RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET, EUROPAPARLAMENTET, EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN SAMT REGIONKOMMITTÉN om genomförandet av rådets direktiv 95/57/EG om insamling av statistisk information rörande turism

INNEHÅLL

Förord

I. Inledning

II. Genomförande av rådets direktiv

2.1. Utveckling av ett informationssystem för turiststatistik

2.2. Insamling och bearbetning av uppgifter

2.3. Spridning av resultaten

2.4. Metodisk uppföljning

2.5. Rättsligt regelverk

III. Framsteg inom direktivets olika avsnitt

3.1. Kapaciteten inom kollektiv inkvartering för turister: lokala enheter inom det nationella terrioriet

3.2. Vistelser vid inrättningar för kollektiv inkvartering: inhemsk och utländsk turism

3.3. Efterfrågan med avseende på inhemsk turism och utrikes turism (exklusive dagsturer)

IV. Övergripande bedömning

V. Framtida utveckling

Bilaga 1. Rättsligt regelverk

Bilaga 2. Sammanfattande tabeller, uppställda landsvis och enligt avsnitten i direktivet

Bilaga 3. Ekonomiskt stöd till EU:s och EES:s medlemsstater

Förord

1. I denna rapport behandlas genomförandet av rådets direktiv 95/57/EG [1] om insamling av statistisk information om turism.

[1] EGT L 291, 6.12.1995, s. 32.

2. I rapportens kapitel II beskrivs översiktligt de åtgärder som vidtagits under perioden 1996-1999 för att utveckla ett informationssystem, insamla uppgifter, följa upp metoder och inrätta ett rättsligt regelverk. I tabellen i bilaga 1 ges kompletterande information om det rättsliga regelverket.

3. I kapitel III beskrivs medlemsstaternas framsteg inom direktivets olika avsnitt under perioden 1996-1999. I den sammanfattande tabellen i bilaga 2 kompletteras den information som framläggs i detta kapitel.

4. Kapitel IV inför allmänna kommentarer som rör den övergripande bedömningen av direktivets genomförande. Resultatet är en positiv bedömning. Emellertid analyseras och diskuteras vissa problem, i synnerhet de som gäller befästandet av de framsteg som gjorts i genomförandet av direktivet, förseningar dels när det gäller vissa medlemsstaters översändande av uppgifter till Eurostat, dels ingående bedömningar av resultatens kvalitet och tillförlitlighet.

5. I kapitel V diskuteras den framtida utvecklingen. Ett fortsatt genomförande av direktivet rekommenderas, i synnerhet när det gäller att granska uppgifternas kvalitet, tillförlitlighet och jämförbarhet, främja en regelbunden översändning av uppgifter och ge resultaten ökad spridning.

I. Inledning

Arbetet med statistik över turism på gemenskapsnivå inleddes genom rådets beslut 90/665/EEG av den 17 december 1990, [2] där fyra väsentliga åtgärder identifierades för genomförande, nämligen analys och utvärdering av de viktigaste användarnas långsiktiga behov av statistik över turism, insamling och spridning av befintliga uppgifter om turism, analys av de system som används i medlemsstaterna och i internationella organisationer samt utarbetande av en referensramsmetodik för sammanställning av gemenskapens statistik över turism. Kommissionens fortsatta arbete med utveckling av statistik över turism har genomförts på grundval av rådets beslut 92/421/EEG av den 13 juli 1992 [3] om gemenskapens handlingsplan för stöd till turismen.

[2] EGT L 358, 21.12.1990, s. 89.

[3] EGT L 231, 13.08.1992, s. 26.

Användare inom privat och offentlig sektor hade behov av att snabbt få tillgång till tillförlitlig och jämförbar statistik över tillgång och efterfrågan inom turism på gemenskapsnivå (något som framkom vid genomförandet av beslut 90/665/EEG), vilket ledde till utarbetandet av rådets direktiv 95/57/EG av den 23 november 1995 om insamling av statistisk information om turism. Detta direktiv syftar till att upprätta ett informationssystem för statistik över turism på gemenskapsnivå. För att nå detta syfte skall medlemsstaterna insamla, sammanställa, bearbeta och översända harmoniserad gemenskapsstatistik över tillgång och efterfrågan på turism. I direktivet anges att medlemsstaterna skall vidta alla nödvändiga åtgärder för att sätta igång gemenskapens informationssystem genom att anpassa sina nationella system för statistik över turism till de tekniska krav som anges i direktivets bilaga.

I genomförandeprocessens inledande skede gav gemenskapen ekonomiskt stöd till de utgifter som medlemsstaterna ådrog sig när de anpassade de nationella systemen till direktivet. Detta stöd lämnades under en begränsad tid. Det syftade till att göra det lättare att experimentera med eller införa metoder och system för insamling som uppfyller de krav på statistiska uppgifter som anges i direktivet. När det ekonomiska stödet upphörde skulle medlemsstaterna med hjälp av de metoder och system som införts bli i stånd att regelbundet översända de begärda uppgifterna till kommissionen inom de tidsfrister som angavs i direktivet.

