Tär** 
it * 
tir * EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 14.2.1996 
KOM(96) 44 slutlig 
VOL 1 
KOMMISSIONENS FORSLAG 
till priser på jordbruksprodukter 
och åtgärder inom anslutande områden (1996-1997) 
VOLYM I 
Motivering 

Kommissionen lägger härmed fram sina förslag till priser på jordbruksprodukter för 
1996/1997 och vissa anslutande åtgärder. Texten består av tre delar: 
Volym I 
Volym II 
Volym III Motivering 
Ekonomiska konsekvenser 
Juridiska styrmedel 
Innehållsförteckning - volym I 
Sida 
Inledning 
A. Allmänna överväganden 
I. Det allmänna ekonomiska läget 
II. II. Jordbrukets ekonomi 1995 
III. Agromonetära åtgärder och budgetfrågor 
IV. Utsikterna för vissa produkttyper på medellång sikt 
V. Prisförslag och anslutande åtgärder 
B. Motivering per produkt 
1. Jordbruksgrödor 
2. Spannmål 
3. Proteingrödor och linfrö 
4. Trindsäd 
5. Ris 
6. Socker 
7. Olivolja 
8. Fiberväxter 
9. Vin 
10. Frukt och grönsaker 
11. Mj öl k och mj ölkprodukter 
12. Nöt- och kalvkött 
13. Får- och getkött 
14. Griskött 
15. Tobak 
C. Bilagor 
I. Rapport om proteingrödor och oljelin 
II. Rapport om nöt- och fårköttsektorerna 
D. Tabeller 
1. Prisförslag i ecu för olika jordbruksprodukter 
2. Stabiliseringsåtgärder och produktionströsklar 
3. Ekonomiska indextrender 
INLEDNING 
Prisregleringen, med stabila priser och stöd, fortsätter under året enligt principer som gällt 
sedan 1992 års reformer. 
Inom sektorn för jordbruksgrödor fastställdes priser och stödnivåer 1992 för en obestämd 
framtid, och inga nya beslut krävs nu. För andra sektorer föreslås oförändrade priser och 
stöd i detta paket. 
Att subventionerna är oförändrade innebär dock inte stagnation. Inom de sektorer som 
reformerades 1992 föreslås två stora förenklingar: en likriktning av procentsatserna för 
roterande och fast arealuttag och införandet av ett engangsbidrag för ungtjurar i stället för 
det tidigare systemet med två bidrag om året. Kommissionen erinrar om att den nyligen 
också föreslagit en förenkling av det speciella bidrag som betalas till odlare av durumvete 
inom de traditionella produktionsregionerna. 
Detta prispaket bör också ses i ljuset av den ständigt pågående reformeringen av de 
sektorer som inte berördes av 1992 års beslut. En ny ordning för ris antogs i december 
förra året, diskussioner inom rådet angående ordningen för frukt och grönsaker är långt 
komna, kommissionen noterar med tillfredsställelse det italienska ordförandeskapets 
avsikter att återuppta diskussioner om de föreslagna reformerna av ordningen för vin, och 
den avser att lägga fram förslag till en reformering av ordningen för olivolja inom den 
närmaste framtiden. 
Inom de tre sista sektorerna innehåller föreliggande prispaket förslag om att förlänga 
gällande priser och stöd med försiktighet, så att kontinuitet kan garanteras för den händelse 
att reformbesluten fattas för sent för att kunna tillämpas under 1996/1997. 
A ALLMÄNNA ÖVERVÄGANDEN 
1. Det allmänna ekonomiska läget 
Efter den relativt starka återhämtningen av den ekonomiska tillväxten under 1994 (2,8%) 
kunde EU:s ekonomi uppvisa en liknande tillväxt för 1995 - 2,7% enligt senast tillgängliga 
officiella uppskattningar. Det finns emellertid tecken på en dämpning av tillväxttakten i 
några av de större ekonomierna under andra hälften av året (t.ex. Tyskland och Frankrike), 
något som kan leda till att siffrorna för 1995 kan komma att justeras nedåt. Fortfarande 
förväntar man sig en ökning av tillväxten under andra hälften av 1996 så att siffran för 
hela året skulle bli 2,6%. För 1997 förutspås en ytterligare (blygsam) tillväxt. 
Den privata konsumtionen väntas stiga något med hjälp av stigande sysselsättning och en 
viss reallöneökning. Arbetslösheten väntas sjunka från i medeltal 10,7% 1995 till 10,3% 
under 1996 och strax under 10% 1997. Inflationen bör även fortsättningsvis vara under 
kontroll under 1996 (3%) och sjunka ytterligare till 2,7% 1997 tack vare en inte allt för 
stark tillväxt och måttliga löneökningar. 
2. Jordbrukets ekonomi 1995 
Detta år såg genomförandet av den sista delen av 1992 års reform. Förbättringen av 
jordbrukets ekonomiska situation inom gemenskapen fortsatte och stärktes ytterligare. 
Medan vädret under 1995 var ganska gynnsamt för jordbruk inom större delen av 
Europeiska unionen var bönderna i stora delar av Pyreneiska halvön utsatta för 
exceptionellt höga temperaturer och torka för fjärde året i rad. 
Marknadsläget för de viktigaste jordbruksprodukterna 
Gemenskapens spannmålsproduktion 1995 uppskattas till ca 175 miljoner ton, något högre 
än 1994 års 172 miljoner ton. Att spannmålsarealen ökade med strax över 2% som en följd 
av att areal uttaget minskat med 3%, och att man gick över från oljeväxter till spannmål 
(vilket i sin tur berodde på att basarealen för oljeväxter överskridits) uppvägdes delvis 
genom sämre skördar (Spanien och Portugal). Däremot ökade skördarna i andra 
medlemsländer avsevärt, speciellt i Nordeuropa. 
I början speglade marknadspriserna, dock med en viss fördröjning, den sänkning av 
interventionspriserna som var ett resultat av reformerna. Efterhand har dock 
prissänkningarna avstannat, i en del länder genom en successiv devalvering av vissa 
jordbruksomräkningskurser eller genom minskat överskott som en följd av minskad 
produktion och storskalig avveckling av interventionslager. Andra orsaker kan vara 
kvaliteten på skördarna, kvantiteter som hålls borta från marknaden av producenter och 
insamlingsorganisationer, förbättrade priser på den internationella marknaden osv. I slutet 
av december 1995 var till exempel priset på vanligt vete 23% högre än interventionspriset i 
Rouen och 48% högre i Milano. Man väntar sig att en minskning till 10% av arealuttaget -
både roterande och fast - samt en nedkylning av priserna på världsmarknaden i någon mån 
skall kunna förbättra denna situation. 
Arealen som 1995 besåddes med oljeväxter var lägre än föregående är som följd av 
minskade kompensationsstöd 1994/95. Minskningen hängde ihop med att den maximala 
garanti areal en överskridits i vissa medlemsländer. Minskningen i besådd areal var speciellt 
markant i fråga om sådana oljeväxter som odlas för att användas som livsmedel (ca -8% i 
medeltal). Minskningen uppvägdes emellertid till en del av den kraftiga ökningen av areal 
som besatts för oljeväxter för andra än livsmedelsändamål (57% ökning jämfört med 1994 
för alla oljeväxter och mer än 70% för raps). 
Den totala produktionen av oljeväxter (för livsmedelsbruk och övriga) väntas uppgå till ca 
12,3 miljoner ton för 1995, vilket är något mindre än året före. De som odlas för andra än 
livsmedelsändamål torde öka från 1,4 till 2,2 miljoner ton, en ökning med strax under 60% 
på ett år. 
Efter att ha sjunkit brant under 1994 gick sockerproduktionen upp något under 1995 
(+3,6% i medeltal för Europeiska unionen i dess helhet) till följd av en mindre ökning av 
sockerbetsarealen och något bättre sockerskördar. Dessa är dock sämre än 1993. 
Gemenskapens vinskörd för 1995, som preliminärt uppskattas till 150 miljoner hl, ligger på 
samma nivå för tredje året i följd. Det är avsevärt mycket mindre än den var 1992 eller till 
och med 1993, då skörden var relativt liten. Produktionen har gått ner i de flesta 
producentländer. Anledningen har varit dåliga väderförhållanden och i vissa fall en 
minskning av den planterade arealen. En kombination av dessa faktorer tillsammans med 
destination och därmed eliminering av överskottslagren som byggts upp under tidigare år 
har medfört en relativ jämvikt på marknaden på senare år. Detta har haft en positiv effekt 
på priserna (det blir ingen obligatorisk destination under 1995/96). I de flesta 
producentländer var priserna på rödvin i den egna valutan i slutet av december betydligt 
högre än vid samma tid året innan (+48% i Italien, +6% i Frankrike och +9% i Spanien). 
Mjölkproduktionen 1995 beräknas vara en aning större jämfört med föregående år (+0,5%) 
tack vare högre avkastning, trots en minskning av mjölkboskapen. Leveranserna till 
mejerier väntas förbli praktiskt taget oförändrade på förra årets nivå för Europeiska 
unionen som helhet. Minskningen i smörproduktionen som man kunnat notera under senare 
år fortsatte under 1995 (-40 000 ton jämfört med 1994). Smörproduktionen har sålunda 
sjunkit med ca 450 000 ton sedan början av 1990-talet. Ostproduktionen fortsätter å andra 
sidan att stiga (+2,1%) för 1995 jämfört med 1994) som följd av stigande konsumtion. Den 
sjunkande smörproduktionen har tillsammans med nästan helt tömda offentliga 
interventionslager pressat upp priserna på smörmarknaden. I nästan alla medlemsländer låg 
dessa priser högre än stödpriserna i slutet av september 1995. Sett över hela 1995 steg 
smörpriserna i medeltal med ca 9% som en följd av sammanfallande positiva faktorer på 
världsmarknaden (lägre produktion i en del exportländer och stigande efterfrågan i vissa 
importländer osv). 
Efter flera år av cyklisk nedgång har produktionen av nöt- och kalvkött gått in i en 
uppåtgående fas under 1995. Under 1996 väntas den stiga med ca 1,9% efter att ha gått 
upp med 2,7%) under 1995 och ned med över 4% år 1994. 
I enlighet med de beslut som fattades 1992 sänktes stödpriserna för nötkött med 6,2% i 
början av juli 1993, med 5,3% i början av juli 1994 och med 5,6% i början av juli 1995. 
Dessa institutionella prissänkningar återspeglades delvis i marknadspriserna. De faktiska 
prissänkningarna blev dock som regel mindre än för de institutionella priserna beroende på 
de senaste årens produktionssänkning och på avsevärt minskade interventionslager. Priserna 
i nationella valutor har dessutom påverkats av monetära justeringar sedan september 1992. 
I och med att produktionen återhämtade sig sjönk priserna under första hälften av 1995 
innan de i viss utsträckning började återta förlorad mark under hösten. I de flesta fall låg 
de kvar över den nivå där förhandlingar om interventionsköp kan öppnas och i de få fall 
där förhandlingar inleddes blev det inga köp. 
1995 beräknas produktionen av griskött ha sjunkit något jämfört med föregående år (-
0,6%)), i linje med minskningen av grisbeståndet i Europeiska unionen som helhet. Detta 
ledde till att priserna på griskött stärktes under året, med undantag för ett bakslag under 
maj och juni. I december 1995 var de i medeltal 11% högre än de varit föregående år. 
Produktionen kan komma att sjunka något under 1996, men en återhämtning kan förväntas 
mot slutet av året. 
1995 gick produktionen av fjäderfäkött upp med uppskattningsvis 2,9% efter en liknande 
uppgång föregående år. Denna tillväxt väntas fortsätta i långsammare takt under 1996. I 
början av 1995 låg priserna avsevärt lägre än under 1994, men i december var de tillbaka 
på samma nivå som samma tid föregående år. 
En liten minskning i produktionen av får- och getkött under 1994 (-0,8%) vändes till en 
liten ökning under 1995 (0,3%). En obetydlig produktionsminskning (-0,9%) förväntas 
emellertid för 1996. Medelpriserna i ecu vid slutet av december 1995 var runt 10% lägre 
än vid samma tid föregående år. 
Producentpriser 
Det beräknas att index för nominella producentpriser för alla jordbruksprodukter gick upp 
med i medeltal 2,7% för Europeiska unionen med 15 medlemsstater under 1995 och med 
3,4% för Europeiska unionen med 12 medlemsstater jämfört med föregående år. Detta 
motsvarar en nedgång med 0,3% respektive 1,1% i fasta priser. 
Man bör i detta sammanhang inte glömma bort att interventionspriserna för vissa produkter 
(främst spannmål och nötkött) sedan 1993 gått ned varje år och att producenterna i stället 
fått kompensationsstöd som inte räknats in i producentprisindex. 
Jämfört med 1994 ökade producentprisindex för jordbruksprodukter i fasta priser med i 
medeltal 1,5% (2,0%» för Europeiska unionen med 12 medlemsstater). Situationen varierar 
emellertid avsevärt från en produkt till en annan. Inom spannmålssektorn förblev priserna i 
stort sett oförändrade i reala termer (- 0,7% i medeltal). För färska grönsaker föll priserna 
med i medeltal 4,4%, medan oljeväxterna föll med över 5%. Å andra sidan steg 
potatispriserna med nästan 8% i fasta priser, vinpriserna med över 10%, färsk frukt med 
3,7% och oliver och olivolja med 9,4%. 
Producentprisutvecklingen var generellt sett mindre tillfredsställande för animaliska 
produkter. Priserna föll med i medeltal 3,6%) i fasta priser, med så stora prisfall som 12,5% 
för ägg, 9,5%) för fjäderfä, 8,4% för nötkreatur och 5,5% för får och getter. Den enda 
ani maliesektor inom Europeiska unionen med 15 medlemsstater som visade en uppåtgående 
trend var griskött, med prishöjningar på i medeltal 3,5% i fasta priser. 
Under 1995 visade producentprisindex i fasta priser en uppåtgående trend i Spanien 
(+1,5%>), Italien (+1,5%) och Förenade kungariket (+3,1%) och en nedåtgående i Belgien (-
4,5%), Tyskland (-3,6%)), Luxemburg ( -4,4%), Nederländerna (-4,2%) liksom i Sverige (-
4,1%), Österrike (-23,6%) och Finland (-26,6%). 
Jordbrukens inkomster 
Inkomsterna beräknas ha stigit under 1995 inom vegetabiliesektorerna (spannmål, vin, 
olivolja och frukt). 
Den animaliska produktionen, särskilt ägg och fjäderfä, får och getter och boskapsskötsel 
har varit ganska hårt pressad. Då det gäller nötkreatur samt får och getter har den negativa 
effekten av sjunkande producentpriser i stor utsträckning kompenserats genom höjda 
bidragsnivåer. Grisköttproduktionen blev däremot lönsammare under 1995 på grund av 
höjda producentpriser. 
I motsats till 1994, då EU.s alla tolv medlemsländer kunde registrera ökade 
jordbruksinkomster i fasta priser, utmärktes 1995 av stor variation mellan länderna. Fem 
medlemsländer, Grekland, Spanien, Portugal, Nederländerna och Belgien visade en 
försämring av jordbruksinkomsterna, från -9,8% i Belgien till -1,7% i Grekland. Alla fem 
länderna uppvisade en stark inkomstökning under 1994. 
De andra tolv medlemsstaterna visade ökade jordbruksinkomster för andra året i rad, från 
Förenade kungariket (+16,6%) och Danmark (10,5%) till Tyskland (3,0%) och Irland 
(1,6%). 
Inkomstutvecklingen var inte likadan i de tre nya medlemsstaterna. I Österrike förändrades 
inkomsterna obetydligt, Sverige visade upp den största ökningen inom Europeiska unionen 
med 15 medlemsstater med 25,7%), vilket föregåtts av ett inkomstfall på 21,3% under 
1994. I Finland sjönk inkomsterna med 7,5% under 1995 efter ett mindre fall (-1,7%) 
1994. 
3. Agromonetära åtgärder och budgetfrågor 
Budgetriktlinjerna för garanti sektion vid Europeiska utvecklings- och garantifonden för 
jordbruket (EUGFJ) uppgår till 40 828 miljoner ecu, en ökning med 2 844 miljoner ecu 
jämfört med 1994. Ungefär 1 000 miljoner ecu av denna ökning beror på höjningen av 
unionens BNP som ett resultat av utvidgningen. Resten av ökningen speglar tillväxten av 
unionens BNP som helhet och utvecklingen av BNP-deflatorn. Effekten på budgeten av 
växelkursjusteringen inom EMS mellan september 1992 och maj 1993 beräknas till 1 746 
miljoner ecu. 
I budgeten för 1996 tas också hänsyn till följderna av beslutet i juni 1995 att för ett antal 
medlemsländer med förstärkta valutor bibehålla jordbruksomräkningskurserna för visst 
direktstöd på oförändrade nivåer och att ge degressivt stöd till producenter som 
kompensation för förluster som blir följden av försämrade jordbruksomräkningskurser för 
andra åtgärder. 
För att underlätta jämförelser uttrycks överallt i denna volym alla summor i "nya" ecu, 
alltså även när de hänför sig till tiden före den 1 februari 1995 när 
omläggningskoefficienten togs bort. 
4. Utsikterna för vissa produkttyper på medellång sikt 
Två huvudfaktorer fortsätter att påverka utvecklingen av EU:s jordbruksmarknader på 
medellång sikt: den nya miljöpolitiken som en följd av CAP-reformen och tillämpningen 
av GATT-avtalet. 
Under förutsättning av en stabil gemensam jordbrukspolitik (CAP) ser framtidsutsikterna 
för spannmål, oljeväxter, nötkreatur och mejeriprodukter i korthet ut på följande sätt: 
Beträffande spannmål påverkas areal fördel ningen av nivån på arealuttaget. Om nuvarande 
standardiserade arealuttag (15% för roterande och 20% för fast träda) skulle tillämpas på 
regleringsåret 1997/98 skulle spannmålsarealen uppgå till runt 32 miljoner hektar. Bland 
spannmålssorterna förväntas mjukt vete öka på bekostnad av korn och övriga sorter förbli 
ganska stabila. Då det gäller avkastningen väntar man sig att tendensen till långsammare 
tillväxt som observerats sedan mitten av 1980-talet skall fortsätta, och resultera i en total 
spannmålsproduktion av ca 190 miljoner ton år 2000. Spannmålskonsumtionen borde 
kunna återgå till samma höga nivå som under CAP-reformens första år. Detta under 
förutsättning att spannmålspriserna på världsmarknaden går ner från sina nuvarande 
extremt höga nivåer, och på så sätt kan påverka en justering av priserna på 
hemmamarknaden i riktning mot interventionsprisernas nivå. 
Areal ti 11 del ningen inom oljeväxtsektorn, vilken bestäms av den maximala garanti areal en 
parat med minskningar i subventionerna till medlemsländer som bidrar till någon form av 
överskridande av den maximala garanti areal en, bör betyda att arealen stabiliseras till ca 5,3 
miljoner hektar till år 2000. Med tanke på att avkastningen stiger mycket långsammare än 
förut bör oljeväxtproduktionen vara blott en aning högre än nu vid slutet av decenniet. 
Produktionen av oljekraftfoder från oljeväxter odlade för andra än livsmedelsändamål 
närmar sig den övre gräns som förutses i Blair H ou se-avtal et. Denna gräns kommer således 
att fungera som en broms för produktionen av sådana oljeväxter om man inte kan finna 
nya användningsområden för oljekraftfoder. 
