ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Yttrande om förslag till rådets beslut om godkännande av ändring i stadgarna för EG:s fusionsforskningsanläggning (JET), samarbetsprojekt (96/C 18/10)

Den 6 juli 1995 beslutade rådet att i enlighet med artikel 198 i Euratomfördraget rådfråga Ekonomiska och sociala kommittén om ovan nämnda förslag.

Sektionen för energi, kärnkraft och forskning som ansvarade för beredningen av kommitténs arbete i frågan, antog sitt yttrande den 26 september 1995. Föredragande utan studiegrupp var John Lyons.

Vid den 329:e plenarsessionen (sammanträdet den 25 oktober 1995) antog Ekonomiska och sociala kommittén enhälligt följande yttrande.

1. De föreslagna ändringarna är:

(i) att förlänga JET-projektet med tre år, dvs från den 1 januari 1997 till slutet av 1999;

(ii) att godkänna begäran från Finlands teknologiska utvecklingscenter om anslutning till JET;

(iii) att ändra stadgarna för JET till följd av Sveriges anslutning till Europeiska unionen den 1 januari 1995. Sverige var redan tidigare såsom tredje land anslutet till gemenskapens fusionsprogram och

(iv) att anta vissa andra ändringar i texten i stadgarna till JET för att uppnå en enhetlig terminologi i förhållande till fördraget om Europeiska unionen.

2. Ändringarna under (ii), (iii) och (iv) är av administrativt slag och får kommitténs samtycke.

3. Med tanke på den första föreslagna ändringen var kommittén när man antog yttrandet om det särskilda programmet för forskning och utbildning inom området för kontrollerad termonukleär fusion (1994-1998) den 14 september 1994 () medveten om att en undersökning pågick för att avgöra JET:s framtid.

4. Resultatet av genomgången blev en rekommendation att förlänga JET-projektet med tre år för att låta JET komma med vetenskapliga och tekniska bidrag till genomförandet av det internationella projektet att konstruera en termonukleär provreaktor (ITER). Denna kommer att konstrueras inom internationella fusionsprogrammets kommande period.

4.1. Kommittén har lagt fram förslaget som hänvisas till i punkt (i) ovan på grund av denna rekommendation som stöds av rådgivande kommittén för fusionsprogram. De vetenskapliga grunderna som stöder kommissionens förslag framläggs i avsnitt III i den förklarande promemorian.

5. Kostnaderna för Euratom för den föreslagna förlängningen av JET-programmet förväntas bli ungefär 240 miljoner ecu som ska tas från de medel som anslagits till fusionsprogrammet (1994-1998). Detta beslutades av rådet den 8 december 1994() ()(se punkt 7 i förklaringsmeddelandet och särskilt påståendet att "förlängningen av JET-programmet inte kommer att medföra några ekonomiska konsekvenser").

6. Eftersom kommittén redan har godkänt de totala utgifterna för fusionsprogrammet för 1994-1998 och eftersom de inte ändrats har kommittén ingen anledning att ifrågasätta kommissionens förslag att ändra detaljer i det interna vetenskapsprogrammet eller att motsätta sig den förlängning av JET-programmet som följer därav.

Bryssel den 25 oktober 1995.

Ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

Carlos FERRER

() EGT nr C 393, 31. 12. 1994, s. 139.

