[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel den 16.2.2005

SEK(2005) 230 slutlig

Rekommendation till

RÅDETS YTTRANDE

i enlighet med artikel 9.3 i rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om Förenade kungarikets uppdaterade konvergensprogram för perioden 2003/2004-2009/2010

(framlagt av kommissionen)

MOTIVERING

I rådets förordning (EG) nr 1466/97 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken[1] fastställdes att alla länder som ännu inte infört den gemensamma valutan för första gången skulle lägga fram konvergensprogram till rådet och kommissionen senast den 1 mars 1999. Rådet skulle i enlighet med artikel 9 i förordningen granska dessa program på grundval av bedömningar som gjorts av kommissionen och av den kommitté som inrättats genom artikel 114 i fördraget, Ekonomiska och finansiella kommittén. Kommissionen utfärdade rekommendationer om samtliga program, och rådet granskade sedan programmen och avgav sina yttranden med utgångspunkt från kommissionens rekommendationer och efter samråd med Ekonomiska och finansiella kommittén. Därefter skall dessa medlemsstater enligt förordningen årligen lägga fram uppdaterade konvergensprogram, som även kan granskas av rådet enligt samma förfarande.

Förenade kungarikets första konvergensprogram som omfattade perioden 1997/1998–2003/2004, lades fram den 22 december 1998 och granskades av rådet den 8 februari 1999. Uppdaterade program lades därefter fram varje år. Förenade kungariket överlämnade den senaste uppdateringen av sitt konvergensprogram den 17 december 2004. Kommissionens avdelningar har gjort en teknisk utvärdering av detta uppdaterade program med beaktande av uppgifter med hänsyn till resultaten av 2004 års höstprognoser från kommissionens avdelningar och med beaktande av uppförandekoden[2], den allmänt vedertagna metoden för att uppskatta potentiell total produktion och konjunkturrensade saldon, rekommendationerna i de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken avseende perioden 2003-2005 samt de principer som fastställts i kommissionens meddelande till rådet av den 27 november 2002 om bättre samordning av finanspolitiken[3]. Denna utvärdering ger anledning till följande bedömning:

- Förenade kungarikets myndigheter lade fram den sjätte och senaste uppdateringen av sitt konvergensprogram (hädanefter kallat uppdateringen) den 17 december 2004 och det omfattar perioden budgetåret 2003/04 till och med budgetåret 2009/10. I uppdateringen ingår myndigheternas senaste beräkningar över de offentliga finanserna såsom de presenterats i den preliminära budgetrapporten (PBR) av den 2 december 2004. Programmet uppfyller delvis uppgiftskraven i den reviderade “uppförandekoden om stabilitets- och konvergensprogrammens innehåll och utformning”. Sifferuppgifter avseende totala utgifter och inkomster följer emellertid inte det harmoniserade systemet i ENS 95, samtidigt som information inte lämnas med användning av de standardiserade tabeller som man enats om i uppförandekoden. I uppdateringen fortsätter intäkter från försäljning av UMTS att behandlas som en årlig inkomstström snarare än försäljning av en tillgång och ingen information lämnas om hur tungt de väger i beräkningarna över de offentliga finanserna.

- Den centrala makroekonomiska prognosen visar på en stark ekonomisk tillväxt som från och med år 2006 avtar för att närma sig den trendmässiga tillväxten. En viss omfördelning av tillväxten förväntas, där den inhemska efterfrågan beräknas avta samtidigt som den negativa bromseffekten på tillväxten från nettoexporten förväntas upphöra. På grundval av den information som nu finns till hands förefaller de makroekonomiska prognoserna i programmet generellt sett rimliga, trots risker för att tillväxten på kort sikt blir lägre än väntat. Prognosen verkar optimistisk för 2005, men ligger i linje med prognosen från kommissionens avdelningar för 2006. Därefter är myndigheternas beräkningar av den trendmässiga tillväxten från år 2007 och framåt något lägre än kommissionens avdelningars senaste uppskattningar av den potentiella tillväxten.

- Det är inte desto mindre viktigt att notera att Förenade kungarikets myndigheter grundar sina beräkningar för de offentliga finanserna på ett scenario i vilket den trendmässiga produktionstillväxten är en kvarts procentenhet lägre än det tillväxtantagande som används i den centrala makroekonomiska prognosen. Även i detta lägre tillväxtscenario finns det en risk för att BNP-tillväxten år 2005 blir lägre än väntat. Antagandena på medellång sikt om den trendmässiga produktionstillväxten kommer emellertid troligtvis att visa sig vara en försiktig uppskattning.

