SV (...PICT...)|EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION| Bryssel den 25.6.2008 SEK(2008) 2102 ARBETSDOKUMENT FRÅN KOMMISSIONENS AVDELNINGAR som åtföljer MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET, RÅDET, EUROPEISKA EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN SAMT REGIONKOMMITTÉN Tänk småskaligt först En ”Small Business Act” för Europa Sammanfattning av konsekvensanalysen {KOM(2008) 394 slutlig} {SEK(2008 2101} SAMMANFATTNING Denna konsekvensanalys åtföljer förslaget om ett initiativ för att stödja små och medelstora företag i Europa, ”Small Business Act”. Förslaget utgör stommen i ett åtgärdspaket som också kommer att innehålla konkreta lagförslag. I denna konsekvensanalys sammanfattas några nyckelfakta ur litteraturen om den avgörande roll som små och medelstora företag och entreprenörskap spelar för ekonomisk tillväxt och social och regional sammanhållning. De små och medelstora företagen står för närapå 79 % av sysselsättningen i Europa och svarar för största delen av nettoökningen av arbetstillfällen. Dessutom är dessa företag och entreprenörskapet allt viktigare för den ekonomiska tillväxten inom ramen för en kunskapsbaserad och global ekonomi. Trots de betydande framsteg som gjorts tack vare den politik för små och medelstora företag som EU redan bedriver, visar konsekvensanalysen att små och medelstora företag i EU inte utnyttjar sin fulla potential. Dessa företag har ofta en lägre produktivitetstillväxt, är mindre innovativa och växer långsammare än sina motsvarigheter i USA. Även om den nuvarande politiken på området fungerar väl och redan tacklar flera av dessa problem, visar denna jämförelse med USA att det fortfarande finns utrymme för förbättringar. Inom denna analys görs därför en kartläggning dels av de åtgärder som redan genomförts eller planeras, dels av kvarstående problem, som vart för sig eller tillsammans kan försämra resultaten för små och medelstora företag i EU. Denna förteckning som inte gör anspråk på att vara uttömmande, eftersom det rör sig om ett brett område och politiken för små och medelstora företag samtidigt griper över flera olika politikområden, omfattar två kategorier av problem, · problem med samordning och genomförande av nuvarande politik, · kvarstående marknads- eller lagstiftningsbrister, som inte uppmärksammats tillräckligt inom den nuvarande politiken. I nedanstående tabell sammanfattas resultaten av kartläggningen: Kvarstående problem|Genomförande-/samordningsproblem |Kvarstående marknads- eller lagstiftningsbrister| EU-lagstiftningens konsekvenser för små och medelstora företag||| Bristande överensstämmelse nationellt i genomförandet av principen ”tänk småskaligt först”, bl.a. i fråga om nyetableringarstigmatisering vid misslyckande, konkursförfaranden||| Entreprenörskap uppmärksammas fortfarande inte tillräckligt i utbildningspolitiken||| Entreprenörskap är underrepresenterat bland kvinnor ||| Svårt för små och medelstora företag att få tillträde till marknaden||| Svårt för små och medelstora företag att delta i offentlig upphandling; upphandlande myndigheters inställning och rutiner||| Små och medelstora företags problem med tillgång till, användning och utarbetande av standarder||| Otillräcklig tillgång till finansieringtillgång till mezzaninfinansieringtillgång till mikrokrediterfragmentering av riskkapital||| Svårigheter att utnyttja tillfällen kopplade till miljöskydd||| Svårigheter för små och medelstora företag att få tillträde till internationella marknader, särskilt snabbt växande marknader ||| Mot denna bakgrund behöver ett antal mål ställas upp. Det allmänna målet för initiativet ”Small Business Act” är att helt och hållet frigöra de små och medelstora företagens potential för tillväxt och nya arbetstillfällen och till fullo utnyttja deras innovationskapacitet, och därigenom bidra till målen för det förnyade Lissabonpartnerskapet för tillväxt och sysselsättning, som fastställdes 2005. Med inriktning på detta allmänna mål har efter analysen av problemdefinitionen två olika typer av särskilda mål ställts upp. Dessa kan sammanfattas på följande sätt: (1) Förbättra genomförandet av principen ”tänk småskaligt först” och samordningen av befintlig politik genom att · stärka partnerskapet med medlemsstaterna för att bättre genomföra och samordna befintlig politik, · förankra principen ”tänk småskaligt först” i det politiska beslutsfattandet i EU och i medlemsstaterna. (2) Ta itu med kvarstående lagstiftnings- och marknadsbrister som små och medelstora företag drabbas av. · Främja entreprenörskap genom att – stödja entreprenörskapet och bidra till en positivare syn på entreprenörer, bl.a. med hjälp av utbildningssystemet, – uppmuntra nya entreprenörer, särskilt kvinnliga. · Förbättra små och medelstora företags tillgång till finansiering genom att – öka tillgången till mikrokrediter och mezzaninfinansiering, – minska fragmenteringen av riskkapital på EU-nivå. · Ge små och medelstora företag bättre marknadstillträde genom att – främja en mer småföretagsvänlig kultur bland upphandlande myndigheter, – förbättra små och medelstora företags tillträde till, användning av och deltagande i utarbetandet av standarder. · Öka medvetenheten bland små och medelstora företag om hållbara produkter och processer, genom att utveckla miljö- och energirådgivning på ort och ställe. · Förbättra de små och medelstora företagens tillträde till marknaderna och särskilt till de snabbt växande marknaderna i Kina och Indien. Med utgångspunkt i dessa mål bör olika politiska alternativ bör formuleras. Med hänsyn till initiativets speciella karaktär – ”Small Business Act” utgörs av ett paket av åtgärder av olika typ (såväl lagstiftning som andra typer av åtgärder) – kunde endast två alternativ bedömas. · Det första alternativet utgörs av EU:s nuvarande politik för små och medelstora företag, som grundar sig på utbyte av goda exempel och på riktade program för EU-stöd. Detta alternativ, som innebär att inga ytterligare åtgärder sätts in, har tagits till utgångspunkt för bedömning av det andra alternativet. · Det andra alternativet går ut på att intensifiera EU:s nuvarande politik för små och medelstora företag med hjälp av politiska partnerskap med medlemsstaterna i syfte att förbättra ramvillkoren för små och medelstora företag och för entreprenörskap, bl.a. genom målinriktad politik för att åtgärda kvarstående marknads- och lagstiftningsbrister. Det syftar till att skapa en verklig politisk dynamik mellan EU och medlemsstaterna för att ge de små och medelstora företagen en framträdande plats i den ekonomiska politiken i ett långtidsperspektiv. I praktiken kräver detta först en förbättring av inställningen till små och medelstora företag, sådan den avspeglar sig i politiken både på EU-nivå och i medlemsstaterna. Lagstiftning och program måste från början utformas och sedan genomföras på ett sådant sätt att de små och medelstora företagens behov och särdrag beaktas (principen ”tänk småskaligt först”). Dessutom behövs ett antal nya åtgärder, som bör utformas till en enhetlig ram, inom de politikområden där det visats att det är motiverat att agera. Ett tredje alternativ som flera berörda parter har tagit upp skulle ha gått ut på att utarbeta och genomföra ett fullt utvecklat gemenskapsinitiativ för små och medelstora företag, med juridiskt bindande mål och principer för EU och medlemsstaterna och långtgående gemenskapsprogram för att åtgärda de marknads- och lagstiftningsbrister som drabbar dessa företag. Men eftersom många av de områden som är relevanta för de små och medelstora företagens tillväxtpotential helt eller delvis omfattas av medlemsstaternas behörighet (utbildning, nyetablering, insolvenslagstiftning) skulle juridiskt bindande mål vara klart oförenliga med subsidiaritetsprincipen, som allt agerande från EU:s sida måste prövas mot. Man valde därför att lägga detta alternativ åt sidan. Konsekvensanalysen för vart och ett av alternativen innehåller en kvalitativ bedömning av positiva och negativa konsekvenser. Den ger en uppfattning om i vilken utsträckning de olika alternativen kan avhjälpa de kvarstående brister som anges i problemdefinitionen, och en uppskattning av de potentiella nackdelarna. Med hänsyn till att förslaget till initiativet ”Small Business Act” omfattar ett paket med åtgärder inom ett stort antal områden av olika karaktär och att de detaljerade konsekvenserna av åtgärder som normalt skulle kräva en konsekvensanalys kommer att analyseras separat, kunde ingen kvantitativ analys genomföras. Det skulle ha krävt komplicerade modeller som skulle ha gått utöver vad som är proportionellt för denna konsekvensanalys, och där osäkerhetsnivån skulle ha varit tämligen hög. Konsekvenserna av de olika alternativen jämförs i stället på kvalitativ grund, och där så är möjligt görs en kvantitativ bedömning av effekterna för ekonomisk tillväxt och av samhälls- och miljöaspekterna. I ljuset av denna konsekvensanalys framstår det andra alternativet som det lämpligaste. Detta alternativ skulle möjliggöra betydande tillväxt för små och medelstora företag, nya jobb och bättre miljöskydd, och skulle samtidigt vara kostnadseffektivt och bidra till Lissabonpartnerskapet för tillväxt och sysselsättning. Det skulle möjliggöra en lämplig avvägning av det ägaransvar som behövs på alla nivåer och det grupptryck som skapas genom regelbunden övervakning av fullgörandet av åtaganden som ingåtts på högsta politiska nivå. Initiativet ”Small Business Act” skulle övervakas regelbundet inom ramen av partnerskapet för tillväxt och sysselsättning, i syfte att anpassa åtgärderna till förändringar över tiden och optimera konsekvenserna på ett kostnadseffektivt sätt. ES (...PICT...)|COMISIÓN DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS| Bruselas, 25.6.2008 SEC(2008) 2102 DOCUMENTO DE TRABAJO DE LOS SERVICIOS DE LA COMISIÓN que acompaña a la COMUNICACIÓN DE LA COMISIÓN AL PARLAMENTO EUROPEO, AL CONSEJO, AL COMITÉ ECONÓMICO Y SOCIAL EUROPEO Y AL COMITÉ DE LAS REGIONES Pensar primero a pequeña escala «Small Business Act» para Europa: iniciativa en favor de las pequeñas empresas Resumen de la evaluación de impacto {COM(2008) 394 final} {SEC(2008) 2101} RESUMEN La presente evaluación de impacto acompaña a la propuesta de la iniciativa «Small Business Act» para Europa. Dicha propuesta es el elemento clave de un paquete de medidas destinadas a aprovechar todo el potencial de crecimiento y creación de empleo de las PYME de la UE. En primer lugar, la evaluación de impacto resume algunas conclusiones extraídas de la documentación sobre el papel crucial que las PYME y el espíritu empresarial desempeñan en el crecimiento económico y la cohesión social y regional. Las PYME representan casi el 70 % del total de puestos de trabajo de Europa y son responsables de la mayor parte de la creación neta de empleo. Además, las PYME y el espíritu empresarial son cada vez más importantes para el crecimiento económico en el contexto de una economía globalizada basada en el conocimiento. Pese a los significativos avances obtenidos gracias a la política global de la UE en materia de PYME, la presente evaluación de impacto muestra que las PYME europeas no aprovechan todo su potencial. En particular, las PYME tienden a presentar un menor crecimiento de la productividad, menor innovación y un crecimiento más lento tras entrar en el mercado que las de Estados Unidos. Aunque la política de la UE en materia de PYME funciona bien y ya se está centrando en muchos de estos problemas, este peor rendimiento en comparación con EE.UU. muestra que la situación aún puede mejorar. Por tanto, el presente análisis ha examinado las medidas existentes implementadas o previstas y ha identificado diversos problemas pendientes que pueden, de forma individual o colectiva, obstaculizar el rendimiento de las PYME de la UE. Esta relación, que debido al amplio ámbito de aplicación y a la naturaleza intrínsecamente interdisciplinaria de la política en materia de PYME no pretende ser exhaustiva, distingue dos tipos de problemas: · problemas de coordinación y/o aplicación de políticas existentes; · problemas pendientes en el ámbito del mercado o de la reglamentación y no abordados suficientemente por las políticas existentes. La tabla siguiente resume los resultados del análisis: Problemas pendientes|Problemas de aplicación/coordinación |Problemas pendientes en el ámbito del mercado o de la reglamentación| Impacto de la futura legislación de la UE sobre las PYME||| Heterogeneidad de la aplicación del principio de «pensar primero a pequeña escala» a nivel nacional, en particular: empresas de nueva creación;estigma del fracaso + procedimientos de quiebra.