I artikel 8 i rådets direktiv 95/57/EG föreskrivs att kommissionen i en rapport till Europaparlamentet, rådet och Ekonomiska och sociala kommittén skall framlägga de erfarenheter som vunnits i det arbete som utförts i överensstämmelse med detta direktiv, efter det att uppgifterna har insamlats under en treårsperiod. Insamling av uppgifter påbörjades 1997 (avseende den första observationsperioden 1996) och har nu pågått i tre år. Denna rapport överlämnas i enlighet med ovannämnda bestämmelse. Rapporten innehåller en översikt över de åtgärder som vidtagits av kommissionen och medlemsstaterna, en preliminär bedömning av de erhållna resultaten och förslag inför det fortsatta genomförandet.

II. Genomförande av rådets direktiv

Genom direktivet ålades medlemsstaterna och kommissionen (Eurostat) att vidta flera åtgärder som förberedelse inför de nya uppgifter som skall insamlas, bearbetas och spridas. Inom Eurostat har det i synnerhet handlat om utformning och införande av ett nytt informationssystem på gemenskapsnivå, regelbunden insamling av uppgifter med hjälp av standardiserade frågeformulär, beräkning och spridning av totalsiffror för EU, uppföljning av metodutvecklingen i medlemsstaterna och främjande av erfarenhetsutbyte för att erhålla en jämförbar statistik, och slutligen införande av rättsliga medel för att säkerställa att direktivet genomförs på ett riktigt sätt i medlemsstaterna. Nedanstående åtgärder har vidtagits under perioden 1996-1999. I tabellen i bilaga 1 kompletteras informationen om det rättsliga regelverket.

2.1. Utveckling av ett informationssystem för turiststatistik

En av de första åtgärderna som vidtogs av Eurostat var att utforma och införa ett nytt informationssystem för statistik över turism i överensstämmelse med direktivets innehåll och struktur. För detta ändamål utvecklades en Accessbaserad tillämpning som ger möjlighet att lagra, bearbeta och beräkna uppgifter samt att på ett enkelt sätt göra utdrag i form av Exceltabeller. Systemet togs i bruk under 1997.

Klassifikationsplanen för produktionsdatabasen för statistik över turism, "TOUR", upprättades helt i linje med direktivet. Den har åtta viktiga dimensioner, nämligen uppgiftslämnare (nationell och regional nivå), indikator (variablerna), mått (valuta, %), enhet (ental, tusental, miljontal), aktivitet (slag av anläggning), syfte (ledighet, affärsverksamhet), T-info (olika indelningar, t. ex. kön, ålder, transportmedel) och partner (ursprungs/destinationsland).

Informationssystemets utformning ger också möjlighet att lagra den statistik som är relaterad till turism, såsom betalningsbalans (antal resor och passagerartransporter), sysselsättning inom hotell- och restaurangbranschen samt ekonomisk statistik. [4] För närvarande innehåller "TOUR"-databasen 49 olika tabeller med totalt mer än 400 000 uppgifter. Av dessa tabeller är 29 sådana som specificerats i direktivet och som innehåller ungefär 350 000 uppgifter. Tidsperioden sträcker sig från 1980 fram till dags dato, med en starkt ökad tillgänglighet för uppgifter från och med 1996 och 1997 då de nya tabellerna från direktivet infördes.

[4] Denna insamling av uppgifter grundas på följande rättsakter: rådets förordning (EG, Euratom) nr 58/97 av den 20 december 1996 om statistik rörande företagsstrukturer (EGT L 14, 17.1.1997, s. 1); rådets förordning (EG) nr 1165/98 av den 19 maj 1998 om konjunkturstatistik (EGT L 162, 5.6.1998, s. 1); rådets förordning (EEG) nr 3711/91 av den 16 december 1991 om anordnande av årliga statistiska urvalsundersökningar av arbetskraften i gemenskapen (EGT L 351, 20.12.1991, s. 1); rådets förordning (EG) nr 577/98 av den 9 mars 1998 om anordnande av statistiska urvalsundersökningar av arbetskraften i gemenskapen (EGT L 77, 14.03.1998, s. 3).

2.2. Insamling och bearbetning av uppgifter

I samband med upprättandet av ett informationssystem för statistik över turism påbörjades en regelbunden insamling av uppgifter, där man följde de tidsfrister för översändande som anges i direktivet (artikel 7). I denna artikel anges att översändandet av de preliminära uppgifterna per månad och kvartal från medlemsstaterna till Eurostat skall äga rum inom tre månader efter observationsperiodens utgång, och att de granskade resultaten skall översändas inom sex månader. De preliminära årliga uppgifterna skall översändas till Eurostat inom sex månader efter observationsperiodens utgång och de granskade resultaten inom tolv månader.

För att underlätta översändandet av uppgifter mellan medlemsstaterna och Eurostat skapades 29 standardiserade tabeller för översändande som följde den struktur som angavs i direktivet. I dessa tabeller specificeras hur uppgifter skall föras in i bestämda rader och kolumner för att möjliggöra en effektiv och automatisk behandling av uppgifter i Eurostats informationssystem.

