P9_TA(2022)0100

Den fleråriga budgetramen 2021–2027: bekämpning av oligarkiska strukturer, skydd av EU:s medel mot bedrägerier och intressekonflikter

Europaparlamentets resolution av den 24 mars 2022 om den fleråriga budgetramen 2021–2027: Bekämpning av oligarkiska strukturer, skydd av EU:s medel mot bedrägerier och intressekonflikter (2020/2126(INI))

(2022/C 361/02)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

— med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2093 av den 17 december 2020 om den fleråriga budgetramen 2021–2027 (1),

— med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/241 av den 12 februari 2021 om inrättande av faciliteten för återhämtning och resiliens (2) (RRF-förordningen),

— med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 av den 18 juli 2018 om finansiella regler för unionens allmänna budget (3) (budgetförordningen),

— med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2092 av den 16 december 2020 om en generell villkorlighetsordning för skydd av unionsbudgeten (4) (förordningen om villkorlighet),

— med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/1371 av den 5 juli 2017 om bekämpande genom straffrättsliga bestämmelser av bedrägeri som riktar sig mot unionens finansiella intressen (5) (PIF-direktivet),

— med beaktande av rådets förordning (EU) 2017/1939 av den 12 oktober 2017 om genomförande av fördjupat samarbete om inrättande av Europeiska åklagarmyndigheten (Eppo) (6) (Eppo-förordningen),

— med beaktande av kommissionens rapport av den 20 september 202132:a årsrapporten om skydd av Europeiska unionens ekonomiska intressen och bedrägeribekämpning 2020 (COM(2021)0578),

— med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 juli 20212021 års rapport om rättsstatsprincipen – Situationen när det gäller rättsstatsprincipen i Europeiska unionen (COM(2021)0700),

— med beaktande av kommissionens tillkännagivande av den 7 april 2021Vägledning om undvikande och hantering av intressekonflikter enligt budgetförordningen (vägledningen om intressekonflikter) (C(2021)2119),

— med beaktande av revisionsrättens särskilda rapport nr 06/2019 av den 16 maj 2019Bekämpning av bedrägeri i EU:s sammanhållningsutgifter: förvaltande myndigheter måste bli bättre på upptäckt, motåtgärder och samordning,

— med beaktande av årsrapporten för 2020 från Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf),

— med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 16 december 2020 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning samt om nya egna medel, inbegripet en färdplan för införandet av nya egna medel (7),

— med beaktande av sin resolution av den 17 december 2020 om den fleråriga budgetramen 2021–2027, det interinstitutionella avtalet, EU:s återhämtningsinstrument och förordningen om rättsstatsprincipen (8),

— med beaktande av generaladvokatens förslag till avgörande av den 2 december 2021 i mål C-156/21, Ungern mot parlamentet och rådet, och mål C-157/21, Polen mot parlamentet och rådet (9),

— med beaktande av sina resolutioner av den 13 december 2018 om intressekonflikter och skydd av EU:s budget i Tjeckien (10), av den 19 juni 2020 om återupptagandet av utredningen av Tjeckiens premiärminister för missbruk av EU-medel och potentiella intressekonflikter (11) och av den 10 juni 2021 om Republiken Tjeckiens premiärministers intressekonflikt (12),

— med beaktande av sina resolutioner av den 8 oktober 2020 om rättsstaten och de grundläggande rättigheterna i Bulgarien (13), av den 29 april 2021 om mordet på Daphne Caruana Galizia och rättsstatssituationen i Malta (14), av den 8 juli 2021 om brotten mot EU-rätten och hbtqi-personers rättigheter i Ungern till följd av de antagna lagändringarna i det ungerska parlamentet (15), och av den 21 oktober 2021 om rättsstatskrisen i Polen och EU-rättens företräde (16),

— med beaktande av sin resolution av den 25 mars 2021 om tillämpning av förordning (EU, Euratom) 2020/2092, den till rättsstaten kopplade villkorlighetsmekanismen (17),

— med beaktande av sin resolution av den 10 juni 2021 om rättsstatssituationen i EU och tillämpning av förordning (EU, Euratom) 2020/2092 om villkorlighet (18),

— med beaktande av sin resolution av den 21 oktober 2021 om Pandoradokumenten, konsekvenser för ansträngningarna att bekämpa penningtvätt, skatteflykt och skatteundandragande (19),

— med beaktande av sina tidigare beslut och resolutioner om ansvarsfrihet för kommissionen för åren 2014, 2015, 2016, 2017, 2018 och 2019,

— med beaktande av studien av den 20 maj 2021 på begäran av dess utskott för budgetkontroll, The Largest 50 Beneficiaries in each EU Member State of CAP and Cohesion Funds,

— med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen,

— med beaktande av yttrandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling,

— med beaktande av betänkandet från budgetkontrollutskottet (A9-0039/2022), och av följande skäl:

A. Budgetmyndigheten har antagit paketet om den fleråriga budgetramen 2021–2027, som tillsammans med återhämtningsinstrumentet NextGenerationEU uppgår till det historiskt unika beloppet 1,8 biljoner EUR för att stödja återhämtningen från covid-19-pandemin och EU:s långsiktiga prioriteringar inom olika politikområden.

B. Genomförandet av dessa medel måste strikt respektera principerna för sund ekonomisk förvaltning och är föremål för fullständig och obegränsad rättslig kontroll på EU-nivå, inbegripet från parlamentets sida. EU-institutionernas faktiska kapacitet att kontrollera EU-medlen är dock tyvärr ganska begränsad utan effektivt och meningsfullt samarbete med de nationella myndigheterna.

C. Skyddet av unionens ekonomiska intressen är en av de viktigaste frågorna på unionens politiska dagordning för att stärka transparensen, den demokratiska ansvarsskyldigheten och förmågan att tillgodose medborgarnas behov, öka allmänhetens tillit och säkerställa att skattebetalarnas pengar spenderas på rätt sätt. Genomförandet av budgetpaketet för den fleråriga budgetramen 2021–2027 måste ske i enlighet med de allmänna principer som fastställs i fördragen, särskilt de europeiska värderingar som föreskrivs i artikel 2 i EU-fördraget, förordningen om villkorlighet och principen om sund ekonomisk förvaltning som föreskrivs i artikel 310 i EUF-fördraget och i budgetförordningen. Det finns en korrelation mellan respekten för dessa värden och principer och ett effektivt genomförande av EU:s budget.

