2009
KOMMISSIONENS 
LIKVIDITETSFÖRVALTNINGEUROPEISKA 
REVISIONSRÄTTEN
Särskild rapport  nr 5
ISSN 1831-0990
SV

KOMMISSIONENS 
LIKVIDITETSFÖRVALTNINGSärskild rapport  nr 5   2009
EUROPEISKA REVISIONSRÄTTEN(i enlighet med artikel 248.4 andra stycket i EG-fördraget)
Särskild rapport nr 5/2009 – Kommissionens likviditetsförvaltning2
EUROPEISKA REVISIONSRÄTTEN
12, rue Alcide De Gasperi
1615 Luxembourg
LUXEMBOURG
Tfn +352 4398-45410
Fax +352 4398-46430
E-post: euraud@eca.europa.eu
Internet: http://www.eca.europa.eu
Särskild rapport  nr 5   2009
En stor mängd övrig information om Europeiska unionen är tillgänglig på Internet 
via Europa-servern (http://europa.eu).
Kataloguppgifter finns i slutet av publikationen.Luxemburg: Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer, 2009ISBN 978-92-9207-309-1
© Europeiska gemenskaperna, 2009
Kopiering tillåten med angivande av källan.
Printed in Belgium
Särskild rapport nr 5/2009 – Kommissionens likviditetsförvaltning3
INNEHÅLLSFÖRTECKNING
Punkt
I–VI SAMMANFATTNING
1–8 INLEDNING
1–4  BAKGRUND
5–7  REGELVERK
8 EUROPEISKA KOMMISSIONENS LIKVIDITETSFÖRVALTNING
9–12  REVISIONENS INRIKTNING OCH OMFATTNING SAMT REVISIONSMETOD
13–39  DE VIKTIGASTE IAKTTAGELSERNA
13–20  IAKTTAR KOMMISSIONEN DE REGLER OCH FÖRORDNINGAR SOM ÄR TILLÄMPLIGA PÅ LIKVIDITETSFÖRVALTNING?
13–18 LIKVIDITETSFÖRVALTNING OCH LIKVIDITETSBUDGETERING
19 FÖRVALTNING AV FÖRSKOTTSKONTON
20 PERSONAL – KÄNSLIGA BEFATTNINGAR
21–39   HAR KOMMISSIONEN INFÖRT SYSTEM FÖR INTERNKONTROLL SOM SÄKERSTÄLLER 
SUND LIKVIDITETSFÖRVALTNING?
21–23 DEN ÖVERGRIPANDE ORGANISATIONEN AV KOMMISSIONENS LIKVIDITETSFÖRVALTNING24–26 RISKHANTERING INOM LIKVIDITETSFÖRVALTNINGEN
27–29 MÄTNING AV RESULTAT SAMT RIKTMÄRKNING
30–32 FÖRVALTNING AV FÖRVALTNINGSKONTON
33–34 FÖRVALTNING AV BÖTER
35–38 BETALNINGSPROCESSEN OCH FÖRVALTNINGEN AV BANKKONTON39 PERSONAL
40–47  SLUTSATSER OCH REKOMMENDATIONER
40–43  IAKTTAR KOMMISSIONEN DE REGLER OCH FÖRORDNINGAR SOM ÄR TILLÄMPLIGA PÅ LIKVIDITETSFÖRVALTNING?
44–47   HAR KOMMISSIONEN INFÖRT SYSTEM FÖR INTERNKONTROLL SOM SÄKERSTÄLLER 
SUND LIKVIDITETSFÖRVALTNING?
 KOMMISSIONENS SVAR
KOMMISSIONENS 
SVAR
Särskild rapport nr 5/2009 – Kommissionens likviditetsförvaltning4
SAMMANFATTNING
I.
Två generaldirektorat sköter likviditets-
förvaltningen på kommissionen: general-direktoratet för budget (GD Budget) och  
generaldirektoratet för ekonomi och finans 
(GD Ekonomi och finans). GD Budget ansva-
rar för likviditetsförvaltningen när det gäller 
hela den budget som förvaltas av kommis-
sionen och Europeiska utvecklingsfonden.  
GD Ekonomi och finans ansvarar för likvi-
ditetsförvaltningen när det gäller övriga  poster som inte ingår i budgeten och för  
investeringar av gemenskapsmedel.
II.
Huvudsyftet med revisionen var att bedöma kvaliteten på kommissionens likviditetsför-valtning och särskilt följande:
Iakttog kommissionen de regler och  a) 
förordningar som är tillämpliga på  
likviditetsförvaltning?
Hade kommissionen infört system för  b) 
internkontroll som säkerställer sund  
likviditetsförvaltning?
III.
Revisionsrätten granskade följande centrala 
områden inom likviditetsförvaltningen:
Den övergripande organisationen av  a) 
kommissionens likviditetsförvaltning.
Riskhantering inom likviditetsförvalt- b) 
ningen.
Mätning av resultat samt riktmärkning. c) Likviditetsplanering och likviditetsbud- d) 
getering.
Förvaltning av förvaltningskonton. e) 
Förvaltning av böter. f) 
Betalningsprocessen och förvaltningen g) 
av bankkonton.
Personal. h) 
IV.
Följande tre rättsliga krav är centrala:
Kommissionen ska se till att den förfogar a) 
över de medel som behövs för att täcka 
behovet av likvida medel för genom-
förandet av budgeten.
Kommissionen ska inrätta system för  b) 
likviditetsförvaltning för att kunna göra 
förhandsberäkningar av likvida medel  
(likviditetsbudgetar).
Kommissionen ska disponera över de  c) 
belopp som krediterats på kontona för  egna medel i den mån det behövs för att 
täcka likviditetskrav för genomförandet 
av budgeten.
V.
Revisionsrättens viktigaste slutsatser är  
följande:
Kommissionen iakttog överlag de cen- –
trala bestämmelserna i gemenskapslag-stiftningen.
KOMMISSIONENS 
SVAR
Särskild rapport nr 5/2009 – Kommissionens likviditetsförvaltning5
Kommissionen har infört välbetänkta   –
förfaranden för likviditetsbudgetering  som garanterar att den förfogar över de 
medel som behövs för att täcka behovet 
av likvida medel för genomförandet av 
budgeten.
Kommissionens förfaranden för att över- –
föra medel mellan medlemsstaternas  
konton för egna medel var inte tillräck-ligt dokumenterade.
Bestämmelserna i förordningen om   –
gemenskapernas egna medel resulterar 
i att betydande tillgodohavanden acku-muleras under det andra halvåret som  
en följd av att överföringarna av egna  
medel till de konton som medlemssta-
terna öppnat i kommissionens namn  
baseras på budgetanslag.
De befintliga förfaranden för internkon- –
troll som rör utbetalningar och bankkon-
ton var överlag ändamålsenliga, men  
till skillnad från GD Ekonomi och finans 
dokumenterade inte GD Budget sin risk-
hantering i samband med likviditetsför-valtningen och hade inte heller infört  
förfaranden för att bedöma alla aspekter 
av sitt resultat.
Det fanns ingen samordning mellan   –
kommissionens generaldirektorat på  
ett område där det krävs ett gemensamt förhållningssätt till sådana frågor som  
riskhantering och kontroll. Detta ledde 
till en situation där taket för kapital på 
konton hos affärsbanker fastställdes av 
de berörda generaldirektoraten utan  hänsyn till kommissionens totala risk-
exponering mot varje affärsbank.
Bötesbelopp finns på särskilda transak- –
tionskonton, och det finns följaktligen  ökad risk för förluster.SAMMANFATTNING
VI.
Revisionsrättens viktigaste rekommendatio-
ner är följande:
Kommissionen bör bättre dokumentera  –
förfarandena för sin likviditetsbudgete-
ring.
Kommissionen bör analysera hur det   –
nuvarande systemet med konton för  
egna medel fungerar i syfte att minska tillgodohavandena på dessa konton  under det andra halvåret.
Kommissionen bör införa förfaranden   –
som säkerställer samordning av dess  likviditetsförvaltning.
GD Budget bör förbättra dokumentatio- –
nen av sin riskhantering och räckvidden 
av sin resultatmätning.
Kommissionen bör sträva efter att så   –
snart som möjligt nå resultat i sitt  
sökande efter den optimala lösningen  
för hur preliminärt erlagda böter ska  
behandlas.
Särskild rapport nr 5/2009 – Kommissionens likviditetsförvaltning6
INLEDNING
BAKGRUND
 1.  Genom Europeiska unionens budget finansieras ett brett spektrum av 
åtgärder i och utanför Europeiska unionen. Europeiska kommissionen 
genomför budgeten på eget ansvar i överensstämmelse med bud-
getförordningen1 och inom gränserna för budgetanslagen. Under  
budgetgenomförandet gjorde kommissionen ungefär en och en halv miljon utbetalningar till tredje part under 2007. Betalningsmottagarna innefattar EU-tjänstemän och pensionärer, medlemsstaternas offent-liga myndigheter som förvaltar medel, privata företag och enskilda som direkt mottar stöd enligt en gemenskapsordning. Kommissionens utbetalningar under 2007 uppgick till totalt 114 miljarder euro.
 2.  Ekonomiska medel behöver vara lättillgängliga för finansiering av dessa 
utbetalningar. Det finns två huvudkategorier av inkomster: egna  
medel och övriga inkomster2. Inkomsterna består huvudsakligen av 
egna medel beräknade på grundval av mervärdesskatt (moms) och  
egna medel grundade på medlemsstaternas bruttonationalinkomst 
(BNI). Konton öppnas i kommissionens namn av varje medlemsstat. 
Medlemsstaternas bidrag till egna medel betalas varje månad (se  
ruta 1 ).1 Rådets förordning (EG, Euratom) 
nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 
med budgetförordning för 
Europeiska gemenskapernas allmänna budget (EGT L 248, 
16.9.2002, s. 1), ändrad genom 
förordning (EG, Euratom) 
nr 1995/2006 (EUT L 390, 
30.12.2006, s. 1) och förordning 
(EG, Euratom) nr 1525/2007 av 
den 12 december 2007(EUT L 343, 27.12.2007, s. 9).
2 Ytterligare uppgifter finns 
i kapitel 4 i revisionsrättens 
årsrapport för budgetåret 2007.
LIKVIDA MEDEL OCH MOTSVARIGHETER TILL LIKVIDA MEDEL
(miljoner euro)
Saldo per den 
31 december 2007Saldo per den 
31 december 2006
Konton hos medlemsstaternas 
fi nansförvaltningar 
och centralbanker11 313 11 467
Avistakonton 956 933
Förskottskonton 81 82Pengar på väg 2 3
Kortfristig inlåning och övriga 
motsvarigheter till likvida medel1 367 976
Bundna likvida medel (böter) 5 037 2 924
Likvida medel och 
motsvarigheter till likvida medel – garantifond249 440
Totalsumma 19 005 16 824
Källa : Europeiska gemenskapernas årsredovisning – Budgetåret 2007.TABELL 1
Särskild rapport nr 5/2009 – Kommissionens likviditetsförvaltning7
3 Kommissionens förordning 
(EG, Euratom) nr 2342/2002 
av den 23 december 2002 om 
genomförandebestämmelser 
för rådets förordning (EG, 
Euratom) nr 1605/2002 med 
budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget 
(EGT L 357, 31.12.2002, s. 1), 
ändrad genom förordning (EG, 
Euratom) nr 1261/2005 (EUT L 201, 
2.8.2005, s. 3), förordning (EG, 
Euratom) nr 1248/2006 (EUT L 227, 
19.8.2006, s. 3) och förordning (EG, Euratom) nr 478/2007 (EUT L 111, 
28.4.2007, s. 13).