() EGT nr L 331, 21. 12. 1994, s. 22.
3.6

Vi föreslår att en övergripande strategi införs, vilket kräver att det politiska arbetet och institutionernas arbete inte sker isolerat, och lösningen på detta är institutionell samordning, integrering och anpassning. Naturligtvis måste man vid utformningen av strategierna och insatserna ta hänsyn till de möjligheter som erbjuds i den befintliga institutionella miljön, där bland annat Agenda 2030 och målen för hållbar utveckling kan nämnas som ram på global nivå. Vad gäller ramen på europeisk nivå kan bland annat följande nämnas: — Den europeiska gröna given, som innehåller ett antal strategier som kommer att fungera som referenser under de kommande åren, varav några (från jord till bord-strategin, strategin för biologisk mångfald) kommer att ha stor inverkan på landsbygden. — Den fleråriga budgetramen för perioden 2021–2027 och Next Generation EU, som kommer att sätta gränserna för den tillgängliga budgeten. — EU:s åtagande att göra framsteg för att uppnå koldioxidneutralitet under 2000-talets andra hälft. — Den nya handlingsplanen för den cirkulära ekonomin. — Strategierna för smart specialisering, sammanhållningspolitiken, den digitala inre marknaden osv.
Det finns utrymme för ökade tematiska och geografiska kopplingar, något som även efterfrågas av kulturturisterna. Det är välkommet med gemensam varumärkesutveckling och projekt med gemensam tillgång. Jordbruksmässor i byar och småstäder, och nationella evenemang som t.ex. ”Royal Welsh at Builth Wells” ( 19 ) , som lockar omkring 240 000 besökare, och litteraturfestivalen ”Hay on Wye”, som ger uppskattningsvis 21 miljoner pund till ett litet landsbygdsområde, är betydande ekonomiska och sociala givare. Öppet hus-dagar på gårdar, mässor, kulturfestivaler, såsom Llangollen International Eisteddfod, konserter, processioner, som t.ex. det i Veurne i Belgien, smalspåriga järnvägar för ånglok, stavgång och traditionella danstrupper, bidrar alla oerhört mycket till att bevara och främja kulturarv på landsbygden. Frivilligarbetarnas bidrag vid dessa evenemang – under många generationer – är i sig en betydande del av vårt kulturarv. Det arbete som ”European Volunteer Centre” samt nationella och regionala frivilligorganisationer utför för att främja kvalitativt frivilligarbete inom kulturområdet välkomnas och dessa organisationer uppmanas att fortsätta med sina värdefulla insatser, bl.a. att tillhandahålla utbildning inom hälsa och säkerhet för att garantera säkra och angenäma upplevelser för såväl frivilligarbetare som turister.
New trends in the shipbuilding and marine supply industries

EESK har noterat resultaten i rapporten ( 1 ) och uppmanar kommissionen att samarbeta med SEA Europe och IndustriALL och andra berörda parter för genomförandet av de rekommendationer som lades fram i denna.
2.3

E-hälsa, inbegripet telemedicin och m-hälsa, definieras på följande sätt av WHO: e-hälsa betyder överföring av hälso- och sjukvårdsresurser och hälso- och sjukvård via elektroniska medier. Den omfattar tre huvudområden: — Överföring av hälso- och sjukvårdsinformation, för vårdpersonal och konsumenterna via internet och telekommunikation. — Användning av internet och e-handel för att förbättra de offentliga hälso- och sjukvårdssystemen, bland annat genom utbildning och fortbildning av vårdpersonal. — Användning av metoder inom e-handel och e-företagande inom förvaltningen av hälso- och sjukvårdssystemet.
3.5

Under de senaste åren har denna ”livscykel” kommit under allt större tryck. Forsknings- och utvecklingsfasen har blivit längre och mer kostnadskrävande samt inneburit ett större risktagande. Krav på mer uppgifter, inte bara från tillsynsmyndigheterna utan även från dem som står för kostnaderna inom sjukvårdssystemen, har lett till att läkemedelsföretagen tvingats lägga mer tid på ett större antal försök och på att jämföra resultaten med fler referensbehandlingar än vad som var fallet tidigare. Under den patentskyddade fasen har betalarna blivit allt mer sofistikerade och nogräknade och kräver en allt mer omfattande dokumentation, inte bara när det gäller säkerhet och effektivitet utan även kostnadseffektivitet.
2.1

Sedan införandet av euron (omräkningskurserna fastställdes 1999 och mynten och sedlarna för de första EMU-medlemmarna sattes i omlopp 2002) har den gemensamma valutan varit föremål för all möjlig slags kritik: Om euron under en första tid minskade i värde i förhållande till de stora internationella valutorna har den kraftiga förstärkningen under de tre senaste åren väckt farhågor i vissa länder när det gäller de europeiska företagens konkurrenskraft gentemot länder utanför unionen. Vissa regeringar har för övrigt spätt på denna känsla i syfte att dölja sina egna finanspolitiska misstag. Vissa – om än en minoritet – har till och med talat om den gemensamma valutan som en av förklaringarna till att det inte sker någon faktisk konvergens mellan länderna i euroområdet. Detta har fått dem att överväga ett utträde ur euroområdet.
1.4.1