D. Olika medieföretag i hela Europa förser regelbundet sina läsare med rapporter om skandaler som handlar om bedrägerier, intressekonflikter, korruption och annan olaglig verksamhet som skadar EU:s ekonomiska intressen och som involverar politiska företrädare på hög nivå i EU:s medlemsstater, samt fall av tullbedrägerier och tullbrottslighet, som kan vara gränsöverskridande eller digital till sin natur och som ibland antar strukturer eller stöds av kriminella organisationer. Dessa skandaler undergräver EU-medborgarnas förtroende för EU och dess institutioner.

E. Pandoradokumenten, som offentliggjordes den 3 oktober 2021 av Internationella konsortiet för undersökande journalistik, utgör den senaste stora dataläckan och avslöjar att mer än 330 politiker och offentliga tjänstemän från nästan 100 länder, däribland 35 nuvarande eller tidigare stats- och regeringschefer, är involverade i företagshemligheter och skatteundandragande och skatteflykt till utlandet. Trots denna och andra liknande skandaler har inga verkningsfulla insatser gjorts.

F. I Olafs årsrapport för 2020 slogs det fast att det inom de områden där det upptäcks flest bedrägerier förekommer intressekonflikter och otillåten samverkan mellan stödmottagare och entreprenörer, särskilt inom området för offentlig upphandling. Olafs ärenden handlar ofta om bedrägerier eller korruption i gränsöverskridande offentliga upphandlingsförfaranden som inbegriper EU-finansiering.

G. Europaparlamentet har antagit åtskilliga resolutioner där kommissionen uppmanats att snabbt vidta åtgärder mot det oroväckande missbruket av EU-medel av politiskt framstående rika individer, eliter och stora konglomerat.

Oligarkiska strukturer

1. Europaparlamentet konstaterar att det med ”oligarki” i dagens samhälle avses varje liten, sammanhållen klass eller grupp som kan fatta beslut eller ge order till andra i politiska eller icke-politiska sammanhang eller styra en politisk gemenskap i eget intresse, utan hänsyn till rättsstatsprincipen eller demokratiska regler och ibland med åsidosättande av grundläggande principer. Parlamentet konstaterar att den politiska eliten i en oligarki missbrukar offentliga medel från EU:s eller de nationella budgetarna för att tjäna sina privata intressen och ofta förlitar sig på affärsfolk som agerar för deras räkning i en struktur där verkliga förmånstagare och verkliga huvudmän vanligtvis är dolda. Parlamentet noterar att den extrema koncentrationen av politisk och finansiell elit leder till statskapning.

2. Europaparlamentet tillägger att termen ”oligarki” i EU:s nuvarande politiska sammanhang används som ett sätt att peka på inflytandet från rika och mäktiga personer inom politik och förvaltning, utöver det från ekonomiska, finansiella och industriella aktörer, som är i stånd att utöva ett inflytande som typiskt sett används för att gynna en minoritet på bekostnad av majoriteten. Parlamentet understryker att ledamöter i nationella regeringar och andra innehavare av politiska befattningar är en del av oligarkin i vissa medlemsstater och har strävat aktivt efter att använda EU-medel för att gynna sig själva ekonomiskt.

3. Europaparlamentet noterar med särskild oro att förekomsten av sådana oligarkiska grupper, som ibland inte drar sig för att använda regeringsverktyg eller brottsliga metoder, eller för att stödja brottsliga grupper, har nått en aldrig tidigare skådad omfattning under de senaste åren. Parlamentet noterar med extrem oro att oligarkiska nätverk med politiska förbindelser kan komma att dominera den nationella mediemarknaden och blanda sig i arbetet i den demokratiska offentliga sfären.

4. Europaparlamentet är oroat över att oligarkiska system ofta är knutna till utbredd korruption, hård kontroll över medierna och ett rättsväsende som inte är oberoende från oligarkerna själva. Parlamentet betonar att de oligarkiska grupperna för att skydda sig själva försöker få kontroll över medier och rättsväsendet, så att mediala avslöjanden av deras eventuella brottsliga verksamhet och lagföring kan undvikas.

5. Europaparlamentet påminner om sin ståndpunkt att korruption inte bara allvarligt skadar unionens ekonomiska intressen, utan även utgör ett hot mot demokratin, grundläggande rättigheter och rättsstatsprincipen. Parlamentet är oroat över att korruptionen skadar medborgarnas förtroende för institutionerna.

6. Europaparlamentet anser att kraftfulla och effektiva strategier och organ för korruptionsbekämpning, liksom kontrollsystem och ett oberoende rättsväsende, som säkerställer att rättsstatsprincipen fungerar effektivt, främjar konkurrens, ökar transparensen och säkerställer ett funktionellt genomförande av reglerna för offentlig upphandling och fritt tillträde till marknader är grundläggande för att förhindra att oligarker tar kontroll över ekonomin och finansmarknaderna, vilket skulle leda till att de blir självförstärkande i ännu högre grad. Parlamentet insisterar på att EU främjar transparens i användningen av EU-medel och nationella medel genom att genomföra effektivare uppgiftsinsamling och stärka de regler som är relaterade till detta, särskilt när det gäller slutliga stödmottagare och verkliga huvudmän, och att EU noga övervakar och verkställer ett korrekt genomförande av sådana regler. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang kommissionen att öka sina ansträngningar och stärka sitt samarbete med medlemsstaterna i denna riktning.