4 Artikel 61.1 f och 61.3 i budget-
förordningen.
5 Artikel 58 i genom-
förandebestämmelserna. 3.  Dessutom öppnar kommissionen bankkonton i centralbanker och affärs-
banker för utbetalningar till tredje part och för andra inbetalningar än 
medlemsstaternas bidrag till budgeten i form av egna medel. Medel 
överförs regelbundet från kontona för egna medel till de bankkon-
ton som används för utbetalningar. Tillräckliga medel måste finnas 
på dessa utbetalningskonton för att garantera en finansiering utan 
avbrott av gemenskapens verksamhet. Den 31 december 2007 uppgick saldot på samtliga konton till totalt 19 miljarder euro (se tabell 1 ).
 4.  Kommissionen har upprättat ett system för sin förvaltning av finans-
transaktioner och mer specifikt för kassaflöden (inbetalningar och  utbetalningar), öppnande och hantering av bankkonton, likviditets-budgetering och likviditetsförvaltning.
REGELVERK
 5.  Enligt budgetförordningen och genomförandebestämmelserna ingår 
likviditetsförvaltning i räkenskapsförarens uppgifter3. Det ges vis-
serligen ingen heltäckande definition av likviditetsförvaltning  
eller dess huvuddelar, men en tillräckligt detaljerad beskrivning  
av de enskilda uppgifter som vanligen ingår i likviditetsförvalt-ningen, till exempel förvaltning av bankkonton och betalnings- och 
avstämningsförfaranden.
 6.  I budgetförordningen föreskrivs att räkenskapsföraren bland annat ska 
ansvara för likviditetsförvaltningen, och endast räkenskapsföraren  
har befogenhet att praktiskt handlägga likvida medel4. Vidare ska  
räkenskapsföraren enligt genomförandebestämmelserna se till att  
kommissionen förfogar över de medel som behövs för att täcka beho-
vet av likvida medel för genomförandet av budgeten och inrätta lik-
viditetsförvaltningssystem för att kunna göra förhandsberäkningar av likvida medel
5.
Särskild rapport nr 5/2009 – Kommissionens likviditetsförvaltning8
 7.  Förordningen om gemenskapernas egna medel6 innehåller bestämmelser 
om likviditetsförvaltningen. I bestämmelserna anges den ekonomiska 
ram inom vilken kommissionen måste verka, och även målen för kom-missionens likviditetsförvaltning anges. De viktigaste bestämmel-
serna i samband med denna rapport återges i ruta 1 .
EUROPEISKA KOMMISSIONENS 
LIKVIDITETSFÖRVALTNING
 8.  Två generaldirektorat på kommissionen sysslar med likviditetsförvalt-
ning: GD Budget och GD Ekonomi och finans. GD Budget ansvarar  
för likviditetsförvaltningen när det gäller hela den budget som för-
valtas av kommissionen och Europeiska utvecklingsfonden. GD Eko-nomi och finans ansvarar för likviditetsförvaltningen när det gäller 
övriga poster som inte ingår i budgeten, huvudsakligen Europeiska 
kol- och stålgemenskapen (EKSG), som är under avveckling, Euro-
peiska gemenskapens och Euratoms lån och investerade medel och 
vissa medel som förvaltas av finansinstitut på uppdrag av kommis-
sionen
7. Diagram 1  ger en översikt över kommissionens system för 
likviditetsförvaltning, och i ruta 2  sammanfattas huvuduppgifterna 
inom denna förvaltning.6 Rådets förordning (EG, Euratom) 
nr 1150/2000 av den 22 maj 2000 
om genomförande av beslut 
94/728/EG, Euratom om systemet för gemenskapernas egna medel 
(EGT L 130, 31.5.2000, s. 1), 
ändrad genom förordning (EG, 
Euratom) nr 2028/2004 (EUT L 352, 
27.11.2004, s. 1).
7 GD Ekonomi och finans 
förvaltar ett antal olika finansiella 
instrument som rör dess 
finansförvaltning när det gäller 
verksamheter utanför budgeten. 
De innefattar transaktioner som rör förvaltningen av ungefär 
2,2 miljarder euro – som utgör 
tillgångarna hos EKSG under 
avveckling och övriga medel man 
fått i uppdrag att förvalta – samt 
banktransaktioner (upp- och 
utlåning) där den utestående upp- och utlåningen för EG/Euratom/
EKSG under avveckling uppgick till 
nästan 1,8 miljarder euro i slutet av 
2007.
BESTÄMMELSER I FÖRORDNINGEN OM EGNA MEDEL
Konton för egna medel ska öppnas i kommissionens namn hos respektive medlemsstats finans-• 
förvaltning eller hos ett organ utsett av medlemsstaten. Medlemsstaterna ska kreditera egna 
medel på dessa konton, som ska vara avgiftsfria8.
Den första arbetsdagen i varje månad ska en tolftedel av de belopp som redovisas i budgeten • 
krediteras kontot för moms- och BNI-medel9.
Kommissionen får disponera över de belopp som krediterats kontona i den utsträckning som är • 
nödvändig för att täcka dess likviditetsbehov i samband med genomförande av budgeten10.RUTA 1
8 Artiklarna 6.1 och 9.1 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1150/2000 i dess ändrade lydelse.
9 Artikel 10.3 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1150/2000 i dess ändrade lydelse.
10 Artikel 12.1 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1150/2000.
Särskild rapport nr 5/2009 – Kommissionens likviditetsförvaltning9
ÖVERSIKT ÖVER KOMMISSIONENS SYSTEM FÖR LIKVIDITETSFÖRVALTNINGDIAGRAM 1
Källa : Europeiska revisionsrätten.
Medlemsstater
EU-institutioner
Mottagare
Leverantörer
GD Budget
FinansinstitutBudgetförordningen
och
genomförandebestämmelserna
Förordningen 
om egna medel
GD Budgets system för internkontroll
UtbetalningarInbetalningar
Inbetalningar
UtbetalningarRiskhantering Planering
Budgetering
Riskhantering Planering
BudgeteringBankkonton
Bankkonton och
kapitalförvaltningGD Ekonomi och finans system för internkontrollLikviditetsförvaltning

Särskild rapport nr 5/2009 – Kommissionens likviditetsförvaltning10
SAMMANFATTNING AV HUVUDUPPGIFTERNA INOM KOMMISSIONENS 
LIKVIDITETSFÖRVALTNING
Likviditetsplanering och likviditetsbudgetering
Likviditetsbudgetar (beräkningar av inflöden och utflöden)• 
Uttag från konton för egna medel (konton hos finansförvaltningarna och centralbankerna)• 
Hantering av inbetalningar och utbetalningar
Underhåll och kontroll av register med uppgifter om tredje part• 
Verkställande och övervakning av utbetalningstransaktioner• 
Kontroll av inbetalningar mot betalningskrav som utfärdats av behörig utanordnare• 
Avstämning av bankkonton• 
Valutatransaktioner• Förvaltning av bankkonton
Öppnande och avslutande av bankkonton• 
Val av affärsbanker (anbudsförfaranden)• 
Kontroll av bankers ränta och avgifter• 
Förvaltning av förskottskonton• 
Förvaltning av förvaltningskonton• 
Förvaltning av böter• 
Förvaltning av investeringar• RUTA 2
Särskild rapport nr 5/2009 – Kommissionens likviditetsförvaltning11
 9.  Huvudsyftet med revisionen var att bedöma kvaliteten på kommissionens 
likviditetsförvaltning. Revisionsrätten gjorde detta genom att försöka 
besvara två frågor:
Iakttar kommissionen de regler och förordningar som är tillämp- –
liga på likviditetsförvaltning?
Har kommissionen infört system för internkontroll som säkerstäl- –
ler sund likviditetsförvaltning?
 10.  Revisionsrätten behandlade den andra frågan genom att välja ut och 
granska de huvudområden inom kommissionens likviditetsförvaltning som genomförs av GD Budget och GD Ekonomi och finans. Det rör sig om följande områden:
Den övergripande organisationen av kommissionens likviditets- a) 
förvaltning.
Riskhantering inom likviditetsförvaltningen. b) 
Mätning av resultat samt riktmärkning. c) 
Förvaltning av förvaltningskonton. d) 
Förvaltning av böter. e) 
Betalningsprocessen och förvaltningen av bankkonton. f) 
 Personal. g) 
 11.  Revisionen omfattade inte de processer som inrättats för finansieringen 
av övriga institutioner och gemenskapsorgan, till exempel de euro-
peiska byråerna, eller de beslut om investeringar som fattats av GD 
Ekonomi och finans vid förvaltningen av de övriga poster som inte 
ingår i budgeten, inklusive inlåning för finansiering av gemenska-
pens lån. Revisionsrätten rapporterar i sin årsrapport om kommis-sionens förvaltning av garantifonden för åtgärder avseende tredje  
land och om efterlevnaden av gällande lagstiftning när det gäller den finansiella verksamheten inom Europeiska kol- och stålgemenskapen (EKSG) under avveckling. Revisionen var inriktad på budgetåren 2006 och 2007. Man tog även hänsyn till förändringar av kommissionens praxis under första halvåret 2008.
 12.  I revisionen ingick också besök på både GD Budget och GD Ekonomi och 
finans. Revisionsbevis samlades in genom granskning och bedömning av befintliga regler och förfaranden, genomgång av dokumentation, granskning av kontroller och transaktioner samt intervjuer. I jämfö-relsesyfte behandlades andra offentliga organs praxis när det gäller likviditetsförvaltningen och det gjordes en genomgång av relevant akademisk litteratur.REVISIONENS INRIKTNING 
OCH OMFATTNING SAMT REVISIONSMETOD
Särskild rapport nr 5/2009 – Kommissionens likviditetsförvaltning12
IAKTTAR KOMMISSIONEN DE REGLER 
OCH FÖRORDNINGAR SOM ÄR TILLÄMPLIGA PÅ LIKVIDITETSFÖRVALTNING?
LIKVIDITETSFÖRVALTNING OCH LIKVIDITETSBUDGETERING
 13.  De tre centrala rättsliga krav som preciserar arten av den likviditetsför-
valtning som kommissionen ska genomföra är följande:
Kommissionen ska se till för att den förfogar över de medel som a) 
behövs för att täcka behovet av likvida medel för genomförandet av budgeten.
Kommissionen ska inrätta system för likviditetsförvaltning  b) 
för att kunna göra förhandsberäkningar av likvida medel
11 
(likviditetsbudgetar).
Kommissionen ska disponera över de belopp som krediterats på c) 
kontona för egna medel i den utsträckning som är nödvändig för 
att täcka dess likviditetsbehov i samband med genomförande av 
budgeten12.