Nötköttproduktionen gick in i sin cykliska uppgångsfas under 1995. Dess nuvarande nivå 
är emellertid lägre än under tidigare cykler, framför allt beroende på den mycket kraftiga 
minskningen av kreatursbesättningarna i Tyskland. Den nuvarande cykeln bör nå sin 
kulmen 1997. Denna sektor innehåller emellertid många osäkra faktorer, speciellt med 
avseende på konsumtionen. Det är inte orimligt att hoppas att konsumtionen stabiliseras 
genom att ökade inkomster kan uppväga den ökande konkurrensen från andra köttsorter, 
framför allt fjäderfä. Men denna ekvation kan rubbas om inkomstökningen uteblir eller om 
det dyker upp nya eller intensifierade hälsoargument. Enligt den mer optimistiska 
hypotesen kan således balans på marknaden på medellång sikt hållas kvar vid nuvarande 
prisnivåer, men betydligt lägre priser kan förväntas om man lättar på 
produktionsbegränsningarna eller om efterfrågan sjunker. 
Konsumtionen av fläskkött och speciellt av fjäderfäkött bör fortsätta att öka i framtiden, 
även om deras nivå i viss utsträckning kommer att bestämmas av hur länge 
spannmålspriserna på världsmarknaden ligger kvar på sin nuvarande höga nivå. Med tanke 
på att produktionen på dessa marknader huvudsakligen styrs av efterfrågan, bör den 
anpassas efter hemmamarknadens konsumtionsnivå och exportmöjligheterna (vilka påverkas 
av GATT-åtaganden). Om emellertid gemenskapens spannmålspriser fortsätter att ligga 
nära världsmarknadens nivåer bör export utan subventioner vara möjlig - åtminstone för 
vissa produkter. 
Då det slutligen gäller mjölk bör kvoteringssystemet garantera en stabil mjölkproduktion. 
En mindre ökning av icke-subventionerad konsumtion på hemmamarknader kan förväntas, 
huvudsakligen som en följd av ökningen av färska produkter och ost. Denna utveckling 
kommer emellertid nästan helt att neutraliseras av den fortsatta nedgången i 
smörkonsumtionen. Inom sektorn som helhet kommer tillgången även i fortsättningen att 
överstiga efterfrågan med bred marginal. Huruvida unionen kan fortsätta till slutet av 
GATT-perioden utan att behöva reducera kvoterna beror i mycket stor utsträckning på hur 
konsumtionsmönstren utvecklas. 
5. Prisförslag och anslutande åtgärder 
1995/96 tillämpades för första gången i full utsträckning de stödprisnivåer som beslöts 
1992. Deras fulla effekt, speciellt inom spannmålssektorn, gick inte att utvärdera eftersom 
marknadspriserna av konjunkturskäl låg långt över interventionsnivåerna. Likväl finns det 
ingenting i erfarenheterna från 1995/96 som pekar på behovet av några genomgripande 
förändringar på detta stadium. Det genomgående temat för detta prispaket är - vad gäller 
de sektorer som reformerades 1992 - kontinuitet, men med vissa förenklingar. 
Förenklingarna rör dels arealuttag, genom att ett och samma procenttal föreslås gälla för 
både roterande och fast arealuttag, och dels tjurar, där ett engangsbidrag för ungtjurar 
föreslås i stället för de nuvarande två. 
Det procenttal som föreslås för arealuttaget är 18%. Detta speglar det förhållandet att under 
nuvarande system med olika procenttal för roterande och fast arealuttag (normalt 15% för 
roterande och 20%o för fast) har producenterna valt att lägga mer än 50% av berörd 
åkermark i fast träda. Det bör betonas att siffran 18% - precis som nuvarande 15% och 
20%> - representerar utgångspunkten för beslut i rådet, som i undantagsfall kan besluta att 
tillämpa en lägre eller högre procentsats. Kommissionen avser att lägga fram förslag till 
procentsats för 1997 års arealuttag i juli 1996, om skördedata ger anledning att avvika från 
den normala procentsatsen. 
Nivån på engångsbidraget för tjurar är sådan att den existerande stödnivån för denna sektor 
kan bibehållas oförändrad. 
Beträffande tobak, som också ingick i 1992 års paket, skall kommissionen lämna en 
rapport i april. För 1996/97 har emellertid förslag om tobakskvoter redan lags fram och det 
föreslås nu att bidragen skall förlängas på oförändrad nivå. 
Kontinuitet skall visserligen finnas också inom andra sektorer, men för vin, frukt och 
grönsaker, där reformförslag redan diskuteras i rådet, är förslagen extra försiktigt 
utformade så att existerande ordning kan fungera tills reformbesluten har fattats. Samma 
sak gäller även olivolja, där reformförslag läggs fram inom kort. 
Beträffande bomull, där ett reformerat system introducerades förra året, föreslås en teknisk 
förändring som skall göra det lättare att beräkna förskottsbetalningar och på så sätt öka 
andelen av stöd som kan betalas ut före säsongens slut. 
För trindsäd (kikärter, linser och vicker) är det nuvarande systemet förlängt och maximala 
garanti areal en är utökad på begäran av rådet som en del av dess beslut från december 1993 
om tillämpningen av Blair House-avtalet om oljeväxter. 
Beträffande lin föreslås, precis som förutsågs i prisförslagen för 1994/95, införandet av en 
maximal garantiareal. Denna åtgärd åtföljs av en viss differentiering mellan traditionell och 
icke-traditionell produktionsteknik som skall hindra systemet med maximal garantiareal 
från att få en oproportionerlig effekt på någotdera systemet. 
8 
Inom mjölksektorn föreslås inga förändringar bortsett från vissa rent tekniska detaljer. Man 
bör emellertid lägga märke till att denna höga grad av stabilitet inte kan förväntas vara för 
evigt. Redan nästa år blir det nödvändigt att börja diskutera den långsiktiga pris- och 
kvotpolitiken, eftersom slutdatum för de nuvarande kvotreglerna närmar sig, och eftersom 
tariffsänkningarna som beslöts i samband med GATT-avtalet börjar få effekt. 
För griskött har förändringarna i baspris och standardkvalitet som beslöts förra året 
medgivit en bättre förståelse av marknadsläget, vilket förbättrades avsevärt under 1995/96. 
Inga ytterligare förändringar föreslås nu. För fårkött förlängs det grundläggande 
subventionssystemet med oförändrade nivåer, men en ny möjlighet till privat lagerhållning 
föreslås, som skall kunna utnyttjas i samband med kortfristigt agerande på specifika 
marknader. 
Vad beträffar åtgärder som är baserade på räntesatser (månatliga uppräkningar av 
interventionspriset på spannmål och ris samt ersättning för lagringskostnader för socker) 
föreslås reduktioner som skall spegla den allmänna nedåtgående tendensen för dessa räntor. 
Då det gäller månatliga uppräkningar för spannmål tillkommer en ytterligare reducering 
som beror på att en del av de minskningar som föreslagits av kommissionen sedan 1992 
endast antagits delvis av rådet, vilket lett till att det varit alltför lönsamt att behålla 
spannmålen i början av säsongen. 
Som bilagal presenterar kommissionen den rapport om proteingrödor och linfrö som 
beställdes av rådet i samband med förra årets prispaket. 
Som bilaga 2 till prisförslagen lägger kommissionen fram en rapport om tjurbidrag, om 
säsongutjämningsbidraget och om sådana undantag från de normala reglerna om 
boskapsbidrag som gäller för de nya tyska delstaterna. Förslaget om ett engangsbidrag för 
ungtjurar stammar från denna rapport. Andra förslag som härrör ur rapporten är en 
förlängning med vissa modifieringar av nuvarande säsongutjämningsbidrag och en rätt för 
sådana medlemsländer som har problem med säsongförskjutningar inom 
nötköttproduktionen att på ett effektivt sätt anpassa det andra stutbidraget i situationer där 
kriterierna för normalt säsongutjämningsbidrag inte uppfyllts. Vad beträffar de nya tyska 
delstaterna förlängs nuvarande undantag inom fårsektorn med hänsyn till den låga 
produktionen. Inom nötköttsektorn föreslås emellertid att tiden nu är kommen att tillämpa 
gemenskapens regler fullt ut. 
B MOTIVERING PER PRODUKT 
1. Jordbruksgrödor 
1.1 Areal uttag 
Då procentsatsen för arealuttag för regleringsåret 1996/1997 fastställdes anmodade 
rådet kommissionen att överväga möjligheten att föreslå en ändring till förordning 
(EEG) nr 1765/92 så att det kunde fastställas en enhetlig procentsats som allmän regel 
för arealuttag i framtiden. 
En enhetlig procentsats för arealuttag skulle betydligt förenkla lagstiftningen men den 
riskerar att försvaga produktionskontrollen om denna procentsats inte anpassas till den 
sats som fastställdes i samband med reformen, dvs 15 % för roterande arealuttag. 
Producenter kan för närvarande välja ett annat slags uttag än roterande, men endast om 
de gör ett areal uttag på ytterligare 5 % för att kompensera för utebliven växtföljd. 
Detta tillägg reducerades till 3 % i Förenade kungariket och i Danmark. På grundval 
av dessa bestämmelser och utvecklingsprognoser för spannmålsproduktionen samt 
denna produktions avsättningsmöjligheter fram till år 2000 bör det fastställas ett 
enhetligt basbelopp för arealuttag som motsvarar nuvarande basbelopp. Sedan 
reformens början har producenterna haft en tendens att övergå från roterande areal uttag 
till fast arealuttag trots kravet på ytterligare arealuttag och 1995 var därför mer än 
hälften av arealuttagen inom unionen i form av fast arealuttag. Med beaktande av 
denna situation och för att genom en enhetlig procentsats uppnå samma effekt som 
med differentierade satser föreslår kommissionen att den enhetliga basprocentsaten för 
arealuttag fastställs till 18 %. 
Vad gäller procentsatsen för arealuttag för regleringsåret 1997/1998, dvs höstsådden 
1996 och vårsådden 1997, kommer kommissionen om det är nödvändigt att lägga fram 
ett särskilt förslag i juli 1996 med hänsyn till bland annat prognoserna för skörden 
1996 inom gemenskapen och utvecklingen på marknaden. 
1.2 I en strävan efter enhetlighet och eftersom procentsatsen för obligatoriskt arealuttag 
kommer att vara den samma för alla medlemsstater bör det fastställas att det vid 
överföring av arealuttag mellan jordbruksföretag tillämpas en enhetlig tilläggssats på 
3 %. 
2. Spannmål 
2.1 Priser och kompensationbetalningar 
Under 1995/1996, den sista fasen i minskningen av interventionspriset, inleddes det 
slutliga reformsystemet. Från och med detta produktionsår och framöver gäller det 
interventionspris och de kompensationsbetalningar som fastställdes 1992. Det bör 
nämnas att det enhetliga interventionspriset för alla spannmålsslag är 119,19 ecu per 
10 
ton och kompensationsbetalningen är 54,34 ecu per ton per ha historisk avkastning för 
spannmål som fastställts i regional i seringsplanen. 
2.2 Månatliga uppräkningar 
Interventionspriset för spannmål ökas varje månad från november till maj med ett 
belopp som för regleringsåret 1995/1996 ligger på 1,3 ecu/ton/månad. Den månatliga 
uppräkningen från maj skall även tillämpas för juni. 
Kommissionen föreslår att dessa bestämmelser bibehålls och att endast nivån på den 
månatliga uppräkningen ändras. 
De minskningar av de månatliga uppräkningar som kommissionen föreslagit i 
föregående prispaket sedan reformen har inte fullständigt genomförts av rådet. 
Konsekvenserna har varit kännbara på marknaden där man har kunnat konstatera att 
det varit alltför angeläget att hålla kvar spannmålen vid regleringsårets början för att 
avsätta dem vid ett senare tillfälle. Den månatliga uppräkningen bör därför sänkas till 
en lämplig nivå för att få ett jämnt flöde på avsättningen av skörden under hela 
regleringsåret. Dessutom är räntesatserna på nedgång och utsikterna på medellång sikt 
visar samma tendens. Mot bakgrund av detta föreslår kommissionen att den månatliga 
uppräkningen fastställs till 1,10 ecu/ton/månad. 
3. Proteingrödor och oljelin 
Bilaga 1 till denna motivering utgörs av den rapport som rådet begärt. Den visar att ett 
förändrat betalningssystem för stödet för dessa grödor inte skulle förbättra balansen mellan de 
odlade grödorna. 
4. Trindsäd 
4.1 Regelsystemet för trindsäd infördes 1989 genom rådets förordning (EEG) nr 762/89 
i syfte att bibehålla dessa grödor som har ett ekonomiskt intresse för Europeiska gemenskapen. 
Det upphör att gälla vid utgången av regleringsåret 1995/96. 
4.2 När rådet antog den förordning som genomförde Blair House - avtalet om oljeväxter 
i december 1993 gjordes följande deklaration: "Rådet godtar kommissionens avsikt att 
successivt förstärka det nuvarande stödsystemet för producenter av vegetabilier som t.ex. 
linser, kikärter och vicker för att nå målet att på medellång sikt få till stånd odling av 
ytterligare 280 000 hektar med sådana produkter i Spanien. För varje år under vilket målet 
uppnås skall stödnivån minska med det procenttal varmed målet överskrids". Rådet aviserade 
på detta sätt sin vilja att fortsättningsvis stödja dessa produkter och att till och med vidta 
åtgärder för att öka odlingsarealen i syfte att tillhandahålla ett alternativ till odling av 
solrosfrö, särskilt i de delar av unionen där dessa grödor traditionellt utgör en del av 
odlingsarealen. 
4.3 Kommissionen föreslår därför en reviderad plan som bibehåller de huvudsakliga 
delarna av den nuvarande planen (maximal garantiareal och hektarstöd); den anpassar 
förordningen angående dessa grödor bättre till vissa delar av regelsystemet för odlade grödor 
(justering av stödet under löpande regleringsår) och tar hänsyn till 
kompromissöverenskommelsen i december 1993. Kommissionen verkställde stöddelen av den 
överenskommelsen genom att öka stödet till 157 ecu/ha under 1994/1995 och till 181 ecu/ha 
under 1995/1996. 
11 
4.4 Kommissionen föreslår därför att den maximala garanti areal en ökas till 400 000 ha och 
att stödet fastställs till nu gällande nivå, 181 ecu per hektar. Överskridande av den maximala 
garanti areal en under ett regleringsår föranleder motsvarande minskning av stödet för samma 
regleringsår. 
5. Ris 
5.1 Priser 
Interventionspriserna för paddyris för produktion såren 1996/1997-1999/2000 har 
fastställts genom rådets förordning om reformen av den gemensamma organisationen 
av marknaden. För regleringsåret 1996/1997 har interventionspriset fastställt till 351 
ecu/ton. En minskning med 15 % över en treårsperiod kommer att innebära ett pris på 
298,35 ecu/ton för 1999/2000. 
5.2 Månatliga uppräkningar 
Från och med regleringsåret 1996/1997 är interventionsperioden den 1 april-31 juli. 
Under denna period genomgår interventionspriset fyra månatliga uppräkningar. Den 
månatliga uppräkningen för juli skall även tillämpas för augusti. 
Med hänsyn till utvecklingen av räntesatserna föreslås det att den månatliga 
uppräkningen fastställs till 2,06 ecu/ton. 
6. Socker 
6.1 Kommissionen föreslår att baspriset för sockerbetor, interventionspriset för vitt socker 
och tillverkningsmarginalen förblir oförändrade. 
Detta förslag är relaterat till baspriset för sockerbetor och till minimipriset för A- och B-
sockerbetor, som ytterst beror på det tak som bestämts för avgiftsuttaget på basproduktionen 
och på B-sockerbetor; taket för sistnämnda produkt höjs senare enligt artikel 28 i förordning 
nr 1785/81/EEG. 
6.2 Vad gäller ersättning för lagringskostnader föreslår kommissionen att det belopp som 
månatligen återbetalas skall minska från 0,45 ecu/100 kg till 0,41 ecu/100 kg för att beakta 
den lägre räntenivå som råder i gemenskapen. 
12 
FÖRSLAG TILL SOCKERPRISER FÖR 1996/97 
Enhet 1995/96 1996/97 Förändring 
ärs priser förslag 
(ecu) (ecu) % 
1. Baspris för sockerbetor ton 47,67 47,67 0 
2. Minimipris för A-sockerbetor (1) ton 46,72 46,72 0 
3. Minimipris för sockerbetor (2) ton 32,42 32,42 0 
4. Interventionspris för vitt socker 100 kg 63,19 63,19 0 
5. Riktpris för vitt socker 100 kg 66,50 66,50 0 
6. Interventionspris för råsocker 100 kg 52,37 52,37 0 
7. Månadsvis ersättning för lag- 100 kg 0,45 0,41 - 8,9 
ringskostnader 
(1) 98% av baspriset för sockerbetor 
(2) 68% av baspriset för sockerbetor, med undantag för de fall då artikel 28.5 i förordning 
nr 1785/81/EEG är tillämplig. 
7. Olivolja 
7.1 Priser 1996/97 
Kommissionen har för avsikt att inom den närmaste framtiden föreslå en större reform av 
systemet. Med hänsyn till den osäkerhet som råder om tidpunkten för förslaget och om rådet 
kan fatta beslut om reviderade regler i sådan tid att de kan tillämpas under regleringsåret 
1996/97 föreslås emellertid som en försiktighetsåtgärd att nuvarande priser och stödnivåer 
bibehålls. 
De priser och stödnivåer för regleringsåret 1996/97 som anges i tabellen har fastställts i 
enlighet med dessa riktlinjer. Tabellen visar även jämförbara siffror för 1995/96. 
Anslutande åtgärder 
Den fluktuerande produktionsnivå som kännetecknar denna produkt kan tillfälligt leda till en 
bristsituation på marknaden och mycket höga priser. För att kunna möta en sådan situation 
genom att höja importnivån föreslås att kommissionen får behörighet att helt eller delvis 
upphäva den gemensamma tulltariffen när marknadspriset på olivolja är avsevärt högre än 
interventionspriset. 
7.3 Dessutom föreslås en viss smärre anpassning till systemet för konsumentstöd vilka 
också ändrats som ett resultat av genomförandet av överenskommelserna från Uruguay rundan. 
Den innebär främst att regeln om att olivolja skall ha producerats inom gemenskapen för att 
komma i åtnjutande av stöd slopas, och att importörer av olivolja (med undantag för olivolja 
som importerats från Tunisien inom ramen för kvoten för speciella åtgärder) skall vara 
skyldiga att ställa en ekonomisk garanti motsvarande konsumentstödets belopp avseende den 
kvantitet som importerats. 
Dessa ändringar är en följd av att det i den gemensamma tulltariffen införts ett belopp 
motsvarande den garanti som skall ställas. De bör träda i kraft senast den 1 juli 1996 när de 
13 
övergångsregler som antagits i enlighet med rådets förordning (EG) nr 3290/94 upphör att 
gälla. 