Bedrägeri och intressekonflikter inom den nuvarande rättsliga ramen

7. Europaparlamentet påminner om att EU:s medlagstiftare, för att stärka kampen mot bedrägerier genom straffrättsliga bestämmelser, enades om en definition av bedrägeri (och andra brott, såsom avsiktlig förskingring, korruption och penningtvätt) som påverkar EU:s ekonomiska intressen i PIF-direktivet ( 20 )

8. Europaparlamentet betonar att en ny definition av intressekonflikter, som hindrar alla personer som deltar i budgetgenomförandet, inbegripet nationella myndigheter på alla nivåer, från att vidta åtgärder som kan leda till att deras egna intressen hamnar i konflikt med EU:s intressen, infördes i artikel 61 i budgetförordningen och uttryckligen utvidgades till att omfatta utnyttjandet av EU-medel inom ramen för delad förvaltning, och utvidgades till att omfatta ”något annat direkt eller indirekt personligt intresse”, vilket således omfattar ett mycket större antal fall.

9. Europaparlamentet välkomnar offentliggörandet av kommissionens riktlinje om intressekonflikter, som syftar till att öka medvetenheten och främja en enhetlig tolkning och tillämpning av reglerna om undvikande av intressekonflikter i medlemsstaterna. Parlamentet beklagar att fallen av intressekonflikter som rör högprofilerade politiker kvarstår i en del medlemsstater. Parlamentet uppmanar kommissionen att ytterligare stärka bestämmelserna om intressekonflikter i artikel 61 i budgetförordningen som en del av sin kommande översyn, särskilt när det gäller utarbetandet av budgeten, för att möjliggöra en mer exakt identifiering av de kategorier av offentliga tjänstemän som kan påverka finansiella flöden från EU:s budget och förhindra uppkomsten av sådana konflikter.

10. Europaparlamentet uppmanar dock kommissionen att ändra artikel 167.1 c i budgetförordningen så att den innehåller en mer uttrycklig definition av ”yrkesmässig intressekonflikt” för att säkerställa en enhetlig tolkning i alla medlemsstater och göra det möjligt för EU-institutionerna att vidta lämpliga åtgärder när det gäller anbudsgivare med ekonomiska intressen i policyrelaterade tjänstekontrakt.

11. Europaparlamentet noterar att direktiven om offentlig upphandling, utöver budgetförordningen, innehåller liknande definitioner av intressekonflikter, och hänvisningar till skyldigheten att undvika intressekonflikter finns också i sektorsspecifik lagstiftning.

12. Europaparlamentet understryker att EU-domstolens rättspraxis fastslår följande: ”En intressekonflikt är i sig och objektivt sett en allvarlig brist. För att bedöma denna finns det inte anledning att beakta berörda parters avsikter och goda eller onda tro.” ( 21 )

13. Europaparlamentet påpekar att intressekonflikter inte bara förekommer i samband med korruption, bedrägerier och brottsliga handlingar, eftersom de också kan beröra lobbyverksamhet och svängdörrsfenomen. Parlamentet betonar dock att upptäckt och offentliggörande av intressekonflikter är av största vikt för att identifiera eventuella risker för missbruk, partiskhet, bedrägerier och korruption i samband med förvaltningen av medel, samt för att förhindra renomméskada, misstankar och misstro bland EU-medborgarna, vilket bidrar till en känsla av bristande transparens.

14. Europaparlamentet påpekar att alla medlemsstaters medborgare måste kunna ha tilltro till att det råder integritet i förvaltningen av EU:s medel i samtliga medlemsstater och att kraven på skydd mot intressekonflikter och bedrägerier därför inte får skilja sig åt.

15. Europaparlamentet upprepar dock att inte ens den bästa rättsliga ramen kan uppväga en otillräcklig genomförandemekanism. Parlamentet ser därför en förbättring av kapaciteten och effektiva förvaltnings- och kontrollsystem i EU:s organ och i medlemsstaterna som en avgörande förutsättning för övervakning och utredning av intressekonflikter och för att säkerställa och skydda den lagliga och korrekta användningen av EU-medel.

16. Europaparlamentet upprepar att förekomsten av oligarkiska strukturer har nått en aldrig tidigare skådad omfattning i EU på senare år och att två medlemsstater för närvarande är föremål för förfaranden enligt artikel 7 i EU-fördraget och förordningen om villkorlighet i samband med rättsstatsprincipen, vilket pekar på strukturella brister när det gäller rättsstatsprincipen och utbredd korruption. Parlamentet anser mot denna bakgrund att det behövs en bredare debatt om framtiden för delad förvaltning, eftersom alla nationella myndigheter fortfarande inte kan betraktas som pålitliga partner i den sunda ekonomiska förvaltningen av EU-medel.

De främsta utmaningarna inom sammanhållning och jordbruk

17. Europaparlamentet betonar att när det gäller sammanhållningspolitiken, EU:s instrument för att stärka den ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållningen, som står för en stor del av EU:s budget, var de vanligaste typerna av oriktigheter med misstanke om bedrägeri bland projekt som finansierades med hjälp av de europeiska struktur- och investeringsfonderna under programperioden 2014–2020 överprissättning, felaktiga, saknade och falska eller förfalskade styrkande handlingar, överträdelser av kontraktsbestämmelser, förfaranden för offentlig upphandling med en enda anbudsgivare, icke-stödberättigande och överträdelser av reglerna för offentlig upphandling samt överträdelser i fråga om etik och integritet, inbegripet intressekonflikter och korruption.

18. Europaparlamentet noterar att det finns etablerad gemensam praxis som signalerar potentiellt missbruk av medel från den gemensamma jordbrukspolitiken (GJP), såsom förfalskning av dokument och skapande av konstlade förutsättningar, till exempel uppdelning av jordbruksföretag för att undvika EU:s tak för jordbruksstöd och inlämning av stödansökningar via flera anknutna företag, eller efter ett ofullständigt genomförande av åtgärder.

19. Europaparlamentet påpekar att intressekonflikter och svängdörrar utgör allvarliga problem i flera länder. Parlamentet betonar att när det gäller marknadsåtgärder har flera fall av intressekonflikter med högt finansiellt värde registrerats, i kombination med andra överträdelser kopplade till säljfrämjande åtgärder, och utreds av Olaf.