- Trots en stark arbetsmarknad och en uppgång i genomsnittliga inkomster, förblev inflationen, mätt som förändringen i konsumentprisindex, dämpad under hela 2004 och låg i allmänhet under det officiella inflationsmålet på 2 %. För att förekomma ett framväxande tryck uppåt på priserna höjde Bank of England sin styrränta fyra gånger under året, vilket resulterade i en sammanlagd höjning av reporäntan på 125 räntepunkter sedan november 2003, till 4,75 %. Det brittiska pundets effektiva växelkurs steg måttligt i nominella termer under årets första sex månader men föll därefter tillbaka och mot slutet av 2004 stod kursindexet på nästan samma nivå som i början av året. Som en avspegling av denna utveckling apprecierades den bilaterala växelkursen gentemot euron under det första halvåret 2004 för att därefter vid slutet av året ligga mycket nära växelkursen tolv månader tidigare. Utvecklingen av avkastningen på obligationer i Storbritannien följde i stort sett utvecklingen på de internationella obligationsmarknaderna, medan räntedifferensen på tioåriga statsobligationer i förhållande till Tyskland ökade från 50 räntepunkter i början av 2004 till en högsta nivå för året på 100 räntepunkter i mitten på november, till följd av ökad räntespridning mellan de kortfristiga räntesatserna och högre nettoemissioner av offentlig skuld i Förenade kungariket jämfört med tidigare år.

- Förenade kungarikets finanspolitik grundas på två inhemska principer för den offentliga sektorn som helhet: den ”gyllene regeln”, som syftar till att säkerställa att regeringen över en konjunkturcykel endast lånar för att finansiera nettoinvesteringar, och inte för att täcka löpande utgifter, och ”regeln om hållbara investeringar”, som syftar till att hålla den offentliga sektorns nettoskuld på en stabil och betryggande nivå under 40 % av BNP över konjunkturcykeln. Inom denna ram räknar man i det uppdaterade programmet med en minskning av underskottet från 3,2 % av BNP budgetåret 2003/2004 till under referensvärdet 3 % 2004/2005 (det budgetår som utgör referensperioden vid bedömningen av Förenade kungarikets offentliga finanser enligt stabilitets- och tillväxtpakten). Därefter beräknas underskottet gradvis minska på medellång sikt, men endast ned till 1,7 % budgetåret 2008/2009. Utgiftskvoten fortsätter att öka i linje med regeringens politiska prioriteringar, inberäknat en ökning av nettoinvesteringarna, men den förväntade ökningen i inkomstkvoten förväntas leda till en generell förbättring av saldot i de offentliga finanserna. Prognoserna över underskottet fram till 2006/2007 har skrivits upp i förhållande till den tidigare uppdateringen trots i huvudsak oförändrade makroekonomiska utsikter medan de bibehållits för 2007/2008. Följaktligen planeras en lättare finanspolitik på kort sikt efter 2005/2006 följas av en mer kraftfull konsolidering av de offentliga finanserna än i den tidigare uppdateringen.

- Riskerna för att underskottet blir högre än beräknat förefaller större på kort sikt. Särskilt för budgetåret 2004/2005 kan underskottet komma att överstiga 3 % av BNP. På både kort och lång sikt föreligger det risker till följd av den relativt optimistiska prognosen för tillväxten 2005 och en eventuellt svagare återhämtning i offentliga inkomster än väntat, särskilt vad gäller bolagsskatt. I synnerhet i perioder av lägre beräknad utgiftsökningstakt från och med budgetåret 2006/2007 kan offentliga myndigheter få svårigheter att anpassa verksamheten till stramare budgetar, och skulle i så fall kunna tänkas förbruka ackumulerade oanvända reserverade medel. Från och med budgetåret 2006/2007 uppvägs emellertid dessa negativa risker av de relativt försiktiga makroekonomiska prognoserna.

- Mot bakgrund av denna riskbedömning förefaller inte den finanspolitiska inriktningen ge en tillräcklig säkerhetsmarginal för att undvika att tröskelvärdet för underskottet på 3 % av BNP överskrids vid normala konjunktursvängningar vid någon tidpunkt under prognosperioden. Det räcker inte att säkerställa att stabilitets- och tillväxtpaktens mål på medellång sikt med offentliga finanser som är nära balans uppnås under budgetåret 2009/2010. Det bör dock samtidigt noteras att skuldkvoten är relativt låg och att de beräknade saldona påverkas av genomförandet av det ovan nämnda betydande offentliga investeringsprogrammet.