 14.  Revisionsrätten granskade huruvida kommissionens befintliga sys-
tem och förfaranden och de åtgärder som vidtagits med tanke på  bestämmelserna enligt punkt 13 a och c stod i överensstämmelse  
med dessa bestämmelser. Revisionsrättens granskning visade inte  
på några betydande exempel på att de ovannämnda bestämmelserna 
inte iakttagits.
 15.  Som nämns i punkt 2 utgör egna medel från moms och BNI huvuddelen 
av inkomsterna i gemenskapsbudgeten. Dessa medel krediteras varje 
månad de konton som öppnats av varje medlemsstat i kommissionens 
namn med en tolftedel av de belopp som redovisas i budgeten. Med 
undantag för att det är nödvändigt att tillhandahålla tidigare finan-siering för Europeiska garantifonden för jordbruket (se punkt 16)  
under årets första månader, grundar sig inte krediteringen av medel 
på de ovannämnda kommissionskontona på faktiska likviditetsbehov 
utan på medlemsstaternas andel av den årliga budgeten. Med tanke 
på att budgeten är i balans, är risken därför liten att kommissionen 
inte förfogar över tillräckliga medel för att täcka likviditetsbeho-
vet för genomförandet av budgeten. Till följd av den ovannämnda  metoden för att tillhandahålla egna medel som anges i förordningen om gemenskapernas egna medel, i kombination med effekten av en lägre nivå på genomförandet av budgeten än planerat, ackumuleras 
betydande saldon på kontona för egna medel under det andra halv-DE VIKTIGASTE IAKTTAGELSERNA
11 Artikel 58 i genom-
förandebestämmelserna.
12 Artikel 12.1 i förordning (EG, 
Euratom) nr 1150/2000.
Särskild rapport nr 5/2009 – Kommissionens likviditetsförvaltning13
året (se tabell 1 ). Egna medel i budgeten ändras bara till följd av en 
ändring av gemenskapsbudgeten13. Eftersom ett sådant förfarande  
tar avsevärd tid frigörs inte överskottsmedel för medlemsstaterna så snabbt som skulle kunna vara möjligt.
 16.  Enligt förordningen kan kommissionen uppmana till förtida inbetalning 
av moms- och BNI-medel, med vissa begränsningar, under årets första månader för finansiering av betalningar som avser Europeiska garan-
tifonden för jordbruket (EGFJ). Kommissionen utarbetar varje månad en likviditetsbudget för att avgöra om en förtida infordran av egna medel behövs för att täcka betalningarna. Revisionsrätten noterade 
att dokumentationen inte hade uppdaterats nyligen och inte innehöll 
tillräckliga uppgifter om de metoder som används när likviditetsbud-
getarna utarbetas. Finansiell information om likviditetsbehov lämnas dessutom av endast tre generaldirektorat
14 (omfattande ungefär 85 % 
av budgetutgifterna). Två av dessa generaldirektorat lämnar denna 
information endast informellt till den enhet i GD Budget som ansvarar 
för likviditetsförvaltningen.
 17.  Kommissionen har också infört ett annat förfarande för likviditetsbudge-
teringen. Huvudsyftet är att se till att det finns tillräckliga medel på 
varje affärsbankskonto för att verkställa betalningar. Det är ett effek-
tivt automatiserat hjälpmedel som möjliggör för kommissionen både 
att övervaka banksaldona och att säkerställa att det finns medel15.
 18.  Slutligen har kommissionen infört ett tredje förfarande för likviditetsbud-
geteringen, vars syfte är att överföra medel mellan medlemsstaternas konton för egna medel för att saldona på dessa konton ska stämma överens med ländernas respektive budgetbidrag. De beräkningar som ligger till grund för de belopp som överförs baseras delvis på upp-skattningar av kommande kassaflöden. Revisionsrätten noterade att de metoder som används för utarbetandet av likviditetsbudgeten  
inte hade dokumenterats tillräckligt och att man inte i efterhand  
kontrollerade om de uppskattningar som gjorts var korrekta. Detta har en tillfällig effekt på saldona på de konton som varje medlemsstat 
öppnat i kommissionens namn (se punkt 2).13 I fråga om budgeten för 
2007 gjordes en betydande 
återbetalning i början av 2008.
14 GD Jordbruk och 
landsbygdsutveckling, GD 
Regionalpolitik och GD 
Sysselsättning, socialpolitik och 
lika möjligheter.
15 GD Budget förvaltade totalt 33 
bankkonton hos 30 banker i 26 
medlemsstater.
Särskild rapport nr 5/2009 – Kommissionens likviditetsförvaltning14
FÖRVALTNING AV FÖRSKOTTSKONTON
 19.  Förskottskonton får upprättas för inkassering av inkomster samt för 
betalning av mindre utgifter. I vissa situationer, t.ex. vid bistånds-
insatser i tredjeländer, får emellertid sådana konton användas utan 
begränsning av betalningstransaktionernas belopp16. I flertalet av  
de fall som revisionsrätten granskade iakttogs inte de krav som före-
skrivs i genomförandebestämmelserna och i de interna riktlinjerna för anbudsförfaranden vid val av banker. Vidare var inte urvalsförfarandet 
ordentligt dokumenterat i en tredjedel av de granskade fallen.
PERSONAL – KÄNSLIGA BEFATTNINGAR
 20.  I enlighet med kommissionens normer för internkontroll genomförde 
GD Ekonomi och finans en riskbedömning (se punkt 26) på grundval 
av vilken ett antal befattningar förtecknades som känsliga år 2004. 
Eftersom förteckningen är tämligen gammal behöver den omprövas 
i samband med generaldirektoratets riskbedömning som mycket snart 
kommer att vara fullbordad. Vid GD Budgets riskbedömning 2008  bedömdes endast en befattning i den enhet som ansvarar för likvidi-
tetsförvaltning som känslig och detta trots den stora volym, de stora 
värden och arten av de transaktioner som varje dag behandlades vid 
denna enhet.
HAR KOMMISSIONEN INFÖRT SYSTEM 
FÖR INTERNKONTROLL SOM SÄKERSTÄLLER SUND LIKVIDITETSFÖRVALTNING?
DEN ÖVERGRIPANDE ORGANISATIONEN AV KOMMISSIONENS 
LIKVIDITETSFÖRVALTNING
 21.  Stora kommersiella organisationer har inrättat avdelningar för likvi-
ditetsförvaltning som ytterst syftar till att bidra till maximering av företagets lönsamhet och samtidigt säkerställa effektiv riskhantering och tillräckliga kassareserver för finansiering av verksamheten. Även många organisationer inom den offentliga sektorn har inrättat struk-turer för likviditetsförvaltning för att bidra till att organisationens mål uppnås
17. Oavsett organisationens art bidrar en ändamålsenlig 
likviditetsförvaltning i hög grad till framgång.16 Artikel 63.1 i budget-
förordningen i dess ändrade 
lydelse.
17 Beroende på arten av 
organisation inom den offentliga 
sektorn kan strukturerna för 
likviditetsförvaltning omfatta en rad verksamheter. The Chartered 
Institute of Public Finance 
and Accountancy (Förenade 
kungariket) ger följande definition 
av likviditetsförvaltning: Likviditetsförvaltning 
innefattar förvaltning av 
kassaflöden, bankverksamhet, 
penningmarknads- och 
kapitalmarknadstransaktioner 
och faktisk kontroll av den risk 
som är förenad med sådana verksamheter samt strävan 
efter optimala resultat förenliga 
med riskerna. (Offentlig 
förvaltning, uppförandekod 
och sektorsövergripande handledning, – Management in 
the public services, code of practice 
and cross-sectoral guidance notes , 
2001, The Chartered Institute of 
Public Finance and Accountancy, 
The Chartered Institute of Public 
Finance and Accountancy, Förenade kungariket).
Särskild rapport nr 5/2009 – Kommissionens likviditetsförvaltning15
 22.  För att uppnå en ändamålsenlig likviditetsförvaltning som samtidigt 
ligger inom gränserna för gemenskapslagstiftningens regelverk (se 
punkt 7) tilldelade kommissionen GD Budget likviditetsförvaltningen när det gäller gemenskapsbudgeten. Likviditetsförvaltningen när  
det gäller poster som inte ingår i budgeten
18 samt investeringen av 
gemenskapsmedel tilldelades däremot GD Ekonomi och finans19 (se 
punkterna 6 och 8). Med hänsyn till de båda generaldirektoratens  
sakkunskap och deras roll och ansvar vid genomförandet av kom-
missionens årliga arbetsprogram och gemenskapsbudgeten avspeg-lar denna ansvarsfördelning verkligheten i det dagliga arbetet med 
förvaltning av finanstransaktioner
20. Trots ovanstående konstaterade 
revisionsrätten att varje generaldirektorat sköter och kontrollerar sin likviditetsförvaltning helt självständigt. Till följd av denna uppdelning hade i själva verket ingen enhet det övergripande ansvaret för kom-missionens likviditetsförvaltning, och det fanns ingen samordning på ett område där det krävs ett gemensamt förhållningssätt till sådana frågor som riskhantering och kontroll.
 23.  För att kontrollera den förlustrisk det innebär att ha medel på konton 
i affärsbanker har GD Budget och GD Ekonomi och finans var för sig 
fastställt egna tak för de högsta belopp som får finnas på särskilda banker. De båda generaldirektoraten använde olika metoder för att 
fastställa taken utan att överväga kommissionens totala riskexpone-
ring gentemot varje affärsbank. Detta berodde på bristande kommu-
nikation och samordning mellan de båda generaldirektoraten inom 
området likviditetsförvaltning. Kommissionens metoder för likvidi-tetsförvaltning är inte inriktade på att minska kommissionens totala 
exponering för finansiella förluster.
RISKHANTERING INOM LIKVIDITETSFÖRVALTNINGEN
 24.  Enheter bör göra riskbedömningar för varje betydande affärsprocess för 
att identifiera och analysera de viktigaste riskerna som kan äventyra 
att enheternas mål uppnås. På grundval av bedömningarna bör man 
fatta beslut om vilka åtgärder som bör vidtas för att hantera och  övervaka de risker som identifierats.18 Utom när det gäller 
Europeiska utvecklingsfondens 
likviditetsförvaltning som sköts av 
GD Budget.
19 Räkenskapsföraren ger sitt 
godkännande till öppnande 
och avslutande av konton hos 
finansinstitut och avger sitt yttrande om interna regler som 
fastställs för generaldirektoratets 
finansförvaltning.
20 Jämfört med GD Budget 
behandlar GD Ekonomi 
och finans ett mindre antal betalningstransaktioner som gäller 
stora värden. För GD Ekonomi och 
finans är det viktigt att betalningar 
verkställs i rätt tid. Ofta behöver 
generaldirektoratet göra 
betalningar inom mycket snäva 
tidsgränser med anledning av ett investeringsbeslut. Ofta måste 
betalningar verkställas senast inom 
två dagar, och det finns exempel 
på att betalningar måste göras 
samma dag som instruktion om betalning utfärdas.