20. Europaparlamentet påpekar att studien om utnyttjandet av GJP-medel ( 22 ) visade att utbetalningen av EU:s jordbruksmedel är en mycket problematisk fråga i minst fem medlemsstater ( 23 ) och att det finns en tydlig ojämlikhet mellan anslagen till stora och små jordbrukare, med systemfördelar för de stora jordbruken, vars förmånstagare ibland har nära band till de styrande politiska partierna eller själva är medlemmar i dessa partier i sina länder. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att omedelbart skärpa åtgärderna mot markrofferi, felaktiga anbudsförfaranden eller andra tilldelningsförfaranden och missbruk av EU-medel, särskilt när nationella regeringar och myndigheter är inblandade.

21. Europaparlamentet noterar med stor oro rapporterna om strukturellt missbruk av Ejflu-budgetposten (Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling) till att bygga privata villor förklädda till gästhem åt politiska beslutsfattare, vilket har skett i flera medlemsstater. Parlamentet uppmanar kommissionen att vidta beslutsamma åtgärder för att förhindra det strukturella missbruket av denna budgetpost i framtiden, inklusive, vid behov, att ändra villkoren för utbetalning av Ejflu-medel.

22. Europaparlamentet noterar att i Ungern har Viktor Orbán enligt flera redogörelser, undersökningar och grävande artiklar samlat och omfördelat rikedomar till sin inre krets genom jordbrukssubventioner. Parlamentet understryker att Ungern under perioden 2015–2019 var den medlemsstat som var föremål för det högsta antalet Olaf-utredningar som avslutades med en finansiell rekommendation.

23. Europaparlamentet beklagar den sneda fördelningen av EU-medel, särskilt GJP-medel, där 0,5 % av alla stödmottagare under 2020 fick mer än 100 000 EUR, vilket motsvarar 16,6 % av den totala ramen för direktstöd, medan 75 % av stödmottagarna fick mindre än 5 000 EUR, vilket motsvarar 15 % av det totala anslaget för direktstöd ( 24 )

24. Europaparlamentet påpekar att trots att EU kräver en viss transparensnivå hindras ofta genomförandet av transparensåtgärderna, vilket innebär att allmänhetens tillgång till uppgifter avseende fördelningen av subventioner är en högst problematisk fråga i EU.

25. Europaparlamentet påpekar att förvaltningen av EU-medel i Tjeckien har gett upphov till viss oro de senaste åren. Parlamentet påminner om att under åren 2016–2018 gick nästan 75 % av jordbruksmedlen i Tjeckien till stora jordbruksföretag. Parlamentet uttrycker oro avseende kommissionens revision, som bekräftade att Andrej Babiš som premiärminister utövade inflytande på fördelningen av EU-subventioner till Agrofert, ett agrokemiskt konglomerat som han grundat själv. Parlamentet understryker att Andrej Babiš är den verkliga huvudmannen i Agrofert och att intressekonflikten därför är uppenbar.

26. Europaparlamentet beklagar djupt att den rådande situationen där en person kan ta emot obegränsade summor från medel under delad förvaltning ger incitament för att skapa oligarkiska strukturer, nepotism och korruption i vissa medlemsstater. Parlamentet upprepar sin inställning att en begränsning av det totala belopp som en person kan ta emot från EU-medel under delad förvaltning skulle begränsa styrkan i oligarkiska strukturer.

27. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i sitt förslag till översyn av budgetförordningen inkludera en ändring av artikel 63.8 med tillägget att kommissionen ska säkerställa att betalningar som ackumuleras från unionens budget till en enda stödmottagare eller verklig huvudman under ett givet budgetår inte överskrider de gränser som föreskrivs i de gällande sektorsspecifika reglerna och i alla händelser inte överskrider en viss årlig totalsumma per fysisk person. Parlamentet ber kommissionen att inkludera specifika förslag för denna årliga totalsumma per fysisk person. Parlamentet anser att de årliga totalsummorna inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken per fysisk person på 500 000 EUR för betalningar inom den första pelaren och 1 000 000 EUR för betalningar inom den andra pelaren är lämpliga.

28. Europaparlamentet påpekar att Rumänien enligt bilaga I till årsrapporterna om skydd av Europeiska unionens ekonomiska intressen (PIF-rapporter) för 2018 och 2019, genom aktiv bedrägeribekämpningsutredning, har kunnat upptäcka och rapportera de överlägset flesta oriktigheter med misstanke om bedrägeri som registrerats bland medlemsstaterna för respektive år.

29. Europaparlamentet påminner om att 2020 var ett år av aldrig tidigare skådade förhållanden på grund av covid-19-utbrottet. Parlamentet noterar när det gäller skyddet av ekonomiska intressen att pandemin gav upphov till nya risker både på inkomst- och utgiftssidan.

30. Europaparlamentet understryker att dessa risker inte bara fanns under 2020 utan kommer att fortsätta i flera år. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att intensifiera sina ansträngningar och sitt samarbete på det här området.

Andra problemområden

31. Europaparlamentet konstaterar med stor oro att enligt resultattavlan för den inre marknaden uppgick andelen tilldelade kontrakt med bara en enda budgivare till omkring 50 % i Tjeckien och Polen 2018 och 2019, 40 % i Ungern och Grekland 2019 och 38 % i Portugal. Parlamentet är lika oroat över andelen upphandlingsförfaranden som förhandlas med ett företag utan anbudsinfordran, vilken var 40 % i Cypern 2016 med en liten förbättring till 25 % 2018 och 2019 och 29 % i Bulgarien 2019. Parlamentet är oroat över att andelen kontrakt som tilldelas efter en anbudsinfordran vars namn och villkor inte var tydliga under 2019 var 65 % i Förenade kungariket, 59 % i Litauen, 44 % i Rumänien och 41 % i Portugal.

32. Europaparlamentet understryker den ökade inblandningen av organiserad brottslighet, även av maffialiknande grupperingar, i gränsöverskridande verksamhet och sektorer som påverkar EU:s ekonomiska intressen. Parlamentet påpekar att många medlemsstater inte har särskilda lagar för att bekämpa organiserad brottslighet av maffiatyp och uppmanar kommissionen att ta itu med dessa skillnader mellan medlemsstaterna och överväga nya harmoniseringsåtgärder.