- Skuldkvoten brutto beräknas stiga måttligt under den period som omfattas av uppdateringen (i stor utsträckning som ett resultat av underskott i det primära saldot) och nå en högsta nivå på nästan 43 % av BNP 2007/2008, betydligt under fördragets referensvärde på 60 % av BNP.

- Programmet innehåller en genomgång av regeringens program för strukturella reformer sedan den föregående uppdateringen och information om reformer inom arbets-, produkt- och kapitalmarknaderna. I uppdateringen skisseras också ytterligare åtgärder för att förbättra de offentliga finansernas kvalitet genom ett stort program för att höja effektiviteten i den offentliga sektorn, vilket är i överensstämmelse med rekommendationen i de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken för perioden 2003-2005 till Förenade kungarikets myndigheter att säkerställa att offentliga tjänster medföljer den planerade utgiftsökningen ” …tillhandahålls effektivt och med sikte på att säkerställa kostnadseffektivitet ”. I uppdateringen noteras också betydande pågående ansträngningar att förbättra förmågan att mäta den offentliga sektorns produktion.

- Förenade kungariket förefaller befinna sig i ett tämligen gynnsamt läge med avseende på de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet. Den relativt låga skuldkvoten och den stora tonvikt myndigheterna i Förenade kungariket i sin nuvarande politik har lagt vid de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet är i detta hänseende positivt. Den strategi som skisseras i programmet baseras i huvudsak på att uppnå hög och stabil långsiktig ekonomisk tillväxt, där sunda och hållbara offentliga finanser betraktas som en förutsättning. Även om högre åldersrelaterade utgifter inte kan uteslutas då det finns en risk för otillräckliga privata pensionsavsättningar som skulle kunna få konsekvenser för Förenade kungarikets offentliga finanser, avser myndigheterna införa en så kallad pensionsskyddsfond (”Pension Protection Fund”) från och med april 2005 som är tänkt att skydda medlemmar i privata förmånssystem som kommit på obestånd. Det måste emellertid först upp till bevis hur effektivt detta system är. Med tillämpning av Förenade kungarikets inhemska finanspolitiska regler skulle dessutom varje ökning i offentliga pensionsavsättningar (i genomsnitt över konjunkturcykeln) behöva finansieras från ökade inkomster eller omläggning av utgifter. Förenade kungarikets relativt låga skatteuttag skulle kunna göra det lättare att ackommodera eventuella obalanser på lång sikt.

- Allmänt sett är den ekonomiska politik som beskrivs i uppdateringen delvis förenlig med de landspecifika rekommendationer för de offentliga finanserna som riktades till Förenade kungariket i 2004 års uppdatering av de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken, nämligen att Förenade kungariket bör förbättra den konjunkturrensade ställningen för de offentliga finanserna i överensstämmelse med målet på medellång sikt med offentliga finanser som är nära balans eller som visar överskott. När det gäller budgetåret 2004/2005 saknas fortfarande belägg för betydande framsteg i siffrorna över det ekonomiska utfallet och det finns en betydande grad av osäkerhet beträffande både utgifter och inkomster, vilket gör att den ovan nämnda risken för att underskottet blir högre än 3 % av BNP kvarstår. Den planerade svagt expansiva inriktningen av finanspolitiken för budgetåret 2005/2006 och den finanspolitiska inriktningen på medellång sikt är dessutom inte i linje med rekommendationerna i de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken.

- Med anledning av vad som angivits ovan vore det lämpligt att Förenade kungariket säkerställer att underskottet såsom planerat kommer att understiga 3 % av BNP för budgetåret 2004/2005 och förbättra den konjunkturrensade ställningen för att säkerställa att en situation med offentliga finanser som är nära balans eller som visar överskott på medellång sikt uppnås och bibehålls.

På grundval av denna bedömning har kommissionens antagit den bifogade rekommendationen till rådets yttrande över Förenade kungarikets uppdaterade konvergensprogram och översänder den till rådet.

Rekommendation till

RÅDETS YTTRANDE

i enlighet med artikel 9.3 i rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om Förenade kungarikets uppdaterade konvergensprogram för perioden 2003/2004-2009/2010

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR AVGETT FÖLJANDE YTTRANDE,

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken [4], särskilt artikel 9.3 i denna,

med beaktande av kommissionens rekommendation,

efter att ha hört Ekonomiska och finansiella kommittén,

HÄRIGENOM FRAMFÖRS FÖLJANDE.