Särskild rapport nr 5/2009 – Kommissionens likviditetsförvaltning16
 25.  GD Budget gjorde ingen särskild riskbedömning för sin likviditetsför-
valtning. Vid GD Budgets allmänna riskbedömningar 2007 och 2008 
identifierades endast två risker som gällde likviditetsförvaltning: per-sonalbrist på sektionen för tredje part (se punkt 36) och risken för 
förluster som gällde insättningar på affärsbanker av preliminärt inkas-
serade böter (se punkt 33). Trots detta offentliggjorde kommissionen 
för första gången en översikt över riskerna inom sin finansförvaltning 
i Europeiska gemenskapernas årsredovisning för 2007
21. Översikten 
omfattar risker som uppkommer vid kommissionens hantering av de dagliga transaktionerna, transaktions-, valuta-, kredit- och ränterisker 
samt risker som uppkommer vid hantering av böter som betalats pre-liminärt (se punkt 33). Ingen dokumentation påträffades som visade på en aktiv hantering och övervakning av de ovannämnda riskerna.
 26.  GD Ekonomi och finans gjorde visserligen riskbedömningar av finan-
siella instrument där större förändringar hade inträffat, men dess  
senaste övergripande riskbedömning genomfördes 2004. Den bedöm-
ningen innehöll en utvärdering av verkan av och sannolikheten för 
potentiella risker i fråga om finansförvaltningen och transaktioner på 
finansmarknader. Dessutom införde GD Ekonomi och finans 2004 en 
funktion för riskhantering som bidrog till effektiv hantering av risker samt övervakning på enhets- och verksamhetsnivå. För de risker som 
identifierades vid de ovannämnda bedömningarna framställs riskrap-
porter regelbundet, och möten hålls hela året för övervakning av risk-
exponeringen (se ruta 3 ). Revisionsrätten granskade dessa rapporter 
och noterade att de viktigaste riskerna som är förtecknade nedan  övervakades och att angivna tak per investeringskategori regelbundet 
kontrollerades av generaldirektoratet, som vidtog korrigeringsåtgär-
der när detta ansågs nödvändigt.
Marknadsrisk: den potentiella förlust som kan uppstå genom  a) 
ogynnsamma marknadsrörelser. Den innefattar ränterisken, dvs. 
fluktuationen i ett finansiellt instruments framtida kassaflöde på grund av ändrade marknadsräntor, samt valutarisken, dvs. valuta-
exponering till följd av att ett finansiellt instrument är i en annan 
valuta än euro.
Kreditrisk: den potentiella förlust i en portfölj som kan upp- b) 
stå genom att en motpart inte fullgör sina skyldigheter eller  får sämre kreditvärdighet, till exempel nedgraderas av ett  kreditvärderingsinstitut.
Transaktionsrisk: risken för förluster till följd av interna förfa- c) 
randen och system som inte är ändamålsenliga eller inte fung-
erar som avsett, till följd av mänskliga fel och till följd av yttre händelser.21 Europeiska gemenskapernas 
årsredovisning – Budgetåret 
2007 – Del I – Konsoliderade 
årsredovisningar och konsoliderade rapporter om 
genomförandet av budgeten, 
Avsnitt 7 (Hantering av finansiella 
risker).
Särskild rapport nr 5/2009 – Kommissionens likviditetsförvaltning17
MÄTNING AV RESULTAT SAMT RIKTMÄRKNING
 27.  Ledningen bör övervaka resultatet genom införa system som samlar infor-
mation om genomförandet av de utvalda verksamheterna. I systemen 
bör indikatorer användas för utvärdering av resultaten i förhållande 
till de mål och syften som satts upp22. Vidare är riktmärkning en pro-
cess inom förvaltning som organisationer använder för att utvärdera 
skilda aspekter av sina processer och resultat i förhållande till bästa metoder, varefter de gör justeringar.
 28.  GD Budget har fastställt ett antal indikatorer på hög nivå, kopplade 
till generaldirektoratets finanstransaktioner, som togs med i dess  
månatliga ”tableau de bord” (resultattavla). De avser betalnings-transaktioner (åtminstone en betalningskörning per dag), bankens  
avstämningsprocess (antal oavstämda poster äldre än 30 dagar) samt 
förvaltningen av register med uppgifter om tredje part. Dessa indi-
katorer på hög nivå täcker inte alla områden inom likviditetsförvalt-
ningen, och revisorerna fann inga belägg för att lämpliga riktmärken 
användes.
EXEMPEL PÅ GD EKONOMI OCH FINANS RISKÖVERVAKNING
Kvartalsrapport om risker avseende finansiell verksamhet vid en enhet vid GD Ekonomi 
och finans för det kvartal som slutar den 31 december 2007 (utdrag)
Kaoset på finansmarknaden, som även kallas • subprimekrisen , fortsatte under rapporteringsperio-
den. Den berörda transaktionsenheten och riskhanteringsenheten fortsatte att noggrant övervaka subprimekrisens utveckling under de gångna månaderna för att bedöma dess möjliga effekter 
på likviditetsförvaltningens obligationsportfölj och banktillgodohavanden. Med tanke på kredit-
risken utarbetades en uppdaterad analys av obligationsportföljen och bankmotparterna.
Även koncentrationsrisken övervakas. Det är den risk som uppstår genom en alltför stor andel 
• 
obligationer eller banktillgodohavanden i ett särskilt land, en särskild sektor, ett särskilt instru-
ment eller en särskild transaktionstyp.
Även transaktionsrisken vid finanstransaktioner övervakas. Efterlevnaden av de interna förfaran-• 
dena och standardbestämmelserna granskades och resultaten för kvartalet rapporterades och 
analyserades. Till grund låg granskningen av ett urval värdepapperstransaktioner och insättningar som gjorts under perioden.RUTA 322 Dessa begrepp är 
dokumenterade i kommissionens 
norm nummer 5 för internkontroll: 
”mål och resultatindikatorer”.
Särskild rapport nr 5/2009 – Kommissionens likviditetsförvaltning18
 29.  GD Ekonomi och finans använder ett marknadsindex23 som riktmärke för 
sin resultatöversyn av värdepappersportfölj och likvida medel vid  
Europeiska kol- och stålgemenskapens (EKSG) och garantifonden för åtgärder avseende tredje land. I detta sammanhang fastställdes tole-
ransgränser, och när portföljens faktiska resultat per månad befanns 
vara utanför gränsen vidtog generaldirektoratet åtgärder för justering av portföljen. Riktmärket för resultatöversynen av de övriga portföl-jerna, nämligen penningmarknadsprodukter, till exempel saldon som 
förvaltades av generaldirektoratet, var emellertid under utarbetande 
vid tidpunkten för revisionen.
FÖRVALTNING AV FÖRVALTNINGSKONTON
 30.  Förvaltningskonton inrättas för vissa av EU:s utgiftsprogram inom ramen 
för särskilda avtal som kommissionen ingått, och i vilka ett finansin-
stitut fungerar som kommissionens bemyndigade ombud. Med andra 
ord öppnas kontona hos ett finansinstitut för att det ska förvalta  
medel direkt och göra betalningar för kommissionen. Medel överförs 
från kommissionen till förvaltningskontona för att täcka kommande betalningar. Det totala beloppet på sådana konton uppgick i slutet 
av 2007 till ungefär 970 miljoner euro
24. Den största delen, ungefär 
900 miljoner euro, klassificeras som kortfristiga placeringar och resten 
som avistakonton (se tabell 1 ).
 31.  Revisionsrättens granskning visade att det inte finns några tydliga regler 
för inrättandet av dessa förvaltningskonton. Vidare finns det ingen klar strategi för att optimera den ränta som kontona genererar. Av revisionen framgick att villkoren i de avtal som ingåtts med finansin-
stituten skiljer sig åt. Detta kan medföra att avkastningen från dessa konton varierar betydligt
25. Det bör emellertid noteras att variatio-
nerna delvis kan förklaras genom olika rättsliga grunder, betalnings-
frekvenser och förfallotider.
 32.  Det finns ingen övergripande övervakning av förvaltningen av de medel 
som finns hos finansinstituten. GD Ekonomi och finans har den nöd-
vändiga sakkunskapen och systemen för att säkerställa en effektiv  
överblick. GD Ekonomi och finans erbjöd de sex berörda generaldirek-
toraten26 sina kapitalförvaltningstjänster i juli 2007. Det resulterade 
i att avtal undertecknades mellan GD Ekonomi och finans och två  andra generaldirektorat.23 iBoxx Index publiceras av 
”Deutsche Börse AG” på grundval 
av priser från många leverantörer. Enligt GD Ekonomi och finans 
utgör det en marknadsstandard.
24 Av detta belopp gäller 720 
miljoner euro särskilda avtal som 
kommissionens generaldirektorat 
ingått med Europeiska investeringsbanken (EIB) och 
Europeiska investeringsfonden 
(EIF).
25 Olika regler tillämpas till 
exempel för beräkning av 
räntan i de avtal som ingåtts mellan kommissionen och EIB 
om riskkapitalkontona och 
räntesubventionerna jämfört med 
dem som används för faciliteten 
för investering och partnerskap för Europa-Medelhavsområdet 
(Femip). Revisionsrätten 
beräknade att de ränteintäkter 
som genererats fram till slutet av 
2006 på Femip-kontona skulle ha 
varit ungefär 0,8 miljoner euro 
högre om räntemetoden för riskkapitalkontona och 
räntesubventionerna använts.
26 EuropeAid, GD Utvidgning, GD 
Forskning, GD Regionalpolitik, GD Yttre förbindelser och GD Bistånd.
Särskild rapport nr 5/2009 – Kommissionens likviditetsförvaltning19
ETT URVAL AV STATISTISKA UPPGIFTER 
OM BETALNINGSPROCESSEN
2007 2006
Antal betalningar behandlade av GD 
Budget1 570 576 1 508 983
Antal betalningar behandlade av GD 
Ekonomi och fi  nans1 485 1 577
Valideringar av uppgifter om 
bankkonto71 879 60 637
Ändringar av uppgifter om bankkonto 31 703 18 227
Valideringar av uppgifter om tredje 
part56 864 14 551
Volymen ändringar av uppgifter om 
tredje part17 598 18 796
Källa : Europeiska revisionsrätten, på grundval av uppgifter från kommissionen.TABELL 2FÖRVALTNING AV BÖTER
 33.  Kommissionen ålägger medlemsstater och företag böter om de bryter 
mot konkurrensreglerna. Bötesbelopp som betalas till kommissio-
nen under en pågående tvist finns preliminärt på särskilda konton  hos affärsbanker, och medlen kan inte användas för att finansiera  annan gemenskapsverksamhet
27. Volymen bötesbelopp som hålls som 
bundna likvida medel har ökat betydligt, från 2,9 miljarder euro den 
31 december 2006 till 5 miljarder euro den 31 december 2007.
 34.  Vissa informella riktlinjer har utarbetats och följs, men någon tydlig 
policy för behandling av bötesbeloppen har inte fastställts. I riktlin-jerna hanterade GD Budget riskexponeringen genom att ange lägsta godtagbara kreditbetyg enligt Moodys eller motsvarande och genom att begränsa sin exponering mot varje affärsbank (se punkt 23). Trots 
ovanstående behöver risken med att hålla så stora belopp på särskilda 
transaktionskonton hos affärsbanker ändå hanteras på ändamålsenligt 
sätt. Vid tidpunkten för revisionen sökte GD Budget och GD Ekonomi 
och finans efter den optimala lösningen på problemet med förvalt-ningen av dessa betydande medel i syfte att minimera förlustrisken 
och samtidigt få en skälig avkastning.27 Kommissionen har konton hos 
följande sex banker: Fortis, BBVA, 
ING Belgien, KBC, ING NL och 
CITIBANK.
