MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET OCH EUROPAPARLAMENTET En strategi för tjänster på den inre marknaden

1. Sammandrag

Europeiska rådet i Lissabon anmodade kommissionen att föreslå en övergripande strategi för den inre marknaden för att undanröja hinder för tjänster. Detta meddelande är avsett att inleda en process för att anpassa den inre marknaden till de genomgripande förändringarna av det sätt på vilket tjänster bjuds ut och utnyttjas.

Informationssamhället har blåst nytt liv i tjänstesektorn genom att minska kostnaderna för överföring och inhämtande av information och öka spridningshastigheten för innovation över de nationella gränserna. Det finns därmed en betydligt större potential för gränsöverskridande utbud och efterfrågan på tjänster inom den inre marknaden. Förbättrade villkor för fri rörlighet för tjänster bör kunna frigöra den inre marknadens inneboende dynamik och därmed förbättra konkurrenskraft, tillväxt och skapande av sysselsättning i vår ekonomi.

Syftet är att göra det lika lätt att flytta tjänster över nationella gränser som inom en medlemsstat. I detta meddelande beskrivs ett tillvägagångssätt i två steg för att nå detta mål. För det första kommer kommissionen under de närmaste 12 månaderna att påskynda vissa initiativ inom specifika problemområden, samtidigt som den grundligt granskar vilka återstående hinder som föreligger för fri rörlighet för tjänster över nationella gränser. Detta torde stimulera rådet och parlamentet att i början av 2001 nå en överenskommelse om de initiativ som redan planeras.

För det andra kommer kommissionen under 2002 att lägga fram ytterligare ett paket av initiativ och ge medlemsstaterna en exakt tidtabell för att avlägsna eventuella särskilda hinder som identifierats under den granskning som genomförts under de föregående tolv månaderna. Detta paket kommer också att innefatta stödjande åtgärder som inte avser lagstiftning, och specifika eller övergripande harmoniseringsinstrument, tillsammans med ytterligare lagstiftningsåtgärder för att undanröja återstående hinder och förhindra att nya uppstår, samtidigt som en hög skyddsnivå när det gäller mål av allmänt intresse bibehålls.

Kommissionen uppmanar parlamentet och rådet att stödja denna tvåstegsstrategi. Kommissionen välkomnar också kommentarer från alla berörda parter.

2. Behovet av en ny strategi för tjänster på den inre marknaden

Europeiska rådet i Lissabon satte upp ett djärvt mål för Europa: att bli världens mest konkurrenskraftiga och dynamiska kunskapsbaserade ekonomi, med möjlighet till hållbar ekonomisk tillväxt med fler och bättre arbetstillfällen och en högre grad av ekonomisk sammanhållning. För att uppnå detta måste unionen förbättra tjänsteindustrins kvalitet och konkurrenskraft eftersom dessa faktorer kommer att vara avgörande för den europeiska ekonomins fortsatta framgång. Tekniska förändringar gör det absolut nödvändigt att avlägsna alla omotiverade hinder för fri rörlighet för tjänster.

De politiska instrumenten för att göra detta finns redan, genom de konkreta resultat som har nåtts i politiken för den inre marknaden, i synnerhet efter genomförandet av handlingsplanen för den inre marknaden 1997 och strategin för den inre marknaden [1]. Detta meddelande rör samtliga fyra centrala strategiska mål i den strategin, nämligen att höja medborgarnas livskvalitet, att göra gemenskapens marknader för produkter och kapital effektivare, att förbättra företagsvillkoren och att utnyttja den inre marknadens fördelar i en föränderlig värld. Därutöver har erfarenheterna med utvecklingen av den inre marknaden understrukit behovet av att finna rätt balans mellan lagstiftning och andra åtgärder och mellan harmonisering och ömsesidigt erkännande. Föreliggande meddelande läggs fram som en början på en process för att anpassa den inre marknaden till de genomgripande förändringarna av det sätt på vilket tjänster bjuds ut och levereras.

[1] KOM (1999) 624 slutlig, av den 24 november 1999. Se också meddelande till Europeiska rådet 1996 med titeln "Gör arbetsmarknaden en tjänst!" CSE (96)6 slutlig av den 27 november 1996.

Kommissionen uppmanar Europaparlamentet och rådet att stödja denna strategi för tjänster och välkomnar kommentarer från samtliga berörda parter.

Tjänster är drivkraften i den nya ekonomin

Att tjänstesektorn har stor betydelse behöver knappast upprepas. Företagens konkurrensfördelar beror i allt högre grad på om de på ett framgångsrikt sätt kan utforma, hantera och integrera tjänster i sina verksamheter och försäljning. Många tillverkningsföretag erbjuder nu förutom varor även tjänster i syfte att skapa mervärde och skilja ut sig från sina konkurrenter. Effektiv tjänstehandel har sålunda blivit en viktig faktor som driver på konkurrensen. Med hänsyn till hur viktiga tjänster är i hushållens budget, inverkar tillgång till högkvalitativa och effektiva tjänster tydligt på de europeiska medborgarnas livskvalitet. Frågan om det finns omotiverade och onödiga hinder som förhindrar tjänster att köpas eller säljas över gränser är därför av allmänt intresse.

Svagheter på den inre marknaden för tjänster får vittgående följder. Varje företag måste utnyttja andra företags tjänster, som exempelvis redovisningstjänster, finansiella tjänster, juridisk rådgivning och konsulthjälp som insats i den egna verksamheten. Om dessa tjänster inte tillhandahålls på ett effektivt sätt, eller om det finns hinder för att utnyttja dem, blir varje företag, och i slutänden varje enskild medborgare, lidande. [2] Genom att förbättra företagens förutsättningar att erbjuda sina tjänster över gränserna, liksom kundernas möjligheter att utnyttja tjänster, kan vi säkerställa att den inre marknadens inneboende dynamik sprids inom hela EU:s ekonomi.