Förslag till pris på olivolja 
FORM AV PRIS ELLER STOD 1994/95 Ecu/1 OOkg 
1995/96 1996/97 
1. Produktionsriktpris 
2. Interventionspris 
3. Representativt marknadspris 
4. Produktionsstöd 
5. Produktionsstöd för olivodlare 
vilkas genomsnittsproduktion 
är mindre än 500 kg 
6. Konsumentstöd 
7. Procenttal varmed produktions­
stödet minskas för: 
- kvalitetsförbättring 
- stöd till producent­
organisationer och 
anslutna föreningar 
8. Procenttal varmed 
konsumentstödet minskas för: 
- reklamkampanjer 
- stöd till sammanslut­
ningar inom handeln 383,77 
191,92 
229,50 
142,20 
151,48 
12,07 
1,40% 
0,80% 
0% 
5,50% 383,77 
186,17 
229,50 
142,20 
151,48 
12,07 
1,40% 
0,80% 
0% 
5,50% 383,77 
186,17 
229,50 
142,20 
151,48 
12,07 
1,40% 
0,80% 
0% 
5,50% 
14 
8. Fiberväxter 
Bomull 
8.1 Regelsystemet för bomull reformerades förra året varför inga större ändringar föreslås. 
Såväl priser som nationell garanti kvantitet för varje medlemsstat - och därmed maximal 
garanti kvantitet - fastställdes för en femårsperiod. 
8.2 Men att fastlägga förskottsnivån i början av regleringsåret 1995/96 förutsatte en 
omsorgsfull bedömning både vad gäller produktionsnivå och världsmarknadspriser för att 
undgå riskerna för att förskottet skulle överstiga den sammanlagda betalningen. För att ej 
behöva prognosera dessa två okända faktorer föreslår kommissionen att rådets grundförordning 
ändras så att förskottet skall vara rörligt och baserat på skillnaden mellan ett preliminärt 
riktpris och världsmarknadspriset. Det preliminära riktpriset skall motsvara skillnaden mellan 
det faktiska riktpriset och en preliminärt avdrag. Detta preliminära avdrag skall bestämmas av 
kommissionen enligt samma metod som används för att beräkna det definitiva avdraget - den 
beräknade produktionssiffran uppräknad med 15% som en säkerhetsmarginal. Slutbetalningen, 
som skall göras så snart de slutgiltiga produktionssiffrorna blir tillgängliga, kommer att utgöras 
av ett enhetsbelopp som motsvarar skillnaden mellan det preliminära och det slutgiltiga 
avdraget. Det gällande systemet, i vilket stödet kan bestämmas i förväg, ledde dessutom till 
en snedvridning av konkurrensen mellan olika aktörer. Av detta skäl och för att förenkla 
administreringen av systemet föreslår kommissionen att bestämmelser införs om att 
framställning om stöd måste inges samma dag som bomullen placeras i en övervakad 
lagerlokal. 
Fiberlin 
8.3 Stödet till fiberlin utgår per hektar. En del av stödet avsätts för finansiera en 
reklamkampanj för linne. 
Efter flera år av betydande marknadsöverskott har linmarknaden varit tämligen väl balanserad 
under senare år men väntas nu åter gå mot överskott. 
Under någon tid har kommissionen, efter att noga ha följt utvecklingen för denna gröda, i sina 
prisbeslut förvarnat om att det kan komma att behövas förslag till åtgärder för att begränsa den 
odlade arealen, t ex en maximal garantiareal. 
På grund av önskvärdheten av större stabilitet i linmarknaden och ifråga om besådda arealer 
föreslås ett regelsystem som inom gemenskapen inför en maximal garantiareal, som baseras 
på de genomsnittsarealer som odlats under de senaste tre åren (81 500 ha), från och med 
regleringsåret 1996/97.1 händelse av överskridande kommer en minskning av stödet för berört 
regleringsår att vidtas (0,5% för varje överdrag med 1% av den maximala garantiarealen). 
8.4 Den planterade arealen har utökats på senare år, mer inom icke-traditionella 
odlingsområden (främst Spanien och Förenade kungariket) än i traditionella områden (främst 
Frankrike, Belgien, Nederländerna). 
I de nya områdena är odlingstekniken mer koncentrerad på skörd av frö, medan skörd och 
kvalitet av fibrer har mindre omfattning, huvudsakligen beroende på att grödan skördas genom 
att växterna skärs av snarare än genom att de dras upp med roten, men också därför att linet 
sås mindre tätt. Det mer traditionella och intensiva sättet att odla leder till högre 
15 
produktionskostnader med investeringar i specialiserade skördemaskiner och anläggningar för 
skäktning av linet. 
För att undvika att den maximala garanti areal en leder till icke önskvärda effekter för 
tillverkare som nyttjar traditionell produktionseknik föreslås att ett minskat stöd införs från och 
med regleringsåret 1996/97 för tillämpning på odlare som använder icke-traditionell 
produktionsteknik. Avdragsnivån, som skall avgöras av kommissionen enligt gällande 
beslutsordning, skall beakta skillnaden i rörliga kostnader mellan de två systemen och 
skillnaden i produktionsvärde, men den skall också beakta intresset av att undvika att stimulera 
de icke-traditionella producenterna att investera även i traditionell intensiv produktionsteknik, 
vilket skulle öka produktionen av linfibrer och därmed riskera att marknaden råkar i obalans. 
Det nya avdraget skulle ersätta existerande avdrag som är kopplade till fröskörden, vilket inte 
längre torde vara berättigat om man tar hänsyn till de nya skördetekniker (rötning) som 
används inom de traditionella områdena. Det skulle förenkla den kontroll på platsen som efter 
skörden företas av medlemsstaterna. 
8.5 Det nya systemet skall ses över efter tre års erfarenhet, främst för att granska om målet 
att förbättra kontrollen av den planterade arealen med bibehållande av rimlig balans mellan 
traditionell och mindre intensiv produktionsteknik uppnåtts. 
8.6 För regleringsåret 1996/97 föreslår kommissionen att den nuvarande stödnivån och det 
belopp som för närvarande avsätts för att finansiera reklamaktiviteter bibehålls vid 935,65 ecu 
(före reduktion av stödet) respektive 53,64 ecu per hektar. 
Hampa 
8.7 Med hänsyn till den nuvarande och närmast förutsebara marknadssituationen för hampa 
och den för fiberlin föreslagna stödnivån anser kommissionen att de arealer som besatts med 
hampa kan behållas ungefärligen vid sin nuvarande nivå om stödet för 1996/97 behålls vid 
774,74 ecu/ha. 
Silkesmaskar 
8.8 Odling av silkesmaskar praktiseras endast i ett fåtal områden av gemenskapen och 
åtnjuter stöd med ett enhetsbelopp per låda. Med beaktande av de fördelar som stora 
devalveringar av den egna valutan givit vissa uppfödare föreslår kommissionen att 
stödbeloppet fastställs till samma nivå som förra året, dvs 133,32 ecu. 
16 
9. Vin 
9.1 Sedan maj 1994 har kommissionen lagt fram förslag till rådet och parlamentet om en 
reform av organisationen av den inre marknaden för vin i syfte att införa nya regler för denna 
sektor. Bl a gör de föreslagna åtgärderna det överflödigt att fastställa riktpriser. Det kanske 
därför inte blir nödvändigt att framlägga förslaget inom ramen för ett prispaket. Men eftersom 
rådet kanske inte antar de föreslagna åtgärderna som de presenteras och dessutom kanske inte 
kan fatta beslut i sådan tid att reformen hinner genomföras till regleringsåret 1996/97, 
förefaller det rimligt att förlänga giltighetstiden för ett antal lagbestämmelser rörande det 
nuvarande regelsystemet, så att det vid behov kan fortsätta att fungera som det gör för 
närvarande. 
9.2 Kommissionen avser därför att föreslå att orienteringspriserna för regleringsåret 
1995/96 skall gälla även under regleringsåret 1996/97. 
9.3 I avvaktan på att beslut fattas om den nya organisationen av den inre marknaden för 
vin föreslås att vissa tidsgränser som fastställs i gemenskapens lagstiftning utsträcks att gälla 
även under regleringsåret 1996/97. Dessa gäller framläggandet av rapporter om innehållet av 
svaveldioxid (SO2) i vin, mousserande vin och likörvin. 
Vad gäller andra rapporter. 
- Rapporten om åtgärder som möjliggör för producentgrupper att omfattas av de 
kontrakt som gäller för obligatorisk destination. Senareläggning av denna tidsgräns, 
som gäller förordning nr 2046/89/EEG, kommer att prövas i samband med att förslag 
framläggs om en särskild ändring som visat sig nödvändig av vissa tillägg till nämnda 
förordning. 
- Kopplingen mellan strukturella åtgärder och obligatorisk destination kommer inte 
längre att ha betydelse om de administrativa riktlinjer som reformen innebär antas. Det 
föreslås därför att åläggandet att framlägga denna rapport utgår. 
Rapporterna om "berikning" och avgränsning av vinodlingsarealer har efter 
framläggandet av diskussionspromemorian och reformförslaget blivit överflödiga 
eftersom slutsatser rörande dessa ämnesområden redan har dragits av kommissionen. 
De studier som legat till grund för kommissionens utformning av detta förslag är nu 
tillgängliga och har överlämnats till rådet. 
Det föreslås även att vissa tidsgränser för marknadsadministrationen senareläggs, främst 
avseende följande: 
Regler för att beräkna de kvantiteter som skall destilleras inom varje 
produktionsregion (enhetligt procenttal och referensvinår); reglerna antogs i enlighet 
med Dublinkompromissen och uppsköts till den 31 augusti 1996 liksom den partiella 
dispens som beviljats för en viss tillämpning av det obligatoriska destillationssystemet 
i Grekland. 
- Försöksperioder med vissa processer för avsyrning vilka snart når sina slutdatum. 
Den period under vilken det är tillåtet att för reklamverksamhet för druvsaft 
reservera en del av det stöd som beviljats för användning av druvmust vid tillverkning 
17 
av druvsaft. Tidsgränsen för denna period utsträcktes förra året till den 31 augusti 
1996. 
9.4 Vad beträffar Spaniens problem ifråga om möjligheten att blanda vitt och rött vin 
(Mezcla) och att marknadsföra viner med ett syrainnehåll som är lägre än det som gäller inom 
gemenskapen i övrigt föreslås att de åtgärder som beslutades inom ramen för det senaste 
prispaketet skall utsträckas till att gälla även under nästa regleringsår. 
9.5 Nu gällande regler om förbud mot nya odlingar och om betalning av bidrag för 
upprotning av vinrankor upphör att gälla under loppet av innevarande regleringsår. I avvaktan 
på beslut om en rad åtgärder som ingår i det nya förslaget föreslås att nu gällande system 
förlängs att gälla under ytterligare ett år. 
9.6 Det föreslås också att ett särskilt undantag införs för vissa specialviner (viner 
tillverkade från botrytisdruvor) i Förenade kungariket vad gäller maximal halt av SO2. För 
just denna typ av vin bör maximihalten höjas till 300 mg/1 (samma som gäller för liknande 
produkter i andra regioner). 
Det bör noteras att 
- vad gäller utsträckning av tidsgränsen för utbyte av vinstockar som planterats som 
"hybridarter" på Madeira och på Azorerna kommer kommissionen att lägga fram 
vederbörliga förslag som en del av det ändringsförslag som kommer att framläggas 
avseende förordning nr 1600/92/EEG om särskilda bestämmelser för Azorerna och 
Madeira angående vissa jordbruksprodukter, 
- förslag till ändring av de allmänna destillationsreglerna vad avser sambandet mellan 
överträdelser och straff kommer att läggas fram så snart som möjligt. 
9.7 Vi nodl ingsregi ster 
Utan att på förhand döma resultaten av de diskussioner som pågår i rådet om reformen 
av den gemensamma jordbrukspolitiken för produkter inom vinsektorn kommer den 
framtida förvaltningen av den gemensamma jordbrukspolitiken sannolikt att omfatta 
ett register som i synnerhet gör det möjligt att identifiera de arealer som används till 
vinodling. 
Med beaktande av erfarenheterna från och utarbetandet av vinodlingsregistren i de 
berörda medlemsstaterna föreslår kommissionen att tidsfristen för utarbetandet av ett 
förenklat vinodlingsregister (grafisk basreferens) förlängs till den 31 december 1998 
i stället för den 31 december 1996 som fastställdes i prispaketet förra året. 
18 
10. Frukt och grönsaker 
Baspris och uppköpspris 
Enligt artikel 16 i rådets förordning (EEG) nr 1035/72 om den gemensamma organisationen 
av marknaden för frukt och grönsaker föreslår kommissionen varje år ett baspris och ett 
uppköpspris för varje produkt som finns upptagen i bilaga II till den förordningen, dvs 
blomkål, aprikoser, nektariner, persikor, citroner, tomater, aubergin, päron, bordsdruvor, 
äpplen, satsumas, mandariner, klementiner och apelsiner. 
I väntan på rådets beslut om reformen av den gemensamma organisationen av marknaden för 
frukt och grönsaker, både färska och bearbetade produkter av frukt och grönsaker, föreslår 
kommissionen att den nuvarande nivån på baspris och uppköpspris bibehålls. Kommissionen 
kommer att dra slutsatser från eventuella överskridande av interventionströskeln när det 
slutliga arealuttaget för regleringsåret 1995/1996 har fastställts. 
11. Mjölk och mjölkprodukter 
11.1 Det nuvarande marknadsläget för mjölkprodukter förefaller vara tämligen välbalanserat 
och erfordrar därför inte i år några korrigerande åtgärder avseende priser eller kvotnivåer. Det 
bör dock understrykas att marknadsstabiliteten fortfarande är bräcklig och döljer ett strukturellt 
överskott som genomgående kräver storskalig intervention i form av subventionering av 
slutanvändning. Det fortgående införandet av åtaganden enligt GATT kommer att öka trycket 
på denna sektor. 
11.2 Sedan 1992 har rådet som en del av CAP-reformen och i anslutning till sänkningen av 
spannmålspriserna fastställt riktpriser och interventionspriser för tidsperioder som löper från 
den 1 juli till den 30 juni. Det förefaller lämpligt att behålla denna modell och i konsekvens 
med detta föreslår kommissionen också att regleringsåret skall börja samtidigt med den period 
för vilken priser har fastställts. 
11.3 Inom ramen för Uruguayrundans förhandlingar träffades vissa bilaterala 
överenskommelser som förutsätter införande av en ordning där unionen får en mer aktiv roll 
i administrationen av koncessioner som beviljats av tredje land. Vad gäller åtgärder för att 
säkerställa att maximala fördelar kan nås med en sådan ordning visar erfarenheten att 
kommissionen saknar en adekvat juridisk bas för att på ett enkelt och effektivt sätt kunna 
sköta administrationen av dessa koncessioner. Därför föreslår kommissionen att en speciell 
föreskrift införs i grundförordningen för att åtgärda denna brist. 
19 
12. Nöt- och kalvkött 
12.1 Priser 
Vad gäller interventionspriset föreslås att nivån 347,5 ecu/100 kg dödvikt för tjurkroppar av 
kvalitet R3 behålls. 
Inga andra priser behöver fastställas eftersom skyldigheten att årligen bestämma ett 
orienteringspris har tagits bort av rådet (Uruguayrundans avtal). 
Ifråga om den tidsperiod som regleringsåret omfattar föreslås att datum ändras så att det börjar 
den 1 juli från och med 1996. Nästa regleringsår skulle således börja den 1 juli 1996 och sluta 
den 30 juni 1997 i stället för den 1 april 1996 respektive den 30 mars 1997 i enlighet med nu 
gällande regler (artikel 4 i rådets förordning nr 805/68). 
12.2 Bidrag (anknutna åtgärder) 
Till följd av reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken (CAP) på nötköttsområdet 
beslöt kommissionen att utreda verkningarna av vissa åtgärder som införts genom de nya 
reglerna för nötköttsbidrag. I bilaga 2 till denna översikt återfinns ett dokument med rubriken 
"Rapport om nötkötts- och fårköttssektorerna" som behandlar följande frågor: 
Fördelningen av regionala tak för det särskilda tjurköttsbidraget i 
medlemsstaterna mot bakgrund av den strukturutveckling som ägt rum till följd 
av reformen. 
Effekterna av säsongsutjämningsbidraget. 
Tillämpningen inom de nya tyska delstaterna av de bestämmelser som gäller 
inom gemenskapen i övrigt. 
Marknadssituationen för nötkött mot bakgrund av sektorns utveckling och 
genomförandet av GATT-avtalet. 
Som en följd av denna utredning föreslås följande: 
a) Bidraget till den andra åldersgruppen av icke kastrerade tjurar avskaffas medan det 
engangsbidrag som utgår för detta djurslag höjs med 14%. Denna procentuella ökning av 
engångsbidraget finansieras av besparingar som görs genom att avskaffa bidraget till den andra 
åldersgruppen och har sålunda en budgetneutral effekt. 
b) Säsongsutjämningsbidraget bibehålls med en säsongsbetingad slaktkoefficient som är 
något lägre än den nuvarande. Vid beräkningen av denna koefficient skall dock beaktas det 
totala antalet stutar som slaktats i republiken Irland och Nordirland (de två länder som mest 
gynnas av denna åtgärd). Det föreslås också en möjlighet att ge en alternativ stimulans till 
ordnad marknadsföring finasierad genom ett avdrag från den andra delen av stutbidraget som 
skall tillämpas i de fall kriteriet för tillämpning av säsongsutjämningsbidraget inte längre är 
uppfyllt. 
c) Slutligen föreslås att de ansökningar som Tyskland lämnat in beträffande de nya delstaterna 
inte skall beviljas i följande fall: 
1) Ansökan om förlängning av vissa undantag från tillämpningsföreskrifterna för am-
och dikobidrag. 
2) Ansökan om att avvika från 90-djursgränsen för handjursbidraget. 
20 
13. Får- och getkött 
13.1 Priser 
De institutionella priserna för regleringsåret 1996 fastställdes inom ramen för 1995/96 års 
prispaket. 
För 1997 föreslår kommissionen att baspriserna förblir oförändrade på den nivå som redan 
beslutats för 1996. Kommissionen föreslår också att säsongsbindningen av baspriset blir 
oförändrad. 
13.2 Anknutna åtgärder: ökning av takten i införandet av rutiner för privat lagerhållning 
För närvarande kan det stödbelopp som inom denna sektor beviljas för privat lagerhållning 
fastställas för ett visst prisnoteringsområde (enligt förvaltningskommittéförfarandet) antingen 
genom ett anbudsförfarande eller genom att i förväg fastställa stödbeloppet som ett 
enhetsbelopp. Men om marknadspriset (i gemenskapen eller eller i ifrågavarande 
prisnoteringsområde) sjunker under 70% av baspriset - som det regelmässigt tenderar att göra -
blir anbudsförfarande det enda tillåtna förfarandet för att fastställa stödbeloppet vid privat 
lagerhållning. 
Under loppet av regleringsåret 1995 har kommissionen mottagit speciella önskemål om privat 
lagerhållning i syfte att avlasta marknaden under vissa perioder av året vilka onekligen hade 
blivit besvärliga (t.ex. i Irland, Sverige och Finland). Då anbudsförfarande senare blivit det 
enda tillåtna förfarandet tillåts en relativt effektiv intervention på marknaden men den äger 
rum med avsevärd fördröjning. För det första skall förvaltningskommittén begära in anbud, 
för det andra skall förvaltningskommittén fastlägga miniminivån för stöd. I syfte att göra 
privat lagerhållning till en mer effektiv modell - och för det fall att en snabb intervention 
erfordras (plötsliga fall i marknadspriset i vissa prisnoteringsområden eller samtycke från 
kommissionen till en definierad men begränsad åtgärd) - föreslår kommissionen att den 
grundläggande förordningen ändras så att den ger möjlighet att förutse behovet av privat 
lagerhållning vid alla marknadsprisnivåer. Detta kan göras genom ett förfarande som i förväg 
fastställer stödbeloppet (anbudsförfarandet skall emellertid alltjämt tillämpas i flertalet fall). 