Särskild rapport nr 5/2009 – Kommissionens likviditetsförvaltning20
BETALNINGSPROCESSEN OCH FÖRVALTNINGEN 
AV BANKKONTON
 35.  Ett betydande antal finanstransaktioner genomförs och behandlas varje 
år av de båda generaldirektoraten (se tabell 2 ). Revisionsrätten gran-
skade centrala internkontroller av hur de berörda enheterna verk-ställde betalningsprocessen, till exempel åtskillnad mellan funktioner, tredjepartsvalidering, åtkomsträtt och undantagsrapportering. Inga 
betydande brister noterades. Internkontrollerna fungerade överlag effektivt vid både GD Budget och GD Ekonomi och finans.
 36.  Innan en betalning kan behandlas måste en fil med uppgifter om tredje 
part införas i kommissionens datoriserade redovisningssystem med bankuppgifter och uppgifter om mottagarens identitet. Under 2006 
förekom en betydande försening på fyra till sex veckor av behand-
lingen av önskemål om att uppgifter om tredje part skulle införas eller 
ändras. GD Budget hade fått bukt med detta problem 2007 genom att 
öka personalantalet vid den berörda enheten.
 37.  Kommissionen har även infört förfaranden för att se till att
de transaktioner som behandlas av affärsbanker på kommissio- a) 
nens konton regelbundet avstäms mot motsvarande transaktio-
ner i kommissionens redovisningssystem för att identifiera och  åtgärda eventuella avvikelser,
bankränta och avgifter kontrolleras regelbundet för att säkerställa b) 
att de belopp som mottas och utbetalas är korrekta,
valutatransaktioner behandlas noggrant c) 
28.
 38.  Revisionsrätten granskade hur de ovannämnda förfarandena tillämpa-
des. Inga betydande brister noterades och de befintliga förfarandena var fullgoda och fungerade överlag väl vid både GD Budget och GD Ekonomi och finans. En valutapolicy antogs emellertid inte formellt av GD Budget förrän i februari 2008.28 Exempel på transaktioner 
i utländsk valuta: i) Bankkonton 
i andra valutor än euro för att 
verkställa betalningar med dessa 
valutor; beroende på behoven 
överförs medel till dessa konton från konton i euro. ii) Egna medel 
som betalas av medlemsstaterna 
i andra valutor än euro 
konverteras till euro beroende på 
likviditetsbehovet.
Särskild rapport nr 5/2009 – Kommissionens likviditetsförvaltning21
PERSONAL
 39.  Både GD Budget och GD Ekonomi och finans tillämpar kommissionens 
standardförfaranden inom personalpolitiken. Förfarandena omfat-
tar rekrytering, bedömning och rörlighet för personalmedlemmar  som sysslar med likviditetsförvaltning. Revisionsrättens granskning bekräftade att lämpliga arbetsbeskrivningar hade utarbetats och  
att de anställda har fullgoda kvalifikationer och tillräcklig tidigare 
erfarenhet för de uppgifter som deras befattning innebär. GD Bud-gets enhet som ansvarar för likviditetsförvaltning fungerar med ett 
litet antal mycket erfarna anställda. Den låga personalomsättningen 
under senare år har lett till en relativt stabil arbetsmiljö. Om nyckel-
personer skulle lämna enheten med kort varsel finns det emellertid 
med tanke på bristen på dokumentation om vissa av förfarandena  (se punkterna 16 och 18) en avsevärd risk för bristande kontinuitet i verksamheten vilket kan inverka på förvaltningen och kontrollen av kommissionens finansverksamhet.
Särskild rapport nr 5/2009 – Kommissionens likviditetsförvaltning22
SLUTSATSER OCH 
REKOMMENDATIONER
IAKTTAR KOMMISSIONEN DE REGLER 
OCH FÖRORDNINGAR SOM ÄR TILLÄMPLIGA 
PÅ LIKVIDITETSFÖRVALTNING?
 40.  Kommissionen iakttog överlag de viktigaste bestämmelserna i förord-
ningen om gemenskapernas egna medel och i budgetförordningens genomförandebestämmelser (punkterna 13 och 14).
 41.  Kommissionen har inrättat tillförlitliga och ändamålsenliga förfaranden 
för likviditetsbudgetering, som garanterar att den förfogar över till-
räckliga medel för att täcka behoven av likvida medel för genomfö-
randet av budgeten (punkt 17).
 42.  En följd av att förordningen om gemenskapernas egna medel föreskriver 
att överföringar av egna medel till de konton som öppnats av med-
lemsstaterna i kommissionens namn ska baseras på budgetanslag blir 
att betydande saldon ackumuleras under det andra halvåret. Eftersom förfarandet med ändringsbudget tar avsevärd tid, frigörs inte över-
skottsmedel för medlemsstaterna så snabbt som skulle kunna vara  
möjligt (punkt 15).
 43.  Tillämpningen av kommissionens förfaranden vars syfte är
att överföra medel mellan medlemsstaternas konton för egna  a) 
medel,
att under årets första månader fastställa behovet av en förtida  b) 
infordran av egna medel för att täcka betalningar,
  hade inte dokumenterats tillräckligt och inte heller uppdaterats nyligen. 
De beräkningar som användes för överföring av medel mellan med-lemsstaternas konton för egna medel kontrollerades inte i efterhand med avseende på om de var korrekta (punkterna 15–18).
REKOMMENDATIONER
Kommissionen bör analysera hur det nuvarande systemet med kon- • 
ton för egna medel fungerar, för att minska saldona på dessa konton 
under det andra halvåret.
Kommissionen bör bättre dokumentera sina förfaranden för likvi- • 
ditetsbudgetering och kontrollera att de beräkningar som används 
för överföringar av medlemsstaternas egna medel är korrekta.
Särskild rapport nr 5/2009 – Kommissionens likviditetsförvaltning23
HAR KOMMISSIONEN INFÖRT SYSTEM 
FÖR INTERNKONTROLL SOM SÄKERSTÄLLER 
SUND LIKVIDITETSFÖRVALTNING?
 44.  Förfarandena för internkontroll av verkställandet av betalningar och av 
bankkonton var överlag ändamålsenliga. I motsats till vid GD Eko-nomi och finans påträffades vid GD Budget ingen dokumentation  som visade på aktiv hantering och övervakning av de risker som är 
förenade med finansverksamhet, och GD Budget fastställde inte heller förfaranden för att bedöma alla aspekter av resultatet av verksamhe-
ten (punkterna 24–29 och 35–38).
 45.  Till följd av kommissionens beslut att dela upp likviditetsförvaltningen 
mellan GD Ekonomi och finans och GD Budget hade ingen enhet det övergripande ansvaret för kommissionens likviditetsförvaltning. Sam-ordningen mellan de båda generaldirektoraten var bristfällig, på ett område där det är nödvändigt med en gemensam syn på frågor som riskhantering och kontroll. Detta ledde till en situation där taket för kapital på konton hos affärsbanker fastställdes av de berörda gene-raldirektoraten utan hänsyn till kommissionens totala riskexponering 
mot varje affärsbank (punkterna 21–23).
 46.  Inga tydliga regler för inrättande av förvaltningskonton var fastställda 
och det fanns inte heller någon fullständig översikt över alla medel hos finansinstituten. Därmed fanns det ingen garanti för att optimala 
ränteinkomster genererades (punkterna 30–32).
 47.  Värdet av preliminärt insamlade bötesbelopp som finns på transak-
tionskonton hos affärsbanker har mer än fördubblats under senare 
år och uppgår nu till 5 miljarder euro. Genom detta tillvägagångssätt 
exponeras kommissionen för förlustrisk vid eventuella bankkonkur-ser. Något optimalt tillvägagångssätt för att bättre hantera de risker som det innebär att ha beloppen på dessa konton har inte fastställts (punkterna 33 och 34).
Särskild rapport nr 5/2009 – Kommissionens likviditetsförvaltning24
REKOMMENDATIONER
Kommissionen bör inrätta förfaranden för att förbättra tillsynen  • 
över sin likviditetsförvaltning och öka samordningen mellan de  
båda berörda generaldirektoraten.
Inom likviditetsförvaltningen bör GD Budget förbättra dokumentatio- • 
nen av sin riskhantering och räckvidden av sin resultatmätning.En enhetlig policy och fullgoda riktlinjer bör införas för öppnan-
• 
det av förvaltningskonton och för förvaltningen av kommissionens 
medel på sådana konton.
Kommissionen bör sträva efter att så snart som möjligt nå resultat • 
i sitt sökande efter den optimala lösningen för hur preliminärt  
erlagda böter ska behandlas.
  Denna rapport har antagits av revisionsrätten vid dess sammanträde 
i Luxemburg den 30 april 2009.
För revisionsrätten
För revisi onsrätten
Vítor Manuel da Silva Caldeira
Ordförande
KOMMISSIONENS 
SVAR
Särskild rapport nr 5/2009 – Kommissionens likviditetsförvaltning25
KOMMISSIONENS SVAR
SAMMANFATTNING
V.
Tredje strecksatsen.
Förfarandena för att minimera saldona på  
kontona i affärsbankerna och överföra över-skottsmedlen till kontona för egna medel är formellt dokumenterade och kompletteras  
av utförliga steg för steg-anvisningar.
Fjärde strecksatsen.
Kommissionen är bunden av bestämmelserna 
i rådets förordning om genomförande av  
beslutet om systemet för Europeiska gemen-
skapernas egna medel. Enligt bestämmel-serna i förordningen ska varje medlemsstat månatligen kreditera de konton för egna  medel som den öppnat i kommissionens  
namn med en tolftedel av de belopp som  
redovisas i budgeten. Se även kommissio-
nens svar på punkt 15 i rapporten.
Femte strecksatsen.
I den översikt över riskerna i kommissio-
nens finansförvaltning (i GD Budget) som  
ingår i kommissionens årsredovisning ges  
en tydlig, utförlig sammanfattning av de ris-
ker som kommissionen exponeras för, hur  
dessa risker hanteras och vilka åtgärder som införts för att kontrollera, minimera eller  
neutralisera riskerna. I översikten hänvisas till förfaranden som omfattar åtgärder för  att kontrollera eller begränsa transaktions-
risker och finansiella risker. Dessa befintliga förfaranden kommer (med korshänvisningar) 
att införas i ett enda, formellt GD Budget-
dokument.
De indikatorer som tas med i GD Budgets  
”tableau de bord” är de mest relevanta för generaldirektoratets finanstransaktioner.  De är viktiga indikatorer på generaldirek-toratets resultat. De följs regelbundet och  resultatet i förhållande till indikatorerna  utvärderas. Om resultatet är dåligt, vidtas  
lämpliga korrigeringsåtgärder.
Se även kommissionens svar på punkterna  
25 och 28 i rapporten.
KOMMISSIONENS 
SVAR
Särskild rapport nr 5/2009 – Kommissionens likviditetsförvaltning26
Sjätte strecksatsen.
