt" stödsystem för europeiska distributörer, som beror på antalet biobesök på icke-inhemska europeiska filmer i de stater som deltar i programmet. Varje film har en maximigräns som också anpassas för varje land (en korrigeringsmekanism till förmån för de minsta områdena).

Distributörerna får endast använda detta stöd för att återinvestera

- i förvärv av icke-inhemska europeiska filmer,

- i utgivning (kopiering, dubbning, textning), marknadsföring och reklam för icke-inhemska europeiska filmer.

Stöd till försäljningsagenter: Ett stödsystem till europeiska företag som arbetar med internationell distribution av biograffilm (försäljningsagenter). Stödet bestäms av deras resultat på marknaden under en viss given tidsperiod. Distributörerna kan bara utnyttja detta stöd för att investera i marknadsföring eller i nya europeiska verk, inbegripet på produktionsstadiet, på de europeiska och internationella marknaderna.

Stöd till biografer: Ett lämpligt stöd för att uppmuntra biografinnehavare att visa ett betydande antal europeiska filmer från andra länder än det egna i premiärbiografer under en minimiperiod. Stödet till varje biograf skulle till exempel kunna ges i förhållande till antal besökare på europeiska filmer från andra länder än det egna under en referensperiod. Stöd skulle också kunna utgå för att främja skapande och stärkande av nätverk av europeiska biografägare som utformar gemensamma åtgärder till förmån för sådana visningar. Slutligen skall man särskilt uppmärksamma biografer som arbetar med att medvetandegöra och utbilda den yngre publiken.

(b) Distribution off-line:

Under den här rubriken hamnar distribution av europeiska verk på medier avsedda för privatbruk.

Automatiskt stöd: Ett stödsystem till europeiska förlag och distributörer, som är beroende av deras resultat på marknaden under en viss given tidsperiod. Distributörerna får endast använda detta stöd för att investera

- i kostnader för förläggande, distribution och marknadsföring av europeiska verk från andra länder än det egna och i format som utnyttjar ny teknik (t.ex. DVD-video), i synnerhet på europeisk nivå,

- i kostnader för marknadsföring av nya europeiska verk från andra länder än det egna, som de förlägger.

(c) Televisionssändning:

Uppmuntra oberoende producenter att framställa verk (spelfilmer, dokumentärer, animerad film) i partnerskap med minst tre kanaler från flera medlemsstater från olika språkområden. Kriterierna för urval av förmånstagare får innehålla bestämmelser som syftar till att skilja på projekten beroende på deras budget. Särskilt stöd skall ges de audiovisuella verk som är av intresse för att framhäva det europeiska kulturarvet och den europeiska kulturella mångfalden.

(d) Distribution online:

Den här rubriken omfattar distribution av europeiska verk med hjälp av avancerade distributionstjänster och nya medier (Internet, video-on-demand, pay-per-view). Målet är att gynna konsumenternas tillgång till europeiska verk och hela den europeiska audiovisuella konstskatten genom ny teknik och avancerade distributionstjänster.

Stöd till kataloger: Att genom incitament för försäljning av rättigheter till verk samt dubbning och textning uppmuntra de europeiska förlagen och distributörerna att skapa och ta tillvara kataloger över europeiska verk i digital form för visning via nya sändningsmedier.

3.4 Inom sektorn för marknadsföring och marknadstillträde

De speciella målen för stödet till marknadsföring är i allmänhet desamma som för distributionsstödet, men mekanismerna som kompletterar dem som lagts fast för distributionen bör ha som mål att genom stöd till förmedlande organisationer (marknadsorganisatörer, festivaler etc.) förbättra de europeiska verkens och programmens tillträde till europeiska och internationella marknader.

Det handlar om mekanismer som skall

- uppmuntra europeiska yrkesutövare och audiovisuella program att vara närvarande både på traditionella marknader och framväxande europeiska och internationella marknader,

- uppmuntra europeiska yrkesutövare och audiovisuella program i varje åtgärd som syftar till att främja spridning, handel eller försäljning av europeiska program i Europa och utanför Europa,

- uppmuntra programplanering av europeiska audiovisuella verk vid europeiska och internationella evenemang eller festivaler,

- uppmuntra branschfolk och nationella sammanslutningar att sluta sig samman i nätverk på europeisk nivå för att optimera sina resurser.

Vid sidan av åtgärder för marknadsföring och tillträde till marknader planeras en särskild åtgärd till förmån för filmfestivaler. Festivalerna är både ett skyltfönster mot allmänheten för europeiska filmer (evenemang öppna för allmänheten), och ett sätt att marknadsföra verken gentemot potentiella distributörer i det aktuella landet. Det europeiska stödet skall också syfta till att upprätta ett nätverk för utbyte av information och erfarenheter och genomföra gemensamma åtgärder mellan dessa festivaler.

Prioriterade åtgärder:

1. Förbättra villkoren för branschverksammas tillträde till europeiska och internationella marknader genom speciella åtgärder för tekniskt och ekonomiskt stöd inom ramen för evenemang som riktar sig till

- de viktigaste europeiska och internationella audiovisuella film- och programmarknaderna,

- de tematiska marknaderna, i synnerhet marknaderna för animerad film, dokumentärfilm, multimedia och ny teknik.

2. Uppmuntra till utnyttjandet av databaser och alla andra verktyg för utbyte av information och erfarenheter om hur man främjar användningen av europeiska programkataloger.

3. Inom området för festivaler

- stödja audiovisuella festivaler som arrangeras i partnerskap och där det till övervägande del visas europeiska verk,

- uppmuntra samarbetsprojekt av europeisk dimension mellan audiovisuella evenemang från minst åtta medlemsstater, som lägger fram en gemensam handlingsplan till förmån för marknadsföringen av europeiska audiovisuella verk och deras spridning.

- främja genomförandet av ett stort spelfilmsevenemang av branschverksamma i nära samarbete med medlemsstaterna.

3.5 Pilotprojekt

De förändringar som pågår och som man förväntar sig när det gäller digital teknik kräver att man inför en flexibel politik som ligger i fas med utvecklingen på marknaden och som tar hänsyn till TV-kanalernas växande behov av innehåll för digitala programpaket.

För att bedöma industrins behov, den tekniska utvecklingen och programmekanismerna kommer man att genomföra pilotprojekt under hela programmets löptid. Syftet är att företag som arbetar med audiovisuellt innehåll skall utnyttja de ökade möjligheter som nya produktions- och sändningsmöjligheterna erbjuder.

Prioriterade åtgärder:

- Pilotprojekt, i synnerhet för att levandegöra filmkulturarvet, digitalisera europeiska audiovisuella programarkiv och upprätta nätverk mellan dem som innehar rättigheterna till verken i europeiska kataloger.

- Pilotprojekt för att främja sändning av europeiska verk över tematiska audiovisuella digitalkanaler och -tjänster. Projektet skall under programmets första år genomgå en genomförbarhetsstudie som skall slå fast hur en sådan stödmekanism kan organiseras. Målet är att bestämma villkoren för att genomföra mekanismen från och med programmets andra år.