Under dessa förhållanden skulle en enda beslutande kommitté vid behov kunna rösta utan 
onödigt dröjsmål om det stödbelopp som bedöms vara adekvat och om maximal godtagbar 
kvantitet som får lagras inom en bestämd tidsfrist. 
13.3 I enlighet med de slutsatser som dragits i den bilagda rapporten, bilaga 2, föreslås en 
förlängning av det undantag som beviljats de nya tyska delstaterna. 
21 
14. Griskött 
14.1 Den grundläggande förordningen om griskött föreskriver att ett baspris skall fastställas. 
Dess nivå är primärt avsedd att ange den prisnivå vid vilken marknaden kommer att vara i 
balans, dvs som bidrar till en stabilisering av marknadspriserna, men som inte leder till 
strukturella överskott. Basprisets enda funktion är att tillhandahålla en mekanism för att utlösa 
möjligt stöd till privat lagerhållning. En sådan åtgärd kan initieras när genomsnittspriset inom 
gemenskapen sjunker under 103% av baspriset. Baspriset gäller från och med den I juli till 
den 30 juni. 
14.2 För perioden juli 1995 till juni 1996 fastställdes baspriset för griskroppar av 
standardkvalitet till 1509,39 ecu/ton. 
14.3 Efter två på varandra följande minskningar, 1994/95 och 1995/96, ligger baspriset nu 
på en nivå som utgör en rimlig jämviktspunkt mellan utbud och efterfrågan. Därför föreslås 
att baspriset skall behållas oförändrat och att det fastställs till 1509,39 ecu/ton. 
14.4 Den standardkvalitet till vilket baspriset refererar ändrades 1995/96 från klass U till 
klass E. Klass E representerar den kvalitet som flertalet inom gemenskapen slaktade grisar har 
och bör behållas oförändrat. 
Definitionen av standardkvalitet bör vara följande: 
a) Djurkroppar som väger mellan 60 kg och 119 kg - kvalitet E. 
b) Djurkroppar som väger mellan 120 och 180 kg : kvalitet R. 
15. Tobak 
15.1 Organisationen av den inre marknaden är nu väl etablerad i enlighet med 1992 års 
reform. 
15.2 Vad gäller fastläggande av garanti trösklar begärde rådet att kommissionen skulle lägga 
fram sina förslag på ett tidigt stadium, före prispaketet, så att tobaksproducenterna skulle fa 
kännedom om sina rättigheter före odlingssäsongen. I enlighet härmed har förslag beträffande 
1996 och 1997 års skördar framlagts för rådet och beslut väntas före utgången av februari. 
Detta förslag innebär i allt väsentligt att 1995 års situation förlängs. 
15.3 Vad gäller bidragen visar erfarenheten från de senaste tre odlingssäsongerna att den 
nuvarande nivån bör behållas även under 1996/97. Produktionen har i själva verket - med vissa 
mindre undantag beroende på marknadssituationen och särskilt på grund av minskad 
efterfrågan på en del sorter - varit nära garantitrösklarna. 
15.4 Det bör noteras att kommissonen före den 1 april 1996 kommer att framlägga en rad 
förslag angående tobaksordningens framtid. Dessa förslag gäller enbart skördarna för 1998 och 
följande år, varför det förefaller logiskt att den diskussionen förs separat från fastställandet av 
priser. 
22 
BILAGA I 
Rapport om proteingrödor och oljelin 
I sina slutsatser av den 22 juni 1995 om prispaketet för 1995/1996 har rådet begärt att det 
skall undersökas om genomförandet av artikel 15.2 i förordning (EEG) nr 1765/92 (system för 
jordbruksgrödor) för sektorn för proteingrödor och oljelin kommer att innebära att balansen 
mellan jordbruksgrödorna bibehålls. 
1. Protein grödor (ärtor, åkerbönor och sötlupiner) 
1.1 Produktion inom gemenskapen 
Den högsta nivån med besådd areal före reformen uppnåddes 1987 med en besådd 
areal på 1 327 000 ha. Genom införandet av en maximalt garanterad kvantitet 1988 
stabiliserades arealerna mellan 1,2 och 1,3 miljoner ha. Under 1993, som var första 
året efter reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken, nådde de en ny högsta 
punkt på 1 373 000 ha. Under 1995 har arealen för EU med tolv medlemsstater 
minskat till 1 142 000 ha. 
I de tre viktigaste "traditionella" producentmedlemsstaterna, Frankrike, Förenade 
kungariket och Danmark har arealerna utvecklats parallellt. Däremot har arealerna ökat 
i Tyskland, särskilt i de nya delstaterna, och i Spanien. Arealen i Italien har minskat 
sedan 1986 och den minskade ytterligare till 39 000 ha under 1995. 
Skördarna har ökat kraftigt sedan 90-talets början, särskilt till följd av genetiska 
förbättringar och förbättrade odlingsmetoder men också till följd av en gradvis 
omläggning från odling av åkerbönor till odling av ärtor samt till följd av en 
koncentration av odlingen i Frankrike där avkastningarna är de största. Under 1994 och 
1995 visade avkastningen en fallande tendens till föjd av att arealerna i de 
"traditionella" producentmedlemsstaterna minskade och att arealen ökade i Spanien där 
avkastningen endast ligger på omkring 1 ton/ha. 
Denna utveckling har resulterat i att gemenskapens produktion ökat fram till 1993 och 
sedan fallit under 1994 och 1995. Med andra ord kan man efter en period med ökning, 
specialisering och koncentration i de mest produktiva regionerna mellan 1988-1993 
märka en viss omläggning av produktionen till de mindre produktiva regionerna. 
Utvecklingen av gemenskapens produktion visas i tabell 1. 
23 
Statistik över proteingrödor 
SO AREALER MED ÄRTOR, BÖNOR OCH SOTLUPINER (1 000 ha) 
1986/87 
1987/88 
1988/89 
1989/90 
1990/91 
1991/92 
1992/93 
1993/94 
1994/95 D11 
63 
102 
89 
68 
46 
36 
30 
1995/96(e) D16 
64 
48 
47 
89 
76 
120 DK 
142 
201 
147 
123 
115 
99 
118 
121 
106 
76 FRA 
313 
474 
548 
656 
715 
667 
715 
753 
679 
581 UK 
152 
211 
261 
214 
216 
203 
208 
244 
229 
191 ESP 
69 
65 
50 
52 
42 
34 
30 
30 
114 
116 ITA 
173 
164 
119 
119 
113 
114 
103 
93 
80 
39 övriga 
59 
110 
80 
57 
26 
22 
37 
43 
21 
19 EUR-12 
971 
1327 
1294 
1289 
1291 
1187 EUR-12+ 
1309 
1199 
1257 
1373 
1304 
1142 EUR-15 
1329 
1436 
1360 
1183 
AVKASTNING AV ÄRTOR, BÖNOR OCH SOTLUPINER (ton/ha) 
1986/87 
1987/88 
1988/89 
1989/90 
1990/91 
1991/92 
1992/93 
1993/94 
1994/95 D11 
3,60 
3,26 
3,60 
3,50 
3,59 
3,69 
3,63 
1995/96(e) D16 
3,34 
3,40 
2,94 
3,26 
3,20 
3,20 DK 
3,62 
2,62 
3,45 
3,86 
4,79 
4,21 
2,58 
3,77 
3,60 
3,61 FRA 
3,82 
4,06 
4,76 
4,47 
5,15 
4,79 
4,61 
5,06 
5,06 
4,79 UK 
3,82 
2,70 
3,67 
3,40 
3,76 
3,43 
3,39 
3,87 
3,17 
2,93 ESP 
0,84 
0,98 
1,18 
1,15 
1,21 
1,41 
1,27 
1,00 
0,95 
0,57 
jPRODUKTION AV ÄRTOR, BÖNOR OCH SOTLUPINER (1000 ton) 
1986/87 
1987/88 
1988/89 
1989/90 
1990/91 
1991/92 
1992/93 
1993/94 
1994/95 D11 
227 
333 
320 
238 
165 
133 
109 D16 
214 
163 
138 
290 
242 
1995/96(e) 383 DK 
514 
527 
507 
475 
551 
417 
305 
456 
380 
274 FRA 
1196 
1925 
2608 
2931 
3681 
3198 
3293 
3811 
3433 
2784 UK 
580 
570 
959 
727 
812 
697 
706 
944 
724 
560 ESP 
58 
64 
59 
60 
51 
48 
38 
30 
108 
66 ITA 
1,31 
1,38 
1,26 
1,25 
1,32 
1,83 
1,78 
1,57 
1,64 
1,63 
ITA 
226 
227 
150 
149 
149 
209 
183 
146 
131 
64 övriga 
3,22 
2,31 
2,74 
2,70 
2,73 
1,59 
2,23 
2,61 
3,71 
2,83 
övriga 
190 
254 
219 
154 
71 
35 
83 
112 
77 
53 EUR-12 
3,08 
2,94 
3,73 
3,67 
4,28 
4,02 
EUR-12 
2991 
3900 
4822 
4734 
5529 
4767 
4716 EUR-12+ 
4,26 
4,00 
3,78 
4,22 
3,91 
3,66 
EUR-12+ 
5578 
4797 
4746 
5789 
5095 
4184 EUR-15 
3,63 
EUR-15 
4301 
1.2 Proteingrödor och reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken 
Stödsystemet för proteingrödor infördes under 1992 i systemet för jordbruksgrödor. 
Hektarstödet för proteingrödor uppgår till 78,49 ecu/ton multiplicerat med den 
regionala spannmålsavkastningen. Denna stödnivå infördes under reformens första 
tillämpningsår samtidigt som stödpriset avskaffades. 
Det bör även uppmärksammas att interventionspriset för spannmål har minskats i tre 
omgångar och att stödet har anpassats successivt från 30,19 till 42,26 till 54,34 ecu/ton 
historisk avkastning. 
Dessa olika övergångar för proteingrödor och spannmål visar att det första 
övergångsregleringsåret 1993/1994 var särskilt gynnsamt för proteingrödor som 
omedelbart berättigade till deras slutliga stödnivå. Däremot förutsågs det, när ordningen 
trädde i kraft, att proteingrödorna skulle bli mindre attraktiva i förhållande till det 
första övergångsåret till följd av att stödbeloppet fastställts på en sådan nivå att det vid 
övergångsårets slut skulle råda jämvikt mellan intäkterna från de båda grödorna. 
Detta bekräftas av en jämförelse av lönsamheten av proteingrödor och spannmål i två 
produktionszoner. Undersökningen resulterade i föjande slutsatser: 
Före reformen var proteingrödor något mer lönsamma än spannmål. 
Under perioden 1993/1994 sjönk de totala intäkterna för spannmål men steg för 
proteingrödor vilket innebar att proteingrödor var mer lönsamma. 
Under 1994/1995 ändrades situationen och spannmål var något mer lönsamt än 
proteingrödor eftersom marknadspriset för proteingrödor föll mer än 
marknadspriset för spannmål. 
Under 1995/1996 steg intäkterna för de två grödorna till följd av ökade 
marknadspriser för dessa. Proteingrödor var dock fortfarande mindre lönsamma 
än spannmål. Intäktsskillnaden under 1995/1996 har ökat, på ett sätt som inte 
kunde förutses vid sådden, till följd av spannmålsprisernas stabilitet och 
konjunkturläget i samband med marknadsvillkoren under 1995/1996. 
För övrigt framgår det av nedanstående tabell att besådda arealer inom gemenskapen 
under 1995/1996 överstiger den areal som normalt är besådd och som kan definieras 
som genomsnittet av arealerna före reformen (1 265 000 ha för perioden 1988-1991) 
minskat med procentsatsen för arealuttag. 
25 
1993/1994 
1994/1995 
1995/1996 Arealuttag i % 
15 
15 
12 Tröskel i ha 
1 075 000 
1 075 000 
1 113 000 Besådd areal 
1 373 000 
1 304 000 
1 142 000 Skillnad i 
% 
+ 28 
+ 21 
+ 2,6 
/. 3 Slutsatser 
Med beaktande av den normala effekten av arealuttag och att det förekommit en viss utökning 
är den minskning av arealer besådda med proteingrödor som nyligen genomförts inom 
gemenskapen inte alarmerande. Denna minskning förvärras visserligen av konjunkturbetingade 
faktorer varav den ökade prisnivån för spannmål är den viktigaste. Kommissionen är övertygad 
om att det kommer att vara möjligt att bibehålla en tillfredsställande balans mellan 
jordbruksgrödorna i ett läge då marknadspriset för fodergrödor ligger närmare 
interventionspriset. Därför anser kommissionen att det inte är nödvändigt att ändra det 
nuvarande systemet för proteingrödor. 
Oljelin 
2.1 Produktion inom gemenskapen 
I mitten av 70-talet utgjorde den europeiska arealen besådd med oljelin 30 000 ha. Sedan 
minskades den till 5 000 ha för att mot slutet av 80-talet och början av 90-talet ökas till 
265 000 ha. Arealen (EU-12) för regleringsåret 1995/1996 beräknas uppgå till 120 693 ha. 
Den genomsnittliga avkastningen uppgår till 1,7 ton/ha. Siffran kan dock variera kraftigt 
beroende på år och/eller region. 
Världsmarknadspriset på oljelin är ostabilt: 380 ecu/ton 1984, 130 ecu/ton 1992 och 200-210 
ecu/ton 1994 och 1995. 
2.2 Oljelin och reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken 
Gemenskapens lagstiftning vad gäller oljelin karaktäriserades till en början av att det 
beviljades stöd som motsvarade skillnaden mellan det målpris som fastställts av rådet och ett 
genomsnittligt världsmarknadspris som fastställts av kommissionen. 1993 infördes en maximal 
garanti areal på 266 000 ha. 
26 
Från och med 1994/1995 har oljelin fullständigt integrerats i systemet för jordbruksgrödor. 
Kompensationsstödet per hektar är 105,1 ecu/ton multiplicerat med den spannmålsavkastning 
som fastställts i regionaliseringsplanerna. Basarealen för jordbruksgrödor har ökats med 63 000 
ha (genomsnittet av arealen besådd med oljelin under åren 1989, 1990 och 1991). Dessutom 
kan denna gröda, om den uppfyller villkoren, beviljas utsädesstöd på 224,6 ecu/ton. 
2.3 Slutsats 
Undersökningen av lönsamheten av oljelin visar att det inte finns några problem med 
lönsamheten i förhållande till andra jordbruksgrödor, särskilt raps. 
Därför anser kommissionen att det inte är nödvändigt att ändra det nuvarande systemet för 
oljelin. 
27 
BILAGA II 
RAPPORTER OM VISSA ASPEKTER AV NÖT- OCH FÅRKÖTT S SEKTORN 
INLEDNING 
1 UTVECKLINGEN PÀ NÖTKÖTTSMARKNADEN 
A. Tre år efter genomförandet av reformen 
B. Utvecklingen på kort och medellång sikt 
a. Produktion 
b. Import 
c. Export 
d. Konsumtion 
e. Allmän utveckling 
2. SÄRSKILDA FRÅGOR FÖR VILKA EN RAPPORT KRÄVDES 
A. Det särskilda bidraget till handjur av nötkreatur 
a. Regionala tak 
b. Bidraget för den andra åldersgruppen av tjurar 
B. Säsongsutj ämningsbidrag 
C. Ordningen med kvoter för nöt- och fårkött i de nya tyska delstaterna 
a. Ordningen med kvoter för nötkött 
b. Ordningen med kvoter för fårkött 
3 BILAGOR 
I. Marknadspriser i EU - tjurar och stutar (1991-1995) 
II. Jämförelse mellan nötkött R3 och slaktkropp av gris, grad U 
III. Am- och dikobidrag i EU:s medlemsstater (1992-1994) 
IV. Handel med tredje land (nötkött) - import 
V. Handel med tredje land (nötkött) - export 
VI. Översikt över försörjningsbalans och prognoser på kort/medellång sikt - Nötkött 
VII. Särskilda bidrag för nötkreatur i EU:s medlemsstater (1992-1995) 
VIII. Särskilda bidrag för och produktion av nötkreatur i EU:s medlemsstater 
IX. Säsongsutj ämningsbidrag för nötkreatur 
X. Bidrag för nötkreatur i Tyskland 
XI. Krav på tackbidrag i Tyskland (1989-1995) 
28 
RAPPORTER OM NÖT- OCH FÅRKÖTTSSEKTORN 
INLEDNING 
När 1992 års reform av nöt- och fårköttssektorerna genomfördes fastställde rådet i 
grundförordningen (EEG) nr 805/68 om nötköttssektorn krav på att följande rapporter skulle 
skrivas ett par år efter det att reformen hade genomförts: 
En rapport om effekterna av säsongsutjämningsbidraget inom nötköttssektorn 
tillsammans med lämpliga förslag (artikel 4c i grundförordningen). 
En rapport tillsammans med förslag om tillämpningen i de nya tyska delstaterna av de 
kvotbestämmelser för nötkött och får som gäller i resten av unionen [artikel 4k i 
förordning (EEG) nr 805/68 och artikel 5c i grundförordningen för fårsektorn (EEG) 
nr 3013/89]. 
Vid fastställandet av priserna för 1994/1995 krävde rådet dessutom att kommissionen före den 
31 december 1994 skulle undersöka och vid behov lägga fram lämpliga förslag om det 
regionala taket för det särskilda bidraget för handjur av nötkreatur mellan medlemsstaterna. 
Kommissionen lade inte fram något förslag inom den tiden, huvudsakligen på grund av att den 
inte hade erhållit information om betalningarna för 1993 och kommissionen hade ingen annan 
information som visade att ett förslag var nödvändigt. 
Slutligen, vid rådets möte i september 1995, förklarade kommissionen att den var redo att göra 
en översikt av bidragssystemen, med hänsyn tagen till utvecklingen inom nötköttssektorn och 
tillämpningarna av GATT-avtalen och att vid behov föreslå ändringar. 
Förutom desssa krävda rapporter tar kommissionen tillfället i akt att behandla några andra 
frågor, som till exempel prisutvecklingen, effekterna av de höjda bidragen, effekten av det 
andra bidraget för icke kastrerade djur samt de åtgärder som vidtagits för styrning av 
produktionen. 
29 
1. UTVECKLINGEN PÅ NÖTKÖTTSMARKNADEN 
A. Tre år efter genomförandet av reformen 
1. I november 1993 lade kommissionen fram en rapport för rådet om framtidsutsikterna 
på nöt- och kalvköttsmarknaderna och interventionssystemet [KOM (93) 601 slutlig], 
i vilken marknadsutvecklingen till och med hösten 1993 kommenterades på följande 
sätt: 
Efter den betydande ökningen av produktionen under 1990 och 1991, som uppgick till 
8,7 miljoner ton, minskade produktionen 1992 till 8,4 miljoner ton och minskade 
ytterligare till 8 miljoner ton 1993. Som huvudfaktorer bakom denna minskning av 
produktionen angavs följande: 
Nötköttsproduktionens cykliska karaktär, som innebär att den efter att ha nått 
höjdpunkten 1991 följer en nedåtgående trend 1993. 