1. Rådet granskade den 8 mars 2005 Förenade kungarikets uppdaterade konvergensprogram som omfattar perioden 2003/2004-2009/2010. Programmet uppfyller delvis uppgiftskraven i den reviderade “uppförandekoden om stabilitets- och konvergensprogrammens innehåll och utformning”. Sifferuppgifter avseende totala utgifter och inkomster följer emellertid inte det harmoniserade systemet i ENS 95, samtidigt som information inte lämnas med användning av de standardiserade tabeller som man enats om i uppförandekoden. I uppdateringen fortsätter intäkter från försäljning av UMTS att behandlas som en årlig inkomstström snarare än försäljning av en tillgång och ingen information lämnas om hur tungt de väger i beräkningarna över de offentliga finanserna. Förenade kungariket uppmanas följaktligen att se till att överensstämmelse uppnås med uppgiftskraven.

2. Programmet innehåller två olika scenarier för de makroekonomiska och finanspolitiska prognoserna: ett makroekonomiskt huvudscenario och ett lågtillväxtscenario grundat på ett antagande om en trendmässig tillväxt som ligger en kvarts procentenhet under den prognostiserade tillväxten i huvudscenariot. Det sistnämnda scenariot ligger till grund för de beräkningar som avser de offentliga finanserna. Det lägre tillväxtscenariot utgör därför referensscenariot vid bedömningen av de budgetmässiga beräkningarna och avspeglar i stort sett rimliga antaganden. I scenariot förväntas en real BNP-tillväxt 2005 på 3 %, bara något lägre än tillväxten för 2004 på 3½ %, varefter tillväxten beräknas sjunka till 2¼ % budgetåret 2007/2008. På grundval av nu tillgänglig information, finns det en risk för att BNP-tillväxten år 2005 blir lägre än prognosen, eftersom den beräknade tillväxten förefaller ligga i överkant av det nuvarande prognosintervallet. De trendmässiga tillväxtantaganden på medellång sikt som ligger till grund för den beräknade utvecklingen av de offentliga finanserna kommer emellertid troligen att visa sig vara en försiktig uppskattning. Programmets inflationsberäkningar förefaller också realistiska.

3. Förenade kungarikets finanspolitik grundas på två inhemska principer för den offentliga sektorn: den ”gyllene regeln”, som syftar till att säkerställa att regeringen över en konjunkturcykel endast lånar för att finansiera nettoinvesteringar, och inte för att täcka löpande utgifter, och ”regeln om hållbara investeringar”, som syftar till att hålla den offentliga sektorns nettoskuld på en stabil och betryggande nivå under 40 % av BNP över konjunkturcykeln. Inom denna ram räknar man i det uppdaterade programmet med en minskning av underskottet från 3,2 % av BNP budgetåret 2003/2004 till under referensvärdet 3 % 2004/2005 (det budgetår som utgör referensperioden vid bedömningen av Förenade kungarikets offentliga finanser enligt stabilitets- och tillväxtpakten). Därefter beräknas underskottet gradvis minska på medellång sikt, men endast ned till 1,7 % budgetåret 2008/2009. Utgiftskvoten fortsätter att öka i linje med regeringens politiska prioriteringar, inberäknat en ökning av nettoinvesteringarna, men den förväntade ökningen i inkomstkvoten förväntas leda till en generell förbättring av saldot i de offentliga finanserna. Inom ramen för den totala utgiftsnivån håller ett betydande offentligt investeringsprogram på att genomföras som syftar till att höja den offentliga sektorns netto investeringar från 1,9 % av BNP 2004/2005 till 2,4 % 2007/2008. I förhållande till 2003 års uppdatering har det beräknade underskottet för såväl det innevarande som det påföljande budgetåret reviderats upp. Efter 2005/2006 resulterar emellertid beräkningarna på medellång sikt i programmet i en något snabbare konsolidering av de offentliga finanserna än vad som var fallet i den tidigare uppdateringen.