De standardiserade tabellerna för översändande låg till grund för de elektroniska frågeformulär (i Excelformat) som distribuerades till medlemsstaterna för att användas vid översändande av uppgifter till Eurostat. Ett speciellt program, TADI (Tourism Automatic Data Input), har utvecklats av Eurostat för att automatiskt kunna läsa de frågeformulärsfiler som uppgiftslämnarna sänder till informationssystemet för turism "TOUR". När det gäller översändande av uppgifter överförs de flesta filer elektroniskt, antingen via Eurostats medium för översändande, "STADIUM", som möjliggör en enkel identifiering av mottagna filer, eller via e-post.

Förfarandet för behandling av uppgifter kan delas in i flera faser. För det första görs en allmän validering som i synnerhet uppspårar dataformatproblem. För det andra genomförs en mer detaljerad validering som syftar till att kontrollera innehåll, indelning, totalsummor, jämförelse med tidigare serier osv. Denna fas är för närvarande långsam och tidskrävande och det finns planer att automatisera den i större omfattning för att kunna utföra rimlighetstestning, tabelljämförelser och andra kontroller på ett snabbare och effektivare sätt. Slutligen utförs olika beräkningar (t. ex. totalsummor för EU, omräkning till euro, beräkning av olika kvoter). Under hela databearbetningsprocessen hålls regelbunden kontakt med uppgiftslämnarna i medlemsstaterna.

Eurostat har under 1999 infört ett förfarande för att övervaka förseningar i översändande av uppgifter. Detta gör det möjligt att - per land och tabell för översändande - identifiera senast tillgängliga uppgifter, eventuella luckor i tidsperioderna och att ta hänsyn till begärda undantag. Övervakningen sköts för närvarande manuellt och är därför mycket tidskrävande och svår att uppdatera med korta intervall, men förfarandet bör snart bli automatiserat och därigenom medge en mer regelbunden uppdatering.

2.3. Spridning av resultaten

Uppgifter som insamlats inom ramen för direktivet har regelbundet spridits sedan 1997. Framför allt har en publikation med nyckeltal om turismen i Europa, som tryckts årligen (i maj eller juni), omfattat de föregående tre årens uppgifter om kapaciteten för kollektiv inkvartering av turister, utnyttjande av sängplatser, inhemska och utländska turistströmmar samt reseintäkter och -utgifter. [5] En annan publikation är "Statistics in Focus" om turism, publicerad i februari 1999 med de senaste tendenserna inom turismen för 1997 och 1998. [6] Statistik över turism återfinns också regelbundet i mer allmänna publikationer från Eurostat, t. ex. "Eurostat Yearbook", "Europe in figures", "Eurostatistics" och "Monthly Panorama of European Business".

[5] "Tourism in Europe - Key figures 1997-1998", (1999), Eurostat. "Tourism in Europe - Key figures 1996-1997", (1998), Eurostat. "Tourism in Europe - Key figures 1995-1996", (1997), Eurostat.

[6] "Inbound tourism flows rising in Europe", (1999), Statistics in Focus, Eurostat.

Turistdelen i Eurostats referensdatabas "New Cronos" omorganiserades helt år 1998 för att återspegla direktivets innehåll och struktur. Därigenom har en stor mängd användare fått tillgång till statistiken via nätverket Eurostat Datashop. Uppgiftslämnare i medlemsstaterna och EU:s institutioner har fri tillgång till denna databas.

Som en del av det planerade regelbundna spridningsprogrammet för turiststatistik ingår den årliga utgåvan av "Tourism statistics Yearbook" (CD-ROM) och "Tourism in Europe - Trends", en mer analytiskt inriktad publikation om tillgång och efterfrågan på turism under de senaste fyra åren. Inför spridningen har i vissa fall skattningar gjorts av uppgifter som saknats, men större insatser krävs för att uppdateringar rutinmässigt skall kunna göras i rätt tid.

2.4. Metodisk uppföljning

Efter det att direktivet antagits kom man inom Eurostats arbetsgrupp för turiststatistik överens om att utarbeta en lägesrapport om metodutvecklingen i medlemsstaterna i samband med direktivets genomförande. Lägesrapporten skulle uppdateras regelbundet, möjliggöra jämförelser mellan länder och utgöra det grundläggande instrumentet för att övervaka direktivets genomförande. Lägesrapporten syftar alltså till att uppfylla två mål: för det första att övervaka de framsteg som görs av medlemsstaterna vid genomförandet av direktivet om statistik över turism, för det andra att förbättra kunskapen om och möjliggöra för medlemsstaterna att utbyta erfarenheter och lämpliga metoder när det gäller insamling av uppgifter och befintliga system för statistik över turism.