||| El espíritu empresarial aún no se refleja suficientemente en las políticas de educación y formación||| Insuficiente nivel de espíritu empresarial entre las mujeres ||| Dificultades de acceso de las PYME a los mercados||| Acceso de las PYME a la contratación pública y cultura de las entidades contratantes||| Dificultades encontradas por las PYME para acceder a las normas, utilizarlas y participar en su desarrollo||| Insuficiente acceso a la financiaciónDisponibilidad de financiación mezzanineDisponibilidad de microcréditosFragmentación del capital riesgo||| Dificultad para aprovechar las oportunidades relacionadas con el medio ambiente||| Dificultades encontradas por las PYME para acceder a mercados internacionales, especialmente a mercados de rápido crecimiento ||| En este contexto, se han fijado varios objetivos. El objetivo general de la iniciativa «Small Business Act» para Europa es aprovechar todo el potencial de crecimiento y creación de empleo de las PYME de la UE y hacer pleno uso de sus capacidades innovadoras para contribuir a los objetivos de la renovada Asociación de Lisboa para el Crecimiento y el Empleo adoptada en 2005. Para alcanzar este objetivo general, y teniendo en cuenta el análisis expuesto en la definición del problema, se han definido dos tipos de objetivos específicos, que pueden resumirse como sigue: (1) Mejorar la aplicación del principio de «pensar primero a pequeña escala» y la coordinación de las políticas existentes: · reforzando la asociación con los Estados miembros para implementar y coordinar mejor las políticas existentes; · fijando el principio de «pensar primero a pequeña escala» en la formulación de políticas a escala nacional y de la UE. (2) Abordar los problemas pendientes a los que se enfrentan las PYME de la UE en el ámbito del mercado o de la reglamentación: · incentivar el espíritu empresarial: – promoviendo el espíritu empresarial y la imagen de los empresarios, en particular en el sistema educativo; – animando a los nuevos empresarios, en especial a las mujeres emprendedoras; · mejorar el acceso de las PYME a la financiación: – aumentando la disponibilidad de microcréditos y de financiación mezzanine para las PYME; – reduciendo la fragmentación del mercado de capital riesgo a escala de la UE; · mejorar el acceso de las PYME a los mercados: – incentivando una cultura más favorable a las PYME entre las entidades contratantes; – mejorando la capacidad de las PYME para acceder a las normas, utilizarlas y participar en su desarrollo; · sensibilizar más a las PYME acerca de las oportunidades que ofrecen los productos y procesos sostenibles, desarrollando un servicio de asesoría in situ en materia medioambiental y energética; · mejorar el acceso de las PYME a los mercados internacionales, especialmente a los mercados de rápido crecimiento como India y China. A partir de estos objetivos, se han elaborado opciones políticas. Sin embargo, dada la naturaleza particular de la iniciativa «Small Business Act», que es un paquete de medidas de diversa naturaleza (jurídicas y no jurídicas), solo se han podido evaluar dos opciones: · la primera opción corresponde a la política actual de la UE en materia de PYME, basada sobre todo en el intercambio de buenas prácticas y programas específicos de apoyo de la UE; esta opción de no acometer «ninguna acción adicional» sirve de referencia para evaluar la otra opción; · la segunda opción consiste en intensificar la política actual de la UE en materia de PYME mediante un enfoque político de cooperación con los Estados miembros, encaminado a mejorar las condiciones marco para las PYME y el espíritu empresarial y a prever políticas específicas para hacer frente a los problemas pendientes en el ámbito del mercado o de la reglamentación. Pretende establecer una auténtica dinámica política entre el nivel de la UE y de los Estados miembros para situar a las PYME en un lugar destacado de las políticas económicas en el marco de una visión a largo plazo. En general, esto requiere mejorar antes el enfoque político adoptado en relación con las PYME tanto a escala nacional como comunitaria, garantizando que la legislación y los programas se definan desde el principio y se apliquen respetando las necesidades y las características específicas de las PYME (principio de «pensar primero a pequeña escala»). En segundo lugar, podría desarrollarse un conjunto de nuevas acciones, en un marco coherente, en los ámbitos políticos en los que se haya identificado una justificación para intervenir. Una tercera opción, propuesta por muchos interesados, podría haber consistido en el desarrollo y aplicación de un enfoque comunitario completo de la política de PYME, con objetivos y principios jurídicamente vinculantes aplicados a escala de la UE y de los Estados miembros, así como programas comunitarios de gran envergadura para abordar los problemas pendientes a los que se enfrentan las PYME en el ámbito del mercado y de la reglamentación. Sin embargo, dado que numerosos ámbitos que afectan al potencial de crecimiento de las PYME son principal o parcialmente competencia de los Estados miembros (por ejemplo la educación, la creación de empresas, la legislación sobre insolvencia), la fijación de objetivos jurídicamente vinculantes sería claramente incompatible con el principio de subsidiariedad, cuyo cumplimiento es una condición previa para toda acción comunitaria. Por tanto se decidió no continuar analizando esta opción. El análisis de impacto de cada opción ofrece una evaluación cualitativa de su incidencia positiva y negativa. Indica en qué medida cada una de las opciones puede solucionar los aspectos pendientes que se plantean en el enunciado del problema y señala los posibles inconvenientes. Dado que la propuesta de la iniciativa «Small Business Act» incluye un paquete de medidas de un amplio conjunto de ámbitos de diferente naturaleza y que las consecuencias precisas de toda medida que exigirían normalmente una evaluación de impacto serán objeto de un análisis aparte, no ha sido posible realizar un análisis cuantitativo. Esto habría requerido una modelización compleja que habría sido desproporcionada con respecto a la presente evaluación de impacto y que habría comportado un nivel muy elevado de incertidumbre. Por esta razón, las repercusiones de las opciones se han comparado sobre una base cualitativa y, en la medida de lo posible, se ha presentado también una estimación cuantitativa de los efectos sobre el crecimiento económico y sobre las dimensiones social y medioambiental. La conclusión de la presente evaluación de impacto es que la segunda opción es preferible. Esta opción permitiría un crecimiento considerable de las PYME, la creación de empleo y un refuerzo de la protección del medio ambiente, y a la vez es rentable y se inscribe en el marco de la Asociación de Lisboa para el Crecimiento y el Empleo. Este enfoque permite conservar un equilibrio entre la responsabilización necesaria a todos los niveles y el grado imprescindible de vigilancia mutua, mediante el seguimiento periódico de un compromiso político de alto nivel. La iniciativa «Small Business Act» para Europa se supervisaría periódicamente en el marco de la Asociación para el Crecimiento y el Empleo para adaptar las acciones a lo largo del tiempo y optimizar los resultados de manera rentable. ET (...PICT...)|EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON| Brüssel 25.6.2008 SEK(2008) 2102 KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT lisatud dokumendile KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE, EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE Mõtle esmalt väikestele Euroopa väikeettevõtluse algatus („Small Business Act”) Mõjuhinnangu kokkuvõte {KOM (2008) 394 lõplik} {SEK(2008)2101} KOKKUVÕTE Käesolev mõjuhinnangu aruanne on lisatud Euroopa väikeettevõtluse algatuse („Small Business Act”) ettepanekule. Kõnealune ettepanek on raamiks meetmete paketile, mille eesmärgiks on täielikult valla päästa ELi VKEde majandusliku kasvu ja töökohtade loomise potentsiaal. Mõjuanalüüsis võetakse kõigepealt lühidalt kokku mõningad peamised asjaomasest kirjandusest tehtud järeldused VKEde ja ettevõtluse tähtsuse kohta majanduskasvus ning sotsiaalses ja piirkondlikus ühtekuuluvuses. VKEd annavad Euroopas ligi 70 % töökohtadest ning nende puhul on loodud töökohtade netoarv kõige suurem. Lisaks on VKEd ja ettevõtlus teadmistepõhise ja globaalse majanduse raamistikus majanduskasvu jaoks kasvava tähtsusega. Hoolimata märkimisväärsest edust, mis on saavutatud tänu ELi laiahaardelisele VKEde poliitikale, ilmneb mõjuhinnangust, et Euroopa VKEd ei ole saavutanud oma täielikku potentsiaali. Eelkõige tundub, et ELi VKEdel on võrreldes analoogsete ettevõtetega USAs madalam tootlikkuse kasv, nad uuendavad vähem ja kasvavad turule tuleku järel aeglasemalt. Kuigi olemasolev ELi VKEde poliitika toimib hästi ja käsitleb juba mitmeid nimetatud probleeme, näitab madalam tootlikkus võrreldes USAga, et arenguruumi veel on. Seetõttu on kõnealuses analüüsis läbi vaadatud juba rakendatud või kavandatavad meetmed ning on tuvastatud mitmeid järelejäänud probleeme, mis kas üksikult või üheskoos võivad takistada ELi VKEde toimimist. Käesolevas nimekirjas, mis VKEde poliitika laiaulatuslikkuse ja sisemise interdistsiplinaarsuse tõttu ei püüagi olla täiuslik, on hõlmatud kaks probleemide kategooriat: · olemasolevate poliitiliste meetmete kooskõlastamine ja/või rakendamine; · järelejäänud turu- või õiguslikud lüngad, mida olemasolevad poliitilised meetmed ei käsitle piisavalt. Allolev tabel võtab kokku läbivaatamise tulemused: Järelejäänud probleemid|Rakendamise/kooskõlastamise probleemid |Järelejäänud turu- või õiguslikud lüngad| Tulevaste ELi õigusaktide mõju VKEdele||| „Mõtle esmalt väikestele” põhimõtte erinev rakendamine liikmesriigi tasandil, kaasa arvatud: alustavad ettevõttedläbikukkumise häbimärk + pankrotimenetlused.||| Ettevõtlust ei käsitleta haridus- ja kutseõppepoliitikas ikka veel piisavalt||| Naiste ebapiisav osakaal ettevõtluses ||| VKEde raske turulepääs||| VKEde juurdepääs riigihangetele ning hankijate kultuur||| VKEde raskused standarditele juurdepääsus, nende kasutamises ja nende väljaarendamises osalemises||| Ebapiisav juurdepääs rahastamiselevaherahastamise kättesaadavusmikrokrediidi kättesaadavusriskikapitali killustatus||| Raskused keskkonnaga seotud võimaluste ära kasutamisel||| VKEde raskused juurdepääsul rahvusvahelistele turgudele ning eelkõige kiiresti arenevatele turgudele ||| Nende probleemide taustal on püstitatud mitmeid eesmärke. „Small Business Act’i” peaeesmärk on täielikult valla päästa Euroopa VKEde majanduskasvu ja töökohtade loomise potentsiaal ning kasutada täielikult ära nende uuendusvõimed, et aidata kaasa 2005. aastal otsustatud eesmärkidele uuendatud Lissaboni majanduskasvu ja tööhõive partnerluses. Selle eesmärgi saavutamiseks ning juhindudes analüüsist probleemi määratluses, on välja kujundatud kahte erinevat liiki konkreetsed eesmärgid ja need võib kokku võtta järgmiselt: (1) Parandada „mõtle esmalt väikestele” põhimõtte rakendamist ja olemasolevate poliitiliste meetmete kooskõlastamist järgmisel viisil: · tugevdades partnerlust liikmesriikidega, et paremini rakendada ja kooskõlastada olemasolevaid poliitilisi meetmeid; · juurutades „mõtle esmalt väikestele” põhimõtte ELi ja riikliku tasandi poliitikaloomesse. (2) Tegeleda järelejäänud õiguslike ja turulünkadega, mis ELi VKEde ees seisavad järgmisel viisil: · soodustades ettevõtlust järgmiselt: – edendada ettevõtlust ja ettevõtja imagot, kaasa arvatud haridussüsteemis; – julgustada uusi ettevõtjaid, eelkõige naisettevõtjaid; · arendades edasi VKEde juurdepääsu rahastamisele järgmiselt: – suurendada mikrokrediidi ja vaherahastamise kättesaadavust VKEde jaoks; – vähendada riskikapitali turu killustatust ELi tasandil; · suurendades VKEde turulepääsu järgmiselt: – soodustada VKEde-sõbralikumat kultuuri hankivate ametiasutuste seas; – parandada VKEde juurdepääsu standarditele, nende kasutamisele ja nende arendamises osalemisele; · suurendades VKEde teadlikkust säästlike toodete ja protsesside võimalustest, arendades keskkonna- ja energiaalaste nõuannete andmist kohapeal; · parandades VKEde juurdepääsu rahvusvahelistele turgudele ning eelkõige kiiresti arenevatele turgudele nagu Hiina ja India. Vastavat nendele eesmärkidele on välja kujundatud poliitilised