Eftersom 1992 var referensår för bidragskvoterna anpassade producenterna sin 
djurhållning för att öka sin kvot. 
Begränsningen av kalvimporten till 425 000 djur per år. 
Den ökade importen av levande djur som är färdiga för slakt. 
Produktionen minskade emellertid mer än vad som förutsågs i rapporten i november 
1993 och gick ned till 7,7 och 7,4 miljoner ton 1993 respektive 1994. Vid sidan av de 
ovannämnda orsakerna hade nedgången av det totala antalet kor i unionen från 33,4 
miljoner djur 1991 till 31,8 miljoner djur 1993 också starkt bidragit till den ytterligare 
minskningen av nötköttsproduktionen. 
2. Denna betydande minskning av produktionen hade följande effekt på marknaden: 
Stabila priser, något under 80 % av interventionspriset 1992, fram till och med 
juli 1993. Därefter minskade priserna något i absoluta termer, men på grund av 
de tre planerade minskningarna på vardera 5 % av interventionspriset (enligt 
1992 års reform och med kompensation i form av bidragsökningar), stannade 
priserna på väl över 80 % av interventionspriset till och med maj 1995 (se 
diagrammet i bilaga I). 
Denna prisutveckling gjorde det möjligt för kommissionen att gradvis minska 
uppköpspriset för intervention, vilket gjorde intervention mindre attraktivt för 
slakterierna. Den viktgräns som kommissionen införde 1992 för slaktkroppar 
som bjuds ut för intervention, för att motverka att stora slaktkroppar med låg 
efterfrågan på marknaden säljs för intervention, hade ytterligare en liten effekt 
på denna utveckling, eftersom de kvantiteter som bjöds ut för intervention 
därigenom redan hade börjat minska stadigt. Följaktligen, med de stabila priser 
på marknaden som registrerats, har inga fler bud för intervention lagts fram 
sedan hösten 1993. 
30 
1992 års reform omfattade minskningar av interventionspriset för nötkött, med 
en kompensation som huvudsakligen är avsedd för extensiv produktion, dels för 
att avspegla minskningen av kostnaderna för producenter med intensiv 
djurhållning på grund av det sänkta priset på spannmål och dels för att 
upprätthålla konkurrenskraften för nötkött jämfört med griskött. Priserna på 
griskött föll verkligen efter det att reformen hade genomförts, eftersom 
produktionen ökade i och med att foderpriserna förväntades sjunka. 
Nötköttspriserna sjönk alltså mindre än interventionspriserna för nötkött. Detta 
ledde till ett prisförhållande på mer än 200 % mellan nötkött och griskött 1994, 
vilket förklarar en minskning av konsumtionen av nötkött med ca 2,5 % det 
året. Under 1995 föll däremot nötköttspriserna under årets första månader innan 
de uppvisade en återhämtning under hösten. Under tiden har priserna på 
griskött visat upp en väsentlig återhämtning. Detta innebär att minskningen av 
nötköttsproduktionen förhoppningsvis nu kan hejdas (se diagrammet i bilaga 
II) 
Interventionslagren omfattade under 1991 och 1992 ca 1,1-1,2 miljoner ton. 
Eftersom uppköpen minskade gradvis under 1993 kunde dessa lager gradvis 
minskas till 718 000 ton 1993, till 163 000 ton 1994 och till ca 15 000 ton 
hösten 1995. Försäljningen av dessa lager riktade sig huvudsakligen till tredje 
land och exporten skedde under åren före Uruguay rundan. Dessa återstående 
kvantiteter kommer att användas i program för social hjälp i unionen. 
3. 1995 kommer produktionen att öka med ca 3 %, främst på grund av den reguljära 
cykliska produktionsökningen men också med stimulans av de relativt höga priserna 
1993 och 1994. Tillsammans med en viss minskning av konsumtionen och andra 
störande element på marknaden, särskilt växelkursutvecklingen, blev resultatet en 
relativt abrupt prisminskning detta år, från 85 % av interventionspriset i februari 1995 
till 78 % i juni 1995. Denna skarpa och plötsliga prisminskning skapade problem för 
producenterna och följaktligen vidtog kommissionen åtgärder både för att hjälpa 
producenterna, genom att öka förskottet på det särskilda bidraget för handjur av 
nötkreatur, och för att stimulera exporten. Som ett resultat främst av den återupptagna 
exportverksamheten började priserna öka igen och i mitten av oktober låg de på 84 % 
av de existerande interventionspriserna, som vid det laget åter hade minskats med 5 
%. 
Sammantaget kan det sägas att marknadsprisutvecklingen under de första åren efter 
1992 års reform har varit något högre än vad som förutsågs i reformen, med relativt 
höga priser under 1993 och 1994 och, efter det plötsliga prisfallet under våren 1995, 
en lika kraftig återhämtning under hösten. 
B. Utvecklingen på kort och medellång sikt 
Eftersom marknadsutvecklingen allmänt sett har varit positiv efter införandet av 1992 års 
reform uppstår frågan om den kan förväntas fortsätta. Ett svar är endast möjligt att ge efter 
en undersökning av de olika elementen bakom marknadsutvecklingen. 
a. Produktion 
För 1995 förväntas det att produktionen skall ha ökat med ca 3 % medan produktionen 
förväntas öka med 1 eller 2 % under 1996. Detta utgör en del av den vanliga uppåtgående 
31 
trenden i produktionscykeln för nötköttssektorn efter den betydande produktionsminskningen 
mellan 1992 och 1994. Det bör emellertid noteras att den reproduktiva hjorden (det 
sammanlagda antalet kor i unionen) inte har ökat under de senare åren. Den förblev stabil från 
1993 till 1995. Det totala antalet mjölkkor fortsatte minska med mellan 200 000 och 300 000 
djur per år, men antalet am- och dikor ökade med nästan samma antal. Eftersom kalvar från 
am- och dikor vanligtvis ger tyngre slaktkroppar skulle denna förändring av populationen 
avelskor kunna förklara en del av den förväntade ökningen av produktionen 1995/96. 
Med hänsyn tagen till den framtida utvecklingen kan en ytterligare gradvis minskning av 
populationen mjölkkor med 1 eller kanske 2 % per år förväntas, men det är uppenbart att 
denna utveckling av sektorn till viss del kan vara ett resultat av den ökning som förväntas av 
am- och dikopopulationen under kommande år. 
Enligt Eurostats siffror fanns det i december 1994 10,4 miljoner am- och dikor i unionen (EU-
12). Samma år beviljades bidrag för 9,4 miljoner am- och dikor (se bilaga III). De potentiella 
bidragsrättigheterna (det sammanlagda antalet individuella rättigheter till bidragskvoter för 
producenterna) omfattar emellertid 10,8 miljoner am- och dikor. Eftersom det 1992, som en 
del av reformen, hade beslutats att år 1992 kunde vara referensår för den individuella am- och 
dikokvoten kan många producenter ha ökat sitt antal am- och dikor och kan nu ha ett antal 
djur över "djurtäthetsklausulen" (2,5 djurenheter/ha 1995). Följaktligen kan dessa producenter 
inte kräva bidrag för alla sina am- och dikor. Med tiden kommer emellertid överföringar av 
kvoter att ske, med det resultatet att bidragsansökningarna kommer att öka. Denna process 
skulle på så sätt kunna leda till en ytterligare ökning av antalet am- och dikor, vilket helt eller 
delvis skulle jämna ut minskningen av antalet mjölkkor under kommande år. 
Andra viktiga faktorer som bestämmer den framtida utvecklingen av nötköttsproduktionen är 
följande: 
Minskningen av djurtäthetsfaktorn, som infördes genom 1992 års reform som 
en åtgärd för att orientera sektorn mot en extensiv produktionsform, inom 
ramen för det allmänna begreppet produktionsstyrning, och för att undvika att 
landsbygden avfolkas, kommer att fortsätta att ha effekt på stabiliseringen av 
produktionen 1996 när den högsta tillåtna djurtätheten ändras från 2,5 
djurenheter/ha till 2,0 djurenheter/ha. 
Eftersom ungefär 6 miljoner kalvar är avsedda för kalvköttsproduktion varje år 
är det viktigt för marknadens jämvikt att denna produktion bibehålls på 
nuvarande nivå. Under förutsättning att kalvköttssektorn inte erhåller något 
särskilt stöd inom ramen för den gemensamma organisationen av marknaden 
för nöt- och kalvkött, bestäms marknadsbalansen av tillgång och efterfrågan. 
Om efterfrågan på kalvkött minskar kommer kalvarna att födas upp till tyngre 
slaktkroppsvikt och detta kan ha en betydande effekt på balansen inom 
nötköttsproduktionen som helhet. 
Den begränsning av importen av kalvar och unga nötkreatur till 425 000 djur 
som infördes 1991 hade en mycket positiv inverkan på produktionsstyrningen. 
Enligt PECOS associeringsavtal har denna import nu ökats till 500 000 djur, 
vilket innebär att en motsvarande extra kvantitet nötkött kommer att finnas på 
unionens marknad. 
32 
b. Import (se bilaga IV) 
Det mesta av importen av unga djur och nötkött sker i form av kvoter eller importarrangemang 
i associationsavtal. Den sammanlagda importen för alla typer av produkter inom 
nötköttssektorn har fastställts till 525 000 ton slaktkroppsekvivalent och dessa kvantiteter 
utvecklas inte mycket. Det är emellertid viktigt att notera att eftersom unionens 
självförsörjning ligger över 100 %, måste det för varje ton nötkött som unionen importerar 
skäras ner motsvarande kvantitet av produktionen, såvida konsumtionen inte ökar. 
c. Export (se bilaga V) 
Den sammanlagda exporten av nötkött och nötköttsprodukter var ca 1,3 miljoner ton 
slaktkroppsekvivalent 1991 och 1992 och minskade till 1,2 miljoner ton 1993 och 1994. Det 
bör påpekas att dessa kvantiteter båda åren även omfattar ca 500 000 ton exporterat 
interventionsnötkött. Enligt bestämmelserna från Uruguayrundan måste unionen begränsa 
utfärdandet av exportlicenser till motsvarande 1118 700 ton för Uruguayrundeåret 1 juli 1995 
- 30 juni 1996, även om den siffran skall ses över utifrån nuvarande förhandlingar om artikel 
24.6 i GATT-avtalet. Eftersom den kvarvarande kvantiteten interventionslager (15 000 ton) 
inte är tillgänglig för export bör detta exporttak i sig inte ha skapat allt för stora problem 
under det första år det tillämpades. Eftersom taket tillämpas vid utfärdandet av licenser har 
emellertid vissa problem dykt upp på grund av konkurrens mellan exportörerna om denna 
begränsade mängd licenser. 
Det har visat sig problematiskt att fördela denna begränsade mängd licenser vi har rätt att 
utfärda. Världsmarknadspriserna har stått stilla och konkurrensen har därför varit hård mellan 
exportörerna att utnyttja de möjligheter detta har inneburit. Det har varit svårt och 
kontroversiellt att fastställa korrekt ersättningsnivå och lämpliga villkor för beviljande av 
licenserna (varaktighet och säkerhetsnivå). 
Exportörerna och kommissionen håller på att anpassa sig till en situation där exportlicenser 
inte längre finns i obegränsad kvantitet. Denna anpassningsprocess har behandlats inom ramen 
för förvaltningskommittén. Man bör emellertid komma ihåg att detta exporttak för år 2000 har 
fastställts till 817 000 ton, vilket utgör 300 000 till 400 000 ton mindre än på det tidiga 90-
talet. 
d. Konsumtion 
Under de senaste åren har den årliga nettobalansen för nöt- och kalvköttskonsumtionen varit 
mellan 21 och 22 kg per person (se bilaga VI). 1993 och 1994 minskade denna summa något. 
Minskningen kan delvis förklaras i termer av relativt pris men hälsofrågor och, i fråga om 
kalvkött, djurskyddsfrågor spelade också en viktig roll. Den nyligen återuppväckta oron 
beträffande B SE (bovin spongiform encefalopati), särskilt i Förenade kungariket, kommer att 
ha en ogynnsam effekt på konsumtionen men för närvarande är det inte möjligt att förutse om 
denna effekt kommer att vara varaktig eller övergående. Våra aktuella prognoser tar därför inte 
hänsyn till detta och visar en stabil utveckling av konsumtionen i unionen som helhet. 
33 
e. Allmän utveckling 
För närvarande och sett utifrån de senast tillgängliga prognoserna förväntar sig kommissionen 
att det efter den ganska ringa produktionsökningen 1995 är relativt troligt att ytterligare en 
liten ökning inträffar under 1996. Under dessa förhållanden är det tydligt att det inte bör vidtas 
någon åtgärd som kan ha den effekten att en ökning av produktionen uppmuntras. Tvärtom 
bör man allvarligt undersöka eventuella åtgärder som kan leda till en minskning av 
produktionen och som kan betraktas som små anpassningar av reformen. De enda åtgärder 
kommissionen kan tänka sig att vidta i detta skede är därför anpassningar som skulle kunna 
tänkas minska snarare än öka produktionen. Å andra sidan finns det ingenting i utvecklingen 
som den hittills har upplevts eller förutsetts som antyder att 1992 års reform bör ändras i 
grunden. 
II. SÄRSKILDA FRÅGOR FÖR VILKA EN RAPPORT KRÄVDES 
A. Det särskilda bidraget till handjur av nötkreatur 
a. Regionala tak 
De huvudsakliga målsättningarna med detta bidragssystem är att ge en viss kompensation för 
det minskade interventionspriset, främst till de små och medelstora producenterna och för att 
stimulera mer extensiva produktionsmetoder, och systemet kan sägas ha haft en positiv effekt 
som inkomststöd för jordbrukaren för en begränsad produktion och ha påverkat i rätt riktning 
vad gäller behovet av att styra produktionen. 
I fråga om fördelningen av de regionala taken kan noteras att det i 1992 års reform fastställdes 
att medlemsstaterna hade möjlighet att välja år 1992 som referensår. Rådet drog slutsatsen att 
det genom fastställandet av 1992 som referensår hade uppstått en viss brist på balans mellan 
fördelningen av de regionala taken i unionens olika regioner. Genom förordning (EG) nr 
1884/94 såg rådet över den fördelningen och minskade unionens sammanlagda tak från 11517 
000 till 10 281 000 djur. I bilaga VII ges information om förhållandet mellan det antal handjur 
av nötkreatur för vilka bidraget beviljades för och antalet slaktade djur i hela unionen. 
Det kan inte förväntas att det kommer att finnas enbart ett förhållande mellan nivån på de 
regionala taken och antalet slaktade djur i varje medlemsstat. För det första kan bidrag beviljas 
för djuren i en medlemsstat men slakten ske i ett annat. Den reguljära handeln med lagerdjur 
mellan Frankrike och Italien är ett välkänt exempel på detta fenomen. För det andra påverkar 
andra begränsningar vid beviljandet av bidragen (begränsningen till 90 djur och täthetsfaktorn) 
antalet djur som är berättigande i olika utsträckning beroende på nötköttsindustrins varierande 
struktur i olika delar av unionen. Därför är det inte förvånande att de medlemsstater där takets 
nivå är låg jämfört med antalet djur som slaktas inte har varit tvungna att trappa ner 
bidragsbetalningarna som ett resultat av taken. 
Med tanke på hur väl den nuvarande formen av det särskilda bidraget till handjur av 
nötkreatur fungerar i den allmänna bilden av 1992 års reform, avser inte kommissionen att 
föreslå förändringar av de regionala taken. 
34 
b. Bidraget för den andra åldersgruppen av tjurar 
Vad avser bidraget för den andra åldersgruppen visar tabellen i bilaga VII att detta bidrag 
1994 utnyttjades för 870 000 tjurar. Information om jordbrukarna visar att många producenter 
försöker behålla tjurarna upp till 23 månaders ålder för att erhålla bidraget för den andra 
åldersgruppen och att bidragets ökade värde 1995 kommer att uppmuntra fler uppfödare att 
göra detta. Enligt handels- och si akteri kall or uppvisar dessa 23-månaders tjurar egentligen inte 
den krävda kvaliteten och har i allmänhet för mycket fett och är överviktiga. Man kan dra 
slutsatsen att bidraget för den andra åldersgruppen av tjurar stimulerar en produkt som inte 
behövs på marknaden och att det dessutom på artificiellt sätt ökar nötköttsproduktionen. Av 
den anledningen föreslår kommissionen att bidraget för den andra åldersgruppen av tjurar dras 
in och att motsvarande bidrag för den första åldersgruppen höjs från nuvarande 108,7 ecu till 
123,9 ecu per djur (+ 14 %). Under förutsättning att ändringen inte leder till ökad produktion 
av stutar och minskad produktion av tjurar är detta finansiellt sett en neutral åtgärd eftersom, 
utifrån 1994 års siffror, kostnaderna för bidraget för den andra åldersgruppen kan användas 
för att väga upp den extra kostnaden för det höjda bidraget för den första åldersgruppen. 
Indragningen av bidraget för den andra åldersgruppen undanröjer också en oavsiktlig 
konsekvens av den ändring av bidragssystemet som infördes 1992, beträffande tjurar till 
tjurfäktning. Genom att tillämpa 1992 års reform 1993 ändrade Spanien, helt legalt, 
bidragsutbetalningssystemet från utbetalning vid slakt till utbetalning på gårdarna. Detta 
innebar att producenterna kunde utnyttja det andra bidraget för tjurar som hade valts ut för 
tjurfäktning såväl som för tjurar avsedda för slakt vid slakterier. Detta stöd har kritiserats 
eftersom det har ansetts vara ett stöd till produktion av tjurfäkningstjurar.På så sätt skulle detta 
bidrag kunna ses som ett stöd till producenter av tjurfäktningstjurar. Ett sådant stöd är legitimt 
i den bemärkelsen att det nuvarande systemet oavsiktligt underlåter att utesluta det, men det 
ingick inte i kommissionens avsikt när 1992 års reform föreslogs. Om rådet beslutar att inte 
anta förslaget att dra in det andra bidraget för tjurar förbehåller sig kommissionen rätten att 
lägga fram ett andra förslag för att undanröja detta missförhållande. 
B. Säsongsutj ämningsbidrag 
Detta bidrag, som inrättades som en del av 1992 års reform, är avsett att uppmuntra 
producenterna att sprida saluföringen av sina tjurar över hela året i stället för att leverera 
huvuddelen av produktionen under högsäsongen på hösten. I detta syfte föreskrivs i 
förordningen [artikel 4c i rådets förordning (EEG) nr 805/68] följande: 
"Om antalet handjur av nötkreatur som slaktas i en medlemsstat under perioden 1 
september - 30 november samma år är större än 40 % av den årliga slakten av handjur 
av nötkreatur får producenterna från kalenderåret 1993 efter ansökan beviljas ett 
tilläggsbidrag till det särskilda bidrag som avses i artikel 4b 
(säsongsutj ämningsbidrag). " 
40 %-klausulen var avsedd att begränsa detta bidrag till regioner där producenterna saluför 
huvuddelen av sin produktion under högsäsongen på hösten och att uppmuntra dessa 
producenter att ändra på periodiciteten i sin traditionella marknadsföring. 