Lägesrapporten baseras på artikel 8 i direktivet, där det föreskrivs att medlemsstaterna skall till kommissionen, på dess begäran, lämna all information som är nödvändig för bedömningen av den statistiska informationens kvalitet, jämförbarhet och fullständighet samt underrätta kommissionen om alla senare ändringar av de metoder som använts. Medlemsstaterna har försett Eurostat med information för att utarbeta lägesrapporten genom att fylla i frågeformulär om befintliga system för datainsamling i EES-länderna och genom de rapporter som medlemsstaterna lämnat i enlighet med sina avtalsenliga åtaganden om gemenskapsfinansiering. Rapporten har uppdaterats regelbundet och medlemsstaterna har ombetts att verifiera, modifiera och komplettera informationen.

År 1996 utarbetades en praktisk handbok för tillämpningen av Eurostats metodiska riktlinjer för statistik över turism. [7] I denna handbok framläggs grundläggande begrepp samt riktlinjer för hur insamling av uppgifter och utformning av undersökningar skall göras för att direktivet skall efterlevas. [8] År 1998 infördes definitioner av variablerna som en del av åtgärderna för att genomföra direktivet. Dessutom har man arbetat med att upprätta utkast till tekniska manualer om de metodfrågor, som anses särskilt svåra vid genomförandeprocessen, t. ex. insamling av uppgifter om affärsturism. Eurostat har också utarbetat en teknisk handbok om harmoniserad insamling av uppgifter om privat inkvartering för turister, eftersom denna utgör en betydande del av tillgången på turistinkvartering i många medlemsstater. För att ytterligare främja utbyte av erfarenheter mellan medlemsstater i samband med direktivets genomförande anordnades under 1999 en workshop om metoder. Vid denna workshop kunde man identifiera gemensamma problem vid genomförandet av direktivet och ge förslag till konkreta åtgärder för att föra genomförandeprocessen framåt.

[7] "Applying the Eurostat methodological guidelines in basic tourism and travel statistics", (1996), arbetsdokument, Eurostat.

[8] Denna praktiska handbok ligger i linje med "Community Methodology on Tourism Statistics" som publicerades av Europeiska kommissionen 1998 och ger en allmän metodisk ram för insamling av statistik över turism.

2.5. Rättsligt regelverk

När det gäller tillämpningsförfaranden för direktivet har följande utarbetats, som skall beslutas inom kommittén för det statistiska programmet (artiklarna 11 och 12 i direktivet): de definitioner, som skall tillämpas för variabler vid insamling av uppgifter (artikel 3), de detaljerade reglerna för översändande av uppgifter (artikel 7) och de undantag, som kan beviljas medlemsstaterna (artikel 10). [9]

[9] Kommissionens beslut (1999/35/EG) av den 9 december 1998 om närmare föreskrifter för genomförande av rådets direktiv 95/57/EG om insamling av statistisk information om turism (EGT L 9, 15.1.1999, s. 23).

Andra tillämpningsförfaranden som kommer att behandlas i kommittén för det statistiska programmet gäller precisionskrav och harmoniserad bearbetning av systematiska fel (artikel 4), bearbetning av uppgifter (artikel 6) och spridning av resultat (artikel 9) (Se även bilaga 1 till denna rapport).

III. Framsteg inom direktivets olika avsnitt

Direktivets genomförande, som har stötts ekonomiskt genom kontrakt mellan medlemsstater och kommissionen, har lett till flera anpassningar och förändringar i EES-ländernas nationella statistiska system och har fått olika slags metodiska konsekvenser. Med det ekonomiska stöd, som ges inom ramen för kontrakten, har EES-länderna utvecklat sin nationella statistik över turism, med målet att säkerställa och om nödvändigt konsolidera insamlingen av uppgifter och deras översändande till Eurostat. Förutom de ekonomiska bidragens direkta effekter har de i många länder också fått en indirekt inverkan genom att stimulera tilldelningen av egna resurser för att konsolidera det nationella statistiska systemet, i synnerhet när det gäller den regelbundna insamlingen av uppgifter. Arbetet har omfattat utvidgning av befintliga undersökningar, inledande av nya undersökningar i de fall detta varit nödvändigt, harmonisering av definitioner och metoder samt andra förändringar för att uppfylla direktivets krav.

3.1. Kapaciteten inom kollektiv inkvartering för turister: lokala enheter inom det nationella terrioriet

3.1.1 Utvidgning av befintliga register över inkvarteringsinrättningar

För att förbättra kvaliteten på den producerade statistiken har många länder arbetat med att utvidga omfattningen av befintliga register över inrättningar för turistinkvartering.

Belgien har arbetat med att sammanställa en inventering av olika slags inkvarteringar och koppla samman sina inkvarteringsregister med andra administrativa källor, särskilt det allmänna företagsregistret. Detta har lett till en bättre täckning för inkvarteringstyper på NUTS III-nivå och till en mer detaljerad information.

Frankrike har arbetat med att utvidga registret över klassificerade hotell för att ställa samman en komplett förteckning över hotell med klassifikationen 0.

Nederländerna har arbetat med att komplettera och uppdatera sina befintliga register samt bygga upp ett register över samtliga inkvarteringsinrättningar i enlighet med direktivets krav.