võimalused. Kuid väikeettevõtluse algatuse erilise laadi tõttu, mis on erinevat liiki meetmete (õiguslike ja õigusloomeväliste) pakett, oli võimalik hinnata ainult kahte võimalust: · esimene võimalus on olemasolev ELi VKEde poliitika, mis põhineb peamiselt parima tava vahetamisele ning ELi suunatud toetusprogrammidele. See ilma lisategevusteta võimalus on baasiks, mille alusel teist võimalust hinnatakse; · teine võimalus seisneb ELi olemasoleva VKEde poliitika kiirendamises läbi poliitilise partnerluse liikmesriikidega, mille eesmärgiks on täiustada VKEde ja ettevõtluse raamtingimusi ning hõlmata suunatud poliitilised meetmed järelejäänud turu- ja regulatiivsete lünkadega tegelemiseks. Selle eesmärgiks on luua tõeline poliitiline dünaamika ELi ja liikmesriikide vahel, et tõsta VKEd pikaajalise nägemusena majanduspoliitiliste meetmete keskmesse. Sisuliselt on selleks vaja kõigepealt parandada poliitilist lähenemisviisi VKEde suhtes nii ühenduse kui ka riiklikul tasandil, tagades, et õigusakte ja programme kujundataks algusest peale ning rakendataks seejärel nii, et need rahuldaksid VKEde vajadusi ja nende eripära („mõtle esmalt väikestele” põhimõte). Teiseks, tuleb sellistes poliitikavaldkondades, milles tegutsemisvajadus on välja selgitatud, välja arendada kogum uusi meetmeid sidusasse raamistikku. Kolmas võimalus, mille pakkusid välja mitmed sidusrühmad, oleks olnud arendada ja ellu rakendada täielikult väljakujundatud ühenduse VKEde poliitika, mille puhul oleks kasutatud õiguslikult siduvaid eesmärke ja põhimõtteid ELi ja liikmesriikide tasandil rakendamiseks ning kaugele-ulatuvaid ühenduse programme, et käsitleda VKEde ees seisvaid järelejäänud regulatiivseid ja turulünki. Kuna mitmed VKEde kasvupotentsiaali jaoks olulised valdkonnad kuuluvad peamiselt või osaliselt liikmesriikide võimupädevusse (nt haridus, ettevõtte asutamine, pankrotiseadus), oleks õiguslikult siduvate eesmärkide püstitamine selgelt vastuolus subsidiaarsuse põhimõttega, mis on ühenduse tegevuse puhul nõue ja eeldus. Seetõttu ei valitud seda võimalust edasiseks analüüsiks. Iga võimaluse mõjuanalüüs kujutab endast positiivsete ja negatiivsete mõjude kvalitatiivset hindamist. Analüüs näitab, millises ulatuses võimaldab iga võimalus kõrvaldada probleemipüstituses kirjeldatud järelejäänud küsimusi, ning näitab ära võimalikud puudused. Arvestades, et „Small Business Act’i” ettepanek kujutab endast laiaulatuslikku meetmete paketti väga erinevates valdkondades ning et iga tavaliselt mõjuhinnangut nõudva meetme üksikasjalikku mõju analüüsitakse eraldi, ei olnud võimalik teostada kvantitatiivset analüüsi. Selle jaoks oleks vaja olnud teha keerukas modelleerimine, mis läheks käesoleva mõju hindamise puhul proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamisalast kaugemale ning selle puhul oleks ebakindluse tase olnud väga kõrge. Seetõttu võrreldakse võimaluste mõju kvalitatiivsel baasil ning võimaluse korral antakse kvantitatiivne hinnang võimaluste mõjust majanduskasvule ning sotsiaalsele ja keskkonna mõõtele. Käesoleva mõjuhinnangu lõppjäreldus on see, et teine võimalus on eelistatavam. See võimaldaks VKEde märkimisväärset kasvu, looks töökohti ning suurendaks keskkonnakaitset, olles samal ajal kulutõhus ning olles ka osa Lissaboni majanduskasvu ja tööhõive partnerlusest. See võimaldaks tasakaalustatud lähenemist kõikidel tasanditel vajaliku vastutustunde ja vajaliku vastastikuse surve vahel, mis saavutatakse kõrgel tasemel tehtavate poliitiliste otsuste korrapärase jälgimise teel. Euroopa „Small Business Act’i” jälgitaks tõepoolest korrapäraselt majanduskasvu ja tööhõive partnerluse raamistikus, eesmärgiga kohandada aja jooksul tegevusi ja optimeerida nende mõju kulutõhusal viisil. FR (...PICT...)|COMMISSION DES COMMUNAUTÉS EUROPÉENNES| Bruxelles, le 25.6.2008 SEC(2008) 2102 DOCUMENT DE TRAVAIL DES SERVICES DE LA COMMISSION accompagnant la COMMUNICATION DE LA COMMISSION AU PARLEMENT EUROPÉEN, AU CONSEIL, AU COMITÉ ÉCONOMIQUE ET SOCIAL EUROPÉEN ET AU COMITÉ DES RÉGIONS «Think Small First» – Priorité aux PME Un «Small Business Act» pour l'Europe Résumé de l’analyse d’impact {COM(2008) 394 final} {SEC(2008) 2101} RÉSUMÉ Le présent rapport d’analyse d’impact accompagne la proposition afférente à une initiative en faveur des PME, appelée «Small Business Act» pour l'Europe. Cette proposition représente la clé de voûte d’un ensemble de mesures qui ont pour but de libérer pleinement le potentiel de croissance et de création d’emplois des PME de l’Union européenne. L’analyse d’impact commence par présenter brièvement les principales conclusions tirées de la littérature sur le rôle clé que les PME et l’esprit d’entreprise jouent dans la croissance économique et dans la cohésion sociale et régionale. Les PME représentent quelque 70 % de l’emploi total en Europe et sont responsables de la plus grande partie de la création nette d’emplois. En outre, les PME et l’esprit d’entreprise revêtent une importance de plus en plus grande pour la croissance économique dans le cadre d’une économie mondialisée et fondée sur la connaissance. Malgré les progrès considérables qui ont été accomplis grâce à la vaste politique existante de l’UE dans le domaine des PME, la présente analyse d’impact montre que les PME d’Europe n’ont pas encore pleinement réalisé leur potentiel. En particulier, elles ont souvent une productivité plus faible, sont moins innovantes et affichent une croissance plus lente après l'adhésion que les PME des États-Unis. Même si l’actuelle politique de l’UE en matière de PME fonctionne bien et cible d’ores et déjà bon nombre de ces problèmes, ce déficit de performance vis-à-vis des États-Unis montre que des progrès sont encore possibles. La présente analyse a dès lors passé en revue les mesures déjà mises en œuvre ou prévues, et a identifié un certain nombre de problèmes qui sont – individuellement ou collectivement – de nature à pénaliser la performance des PME de l’Union. Cette liste qui, en raison du vaste champ d’application et de la nature intrinsèquement interdisciplinaire de la politique des PME, ne prétend pas à l'exhaustivité, distingue deux catégories de problèmes: · les problèmes liés à la coordination et/ou à la mise en œuvre des politiques existantes; · les lacunes qui subsistent dans les domaines du marché ou de la réglementation et qui ne sont pas suffisamment pris en compte par les politiques existantes. Le tableau ci-après récapitule les résultats de cette analyse: Problèmes restant à résoudre|Problèmes de mise en œuvre /coordination |Problèmes restant à résoudre concernant le marché ou la réglementation| Impact de la future législation de l’UE sur les PME||| Caractère hétérogène de la mise en œuvre du principe «Think Small First» au niveau national, et en particulier:jeunes entreprisesstigmatisation de la faillite + procédures de mise en faillite .||| Les politiques d’éducation et de formation n’accordent pas encore une place suffisante à l’esprit d’entreprise.||| Niveau insuffisant de l’esprit d’entreprise des femmes||| Difficultés d’accès des PME aux marchés||| Accès des PME aux marchés publics et culture des pouvoirs adjudicateurs||| Difficultés rencontrées par les PME dans l’accès aux normes, l’utilisation de celles-ci et la participation à leur élaboration||| Accès insuffisant au financementDisponibilité de financements mezzanineDisponibilité de microcréditsFragmentation du capital-risque||| Difficultés dans l’exploitation des opportunités liées à l’environnement||| Difficultés rencontrées par les PME dans l’accès aux marchés internationaux, et notamment aux marchés à croissance rapide||| Compte tenu de ce qui précède, un certain nombre d’objectifs ont été définis. L’objectif général du «Small Business Act» est de libérer intégralement le potentiel de croissance et de création d’emplois des PME européennes et d’exploiter pleinement leurs capacités innovantes, afin de contribuer à la réalisation des objectifs du partenariat renouvelé de Lisbonne en faveur de la croissance et de l’emploi, adoptés en 2005. Pour atteindre cet objectif général, et conformément à l’analyse exposée dans la définition du problème, deux types d’objectifs spécifiques ont été définis et peuvent être résumés comme suit: (1) Améliorer la mise en œuvre du principe «Think Small First» et la coordination des politiques existantes: · en renforçant le partenariat avec les États membres afin d’améliorer la mise en œuvre et la coordination des politiques existantes; · en ancrant le principe «Think Small First» dans la définition des politiques au niveau de l’UE et au niveau national. (2) Remédier aux problèmes qui continuent à se poser en ce qui concerne la réglementation et les marchés et auxquels les PME de l’UE sont confrontées: · encourager l’esprit d’entreprise: – en promouvant l’esprit d’entreprise et l’image des entrepreneurs, notamment dans le système éducatif; – en encourageant de nouveaux entrepreneurs, et en particulier des femmes entrepreneurs; · améliorer encore l’accès des PME au financement: – en renforçant la disponibilité de microcrédits et de financements mezzanine pour les PME; – en réduisant la fragmentation du marché du capital-risque au niveau de l'Union; · renforcer l’accès des PME aux marchés: – en encourageant une culture plus favorable aux PME chez les pouvoirs adjudicateurs; – en améliorant l’accès des PME aux normes, leur utilisation de celles-ci et leur participation à l’élaboration de ces normes; · mieux sensibiliser les PME aux opportunités offertes par les produits et les procédés durables, en établissant sur le terrain un service de conseils relatifs à l’environnement et à l’énergie; · améliorer l’accès des PME aux marchés internationaux, et notamment aux marchés à croissance rapide que sont la Chine et l’Inde. Conformément à ces objectifs, des options stratégiques ont été définies. Toutefois, en raison de la nature particulière du «Small Business Act», qui constitue un ensemble de mesures de nature diverse (juridiques et non juridiques), deux options seulement ont pu être évaluées: · la première option correspond à la politique actuelle de l’UE dans le domaine des PME, qui est principalement fondée sur l’échange de meilleures pratiques et la mise en œuvre de programmes de soutien ciblés de l’UE. Cette option de «statu quo» sert de base de référence pour l’évaluation de l’autre option; · la seconde option consiste à intensifier la politique actuelle de l’UE par une approche de partenariat politique avec les États membres, destinée à renforcer les conditions cadres dans lesquelles s’inscrivent les PME et l’esprit d’entreprise, et prévoyant des politiques ciblées destinées à résoudre les problèmes qui subsistent dans les domaines du marché et de la réglementation. Le but de cette option est d'instaurer une véritable dynamique politique entre l’UE et les États membres en vue de placer les PME au cœur des politiques économiques dans le cadre d’une vision à long terme. En substance, cette option implique premièrement que l’on améliore l’approche stratégique adoptée à l’égard des PME, tant au niveau de la Communauté qu’au niveau national, en faisant en sorte que la législation et les programmes soient définis dès le départ, et ensuite mis en œuvre, d’une manière conforme aux besoins et aux caractéristiques spécifiques des PME (le principe «Think Small First»). Deuxièmement, un ensemble d’actions nouvelles pourraient être inscrites dans un cadre cohérent, dans les domaines d’action où il y a lieu de déterminer si une action est justifiée. Une troisième option, préconisée par de nombreuses parties intéressées, aurait pu consister à définir et à mettre en œuvre une approche communautaire à part entière de la politique des PME, avec des objectifs juridiquement contraignants et des principes à appliquer au niveau de l’Union et à celui des États membres, comportant d’importants programmes communautaires destinés à remédier aux problèmes que les PME de l’Union continuent à rencontrer dans les domaines de la réglementation et du marché. Toutefois, comme de nombreux domaines concernant le potentiel de croissance des PME relèvent principalement et partiellement de la compétence des États membres (par exemple l’éducation, la création d’entreprises, les lois sur l’insolvabilité), la fixation d’objectifs juridiquement contraignants serait manifestement incompatible avec le principe de subsidiarité, dont le respect est une condition et un préalable de toute action communautaire. Il a donc été décidé de ne pas poursuivre l’analyse de