Det kan sägas att säsongsutjämningsbidraget på Irland har haft en väsentlig effekt på det sätt 
tjurar saluförs under perioden september - november, eftersom saluföringen på hösten har 
minskat från 50 % 1990-92 till 41 % 1993-94 och saluföringen på våren har ökat från ca 24 
% 1990-92 till 35 % 1994. 
35 
Att bidraget abrupt upphör i slutet av april varje år, vilket ursprungligen föreskrevs i 1992 års 
reform, innebar allmänt att slakten koncentrerades till den månaden. Detta problem 
behandlades i en ändring av artikel 4c.2 i förordning (EEG) nr 805/68 som föreskrev en 
gradvis nedskärning av bidragsbeloppet. Det återstår emellertid vissa faktorer som bör nämnas 
och som var av betydelse för hur säsongsutjämningsbidraget fungerade: 
a. Den årliga ökningen med 18 ecu av bidraget för handjur av nötkreatur mellan 
1992 och 1995 hade den effekten att producenterna stimulerades att saluföra 
sina djur följande vår i stället för föregående höst. Eftersom den sista årliga 
ökningen gjordes 1995 kommer denna extra stimulanseffekt inte att kvarstå i 
framtiden. 
b. Det faktum att säsongsutjämningsbidraget 1995 var tillämpligt i Irland men inte 
i Nordirland (vilket även kommer att vara fallet 1996) skapade viss spänning. 
Denna situation rörde inte bara liknande produktionsmetoder i samma typ av 
landskap i jämförliga geografiska regioner, utan det uppmuntrade också 
producenter och aktörer att sända djur från Nordirland till Irland enbart för att 
kunna utnyttja bidrag. Eftersom denna handel över gränsen av veterinära skäl 
inte är tillåten skapade bidragsreglerna incitament som var direkt motstridiga 
mot djurhälsoåtgärderna. 
c. Det antal djur som exporterades levande till tredje land ökade från 6,6 % av 
den sammanlagda irländska nötköttsexporten 1992 till 20,2 % 1994. Denna 
export baseras på en särskild begäran från vissa tredje länder och fortsätter hela 
året, även under de perioder med låg till mycket låg leverans till marknaden. 
Under högsäsongen under hösten ökar denna export inte nämnvärt. 
I bilaga IX ges detaljerad information om tillämpningen av säsongsutjämningsbidraget. De 
prognoser som för tillfället finns tillgängliga visar att nivån 40 % inte kommer att uppnås för 
Irland under 1995. Följaktligen skulle säsongsutjämningsbidraget enligt artikel 4c. 1 i 
grundförordningen inte vara tillämpligt 1997. Detta abrupta slut på bidraget, tillsammans med 
att den stimulerande effekt den årliga ökningen av bidraget har upphör 1996, kan leda till en 
situation där producenterna går tillbaka till sitt tidigare mönster att saluföra huvuddelen av sin 
produktion på hösten. Om detta sker skulle marknadsorganisationerna kunna tvingas vidta 
åtgärder som är "icke önskvärda" för unionens nötköttsmarknad som helhet. 
För att alltså få producenterna att bibehålla det saluföringsmönster de nu har och för att 
undvika vissa olägenheter med systemet så som det har tillämpats, föreslår kommissionen en 
ändring av de befintliga bestämmelserna i artikel 4c. 1 i grundförordningen enligt följande: 
a. För att undvika en situation där säsongsutjämningsbidraget är tillämpligt i Irland men 
inte i Nordirland kommer beräkningen av den procentandel tjurar som slaktas att göras 
utifrån det totala antalet antalet tjurar som slaktas i Irland och i Nordirland. För att 
dessutom ta hänsyn till att säsongseffekten allmänt sett är mindre uttalad i Nordirland 
sänks gränsen till 38 %. 
b. I medlemsstater eller regioner där tjurproduktionen utgör mer än 60 % av den 
sammanlagda produktionen av handjur av nötkreatur samt där artikel 4c. 1 tidigare har 
tillämpats, får en medlemsstat bevilja ett säsongsutj ämningsbidrag på 43,7 ecu (dvs 60 
% av det nuvarande bidraget på 72,45 ecu) som mot slutet av perioden trappas ned på 
samma sätt som nu. Om bidraget i detta fall tillämpas i Irland skall det också tillämpas 
36 
i Nordirland och vice versa. Utgiften för detta utjämningsbidrag skall täckas genom en 
lämplig minskning av bidraget för den andra årsgruppen av tjurar. Den minskningen, 
beräknad för varje region separat, kommer att fastställas av kommissionen enligt 
förvaltningskommittéförfarandet innan slutbetalningen av bidraget för den andra 
årsgruppen görs. 
C. Ordningen med kvoter för nöt- och fårkött i de nva tyska delstaterna 
a. Ordningen med kvoter för nötkött 
Enligt artikel 4k i förordning (EEG) nr 805/68 innebär ett undantag för de nya tyska 
delstaterna att 
a) Tyskland har 
ett särskilt regionalt tak på 660 323 bidrag för handjur av nötkreatur 
och 180 000 bidrag för am- och dikor, 
en möjlighet att överföra upp till 15 % av bidragsrättigheterna mellan 
de två särskilda taken, 
tillåtelse att fastställa villkoren för fördelningen av de särskilda taken, 
ett särskilt undantag från am- och dikodefinitionen från 1993 till och 
med slutet av 1995, 
b) kommissionen 
får fastställa närmare tillämpningsföreskrifter för denna artikel, vilket 
inte utnyttjades, 
före slutet av år 1995 skall lämna en rapport till rådet tillsammans med 
förslag om tillämpningen i de nya tyska delstaterna av de regler som 
gäller i resten av gemenskapen. Detta är syftet med denna del av 
rapporten. Rådet skall besluta om dessa förslag före utgången av år 
1996. 
I stort sett har nötköttssektorn i de nya tyska delstaterna utvecklats från en situation, precis 
före enandet, med nästan 2 miljoner mjölkkor men nästan inga am- och dikor. Ca 45 % av 
mjölkkorna slaktades 1990-91. 1995 nådde ansökningarna om bidraget för am- och dikor nivån 
179 300 djur, vilket sammanföll med det regionala taket. Tjurhjorden i före detta Östtyskland 
uppgick till 1,27 miljoner djur, medan ansökningarna om bidraget för tjurar 1995 beräknas 
uppgå till 400 000 djur och låg under det regionala taket. I bilaga X visas utvecklingen för 
nöthjordar och beviljade bidrag i de gamla och de nya tyska delstaterna. 
Inom ramen för am- och dikoordningen har Tyskland krävt följande: 
a. Att tillämpa den 15-procentiga överföringen mellan den regionala kvoten för handjur 
av nötkreatur och den regionala kvoten för am- och dikor. Eftersom denna möjlighet 
föreskrivs i grundförordningen har kommissionen ingen invändning mot denna 
överföring. 
b. Att tillämpa ytterligare en 15-procentig överföring i samma riktning i framtiden. Detta 
förfarande finns det emellertid inget utrymme för i grundförordningen. Eftersom en 
sådan överföring är uppenbart motstridig mot behovet av att styra produktionen, kan 
kommissionen inte föreslå att den grundläggande förordningen ändras på detta sätt. 
37 
c. Att fortsätta med den regionala kvoten för am- och dikor till och med år 2000. På 
denna punkt anser kommissionen att de individuella gränserna efter en femårig 
övergångsperiod bör införas nu, för att göra producenterna medvetna om problemet 
med styrning av nötköttsproduktionen. Rättigheter som inte har tilldelats producenterna 
vid övergången till systemet med individuella rättigheter bör dras in, med undantag av 
en tilldelning, beräknad som 3 % av det totala antalet individuella rättigheter som 
tilldelats producenterna, som får läggas till den nationella reserven. Summan av det 
totala antalet individuella rättigheter som beviljats och de rättigheter som tilldelats den 
nationella reserven skall inte överstiga summan av de ursprungliga särskilda regionala 
taken. 
d. Att fortsätta med undantaget från am- och dikodefinitionen i ytterligare två år. Det bör 
noteras att detta undantag upphör den 31 december 1995. Eftersom kommissionen inte 
godkände liknande krav från två andra medlemsstater kan den inte godkänna detta 
krav. 
Allmänt sett hämtades am- och dikoproduktionen upp relativt väl i de nya tyska delstaterna 
och de regionala taken nåddes 1995. Eftersom Tyskland önskar tillämpa den 15-procentiga 
överföring som föreskrivs i grundförordningen finns det ett visst utrymme för ytterligare 
utveckling av den typen av produktion. Det finns emellertid inga större skäl att fortsätta med 
de regionala taken för am- och dikor och därför bör am- och dikoproducenterna i de nya tyska 
delstaterna från och med 1997 inordnas under samma villkor med individuella producentkvoter 
som gäller deras kolleger i resten av unionen. 
Vad gäller det särskilda bidraget för handjur av nötkreatur önskar de tyska myndigheterna 
frångå 90-djursgränsen, eller åtminstone få ett tillfälligt undantag från den gränsen för de nya 
tyska delstaterna till och med år 2000. I detta sammanhang bör det nämnas att de tyska 
myndigheterna tolkade den bestämmelse som gjorde det möjligt för dem att upprätta regler 
för fördelningen av det särskilda taket så att de tilläts frångå 90-dj ursgränsen. 
Som betonades tidigare i denna rapport kan kommissionen inte acceptera någon förändring i 
nötköttsordningen som skulle kunna leda till en ökad produktion. Därmed kan den inte föreslå 
en allmän indragning av 90-dj ursgränsen för det särskilda bidraget för handjur av nötkreatur. 
Dessutom bör det påpekas att det sammanlagda antalet djur som finns tillgängligt enligt den 
regionala kvoten i de gamla och de nya tyska delstaterna är relativt stort, vilket lämnar 
tillräcklig marginal för en eventuell utveckling av tjurproduktionen i de nya delstaterna enligt 
samma villkor som gäller i övriga unionen. Det bör också noteras att de nya delstaterna inte 
är den enda regionen i gemenskapen som har stora tjurproduktionsföretag. Att sådana företag 
finns är därför inte ett tillräckligt skäl för undantag för de nya tyska delstaterna. 
b. Ordningen med kvoter för fårkött 
Enligt artikel 5c i grundförordningen (EEG) nr 3013/89 innebär ett undantag för fårsektorn i 
de nya tyska delstaterna, liknande undantaget för nötköttssektorn, att 
a) Tyskland har 
ett särskilt regionalt tak på 1 miljon bidrag för tackor, 
tillstånd att fastställa villkoren för fördelning av de särskilda taken, 
b) kommissionen 
38 
får fastställa närmare tillämpningsföreskrifter för denna artikel (vilket 
inte utnyttjades), 
före slutet av år 1995 skall lämna en rapport till rådet tillsammans med 
förslag om tillämpningen i de nya tyska delstaterna av de regler som 
gäller i resten av gemenskapen. Detta är syftet med denna del av 
rapporten. Rådet skall besluta om dessa förslag före utgången av år 
1996. 
I före detta Östtyskland utnyttjades huvuddelen av fårhjorden på 2,6 miljoner djur för 
ullproduktion. Efter enandet minskade hjorden tackor från 1 miljon djur till 500 000, men den 
har nu stabiliserats, med ett sammanlagt antal bidragsansökningar för 550 000 tackor 1995 
(bilaga XI). 
De tyska myndigheterna kräver en fortsättning av det befintliga undantaget till och med år 
2000, med argumentet att omstruktureringen ännu inte är slutförd och att införandet av 
individuella producentgränser nu skulle skapa administrativa svårigheter i de nya tyska 
delstaterna. 
Kommissionen accepterar inte argumentet administrativa svårigheter för att slippa införa de 
individuella producentgränserna. Den kan, däremot, godkänna argumentet att 
omstruktureringsprocessen ännu inte är avslutad eftersom den regionala kvoten inte på långt 
när har uppfyllts, i kontrast till den situation som råder beträffande am- och dikor. Följaktligen 
kan kommissionen gå med på att skjuta upp införandet av de individuella gränserna till år 
2000. Tyskland får också besluta om att införa individuella gränser i alla de nya delstaterna 
före år 2000. Rättigheter som inte har tilldelats producenterna vid övergången till systemet 
med individuella rättigheter bör dras in, med undantag av en tilldelning, beräknad som 3 % 
av det totala antalet individuella rättigheter som tilldelats producenterna, som får läggas till 
den nationella reserven. Summan av det totala antalet individuella rättigheter som beviljats och 
de rättigheter som tilldelats den nationella reserven skall inte överstiga summan av de 
ursprungliga särskilda regionala taken. 
39 
ANNEX I 
EU MARKET PRICE - BULLS AND STEERS (1991-95) 
UE PRIX DE MARCHE - JEUNES BOVINS ET BOEUFS (1991-95) 
EU MARKTPREIS - JUNGRINDER UND OCHSEN (1991-95) 
JE 
CD 
"S £ 
o 
CO 
(0 o 
ro 
o 
O) 
o 
o 
3 o 
UJ 
o 
Z 380 
370 
360 
350 
340 
330 
320 
310 
300 
290 
280 
270 mm* » > 
80% (330) 
80% (278) 
I I I I I I I I I I I I I I I I I I I I I I I I I I I I I I I I I I | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | l | | | | [ | [ | | | 88 
84 
80 
76 
72 
60 
56 0) 
o 
c o 
C 
68 .5 
64 
Jan/91 Jul Jan/92 Jul Jan/93 Jul Jan/94 Jul Jan/95 Jul Jan/96 Jul 
Month 
o 
ANNEX II 
COMPARISON OF BEEF AND PIG CARCASE PRICES - (1987-95) 
COMPARAISON DES PRIX DE CARCASSES DE BOEUF ET PORC - (1987-95) 
VERGLEICH DES KARKASSENPREISES VON RINDERN UND SCHWEINEN - (1987-95) 
O 0. 
D 
O 
LU 
£ 
0) 
z 400 
o 
CD 300 h sz pi "S 
o w 
ro 
o 
t_ 
(0 
o 
O) o o 200 h-
100 
87 88 89 90 91 92 93 94 95 + 
o 
Q. 
0) 
> o 
o 
Q) 
m 
O) 
ro 
c 
o 
k-
0) 
CL 
Year 
ANNEX III 
-s: EU SUCKLER COW PREMIUM (1991-94) 
UE PRIME AUX VACHES ALLAITANTES (1991-94) 
EU MUTTERKUHPRÄMIE (1991-94) 
Number of cows having received the premium (R. (EEC) No. 1357/80 and 805/68) 
Nombre de vaches ayant bénéficié de la prime (R. (CEE) N° 1357/80 et 805/68) 
Anzahl der Köhe, fur welche die Prämie gewährt wurde (R. Nr. (EWG) 1357/80 und 805/68) 
Member State 
; (référence year) 
Belgique/België 
Danmark 
Deutschland § 
Elias ('90) 
Espafta 
France 
Ireland 
Italia 
Luxembourg 
Nederland 
Portugal 
United Kingdom 
österreich 
Suomi/Finland 
Sverige 
TOTAL 12 
TOTAL 15 1991/92 
267.504 
84.110 
205.746 
131.471 
1.307.916 
3.260.759 
783.636 
700.943 
8.880 
41.483 
204.752 
1.488.043 
8.485.243 
....•' ."'•' - ': " J1992? , 
403.029 
121.661 
446.628 
132.006 
1.363.337 
3.616.219 
1.024.757 
704.000 
11.648 
67.444 
240.099 
1.669.538 
9.800.366 
':•• o •' •••-"'••• '^U: 4QQV (ôf which 
k -1*** mixed herd) 
435.098 70.000 §§ 
101.947 700 
413.237 54.641 
125.823 2.005 
1.215.115 85.058 
3.603.923 343.790 
883.757 51.377 
673.673 137.901 
13.179 2.700 
50.209 5.000 §§ 
240.000 20.000 §§ 
1.558.206 12.844 
9.314.167 786.016 §§ 1994*(a) (ofWtomixèd 
V ' herd) 
423.728,0 70.000,0 §§ 
104.420.0 590,0 
505.685,0 67.117,0 
120.874,0 2.145,0 
1.133.150,7 90.000,0 §§ 
3.492.260,0 311.700,0 
910.091,0 51.680,0 
807.938,0 97.786,0 
13.235,7 2.135,7 
57.521,0 902,0 
236.348,4 4.671,1 
1.552.408,0 13.368,0 
9.357.659,8 712.094,8 §§ Potential rights 
(b) 
443.166 
135.937 
651.122 
149.778 
1.462.527 
3.886.366 
1.106.528 
787.762 
14.826 
98.006 
286.554 
1.805.323 
325.000 
55.000 
155.000 
10.827.895 
11.362.895 Stickler cow 
herd(12/94)(c) 
475.000 
105.000 
594.700 
87.800 
1.396.000 
3.968.000 
956.700 
722.000 
29.400 
72.000 
230.000 
1.783.000 
90.0CO 
33.600 
165.000 
10.419.600 
10.708.200 
Legend: * Provisional figures 
§ Including New Länder (90=67.880, 91=27.860, 92=91697, 93=114.430, 94=153.327) 
§§ Estimated figures 
(a) In the case of DK and NL the figures refer to claims 
(b) Not consolidated. Estimated figures excluding additional rights foreseen for extensive producers. 
(c) EUROSTAT (for Sweden figures refer to 6/94) 
ANNEX IV EU BEEF TRADE - IMPORTS FROM THIRD COUNTRIES (1981-94) 
UE COMMERCE DE VIANDE BOVINE - IMPORTATIONS EN PROVENANCE DES PAYS TIERS 
EU RINDFLEISCHSEKTOR - IMPORTE AUS DRITTLANDERN 
Year 
1981 
1982 
1983 
1984 
1985 
1986 
1987 
1988 
1989 
1990 
1991 
1992 
1993 
1994 r— ;- LIVE ANIMALS / ~ MEATS .•"•'•'•"'•". -
I . J I. LI U i I I.. I Number of hea*d~- : Tonnes Tonnes carcase weight 
I I . I D .. D . J I I. . . . I .. . 