Kommissionen kommer att förbättra till-
synen över de olika verksamheterna i dess  likviditetsförvaltning. Genom uppdelningen 
av uppgifter mellan de båda berörda gene-
raldirektoraten begränsas behovet av omfat-tande samordning.
Att det används olika metoder för att  
begränsa riskerna beror på att de uppgifter som utförs skiljer sig åt. Tak för nostrokonton 
som är avsedda för dagliga likviditetstrans-
aktioner men som vanligtvis inte innehåller 
stora belopp under någon längre tid kan inte 
fastställas på samma sätt som tak för kon-ton hos banker där pengar placeras under  en längre tid.
Se även kommissionens svar på punkterna  
22 och 23 i rapporten.
Sjunde strecksatsen.
Systemet för hantering av preliminärt inkas-
serade böter var föremål för en översyn  
under 2008. Det huvudsakliga syftet med  
översynen var att förbättra systemets säker-
het. GD Budget lade i början av 2009 fram ett förslag till kommissionsbeslut i frågan.
VI.
Första strecksatsen.Kommissionen omarbetade sina förfaranden 
för likviditetsrapportering och likviditets-
budgetering i slutet av 2008 i samband med en översyn av de berörda rapporteringsverk-
tygen. En uppdaterad, enhetlig version av  
förfarandena – omfattande mer ingående  
uppgifter om likviditetsbudgeteringsdelen – kommer att antas efter utgången av första kvartalet 2009.Andra strecksatsen.
Det nuvarande systemet med konton för  
egna medel som primärt är avsedda att  motta inbetalningar av egna medel är kopp-
lat till det genom rådets beslut 2000/597/EG, 
Euratom och rådets förordning (EG, Euratom) nr 1150/2000 om genomförande av beslutet inrättade systemet för Europeiska gemen-
skapernas egna medel, vilket kommissio-
nen är skyldig att tillämpa. Rådet antog år 2007 ett nytt beslut om systemet för Euro-
peiska gemenskapernas egna medel, beslut 
2007/436/EG, Euratom. Rådet antog nyligen 
också en förordning
1 om ändring av rådets 
förordning (EG, Euratom) nr 1150/2000. Var-ken genom det nya beslutet eller genom änd-ringsförordningen införs några väsentliga  ändringar av systemet med konton för egna 
medel och inbetalningar av sådana medel.  
Detta antyder att rådet är tillfreds med hur 
det nuvarande systemet fungerar.
Tredje strecksatsen.
Det kommer att hållas möten mer regelbun-
det mellan de båda berörda generaldirekto-
raten för utbyte av information om risker och 
för utbyte av erfarenheter och bästa metoder 
i fråga om likviditetsförvaltning och kapital-
förvaltning på kommissionsnivå.
Fjärde strecksatsen.
I den översikt över riskerna i kommissio-nens finansförvaltning (i GD Budget) som  ingår i kommissionens årsredovisning ges  en tydlig, utförlig sammanfattning av de ris-ker som kommissionen exponeras för, hur  dessa risker hanteras och vilka åtgärder som införts för att kontrollera, minimera eller  neutralisera riskerna. I översikten hänvisas till förfaranden som omfattar åtgärder för  att kontrollera eller begränsa transaktions-risker och finansiella risker. Dessa befintliga förfaranden kommer (med korshänvisningar) att införas i ett enda, formellt GD Budget-dokument.
1 Rådets förordning (EG, Euratom) nr 105/2009 (EUT L 36, 
5.2.2009, s. 1).
KOMMISSIONENS 
SVAR
Särskild rapport nr 5/2009 – Kommissionens likviditetsförvaltning27
De indikatorer som tas med i GD Budgets  
”tableau de bord” är de mest relevanta för 
generaldirektoratets finanstransaktioner.  De är viktiga indikatorer på generaldirek-toratets resultat. De följs regelbundet och  
resultatet i förhållande till indikatorerna  
utvärderas. Om resultatet är dåligt, vidtas  lämpliga korrigeringsåtgärder.
Femte strecksatsen.
Kommissionen ser med hjälp av en rad åtgär-
der till att riskerna i det nuvarande syste-met för hantering av preliminärt inkasserade 
böter minimeras. Dessa åtgärder omfattar  
krav på att affärsbankerna ska ha ett visst  
minimikreditbetyg, tak för exponeringen per 
bank och möjligheter att när som helst flytta 
medel med omedelbar verkan. Situationen  
följs upp regelbundet, i det rådande finan-siella sammanhanget dagligen.
Systemet för hantering av preliminärt inkas-
serade böter var föremål för översyn under 
2008. Det huvudsakliga syftet med översy-nen var att förbättra systemets säkerhet. GD 
Budget lade i början av 2009 fram ett förslag till kommissionsbeslut i frågan. Se även kom-missionens svar på punkt 34 i rapporten.INLEDNING
3.
Det totala saldot den 31 december 2007 på 
kontona (19 miljarder euro) omfattade 5,9  
miljarder euro2 som återbetalades till med-
lemsstaterna den första arbetsdagen 2008. Det omfattade också belopp som erhållits  från preliminär inbetalning av böter i kon-
kurrensärenden (5,0 miljarder euro
3), från  
”inkomster avsatta för särskilda ändamål”  (3,4 miljarder euro
4) och från andra källor  
(1,6 miljarder euro), vilka inte kan betalas ut 
till medlemsstaterna. Av restsaldot behölls 
ytterligare 1,2 miljarder euro5 för att täcka 
betalningsbemyndiganden som fördes över 
till 2008, och 1,5 miljarder euro6 återgick till 
medlemsstaterna 2008 genom avdrag från  
de belopp som de annars skulle ha betalat 
in för det året.
5.
Kommissionen anser att definitionen av lik-
viditetsförvaltning i budgetförordningen är 
inriktad på den vanliga budgetära likvidi-
tetsförvaltningen och inte omfattar kapital-
förvaltning. Kapitalförvaltning behandlas  separat.
8.
I det relevanta kommissionsbeslutet om  finansförvaltning när det gäller verksamhe-ter utanför budgeten anges att GD Ekonomi 
och finans ska ha ansvaret för gemenska-pernas upplåning och utlåning, för investe-
ring av medel och för förvaltning av likvida 
medel för verksamheter utanför budgeten. 
GD Budget har ansvaret för sådana likvi-ditetstransaktioner som hör samman med  genomförandet av EU:s budget.
2 Se Europeiska gemenskapernas årsredovisning 
budgetåret 2007, del I (en. volume I ), del I, avsnitt E, 
förklarande anmärkning 2.11.1.
3 Se Europeiska gemenskapernas årsredovisning 
budgetåret 2007, del I (en. volume I ), del I, avsnitt E, 
förklarande anmärkning 2.11.2.
4 Se Europeiska gemenskapernas årsredovisning budgetåret 
2007, del I (en. volume I ), del II, avsnitt A, tabell 7, kolumn 
9.
5 Se Europeiska gemenskapernas årsredovisning budgetåret 
2007, del I (en. volume I ), del II, avsnitt A, tabell 7, 
kolumnerna 7 och 8.
6 Se Europeiska gemenskapernas årsredovisning budgetåret 
2007, del I (en. volume I ), del II, avsnitt A, tabell 1.
KOMMISSIONENS 
SVAR
Särskild rapport nr 5/2009 – Kommissionens likviditetsförvaltning28
På grundval av det ovan nämnda kommis-
sionsbeslutet måste det göras åtskillnad  mellan den likviditetsfunktion som handhas 
av GD Budget, å ena sidan, och den kapi-
talförvaltningsfunktion som handhas av GD 
Ekonomi och finans, å andra sidan. För var och en av dessa funktioner har ansvaret tyd-ligt tilldelats en enda central avdelning.
DE VIKTIGASTE IAKTTAGELSERNA
15.
Kommissionen är bunden av bestämmelserna i rådets förordning om genomförande av  
beslutet om systemet för Europeiska gemen-
skapernas egna medel. Enligt bestämmel-
serna i förordningen ska varje medlemsstat 
månatligen kreditera de konton för egna  
medel som den öppnat i kommissionens  
namn med en tolftedel av de belopp som  redovisas i budgeten. Sedan 2005 har kom-
missionen dock i slutet av oktober för bud-
getmyndigheten lagt fram ett förslag till  
ändringsbudget om uppdatering av bud-
geten i förhållande till prognoserna över  inkomster och utgifter. Ändringsbudge-tarna har i regel förutsett budgetöverskot-tet i slutet av budgetåret i fråga och lett  
till minskning av medlemsstaternas bidrag 
till gemenskapernas egna medel. Revi-
sionsrätten har faktiskt givit uttryck för sin 
uppskattning av kommissionens goda bud-getförvaltning. I punkt 3.4 i revisionsrät-
tens årsrapport om budgetgenomförandet  
för budgetåret 2007 anges följande: ”Denna 
minskning av anslagen för betalningar är ett 
tecken på en god budgetförvaltning, efter-
som det visar kapaciteten att reagera på för-
ändringar och innebär att budgetöverskottet minskar (vilket betyder att egna medel kan 
betalas tillbaka till medlemsstaterna)”.16.
Kommissionens (GD Budgets) likviditets-
budgetering är ändamålsenlig. Det i artikel 58 i genomförandebestämmelserna angivna 
målet för likviditetsbudgeteringen har all-
tid uppnåtts: det har aldrig hänt att det på 
grund av felaktig likviditetsbudgetering sak-nats tillräckliga medel för att täcka beho-vet av likvida medel för genomförandet av budgeten.
Kommissionen omarbetade sina förfaranden 
för likviditetsrapportering och likviditets-
budgetering i slutet av 2008 i samband med 
en översyn av de berörda rapporteringsverk-tygen. En uppdaterad, enhetlig version av  
förfarandena – omfattande mer ingående  
uppgifter om likviditetsbudgeteringsdelen – 
kommer att antas efter utgången av första 
kvartalet 2009.
18.
Kommissionen önskar påpeka att förfaran-
det för likviditetsbudgetering är formellt  
dokumenterat, har offentliggjorts och kom-
pletteras av en uppsättning steg för steg-
anvisningar. De beräkningar som används  görs med största möjliga noggrannhet. Kom-missionen anser att det gällande förfarandet inte har några väsentliga konsekvenser vare 
sig för likviditetsförvaltningen totalt sett  
eller för en korrekt tillämpning av förord-
ningen om gemenskapernas egna medel.
19.
Kommissionen väljer ut alla sina ”husban-
ker” genom ett offentligt anbudsförfarande. 
Dessa husbanker är belägna i EU och används 
för att verkställa betalningar som godkänts 
av kommissionens centrala avdelningar.
Det hade varit i stort omöjligt att tillämpa 
ett offentligt anbudsförfarande för att öppna 
ett enda avistakonto ( current account ) i vart 
och ett av de ungefär 150 länder där för-
skottskonton upprättats, och det skulle vara 
ineffektivt att göra detta. Förskottskontona 
används för betalning av små belopp och  saldona på kontona är mycket låga. Kontona 
fylls på med jämna mellanrum, men bara upp till den nivå som krävs för de betalningar  som görs från kontona.