cette option. L’analyse des répercussions de chaque option présente une évaluation qualitative des impacts positifs et négatifs. Elle donne une indication de la mesure dans laquelle chacune des options peut résoudre les problèmes qui subsistent, tels qu’ils sont énoncés dans la définition du problème, ainsi qu’une indication des inconvénients potentiels. Étant donné que la proposition relative au «Small Business Act» constitue un paquet de mesures relevant d’un vaste ensemble de domaines de nature diverse, et que les conséquences précises de toute mesure qui exigerait normalement une évaluation d’impact fera l’objet d’une analyse distincte, il n’a pas été possible de procéder à une analyse quantitative. Une telle analyse aurait exigé une modélisation complète, dont l’ampleur aurait été disproportionnée par rapport à la présente analyse d’impact et qui aurait été entachée d’un niveau d’incertitude très élevé. C’est la raison pour laquelle les répercussions des options ont été comparées sur une base qualitative et, dans la mesure du possible, une estimation quantitative des effets sur la croissance économique et sur les dimensions sociale et environnementale est également présentée. La conclusion de la présente analyse d’impact est favorable à la seconde option. Celle-ci permettrait une croissance considérable des PME, la création d’emplois et un renforcement de la protection de l’environnement, tout en étant peut coûteuse et en s’inscrivant dans le cadre du Partenariat de Lisbonne en faveur de la croissance et de l’emploi. Cette approche permettrait de préserver un équilibre entre l’appropriation indispensable à tous les niveaux et le degré nécessaire d’émulation entre les États membres, par le suivi régulier d’un engagement politique pris à un niveau élevé. En effet, l’application du «Small Business Act» pour l'Europe ferait l’objet d’un suivi régulier dans le cadre du partenariat en faveur de la croissance et de l’emploi, qui doit permettre d’adapter les actions au cours du temps et d’optimiser les résultats avec un bon rapport coût/efficacité. HU (...PICT...)|AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA| Brüsszel, 25.6.2008 SEC(2008) 2102 BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM Kísérődokumentum a következőhöz: A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, A TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK ÉS A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK „Gondolkozz előbb kicsiben!” Európai kisvállalkozói intézkedéscsomag: „Small Business Act for Europe” A hatásvizsgálat összefoglalása {COM(2008) 394 végleges} {SEC(2008) 2101} ÖSSZEFOGLALÓ A hatásvizsgálati jelentés az európai kisvállalkozói intézkedéscsomagról szóló javaslatot kíséri. Ez a javaslat egy intézkedéscsomag átfogó része, melynek célja a közösségi kis- és középvállalkozások (kkv-k) növekedési és foglalkoztatási potenciáljának teljes körű felszabadítása. A hatásvizsgálati jelentés első része röviden összefoglalja a vonatkozó szakirodalom legfontosabb megállapításait azzal kapcsolatban, hogy milyen fontos szerepet játszanak a kkv-k és a vállalkozói szellem mind a gazdasági növekedésben, mind pedig a szociális és regionális kohézió terén. A kkv-k az európai munkavállalók 70%-át foglalkoztatják, és a nettó munkahelyteremtés nagy része is nekik köszönhető. Ezenkívül a tudásalapú és globalizált gazdaságban a kkv-k és a vállalkozói szellem egyre inkább a gazdasági fejlődés motorjának tekinthetők. E hatásvizsgálat rámutat arra, hogy a meglévő átfogó közösségi kkv-politika eredményeként bekövetkezett jelentős fejlődés ellenére Európában a kkv-k továbbra sem merítik ki teljes potenciáljukat. Az európai uniós kkv-kra különösen az jellemző, hogy piacra lépésüket követően termelékenységük növekedése elmarad az egyesült államokbeli vállalkozásokétól, kevésbé innovatívak és lassabban növekednek. Noha a meglévő uniós kkv-politika bevált, és a felsorolt problémák közül több megoldására is előirányoz bizonyos kezdeményezéseket, az Egyesült Államokkal való összehasonlításból kiderül, hogy még van mit javítani rajta. Ezért a vizsgálat során áttekintették a már végrehajtott, illetve még csak tervben létező intézkedéseket, és meghatározták azokat a területeket, amelyek önmagukban vagy együttesen gátolják az uniós kkv-k teljesítőképességét. A kkv-politika tág értelmezéséből és interdiszciplináris jellegéből fakadóan a teljesség igénye nélkül összeállított alábbi lista két problémakört foglal magában: · a meglévő politikák összehangolásának és/vagy végrehajtásának nehézségei; · a piacon és a szabályozásban továbbra is tapasztalható hiányosságok, amelyeket az eddigi intézkedések nem fedtek le megfelelő mértékben. Az alábbi táblázat összefoglalja az átvilágítási folyamat eredményeit: Továbbra is fennálló problémák|A végrehajtással/összehangolással kapcsolatos problémák |A piacon vagy a szabályozásban továbbra is fennálló hiányosságok| A jövőbeni uniós jogszabály hatása a kkv-kre||| A „Gondolkozz előbb kicsiben!” elv eltérő módon történő megvalósítása nemzeti szinten, beleértve: az induló vállalkozásokat („start-ups”)a kudarc miatti megbélyegzettséget és a csődeljárást||| A vállalkozói szellem fejlesztése még mindig nem kellőképpen része az oktatási és képzési politikáknak||| Alacsony a női vállalkozók száma ||| A kkv-k piacra jutásának nehézségei||| A kkv-k közbeszerzésekhez való hozzáférése, valamint az ajánlatkérők eljárási magatartása||| A szabványokhoz való hozzáféréssel, használatukkal és kidolgozásukban való részvétellel kapcsolatban a kkv-k által tapasztalt nehézségek||| Finanszírozási lehetőségekhez való korlátozott hozzáférésMezzanine-finanszírozás elérhetőségeMikrohitelek elérhetőségeA kockázati tőke piacának töredezettsége||| Nehézségek a környezetvédelemhez kapcsolódó lehetőségek kiaknázása terén||| A kkv-k nehézségei a nemzetközi piacokhoz és különösen a gyorsan növekvő piacokhoz való hozzáférést illetően ||| A helyzetre való tekintettel egy sor célkitűzést fogalmaztak meg. A „Small Business Act” intézkedéscsomag általános célkitűzése az európai uniós kkv-k növekedési és foglalkoztatási potenciáljának teljes körű felszabadítása, valamint annak előmozdítása, hogy a vállalkozások teljes mértékben kiaknázzák kapacitásaikat annak érdekében, hogy hozzájárulhassanak a 2005-ben elfogadott megújított lisszaboni növekedési és foglalkoztatási partnerség célkitűzéseinek eléréséhez. Az általános cél elérése érdekében, valamint a probléma meghatározásakor ismertetett vizsgálatnak megfelelően, két különböző konkrét célkitűzést határoztak meg, amelyek a következőképpen foglalhatók össze: (1) A „Gondolkozz előbb kicsiben!” elv megvalósításának és a meglévő politikák összehangolásának javítása az alábbiak által: · a tagállamokkal meglévő partnerségi együttműködések serkentése a meglévő politikák hatékonyabb végrehajtása és összehangolása érdekében; · a „Gondolkozz előbb kicsiben!” elv beépítése mind a közösségi, mind pedig a nemzeti szintű döntéshozatalba. (2) Az európai uniós kkv-k fennálló piaci és szabályozási hiányosságok miatt adódó nehézségeinek megoldása: · Vállalkozói szellem erősítése az alábbiak által: – a vállalkozói szellem és a vállalkozók pozitív megítélésének elősegítése, többek között az oktatás keretében; – új vállalkozók ösztönzése, különösen a női vállalkozóké; · A kkv-k további finanszírozási lehetőségekhez való hozzáférésének kialakítása az alábbiak által: – több mikrohitel és mezzanine-finanszírozás nyújtása kkv-k számára; – a kockázatitőke piac töredezettségének csökkentése uniós szinten; · a kkv-k piacra jutási feltételeinek javítása az alábbiak által: – annak előmozdítása, hogy az ajánlatkérők eljárási gyakorlata még inkább „kkv-baráttá” váljon; – a kkv-k szabványokhoz való hozzáférésének, a szabványok használatához, valamint azok kifejlesztésében való részvételének javítása; · kkv-k tudatosságának erősítése a fenntartható termékekben és eljárásokban rejlő lehetőségekkel kapcsolatosan, helyi szintű környezetvédelmi és energiaügyi tanácsadás kiépítése által; · a kkv-k piacra jutási lehetőségeinek javítása nemzetközi szinten, és különösen Kína és India gyorsan növekvő piacain; E célkitűzéseknek megfelelően különböző politikai alternatívákat dolgoztak ki. Ugyanakkor a „Small Business Act” jellegéből adódóan – különböző típusú (jogi és nem jogi) intézkedésekből álló csomagról lévén szó – csakis két alternatívát lehetett értékelni: · az első alternatíva a meglévő uniós kkv-politikát öleli fel, amely elsősorban a bevált gyakorlatok cseréjén és célzott közösségi támogatási programokon alapul. Ez az alternatíva, amely nem irányoz elő további intézkedéseket, referenciaként szolgál a másik alternatíva értékeléséhez; · a második alternatíva keretében a jelenlegi kkv-politika intenzívebb végrehajtását kívánják elősegíteni a tagállamokkal kialakított politikai partnerség fejlesztésén keresztül, amelynek célja a kkv-k és általában véve a vállalkozói tevékenység keretfeltételeinek javítása, valamint a fennálló piaci és szabályozási hiányosságokra irányuló célzott politikák végrehajtása. Ezáltal egy valós politikai kölcsönhatást szeretnének kialakítani az Európai Unió és a tagállamok között annak érdekében, hogy a kkv-kat mindkét szinten a hosszú távú gazdaságpolitikai célok előterébe helyezzék. Lényegében először is mind nemzeti, mind pedig uniós szinten javítani kell a kkv-k feltételeire vonatkozó szakpolitikákat úgy, hogy a jogszabályokat és programokat a kezdetektől egészen végrehajtásukig a kkv-k sajátos jellegére és igényeire való tekintettel dolgozzák ki (ez a „Gondolkozz előbb kicsiben!” elv). Másodszor pedig azokon a politikai területeken, amelyeken bebizonyosodott, hogy további intézkedésekre van szükség, egységes keretbe foglalt új intézkedéseket lehetne kidolgozni. Egy harmadik alternatíva – amelyet számos érintett fél javasolt – egy átfogó közösségi kkv-politika kidolgozása és végrehajtása lett volna mind EU, mind pedig tagállami szinten végrehajtandó, jogilag kötelező erejű célkitűzésekkel és elvekkel, illetve olyan széles körű közösségi programok végrehajtása, amelyek a továbbra is fennálló piaci és szabályozási hiányosságok megszüntetését szolgálnák. Mivel azonban a kkv-k növekedési potenciálja szempontjából releváns szakpolitikák (pl.: oktatás, vállalkozásalapítás, fizetésképtelenséggel kapcsolatos jogszabályok) részben vagy egészben tagállami hatáskörbe tartoznak, a jogilag kötelező erejű célkitűzések megállapítása nyilvánvalóan ellentmondana a szubszidiaritás elvének, amelyet közösségi intézkedéseknek feltétlenül figyelembe kell venniük. Ezt az alternatívát a további értékelés során ezért nem vették figyelembe. Minden egyes alternatíva hatásainak elemzése a pozitív és negatív hatások minőségi értékelésére irányul. Az elemzés rámutat, hogy az egyes lehetőségek milyen mértékben kínálnak megoldást a problémameghatározásban leírt hiányosságokra, és mik a lehetséges hátrányok. Lévén, hogy a „Small Business Act”-re irányuló javaslat eltérő jellegű politikai területek széles skáláját lefedő intézkedéscsomag, és minden egyes intézkedés, amelynek részletes hatásaira vonatkozóan egyébként hatásvizsgálatot kellene végezni, külön vizsgálatot igényelne, mennyiségi értékelésre nem volt lehetőség. Ehhez olyan modellekre lett volna szükség, amelyek e hatásvizsgálat szempontjából aránytalanul bonyolultak lettek volna és nagyon nagy mértékű bizonytalanságot hordoztak volna. Ezért a vázolt alternatívák hatásait minőségi alapon vetik össze és amennyiben lehetséges, mennyiségi becslést végeznek a gazdasági növekedésre, a társadalomra és a környezetre gyakorolt hatásokra vonatkozóan. A hatásvizsgálat következtetései alapján megállapítható, hogy a második alternatíva előnyösebb. Ez az alternatíva jelentősen hozzájárul a kkv-k növekedéséhez, a munkahelyteremtéshez és a fokozott környezetvédelemhez, ugyanakkor költséghatékony, és részét képezi a lisszaboni növekedési és foglalkoztatási partnerségnek is. Ezzel a megközelítéssel kiegyensúlyozott viszonyt lehetne kialakítani a valamennyi szinten megkívánt felelősségtudat és a magas szintű politikai kötelezettségvállalás rendszeres ellenőrzésén keresztül az érintettek által egymásra kifejtett ösztönző hatás között. Az európai kisvállalkozói intézkedéscsomagot a növekedési és foglalkoztatási partnerség keretében rendszeresen ellenőriznék annak érdekében, hogy az intézkedéseket időről-időre kiigazítsák, a hatásokat pedig költséghatékony módon optimalizálják. IT (...PICT...)