Kommissionen fastställde i gemenskapsinitiativet Interreg III för att främja samarbetet mellan regionerna tre samarbetsområden: — A – Gränsöverskridande samarbete Målet för det gränsöverskridande samarbetet är ekonomisk och social integration genom gemensamma utvecklingsstrategier och strukturellt utbyte på båda sidor om gränserna. — B – Transnationellt samarbete Målet för det nationsövergripande samarbetet mellan nationella, regionala och lokala myndigheter är att främja en bättre territoriell integration genom att det bildas större grupper av europeiska regioner eller makroregioner. — C – Interregionalt samarbete Målet för det interregionala samarbetet är att öka informations- och erfarenhetsutbytet i allmänhet och inte bara i gränsregionerna. Euroregionerna kan framför allt räknas in under punkt A och i allt större utsträckning även under punkt B.
3.8

Det finns både officiella fackförbund (anslutna till Vitrysslands fackliga landsorganisation, Federation of Trade Unions of Belarus – FTUB) och en oberoende fackföreningsrörelse med beteckningen Congress of Democratic Trade Unions of Belarus. Föreningsfriheten och rättigheterna hos medlemmar av oberoende fackföreningar kränks dock systematiskt. Europeiska fackliga samorganisationen (EFS), Fria fackföreningsinternationalen (CISL) och Arbetarnas världsfederation (AVF) vände sig nyligen (3) till Europeiska kommissionen just för att påpeka att brott begås mot de fackliga rättigheterna i Vitryssland.
2.8

En jämförelse mellan den officiella inflationen enligt HIKP och de mått som finns på den underliggande inflationen visar de flesta år (enligt bilagan) endast på små skillnader. Det är endast under 2005 som energipriserna på något nämnvärt sätt har påverkat den allmänna prisnivån. Om man jämför inflationen med ECB:s målsättning är det endast under åren 2000 och 2005 som man har fått ner den underliggande inflationen för långt under sin målsättning. Om man hade haft målet enligt den underliggande inflationen borde politiken t.ex. under 2005 ha varit mindre restriktiv.
2.2.2

Kommittén föreslår att man utreder följande orsaker (uppräkningen är inte uttömmande): — Affärsresor (t.ex. kommersiella och yrkesmässiga utbyten). — Resor med koppling till utbildning och kunskapsutbyten (studenter, konferenser, forskningssamarbeten etc.). — Resor av yrkesmässiga skäl (tillfällig anställning, yrkesutövande etc.). — Resor för upptäckter och utbyten (turism, kultur, kulturarv etc.). — och så vidare.
3.4

Glädjande nog kan man konstatera en fortlöpande utveckling i riktning mot samarbetsscenarier snarare än konfrontationsscenarier. Det sistnämnda förhållningssättet förekom troligen oftare under turismens första år som ”storindustri”, under perioder av stark tillväxt och utan begränsningar när det gäller att ta för sig av de bästa kustlägena och de vackraste naturlandskapen. Under vissa perioder överskuggade jakten på kortsiktig lönsamhet diverse förutsättningar för hållbarhet som inte heller den offentliga sektorn förmådde ta till sig, inkorporera i sin strategi och samarbeta med den privata sektorn kring i sin strävan efter hållbar utveckling.
1.4