KOMMISSIONENS 
SVAR
Särskild rapport nr 5/2009 – Kommissionens likviditetsförvaltning29
En bank där ett förskottskonto ska hållas  
väljs, där så är möjligt och lämpligt med  hänsyn till den lokala bankmiljön, ut på  
grundval av en undersökning av de lokala  
bankerna som utförs under överinseende av 
förskottskontoinnehavaren.
Kommissionen kommer att följa upp revi-
sionsrättens iakttagelser genom att bättre  dokumentera det urvalsförfarande som följs 
i varje enskilt fall.
20.
Det görs tydlig åtskillnad mellan olika funk-tioner i den berörda enheten (C1) inom GD 
Budget, t.ex. mellan likviditetsförvaltning  
och avstämning av bankkonton. Denna  
åtskillnad återspeglas i enhetens struktur.  
Det finns tre gruppledare i enheten:
En som svarar för avstämning/förskotts- –
konton.
En som svarar för likviditetsförvaltning. –
En som svarar för register (filer) med   –
uppgifter om tredjeparter.
Alla delegeringar anges skriftligen av räken-
skapsföraren och hålls uppdaterade. I dele-geringarna anges de specifika uppgifter som delegerats.
Delegeringarna står i överensstämmelse  
med varje persons arbetsbeskrivning och  med enhetens uppgifter. Åtskillnaden mel-
lan olika funktioner i enheten framgår av  
organisationsschemat.
It-systemet är det viktigaste kontrollredska-
pet, eftersom åtskillnaden mellan funktio-
ner (särskilt mellan betalningskörningar och avstämningar) är tryggad.
Riskbedömningar görs och ändamålsenliga 
övervakningsåtgärder är för handen.På grundval av det som anges ovan har man 
kommit fram till att endast den gruppledare som svarar för likviditetsförvaltningen bör 
anses inneha en känslig befattning.
21.
I stora organisationer i den offentliga sektorn 
(såsom medlemsstaternas statsförvaltningar) 
hanteras skuld- och kapitalförvaltning res-pektive inbetalningar till och utbetalningar 
från budgeten av skilda enheter. Kommis-
sionen har på samma sätt funnit en effektiv 
uppdelning av uppgifter mellan GD Budget 
och GD Ekonomi och finans.
22.
De uppgifter som handhas av lividitetsför-
valtningen inom GD Budget (inbetalningar 
till och utbetalningar från budgeten) och de 
uppgifter som handhas av GD Ekonomi och 
finans (upplåning och utlåning, investering av medel och förvaltning av likvida medel  
för verksamheter utanför budgeten) skiljer 
sig åt, vilket motiverar olika förhållnings-
sätt till sådana frågor som riskhantering och 
kontroll.
23.
Att det används olika metoder för att fast-
ställa taken och begränsa riskerna beror på 
att de uppgifter som utförs skiljer sig åt. Tak 
för nostrokonton som är avsedda för dagliga 
likviditetstransaktioner men som vanligtvis inte innehåller stora belopp under någon  
längre tid kan inte fastställas på samma sätt 
som tak för konton hos banker där pengar  
placeras under en längre tid.
Med undantag av kontona för preliminärt  
inkasserade böter (om hanteringen av dessa böter, se kommissionens svar på punkt 34  
i rapporten) är de belopp som GD Budget  
har på avistakonton hos enskilda affärsban-
ker dessutom så begränsade att riskerna  
för kommissionen inte skulle öka väsentligt 
även om GD Ekonomi och finans använde sig 
av samma banker.
KOMMISSIONENS 
SVAR
Särskild rapport nr 5/2009 – Kommissionens likviditetsförvaltning30
25.
I den översikt över riskerna i kommissionens 
finansförvaltning (i GD Budget) som revi-sionsrätten hänvisar till i sina iakttagelser  
redovisas tydligt vilka risker kommissionen 
exponeras för, hur dessa risker hanteras och 
vilka åtgärder som införts för att kontrol-lera, minimera eller neutralisera riskerna.  I översikten hänvisas till förfaranden som  omfattar åtgärder för att kontrollera eller  
begränsa transaktionsrisker och finansiella 
risker. Dessa befintliga förfaranden kommer 
(med korshänvisningar) att införas i ett enda, 
formellt GD Budget-dokument.
26.
En riskbedömning för samtliga verksam-
hetsområden för GD Ekonomi och finans  
genomfördes 2004. Därefter gjordes kom-
pletterande riskbedömningar för verksam-
heter där större förändringar inträffat. Med 
tanke på att GD Ekonomi och finans verksam-heter är av rätt stabil karaktär anser kom-
missionen att denna riskbedömningsprocess 
är adekvat. I slutet av 2008 genomfördes  
ytterligare en riskbedömning för samtliga  
verksamhetsområden för GD Ekonomi och  finans.
De viktigaste finansiella riskerna övervakas 
noga under årets lopp (jfr revisionsrättens 
exempel i ruta 3 i rapporten).
28.
De indikatorer som tas med i GD Budgets  
”tableau de bord” är de mest relevanta för 
generaldirektoratets finanstransaktioner.  
De är viktiga indikatorer på generaldirek-
toratets resultat. De följs regelbundet och  
resultatet i förhållande till indikatorerna  
utvärderas. Om resultatet är dåligt, vidtas  lämpliga korrigeringsåtgärder.
I lividitetsförvaltningen inom GD Budget  
fastläggs specifika mål för de enskilda  
gruppmedlemmarna. Dessa mål används  
för att bedöma medlemmarnas resultat. De 
flesta målen är i form av resultatindikatorer. De gör det möjligt för ledningen att på ett 
objektivt sätt bedöma och mäta individuella resultat och lividitetsförvaltningens resultat totalt sett.29.
Riktmärket för resultatöversynen av de  
övriga portföljerna är under utarbetande.  Metoden fastlades i början av 2009 och it-
genomförandet befinner sig i testfasen.
30.
De förvaltningskonton som utanordnare  
öppnar för att de är nödvändiga för genom-
förandet av specifika utgiftsprogram inom  ramen för budgeten har en annan karaktär 
än de bankkonton som räkenskapsföraren  
i enlighet med artikel 59 i genomförandebe-
stämmelserna öppnar för att de är nödvän-
diga för förvaltningen av likvida medel.
Såsom framgår av revisionsrättens rapport 
inrättas förvaltningskonton inom ramen för 
särskilda avtal där ett finansinstitut fungerar 
som kommissionens bemyndigade ombud  
(t.ex. förvaltningsavtal [ fiduciary agree-
ments ] mellan GD Ekonomi och finans och  
finansinstitut).
Betalningar till finansinstitut (såsom Euro-
peiska investeringsbanken [EIB] eller Kre-
ditanstalt für Wiederaufbau [KfW]) bör inte alltid ses som och automatiskt behandlas  som förvaltningstransaktioner ( fiduciary  
transactions ). Finansinstitut kan även agera 
som projektsamordnare, som förmånstagare 
eller som kompletterande givare till en för-
valtningsfond ( trust fund ). Betalningar som 
hör samman med detta måste i så fall van-ligvis ses som förfinansiering. För en korrekt 
klassificering av sådana betalningar krävs  
därför en ingående analys av de underlig-
gande avtalen.
KOMMISSIONENS 
SVAR
Särskild rapport nr 5/2009 – Kommissionens likviditetsförvaltning31
31–32.
Med anledning av en iakttagelse från revi-
sionsrätten företog GD Budget under 2007 två inventeringar (30.9.2007 och 31.12.2007) 
i syfte att säkerställa att uppgifterna i års-
redovisningen om de finansiella tillgång-
arna hos finansinstituten var fullständiga.  Samtliga generaldirektorat medverkade  i inventeringarna. Kontroller gjordes för att undersöka huruvida de svar som generaldi-
rektoraten avgivit stämde överens med års-
redovisningen 2007.
Sådana inventeringar är nu en del av det  
vanliga årliga förfarandet för avslutning av räkenskaperna.
I syfte att ytterligare förbättra situationen 
har kommissionen föreslagit revisionsrätten 
och kommit överens med denna om att ett 
officiellt cirkulär från och med avslutningen 
av räkenskaperna för 2008 ska skickas till  de berörda finansinstituten för att få in kor-
rekta, fullständiga och standardiserade upp-
gifter från dessa om förvaltningskontona.
Såsom nämnts i svaret på punkt 30 i rap-
porten har förvaltningskontona en annan  karaktär än de bankkonton som kommis-sionens räkenskapsförare öppnar i enlighet 
med artikel 59 i genomförandebestämmel-
serna. Vad beträffar de senare kontona finns 
det redan en enhetlig policy. Vad beträffar 
förvaltningskontona kommer kommissionen att göra en mer ingående analys av situa-
tionen i syfte att svara på revisionsrättens 
iakttagelser.
34.
Det nuvarande systemet för hantering av  
preliminärt inkasserade böter är tydligt defi-nierat och grundar sig på ett kommissions-
beslut från 1999. Riktlinjerna för hur böterna 
ska hanteras är anpassade till beslutet. De 
utgör en integrerad del av varje avtal som  
ingås med de banker som används för detta 
ändamål.Systemet för hantering av preliminärt inkas-
serade böter var föremål för en översyn  under 2008. Det huvudsakliga syftet med  
översynen var att förbättra systemets säker-
het. GD Budget lade i början av 2009 fram ett 
förslag till kommissionsbeslut i frågan.
39.
Kommissionen vill först och främst påpeka att alla väsentliga aspekter av alla förfaran-
den som används inom ramen för likviditets-
förvaltningen är formellt dokumenterade.  
Förfarandena kompletteras i många fall av 
utförliga steg för steg-anvisningar.
För alla centrala uppgifter i GD Budgets  
enhet för likviditetsförvaltning finns dess-
utom en eller flera ersättare, för att trygga 
kontinuiteten i verksamheten vid planerad 
eller oplanerad frånvaro.
Kommissionen anser därför att risken för  
bristande kontinuitet i verksamheten ifall  
nyckelpersoner skulle lämna enheten med  
kort varsel är mycket låg.
KOMMISSIONENS 
SVAR
Särskild rapport nr 5/2009 – Kommissionens likviditetsförvaltning32
SLUTSATSER 
OCH REKOMMENDATIONER
42.
Kommissionen är bunden av bestämmelserna 
i rådets förordning om genomförande av  
beslutet om systemet för Europeiska gemen-skapernas egna medel. Enligt bestämmel-serna i förordningen ska varje medlemsstat månatligen kreditera de konton för egna  
medel som den öppnat i kommissionens  
namn med en tolftedel av de belopp som  
redovisas i budgeten. Sedan 2005 har kom-
missionen dock i slutet av oktober för bud-
getmyndigheten lagt fram ett förslag till  ändringsbudget om uppdatering av bud-
geten i förhållande till prognoserna över  
inkomster och utgifter. Ändringsbudge-
tarna har i regel förutsett budgetöverskot-
tet i slutet av budgetåret i fråga och lett till 
en minskning av medlemsstaternas bidrag  
till gemenskapernas egna medel. Revi-sionsrätten har faktiskt givit uttryck för sin 
uppskattning av kommissionens goda bud-
getförvaltning. I punkt 3.4 i revisionsrät-
tens årsrapport om budgetgenomförandet  
för budgetåret 2007 anges följande: ”Denna minskning av anslagen för betalningar är ett tecken på en god budgetförvaltning, efter-som det visar kapaciteten att reagera på för-
ändringar och innebär att budgetöverskottet 
minskar (vilket betyder att egna medel kan 
betalas tillbaka till medlemsstaterna)”.