Irland har arbetat med att lägga upp ett nytt register över turistinkvarteringar omfattande alla enheter som finns antingen i den statistiska centralbyråns företagsregister eller i det irländska turistrådets företagsregister. Tidigare fanns bara turistrådets register som endast omfattade den sektorn för godkända inkvarteringar.

Österrike har också upprättat ett register över inrättningar för turistinkvartering, som är kopplat till det allmänna företagsregistret.

Även Italien har arbetat med att upprätta ett register baserat på det befintliga registret över turistinkvartering och har kopplat detta till det allmänna företagsregistret (ASIA).

När det gäller Förenade kungariket har arbetet omfattat en förbättring av de regionala turistrådens befintliga register över turistinkvarteringar för att kunna tillhandahålla uppgifter på NUTS III-nivå, varefter kontroller i efterhand görs mot det allmänna företagsregistret vid byrån för nationell statistik.

När det gäller Island har arbetet omfattat komplettering och uppdatering av det befintliga registret över turistinkvarteringar, och i synnerhet uppbyggnad av ett register över andra kollektiva inrättningar för inkvartering, t. ex. sovsäcksinkvartering, vandrarhem samt inkvartering i privata hem och i stugor i högländerna.

Norge har arbetat med att förbättra sina befintliga register över hotell och därmed jämförbara inrättningar.

3.1.2. Upprättande av nya register över olika slags kollektiv inkvartering

För att täcka alla slags kollektiv inkvartering som omfattas av direktivet har ett antal länder varit tvungna att upprätta helt nya register över vissa slags inkvartering.

Detta gäller i synnerhet Spanien och Portugal, som har upprättat register över turistlägenheter (stugbyar).

Irland har byggt upp ett register över icke godkända inrättningar för "bed and breakfast".

Frankrike har arbetat med att upprätta ett register över oklassificerade hotell.

3.1.3. Revidering av definitioner och klassificeringssystem för kollektiv inkvartering

Många länder har arbetat med att revidera den befintliga klassificeringen av inrättningar för inkvartering, databasstrukturer och uppläggning av undersökningar för att kunna efterleva direktivet.

Detta gäller i synnerhet Österrike som tidigare redovisade hyrda hus och lägenheter (stugbyar) under hotell och liknande inrättningar och som nu redovisar dem under övrig kollektiv inkvartering.

Island har arbetat med att göra en fullständig genomgång och förändring av sin klassificering av inkvarteringstyper för att kunna efterleva direktivet. Detta har lett till en fullständig revidering och omorganisering av Islands inkvarteringsdatabas, och befintliga uppgifter har också reviderats i enlighet med direktivets klassificeringssystem.

Italien har arbetat med klassificering av kollektiv inkvartering och gjort en inventering av alla befintliga slags inkvartering på regional och provinsiell nivå. Nya slags inrättningar t. ex. "bed and breakfast" och inkvartering i lantgård klassificeras nu för sig enligt Eurostats riktlinjer.

Norge har också arbetat med att granska skiljelinjerna mellan olika slags inkvartering för att den norska indelningen i olika slags turistinkvartering skall ligga i linje med direktivet.

3.2. Vistelser vid inrättningar för kollektiv inkvartering: inhemsk och utländsk turism

3.2.1. Anpassning och utvidgning av ågående undersökningar

Anpassning av den geografiska indelningen av utländska turister

Många länder, t. ex. Österrike, Danmark, Spanien, Grekland, Frankrike, Italien, Nederländerna, Island, Norge och Sverige, har arbetat med att revidera och utvidga sina befintliga frågeformulär om vistelser i inkvarteringsinrättningar för att formulären skall omfatta alla de länder som förtecknas i den geografiska indelningen över utländska turister.

Påbörjande av insamling av nya variabler

Många länder har arbetat med att anpassa sin befintliga undersökning för att samla in ytterligare uppgifter i frågeformulären.

I Danmark innebar arbetet att den befintliga danska hotellundersökningen från och med januari 1996 utvidgades till att omfatta insamling av uppgifter om nettoutnyttjandet av bäddplatser och beträffande ankomster till campingplatser har ett avtal träffats med danska campingplatsförbundet om att göra tillförlitliga uppskattningar av denna variabel. I själva verket har denna verksamhet i många länder inneburit ett samarbete med berörda branschorganisationer. Grekland, Finland och Spanien har utvidgat sina befintliga undersökningar av hotellstatistik för att samla in uppgifter om bruttoutnyttjandet av bäddplatser.

Luxemburg utvidgade från och med 1998 insamlingen av uppgifter till att omfatta antalet bäddplatser samt netto- och bruttoutnyttjandet av bäddplatser.

Nederländerna har arbetat med ett system för att uppskatta ankomster och övernattningar vid tältplatser som arrenderas långvarigt eller permanent.

I Förenade kungariket, där uppgifter om vistelser i inkvarteringsinrättningar insamlas på efterfrågesidan, infördes variabeln ankomster i den befintliga undersökningen.

När det gäller Island utvidgades 1995 det befintliga frågeformuläret om vistelser vid inkvarteringsinrättningar till att omfatta variabeln för ankomster. I januari 1997 började Liechtenstein samla in uppgifter om antalet bäddplatser på campingplatser.