4. Det finns en klar risk för att utfallet för de offentliga finanserna på kort sikt kan bli sämre än vad som beräknats i programmet. Särskilt för budgetåret 2004/05 kan underskottet komma att överstiga 3 % av BNP. På både kort och lång sikt föreligger det risker till följd av den relativt optimistiska prognosen för tillväxten 2005 och en eventuellt svagare återhämtning i offentliga inkomster än väntat, särskilt vad gäller bolagsskatt. I synnerhet i perioder av lägre beräknad utgiftsökningstakt från och med budgetåret 2006/2007 kan offentliga myndigheter få svårigheter att anpassa verksamheten till stramare budgetar, och skulle i så fall kunna tänkas förbruka ackumulerade oanvända reserverade medel. Från och med budgetåret 2006/2007 uppvägs emellertid dessa negativa risker av de relativt försiktiga makroekonomiska prognoserna.

5. Mot bakgrund av denna riskbedömning förefaller inte den finanspolitiska inriktningen ge en tillräcklig säkerhetsmarginal för att undvika att tröskelvärdet för underskottet på 3 % av BNP överskrids vid normala konjunktursvängningar vid någon tidpunkt under prognosperioden. Det räcker inte att säkerställa att stabilitets- och tillväxtpaktens mål på medellång sikt med offentliga finanser som är nära balans uppnås under budgetåret 2009/2010. Det bör dock samtidigt noteras att skuldkvoten är relativt låg och att de beräknade saldona påverkas av genomförandet av det ovan nämnda betydande offentliga investeringsprogrammet.

6. Skuldkvoten brutto beräknas ha uppgått till 39,5 % av BNP budgetåret 2003/2004, betydligt under fördragets referensvärde på 60 % av BNP. I programmet beräknas skuldkvoten öka måttligt med mindre än två procentenheter över perioden fram till 2009/2010.

7. Förenade kungariket förefaller befinna sig i ett tämligen gynnsamt läge med avseende på de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet, trots den beräknade budgetmässiga kostnaden till följd av befolkningens ökande medelålder. Den relativt låga skuldkvoten och den stora tonvikt myndigheterna i Förenade kungariket i sin nuvarande politik har lagt vid de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet är i detta hänseende positivt. Högre åldersrelaterade utgifter kan inte uteslutas då det finns en risk för otillräckliga privata pensionsavsättningar som skulle kunna få konsekvenser för Förenade kungarikets offentliga finanser, avser myndigheterna införa en så kallad pensionsskyddsfond (”Pension Protection Fund”) från och med april 2005 som är tänkt att skydda medlemmar i privata förmånssystem som kommit på obestånd. Dessa åtgärder är välkomna, även om det återstår att se hur effektiva de blir. Förenade kungarikets relativt låga skatteuttag skulle kunna göra det lättare att ackommodera eventuella obalanser på lång sikt.

8. Den ekonomiska politik som beskrivs i uppdateringen är delvis förenlig med de landspecifika rekommendationer för de offentliga finanserna som riktades till Förenade kungariket i 2004 års uppdatering av de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken, nämligen att Förenade kungariket rekommenderades att förbättra den konjunkturrensade ställningen för de offentliga finanserna, i överensstämmelse med målet på medellång sikt med offentliga finanser som är nära balans eller som visar överskott”. För budgetåret 2004/2005 finns en risk för att underskottet kan bli högre än 3 % av BNP. Den planerade svagt expansiva inriktningen av finanspolitiken för budgetåret 2005/2006 och den finanspolitiska inrikningen på medellång sikt är dessutom inte i linje med rekommendationerna i de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken.

* * *

På grundval av ovanstående bedömning anser rådet att Förenade kungariket bör (i) säkerställa att underskottet hålls under 3 % av BNP för budgetåret 2004/2005 såsom planerat, och (ii) förbättra den konjunkturrensade ställningen för de offentliga finanserna för att säkerställa att en situation på medellång sikt med offentliga finanser som är nära balans eller som visar överskott uppnås och bibehålls.

Jämförelse mellan beräknade makroekonomiska och finanspolitiska nyckeltal

1. Makroekonomisk prognos – huvudscenario | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |

Real BNP – huvudprognos (förändring i %) | KP 12/2004 | 3¼ | 3 - 3½ | 2½ - 3 | 2¼ -2¾ | ej.tillämpl |

KOM | 3,3 | 2,8 | 2,8 | ej.tillämpl | ej.tillämpl |

KP 12/2003 | 3 - 3½ | 3 - 3½ | 2½ - 3 | ej.tillämpl | ej.tillämpl |

HIKP-inflation (i %) | KP 12/2004 | 1¼ | 1¾ | 2 | 2 | n/d |

KOM | 1,4 | 1,9 | 2,0 | ej.tillämpl | ej.tillämpl |

KP 12/2003 | 1¾ | 2 | 2 | ej.tillämpl | ej.tillämpl |

2. Makroekonomiska prognoser som ligger till grund för beräkningarna avseende de offentliga finanserna | 2004/05 | 2005/06 | 2006/07 | 2007/08 | 2008/09 |