Calves Adults Pure-bred.. TOTAL Meat Fresh Frozen; Salted, dried . Processed v , A- 52£A!r 
replacements (â+b+c) equivalent & smoked . (cookedlu1fftooked)i.(e+f*^+h+i) a 
61.948 
186.581 
216.295 
175.469 
145.830 
179.613 
272.018 
184.187 
473.918 
853.367 
339.345 
247.545 
395.399 
477.640 b 
195.333 
243.803 
247.652 
218.536 
298.434 
268.860 
350.365 
348.946 
372.480 
343.518 
376.510 
384.657 
88.900 
90.796 c 
53.223 
57.764 
40.724 
33.820 
45.654 
31.403 
44.251 
37.077 
60.383 
46.504 
44.164 
83.808 
114.187 
103.041 d 
310.504 
488.148 
504.671 
427.825 
489.918 
479.876 
666.634 
570.210 
906.781 
1.243.389 
760.019 
716.010 
598.486 
671.477 s e 
50.055 
66.010 
63.654 
54.273 
71.097 
63.357 
85.702 
87.364 
101.739 
101.854 
87.308 
92.533 
80.110 
76.799 f 
54.519 
72.011 
86.545 
84.535 
126.510 
129.525 
138.495 
131.450 
122.147 
124.659 
151.719 
163.796 
144.725 
143.189 9 
120.666 
163.441 
152.564 
128.418 
139.722 
115.849 
120.698 
110.126 
109.398 
108.650 
109.823 
101.959 
93.138 
128.697 h 
306 
236 
364 
609 
274 
269 
277 
295 
290 
304 
345 
339 
371 
687 1 
138.363 
138.483 
144.453 
146.783 
151.431 
156.325 
151.205 
178.515 
172.312 
165.179 
185.323 
213.794 
180.829 
182.901 j 
364.009 
440.181 
447.580 
414.618 
489.034 
465.325 
496.377 
507.750 
505.886 
500.646 
534.518 
572.421 
499.173 
532.273 
Source: EUROSTAT-COMEXT 
ANNEX V EU BEEF TRADE - EXPORTS TO THIRD COUNTRIES (1981-94) 
UE COMMERCE DE VIANDE BOVINE - EXPORTATIONS A DESTINATION DES PAYS TIERS 
EU RINDFLEISCHSEKTOR - EXPORTE AUS DRITTLANDERN 
Year 
1981 
1982 
1983 
1984 
1985 
1986 
1987 
1988 
1989 
1990 
1991 
1992 
1993 
1994 % LIVE ANIMALS MEATS 
. I .. ._l„ , .. J . U • •. I I i .-S" ' ,;, Number ôfhéàd^*-:;--* - - Tonnes Tonnes carcase weight 
I I I D .. • I I I i 
Calves Adults, , guretbredt^ • "iTOTAL Meat Fresh Frozen Salted, dried Processed TOTAL 
replacements; (a+b+c) equivalent & smoked (cooked & uncooked) (e+f+g+h+i) a 
7.591 
5.848 
4.039 
4.121 
4.613 
4.098 
3.309 
4.018 
3.162 
3.216 
3.194 
3.244 
3.143 
4.824 b 
360.696 
299.780 
339.611 
295.707 
145.362 
115.731 
77.527 
70.437 
58.864 
73.744 
157.395 
207.472 
400.385 
440.088 c 
32.972 
36.113 
53.854 
66.920 
124.789 
67.209 
87.119 
50.347 
52.790 
49.843 
166.629 
115.791 
78.910 
87.987 d 
401.259 
341.741 
397.504 
366.748 
274.764 
187.038 
167.955 
124.802 
114.816 
126.803 
327.218 
326.507 
482.438 
532.899 = e 
100.282 
88.379 
102.984 
96.058 
72.030 
49.479 
43.498 
30.314 
30.596 
34.106 
80.942 
84.724 
143.237 
147.906 f 
183.364 
117.638 
144.620 
185.979 
157.967 
169.179 
133.927 
80.232 
81.337 
90.888 
| 143.827 
.,.,. 105.062 
104.248 
110.885 g 
340.052 
235.539 
316.004 
463.154 
532.799 
903.845 
694.189 
643.172 
880.608 
656.997 
1.029.712 
1.013.700 
887.175 
848.456 h 
763 
839 
828 
1.064 
1.013 
1.388 
1.142 
1.375 
1.833 
4.645 
1.442 
1.818 
1.965 
1.093 I ! i 
37.725 662.186 
37.873: 480.268 
38.326' 602.762 
44.1711 790.426 
40.841 ! 804.650 
42.662! 1.166.553 
36.341! 909.097 
30.352 785.445 
29.236 1.023.610 
29.383 816.019 
68.943 1.324.866 
118.090 1.323.394 
91.858: 1.228.483 
111.914 1.220.254 
Source: EUROSTAT-COMEXT 
ANNEX VI 
EU BEEF SECTOR: SUPPLY BALANCE SHEET AND SHORT/MID-TERM FORECASTS 
U.E. VIANDE BOVINE : BILANS D'APPROVISIONNEMENT ET PREVISIONS A COURT-MOYEN TERME 
EU RINDFLEISCH: VERSORGUNGSBILANZ UND KURZ- UND LANDFRISTIGE VORAUSSCHATZUNGEN 
in thousand head/metric tonnes 
EU 12 ËTJ15 
1991 1992 1993 1994 1995 (estimated 1995 (forecast) 1996 (projected) 
±% ±% ±% ±% ±% ±% ±% 
Bovine population (1000 head) 
Cow herd (1000 head) 
Net Production' (Tm) 
Meat Imports (Tm) 
Meat Exports (Tm) 
Variation in stocks (Tm) 
a) Public 
b) Privés 
Available for consumption 
(Tm) 
in kg/capita 
Gross Internal Production 2 
(Tm) 
% Self Sufficiency 
Public Intervention (Tm) 
a) Purchases 
b) Sales 84.675 
33.385 
8.723 
447 
1.244 
+ 373 
1.011 
0 
7.553 
21,8 
8.705 
115,3 
1.027 
766 -1,4 
- 1,5 
+ 5,1 
+ 2,0 81.435 
32.165 
8.396 
480 
1.239 
+ 155 
1.166 
0 
7.482 
21,6 
8.378 
112,0 
890 -3,8 
-3,7 
-3,7 
0,9 
3,8 79.320 
31.825 
7.710 
419 
1.085 
-448 
718 
0 
7.492 
21,5 
7.824 
104,4 
165 
780 2,6 
1,1 
8,2 
+ 0,1 
-6,6 78.540 
31.830 
7.380 
455 
1.072 
-555 
163 
0 
7.318 
21,0 
7.445 
101,7 
0 
393 -1,0 
+ 0,0 
-4,3 
2,3 
-4,8 78.980 
31.770 
7.625 
- 160 
0 
0 
7.400 
21,1 
7.650 + 0,6 
-0,2 
+ 3,3 
+ 1,1 
+ 2,8 84.320 
33.790 
8.100 
460 
900 
- 160 
3 
0 
7.820 
21,0 
8.120 
103,8 
0 
160 + 33 84.000 
33.650 
8200 
470 
850 
0 
0 
0 
7.820 
20,9 
8.200 
104,9 
0 
0 -0,4 
-0,4 
+ U2 
+ 0,0 
+ 1,0 
A-1 Net Production = Total Slaughterings — 
2 Gross Internal production = Net Production - Live Animal Balance 
ANNEX VII EU SPECIAL PREMIUM MALE BOVINE ANIMALS 
UE PRIME SPECIALE BOVINS MALES 
EU SONDERPRÄMIE MÄNNLICHER RINDER 
Number of bovine animals having received the premium (R. (EEC) No. 468/87 and 805/68) 
Nombre de bovins ayant bénéficié de la prime (R. (CEE) N° 468/87 et 805/68) 
Anzahl der Rinder, för welche die Prämie gewährt wurde (R. (EWG) Nr. 468/87 und 805/68) 
Member State 
(reference year) 
Belgique/België 
Danmark 
Deutschland ('90) 
Ellas 
EspaRa 
France 
Ireland 
Italia ('91) 
Luxembourg 
Nederland ('91) 
Portugal 
United Kingdom ('91) 
österrelch 
Suomi/Finland 
Sverige 
TOTAL 12 
TOTAtf15 1992 
331.487 
335.493 
2.582.833 
143.337 
536.584 
2.262.064 
1.547.651 
794.000 § 
21.593 
281.797 § 
141.930 
1.381.234 
10.360.003 1Î 
1st age 
223.842 
295.489 
884.277 ** 
122.606 
460.151 ** 
1.580.917 
544.286 
533.033 § 
16.813 
223.789 
140.000 
1.404.041 
6.429.244 
»--.. _*r: • • A-
3- • *• )93 of 
2nd age which 
bulls 
48.376 
7.998 
393.634 " 
6.330 
32.466 " 
633.393 
1.137.958 
25.326 § 
3.875 
8.809 
16.565 
683.272 
•2.998.002 np 
np 
369.839 
np 
np 
np 
np 
np 
np 
00 
np 
13.652 
-1st age 
236.202 
287.058 
1.784.041 ** 
137.092 §§ 
520.220 ** 
1.726.033 
959.138 
629.191 
19.999 
166.244 
154.897 
1,380.183 
8.000.298 1994 (a) 
2nd age of which 
bulls 
49.799 | 48.311 
10.568 
438.723 ** 
6.500 §§ 
27.840 ** 
479.723 
816.301 
24.771 
4.803 
13.023 
19.568 
745,131 
2.636.750} 8.682 
421.127 ** 
6.000 §§ 
27.720 ** 
272.769 
3.279 
24.771 
2.031 
13.023 
19.568 
23.515 
870.796 Ceiling 
1993-94(b) 
331.487 
335.493 
3.653.183 
143.337 
561.584 
2.262.064 
1.547.651 
834.848 
21.593 
264.000 
141.930 
1.419.811 
11.516.981 Ceiling 
1995(c) 
293.211 
324.652 
3.092.667 
140.130 
551.552 
1.908.922 
1.286.521 
824.885 
19.300 
264.000 
154.897 
1.419.811 
423.400 
250.000 
250.000 
^!0i280.548 
V V11^203.948 
Legend: § Provisional figures - §§= Estimated figures - np= not provided 
* Does not include new Länder (NBL) or Canarias - ** = including NBL or Canarias 
Underlining Proportional reduction applies due to regional ceiling being exceeded (e.g. 1993 UK claims for first age bracket = 1.857.372 head) 
(a) Provisional figures. In the case of DK and NL the figures refer to applications. 
(b) Provisional ceiling for 1993-94, including rights of NBL (780.000) for DE and Canarias (25.000) for ES 
(c) Ceiling as amended by Reg. No. 1884/94. 
ANNEX VIII 
EU SPECIAL PREMIUM MALE BOVINES: PREMIUMS AND PRODUCTION 
UE PRIME SPECIALE BOVINE: PRIMES ET PRODUCTION 
EU RINDERSONDERPRAMIE: PRÄMIEN UND ERZEUGUNG 
Member State 
België/Belgique 
-
Danmark 
Deutschland 
_ 
Ellas 
Espana 
— '— 
France 
Ireland 
Italia 
Luxembourg 
Nederland 
Portugal 
United Kingdom Year 
92 
93 
94" 
92 
93 
94 
92 
93 
94 
92 
93 
94 
92 
93 
94 
92 
93 
94 
92 
93 
94 
92 
93 
94 
92 
93 
94 
92 
93 
94 
92 
93 
94 
92 
93 
94 
EU TOTAL j 92 
Legend: 93 
94 
(a) 
(b) 
(c) Production 
(a) ! 
310,8 
320,7 
315,9 
433^2 
400,0 
355,7 
2.774,3 
2.328,1 Number of head (x1000) 
Premiums Ceilings 
(b) 
331,5 
223,8 
236,2"""" 
335,5 
"295,5 
287,1 
2.582,8 
884,3 
2.082,0 | 1.784,0 
201,2 
186,5 
183,6 143,3 
122/Î 
137.1 
.1.144,9 j 536,6 
1.023,5 j 460,2 
876,0 i 520,2 
1.673,1 | 2.262,1 
1.482,9 I 1.580,9 
1.397,7 | 1.726,0 
939,1 i 1.547,7 
828,2 | 544,3 
650,0 | 959,1 
2.330,6 
2.194,3 
2.124,4 794,0 
533,0 
629,2 
8,5 | 21,6 
9,0 | 16,8 
8,8 20,0 
488,7 
434,0 281,8 
223,8 
437,9 166,2 
247,2 | 141,9 
245,5 i 140,0 
211,9 ! 154,9 
1.675,3 
1.486,9 
1.539,8 1.381,2 
1.404,0 
1.380,2 
12.216,0 j 10.360,0 
10.939,7 6.429,2 
10.183,7 8.000,3 
I 1993-94 
~33f,5 
335,5 
"3.653,2" 
— • •-
143,3 
561,6 
2.262,1 
1.547,7 
834,8 
21,6 
264,0 
141,9 
1.419,8 
11.517,0 1995 
293,2 
324,7 
3.092,7 
140,1 
551,6 
1.908,9 
1.286,5 
824,9 
19,3 
264,0 
154,9 
1.419,8 Percentage 
(c) 
106,7 
69,8 
74,8 
77,4 
73,9 
80,7 
93,1 
38,0 
~ 85,7 
71,2 
65,5 
74,7 
46,9 
45,0 
59,4 
135,2 
106,6 
123,5 
164,8 
65,7 
147,6 
34,1 
24,3 
29,6 
254,1 
186,7 
227,3 
57,7 
51,6 
38,0 
57,4 
57,0 
73,1 
82,4 
94,4 
89,6 
84,8 
58,8 
10.280,5 78,6 
Eurostat = Net Production (slaughterings) of bullocks+bulls. 
Animals receiving first age bracket premium (provisional). 
(a/b x 100) = % of animals receiving premium, in relation to animals slaughtered 
"fr 
ANNEX IX BEEF DESEASONALIZATION PREMIUM 
PRIME BOVINE A LA DESEASONNALISATION 
SAISONNEUTZERRUNGSPRAMIE IN RINDFLEISCHSEKTOR 
Member State 
Ireland 
Northern Ireland (UK) ** 
Deutschland 
Danmark 
EU TOTAL 
Legend: Year 
1991 
1992 
1993 
1994 
1991 
1992 
1993 
1994 
1991 
1992 
1993 
1994 
1991 
1992 
1993 
1994 
1993 
1994 
n n Number of Bullocks 
*' > slaughtered* • 
923.200 
926.600 
813.200 
631.300 
235.000 
250.000 
206.000 
219.000 
46.200 
47.000 
39.900 
41.000 
4.500 
4.800 
4.600 
5.200 >% of bullock* 
''•'.'Sep^Nov 
48,0 
49,6 
40,8 
41,2 
44,0 
40,2 
28,7 
28,9 
78,0 
74,4 
62,5 
55,7 
90,0 
72,9 
65,0 
46,0 i slaughtered 
Jan-Apr 
24,9 
23,2 
32,7 
35,7 
27,4 
30,6 
42,0 
40,7 
8,5 
10,9 
20,6 
29,0 
-
12,5 
19,6 
44,2 
Eurostat = Net Production (slaughterings) of bullocks i 
UK information Number of animals 
receiving premium 
239.456 
195.331 
90.617 
86.835 
9.533 
13.384 
692 
1.886 
340.298 
297.436 
[figures rounded). 
H? 
ANNEX X BEEF PREMIUMS IN GERMANY (1989-95) 
PRIMES BOVINES EN ALLEMAGNE (1989-95) 
RINDERPRÄMIEN IN DEUTSCHLAND (1989-95) 
>.*<<:., Type of animal v-, ,.( 
'^M w(x1000 head)* '*...£. 
Males - stocks > 6 months (a) 
- premiums - 1st age (b) 
- 2nd age bracket 
Cows - stocks dairy herd (a) 
- stocks suckler herd (a) 
(c) - suckler cow premiums 
Legend: 
(a) 
(b) 
(c) 
(d) . . <.v -,Neue Bundesländer 
1989 
1271,6 
-
-
1958,0 
16,6 
-1992 
475,5 
177,9 
n.a 
1036,0 
98,7 
91,7 1993 
420,2 
230,8 
94,9 
1058,3 
119,2 
114,4 1994 
407,0 
252,2 
88,1 
1041,2 
166,2 
144,1 1995(d) 
400,0 
179,3 Alte Bundesländer 
1989 
2941,0 
0,0 
-
6886,0 
281,0 
81,0 
NBL=Neue Bundesländer, ABL=Alte Bundesländer, D=Deutschland; n.a.= not applicable. 
December livestock census 
Male Regional ceilings (1995): NBL=660.323; ABL=432.344; D=3.092.667 
Suckler Cow ceilings: NBL=180.000; ABL=471.122; D=651.122 
Estimated applications for 1995 1992 
2665,0 
2582,8 
n.a. 
4329,2 
408,4 
336,2 1993 
2648,0 
630,5 
275,0 
4242,7 
433,6 
298,8 1994 
2508,7 
1531,8 
350,7 
4232,1 
457,0 
361,6 
5 
ANNEX XI EWE PREMIUM CLAIMS IN GERMANY (1989-95) 
DEMANDES A LA PRIME OVINE EN ALLEMAGNE (1989-95) 
MUTTERSCHAFPRAMIENANTRAGE IN DER BRD (1989-95) 
s Year 
Breeding ewes in census 
Ewes for which premium claimed 
Number of producers 
Average claim per producer 
Year 
Ewes for which premium claimed 
Number of producers 
Average claim per producer 
Year 
Ewes for which premium claimed 
Number of producers 
Average claim per producer 1989 
1.040.849 
-
-
-
1989 
1.267.825 
27.051 
47 
1989 
1.267.825 
27.051 
47 Neue Bundesländer 
1990 
799.584 
611.852 1991 
533.342 
638.919 
5.639 
113 
Alte Bundesländer 
1990 
1.427.358 
29.247 
49 
Deutsche E 
1990 
2.039.210 
29.247 
70 1991 
1.423.928 
29.152 
49 
undesrepubl 
1991 
2.062.847 
34.791 
59 1992 
471.234 
550.573 
4.329 
127 
1992 
1.362.015 
28.392 
48 
k 
1992 
1.912.588 
32.721 
58 1993 
473.388 
521.703 
3.630 
144 
1993 
1.230.699 
25.474 
48 1994 
486.211 
528.135 
3.768 
140 1995 
-
553.805 
3.806 
146 
19941 1995 
1.239.463; 1.199.121 
24.0791 22.358 
511 54 
« ! 
! i i 
i : i 
1993 
1.752.402 
29.104 
60 1994 1995 
i 
1.767.598! 1.752.926 
27.847] 26.164 
631 67 
Nr 1 
Prisförslag i ecu för enskilda produkter 
Produkt och typ av pris eller belopp 
(Giltighetsperiod) 
1 
Spannmål 1.7.96-30.6.97 
- Interventionspris 
- Kompensationsbetalning (1) 1995/96 års beslut 
Belopp i 
ecu/t 
2 
119.19 
54.34 % 
ändring 
3 
-7.4 
+28.6 Förslag för 1996/97 
Belopp i 
ecu/t 
4 
119.19 
54.34 % 
ändring 
5 
0 
0 
Ris 1.9.96-31.8.97 
- Interventionspris - paddyris 373.84 0 351 -6.11 
Socker 1.7.96-31.8.97 
- Baspris för sockerbetor 
- Interventionspris för vitsocker (2) 47.67 
63.19 0 
0 47.67 
63.19 0 
0 
Olivolja 1.11.96-31.10.97 
- Producenters målpris 
- Interventionspris (3) 
- Representativt marknadspris 
- Produktionsstöd 
- Konsumtionsstöd 3,837.7 
1,919.2 
2,295.0 
1,422.0 
120.7 0 
0 
0 
0 
0 3,837.7 
1,919.2 
2,295.0 
1,422.0 
120.7 0 
0 
0 
0 
0 
(l)För att få fram betalningen i ecu/ha multipliceras detta belopp med den sedvanliga regionala 
spannm ål savkastni ngen. 
(2) Ecu/100 kg. 
(3) Efter det att en justering gjorts till följd av att den maximala garantitröskeln överskridits. 