3.2.2. Påbörjande av nya undersökningar, utformning av nya frågeformulär

För att täcka alla slags kollektiv inkvartering som omfattas av direktivet har ett antal länder varit tvungna att påbörja nya undersökningar och utforma nya frågeformulär.

Portugal och Spanien har påbörjat nya undersökningar av stugbyar.

Frankrike har arbetat med att lägga upp en ny undersökning för att samla in uppgifter om vistelser i 0-stjärniga hotell och med att utveckla ett frågeformulär för detta ändamål.

Grekland har reviderat och utvidgat sina befintliga undersökningar och frågeformulär om vistelser vid inkvarteringsinrättningar för att uppfylla direktivets alla krav på uppgifter inom detta område.

Irland inledde i januari 1997 på grundval av den statistiska centralbyråns nya register över turistinkvartering en ny urvalsundersökning med tillhörande frågeformulär om vistelser vid inkvarteringsinrättningar.

Italien har arbetat med att omstrukturera och förenkla den befintliga månatliga undersökningen av vistelser vid inkvarteringsinrättningar i syfte att lyfta en del av ansvarsbördan från de lokala turistmyndigheterna och avsevärt minska den tid, som krävs för rapportering till ISTAT. Den nya undersökningen påbörjades i januari 1997.

I Sverige har en ny undersökning av vistelser i stugbyar påbörjats.

Förenade kungariket har utvecklat en undersökning av beläggningsgrad vilken har omfattat harmonisering och förbättring av de olika undersökningar av beläggningsgrad som görs av de nationella och regionala turistråden.

På Island har arbetet omfattat omstrukturering av den månatliga undersökningen av vistelser i inkvarteringsinrättningar för att utvidga den regionala indelningen till NUTS II-nivå.

3.2.3. Uppgifternas bearbetning, kvalitet och punktlighet

För att uppfylla direktivets krav på uppgifters kvalitet och tidsfrister för översändande av uppgifter har många länder arbetat med tekniska och metodiska förbättringar.

Tekniska förbättringar

Italien har arbetat med att omforma och förbättra de befintliga procedurerna för datainsamling och databehandling (t. ex. automatisk felsökning) samt med att minska belastningen på uppgiftslämnarna genom att förenkla insamlingen av uppgifter. ISTAT får nu uppgifter från regionala organ via e-post och andra telematiska verktyg. Detta är en del av Eurostats SERT-projekt (Statistiques d'Entreprises et Reseaux Telematiques), som syftade till att sända data avseende del A och B i direktivet via telematiska nätverk till regionala organ och därefter till ISTAT. ISTAT har använt standarden RDRMES (rådatameddelande) för att sända och ta emot uppgifter till och från regionala institutioner och hotellföretag.

Frankrike har, för att hantera uppgifter om oklassificerade hotell, utvecklat ett datorprogram som kan göra ett urval av hotell som skall undersökas, och som kan behandla och sammanställa mottagna uppgifter, beräkna beläggningsgraden och göra skattningar både för de hotell, som inte lämnat uppgifter och för dem som inte ingår i undersökningen.

Irland har byggt upp helt nya databasprogram som kan lagra, hantera och kontrollera de stora mängder uppgifter som nu samlas in inom ramen för det nya registret för inkvarteringar, den nya undersökningen om statistik över inkvartering och den nya undersökningen bland hushållen om efterfrågan på turism.

Nederländerna har utvecklat ett system för elektronisk insamling av uppgifter (diskett med frågeformulär som fylls i av uppgiftslämnarna).

Sverige har också arbetat med att förbättra datahanteringen, och har bland annat utformat ett nytt program för att förbättra skattningarna av uteblivna svar samt infört elektroniska frågeformulär för insamling av uppgifter från Sveriges campingvärdars riksförbund.

Norge har utvecklat ett nytt datorprogram för uppgiftshantering och kvalitetskontroll samt förfaranden för att göra skattningar för saknade uppgifter.

Metodiska förbättringar

Italien har börjat använda ett nytt system för att skatta preliminära uppgifter, nämligen en metod för att beräkna värden för saknade uppgifter (genomsnittsföretagsmetoden).

Frankrike har vidtagit åtgärder för att optimera urvalets storlek, förbättra resultatens precision genom en bättre definition av stratifieringskriterierna samt anpassa insamlingsfrekvensen (månadsvis/kvartalsvis) till variabeln.

För att påskynda hela datahanteringen har Nederländerna förändrat sin metod för insamling av uppgifter, så att den, istället för att som tidigare bygga på urval ur en enhetlig population, nu bygger på ett stratifierat urval och en summeringsmetod som utnyttjar avancerad teknik för att skatta värden för saknade uppgifter.

3.3. Efterfrågan med avseende på inhemsk turism och utrikes turism (exklusive dagsturer)

3.3.1. Anpassning och utvidgning av befintliga undersökningar av efterfrågan på turism

När det har varit möjligt har länderna byggt vidare på sina befintliga system och förändrat sina befintliga undersökningar för att uppfylla direktivets krav. Detta har i allmänhet inneburit en ökning av undersökningsfrekvensen, en utvidgning av frågeformulären till att omfatta alla de variabler som anges i direktivet samt i vissa fall en ökning av urvalets storlek.