Real BNP– offentliga finanser2 (förändring i %) | KP 12/2004 | 3¼ | 3 | 2½ | 2¼ | 2¼ |

KOM3 | 3,3 | 2,8 | 2,8 | n/d | n/d |

KP 12/2003 | 3¼ | 2¾ | 2½ | 2¼ | 2¼ |

HIKP-inflation (i %) | KP 12/2004 | 1¼ | 1¾ | 2 | 2 | 2 |

KOM 3 | 1,4 | 1,9 | 2,0 | ej.tillämpl.. | ej.tillämpl |

KP 12/2003 | 1¾ | 2 | 2 | 2 | 2 |

Saldo i den offentliga sektorns finanser4 (i % av BNP) | KP 12/2004 | -2,9 | -2,8 | -2,3 | -2,1 | -1,7 |

KOM 3 | -2,8 | -2,6 | -2,4 | ej.tillämpl. | ej.tillämpl. |

KP 12/2003 | -2,7 | -2,5 | -2,2 | -2,1 | -1,9 |

Primärt saldo5 (i % av BNP) | KP 12/2004 | -0,9 | -0,7 | -0,2 | -0,1 | ej.tillämpl |

KOM 3 | -0,9 | -0,6 | -0,4 | ej.tillämpl | ej.tillämpl |

KP 12/2003 | -0,5 | -0,4 | n.d. | ej.tillämpl | ej.tillämpl |

Konjunkturrensat saldo (i % av BNP) | KP 12/2004 | -2,8 | -2,9 | -2,3 | -2,0 | -1,6 |

KOM 3 | -2,7 | -2,4 | -2,1 | ej.tillämpl | ej.tillämpl. |

KP 12/2003 1 | -2,4 | -2,4 | -2,2 | -2,0 | -1,8 |

Offentlig bruttoskuld (i % av BNP) | KP 12/2004 | 40,9 | 41,8 | 42,4 | 42,8 | 42,8 |

KOM 3 | 40,4 | 40,9 | 41,2 | ej.tillämpl | ej.tillämpl |

KP 12/2003 | 40,2 | 40,8 | 41,1 | 41,4 | 41,5 |

Anmärkningar: 1 Kommissionens avdelningars beräkningar med tillämpning av uppgifterna i det uppdaterade programmet. 2 BNP-prognos som ligger till grund för Förenade kungarikets myndigheters beräkningar för de offentliga finanserna; baserat på en uppskattning av den trendmässiga tillväxten som ligger en kvarts procentenhet under myndigheternas huvudscenario. 3 Kommissionens uppgifter är per kalenderår (kalenderåret 2004 motsvarar exempelvis budgetåret 2004/05). 4 I sina beräkningar av saldot i de offentliga finanserna inräknar Förenade kungarikets myndigheter årliga inbetalningar på omkring 1,4 miljarder pund sterling från försäljning av UMTS-licenser år 2000. När man justerar för detta för att få beräkningarna att överensstämma med förfarandet vid alltför stora underskott blir effekten att saldot försämras med cirka 0,1 procentenhet (dvs. en ökning av underskottet). Alla uppgifter som redovisas i denna tabell anges efter denna justering av uppgifterna i uppdateringen, vilken gjorts av kommissionens avdelningar. 5 Förenade kungarikets myndigheter anger primärbalanserna exklusive räntenetto och inte enbart räntebetalningar vilket är kommissionens praxis. De siffror som anges har omräknats av kommissionens avdelningar på grundval av de uppgifter som rapporterats i tabell 4.4 i det uppdaterade programmet. Källor: Konvergensprogram(KP); 2004 års höstprognos från kommissionens avdelningar (KOM); Kommissionens avdelningars beräkningar |

[1] EGT L 209, 2.8.1997. De dokument det hänvisas till i denna text återfinns på följande webbplats: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[2] Reviderat yttrande från Ekonomiska och finansiella kommittén om stabilitets- och konvergensprogrammens innehåll och utformning, godkänt av Ekofinrådet den 10.7.2001.

[3] KOM(2002) 668., 27.11.2002.

[4] EGT L 209, 2.8.1997, s. 1. De dokument det hänvisas till i denna text återfinns på följande webbplats: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm