Förhållandet mellan riksåklagaren och den verkställande makten diskuteras. Riksåklagaren utses av statschefen, på förslag av regeringen, bland framstående spanska jurister med mer än 15 års aktiv yrkeserfarenhet. Innan regeringen föreslår en kandidat ska den ha rådgjort med domstolarnas allmänna råd, och kandidatens lämplighet ska ha bedömts av behörigt utskott i deputeradekammaren . Högsta domstolen kan utföra en efterhandskontroll av tillsättningens laglighet. Regeringen har ingen befogenhet att avsätta riksåklagaren. Riksåklagarens mandat upphör dock samtidigt som regeringens mandat . Detta system har kritiserats, i synnerhet eftersom det tidsmässiga sambandet kan påverka det upplevda oberoendet . Europarådet har påpekat att det är avgörande för allmänhetens tilltro att straffrättsliga förfaranden inte bara är opartiska, objektiva och fria från inflytande, särskilt från politiskt håll, utan även att de uppfattas vara det . Europarådet medgav att denna fråga har behandlats, men uppmanade myndigheterna att få till stånd mer underbyggda förbättringar för att öka åklagarmyndighetens oberoende, i synnerhet, när det gäller insyn i kommunikationen med regeringen . Riksåklagaren verkar på ett oberoende och opartiskt sätt och får inte ta emot instruktioner eller order från regeringen eller någon annan administrativ eller rättslig enhet. Regeringen kan dock uppmärksamma riksåklagaren på relevanta åtgärder för att försvara allmänhetens intresse . I lagen fastställs det att all kommunikation mellan den verkställande makten och åklagarmyndigheterna ska ske mellan justitieministern och riksåklagaren , men det finns inga krav på att denna kommunikation offentliggörs eller dokumenteras skriftligen. Även detta har lyfts som ett problem av Gruppen av stater mot korruption (Greco) . Det verkar dock finnas en rutin för att offentliggöra en del av denna kommunikation via pressmeddelanden på justitieministeriets webbplats . Berörda parter understryker vikten av att säkerställa detta offentliggörande för att undanröja eventuella farhågor om politiskt inflytande över åklagarmyndigheternas verksamhet och öka allmänhetens förtroende för straffrättskipningen .

Berörda parter medverkar i lagstiftningsförfarandet, och det finns skyddsmekanismer för transparensen. Lagen omfattar i synnerhet kravet på att hålla offentliga samråd, för vilka det avsätts minst 15 dagar . Lagförslag ska dessutom åtföljas av en konsekvensbedömningsrapport, som ska innehålla en sammanfattning av de synpunkter som mottagits i samband med det offentliga samrådet. I lagen fastställs också de konkreta fall där domstolarnas allmänna råd och åklagarrådet måste rådfrågas under lagstiftningsprocessen. Deputeradekammaren och senaten offentliggör all information som rör lagstiftningsinitiativ och förslag på respektive portal. Alla spanska regioner har sin egen rättsliga ram för transparens .

Europarådet: ministerkommittén (2016), ministerkommitténs rekommendation CM/Rec(2016)4 till medlemsstaterna om skydd av journalistik och journalisters och andra medieaktörers säkerhet.

Europarådets plattform för att främja skydd för journalistik och journalisters säkerhet – Spanien. https://www.coe.int/en/web/media-freedom/spain .

Europapress (13 november 2019), Vox mantendrá el veto a medios en sus sedes y, si le obligan a rectificar, suspenderá las ruedas de prensa. https://www.europapress.es/nacional/noticia-vox-mantendra-veto-medios-sedes-si-le-obligan-rectificar-suspendera-ruedas-prensa-20191113140316.html .

European Networks of Councils for the Judiciary (2020), bidrag från European Networks of Councils for the Judiciary till samrådet med berörda parter för 2020 års rapport om rättsstatsprincipen.

European Network of National Human Rights Institutions (det europeiska nätverket för nationella människorättsinstitutioner) (2020), The rule of law in the European Union: Reports from National Human Rights Institutions.

Europeiska kommissionen (2013–2020), resultattavla för rättskipningen i EU.

Europeiska kommissionen (2020), resultattavla för rättskipningen i EU – kvantitativt faktablad

Europeiska kommissionen (2020), landsrapport om Spanien, SWD(2020) 508 final.

Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter (2020), bidrag till Europeiska kommissionen i samband med utarbetandet av den första årliga rapporten om rättsstatsprincipen.

Generaldirektoratet för kommunikation (2016–2020), Eurobarometer: Perceived independence of the national justice system in the EU among the general public (ej översatt till svenska).

Generaldirektoratet för kommunikation (2020), särskild Eurobarometer 502 om korruption.

Generaldirektoratet för kommunikation (2020), Flash Eurobarometer 482 om företagens inställning till korruption i EU.

Greco (2013), fjärde utvärderingsomgången – utvärderingsrapport om att förebygga korruption beträffande parlamentsledamöter, domare och åklagare.

Greco (2019), fjärde utvärderingsomgången – andra preliminära efterlevnadsrapporten om Spanien om att förebygga korruption beträffande parlamentsledamöter, domare och åklagare.

Greco (2019), femte utvärderingsomgången – utvärderingsrapport om Spanien om förebyggande av korruption och främjande av integritet i centralregeringar (höga verkställande funktioner) och brottsbekämpande myndigheter.

Juezas y Jueces para la Democracia (18 maj 2020), pressmeddelande. http://www.juecesdemocracia.es/2020/05/18/comunicado-jjpd-reclama-la-inmediata-reanudacion-la-actividad-judicial/ .

OECD (2008), Specialised Anti-Corruption Institutions – Review of Models, Anti-Corruption Network for Eastern Europe and Central Asia.

Reportrar utan gränser (2019), Alarm about growing violence against reporters in Catalonia. https://rsf.org/en/reports/alarm-about-growing-violence-against-reporters-catalonia .

Reportrar utan gränser (2020), 2020 RSF-index: Europe’s journalists face growing dangers. https://rsf.org/en/2020-rsf-index-europes-journalists-face-growing-dangers .

Spaniens författningsdomstol (8 maj 2020), beslut om tillåtlighet för Recurso de inconstitucionalidad n.º 2054-2020, contra los artículos 7, 9, 10 y 11 del Real Decreto 463/2020, de 14 de marzo, por el que se declara el estado de alarma para la gestión de la situación de crisis ocasionada por el COVID-19; el Real Decreto 465/2020, de 17 de marzo; el Real Decreto 476/2020, de 27 de marzo; el Real Decreto 487/2020, de 10 de abril; el Real Decreto 492/2020, de 24 de abril; y la Orden SND/298/2020, de 29 de marzo, por la que se establecen medidas excepcionales en relación con los velatorios y ceremonias fúnebres para limitar la propagación y el contagio por el COVID-19. https://www.boe.es/buscar/doc.php?id=BOE-A-2020-4875 .