Tio år efter det att man började med den grundläggande TEN-uppbyggnaden lät kommissionen en expertgrupp under ledning av Karel van Miert utvärdera resultaten (4). Man kan konstatera att inte bara genomförandet av de planerade projekten ligger långt efter de fastställda målen utan också att de offentliga investeringarna i transportinfrastruktur totalt sett har gått tillbaka från 1,8 % av BNP 1980 till under 1 % under nittiotalet. Kommissionen lade därför den 1 oktober 2003 fram ett förslag att riktlinjerna för TEN skulle anpassas till situationen efter utvidgningen (5). Målet är att skapa ett sammanhängande nät mellan de nya och de gamla medlemsstaterna och att påskynda genomförandet av prioriterade projekt. EESK vill med de följande kommentarerna lämna ett ytterligare bidrag till denna nya utformning av TEN-T.
I den tredje pelaren föreslås hur fossila bränslen ska ersättas och hur Europas omställning till ren energi ska påskyndas: till att börja med höjs målet i direktivet om förnybar energi från 40 % till 45 % senast 2030. Fokus sätts på viktig teknik såsom solenergi (ett mål på över 320 GW installerade solpaneler senast 2025 [dubbelt så mycket som befintlig kapacitet 2022] och 600 GW senast 2030, EU:s solenergistrategi, det nya europeiska initiativet för solenergi på tak), vindenergi (påskyndad tillståndsgivning genom till exempel så kallade fokusområden), en fördubbling av installationstakten av värmepumpar till 10 miljoner enheter under de kommande fem åren och elektrolysanläggningar. Medlagstiftarna uppmanas att anpassa delmålen för förnybara bränslen av icke-biologiskt ursprung enligt direktivet om förnybar energi (75 % för industrin och 5 % för transporter), främja vätgas genom att fördubbla antalet vätgasdalar samt slutföra bedömningen av viktiga projekt av gemensamt europeiskt intresse för vätgas till sommaren i syfte att bygga ut infrastruktur för produktion, import och transport av 20 miljoner ton vätgas senast 2030 ( 7 ) . Nya vätgaspartnerskap (med Medelhavsområdet och Ukraina) ska inrättas. Biometanproduktionen ska ökas till 35 miljarder kubikmeter senast 2030. Ombyggnad av befintliga biogasanläggningar kommer att kräva investeringar på 37 miljarder euro under perioden. För att främja elektrifiering samt utbyggnad av vätgas inom industrin avser kommissionen införa differenskontrakt för koldioxid och särskilda REPowerEU-delar i innovationsfonden, samt inrätta en allians för solenergiindustrin i EU. Det finns även ett fokus på biomassa och restprodukter från jord- och skogsbruk. Kommissionen uppmanar medlagstiftarna att snabbt anta de lagda förslagen om alternativa bränslen och andra transportrelaterade ärenden som stöder grön mobilitet. Ett initiativ om gröna godstransporter planeras under 2023. Kommissionen pekar på behovet att påskynda tillståndsgivningen, bl.a. genom ett snabbt genomförande av de förslag som behandlas.
3.8.

För att uppnå en klimatneutral effekt krävs det därför olika strategier för kort- och långlivade växthusgaser. För att den permanenta temperaturökning som orsakas av den fortsatta CO 2 -strålningseffekten ska återställas till temperaturnivån före koldioxidutsläppen måste CO 2 -koncentrationen i atmosfären aktivt minskas med sänkor. Eller, för att hålla temperaturnivån stabil vid kontinuerliga (oundvikliga) CO 2 -utsläpp måste samma mängd koldioxid som tillförs atmosfären kontinuerligt avlägsnas från den (nettonollutsläpp). Detta återspeglas i målet om nettonollutsläpp av växthusgaser. En klimatneutral effekt uppnås dock för (biogena) metankällor redan vid stabila utsläpp, medan en utjämning av de metanutsläpp som omräknas i koldioxidekvivalenter leder till en kylningseffekt genom att växthusgaser avlägsnas från atmosfären.
3.8

Kommissionen uppmärksammar heller inte infrastrukturens grundläggande betydelse. En ekonomiskt effektiv utformning av systemintegreringen kan endast uppnås om befintlig energiinfrastruktur beaktas som en viktig grund för planeringen och genomförandet av systemintegreringen, eller om de infrastrukturrelaterade konsekvenserna av olika tekniska alternativ erkänns. Om så vore fallet skulle man upptäcka följande: a) Solceller (särskilt takanläggningar) lämpar sig framför allt för att ladda elfordon, eftersom solcellssystemen främst matar in el vid låg spänning och elfordon laddas på denna nivå. b) Vindkraftverk eller större solfångarparker lämpar sig för kraftvärmetillämpningar, t.ex. med hjälp av värmepumpar eller via en värmeackumulator, om värmen ska levereras via ett fjärrvärmenät eller ett lokalt värmenät. I sådana fall krävs nämligen större mängder el för driften av pumparna eller värmeackumulatorn. c) Gasreservoarer lämpar sig särskilt väl för långsiktig lagring av överskottsel som vätgas.
3.7

Utan en grön industristrategi som en hörnsten i den gröna given kommer EU aldrig att lyckas nå en koldioxidneutral ekonomi inom en generation. Den gröna given kommer att definiera och forma det industripolitiska beslutsfattandet inte bara under kommissionens mandatperiod som precis har inletts, utan även under lång tid därefter.
2.2.1

Förbindelserna mellan Europa och Asien har existerat i tusentals år. Innan sjövägen upptäcktes 1497 skedde kontakterna främst via det som numera kallas Sidenvägarna. Detta handlade inte bara om handel: det gällde all förflyttning av varor, idéer och människor, från kulturella, medicinska och religiösa förbindelser till tillgång till viktiga resurser och tekniska innovationer. Vägarna västerut från Asiens gav också tillträde till Afrika, vilket återigen är fallet i dag med det kinesiska Belt and Road -initiativet.
När det gäller vägtrafiksäkerheten är det också viktigt att EU eftersträvar en kontinuerlig harmonisering av gällande nationella bestämmelser och tillhörande påföljder (vägskyltar, hastighet, bältes- och hjälmanvändning, förbud mot körning i onyktert tillstånd eller under påverkan av narkotiska medel etc.). Dessa åtgärder måste åtföljas av en utveckling av lämplig teknik för mänskliga faktorer, som kan upptäcka eventuella riskabla eller farliga situationer (alkolås, upptäckt av sömnighet hos föraren etc.). Det är också viktigt att olika teknikformer inte medför en orimlig ökning av kostnaderna för fordonen. De säkraste fordonen måste vara tillgängliga för alla ( 18 )
3.10

Hela vinterpaketets budskap skulle inte kunna vara tydligare: Kommissionen anser att den förnybara energin från och med nu eller så snart som möjligt måste möta marknaden. Detta bör i grunden välkomnas, men är problematiskt så länge som två befintliga, grundläggande marknadssnedvridningar inte undanröjts. För det första tillämpas fortfarande a) direkta nationella subventioner för kraftverk som drivs med fossila bränslen. Till detta kommer b) en helt otillräcklig internalisering av externa kostnader. Därför gynnas systematiskt el från kraftverk som drivs med fossila bränslen och andra former av energi som utvinns ur fossila resurser framför förnybar energi, som ger upphov till inga eller endast marginella externa kostnader. Globalt utgår Internationella valutafonden från en subventionering av ”smutsiga” energislag på 5,3 biljoner US-dollar per år, och för EU beräknas denna subventionering uppgå till 330 miljarder US-dollar per år.
2.3

Den främsta fördelen med 5G-tekniken jämfört med 4G är den mycket högre hastigheten (Samsung har aviserat en hastighet på 7,5 Gbit/s, Nokia 10 Gbit/s, medan University of Surrey i Storbritannien i fjol meddelade att man uppnått häpnadsväckande 1 Tbit/s, samma som inom fiberoptiken, visserligen under laboratorieförhållanden). Vid sidan av hastigheten är den låga latensen (garanterat under 1 millisekund i de stora näten) och den höga kapaciteten andra viktiga fördelar. Om man inte uppnår en latens under 1 millisekund under verkliga förhållanden, kommer en del av de tjänster som hänger samman med 5G (förstärkt verklighet, virtuell verklighet, självkörande bilar och taktilt internet) inte att vara möjliga med de egenskaper som krävs.
8.2.4

Det rättsliga ramverket rör huvudsakligen följande prioriterade områden: a) Skydd av rättigheterna för samtliga parter som är aktörer inom delningsekonomin, inklusive prosumenter, medelst anpassning av dessa förbindelser till EU:s befintliga regelverk avseende konsumenträttigheter, i synnerhet gällande oskäliga avtalsvillkor, otillbörliga affärsmetoder, hälsa och säkerhet samt e-handel. b) Grundläggande konsumenträttigheter som skulle behöva utvidgas (information, transparens, skydd av personuppgifter och privatliv, hälsa och säkerhet). c) Skydd av aktörernas personuppgifter och privatliv (tracking and profiling) som säkerställer uppgifternas portabilitet. d) Rätt att utöva konkurrens om denna typ av verksamhet är av sådan karaktär att den konkurrerar med företag på marknaden som drivs med exakt samma syfte och aktiviteter, och om den säkerställer rättvis konkurrens, förhindrar monopol och verksamhet som strider mot konkurrensreglerna samt gör det lättare att ta itu med andra utmaningar med koppling till delningsekonomin. e) Skattelagstiftning, såvida vinster från aktiviteterna inte är undantagna från lämplig beskattning, samt bekämpande av skattebedrägerier och skatteflykt. f) Att plattformen kännetecknas av ansvarsfull verksamhet, beroende på tjänsterna som tillhandahålls, i enlighet med den roll plattformen spelar i samband med att transaktionerna genomförs via dem, samt garantier för att plattformens handlande är lagenligt. g) Påverkan på arbetsmarknaden och själva definitionen av begreppet, samt arbetsformerna i en digital miljö. h) Skydd av anställda som ingår i verksamheten, med identifiering av situationer för anställda som inte har en arbetsmässig relation till plattformen, skydd av dessa anställda enligt tillämpliga regler som gäller för egenföretagare, samt tillämpning av regler som ger skydd åt anställda som faktiskt kan betraktas som anställda, i synnerhet ifråga om ”falska” egenföretagare eller osäkra anställningar. i) Skydd av de anställdas rättigheter och sociala instrument, som föreningsfrihet, strejkrätt, kollektivavtal och social dialog. j) Skydd av de sociala modellerna och medlemsstaternas förmåga att bibehålla modellerna på ett hållbart sätt i framtiden. k) Miljöaspekten, som avser tillsyn av delningsekonomins miljöpåverkan för att förhindra negativa följdverkningar (11). l) Upphovsrätt och immateriella rättigheter bör uppmärksammas vid översynen av direktiv 2001/29/EG.
4.7.2

Andra finansieringslösningar som passar för den sociala ekonomins företag är olika former av tålmodigt kapital. I t.ex. Frankrike och provinsen Québec i Kanada (18) används sociala/solidariska garanti- och investeringsfonder för att föra samman kapital från olika källor och intressenter, t.ex. individer, offentliga medel och pensionsfonder, genom att tillhandahålla skuld- och aktieinstrument som baseras på principer om lägre avkastning (än ordinärt riskkapital) under en längre period (sju år eller längre). Att det är under en längre period är särskilt viktigt eftersom verksamheter som drivs i den sociala ekonomin förutsätter kontinuitet.
3.2.2.2

Under de senaste åren har EU:s politik på det rättsliga området, bland annat under inflytande av den finansiella krisen och statsskuldskrisen samt i överensstämmelse med Europa 2020-strategin, blivit ett verktyg för att stödja den ekonomiska återhämtningen, tillväxten och de strukturella reformerna. Kommittén framhåller dock att den ekonomiska tillväxten inte i sig kan betraktas som ett mål för politiken på det rättsliga området. Man måste undvika att EU:s framtida politik på det rättsliga området under alla omständigheter prioriterar initiativ som enbart syftar till att underlätta handel eller som endast kan tolkas mot bakgrund av detta mål. Det finns dessutom andra aspekter som i samma eller till och med större utsträckning hänger samman med strävan efter ett område med frihet, säkerhet och rättvisa och som riskerar att inte (eller inte längre) tas i beaktande, t.ex. skyddet av de grundläggande rättigheterna.
2.5

Trots den allmänt utbredda internetanvändningen är e-upphandlingen fortfarande i sin linda, men kommissionen planerar att göra den obligatorisk i mitten av 2016. Andelen personer som lämnar in sina anbud elektroniskt är till exempel mycket låg, omkring 10 %, och i de flesta medlemsstater är det frivilligt att lämna in anbud elektroniskt, med undantag för Portugal där det är obligatoriskt lämna in anbud elektroniskt över ett visst tröskelvärde. E-fakturering är redan en verklighet för vissa företag, över vissa tröskelvärden, men endast 12 % av företagen uppskattas använda elektroniska metoder för att skicka eller ta emot fakturor när de har kontakt med offentliga myndigheter.