|COMMISSIONE DELLE COMUNITÀ EUROPEE| Bruxelles, 25.6.2008 SEC(2008) 2102 DOCUMENTO DI LAVORO DEI SERVIZI DELLA COMMISSIONE che accompagna la COMUNICAZIONE DELLA COMMISSIONE AL CONSIGLIO, AL PARLAMENTO EUROPEO, AL COMITATO ECONOMICO E SOCIALE EUROPEO E AL COMITATO DELLE REGIONI Pensare anzitutto in piccolo Un nuovo quadro fondamentale per la Piccola Impresa (uno “Small Business Act” per l’Europa) Sintesi della valutazione d’impatto {COM(2008) 394 definitivo} {SEC(2008) 2101} SINTESI La presente relazione è la valutazione d’impatto (VdI) che accompagna la proposta di un nuovo quadro fondamentale per la Piccola Impresa, denominato “Small Business Act” per l’Europa. Tale proposta è l’elemento unificante di un pacchetto di misure tese a sprigionare tutte le potenzialità di crescita e di creazione di posti di lavoro delle PMI europee. La presente VdI sintetizza in primo luogo una serie di importanti risultati desunti dalla letteratura sul ruolo determinante che le PMI e lo spirito d’intraprendenza svolgono nella crescita economica e nella coesione sociale e regionale. Le PMI rappresentano quasi il 70% dell’occupazione totale in Europa e sono all’origine della creazione netta della maggior parte dei posti lavoro. Le PMI e lo spirito d’intraprendenza sono inoltre sempre più importanti ai fini di un’economia che si basi sulla conoscenza e dalle caratteristiche globali. Nonostante notevoli progressi dovuta alla vigente, articolata, politica dell’UE a favore delle PMI, la presente VdI mostra come le PMI europee non riescano ad esprimere tutto il loro potenziale. In particolare, rispetto ad aziende paragonabili negli USA, le PMI dell’UE tendono ad avere una crescita della produttività piuttosto bassa, a innovare meno e a crescere più lentamente dopo l’adesione . Anche se l’attuale politica a favore delle PMI dell’UE è abbastanza incisiva e affronta già molti dei problemi sopra accennati, i risultati inferiori rispetto a quelli degli USA indicano l’esistenza di spazi per miglioramenti. Sono state perciò esaminate le misure in vigore già attuate o progettate e sono state identificate una serie di questioni ancora aperte in grado, da sole o con altre, di rallentare le prestazioni delle PMI europee. L’elenco, certo non esaustivo dato l’ampio campo di applicazione e la natura intimamente interdisciplinare della politica a favore delle PMI, si suddivide in 2 categorie di problemi: · questioni legate al coordinamento e/o all’attuazione delle politiche in vigore; · lacune, tuttora persistenti nell’ambito del mercato o della normativa, affrontate in misura non sufficiente dalle vigenti politiche. La tabella che segue riassume i risultati dell’esame effettuato: Problemi residui|Problemi legati all’attuazione e/o al coordinamento |Lacune persistenti nell’ambito del mercato o della normativa| Impatto della futura legislazione dell’UE sulle PMI||| Eterogeneità dell’applicazione a livello nazionale del principio “Pensare anzitutto in piccolo”, per quanto riguarda: Avvii di imprese;Stigmatizzazione del fallimento + procedure d’insolvenza.||| Spirito d’intraprendenza non ancora sufficientemente riflesso nelle politiche di istruzione e di formazione||| Numero insufficiente di donne imprenditrici ||| Difficoltà di accesso ai mercati per le PMI||| Accesso delle PMI agli appalti pubblici e cultura delle amministrazioni aggiudicatrici||| Difficoltà delle PMI ad accedere, usare e partecipare allo sviluppo delle norme||| Accesso al credito insufficienteDisponibilità di credito mezzaninoDisponibilità di microcreditoFrammentazione del capitale di rischio||| Difficoltà a beneficiare delle opportunità legate alla tutela dell’ambiente||| Difficoltà delle PMI ad accedere ai mercati internazionali, in particolare a quelli in crescita rapida ||| Di fronte a questa situazione, sono stati fissati una serie di obiettivi. L’obiettivo generale dello “Small Business Act” è quello di permettere il pieno sviluppo delle possibilità di crescita e di occupazione delle PMI europee e di usare a fondo le loro capacità innovative per poter cogliere gli obiettivi del nuovo partenariato di Lisbona per la crescita e l’occupazione, deciso nel 2005. Per raggiungere tale obiettivo generale, e in base all’analisi esposta nella definizione del problema, sono stati individuati 2 tipi diversi di obiettivi specifici che possono essere riassunti come segue: (1) Migliorare l’applicazione del principio “Pensare anzitutto in piccolo” e il coordinamento delle politiche attualmente in vigore, mediante: · un rafforzamento della cooperazione con gli Stati membri per attuare e coordinare meglio le politiche in atto; · l’ancoraggio del principio “Pensare anzitutto in piccolo” nei processi decisionali a livello dell’UE e nazionale. (2) Affrontare persistenti lacune nell’ambito del mercato e della regolamentazione cui le PMI europee devono far fronte: · stimolare lo spirito d’intraprendenza: – promuovendo lo spirito imprenditoriale e l’immagine degli imprenditori, anche attraverso il sistema educativo; – incoraggiando nuovi imprenditori e, in particolare, nuove imprenditrici; · sviluppare un più ampio accesso al credito da parte delle PMI: – aumentando la disponibilità del microcredito e del credito mezzanino per le PMI; – riducendo la frammentazione del mercato dei capitali di rischio a livello dell’UE; · ampliare l’accesso delle PMI ai mercati: – stimolando una cultura più favorevole alle PMI fra le amministrazioni aggiudicatrici; – migliorando l’accesso alle norme, il loro uso e la partecipazione al loro sviluppo da parte delle PMI; · sensibilizzare le PMI alle opportunità rappresentate da prodotti e processi sostenibili, sviluppando in loco consulenze in tema di ambiente e di energia; · migliorare l’accesso delle PMI ai mercati internazionali e in particolare a quelli in rapida crescita della Cina e dell’India. In base agli obiettivi suesposti, sono state elaborate una serie di opzioni politiche. Tuttavia, a causa della particolare natura dello “Small Business Act”, che è un pacchetto di misure di varia natura (giuridica e non), potranno essere valutate solo 2 opzioni: · la prima, consiste nella politica dell’UE a favore delle PMI attualmente in vigore, basata soprattutto sullo scambio delle pratiche migliori e su programmi di supporto mirati. Tale opzione, priva di “azioni aggiuntive”, funge da riferimento per la valutazione dell’altra opzione; · la seconda opzione consiste nell’intensificare l’attuale iniziativa politica UE nei confronti delle PMI con un approccio di cooperazione politica con gli Stati membri, teso a migliorare il contesto in cui si dibattono le PMI e l’attività imprenditoriale e a integrare politiche mirate che affrontino le persistenti lacune nell’ambito del mercato e della regolamentazione. Essa intende stabilire un’autentica dinamica politica tra il livello UE e quello degli Stati membri che, in una visione a lungo termine, ponga le PMI al primo posto nelle politiche economiche. Essenzialmente, ciò richiede in primo luogo un approccio politico più fattivo verso le PMI a livello sia comunitario che nazionale, in modo che la legislazione e i programmi siano concepiti fin dall’inizio, e poi attuati, nel rispetto delle esigenze e delle caratteristiche specifiche delle PMI (principio “Pensare anzitutto in piccolo”). In secondo luogo, andrà sviluppata in un quadro coerente una serie di nuove azioni in settori in cui sia stata accertata la necessità di intervenire. Una terza opzione, avanzata da vari interessati, avrebbe potuto consistere nell’elaborare e nell’attuare un vero e proprio approccio comunitario alla politica a favore delle PMI con obiettivi e principi giuridicamente vincolanti da attuare a livello UE e di ogni Stato membro, dotato di programmi comunitari a largo raggio che colmassero le lacune che ancora persistono nel mercato e nella regolamentazione e che ostacolano le PMI. Poiché tuttavia molti dei settori che riguardano il potenziale di espansione delle PMI sono, del tutto o in parte, di competenza degli Stati membri (istruzione, avvii d’imprese, legislazione relativa all’insolvenza), fissare obiettivi giuridicamente vincolanti sarebbe chiaramente in contraddizione con il principio di sussidiarietà, requisito e presupposto inalienabile dell’azione comunitaria. Tale opzione non è stata perciò oggetto di ulteriore considerazione. L’analisi dell’impatto di ciascuna opzione presenta una valutazione qualitativa degli aspetti positivi e negativi. Essa dà un’indicazione della misura in cui ciascuna delle opzioni può risolvere le questioni residue individuate nella definizione dei problemi, e indicare anche possibili svantaggi. Poiché la proposta di uno “Small Business Act” contiene un insieme di misure in una vasta gamma di settori diversi l’uno dall’altro e poiché l’impatto specifico di ciascuna misura, che normalmente richiede una propria valutazione, dovrebbe essere analizzato separatamente, un’analisi quantitativa sarebbe impossibile. Ciò avrebbe comportato una complessa modellazione che, per questa valutazione d’impatto, avrebbe travalicato il campo d’applicazione del principio di proporzionalità e avrebbe avuto un elevato livello d’incertezza. L’impatto delle varie opzioni viene perciò comparato su base qualitativa e, per quanto possibile, sarà data la stima quantitativa degli effetti sulla crescita economica e sugli aspetti sociali e ambientali. La conclusione di questa valutazione d’impatto è che la seconda opzione è quella preferibile. Essa permetterà una crescita effettiva delle PMI, la creazione di posti di lavoro e una maggior tutela dell’ambiente, pur restando economicamente vantaggiosa e integrata nel partenariato di Lisbona per la crescita e l’occupazione. Questo approccio permetterà anche di trovare un equilibrio tra la responsabilità richiesta a tutti i livelli e il grado necessario di pressione reciproca attraverso il regolare controllo di un impegno politico ad alto livello. Di fatto, lo “Small Business Act” per l’Europa verrebbe controllato regolarmente nel quadro del Partenariato per la crescita e l’occupazione al fine di adeguare le iniziative nel corso del tempo e di ottimizzarne l’impatto in modo efficace in termine di costi. NL (...PICT...)|COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN| Brussel, 25.6.2008 SEC(2008) 2102 WERKDOCUMENT VAN DE DIENSTEN VAN DE COMMISSIE bij de MEDEDELING VAN DE COMMISSIE AAN HET EUROPEES PARLEMENT, DE RAAD, HET EUROPEES ECONOMISCH EN SOCIAAL COMITÉ EN HET COMITÉ VAN DE REGIO’S Denk eerst klein een "Small Business Act" voor Europa Samenvatting van de effectbeoordeling {COM(2008) 394 definitief} {SEC(2008) 2101} SAMENVATTING Dit is het verslag van de effectbeoordeling bij het voorstel voor een "Small Business Act" voor Europa. Dit voorstel is het overkoepelend element van een maatregelenpakket om het groei- en werkgelegenheidspotentieel van het mkb in de EU volledig te ontsluiten. Eerst worden kort enkele literatuurgegevens besproken over de essentiële rol van het mkb en ondernemerschap voor de economische groei en de sociale en regionale samenhang. Het mkb vertegenwoordigt bijna 70% van de totale werkgelegenheid in Europa en levert de meeste nieuwe arbeidsplaatsen. Daarnaast worden ondernemerschap en het mkb steeds belangrijker voor de economische groei in een wereldwijde kenniseconomie. Hoewel dankzij het bestaande veelomvattende mkb-beleid van de EU al aanzienlijke vooruitgang is geboekt, blijkt dat het potentieel van het mkb in Europa onderbenut blijft. Met name vertoont het mkb in de EU een lagere productiviteitsstijging, minder innovatie en een tragere groei dan in de Verenigde Staten. Hoewel het bestaande mkb-beleid van de EU goed functioneert en al een groot aantal van die problemen tracht aan te pakken, blijkt uit deze verschillen met de Verenigde Staten dat er nog ruimte voor verbetering is. Daarom zijn in deze effectbeoordeling de al uitgevoerde of geplande maatregelen zorgvuldig geanalyseerd en een aantal resterende knelpunten aangegeven die alleen of in combinatie de prestaties van het mkb in de EU nadelig kunnen beïnvloeden. Deze lijst, die als gevolg van de brede en interdisciplinaire aard van het mkb-beleid nooit volledig kan zijn, omvat twee typen problemen: · problemen met de coördinatie en/of implementatie van bestaande beleidsmaatregelen; · resterende markttekortkomingen en lacunes in de regelgeving waar het bestaande beleid onvoldoende in heeft voorzien. In de onderstaande tabel zijn de resultaten van deze analyse weergegeven: Resterende problemen|Implementatie-/ coördinatieproblemen |Resterende markttekortkomingen en lacunes in de regelgeving| Effecten van nieuwe