33. Europaparlamentet betonar att dessa siffror visar att det fortfarande finns allvarliga brister i den offentliga upphandlingen i flera medlemsstater. Parlamentet är oroat över att otillräckliga anbud kan gynna ogenomskinliga strukturer och nepotism i tilldelningen av kontrakt.

34. Europaparlamentet upprepar sin oro över att kommissionens förebyggande systemrevisioner visade på allvarliga brister i den ungerska myndighet som ansvarar för tillsynen av offentliga upphandlingskontrakt, vilket ledde till att Ungern tvingades betala en schablonkorrigering på 10 % för alla kontrakt för EU-medel som tilldelades under perioden 2014–2020 ( 25 ) , som uppgick till cirka 1,2 miljarder EUR, utöver de finansiella korrigeringar på 1,5 miljarder EUR som infördes under perioden 2007–2013. Parlamentet betonar att detta avspeglar allvarliga systemsvagheter i hur den offentliga upphandlingen fungerar i Ungern.

35. Europaparlamentet upprepar sin oro över Olafs utredningar och kommissionens revisioner som exponerar allvarliga brister i det slovakiska registret över jordbruksskiften efter rapporter om markrofferi och bedrägerier. Parlamentet betonar att de slovakiska myndigheterna endast kontrollerar om en sökande har den mark för vilken den gör ett anspråk till sitt lagliga förfogande i händelse av dubbla anspråk. Parlamentet anser att sådana kontroller bör ske i digital och automatiserad form i alla medlemsstater och för alla betalningsanspråk i syfte att avskräcka kriminella och oligarkiska strukturer från markrofferi.

36. Europaparlamentet betonar att Malta och Cypern uppvisar en betydande koncentration av medel i händerna på några få mottagare. Parlamentet är oroat över att kommissionens revisioner har identifierat betydande brister i båda ländernas förvaltnings- och kontrollsystem. Parlamentet understryker att svaga förvaltnings- och kontrollsystem inte ger tillräckligt skydd för EU-medel mot intressekonflikter och missbruk av oligarkiska strukturer.

Tillgängliga rättsmedel och förebyggande åtgärder i nuläget

37. Europaparlamentet uppskattar Olafs långsiktiga intensiva utredningsverksamhet, som omfattar många politiskt kontroversiella och komplexa fall. Parlamentet beklagar att åtalsfrekvensen till följd av Olafs rekommendationer till medlemsstaterna minskade från 53 % under perioden 2007–2014 till 37 % under perioden 2016–2020. Parlamentet konstaterar dessutom att det under de senaste åren inte har gjorts någon bedömning av i vilken utsträckning de belopp som rekommenderas för återkrav faktiskt återvinns, och att den senaste bedömningen för åren 2009–2016 visar på en återvinningsgrad på 21 %. Parlamentet uppmanar Olaf och kommissionen att undersöka de bakomliggande orsakerna till denna låga återvinningsgrad. Parlamentet upprepar sin uppmaning till Olaf att öka sina insatser och sin vaksamhet, särskilt i vissa medlemsstater där dessa fall är vanliga, och att regelbundet följa upp sina rekommendationer och de åtgärder som medlemsstaterna vidtar, och lägga till denna information i sina årsrapporter. Parlamentet uppmanar medlemsstaternas myndigheter att göra sitt yttersta för att förbättra åtalsandelen och att samarbeta nära med EU:s institutioner och organ för att se till att medel som missbrukas av organiserad brottslighet och oligarker återvinns.

38. Europaparlamentet betonar den viktiga rollen för och mervärdet av den nyligen inrättade Europeiska åklagarmyndigheten (Eppo) i skyddet av EU:s ekonomiska intressen. Parlamentet beklagar djupt att det fortfarande finns fem medlemsstater som inte deltar i Eppo. Dessa medlemsstater uppmuntras att ansluta sig till Eppo. Parlamentet uppskattar Eppos insatser för att inleda verksamheten under mycket utmanande omständigheter. Parlamentet betonar att ett korrekt införlivande av PIF-direktivet är nödvändigt för att genomföra effektiva utredningar och åtal. Parlamentet påminner om att slutsatsen från kommissionens rapport om införlivandet av PIF-direktivet är att trots att alla medlemsstater har införlivat direktivet behövs ytterligare åtgärder för att hantera aktuella problem med efterlevnaden, vilka främst rör definitionerna av brott och ansvaret och påföljderna för juridiska och fysiska personer. Parlamentet understryker att samarbete mellan Eppo och medlemsstaterna också är avgörande för att Eppo ska kunna uppnå maximal effektivitet när det gäller att bedöma hur förvaltnings- och kontrollsystemen fungerar i revisionssyfte.

39. Europaparlamentet noterar med tillfredsställelse att vissa fall som berörs i denna kommissionsrapport nyligen har klassificerats som fall inom Eppos ansvarsområde.

40. Europaparlamentet lovordar det ovärderliga arbete som utförts av Olaf, Eppo och Europol för att bekämpa ekonomisk brottslighet såsom korruption, bedrägerier, penningtvätt och skatteundandragande, och betonar att dessa institutioner är kroniskt underbemannade och saknar finansiella resurser på grund av oviljan från rådet, som en del av budgetmyndigheten, att godkänna tillräckliga personalresurser och finansiella resurser under det årliga budgetförfarandet. Parlamentet välkomnar ökningen av Eppos budget med 3,8 miljoner EUR i det årliga budgetförfarandet för 2022, och påminner om att varje euro som spenderas på övervakning och utredning återgår till EU:s budget. Parlamentet uppmanar därför rådet att se över sin ståndpunkt och möjliggöra ökad finansiering av personalresurser för dessa byråer, så att de kan utföra sitt viktiga uppdrag på ett lämpligt och ändamålsenligt sätt. Parlamentet uppmanar kommissionen att kontinuerligt lägga fram understödjande budgetförslag för budgetmyndigheten. Parlamentet välkomnar Olafs och Europols gemensamma analysinsatser i syfte att bedöma hoten mot och sårbarheterna i RRF-instrumentet. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att bedriva ett närmare samarbete sinsemellan och med EU-organen för att möjliggöra en effektiv åtgärd mot bedrägerier som omfattar flera länder.

41. Europaparlamentet upprepar att kommissionen har en mängd instrument till sitt förfogande för att skydda unionens ekonomiska intressen, inbegripet förordningen om gemensamma bestämmelser, budgetförordningen och förordningen om villkorlighet i samband med rättsstatsprincipen. Parlamentet understryker att kommissionen omedelbart och fullt ut bör använda alla instrument som finns tillgängliga enligt EU:s budgetlagstiftning och tillämpliga sektorsspecifika och finansiella regler för att effektivt skydda EU:s budget, inbegripet avbrott i betalningsfrister, innehållande av betalningar, finansiella korrigeringar eller uteslutande av utgifter från EU-finansiering, överträdelseförfaranden enligt artikel 258 i EUF-fördraget, kontroller och revisioner, efterlevnad av artikel 61 i EU:s budgetförordning eller, i vederbörligen motiverade fall, tillämpningen av artikel 7 i EU-fördraget om risker för EU:s grundläggande värden i medlemsstaterna, vilket nyligen har gjorts när det gäller Polen och Ungern.

42. Europaparlamentet beklagar att de it-verktyg som för närvarande finns tillgängliga och som i hög grad bidrar till effektiv datautvinning och upptäckt av bedrägerier och korruption – Arachne och Edes – endast används av en liten andel av medlemsstaterna, och uppmuntrar till användning av ny teknik för att förebygga bedrägerier och intressekonflikter. Parlamentet vill se att användningen av system för tidig upptäckt och uteslutning (Edes) ska vara obligatorisk vid delad förvaltning och skapa en transparent svart lista för hela EU. Parlamentet noterar vidare att Edes inte gör någon åtskillnad mellan dotterbolag till större bolag. Parlamentet efterlyser dessutom en obligatorisk användning av Arachnes verktyg för datautvinning och databerikning av medlemsstaterna för att uppnå större transparens om mottagarna av den gemensamma jordbrukspolitiken och de europeiska struktur- och investeringsfonderna och för att på ett ändamålsenligt och effektivt sätt identifiera de problematiska ekonomiska aktörerna och de privatpersoner eller fysiska personer som är knutna till dem och bättre förebygga och upptäcka bedrägerier. Parlamentet konstaterar att de första anpassningarna av Arachne ska genomföras redan i slutet av andra kvartalet 2022. Parlamentet betonar att interoperabilitet och harmonisering mellan Arachne, Edes, institutionella och nationella databaser är avgörande för att säkerställa ett effektivt informationsutbyte som syftar till att förebygga och identifiera bedrägerier som riktar sig mot EU:s budget. Parlamentet anser att de europeiska undersökningsorganen ska ha fullständig och direkt åtkomst till Arachne.

43. Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att främja interoperabilitet mellan systemen för markägande och stödja systemet för identifiering av jordbruksskiften, identifiering av djur och jämförbarhet hos det integrerade administrations- och kontrollsystemet (IACS), så att man säkrar transparens i fråga om slutmottagare och dolda moderbolag med dotterbolag i olika medlemsstater, i syfte att underlätta och förbättra verifieringsprocessen.

44. Europaparlamentet påminner om att uppgifter för att identifiera företag och deras verkliga huvudmän ofta inte är lättillgängliga och ibland inte är tillgängliga alls, eftersom det finns 292 rapporteringssystem för att offentliggöra information om mottagare av medel från den gemensamma jordbrukspolitiken och sammanhållningspolitiken, och att den befintliga informationen därför för närvarande är spridd på hundratals regionala, nationella och interregionala rapporteringssystem, som endast ger grundläggande information om de direkta stödmottagarna. Detta gör det svårt att samla in, bearbeta och offentliggöra uppgifter om verkliga huvudmän och slutliga mottagare av medel från delad förvaltning och jordbruksfonder, och i slutändan att få en heltäckande överblick över dem och de belopp av EU-medel som de tar emot, samt att upptäcka mönster för bedrägeri och korruption och ordentligt utreda missbruk av EU-medel.

45. Europaparlamentet anser att det är mycket viktigt att standardisera datainsamlingen och betonar vikten av att konsolidera och harmonisera befintliga rapporteringssystem till en gemensam databas på EU-nivå. Parlamentet upprepar sin brådskande uppmaning till kommissionen att inrätta ett standardiserat EU-omfattande och interoperativt digitalt rapporterings- och övervakningssystem som ingriper men inte är begränsat till Arachne, samt att förbättra utbildningen för övervakare och betalningsombud på fältet. Parlamentet betonar att detta system måste innehålla information om de slutliga stödmottagarna och verkliga huvudmän och göra det möjligt att samla alla enskilda belopp som rör samma stödmottagare eller verkliga huvudman i ett totalbelopp för alla subventioner som tas emot från medel under delad förvaltning.

46. Europaparlamentet konstaterar att denna skyldighet att identifiera den verkliga huvudmannen åtminstone bör gälla när en fysisk eller juridisk person äger mer än 15 % av företaget i fråga. Parlamentet betonar att bolagsandelar som tillhör släktingar bör läggas samman och räknas som en enda ägare.

47. Europaparlamentet anser att ingen av de ovannämnda korrigerande åtgärderna utesluter användningen av den till rättsstatsprincipen kopplade villkorlighetsmekanismen, såsom den definieras i förordningen om villkorlighet, i fall där kommissionen anser att andra instrument inte skyddar EU:s budget på ett tillräckligt ändamålsenligt sätt. Parlamentet understryker dessutom att förordningen om villkorlighet, i motsats till tillämpningsområdet för Eppo-förordningen, som inte trätt i kraft i fem medlemsstater, är direkt och lika tillämplig för alla medlemsstater.

48. Europaparlamentet beklagar att kommissionen sedan den 1 januari 2021 inte har kunnat vidta lämpliga åtgärder för att tillämpa förordningen om villkorlighet, som trädde i kraft den dagen. Parlamentet upprepar sin ståndpunkt om att förordningen om villkorlighet måste tillämpas utan undantag från och med den 1 januari 2021. Parlamentet noterar att kommissionen inledde en dialog med Ungern och Polen genom att skicka skrivelser i mitten av november 2021. Parlamentet beklagar att kommissionen nekar parlamentet tillgång till dessa skrivelser och därför tvingar parlamentet att förlita sig på rapporter i media för att hålla sig informerat om den senaste utvecklingen. Parlamentet anser dock att de informella skrivelser som skickats är otillräckliga när det gäller tillämpningen av förordningen och insisterar därför på att kommissionen omedelbart och utan diskriminering bör börja tillämpa förordningen.

49. Europaparlamentet välkomnar den försäkran som nyligen framfördes av kommissionens generaldirektorat för regional- och stadspolitik om att noggranna kontroller på plats, inriktade på kontrollmekanismernas tillförlitlighet, kommer att genomföras i fem medlemsstater nästa år för att undvika intressekonflikter ( 26 )

50. Europaparlamentet understryker att undersökande journalister är viktiga i kampen mot korruption, bedrägerier och olaglig verksamhet som inverkar negativt på EU:s budget. Parlamentet upprepar i detta avseende behovet av att skydda undersökande journalister mot ogrundade stämningar (SLAPP: strategic lawsuits against public participation) samt mot personliga trakasserier, skrämsel och dödshot. Parlamentet framhåller vikten av att uppmuntra visselblåsning och att samtidigt säkerställa det rättsliga skydd som föreskrivs i EU:s lagstiftning.

51. Europaparlamentet är i detta sammanhang djupt oroat över att Tjeckiens tidigare premiärminister Andrej Babiš enligt Pandoradokumenten ska ha använt offshore-finansiering för att köpa fastigheter i Frankrike samtidigt som han deltagit i Europeiska rådets beslutsfattande om frågor såsom den fleråriga budgetramen och lagstiftningen mot penningtvätt.

52. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att kräva ett strikt och noggrant genomförande av de tillämpliga bestämmelserna, att använda alla tillgängliga källor och att utnyttja effektiva förvaltnings- och kontrollsystem för att hantera riskerna för korruption, bedrägerier och intressekonflikter, samt att bättre övervaka situationen för de utbetalande organen inom jordbruket och deras formella och informella oberoende. Parlamentet anser att omfattande revision och kontroller både på nationell nivå och på EU-nivå är centrala villkor för skyddet av EU-medel. Parlamentet beklagar de otillräckliga framstegen i kampen mot oligarkiska strukturer i den nya gemensamma jordbrukspolitiken, exempelvis den begränsade informationen om och transparenskraven för slutmottagarna och att taket får fortsätta att vara frivilligt, vilket förhindrar en rättvisare fördelning av jordbruksbidrag. Parlamentet anser att det är oroande att den nya gemensamma jordbrukspolitiken inte stärker kontrollsystemens roll på EU-nivå.

53. Europaparlamentet understryker att sambandscentralerna för bedrägeribekämpning (Afcos) spelar en viktig roll för att skydda EU:s budget mot bedrägerier i sina respektive länder. Parlamentet upprepar därför att medlemsstaterna måste säkerställa att förvaltningsmyndigheterna och Afcos har tillräckliga resurser med rätt färdigheter och kompetenser för att utveckla strategier för bedrägeribekämpning och vidta ändamålsenliga åtgärder och metoder för att bekämpa bedrägerier.

54. Europaparlamentet påpekar att medlemsstaterna enligt RRF-förordningen, som ingår i paketet för den fleråriga budgetramen 2021–2027, måste säkerställa effektivt förebyggande, upptäckt och korrigering av intressekonflikter, korruption och bedrägerier, undvikande av dubbelfinansiering, falska registreringar av egendom samt transparens i utbetalningen av medel och skärpta regler när det gäller korrekt identifiering av medlens slutmottagare. Parlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa att budgetmyndigheterna informeras om alla situationer där medel från instrument utanför budgeten inte betalas ut på grund av anklagelser om missbruk, korruption, bedrägeri eller brott mot rättsstatsprincipen och när medlemsstater inte har inrättat tillräckliga och ändamålsenliga system för bedrägeribekämpning. Parlamentet uppmanar rådet att endast anta de RRF-planer som uppfyller alla rättsliga, sociala och politiska villkor för stöd. Parlamentet betonar att medlemsstaterna också är skyldiga att förklara de relevanta åtgärderna i sina RRF-planer och inkludera en sammanfattning av samrådsprocessen på nationell nivå samt en presentation av de kontroller och revisionssystem som införts för att säkerställa att EU:s ekonomiska intressen skyddas.

55. Europaparlamentet påminner om att RRF-resultattavlan kommer att ligga till grund för dialogen om återhämtning och resiliens och att den bör uppdateras av kommissionen två gånger om året. Parlamentet uppmanar i detta avseende kommissionen att säkerställa en grundlig övervakning av de framsteg som gjorts i genomförandet av de planerade delmålen och målen, strikt i linje med RRF-förordningen, på grundval av de fastställda gemensamma indikatorerna och rapporteringsmetoderna. Parlamentet påminner om att faciliteten för återhämtning och resiliens är knuten till villkor som garanterar en transparent användning av medlen och att den bör förhindra korruption, bedrägerier, dubbelfinansiering och intressekonflikter. Parlamentet anser att kontrollerna även bör utvidgas till att omfatta de kostnader som de slutliga stödmottagarna faktiskt ådragit sig. Parlamentet betonar parlamentets och kommissionens gemensamma ansträngning som ledde till att medlemsstaterna nu är skyldiga att lämna information om slutmottagare.

56. Europaparlamentet understryker att det för att skydda EU:s ekonomiska intressen och särskilt upptäcka bedrägerier, korruption och intressekonflikter är viktigt att veta hur EU-medel används och vem som verkligen drar nytta av EU-medlen, eftersom de största stödmottagarna ofta gömmer sig bakom komplexa ägarstrukturer, även sådana som har sina huvudkontor i skatteparadis, vilket gör identifieringsprocessen ännu mer svårgenomtränglig.

57. Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till medlemsstaterna, mot bakgrund av det interinstitutionella avtalet av den 16 december 2020 och som redan har uttryckts i flera resolutioner, att de ska införa ett gemensamt, integrerat och interoperativt rapporterings- och övervakningssystem som utvecklats av kommissionen och som inbegriper men inte är begränsat till ett enda datautvinnings- och riskgraderingsverktyg, för att få tillgång till, lagra, aggregera och analysera data om dem som i slutändan får direkt eller indirekt tillgång till EU-medel.

58. Europaparlamentet anser att det för största möjliga transparens i användningen av EU-medel är mycket viktigt att en sådan databas utvecklas i största möjliga utsträckning, i enlighet med tillämpliga dataskyddsregler och relevant rättspraxis från Europeiska unionens domstol, och att relevanta och icke-känsliga data görs tillgängliga för allmänheten på ett koncist, heltäckande och användarvänligt sätt för att öka den offentliga kontrollen och förtroendet för EU:s offentliga utgifter.

59. Europaparlamentet upprepar att en sund ekonomisk förvaltning av EU-medel är av yttersta vikt. Parlamentet beklagar att databaser om mottagare av stöd från EU-medel inte innehåller information om de slutliga stödmottagarna och deras verkliga huvudmän. Parlamentet beklagar att det inte är möjligt för kontrollmyndigheter att identifiera de slutliga mottagarna av finansiering. Parlamentet beklagar djupt att icke-statliga organisationer har använts för att dölja finansiering av terrorist- och extremistorganisationer. Parlamentet understryker sin ståndpunkt att gemensamma regler om transparens kring mottagare också bör gälla för paraplyorganisationer som tar emot EU-medel och förmedlar dem vidare till icke-statliga organisationer i sina nätverk, i syfte att säkerställa att kommissionen och kontrollmyndigheterna kan revidera projektets mål och slutliga stödmottagare. Parlamentet beklagar att kommissionen inte föreslog en harmoniserad definition av icke-statliga organisationer som den kunde använda för att övervaka de slutliga mottagarna. Parlamentet noterar att budgetförordningen innehåller regler för val och tilldelning av medel till dessa entiteter samt kontrollmekanismerna. Parlamentet uppmanar kommissionen att se över budgetförordningen även när det gäller att definiera begreppet, genom att introducera tydliga kategorier av icke-statliga organisationer och utvidga kontrollerna till att även innefatta de kostnader som de slutliga mottagarna faktiskt ådrar sig.

60. Europaparlamentet beklagar djupt att skyddet av EU:s budget, inbegripet omfattande behandling av information, lättillgänglighet, möjlighet till ingående revision, omfattande granskning och möjlighet att övervaka, följa upp och utvärdera de finansierade åtgärderna, såsom planerats för RRF-förordningen, inte har integrerats tillräckligt i paketet för den fleråriga budgetramen som helhet. Parlamentet konstaterar att denna brist kraftigt försvagar både graden av transparens i genomförandeåtgärderna och granskningens och övervakningens ändamålsenlighet.

61. Europaparlamentet drar slutsatsen att även om den nya fleråriga budgetramen använder vissa verktyg, såsom ökade belopp till särskilda instrument och en budgetmekanism för att upprätthålla rättsstatsprincipen, finns det fortfarande utrymme för kompletterande verktyg mot oligarker som skulle kunna hanteras inom ramen för den kommande översynen av budgetförordningen.

o

o o

62. Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

(1) EUT L 433 I, 22.12.2020, s. 11.

(2) EUT L 57, 18.2.2021, s. 17.

(3) EUT L 193, 30.7.2018, s. 1.

(4) EUT L 433 I, 22.12.2020, s. 1.

(5) EUT L 198, 28.7.2017, s. 29.

(6) EUT L 283, 31.10.2017, s. 1.

(7) EUT L 433 I, 22.12.2020, s. 28.

(8) EUT C 445, 29.10.2021, s. 15.

(9) Domar av den 16 februari 2022, Ungern/parlamentet och rådet, C-156/21, EU:C:2022:97, och Polen/parlamentet och rådet, C-157/21, EU:C:2022:98.

(10) EUT C 388, 13.11.2020, s. 157.

(11) EUT C 362, 8.9.2021, s. 37.

(12) EUT C 67, 8.2.2022, s. 56.

(13) EUT C 395, 29.9.2021, s. 63.

(14) EUT C 506, 15.12.2021, s. 64.

(15) EUT C 99, 13.3.2022, s. 218.

(16) Antagna texter, P9_TA(2021)0439.

(17) EUT C 494, 8.12.2021, s. 61.

(18) EUT C 67, 8.2.2022, s. 86.

(19) Antagna texter, P9_TA(2021)0438.

(20) Genomförs i 26 medlemsstater, med undantag av Danmark.

(21) Dom av den 16 juni 1999, Ismeri Europa Srl/revisionsrätten, T-277/97, EU:T:1999:124.

(22) Sabeb et al, Where does the EU money go? An analysis of the implementation of CAP funds in Bulgaria, the Czech Republic, Hungary, Slovakia and Romania, studie som beställts av Verts/ALE-gruppen, Europaparlamentet, februari 2021.

(23) Bulgarien, Tjeckien, Ungern, Slovakien och Rumänien.

(24) Europeiska kommissionen, Direct payments to agricultural producers – graphs and figures – financial year 2020.

(25) Kommissionsledamot Johannes Hahns svar på CONT-utskottets skriftliga frågeformulär, som presenterades vid utfrågningen den 11 november 2019, finns tillgängligt på https://emeeting.europarl.europa.eu/emeeting/committee/en/agenda/201911/CONT? meeting=CONT-2019-1111_1&session=11-11-09-00, s. 63–64.

(26) Rumänien, Polen, Bulgarien, Cypern och Malta.