I Österrike har detta inneburit att man genomfört en kompletterande undersökning av österrikarnas resevanor, som belyser årlig efterfrågan på turism (tidigare genomförd endast vart tredje år) och att man utökat frågeformuläret.

Spanien har arbetat med att anpassa och revidera sin befintliga undersökning om spanjorernas semestrar, vilket har utmynnat i en ny undersökning, kallad "FAMILITUR". Arbetet omfattade en revidering av frågeformuläret och metodiska förändringar.

När det gäller Frankrike visade analysen av den befintliga hushållsundersökningen av fransmännens resevanor att de flesta av direktivets krav på uppgifter fick ett positivt mottagande, förutom de som gällde uppgifter om turistutgifter. Urvalet utgörs av 20 000 månatliga intervjuer som görs med hjälp av frågeformulär som skickas med post (urvalets storlek har nyligen fördubblats). Frågor om turistutgifter infördes i den befintliga undersökningen under en försöksperiod, men detta bedömdes ge otillfredsställande resultat, och Frankrike har därefter arbetat med att upprätta en särskild undersökning av utgifterna för turism.

Italien har arbetat med att anpassa den befintliga urvalsundersökningen av italienarnas semestrar (utförd vart tredje år) till direktivets krav. Semesterundersökningen för 1996 genomfördes i samband med den årliga allmänna hushållsundersökningen och samlade in uppgifter om fritidsresor omfattande fyra nätter eller fler i följd. Italien har också provat möjligheten att samla in information om utgifter för turism genom den månatliga undersökningen av hushållens konsumtion.

För Nederländerna, som har utfört kontinuerliga semesterundersökningar sedan 1980, omfattade arbetet en revidering och utvidgning av denna undersökning för att samla in uppgifter om affärsresor. Den reviderade undersökningen sändes ut första gången i mars 1996. Portugal genomförde tidigare en årlig undersökning av portugisernas semestrar, vilken har reviderats avsevärt för att förändra dess omfattning och frekvens och införa nya variabler i överensstämmelse med direktivets krav. År 1996 utfördes en pilotundersökning, och en undersökning som genomförs regelbundet varje kvartal inleddes 1997.

Finland har genomfört en regelbunden semesterundersökning sedan 1991. För att uppfylla direktivets krav infördes en ny undersökningsfrekvens och frågeformuläret reviderades och utvidgades till att omfatta flera variabler som tidigare inte ingått när det gällde turism i utlandet, inhemsk turism med privat inkvartering (besök hos släktingar och vänner) och affärsresor. Förändringen av uppgifter i den finska reseundersökningen genomfördes 1995-1997 och undersökningen som genomförs kvartalsvis inleddes 1996. På grund av att en ändrad utformning av arbetskraftsundersökningen (baserad på en EU-förordning) begränsade möjligheterna att använda samma urvalsunderlag för andra undersökningar, kommer insamlingen av uppgifter till den finska reseundersökningen att utföras med en ny utformning från och med år 2000.

Sverige har genomfört flera studier av metodfrågor för att utvidga och anpassa den nuvarande undersökning som genomförs av Sveriges Turistråd om efterfrågan på turism till direktivets krav.

Arbetet i Förenade kungariket har omfattat ett antal förändringar av en befintlig reseundersökning, som samlar in uppgifter om inhemsk turism ("UK Travel Survey"). I synnerhet har uppgifter om semesterresor omfattande fyra nätter eller fler inneburit utvidgningar och förändringar av frågeformuläret, och ett pilotarbete gjordes i januari 1997 för att samla in uppgifter för 1996. Den befintliga internationella passagerarundersökningen ("International Passenger Survey", IPS) samlar uppgifter om turism i utlandet och efter en inledande bedömning av dess förmåga att uppfylla direktivets krav på uppgifter genomfördes en studie av utgifter under 1997/1998 varvid ett litet urval av uppgiftslämnare utfrågades mycket detaljerat om sina utgifter. För att förbättra IPS har dessutom ovanliga undergrupper identifierats, vilket innebär att dessa gruppers beteende representeras bättre i undersökningen.

3.3.2 Inledande av nya undersökningar

Ett fåtal länder hade aldrig tidigare utfört undersökningar av inhemsk turism eller turism i utlandet. Detta gäller i synnerhet Grekland, Luxemburg, Irland och Island.

I december 1995 genomförde Grekland sin första årliga undersökning av grekernas semestrar omfattande fyra nätter eller fler i följd, och år 1997 inleddes landets första kvartalsvis genomförda undersökning för att samla in uppgifter om semester- och affärsresor omfattande en eller flera nätter på annan ort än hemorten.