[2] Betydelsen av detta beroende har analyserats i kommissionens meddelande 1998 om "Företagstjänsternas bidrag till industrins prestationsförmåga - En gemensam politisk ram" KOM(1998) 534 slutlig, av den 21 september 1998.

Informationssamhället har blåst nytt liv i tjänstesektorn ...

Den tekniska revolutionen: Genom att minska kostnaderna för överföring och inhämtande av information, möjliggöra snabbare spridning av innovation, undanröja behovet av närhet och förändra kostnads- och intäktsstrukturer för många tjänsteverksamheter, har informationssamhället skapat potential för större tillväxt och flera arbetstillfällen i hela den europeiska ekonomin. För första gången kan nu många konsumenter och mindre företag direkt delta inom den inre marknaden. Utvecklingen är inte begränsad endast till de verksamheter som bedrivs on-line. Företag erbjuds många möjligheter att skapa innovation inom tjänstesektorn, antingen de använder företagsmodeller on-line eller off-line eller en kombination av de två. I den dynamiska miljö som råder i den nya ekonomin, kommer de flesta företag faktiskt att göra båda delarna. De kommer att använda "bricks and clicks". Det betyder att ett företag kan sluta avtal on-line, men leverera varorna eller tjänsterna fysiskt. Ett litet eller medelstort företag kan börja med investering i fysiska tillgångar för produktion och detaljhandel, för att därefter övergå till verksamheter on-line för att spara kostnader.

Effekten på innovation: Det är en missuppfattning att tro att tjänster karakteriseras av låg produktivitet och låg innovationsnivå. Övergången till en tjänstebaserad ekonomi i Europa har präglats av stark tillväxt och stora tekniska framsteg, vilket visar att den traditionella synen på tjänster behöver uppdateras. Innovation är en ytterst viktig konkurrensfaktor för tjänsteföretag. I synnerhet kunskapsintensiva tjänster (som utveckling av mjukvara, yrkesutbildning och rådgivning) är dynamiska källor till innovation för andra sektorer. Otillräcklig uppmärksamhet har ägnats innovation inom tjänstesektorn, vilket nyligen påtalades av kommissionen i dess meddelande om innovationspolitik [3]. Innovation har fått en ny dimension som ger upphov till nya utmaningar. Allt snabbare informationsspridning tvingar företagen att snabbt kunna skapa innovation, minska kostnader och förbättra sin reaktionshastighet. För att kunna tjäna högre inkomster på innovation under den kortare tid som de har till förfogande för att göra vinst behöver framgångsrika företag snabbare tillgång till geografiskt större marknader. Om gemenskapens företag inte kan få tillträde till större marknader, i synnerhet den inre marknaden, kommer de att ha mindre incitament att investera och konkurrera.

[3] KOM (2000) 567 slutlig, av den 20 september 2000 Innovation i en kunskapsstyrd ekonomi

Effekt på marknadens funktion: På grund av att informationsteknik i allt högre grad utnyttjas för tillhandahållande och utnyttjande av tjänster, driver innovation fram högre standard på tjänsterna och fler skräddarsydda tjänster. Internet gör det exempelvis mycket lättare för konsumenterna att finna de bästa erbjudandena - on-line och off-line - på en geografiskt större marknad. Också tjänster som bara kan levereras lokalt och off-line kommer att påverkas av de tekniska förändringarna, helt enkelt eftersom information om deras pris, kvalitet och tillgänglighet kommer att spridas snabbare och längre än förr. Detta kommer att leda till intensivare konkurrens, och pressa företag att erbjuda tjänster på högre nivå eller skräddarsydda tjänster. Nya tjänster kommer att växa fram, inklusive sådana som inte skulle ha varit livskraftiga på en begränsad lokal, eller ens nationell, marknad. Om företagen inte satsar på innovation, eller kan skapa innovation, genom att samla efterfrågan på geografiskt större marknader, kommer denna strävan att konkurrera med god kvalitet att tvärstanna. Våra medborgare kommer inte att få den tjänstekvalitet de förtjänar. På samma sätt kommer de potentiella vinsterna av en inre marknad för tjänster att ödslas bort om kunderna stöter på hinder för att utnyttja tjänsterna, eller känner tveksamhet inför gränsöverskridande handel.

Effekt på det globala konkurrenstrycket: Informationssamhällets snabba framryckning särskilt i USA har skapat nya konkurrenter till Europas företag. Dessa konkurrenter möter allt lägre hinder för inträde till Europas interna marknader. En fjärdedel av intäkterna inom USA:s stora webbplatser sägs komma från försäljning till kunder i andra länder (många av dem i Europa). Europeiska företag som agerar effektivt inom gemenskapens inre marknad bör sålunda kunna undvika att befinna sig i ständigt underläge i kampen mot denna nya konkurrens.

... och därigenom skapat möjligheter att förbättra livskvaliteten för medborgarna i Europa

Att underlätta gränsöverskridande tjänster är inte endast ekonomiskt nödvändigt för unionen. Ett större antal gränsöverskridande tjänster kommer att ge gemenskapens medborgare och företag större urval och bättre lösningar när det gäller priser, utbud och kvalitet. Genom att hinder undanröjs, konkurrenskraftiga leverantörer stimuleras och konsumenternas betänkligheter elimineras kan tjänstekvaliteten förändras. Detta bör leda till varaktig förbättring av konkurrensmiljön genom att ge fortlöpande stimulans till mer innovation och högre effektivitet. En strategi för tjänster är därför ett viktigt element för att den europeiska ekonomin skall blomstra. En förbättrad inre marknad för tjänster kommer att spela sin roll för att undanröja de hinder som skiljer folken i Europas länder åt, och kommer att ge alla medborgare möjlighet att få del av det bästa unionen har att erbjuda.

Men den nya dynamiken behöver en effektiv inre marknad för tjänster

Europeiska företag och konsumenter tenderar att i första hand utforska vilka möjligheter som finns på nationell nivå och endast därefter välja gränsöverskridande köp/tillhandahållande eller konsumtion. Även om detta förhållande till viss del speglar de kulturella och språkliga skillnader som finns mellan Europas länder, så reflekterar det samtidigt skillnader och uppfattningar av rättslig eller administrativ art.

Gemenskapspolitiken har traditionellt inriktats på viktiga strategiska sektorer, där staterna ofta har infört omfattande reglering för att uppnå särskilda allmänpolitiska mål (exempelvis telekommunikationer och finansiella tjänster). Sådan politik har redan givit betydande fördelar i form av ökat urval för konsumenterna och bättre lönsamhet, och tillfört dessa sektorer ny dynamik, inklusive tjänster av allmänt intresse vilket behandlades i det meddelande som kommissionen nyligen gav ut. [4]

[4] "Tjänster av allmänhetens intresse i Europa", KOM(2000) 580 slutlig av den 20 september 2000

Affärsmodeller exporteras sällan: Framgångsrika företag med vinnande koncept som tillfredsställer kundernas krav och uppnår höga produktivitetsnivåer, bör vara fria att försöka använda sina affärsmetoder (eller affärsmodeller) i hela Europeiska unionen. Idag är det få företag som kan göra detta. Orsaken till detta är redan uppenbar. I tabell 1 identifieras de sex etapperna i affärsprocessen och anges de hinder som kan förekomma i varje etapp.

När ett företag väl har etablerat sig i en medlemsstat, måste det, för att kunna konkurrera och tillhandahålla sina egna tjänster så effektivt som möjligt, använda insatser (som arbetskraft, finansiella tjänster, företagstjänster) och kunna marknadsföra, distribuera, prissätta och sälja sina egna tjänster, allt på ett så effektivt sätt som möjligt. Företaget måste också använda sig av stödtjänster efter försäljningen, för att försäkra sig om att kunderna återvänder och lära sig mer om marknaden för att förbättra sina tjänster.

Tabell 1: Typer av bestämmelser som kan påverka en tjänsteleverantör.

>Plats för tabell>

Sex etapper i affärsprocessen är gemensamma för alla tjänsteföretag inom samtliga ekonomiska. I varje etapp kan hinder uppträda. Skilda bestämmelser gör att den inre marknaden för tjänster blir ytterst fragmenterad och leder till att tjänsteleverantörer inte kan konkurrera lika effektivt på marknaden i en annan medlemsstat som de kan på sina hemmamarknader. Istället för att kunna överföra kostnadsfördelar som vinns genom att samma affärsmodell drivs i större skala inom unionen, måste tjänsteleverantören driva två (eller flera) system. Kostnaden för detta betalas av konsumenterna genom att de får betala ett högre pris. Istället för att konsumenterna ges tillträde till bättre anpassad, mer riktad tjänst erbjuds de en tjänst av lägre kvalitet.

Exempel: Begränsningar för vissa säljfrämjande verksamheter, som särskilda "sista-minuten"-erbjudanden eller särskilda arrangemang för affärsresande, som endast finns i några få medlemsstater, kan avskräcka en resebyrå från att exportera sin affärsmodell till andra länder.

Det allt mer omfattande inbördes samspelet mellan olika aktörer i tjänsteekonomin fördubblar skadan: För att en viss tjänst skall kunna levereras, krävs sannolikt att en annan tjänst används som insats. Ett hinder i en tjänstesektor kan påverka en tjänsteleverantörs hela affärsmodell, så att han väljer att begränsa sig till nationell verksamhet. Hinder har en dominoeffekt från en sektor till en annan. Det är inte bara direkta användare av en tjänst som påverkas av hinder, utan alla användare av andra tjänster i detta "nät" av tjänsteverksamheter påverkas negativt.

Den internationella tjänstehandelns roll för gemenskapen

Europeiska tjänsteindustrier är helt integrerade i världshandeln och är beroende av denna. Gemenskapen är världens största exportör av tjänster och den största investeraren i tjänsteindustrierna. Den står för 26 % av världens export av tjänster (exklusive export inom gemenskapen), jämfört med 24 % för USA och 6 % för Japan. Om det fanns en mer integrerad inre marknad för tjänster skulle detta bidra till att förbättra gemenskapsindustrins internationella konkurrenskraft och ytterligare utveckla dess ledande position i internationell handel. Gemenskapen är samtidigt världens största importör av tjänster och erbjuder också stora marknadsmöjligheter för andra länder som tillhandahåller konkurrenskraftiga tjänster.

3. En strategi för att undanröja hindren

De möjligheter som den nya tjänstedrivna ekonomin erbjuder måste utnyttjas till fullo. Den inre marknaden måste betraktas som den naturliga hemmamarknaden för alla tjänsteleverantörer, särskilt SMF och deras kunder. Tendensen att tänka och agera på nationell nivå först och endast i andra hand överväga gemenskapens bredare marknad måste rättas till. Syftet med denna strategi för tjänster är att börja denna process genom att bygga på fyra grundläggande principer.

1. Den bör vara heltäckande: Den nya strategin bör omfatta samtliga tjänstesektorer och länkarna emellan dem. Det är viktigt att säkerställa att de sektorsåtgärder som nu genomförs (t.ex. telekommunikationer, finansiella tjänster) slutförs så snabbt som möjligt samtidigt som de fortsätter att vara konsekventa och överensstämmer med den övergripande strategin för tjänster. Tillvägagångssättet bör gå längre än att enbart behandla specifika problem i särskilda tjänstesektorer på isolerade punkter i affärsprocessen. Spridda insatser kommer inte att ge den dynamiska ekonomi som vi behöver.

2. Den bör göra gränsöverskridande verksamheter lika lätta att bedriva som verksamhet inom en medlemsstat: En sann inre marknad baserad på effektiv tillämpning av de grundläggande friheter som anges i fördraget, utnyttjande av ömsesidigt erkännande och proportionalitetstestet, måste avlägsna onödiga, och ofta motstridiga, lager av bestämmelser som fungerar som vägspärrar vid gränserna och stryper innovation. Tjänster bör finnas tillgängliga inom hela unionen oavsett gränser. Det bör inte finnas något behov att anpassa tjänsten till omotiverat olika rättsliga och administrativa krav. Tjänsteleverans från Amsterdam till Aten bör vara lika enkel som från Amsterdam till Rotterdam.

3. Den bör tillförsäkra företag och konsumenter säkra vinster av de nya möjligheter som står öppna för dem: En inre marknad för tjänster får inte förbli en pappersprodukt som kunderna inte använder. För att blåsa liv i den nya verkligheten, måste kunderna vara medvetna om den inre marknadens nya möjligheter och hysa förtroende för gränsöverskridande tjänsteleverans. Detta kräver att en hög skyddsnivå i fråga om hälsoskydd och konsumentskydd säkerställs inom hela den inre marknaden och att effektiva system inrättas för att hantera gränsöverskridande klagomål, tvistlösning, gottgörelse och kontroll av att bestämmelserna efterlevs.

4. Den bör följa med i förändringen: Tjänsteekonomin är stadd i kontinuerlig förändring och reagerar på nya impulser. Nationella rättsliga och administrativa krav anpassas hela tiden. Myndigheterna måste hålla lagar och förordningar aktuella men inte på bekostnad av upprättande av nya hinder inom den inre marknaden. Den dynamiska nya tjänsteekonomin kräver en aktiv omvärld.

5. Den bör stå i samklang med politiken på andra områden: Gemenskapens politik på olika områden måste ömsesidigt förstärka varandra. Strategin måste åtföljas av en kraftfull tillämpning av gemenskapens konkurrenspolitik. Kommissionen har därutöver redan åtagit sig att genomföra en allmän och grundlig granskning av bestämmelserna för beskattning av alla tjänster. [5] Andra gemenskapsåtgärder (som exempelvis avser omstrukturering, modernisering och harmonisering av tullförfaranden, och förslag till en ny rättslig ram för elektroniska kommunikationsnät och -tjänster) understryker att EU använder sig av ett heltäckande tillvägagångssätt som kommer att ge en tjänsteekonomi av världsklass. Det föreligger tydlig samverkan mellan gemenskapens politik för tjänster på den inre marknaden och dess externa handelspolitik. Gemenskapen fortsätter ansträngningarna att nå det övergripande målet att inleda en heltäckande handelsrunda som innefattar handelsliberalisering, inrättande av nya bestämmelser, en utvecklingsagenda och behandling av frågor av intresse för den bredare allmänheten. Den förväntade förhandlingsrundan GATS 2000 bör vara heltäckande och resultera i ett djupare och bredare paket av utökade åtaganden om marknadstillträde och nationell behandling från samtliga Världshandelsorganisationens medlemmar. Vi bör sträva efter att stärka GATS disciplin i syfte att säkerställa en öppen och förutsägbar rättsmiljö.

[5] Strategi för en förbättring av mervärdesskattesystemets funktion inom ramen för den inre marknaden, KOM(2000)348 slutlig av den 7 juni 2000.

4. Genomförande av strategin

I detta meddelande beskrivs en strategi i två steg.

Steg 1 Åtgärder under 2001

För det första. Under de kommande tolv månaderna kommer kommissionen att inleda en första omgång åtgärder som innefattar såväl lagstiftning som andra initiativ och som är inriktade på särskilda problemområden. Dessa åtgärder inbegriper initiativ på området för affärskommunikation (särskilt marknadsföring), reglerad yrkesverksamhet, finansiella tjänster och elektronisk handel.

För det andra. Kommissionen kommer därtill att granska befintliga direktiv som hänför sig till fri rörlighet för tjänster.

För det tredje. Ett antal kringåtgärder av annan art än lagstiftning kommer också att läggas fram. Dessa åtgärder kommer att inriktas på att förbättra statistiska uppgifter om tjänster, förbättra tjänsteindustrins färdigheter när det gäller informations- och kommunikationsteknologi samt att förbättra den innovativa förmågan i företag som levererar tjänster till andra företag.

För det fjärde. Rådet och Europaparlamentet anmodas att enas om ett antal viktiga inre marknadsåtgärder som inverkar på tjänster. De innefattar direktivet om marknadsföring på distans av finansiella tjänster, telekommunikationspaketet [6], de två direktiven om offentlig upphandling, direktivet om posttjänster, direktivet om upphovsrätt i Informationssamhället, den uppföljande lagstiftningen beträffande EU:s strategi för finansiell rapportering, direktivet om övertagandebud och ett direktiv om mervärdesskatt för tjänster on-line.

[6] Detta paket består av följande direktivförslag: om ett gemensamt regelverk för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster, KOM(2000)393; om samhällsomfattande tjänster och användares rättigheter avseende elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster KOM(2000)392; om tillträde till och samtrafik mellan elektroniska kommunikationsnät och tillhörande utrustning, KOM(2000)384; om behandling av personuppgifter och skydd för privatlivet inom sektorn för elektronisk kommunikation, KOM(2000)385; om auktorisation för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster, KOM(2000)386. Detta är också ett förslag till beslut om ett regelverk för radiospektrumpolitiken i Europeiska gemenskapen, KOM(2000)407.

Trots dessa fyra målinriktade åtgärder kommer detta inte att vara tillräckligt för att skapa en verklig inre marknad för tjänster vilket beror på det komplicerade nät av kopplingar som finns mellan olika sektorer i ekonomin. Kommissionen måste bana väg för ett gränsöverskridande tillvägagångssätt för fri rörlighet för tjänster i syfte att genomföra detta 2002. För första gången sedan 1962 [7], kommer kommissionen att genomföra en uttömmande och systematisk granskning av de bestående hindren för fri rörlighet för tjänster och de indirekta effekterna av dessa hinder inom olika ekonomiska sektorer.

[7] Det allmänna programmet för avlägsnande av hinder beträffande fri etablering och fritt tillhandahållande av tjänster. EGT 2, 15.1.1962.

Detta kommer att ske genom en heltäckande granskning av de regler och praxis som påverkar var och en av de sex etapperna i företagsprocessen. Analysen innefattar också en bedömning av hur skillnader inom rättslig och administrativ praxis skapar hinder för gränsöverskridande tillhandahållande av tjänster och begränsar export av framgångsrika affärsmodeller i unionen. Denna analys kommer att baseras på den affärsprocess i sex etapper som beskrivits ovan (se också tabell 2). Resultaten av denna heltäckande översyn (som kommer att kompletteras genom ytterligare studier) kommer att läggas fram i en rapport till parlamentet och rådet i början av 2002. Kommissionen kommer då att kunna identifiera centrala områden där överträdelseförfaranden kan behöva inledas eller där befintliga mekanismer för att hjälpa företag och enskilda att utnyttja den inre marknaden (som den internetbaserade "Dialogen med medborgare och företag" [8]) behöver förbättras.

[8] Dialogen med företagen är ett Internetbaserat system som sköts av kommissionen. Genom detta system kan företag som önskar agera över gränserna få information om olika inslag som gäller den inre marknaden (offentlig upphandling, hur man finner en affärspartner, hur man deltar i offentlig upphandling etc.) samtidigt som kommissionen erhåller feedback om vilka problem som företagen stöter på.

Tabell 2: Stegvis genomförande av analysen

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

Steg 2 - Åtgärder för 2002

2001 är ett år för handling och analys. Under det påföljande året kommer ett ytterligare åtgärdspaket att genomföras på basis av denna analys. Dessa initiativ kommer att ha tre grundläggande former: åtgärder för att ta itu med hinder som kan undanröjas genom direkt tillämpning av fördragets principer, andra åtgärder än lagstiftning och slutligen åtgärder som utnyttjar riktad harmonisering för att undanröja hinder.

(i) Hinder som kan undanröjas genom direkt tillämpning av fördragets principer. När så är möjligt bör principerna om fri etablering och fritt tillhandahållande av tjänster tillämpas direkt för att hinder skall undanröjas. Kommissionen kommer att göra en noggrann bedömning av vilka mål av allmänt intresse som eftersträvas med de nationella åtgärderna, och strikt tillämpa proportionalitetstestet på basis av domstolens rättspraxis. Sådana hinder innefattar samtliga åtgärder som är antingen diskriminerande enligt lagen eller de facto, de som inte motiveras av mål av allmänt intresse, eller de hinder som befinns vara oproportionerliga. Om överträdelseförfaranden ännu inte har inletts kommer medlemsstaterna att uppmanas undanröja hindren enligt en strikt tidsplan.

Exempel på eventuella hinder: Krav som innebär att aktörer som är etablerade i en medlemsstat måste vara etablerade i en annan medlemsstat om de önskar tillhandahålla sina tjänster där. Skyldigheter för aktörer som erbjuder gränsöverskridande tjänster vilka enbart dubblerar krav som redan uppfyllts i deras egen medlemsstat. Bestämmelser som hindrar ett företag att föra hela sin personal över gränser för att tillhandahålla tjänster. Mindre gynnsam behandling i skattehänseende för mottagare av tjänster, när tjänsteleverantören är etablerad i en annan medlemsstat.

(ii) Mekanismer för att undanröja hinder som inte är rättsliga. Vissa hinder som inte är rättsliga kan i praktiken utgöra betydande hinder för den inre marknadens funktion. De bör i möjligaste mån avlägsnas genom andra mekanismer än lagstiftning. I tillämpliga fall kan kommissionen föreslå en uppsättning åtgärder av annan art än lagstiftning. Kommissionen skulle också kunna uppmana de berörda parterna att ytterligare utveckla dessa mekanismer.

Exempel: Tjänsteleverantörer kan ha bristfälliga kunskaper om de möjligheter som den inre marknaden erbjuder. Konsumenterna kan ha bristande förtroende för gränsöverskridande tjänster eller strukturerna för gottgörelse kan vara otillräckliga, särskilt för tvistlösning i godo, eller det kan råda brist på information om efterfrågan på tjänster över gränser.

(iii) Riktad harmonisering för att hantera återstående hinder. Det kommer att krävas harmonisering för att undanröja eventuella återstående hinder. Denna harmonisering måste vara konsekvent med övrig gemenskapspolitik och uppnå ett högt skydd av de mål av allmänt intresse som berörs. Om de hinder som identifieras är horisontella till sin natur (gemensamma för flera sektorer eller som har följdeffekter på tillhandahållandet av andra tjänsteverksamheter), kommer ett övergripande lagstiftningsinstrument och särskilda harmoniseringsåtgärder att krävas.

Slutsats

En mer detaljerad beskrivning av det tillvägagångssätt i två steg som föreslås återfinns i bilaga 1. Kommissionen uppmanar parlamentet och rådet att stödja denna tvåstegsstrategi. Kommissionen välkomnar också kommentarer från samtliga berörda parter. Dessa skall senast den 1 juni sändas till:

Generaldirektoratet för den inre marknaden

Europeiska kommissionen

200 rue de la Loi

1049 Bryssel

eller sändas per e-post till: markt-services@cec.eu.int

Bilaga: Ett tillvägagångssätt i två steg

2001

Kommissionen uppmanar rådet och parlamentet att 2001 skyndsamt enas om följande framlagda viktiga lagstiftningsförslag som påverkar tjänsteverksamheter inom den inre marknaden:

- Förslag till ett direktiv om samordning av förfarandena vid offentlig upphandling av varor, tjänster och byggentreprenader (KOM/2000/275 slutlig)

- Förslag till ett direktiv om distansförsäljning av finansiella tjänster till konsumenter och om ändring av direktiv 97/7/EG och 98/27/EG (KOM/99/385 slutlig)

- Samtliga förslag som blir resultatet av kommissionens översyn 1999 av regelverket för telekommunikationer, i syfte att skapa en helt integrerad och liberaliserad telekommunikationsmarknad i slutet av 2001.

- Förslag till ett direktiv om ändring av direktiv 97/67/EG för att ytterligare öka konkurrensen inom postsektorn i gemenskapen (KOM/2000/319 slutlig)

- Förslag till ett direktiv om harmonisering av vissa aspekter av upphovsrätt och närstående rättigheter i informationssamhället (SEK/2000/1734 slutlig)

Lagstiftning som uppföljning till kommissionens meddelande om den fortsatta inriktningen av EU:s strategi för finansiell rapportering (KOM/2000/359 slutlig).

- Förslag till direktiv om bolagsrätt vad avser övertagandebud (KOM /97/0565 slutlig)

- Förslag till ett direktiv om ändring av direktiv 77/338/EEG när det gäller mervärdesskatt för tjänster som tillhandahålls via elektroniska hjälpmedel

Kommissionen kommer också att inleda följande åtgärder:

Åtgärd 1 Start av nya initiativ för att undanröja hinder på den inre marknaden och öka konkurrenskraften hos gemenskapens tjänstemarknader, i synnerhet på följande områden:

- Affärskommunikation (säljfrämjande åtgärder).

- Reglerade yrkesverksamheter (erkännande av meriter).

- Finansiella tjänster och elektronisk handel.

- Förfalskning och piratkopiering.

Åtgärd 2 Sammanställning av en rapport som ger en översyn över enskilda direktiv, för att förbättra deras bidrag till en väl fungerande inre marknad för tjänster, med särskild betoning på följande direktiv:

- Direktiv 98/48/EG om ett informationsförfarande beträffande tekniska standarder och föreskrifter - Direktiv 98/84/EG om det rättsliga skyddet för tjänster som bygger på eller utgörs av villkorad tillgång

- Direktiv 93/83/EEG om samordning av vissa bestämmelser om upphovsrätt och närstående rättigheter avseende satellitsändningar och vidaresändning via kabel - Direktiv 96/9/EG om rättsligt skydd för databaser

Åtgärd 3 Start av kringåtgärder för att stödja konkurrenskraften hos gemenskapens tjänsteindustri:

- Förbättring av gemenskapens statistiska uppgifter om tjänster genom påskyndande av genomförandet av befintlig lagstiftning om statistik och, vid behov, genomförande av kompletterande studier,

- Inledande av ett benchmarkingprojekt för att utveckla en tillförlitlig metodik för att ta fram indikatorer för och rapportering om immateriella tillgångar som innehas av tjänsteföretag,

- Analys av hur utbildning i informations- och kommunikationsteknologi kan fokusera på tjänsteföretagens särskilda behov,

- fokus på förbättring av innovationsprocessen inom ramen för det sjätte ramprogrammet för forskning.

Åtgärd 4 Start av en systematisk kartläggning av hinder på den inre marknaden för tjänster för att identifiera särskilda problemområden. Resultaten av denna kartläggning kommer att

- analyseras för att identifiera nyckelområden där överträdelseförfaranden bör påskyndas,

-användas för att ytterligare förbättra kommissionens webbplats "Dialog med företag och medborgare",

- läggas fram för ett forum med experter på hög nivå från medlemsstaterna och berörda parter för att de skall få tillfälle att diskutera och när så är möjligt lösa de problem som identifierats,

- sammanställas i en rapport till Europaparlamentet och rådet om hur den inre marknaden för tjänster fungerar, och denna rapport skall tjäna som utgångspunkt för åtgärderna under 2002.

2002

Baserat på den analys som genomförts under 2001, då hinder för fri rörlighet för tjänster kommer att ha identifierats, kommer följande åtgärder att vidtas:

Åtgärd 1 - Utarbetande av en lista över hinder som kan undanröjas med hjälp av fördragets principer. Kommissionen kommer att sammanställa en systematisk och heltäckande lista över samtliga hinder som kan undanröjas genom direkt tillämpning av fördraget, men där överträdelseförfaranden ännu inte har påbörjats. Denna lista, tillsammans med en begäran att undanröja samtliga dessa hinder inom korta tidsfrister, kommer att läggas fram för medlemsstaterna. I de fall överträdelseförfaranden redan har inletts 2001 eller tidigare, kommer dessa att fullföljas.

Åtgärd 2 -Framläggande av ett paket bestående av åtgärder av annan art än lagstiftning. För de hinder av icke rättslig art som kan hanteras genom utnyttjande av alternativa instrument, kommer kommissionen att lägga fram särskilda initiativ, inklusive gemenskapens uppförandekoder, alternativa tvistlösningsmekanismer och informationskampanjer utformade för att förbättra informationsflödet.

Åtgärd 3 - Framläggande av förslag till harmoniseringsåtgärder. För hinder som är horisontella till sin natur kommer ett instrument att föreslås som kommer att innehålla följande inslag:

- Riktad harmonisering av krav som påverkar flera sektorer eller som har följdeffekter inom flera sektorer, baserat på en hög skyddsnivå för mål av allmänt intresse.

- En mekanism för att säkerställa att den inre marknaden kan användas av samtliga europeiska tjänsteleverantörer som deras inhemska marknad, särskilt genom effektiv tillämpning av principen om ömsesidigt erkännande.

- Förfaranden för att hantera ny marknadsutveckling och rättsutveckling så att risken för ny fragmentering av den inre marknaden undviks och behovet av ny gemenskapslagstiftning upptäcks i ett tidigt skede.

Om det finns rättsliga hinder som inte kan undanröjas genom ett sådant övergripande instrument kommer de att hanteras genom ytterligare harmoniseringsåtgärder. I ljuset av tidigare erfarenheter kommer sådana ytterligare harmoniseringsåtgärder troligen att vara lämpliga på områden med ett betydande inslag av hälso- och konsumentskydd.

FINANSIERINGSÖVERSIKT

1. Åtgärdens beteckning

Meddelande från Europeiska kommissionen till Europaparlamentet och rådet - en strategi för tjänster för den inre marknaden.

2. Berörda budgetposter

B5-3001 - Strategiskt program för den inre marknaden

B5-3002B - Den inre marknadens funktion och utveckling

3. Rättslig grund

Meddelande från Europeiska kommissionen till rådet och Europaparlamentet om en strategi för tjänster på den inre marknaden (artiklarna 47, 49, 55, 95 och 157 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen).

4. Beskrivning av åtgärden

4.1 Allmänt mål

Tjänster är i allt högre grad drivkraften i den europeiska ekonomin. Därför bad Europeiska rådet i Lissabon kommissionen att lägga fram en ny strategi för den inre marknaden i syfte att undanröja hinder för tjänster, vilket är en avgörande punkt i politiken för att göra Europa till "världens mest konkurrenskraftiga och dynamiska kunskapsbaserade ekonomi, med möjlighet till hållbar ekonomisk tillväxt med fler och bättre arbetstillfällen och en högre grad av social sammanhållning".

Tekniska förändringar gör det absolut nödvändigt att undanröja alla omotiverade hinder för fri rörlighet för tjänster. Företagens konkurrensfördelar är i allt högre grad beroende av att de på ett framgångsrikt sätt kan utforma, förvalta och integrera tjänster i sina verksamheter och försäljning. Många tillverkningsföretag erbjuder nu förutom varor även tjänster i syfte att skapa mervärde och skilja ut sig från sina konkurrenter. Effektiv tjänstehandel har sålunda blivit en viktig drivande konkurrensfaktor. Tillgång till högkvalitativa och effektiva tjänster inverkar på de europeiska medborgarnas livskvalitet. Frågan om det finns omotiverade och onödiga hinder som tvingar tjänsteverksamheter att bedrivas på nationella marknader istället för inom hela den inre marknaden är därför av allmänt intresse.

Kommissionen lägger fram detta meddelande som svar på den begäran som Europeiska rådet i Lissabon riktade till både kommissionen och medlemsstaterna att utarbeta en övergripande strategi för den inre marknaden för att undanröja hinder för tjänster. Syftet är att inleda en process för att anpassa den inre marknaden till de genomgripande förändringarna av hur tjänster bjuds ut och levereras.

Det tillvägagångssätt som används för att undanröja hinder för tjänster kommer att bygga på de konkreta resultat som nyligen har uppnåtts inom politiken för den inre marknaden och använda tekniker som förfinats genom genomförandet av handlingsplanen för den inre marknaden och strategin för den inre marknaden. Genom dessa erfarenheter har det tydliggjorts att det finns ett behov att finna rätt balans mellan lagstiftning och övriga åtgärder och mellan harmonisering och ömsesidigt erkännande och att engagera samtliga berörda parter i ett tidigt skede.

Kommissionen kommer att granska om den rättsliga ramen för tjänster har blivit föråldrad på grund av tekniska och marknadsrelaterade förändringar, liksom om det finns andra hinder som leder till att företag och enskilda inte kan utnyttja de gränsöverskridande tjänster som finns tillgängliga. Detta kommer att ske genom utnyttjande av uppgifter som erhålls utifrån (en undersökning och en uppföljande studie), deltagande av en expertgrupp sammansatt av företrädare från medlemsstaterna, samt genom en analys som genomförs av kommissionens tjänstemän.

Kommissionen kommer att granska följande huvudområden:

1. Hinder som förekommer inom området för företagsetablering

2. Hinder som företag och enskilda konsumenter stöter på i utnyttjandet av tjänster

3. Hinder för företagens marknadsföring

4. Hinder som gäller företagens (inklusive detaljhandelns) distributionsverksamheter

5. Hinder som förekommer vid försäljning/slutande av avtal i en affärstransaktion

6. Hinder som uppstår genom brister i ramverket vilka förhindrar effektiv garantiservice

Baserat på en grundlig analys av dessa hinder kommer kommissionen att föreslå en rad olika lagstiftande och andra åtgärder.

4.2 Period som omfattas av åtgärden och bestämmelser om förnyelse

2001-2002

5. Klassificering av utgifter och inkomster

6. Typ av utgifter eller inkomster

Det största effekten kommer att noteras på området för mänskliga resurser. Det kommer också att finnas behov av kvantitativa och kvalitativa uppgifter för att fastställa den exakta arten av hinder för tillhandahållare och utnyttjare av tjänster och de konsekvenser som dessa hinder har på andra områden inom ekonomin. De totala behoven för operativa studier och enkäter beräknas till +/- 0,85 miljoner euro.

7. Budgetkonsekvenser

GD Inre marknaden

(i tEUR)

>Plats för tabell>

GD Företag

>Plats för tabell>

Sammanlagt

>Plats för tabell>

8. Bestämmelser om bedrägeribekämpning

Kontroll av utgifter innefattar att det sker en kontroll av att uppgifterna har blivit rätt utförda innan betalning görs, varvid hänsyn tas till avtalsenliga skyldigheter och principer om sparsamhet och sund finansiell förvaltning. Åtgärder för att förhindra bedrägeri (kontroll, framläggande av rapporter etc.) kommer att inkluderas i samtliga avtal som sluts mellan kommissionen och avtalsparterna.

9. Analys av kostnadseffektivitet

Eftersom tjänster utgör huvuddelen av EU:s ekonomi, kan varje övergripande åtgärd som kommissionen vidtar för att undanröja hinder förväntas få en icke försumbar effekt på mänskliga resurser. Med hänsyn till det omfattande och nyskapande arbete som beskrivs i meddelandet, liksom den snäva tidsplanen, är det mest effektiva sättet att säkerställa framgångsrikt genomförande att utnyttja ett antal erfarna personer intensivt (se punkt 10) under en relativt kort period (2 år).

Tjänsternas fördelning på olika uppgifter skulle se ut på följande sätt:

4 tjänster - bedömning av rättsliga hinder

2 tjänster - ekonomisk analys av hinders verkan och deras följdeffekter inom EU:s ekonomi som helhet

4 tjänster - förberedelse av harmonisering och andra förslag för att undanröja hinder

Stöd 2 C-tjänster

Samordning 0,5 A-tjänster

Med hänsyn till arbetets ytterst känsliga art, såväl när det gäller att granska hinder som utarbetande av förslag för att undanröja dem, liksom till behovet av ett nära samarbete med andra avdelningar inom kommissionen, andra gemenskapsinstitutioner och medlemsstaterna, är det mest effektivt att begränsa det arbete som läggs ut på konsulter till de studier som anges i punkt 7.

9.1 Särskilda och kvantifierbara mål: målgrupp

Den anpassning av den rättsliga ramen till marknadsförändringar, särskilt sådana som föranleds av tekniska framsteg, som blir följden av de åtgärder som föreslås i meddelandet kommer att göra det möjligt för användare och tillhandahållare av tjänster att agera mer effektivt på den inre marknaden. Kvantitativa mätningar kommer att genomföras genom standardinstrumenten för att bedöma politiken för den inre marknaden, dvs. resultattavlan för den inre marknaden som uppdateras halvårsvis, den årligen återkommande konjunkturbarometern för den inre marknaden, kommissionens årliga konkurrensrapport och kommissionens årliga rapport om varu- och kapitalmarknadernas funktion (också kallad Cardiff-rapporten).

9.2 Skäl för åtgärden

Meddelandet är ett svar på den begäran som Europeiska rådet i Lissabon riktade till kommissionen om att lägga fram en övergripande strategi för den inre marknaden för att undanröja hinder för tjänster. I meddelandet tas hänsyn till att informationssamhället kommer att få stor inverkan på hur tjänster kan tillhandahållas, inte enbart on-line utan också i en miljö off-line. Snabbare spridning av innovation kommer att påverka alla aspekter av tjänstehandel, eftersom det kommer att öka konkurrensen och minska tidsperioden under vilken investeringar kan ge vinst. Behovet av geografiskt större marknader som kompensation för dessa begränsningar är nu mer akut än någonsin.

9.3 Uppföljning och utvärdering av åtgärden

Kommissionen avser att i slutet av 2001 lägga fram sin bedömning av vilka åtgärder som krävs, liksom eventuella lagförslag. En slutlig bedömning kommer att läggas fram till Europaparlamentet och rådet i slutet av 2002.

10. Administrativa utgifter (Avsnitt III, Del A i budgeten)

Behov i form av mänskliga och administrativa resurser måste täckas inom det anslag som beviljas till det GD som förvaltar åtgärden.

10.1 Konsekvenser för antalet tjänster

Övergripande effekt

>Plats för tabell>

De flesta anställningarna kommer att behöva göras i mitten av 2001.

10.2 Total budgetkonsekvens av ytterligare personal

(i EUR)

>Plats för tabell>

10.3 Ökning av andra administrativa utgifter till följd av åtgärden

(i tEUR)

>Plats för tabell>

Medel kan hämtas inom det befintliga totalanslag som beviljats generaldirektoratet för inre marknaden.