EU-wetgeving op het mkb||| Uiteenlopende invulling van het principe "denk eerst klein" op nationaal niveau, wat betreft: startershet stigma van faillissement||| Ondernemerschap komt onvoldoende aan bod in onderwijs en opleiding||| Te weinig vrouwelijke ondernemers ||| Markttoegang voor het mkb problematisch||| Mkb-toegang tot overheidsopdrachten en aanbestedingscultuur||| Problemen van het mkb met toegang tot, toepassing van en deelname aan totstandkoming van normen||| Onvoldoende toegang tot financieringbeschikbaarheid van mezzaninefinancieringbeschikbaarheid van microkredietversnippering van risicokapitaal||| Problemen om in te spelen op kansen op milieugebied||| Mkb krijgt moeilijk toegang tot internationale, met name snelgroeiende markten ||| Tegen deze achtergrond zijn een aantal doelstellingen geformuleerd. De algemene doelstelling van de "Small Business Act" is het groei- en werkgelegenheidspotentieel van het Europese mkb tot volledige ontplooiing te brengen en het innovatievermogen van het mkb ten volle te benutten als bijdrage tot de doelstellingen van het hernieuwde Lissabonpartnerschap voor groei en werkgelegenheid waartoe in 2005 is besloten. Ter verwezenlijking van deze algemene doelstellingen zijn op basis van een analyse van de probleemstelling twee specifieke doelstellingen geformuleerd: (1) Verbeteren van de toepassing van het principe "denk eerst klein" en coördinatie van het bestaande beleid, door : · een sterker partnerschap met de lidstaten om het bestaande beleid beter te implementeren en te coördineren; · het principe "denk eerst klein" in de beleidsvorming op communautair en nationaal niveau verankeren; (2) De resterende lacunes in de regelgeving en markttekortkomingen voor het Europese mkb verhelpen : · ondernemerschap bevorderen, door: – ondernemerschap en het imago van ondernemers te promoten, onder meer in het onderwijs; – nieuwe ondernemers en met name vrouwelijke ondernemers aan te moedigen; · de toegang tot financiering voor het mkb verbeteren, door: – meer microkrediet en mezzaninefinanciering voor het mkb beschikbaar te maken; – de versnippering van de risicokapitaalmarkt op EU-niveau verkleinen; · de markttoegang voor het mkb verbeteren, door: – bij aanbestedende diensten een mkb-vriendelijkere cultuur tot stand brengen; – de toegang tot, toepassing van en deelname aan de ontwikkeling van normen voor het mkb vergemakkelijken; · het mkb beter bewust maken van de kansen van duurzame producten en procedés door gerichte adviezen op milieu- en energiegebied; · verbeteren van de toegang van het mkb tot internationale markten, met name de snelgroeiende markten van China en India. Aan de hand van deze doelstellingen zijn beleidsopties uitgewerkt. Vanwege de speciale aard van de "Small Business Act", een pakket maatregelen van uiteenlopende (wetgevende en niet-wetgevende) aard, konden echter slechts twee opties worden beoordeeld: · de eerste optie is het bestaande communautaire mkb-beleid, dat in hoofdzaak berust op uitwisseling van goede praktijken en gerichte EU-steunprogramma's. Deze optie "geen aanvullende maatregelen" wordt als nullijn genomen ten opzichte waarvan de andere optie wordt beoordeeld; · de tweede optie is het intensiveren van het huidige communautaire mkb-beleid door middel van een politiek partnerschap met de lidstaten, gericht op het verbeteren van de raamvoorwaarden voor het mkb en het ondernemerschap, met specifieke maatregelen om de resterende markttekortkomingen en lacunes in de regelgeving te verhelpen. Het streven is te komen tot een reële politieke dynamiek tussen de EU en de lidstaten om het mkb in het kader van een langetermijnvisie centraal te stellen in het economisch beleid. In concreto houdt dit in dat eerst de beleidsaanpak voor het mkb op zowel communautair als nationaal niveau verbeterd moet worden door ervoor te zorgen dat vanaf de opstelling tot en met de uitvoering van wetgeving en programma's de behoeften en specifieke kenmerken van het mkb in aanmerking genomen worden (het principe "denk eerst klein"). Ten tweede kan een samenhangend geheel van nieuwe acties worden ontwikkeld op beleidsgebieden waar duidelijke behoeften zijn vastgesteld. Een derde, door een groot aantal belanghebbenden voorgestelde optie is het formuleren en uitvoeren van een integrale EU-aanpak van het mkb-beleid, met wettelijk bindende doelstellingen en beginselen die op communautair en nationaal niveau moeten worden uitgevoerd en verreikende communautaire programma's om de resterende lacunes in de regelgeving en marktekortkomingen waar het Europese mkb onder lijdt te verhelpen. Maar aangezien veel van de terreinen die voor het groeipotentieel van het mkb relevant zijn hoofdzakelijk of gedeeltelijk tot de bevoegdheid van de lidstaten behoren (bv. onderwijs, startende bedrijven, faillissementswetgeving), zou het vastleggen van bindende doelstellingen haaks staan op het subsidiariteitsbeginsel, dat voor elk optreden van de Gemeenschap een conditio sine qua non is. Daarom is deze optie niet verder onderzocht. De analyse van de effecten van elke optie geeft een kwalitatieve beoordeling van de positieve en de negatieve effecten. Zij verschaft een indicatie omtrent de mate waarin elk van de opties de in de probleemstelling gedefinieerde resterende knelpunten kan oplossen, alsmede indicaties omtrent mogelijke nadelen. Aangezien het voorstel voor een "Small Business Act" een pakket maatregelen op tal van uiteenlopende gebieden is en de effecten van maatregelen waarvoor gewoonlijk een effectbeoordeling moet worden gemaakt afzonderlijk in detail zullen worden geanalyseerd, was een kwantitatieve analyse in dit stadium niet mogelijk. Hiervoor zouden namelijk complexe modellen moeten worden uitgewerkt die het bestek van deze effectbeoordeling te buiten zouden gaan en bovendien zeer onzekere resultaten zouden geven. Daarom worden de effecten van de opties op kwalitatieve wijze vergeleken en wordt waar mogelijk een kwantitatieve raming gemaakt van de effecten op de economische groei en de sociale en milieudimensie. Deze effectbeoordeling leidt tot de conclusie dat de tweede optie de voorkeur verdient. Deze optie biedt mogelijkheden voor een forse groei van het mkb, schepping van werkgelegenheid en een betere milieubescherming, is tegelijkertijd kosteneffectief en maakt deel uit van het Lissabonpartnerschap voor groei en werkgelegenheid. Aldus wordt een juist evenwicht bereikt tussen het vereiste ownership op alle niveaus en een zekere mate van collegiale pressie doordat op gezette tijden wordt nagegaan of er voldoende politiek engagement op hoog niveau is. In het kader van het partnerschap voor groei en werkgelegenheid zal namelijk regelmatig worden toegezien op de implementatie van de "Small Business Act" voor Europa, zodat de acties kunnen worden bijgesteld en de effecten ervan op kosteneffectieve wijze kunnen worden geoptimaliseerd. DA (...PICT...)|KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER| Bruxelles, den 25.6.2008 SEK(2008) 2102 ARBEJDSDOKUMENT FRA KOMMISSIONENS TJENESTEGRENE Ledsagedokument til KOMMISSIONENS MEDDELELSE TIL EUROPA-PARLAMENTET, RÅDET, DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OG REGIONSUDVALGET Tænk småt først En "Small Business Act" for Europa Resumé af konsekvensanalysen {KOM(2008) 394 endelig} {SEK(2008) 2101} RESUMÉ Denne konsekvensanalyse ledsager forslaget til en "Small Business Act" for Europa. Dette forslag er det centrale element i en pakke af foranstaltninger, der skal frigøre det potentiale for vækst og beskæftigelse, der findes i SMV'erne i EU. Konsekvensanalysen sammenfatter først kort de vigtigste teoretiske konstateringer vedrørende den afgørende rolle, som SMV'ere og iværksættervirksomhed spiller for økonomisk vækst og social og regional samhørighed. SMV'erne tegner sig for næsten 70 % af den samlede beskæftigelse i Europa og er ansvarlige for det meste af nettotilvæksten i beskæftigelsen. Desuden har SMV'er og iværksættere en stadigt stigende betydning for økonomisk vækst inden for rammerne af en videnbaseret og global økonomi. Til trods for de betydelige fremskridt, der er opnået takket være den nuværende vidtrækkende SMV-politik i EU, viser konsekvensanalysen, at SMV'erne i Europa ikke udnytter deres potentiale fuldt ud. Navnlig er der en tendens til, at SMV'erne i EU har en laverede produktivitetsvækst, er mindre innoverende og vokser langsommere efter etableringen end de små og mellemstore virksomheder i USA. Selv om den nuværende SMV-politik i EU fungerer godt og allerede retter sig mod mange af disse problemer, viser de dårligere resultater i forhold til USA, at der stadig er plads til forbedringer. Denne analyse har derfor screenet de allerede gennemførte eller planlagte foranstaltninger og har identificeret en række udestående problemer, der som enkeltstående problemer eller som helhed hæmmer SMV'erne i EU. Denne liste, der som følge af SMV-politikkens store bredde og tværgående natur, ikke gør krav på at være udtømmende, omfatter to kategorier af problemer: · problemer i forbindelse med koordinering og/eller gennemførelse af nuværende politikker · huller med hensyn til markeder og bestemmelser, der ikke i tilstrækkelig grad dækkes af de eksisterende politikker. Nedenstående tabel er en sammenfatning af screeningen: Udestående problemer|Problemer med gennemførelse/ koordinering|Huller med hensyn til markeder og bestem melser| Fremtidig EU-lovgivnings betydning for SMV'erne||| Forskellig gennemførelse af princippet "tænk småt først" på nationalt niveau: VirksomhedsstarterStempling som fiasko + konkursprocedurer||| Iværksætterånd kommer stadig ikke nok til udtryk i udannelsespolitikkerne||| For få kvindelige iværksættere ||| SMV'ernes vanskelige adgang til markeder||| SMV'ernes adgang til offentlige indkøbskontrakter og de udbydende myndigheders kultur||| SMV'ers vanskeligheder med adgang til, anvendelse af og deltagelse i udviklingen af standarder||| Utilstrækkelig adgang til finansieringMuligheder for mezzalninlånMuligheder for mikrokreditFragmentering af venturekapital||| Vanskeligheder med at udnytte mulighederne i forbindelse med miljø||| SMV'ernes vanskeligheder med at få adgang til internationale markeder og især markeder i hurtig vækst ||| På denne baggrund er der blevet fastsat en række mål. Det generelle mål med "Small Business Act" er fuldt ud at frigøre de europæiske SMV'ers potentiale med hensyn til vækst og beskæftigelse og fuldt ud udnytte deres innovative kapacitet for at bidrage til opfyldelse af målene i det fornyede Lissabon-partnerskab for vækst og beskæftigelse, der blev vedtaget i 2005. For at opfylde dette generelle mål er der på grundlag af analysen i problembeskrivelsen blevet fastlagt to typer specifikke mål, der kan sammenfattes som følger: (1) Forbedre gennemførelsen af princippet "tænk småt først" og koordineringen af de nuværende politikker ved: · at øge partnerskabet med medlemsstaterne for bedre at gennemføre og koordinere eksisterende politikker · at forankre princippet "tænk småt først" i udformningen af politikker i EU og på nationalt plan. (2) Tage fat på de huller, som SMV'erne stadig står over for med hensyn til markeder og bestemmelser: · fremhjælpe iværksættervirksomhed ved: – at fremme iværksættervirksomhed og iværksætternes image, også i uddannelsessystemet – anspore nye iværksættere, især kvindelige iværksættere · yderligere udvikle SMV'ernes adgang til finansiering ved: – at øge omfanget af de mikrokreditter og den mezzanin-finansiering, der er til rådighed for SMV'erne – at reducere fragmenteringen af venturekapitalmarkedet på EU-plan · forbedre SMV'ers adgang til markederne ved: – at fremme en mere SMV-venlig kultur hos de udbydende myndigheder – at forbedre SMV'erne adgang til og brug af standarder samt deres deltagelse i udviklingen af disse standarder · øge SMV'ernes kendskab til de muligheder, der findes for bæredygtige produkter og processer ved at udvikle miljø- og energirådgivning i marken · forbedre SMV'ernes adgang til internationale markeder, især markederne i hurtig vækst i Kina og Indien. Politikmulighederne er blevet udarbejdet ud fra disse mål. Da "Small Business Act" imidlertid er noget særligt, fordi det er en pakke af foranstaltninger af forskellig art (lovgivningsmæssig og ikke-lovgivningsmæssig), var der kun to politikmuligheder, der skulle tages stilling til: · den første valgmulighed er den allerede eksisterende EU-politik for SMV'er, som først og fremmest er baseret på udveksling af bedste praksis og målrettede EU-støtteprogrammer. Denne valgmulighed "uden yderligere aktioner" anvendes som en grundlinje, som den anden valgmulighed vurderes i forhold til. · den anden valgmulighed er en optrapning af EU's nuværende SMV-politik gennem et politikpartnerskab med medlemsstaterne, der skal forbedre rammebetingelserne for SMV'erne og iværksætterne, herunder målrettede politikker, der skal tage fat på de huller, der stadig findes med hensyn til markeder og bestemmelser. Målet er at etablere en ægte politikdynamik mellem EU-niveau og medlemsstatsniveau for at bringe SMV'erne frem i forreste linje i de økonomiske politikker som led i en langsigtet vision. I al væsentlighed kræver dette først en forbedring af politiktilgangen over for SMV'er, både på EU-niveau og nationalt niveau, ved at sikre, at lovgivning og programmer fra starten er udformet og gennemføres på en måde, der tager hensyn til SMV'ernes behov og særegenheder (princippet "tænk småt først"). For det andet kunne en række ny aktioner udvikles til at udgøre en sammenhængende ramme inden for de politikområder, hvor det er blevet konstateret, at der er behov for en indsats. En tredje valgmulighed, som er foreslået af mange interessenter, kunne have bestået i at udvikle og gennemføre en ren fællesskabstilgang til SMV-politikken med retligt bindende mål og principper, der skulle gennemføres på EU- og medlemsstatsniveau, og langtrækkende fællesskabsprogrammer til afhjælpning af de huller med hensyn til bestemmelser og markeder, som SMV'erne i EU stadig står over for. Da mange af de områder, der er af betydning for SMV'ernes vækstpotentiale helt eller delvist falder ind under medlemsstaternes kompetenceområder (f.eks. uddannelse, virksomhedsetablering, konkursret), ville det være klart i strid med subsidiaritetsprincippet at fastsætte juridisk bindende mål, som det ville være påkrævet i forbindelse med en fællesskabsaktion. Denne valgmulighed blev derfor ikke yderligere analyseret. Analysen af virkningerne ved hver enkelt valgmulighed giver en kvalitativ vurdering af de positive og negative virkninger. Den giver et indtryk af det omfang, hvori hver enkelt valgmulighed kan bidrage til at løse de problemer, der er blevet identificeret i problemformuleringen, og af de potentielle ulemper. Da forslaget til en "Small Business Act" repræsenterer en pakke af foranstaltninger inden for en lang række områder af forskellig art, og da de detaljerede virkninger af de enkelte foranstaltninger, der normalt ville kræve en konsekvensanalyse, vil blive analyseret separat, har det ikke været muligt at foretage en kvantitativ analyse. Dette ville have krævet en kompleks modelanvendelse, der ville have været ude af proportion i forbindelse med denne konsekvensanalyse, og som ville have haft en meget høj grad af usikkerhed. Valgmulighedernes virkninger sammenlignes derfor på et kvalitativt grundlag, og, hvor det har været muligt, gives der et kvantitativt skøn over virkningerne for økonomisk vækst og de sociale og miljømæssige dimensioner. Konklusionen i denne konsekvensanalyse er, at den anden løsning er den bedste. Denne valgmulighed giver mulighed for en betydelig SMV-vækst, jobskabelse og øget miljøbeskyttelse, samtidig med at den er omkostningseffektiv og indgår i Lissabon-partnerskabet for vækst og beskæftigelse. Denne tilgang muliggør en afbalanceret indfaldsvinkel mellem det "ejerskab", der er nødvendigt på alle niveauer, og en nødvendig grad af "peer pressure" som følge af en regelmæssig overvågning af en politisk forpligtelse på højt niveau. "Small Business Act" for Europa vil blive overvåget regelmæssigt inden for rammerne af partnerskabet for vækst og beskæftigelse, således at aktionerne kan tilpasses med tiden og virkningerne optimeres på en omkostningseffektiv måde. BG (...PICT...)|КОМИСИЯ НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ| Брюксел, 25.6.2008 SEC(2008) 2102 РАБОТЕН ДОКУМЕНТ НА СЛУЖБИТЕ НА КОМИСИЯТА придружаващ СЪОБЩЕНИЕ НА КОМИСИЯТА ДО ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ, СЪВЕТА, ЕВРОПЕЙСКИЯ ИКОНОМИЧЕСКИ И СОЦИАЛЕН КОМИТЕТ И КОМИТЕТА НА РЕГИОНИТЕ Мисли първо за малките „A Small Business Act“ за Европа Обобщение на оценката на въздействието {COM(2008) 394 окончателен } {SEC(2008) 2101} ОБОБЩЕНИЕ Настоящият доклад за оценка на въздействието (ОВ) придружава предложението за „Small Business Act“ за Европа. Предложението се явява обединяващият елемент в пакет от мерки, насочени към пълното разгръщане на потенциала за растеж и заетост на МСП в ЕС. Настоящата ОВ прави първо кратък синтез на някои от основните констатации в литературата относно първостепенната роля на МСП и предприемачеството за икономическия растеж и социалното и регионалното сближаване. МСП представляват почти 70% от общата заетост в Европа и са отговорни за най-голям нетен брой новосъздадени работни места. В допълнение МСП и предприемачеството придобиват все по-голямо значение за икономическия растеж в рамките на основана на знанието глобална икономика. Въпреки значителния напредък, постигнат благодарение на съществуващата всеобхватна политика на ЕС за МСП, настоящата ОВ показва, че МСП в Европа не достигат своя пълен потенциал. По-специално МСП в ЕС показват тенденция към по-нисък растеж на продуктивността, по-ограничена иновативност и по-бавен растеж след навлизане на пазара в сравнение с МСП в Съединените щати. Въпреки че съществуващата политика на ЕС за МСП показва добри резултати и вече е насочена към разрешаването на много от посочените проблеми, по-слабите резултати в сравнение със Съединените щати показват, че все още е налице възможност за подобрение. Поради това в настоящия анализ бяха обстойно разгледани съществуващи мерки, които вече се прилагат или които се предвижда да се прилагат, и бяха установени редица все още налични проблеми, които заедно или поотделно биха могли да препятстват дейността на МСП в ЕС. Настоящият списък, който поради широкия обхват и присъщия на политиката за МСП интердисциплинарен характер не претендира за изчерпателност, включва две категории проблеми: · проблеми във връзка с координирането и/или прилагането на съществуващи политики, · все още налични пазарни и нормативни пропуски, които не са взети под внимание в достатъчна степен от съществуващите политики. В таблицата по-долу са обобщени резултатите от обстойния преглед: Все още налични проблеми|Проблеми във връзка с координирането/прилагането |Все още налични пазарни и нормативни пропуски| Въздействие върху бъдещото законодателство на ЕС за МСП||| Нeеднакво прилагане на национално равнище на принципа „Мисли първо за малките“, включващо: Нови предприятияСтигматизиране на фалита + производства по несъстоятелност||| Предприемачеството все още не е отразено в достатъчна степен в образователната и учебната политика||| Недостатъчно равнище на предприемачеството сред жените ||| Труден достъп на МСП до пазарите ||| Достъп на МСП до процедури по възлагане на обществени поръчки и култура на възлагащите органи||| Трудност при достъпа, използването и участието в разработването на стандарти от страна на МСП ||| Недостатъчен достъп до финансиранеДостъпност на финансиране тип „мецанин“Достъпност на микрокредитиФрагментация на рисковия капитал||| Трудности при възползването от възможностите, свързани с околната среда||| Трудности за МСП при достъпа до международни пазари и особено до бързо разрастващи се пазари ||| Предвид това положение бяха поставени множество цели. Общата цел на „Small Business Act“ е да се разгърне напълно потенциалът за растеж и заетост на МСП в ЕС и да се използва напълно техният иновационен капацитет, за да се допринесе към приетите през 2005 г. цели на обновеното Лисабонското партньорство за растеж и заетост. За постигането на тази обща цел и след анализ при определянето на проблемите бяха определени два различни вида специфични цели, които могат да бъдат обобщени както следва: (1) Подобряване на прилагането на принципа „Мисли първо за малките“ и координирането на съществуващите политики посредством: · засилване на сътрудничеството с държавите-членки с оглед на по-доброто прилагане и координиране на съществуващите политики, · залагане на принципа „Мисли първо за малките“ в разработването на политики на равнището на ЕС и на национално равнище. (2) Дейност, ориентирана към нормативните и пазарните пропуски, които продължават да са налице и пред които са изправени МСП в ЕС · поощряване на предприемачеството посредством: – популяризиране на предприемачеството и имиджа на предприемачите, включително в образователната система, – насърчаване на нови предприемачи, по-специално предприемачи от женски пол, · по-нататъшно усъвършенстване на достъпа на МСП до финансиране посредством: – повишаване на достъпността на микрокредити и финансиране тип „мецанин“ за МСП, – намаляване на фрагментацията на пазарите на рисков капитал на равнището на ЕС, · повишаване на достъпа на МСП до пазарите посредством: – поощряване на култура на възлагащите органи, която е по-ориентирана към нуждите на МСП, – подобряване на достъпа, използването и участието в разработването на стандарти от страна на МСП, · повишаване на осведомеността на МСП по отношение на възможностите, свързани с устойчивите продукти и процеси, посредством разработването на място на консултантски услуги в областта на околната среда и енергията, · подобряване на достъпа на МСП до международните пазари и по-специално до бързо разрастващите се пазари на Китай и Индия. В съответствие с посочените цели бяха разработени политически варианти. Поради особеното естество на „Small Business Act“ обаче, който представлява пакет от мерки от различен характер (правен и неправен), могат да бъдат оценени само два варианта: · първият вариант се състои от съществуващата политика на ЕС за МСП, която се основава главно на обмена на най-добри практики и целеви програми на ЕС за подпомагане. Този вариант за „липса на допълнителни действия“ служи за изходна позиция, спрямо която се оценява другата възможност, · вторият вариант се състои в засилване на съществуващата политика на ЕС относно МСП посредством подход на политическо сътрудничество с държавите-членки, насочено към подобряване на рамковите условия за МСП и предприемачеството и обхващащо целеви политики, ориентирани към все още наличните пазарни и нормативни пропуски. Този вариант има за цел да се установи реална политическа динамика между ЕС и държавите-членки, за да бъдат поставени МСП на челно място в икономическите политики в дългосрочен план. По същество това изисква усъвършенстване на политическия подход по отношение на МСП на равнище на Общността и на национално равнище, като се гарантира, че законодателството и програмите от самото начало са замислени и в последствие са прилагани съобразно нуждите и специфичните характеристики на МСП (принципът „Мисли първо за малките“). На второ място в политическите области, в които е установено, че е обосновано да се предприемат действия, дадена съвкупност от нови действия може да се развие до съгласувана рамка. Трети вариант, предложен от множество заинтересовани страни, би могъл да се състои в разработването и прилагането на напълно развит подход на Общността към политиката за МСП с правнозадължителни цели и принципи, които да бъдат прилагани на равнището на ЕС и на държавите-членки, както и на всеобхватни програми на Общността за дейност, ориентирани към нормативните и пазарните пропуски, които продължават да са налице и пред които са изправени МСП в ЕС. Тъй като обаче много от областите, които са от значение за потенциала за растеж на МСП са предимно или отчасти от компетентността на държавите-членки (например образование, учредяване на предприятия, правен режим на несъстоятелността), поставянето на правнозадължителни цели би било в явно противоречие с принципа на субсидиарност, който е условие и предпоставка за действие от страна на Общността. Поради това този вариант не беше избран за последващ анализ. Анализът на въздействието от всеки вариант представлява качествена оценка на положителните и отрицателните въздействия. Той дава представа за степента, в която всеки един от вариантите може да разреши въпросите, които продължават да са налице и които бяха посочени при определянето на проблема, както и за евентуални недостатъци. Предвид обстоятелството, че предложението за „Small Business Act“ представлява пакет от мерки в широк кръг области от различно естество и че точните последици от всяка мярка, за които обичайно е необходима оценка на въздействието, ще бъдат анализирани отделно, не би могъл да се извърши количествен анализ. Това би изисквало комплексно моделиране, което би надхвърлило пропорционалния обхват на настоящата оценка на въздействието и би включвало много висока степен на несигурност. Поради това въздействията от вариантите са сравнени на качествена основа и при възможност е направена количествена оценка на последиците върху икономическия растеж, социалните и екологичните измерения. Заключението от настоящата оценка на въздействието е, че вторият вариант е за предпочитане. Този вариант би направил възможни значителния растеж на МСП, създаването на работни места и засиленото опазване на околната среда, като същевременно е икономически ефективен и е част от Лисабонското партньорство за растеж и заетост. Този подход ще позволи балансиран подход между необходимото на всички равнища поемане на самостоятелна отговорност и необходимата степен на партньорски натиск посредством редовното наблюдаване на политическия ангажимент, поет на високо равнище. Действително, „Small Business Act“ за Европа би бил редовно наблюдаван в рамките на партньорството за растеж и заетост, за да се съобразяват действията с течение на времето и за да се оптимизират въздействията по икономически ефективен начин. PL (...PICT...)|KOMISJA WSPÓLNOT EUROPEJSKICH| Bruksela, dnia 25.6.2008 SEK(2008) 2102 DOKUMENT ROBOCZY SŁUŻB KOMISJI uzupełniający KOMUNIKAT KOMISJI EUROPEJSKIEJ DO PARLAMENTU EUROPEJSKIEGO, RADY, EUROPEJSKIEGO KOMITETU EKONOMICZNO-SPOŁECZNEGO ORAZ KOMITETU REGIONÓW Najpierw myśl na małą skalę Program „Small Business Act” dla Europy Streszczenie oceny skutków {KOM(2008) 394 wersja ostateczna} {SEK(2008) 2101} STRESZCZENIE Niniejsza ocena skutków jest dokumentem uzupełniającym komunikat o programie „Small Business Act” dla Europy. Jest to propozycja będąca nadrzędnym elementem składowym pakietu środków, które mają w pełni wykorzystać potencjał budowania wzrostu gospodarczego i tworzenia miejsc pracy przez europejskie małe i średnie przedsiębiorstwa (MŚP). W ocenie skutków najpierw przedstawiono w skrócie najważniejsze ustalenia, na podstawie literatury naukowej, na temat ważnej roli MŚP i przedsiębiorczości we wzroście gospodarczym oraz w budowaniu spójności społecznej i regionalnej. MŚP zatrudniają niemal 70 % wszystkich pracowników w Europie i przede wszystkim dzięki nim przybywa nowych miejsc pracy. Ponadto MŚP i przedsiębiorczość to czynniki coraz ważniejsze dla wzrostu w gospodarce opartej na wiedzy w kontekście międzynarodowym. Pomimo znacznych postępów osiągniętych dzięki istniejącej kompleksowej unijnej polityce na rzecz MŚP, w ocenie skutków wykazano, że MŚP w Europie nadal nie rozwijają całego swojego potencjału. MŚP w UE przede wszystkim charakteryzują się niższym wzrostem produktywności, niższym poziomem innowacji i wolniejszym tempem rozwoju po wejściu na rynek niż ich odpowiedniki w Stanach Zjednoczonych. Pomimo że istniejąca unijna polityka na rzecz MŚP odnosi sukcesy i rozwiązuje wiele z powyższych problemów, gorsze wyniki w porównaniu z amerykańskimi przedsiębiorstwami świadczą o dalszych możliwościach udoskonaleń. W tej analizie zajęto się więc przeglądem istniejących środków, już wdrożonych oraz planowanych, oraz określono szereg kwestii pozostających do rozwiązania, które oddzielnie i razem mają negatywny wpływ na wyniki MŚP w UE. Poniższa lista, która bynajmniej nie jest wyczerpująca w związku z szerokim zakresem i interdyscyplinarnym charakterem polityki na rzecz MŚP, zawiera dwie kategorie problemów: · kwestie koordynacji i realizacji istniejących strategii; · pozostałe luki rynkowe i regulacyjne, które nie zostały ujęte w istniejących strategiach. Poniższa tabela podsumowuje wyniki przeglądu: Pozostałe problemy|Problemy związane z realizacją/koordynacją |Pozostałe luki rynkowe i regulacyjne| Wpływ przyszłych przepisów UE na MŚP||| Jednorodność realizacji zasady „Najpierw myśl na małą skalę” na poziomie krajowym, w tym: Tworzenie nowych przedsiębiorstwPiętno niepowodzenia + procedury związane z niewypłacalnością.||| Przedsiębiorczość nadal nie ma odpowiedniego miejsca w polityce kształcenia i szkolenia||| Niewystarczający rozwój przedsiębiorczości wśród kobiet ||| Trudny dostęp do rynku dla MŚP||| Dostęp MŚP do zamówień publicznych oraz kultura organizacyjna w organach zamawiających||| Trudności MŚP w dostępie do norm, stosowaniu ich oraz uczestnictwie w ich opracowaniu||| Nieodpowiedni dostęp do finansowaniaDostępność finansowania typu mezzanineDostępność mikrokredytuPodział na rynku kapitału venture||| Trudności w korzystaniu z możliwości związanych z ochroną środowiska naturalnego||| Problemy MŚP w dostępie do rynków międzynarodowych, zwłaszcza rynków szybko rozwijających się ||| W tym kontekście określono szereg celów. Ogólnym celem programu „Small Business Act” jest pełne wykorzystanie potencjału europejskich MŚP w budowaniu wzrostu gospodarczego i tworzeniu miejsc pracy oraz ich potencjału innowacji, aby przyczyniać się do osiągnięcia uzgodnionych w 2005 r. celów odnowionego partnerstwa lizbońskiego na rzecz wzrostu gospodarczego i zatrudnienia. Aby osiągnąć ten cel ogólny, po przeprowadzeniu analizy definicji problemu opracowano dwa rodzaje celów szczegółowych, które można podsumować następująco: (1) Lepsze wdrażanie w życie zasady „Najpierw myśl na małą skalę” oraz koordynacja prowadzonej polityki poprzez: · zacieśnienie partnerstwa z państwami członkowskimi we wdrażaniu i koordynacji prowadzonej polityki; · uwzględnianie zasady „najpierw myśl na małą skalę” w kształtowaniu polityki na szczeblu UE i krajowym. (2) Rozwiązanie problemu istniejących nadal luk regulacyjnych i rynkowych, które dotyczą MŚP w UE: · promowanie przedsiębiorczości przez: – promowanie przedsiębiorczości i wizerunku przedsiębiorcy, również w systemie kształcenia; – zachęcanie (zwłaszcza kobiet) do zakładania przedsiębiorstw; · poprawa dostępu MŚP do finansowania przez: – poprawę dostępności mikrokredytu i finansowania typu mezzanine dla MŚP; – ograniczenie podziału na rynku kapitału venture na szczeblu UE: · zwiększenie dostępu MŚP do rynków przez: – promowanie sprzyjającej MŚP kultury organizacyjnej w organach zamawiających; – lepszy dostęp MŚP do norm, poprawę ich stosowania oraz udziału w ich opracowaniu; · zwiększenie świadomości MŚP na temat możliwości stwarzanych przez produkty i procesy tworzone z poszanowaniem zasady zrównoważonego rozwoju poprzez udzielanie bezpośredniego doradztwa w zakresie ochrony środowiska i wykorzystania energii; · poprawa dostępu MŚP do rynków międzynarodowych, zwłaszcza do szybko rozwijających się rynków Chin i Indii. Zgodnie z tymi celami opracowano różne możliwości polityczne. Jednakże w związku ze szczególnym charakterem programu „Small Business Act”, który jest pakietem środków różnego rodzaju (prawnych i pozaprawnych), możliwa była ocena tylko dwóch możliwości: · pierwsza możliwość polega na utrzymaniu w UE obecnej polityki na rzecz MŚP, która opiera się przede wszystkim na wymianie dobrych praktyk i programach wsparcia UE. Ta opcja, polegająca na niepodejmowaniu dodatkowych działań, służy jako punkt odniesienia w ocenie opcji alternatywnej; · druga możliwość polega na aktywizacji prowadzonej obecnie przez UE polityki na rzecz MŚP przez partnerstwo polityczne z państwami członkowskimi, które ma prowadzić do poprawy warunków ramowych dla MŚP i przedsiębiorczości oraz wprowadzić ukierunkowaną politykę wypełniania istniejących nadal luk rynkowych i regulacyjnych. Jej celem jest stworzenie prawdziwej dynamiki politycznej między UE i państwami członkowskimi, tak aby MŚP były głównym podmiotem prowadzonej polityki gospodarczej w długoterminowej perspektywie. Wymaga to przede wszystkim lepszego podejścia politycznego do MŚP, zarówno na poziomie Wspólnoty, jak i krajowym, przez tworzenie przepisów prawnych i programów oraz ich późniejszą realizację z poszanowaniem potrzeb i specyfiki MŚP (zasada „Najpierw myśl na małą skalę”). Ponadto potrzebne jest opracowanie nowych działań, tworzących spójne ramy, w obszarach polityki, w których stwierdzono konieczność podjęcia takich działań. Trzecia możliwość, proponowana przez wielu zainteresowanych, miałaby polegać na opracowaniu i wdrożeniu pełnego podejścia wspólnotowego do polityki na rzecz MŚP, z prawnie wiążącymi celami oraz zasadami wdrażanymi na szczeblu UE i państw członkowskich oraz z rozbudowanymi programami wspólnotowymi, mającymi rozwiązać istniejące nadal problemy luk regulacyjnych i rynkowych w UE, na które natrafiają MŚP. Jednakże ponieważ wiele dziedzin, których dotyczy rozwój potencjału MŚP, w całości lub części należy do kompetencji państw członkowskich (np. edukacja, rozpoczynanie działalności gospodarczej, prawo upadłościowe), określanie prawnie wiążących celów zaprzeczałoby zasadzie pomocniczości, która jest wymogiem i założeniem wszelkich działań wspólnotowych. Możliwość ta nie została zatem poddana dalszej analizie. Analiza skutków obu tych opcji polega na ocenie jakościowej skutków pozytywnych i negatywnych. Oszacowano w niej, w jakim stopniu każda z powyższych opcji może rozwiązać pozostałe kwestie opisane w części definiującej problematykę, oraz podano ewentualne wady proponowanych rozwiązań. Nie było możliwe przeprowadzenie analizy ilościowej, ponieważ propozycja programu „Small Business Act” stanowi pakiet środków dotyczących szeregu różnych obszarów i szczegółowa ocena skutków poszczególnych środków wymagałaby przeprowadzenia oddzielnej oceny dla każdego z nich. Wiązałoby się to ze złożonym modelowaniem, które wychodzi poza zakres proporcjonalności oceny skutków, oraz z dużym stopniem niepewności. Skutki różnych możliwości porównuje się zatem jakościowo oraz w miarę możliwości przedstawia się ilościowe szacunki skutków dla wzrostu gospodarczego oraz w wymiarze społecznym i środowiskowym. Z oceny skutków wynika, że preferowana jest druga możliwość. Umożliwi ona znaczny rozwój MŚP, tworzenie miejsc pracy, wyższy poziom ochrony środowiska, a równocześnie jest efektywna kosztowo. Wpisuje się ona w lizbońskie partnerstwo na rzecz wzrostu gospodarczego i zatrudnienia. Takie podejście umożliwiłoby bardziej zrównoważone podejście do odpowiedzialności, potrzebne na wszystkich szczeblach, oraz niezbędny poziom wzajemnego nacisku przez regularne monitorowanie realizacji zobowiązania politycznego podjętego na wysokim szczeblu. Realizacja programu „Small Business Act” dla Europy będzie regularnie monitorowana w ramach partnerstwa na rzecz wzrostu gospodarczego i zatrudnienia, aby można było odpowiednio dostosować działania w czasie i zoptymalizować ich oddziaływanie w efektywny kosztowo sposób. DE (...PICT...)|KOMMISSION DER EUROPÄISCHEN GEMEINSCHAFTEN| Brüssel, den 25.6.2008 SEK(2008) 2102 ARBEITSDOKUMENT DER KOMMISSIONSDIENSTSTELLEN Begleitdokument zur MITTEILUNG DER KOMMISSION AN DAS EUROPÄISCHE PARLAMENT, DEN RAT, DEN EUROPÄISCHEN WIRTSCHAFTS- UND SOZIALAUSSCHUSS UND DEN AUSSCHUSS DER REGIONEN Vorfahrt für KMU Der „Small Business Act“ für Europa Zusammenfassung der Folgenabschätzung {KOM(2008) 394 endgültig} {SEK(2008) 2101} ZUSAMMENFASSUNG Dieser Kurzbericht über die Folgenabschätzung ist dem vorgeschlagenen „Small Business Act“ für Europa als Begleitdokument beigefügt. Dieser Vorschlag bildet den übergeordneten Rahmen eines Maßnahmenpakets, das dazu dient, das Wachstums- und Beschäftigungspotenzial der europäischen KMU zu erschließen. In dieser Folgenabschätzung werden zunächst einige Kernaussagen aus der einschlägigen Literatur zusammengefasst, die Aufschluss darüber geben, welch wichtige Rolle die KMU und die unternehmerische Initiative für das Wirtschaftswachstum und die soziale und regionale Kohäsion spielen. Die KMU stellen beinahe 70 % aller Arbeitsplätze in Europa und sind für einen Großteil des Nettobeschäftigungszuwachses verantwortlich. Darüber hinaus werden KMU und unternehmerische Initiative als Motor für das Wirtschaftswachstum in einer wissensbasierten und globalisierten Wirtschaft immer wichtiger. Trotz erheblicher Fortschritte aufgrund der bestehenden breit angelegten KMU-Politik in der EU zeigt diese Folgenabschätzung, dass in Europa immer noch KMU-Potenzial brachliegt. Insbesondere weisen die KMU in der EU tendenziell niedrigere Produktivitätszuwächse, geringere Innovationskraft und schwächeres Wachstum nach Markteintritt auf, als dies in den USA der Fall ist. Obwohl sich die bestehende KMU-Politik der EU bereits bewährt hat und Lösungsansätze für viele dieser Probleme enthält, zeigt das Leistungsgefälle gegenüber den Vereinigten Staaten, dass durchaus noch Handlungsbedarf besteht. Im Rahmen dieser Analyse wurden daher bereits durchgeführte oder noch geplante Maßnahmen unter die L