57 
Nr 2 
Prisförslag i ecu för enskilda produkter 
Produkt och typ av pris och belopp 
(Giltighetsperiod) 
1 
Oljelin 1.8.96-31.7.97 
- Fast stödsats (lin) (per ha) 
Hampa 1.8.96-31.7.97 
- Fast stödsats (per ha) 
Silkesmaskar 1.4.96-31.3.97 
- Stöd per låda silkesfjärilsägg 
Bomull 1.9.96-31.8.97 
- Riktpris 
- Lägsta pris 1995/96 års beslut 
Belopp i 
ecu/t 
2 
935.65 
774.74 
133.26 
1,063.0 
1,009.0 % 
ändring 
3 
0 
0 
-0.05 
0 
0 Förslag för 
1996/97 
Belopp i 
ecu/t 
4 
935.65 
774.74 
133.26 
-% 
ändring 
5 
0 
0 
0 
-
Mjölk 1.7.96-30.6.97 
- Mål pri s 
Smör 
- Interventionspris 
Skummjölkspulver 
- Interventionspris 309.8 
3,282 
2,055.2 0 
0 
0 309.8 
3,282 
2,055.2 0 
0 
0 
Nötkött/kalvkött 1.7.96-30.6.97 
- Riktpris för levande vuxna djur av 
nötkreatur 
- Interventionspris R3 slaktkroppar 
- Bidrag för handjur av nötkreatur 
(kalenderår) (1) 
- Am- och dikobidrag (kalenderår) (1) 2,383.9 
3,475.0 
1995 
108.68 
144.90 0 
•5.5 
+20 
+26 3,475.0 
1996 
108.68 
144.90 
Fårkött 2.1.96-1.1.97 
- Baspris (slaktvikt) 5,040.7 0 5,040.7 0 
(1) I ecu/djur. Täthetsfaktorn som krävs varierar mellan LU 3 
och 2,5/ha. De andra bidragen (säsongsutjämning, 
omställning av kalvbesättningar, extensifiering) bibehålls på 
den nivå som fastställdes i reformen från maj 1992. 
£L 
Nr 3 
Prisförslatt i ecu för enskilda produkter 
Produkt och typ av pris eller belopp 
(Giltighetsperiod) 
1 
Griskött 1.7.96-30.6.97 
- Baspris (slaktvikt) 1995/96 ars beslut 
Belopp i 
ecu/t 
2 
1,509.39 0/ 
/o 
ändring 
3 
-3.8 Förslag för 1996/97 
Belopp i 
ecu/t 
4 
1,509.39 % 
ändring 
5 
0 
Frukt och grönsaker - Baspris 
-Blomkål 1.5.96-30.4.97 
-Tomater 11.6.96-30.11.96 
-Persikor 1.6.96-30.9.96 
-Citroner 1.6.96-31.5.97 
- Päron 1.7.96-30.4.97 
- Bordsdruvor 1.8.96-20.11.96 
-Äpplen 1.8.96-31.5.97 
- Mandariner 16.11.96-28.2.97 
-Apelsiner 1.12.96-31.5.97 
-Aprikoser 1.6.96-31.7.96 
-Aubergine 1.7.96-31.10.96 
- Klementiner 1.12.96-15.2.97 
-Satsumas 16.10.96-15.1.97 
-Nektariner 1.6.96-30.8.96 -0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 -0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
Bordsvin (1) 1.9.96-31.8.97 
- Riktpris typ R I 
- Riktpris typ R II 
- Riktpris typ R III 
- Riktpris typ A I 
- Riktpris typ A II 
- Riktpris typ A III 3,828 
3,828 
62,150 
3,828 
82,81 
94,57 0 
0 
0 
0 
0 
0 3,828 
3,828 
62,150 
3,828 
82,81 
94,57 0 
0 
0 
0 
0 
0 
Tobak (Bidrag) 
I. Värmetorkad 
II. Ljus lufttorkad 
III. Mörk lufttorkad 
IV. Röktorkad 
V. Soltorkad 
VI. Basmas 
VII. Katerini 
VIII. Kaba Koulak 2.709,65 
2.167,48 
2.167,48 
2.383,62 
2.167,48 
3.754,15 
3.185,41 
2.276,15 0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 2.709,65 
2.167,48 
2.167,48 
2.383,62 
2.167,48 
3.754,15 
3.185,41 
2.276,15 0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
(1) R I, R II och A I uttryckt i ecu/%/hl. 
R III, A II och A III uttryckt i ecu/hl. 
« 
STABILISATOR OCH PRODUKTIONSTRÖSKLAR 
3 SOCKER 
(VITSOCKER, 
BERÄKNAD 
PRODUKTIONS­
KVANTITET) 
ISOGLUKOS 
INULINSIRAP 
OLIVOLJA 
VIN 
TOBAK 1994/1995 
Gällande kvoter eller 
maximal garanterad 
kvantitet (MGK) 
EUR-12 
Kvot A: 11 187 milj ton 
Kvot B: 2 488 milj ton 
EUR-12 
Kvot A: 240 743 ton 
Kvot B: 50 342 ton 
EUR-12MGK: 
1 350 000 ton 
Obligatorisk destination: 
Priset är baserat på den 
kvantitet som omfattas av 
systemet med obligatorisk 
destination enligt 
följande: 50% av 
riktpriset för värdet av 
10% av den använda 
mängden; 7.5% av det 
priset för återstoden 
Kvot för EUR-12: 
350 000 ton bladtobak. 
Fördelad på olika sorter Marknadssituation 
EUR-12 produktion i 
milj ton 
Kvot A: 10 897 
Kvot B: 2 406 
Socker C: 2 225 
Totalt: 15 528 
Produktion inom kvoten 
Beräknad produktion: 
1 408 023 ton (Förordn. 
2540/95) 
Ovanligt liten skörd. 
Höga priser. Ingen 
obligatorisk destination 
har hittills meddelats. 
Frågan skall behandlas i 
slutet av februari 1995. 
Produktion inom kvoten Överskridande 
Slutlig produktion 
för 94 95 kommer 
att fastställas i juli 
1996 
Ingen obligatorisk 
destination 1995/1996 
Föreslagen/tillämplig kvot 
eller kvantitet 
EU-15 
Kvot A: 11 974 milj ton 
Kvot B: 2 609 milj ton 
EU-15 
Kvot A: 251 588 ton 
Kvot B: 51 427 ton 
EU-15 
Kvot A: 261 562 ton 
Kvot B: 61 598 ton 
Samma MGK som för 
1994 95: 
1 350 000 ton 
Obligatorisk destination: 
Priset är baserat på den 
kvantitet som omfattas av 
systemet med obligatorisk 
destination enligt följande: 
50° o av riktpriset för värdet 
av 10% av den volym som 
använts; 7.5% av det priset 
för återstoden 
EU-15 total kvot: 350 600 
ton fördelade på olika sorter 
och sortgrupper. Marknadssituation 
EU-15 produktion i 
milj ton (e) 
Kvot A: 11 721 
Kvot B : 2 420 
Socker C: 2 030 
Totalt: 16 180 
EU-15 produktion (e) 
Kvot A: 251,588 ton 
Kvot B: 51,427 ton 
C: 0 ton 
EU-15 produktion (e) 
Kvot A: 127 000 ton 
Kvot B: 0 ton 
Kvot C : 0 ton 
Produktion (e): 
1 230 000 ton 
Fortfarande liten 
skörd. Höga priser, 
särskilt i Italien. 
Ingen obligatorisk 
destination. Definitivt 
beslut i slutet av 
februari 1996. 
Produktion inom 
kvoten Överskridande 
Inget 
överskridande 
förväntas 
Troligtvis 
kommer det inte 
att beslutas om 
obligatorisk 
destination 1996/1997 
Föreslagen/tillämplig 
kvot eller kvantitet 
EU-15 oförändrade 
kvoter 
EU-15 oförändrade 
kvoter 
EU-15 oförändrade 
kvoter 
EU-15 MGK: 
1 350 000 ton 
Diskussioner pågår om 
en reform. 
Troligtvis inga 
förändringar för detta 
år. 
Ingen planerad 
förändring 
BOMULL 
FÄRSKA TOMATER 
BLOMKÅL 
NEKTARINER 
PERSIKOR 
ÄPPLEN 
APELSINER 
1 1994/1995 
Gällande kvoter eller 
maximal garanterad 
kvantitet (MGK) 
MGK: 701 000 ton 
EUR-12 interventions-
tröskel: 600 800 ton 
EUR-12 interventions-
tröskel: 64 300 ton 
EUR-12 interventions­
tröskel: 83 100 ton 
EUR-12 
interventionströskel : 
303 600 ton 
Interventionströskel EUR-
12: 257 800 ton 
EU-15: 260 000 ton 
EUR-12 interventions-
tröskel: 1 179 900 ton Marknadssituation 
EUR-12 produktion: 
1 318011 
Återtåg: 50 220 ton 
Återtåg: 194 319 ton 
Återtåg: 191 523 ton 
Återtåg: 799 262 ton 
Återtåg: 629 014 ton 
Återtåg: 220 659 ton Överskridande 
Minskat stöd: 
23.843 ecu/100 kg 
under 1994/95 
Inget överskridande 
överskridande: 5% 
Överskridande: 
20% 
Överskridande: 
20% 
Överskridande: 9% 
Överskridande: 9% 1995/1996 
Föreslagen/tillämplig kvot 
eller kvantitet 
MGK: 1 031 000 ton 
Spanien: 249 000 ton 
Grekland: 782 000 ton 
EU-15 interventions-tröskel: 
607 200 ton 
EU-15 interventions-tröskel: 
63 800 ton 
(3% av den genomsnittliga 
kvantiteten som producerats 
för konsumtion, utom 
produkter för förädling, 
under de senaste fem åren) 
EU-15 interventions-tröskel: 
90 800 ton 
(10% av den genomsnittliga 
producerade kvantiteten, 
samma bas som för blomkål) 
Interventionströskel: 
304 600 ton 
(12% av den genomsnittliga 
producerade kvantiteten. 
samma bas som för blomkål) 
Interventionströskel : 
281 200 ton 
(3% av den genomsnittliga 
producerade kvantiteten, 
samma bas som för blomkål) 
Interventionströskel : 
1 202 000 ton 
(10% av den genomsnittliga 
kvantiteten som producerats 
under de senaste fem åren 
plus 752 392 ton) Marknadssituation 
Beräknad produktion: 
Grekland: 1 250 000 t 
Spanien: 97 500 ton 
Återtåg (preliminärt): 
20 000 ton 
Återtåg: n.a. 
Återtåg: n.a. 
Återtåg: n.a. 
Återtåg: n.a. 
Återtåg: n.a. Överskridande 
Minskat stöd: 
Grekland: 40% 
Spanien: 0% 1996 1997 
Föreslagen tillämplig 
kvot eller kvantitet 
MGK: 1 031 000 ton 
Spanien: 249 000 ton 
Grekkind: 782 000 ton 
Rådet diskuterar en 
reform 
Rådet diskuterar en 
reform 
Rådet diskuterar en 
reform 
Rådet diskuterar en 
reform 
Rådet diskuterar en 
reform 
Rådet diskuterar en 
reform 
^ 
\ 
? CITRONER 
SATSUMAS 
KLEMENTINER 
MANDARINER 
FÖRÄDLADE 
TOMATER 
TORKADE 
DRUVOR 
WILLIAMSPÄRON 
PERSIKOR I 
SOCKERLAG 1994/1995 
Gällande kvoter eller 
maximal garanterad 
kvantitet (MGK) 
EUR-12 interventions­
tröskel: 363 000 ton 
EUR-12 interventions­
tröskel: 177 200 ton 
EUR-12 interventions-
tröskel: 130 600 ton 
EUR-12 interventions­
tröskel: 36 300 ton 
Total kvot: 
koncentrat: 4 317 339 ton 
skalade: 1 543 228 ton 
andra: 736 220 ton 
Maximal garantiareal för 
Currants, Sultanas och 
Moscatel: 53 000 ha 
EUR-12 garantitröskel: 
102 805 ton 
EUR-12 garantitröskel: 
582 000 ton Marknadssituation 
Återtåg: 6 476 ton 
Återtåg: 589 ton 
Återtåg: 40 880 ton 
Återtåg: 4 497 ton Överskridande 
Överskridande: 
10% 
Inget överskridande 
Inget överskridande 
Överskridande: 2% 
Inget överskridande 
Överskridande: 
3.25% 
Inget överskridande 1995/1996 
Föreslagen/tillämplig kvot 
eller kvantitet 
Interventionströskel: 361 600 
ton (10% av den 
genomsnittliga kvantiteten 
som producerats under de 
senaste fem åren plus 
250 993 ton) 
Tröskel: 176 800 ton 
(10% av den genomsnittliga 
kvantiteten som producerats 
under de senaste fem åren 
plus 150 000 ton) 
Interventionströskel: 
128 600 ton 
(10% av den genomsnittliga 
kvantiteten som producerats 
under de senaste fem åren) 
Interventionströskel: 
36 300 ton 
(10% av den genomsnittliga 
kvantiteten som producerats 
under de senaste fem åren) 
Total kvot: 
koncentrat: 4 317 339 ton 
skalade: 1 543 228 ton 
andra: 736 220 ton 
Maximal garantiareal för 
Currants, Sultanas och 
Moscatel: 53 000 ha 
Samma tröskel som under 
1994 95 
EU-15: 102 805 ton 
Samma tröskel som under 
1994 95 
EU-15: 582 000 ton Marknadssituation 
Återtåg: n.a. 
Återtåg: n.a. 
Återtåg: n.a. 
Återtåg: n.a. 
Återtåg: n.a. 
Återtåg: n.a. 
Återtåg: n.a. 
Återtåg: n.a. Överskridande 
Överskridande. 
17.84% 
Inget 
överskridande 1996/1997 
Föreslagen/tillämplig 
kvot eller kvantitet 
Rådet diskuterar en 
reform 
Rådet diskuterar en 
reform 
Rådet diskuterar en 
reform 
Rådet diskuterar en 
reform 
Rådet diskuterar en 
reform 
Maximal garantiareal 
Currants, Sultanas och 
Moscatel: 53 000 ha 
Rådet diskuterar en 
reform 
Rådet diskuterar en 
reform 
MJÖLK 1994 1995 
Gällande kvoter eller 
maximal garanterad 
kvantitet (MGK) 
EUR-12 kvot 
Kvot för partihandeln: 
107 062 302 ton 
Kvot för direkt­
försäljning: 
1 983 627 ton Marknadssituation Överskridande 
Inget överskridande 
i EU, men 
överskridande i 
Belgien, Danmark. 
Grekland, Irland. 
Luxembourg, 
Nederländerna och 
Förenade 
kungariket: 1995/1996 
Föreslagen/tillämplig kvot 
eller kvantitet 
EU-15 kvot: 
Kvot för partihandeln: 
114 909 302 ton 
Kvot för direktförsäljning: 
2 363 627 ton 
("SLOM" kvantiteter för nya 
medlemsstater: 
380 000 ton) Marknadssituation Överskridande 
Inget 
överskridande 
förväntas för EU, 
men möjligtvis 
för en del nya 
medlemsstater 1996 1997 
Föreslagen tillämplig 
kvot eller kvantitet 
EU-15 kvot: 
Kvot för partihandeln: 
114 909 302 ton 
Kvot för direkt-
forsäljning: 2 363 62"^ t 
("SLOM" för nya 
medlemsstater 
380 000 ton) 
o*) 
TRENDS IN ECONOMIC INDICES FROM 1980 TO 1994 IN REAL TERMS 
-EUR 12-
Index based on 1989-90-91 = 100 
YEARS 
1980 
1981 
1982 
1983 
1984 
1985 
s1986 
1987 
1988 
1989 
1990 
1991 
1992 
1993 
1994 Expenditures 
EAGGF-
Garantee 
(D(5) 
70.8 
62.9 
.64.8 
>8.0 
85.6 
88:i 
96.5 
97.8 
108.9. 
95.4 
94.1 
110.5 
106,8 
118.0 
* 1*11.3 GDP 
total 
(2) 
78.9 
78.9., 
79.7 
81.0 
82.9 
849 
87.4 
89.9 
93.7 
97.2 
100.1 
102.7 
103.9 
103.5 
106.5 Final 
agricult. 
output 
(2) 
' 89.4 
88.0 
92.7 
93.4 
95.4 
95.6 
96.6 
97.6 
98.2 
99.3 
99.4 
100.6 
103.3 
100.7 
99.8 Employm. 
in 
àgric. 
inAWU 
136.7 
130.1 
125.6 
123.6 
121.1 
118.5 
115.0 
112.1 
108.7 
103.6 
102.8 
97.2 
92.2 
87.4 
' 85.1 Final agric. 
output per 
pers. empl. 
(2) 
65.4 
67.6 
73.8 
75.6 ; 
78.8 
8Ö.7 
84.0 
87.1 
90.3 
95.8 
96.7 
•103.5 
112.0 
.' 115.2 
117.3 NVA 
agric. 
(1) 
114.5 
110.2 
117.5 
111.5 . 
112.1 
105.9 
103.8 
98.9 • 
98.1 
104.5 
101.5 
• 98.5 
92.2 
87.8 
91.0 NVA 
perAWU 
(D 
83.8 
84.7 
. 93.6 
90.2 
92.6 
89.4 
90.3 
88.2 
90.2 
100.9 
98.7 
101.3 
100.0 
100.5 
106.9 Support 
prices 
(3) 
132.6 
134.4 
135.7 
132.1 
126.8 
123.6 
119.1 
111.5 
107.2. 
104.4 
100.4 
95.2 
90.3 
94.0 
87.8. Producer 
prices 
(4) 
129.2 
130.3 
127.6 
124.6 
" 122.0 
116.7 
110.8 
105.4'. 
103.7 
105.1 
.102.2 
97.8-
89.3 
84.8 
85.4 Prices of 
intermediate 
consumption 
(4) 
127.2 
131.1. 
128.9 . 
129.0 
129.8 
' 124.1 . . 
112.9 
106.2 
104.8 
. 104.2 
101,3 
98.7 
95.4 
94.6 
92.4 
(1) in* real terms (GDP deflator). 
(2) in constant prices. 
(3) Weightedaverage, for products with common prices, of support prices (intervention price or equivalent); 
. iri national currency real terms (GDP deflator). 1989-90-91 = 100. 
(4) Weighted average of all products and intermediate consumption in ECU, EUR-10, deflated by the'consumer index. 
(5) Budget 1987 : from 1 st January to 31 st October 1987. 
Budget 1988 : from 1st november 1987 to 15st October 1988. 
from Budget 1989 : from 16th October year n to 15th October year n+1. 
GDP : Gross Domestic Product at market prices. 
NVA : Net Value Added-at factor cost. 
AWU : Annual Work Unit T-r 
Net Value Added and Employment 
Agricultural indices in real terms (1989-90-91 = 100) 
P.P. 6.5 140 
130 
120 
110 
100 
90 
80 1980 1982 1984 1986 1988 1990 1992 1994 
^ 1981 1983 1985 1987 1989 1991 1993 ** • ^, .^Annual Work Unit (AWU) 
*^. 
Trends in agricultural economic indices 
in real terms (1989-90-91 = 100) 
130 
120 
110 
100 
90 
80 
70 
60 ^ 1980 o P.P. 6.5 
1982 1984 1986 1988 1990 1992 1994 
1981 1983 1985 1987 1989 1991 1993 
140 
130 
120 
110 
100 
90 
80 
^70 Agricultural price indices 
in real terms (1989-90-91 = 100) 
P.P. 6.5 
Support Prices Prod. Prices Interm. Cons. Prices 
-••-*-
1980 1982 1984 1986 1988 1990 1992 1994 
ISSN 1024-4506 
KOM(96) 44 Volym I 
DOKUMENT 
SV 03 
Katalognummer : CB-CO-96-068-SV-C 
ISBN 92-78-00572-X 
Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg /^ O