43.
Vad beträffar revisionsrättens iakttagelse  
i punkt 43 a i rapporten vill kommissionen 
påpeka att förfarandena för att minimera  
saldona på kontona i affärsbankerna och  
överföra överskottsmedlen till kontona för 
egna medel är formellt dokumenterade och kompletteras av utförliga steg för steg-
anvisningar.
Vad beträffar revisionsrättens iakttagelse  
i punkt 43 b vill kommissionen påpeka att  det likviditetsbudgeteringsförfarande som  
används för förtida infordran av egna medel 
samt tillämpningen av detta förfarande är  
dokumenterade. Förfarandet utgör den for-mella grunden för framställningar till med-lemsstaterna om förtida inbetalningar av  
egna medel.Kommissionen omarbetade sina förfaranden 
för likviditetsrapportering och likviditets-
budgetering i slutet av 2008 i samband med en översyn av de berörda rapporteringsverk-tygen. En uppdaterad, enhetlig version av  förfarandena – omfattande mer ingående  
uppgifter om likviditetsbudgeteringsdelen – 
kommer att antas efter utgången av första 
kvartalet 2009.
De beräkningar som används för överföring 
av överskottsmedel tillbaka till kontona för 
egna medel görs med största möjliga nog-
grannhet. Kommissionen anser att det gäl-
lande förfarandet inte har några väsentliga 
konsekvenser vare sig för likviditetsför-
valtningen totalt sett eller för en korrekt  
tillämpning av förordningen om gemenska-pernas egna medel.
Rekommendationer
Första strecksatsen.
Det nuvarande systemet med konton för  egna medel som primärt är avsedda att  motta inbetalningar av egna medel är kopp-lat till det genom rådets beslut 2000/597/EG, 
Euratom och rådets förordning (EG, Euratom) 
nr 1150/2000 om genomförande av beslutet 
inrättade systemet för Europeiska gemen-
skapernas egna medel, vilket kommissio-nen är skyldig att tillämpa. Rådet antog år 
2007 ett nytt beslut om systemet för Euro-
peiska gemenskapernas egna medel, beslut 
2007/436/EG, Euratom. Rådet antog nyligen 
också en förordning
7 om ändring av rådets 
förordning (EG, Euratom) nr 1150/2000. Var-
ken genom det nya beslutet eller genom änd-ringsförordningen införs några väsentliga  
ändringar av systemet med konton för egna 
medel och inbetalningar av sådana medel.  
Detta antyder att rådet är tillfreds med hur 
det nuvarande systemet fungerar.
7 Rådets förordning (EG, Euratom) nr 105/2009 (EUT L 36, 
5.2.2009, s. 1).
KOMMISSIONENS 
SVAR
Särskild rapport nr 5/2009 – Kommissionens likviditetsförvaltning33
Andra strecksatsen.
Kommissionen kommer att bemöda sig om 
att förbättra dokumentationen på detta  område. Den omarbetade sina förfaranden  
för likviditetsrapportering och likviditets-
budgetering i slutet av 2008 i samband med 
en översyn av de berörda rapporteringsverk-tygen. En uppdaterad, enhetlig version av  förfarandena – omfattande mer ingående  uppgifter om likviditetsbudgeteringsdelen – 
kommer att antas efter utgången av första 
kvartalet 2009. Kommissionen tror dock inte 
att kontroller av att de beräkningar som  
används för att utarbeta likviditetsbudge-
tarna är korrekta kommer att ha några större verkningar.
44.
I den översikt över riskerna i kommissio-
nens finansförvaltning (i GD Budget) som  
ingår i kommissionens årsredovisning ges  
en tydlig, utförlig sammanfattning av de ris-ker som kommissionen exponeras för, hur  
dessa risker hanteras och vilka åtgärder som 
införts för att kontrollera, minimera eller  
neutralisera riskerna. I översikten hänvisas 
till förfaranden som omfattar åtgärder för att kontrollera eller begränsa transaktionsrisker och finansiella risker.
Dessa befintliga förfaranden kommer (med 
korshänvisningar) att införas i ett enda, for-
mellt GD Budget-dokument.
De indikatorer som tas med i GD Budgets  
”tableau de bord” är de mest relevanta för 
generaldirektoratets finanstransaktioner.  
De är viktiga indikatorer på generaldirek-
toratets resultat. De följs regelbundet och  
resultatet i förhållande till indikatorerna  
utvärderas. Om resultatet är dåligt, vidtas  lämpliga korrigeringsåtgärder.45.
På grundval av det kommissionsbeslut som 
revisionsrätten hänvisar till måste det göras åtskillnad mellan den likviditetsfunktion som 
handhas av GD Budget, å ena sidan, och den 
kapitalförvaltningsfunktion som handhas av 
GD Ekonomi och finans, å andra sidan. För  var och en av dessa funktioner har ansvaret tydligt tilldelats en enda central avdelning. Se även kommissionens svar på punkt 23  
i rapporten.
46.
Eftersom de medel som deponeras på för-
valtningskonton används för många olika  ändamål, vilket leder till att kassaflödes-
mönstren och deponeringstiderna på kon-
tona skiljer sig åt, är det i praktiken mycket 
svårt att optimera ränteinkomsterna ens  
från de medel som deponerats hos ett visst 
finansinstitut. Se även kommissionens svar 
på punkterna 31 och 32 i rapporten.
47.
Systemet för hantering av preliminärt inkas-
serade böter var föremål för en översyn  
under 2008. Det huvudsakliga syftet med  översynen var att förbättra systemets säker-het. GD Budget lade i början av 2009 fram  ett förslag till kommissionsbeslut i frågan. 
Se även kommissionens svar på punkt 34  
i rapporten.
Rekommendationer
Första strecksatsen.
Kommissionen kommer att förbättra tillsy-
nen över de olika verksamheterna i dess lik-
viditetsförvaltning. Genom uppdelningen av 
uppgifter mellan de båda berörda generaldi-
rektoraten begränsas behovet av omfattande 
samordning. Det kommer att hållas möten  mer regelbundet mellan de båda generaldi-
rektoraten för att utbyta information om ris-
ker och för att utbyta erfarenheter och bästa 
metoder i fråga om likviditetsförvaltning och 
kapitalförvaltning på kommissionsnivå.
KOMMISSIONENS 
SVAR
Särskild rapport nr 5/2009 – Kommissionens likviditetsförvaltning34
Andra strecksatsen.
I den översikt över riskerna i kommissio-nens finansförvaltning (i GD Budget) som  
ingår i kommissionens årsredovisning ges  
en tydlig, utförlig sammanfattning av de ris-ker som kommissionen exponeras för, hur  dessa risker hanteras och vilka åtgärder som 
införts för att kontrollera, minimera eller  
neutralisera riskerna. I översikten hänvisas till förfaranden som omfattar åtgärder för att 
kontrollera eller begränsa transaktionsrisker 
och finansiella risker.
Dessa befintliga förfaranden kommer (med 
korshänvisningar) att införas i ett enda, for-
mellt GD Budget-dokument.
De indikatorer som tas med i GD Budgets  
”tableau de bord” är de mest relevanta för 
generaldirektoratets finanstransaktioner.  
De är viktiga indikatorer på generaldirek-toratets resultat. De följs regelbundet och  
resultatet i förhållande till indikatorerna  
utvärderas. Om resultatet är dåligt, vidtas  
lämpliga korrigeringsåtgärder.
Fjärde strecksatsen.
Systemet för hantering av preliminärt inkas-serade böter var föremål för en översyn  under 2008. Det huvudsakliga syftet med  översynen var att förbättra systemets säker-het. GD Budget lade i början av 2009 fram  
ett förslag till kommissionsbeslut i frågan. Se även kommissionens svar på punkt 34  
i rapporten.
KOMMISSIONENS 
SVAR
Särskild rapport nr 5/2009 – Kommissionens likviditetsförvaltning35
Europeiska revisionsrätten
Särskild rappport nr 5/2009
Kommissionens likviditetsförvaltning
Luxemburg: Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer2009 – 34 s. – 21 x 29,7 cmISBN 978-92-9207-309-1

Var får man tag i EU:s publikationer?
Publikationer för försäljning 
• Via EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).• I bokhandeln. Ange titel, förlag och/eller ISBN-nummer.•  Genom att kontakta ett av våra försäljningsombud. Deras kontaktuppgifter hittar 
du under ”Försäljningsombud” på följande webbadress: http://bookshop.europa.euDu kan också skicka ett fax till följande nummer: +352 2929-42758.
Kostnadsfria publikationer• Via EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).•  Vid Europeiska kommissionens representationskontor och delegationer.
Deras kontaktuppgifter hittar du på följande webbadress: http://ec.europa.euDu kan också skicka ett fax till följande nummer: +352 2929-42758.
I DENNA SÄRSKILDA RAPPORT GRANSKADE REVISIONSRÄTTEN 
KVALITETEN PÅ KOMMISSIONENS LIKVIDITETSFÖRVALTNING  OCH BEDÖMDE OM KOMMISSIONEN IAKTTOG DE  
REGLER OCH FÖRORDNINGAR SOM ÄR TILLÄMPLIGA PÅ  
LIKVIDITETSFÖRVALTNING OCH OM KOMMISSIONEN HADE INFÖRT SYSTEM FÖR INTERNKONTROLL SOM SÄKERSTÄLLER EN SUND LIKVIDITETSFÖRVALTNING. REVISIONSRÄTTENS SLUTSATS VAR ATT KOMMISSIONEN ÖVERLAG IAKTTOG TILLÄMPLIGA BESTÄMMELSER I GEMENSKAPSLAGSTIFTNINGEN, ATT KOMMISSIONEN HADE INFÖRT VÄLBETÄNKTA FÖRFARANDEN FÖR LIKVIDITETSBUDGETERING OCH ATT FÖRFARANDENA FÖR INTERNKONTROLL ÖVERLAG VAR ÄNDAMÅLSENLIGA. REVISIONSRÄTTENS KONSTATERADE EMELLERTID ATT SAMORDNINGEN MELLAN KOMMISSIONENS GENERALDIREKTORAT 
VAD GÄLLER RISKHANTERING OCH KONTROLL VAR BRISTFÄLLIG. DETTA 
LEDDE TILL EN SITUATION DÄR KOMMISSIONEN INTE TOG TILLRÄCKLIG HÄNSYN TILL SIN TOTALA RISKEXPONERING MOT VARJE AFFÄRSBANK. 
REVISIONSRÄTTEN KONSTATERADE OCKSÅ ATT DET FINNS EN ÖKAD 
RISK FÖR FÖRLUSTER NÄR DET GÄLLER PRELIMINÄRT ERLAGDA 
BÖTESBELOPP SOM FINNS PÅ SÄRSKILDA TRANSAKTIONSKONTON.
EUROPEISKA REVISIONSRÄTTENQJ-AB-09-005-SV-C
ISBN 978-92-9207-309-1