Luxemburg genomförde sin första pilotundersökning under det första halvåret 1996. Undersökningen omfattade fritidsresor gjorda 1995. Med hjälp av de erfarenheter, som vunnits i denna pilotundersökning, förbättrades metoderna för insamling av uppgifter liksom frekvensen i den regelbundna undersökningen, och efter en första provundersökning i november 1996 påbörjades den regelbundna kvartalsundersökningen i slutet av första kvartalet 1997.

Irland utformade under 1997 en nationell hushållsundersökning, som är en kvartalsvis genomförd undersökning av inhemsk turism och turism i utlandet.

Island genomförde sin första turistreseundersökning år 1996.

I andra länder gav de befintliga systemen inte tillräckligt användbara instrument för att samla in uppgifter i enlighet med direktivets krav, och därför var det nödvändigt att förbereda nya undersökningar.

I Belgien gjordes t. ex. en inventering och analys av befintliga uppgifter om efterfrågan på turism, och med hänsyn till att större delen av uppgifterna inte var harmoniserade gjorde den statistiska byrån bedömningen att det var nödvändigt att organisera en ny undersökning av årlig efterfrågan på turism (fyra nätter eller fler i följd) år 1996.

I Danmark, som tidigare endast genomfört ett fåtal årliga undersökningar av inhemsk turism och turism i utlandet, beslöts att utveckla en helt ny kvartalsvis genomförd undersökning. Denna undersökning inleddes i januari 1996 och omfattar både långa och korta resor (uppgifter både per kvartal och per år).

Tyskland gjorde tidigare årliga undersökningar av invånarnas semesterresor, men dessa upphörde 1990. För att efterleva direktivet inleddes därför 1997 en helt ny kvartalsvis genomförd undersökning omfattande alla uppgifter om efterfrågan på turism (uppgifter både per kvartal och per år).

Norge genomförde sin första kvartalsvis genomförda reseundersökning inom ramen för den allmänna undersökningen "Omnibus" 1997.

Vissa länder hade behov av att lägga upp nya kvartalsvis genomförda undersökningar om insamling av uppgifter om semester- och affärsresor omfattande en eller flera nätter i följd utanför hemmet.

Detta gällde Österrike, som inledde en pilotundersökning av affärs- och yrkesresor i december 1995 och därefter år 1997 inledde sin första regelbundna kvartalsundersökning av semester- och affärsresor omfattande en eller flera nätter.

Även Belgien och Italien inledde 1997 pilotundersökningar av semester- och affärsresor omfattande en eller flera nätter i följd.

IV. Övergripande bedömning

De åtgärder och insatser som för närvarande görs för att genomföra direktivet kan nu anses fungera väl och är ganska långt framskridna, och utförs under omständigheter som kan anses vara relativt tillfredsställande. Uppgifternas tillgänglighet och punktlighet har ökat avsevärt sedan direktivet antogs. Gemensamma definitioner har tillämpats och uppgifterna är därför mer jämförbara.

Det är emellertid alltför tidigt att dra definitiva slutsatser av de erfarenheter, som vunnits vid genomförandet av rådets direktiv, eftersom övergångsperioden för insamling av uppgifter kvartalsvis ännu inte är avslutad. Under 1996 genomfördes pilotarbeten och 1997 kom den regelbundna insamlingen av uppgifter i gång på allvar, men det var många länder som begärde undantag under övergångsperioden.

Tillgången till gemenskapsfinansiering under den inledande fasen av direktivets genomförande har givit medlemsstaterna möjlighet att göra ett antal förändringar av sina system för turiststatistik och genomföra direktivet snabbare än vad som annars varit möjligt.

Genomförandet av rådets direktiv har möjliggjort eller bör möjliggöra att systemet för statistik över turism inriktas på de behov, som finns hos användare på gemenskapsnivå och nationell nivå.

Man måste dock ta hänsyn till ett antal omständigheter som kan påverka framtida beslut. Detta gäller i synnerhet följande aspekter:

- Vissa förseningar har noterats när det gäller medlemsstaternas översändande av uppgifter till Eurostat. Detta försvårar spridningen till användarna.

- Förseningar vid granskning och säkring av uppgifternas kvalitet, tillförlitlighet och jämförbarhet. Det föreligger ett behov av att mer ingående granska tillämpningen av definitioner och klassifikationer. Bristen på personella och ekonomiska resurser, vilket krävs för en ingående bedömning av de resultat som medlemsstaterna översänder, har hittills inneburit att denna bedömning inte har kunnat genomföras fullt ut.

V. Framtida utveckling

Gemenskapens system för statistik över turism möter under de kommande åren viktiga utmaningar, t. ex. utvidgningen, mer sofistikerade användarbehov av statistik över turism (sysselsättning inom turistsektorn, turismens betydelse i ekonomin, satelliträkenskaper för turism, mätning av turistindustrins konkurrenskraft m. m.), införlivande av miljöaspekter på de politiska områden som rör turism (turismens varaktiga utveckling), övervägande av turistsektorns roll för landsbygdens och regionernas utveckling, teknisk utveckling av nya redskap för insamling av uppgifter osv. Det skulle följaktligen vara lämpligt att upprätthålla och befästa, och om möjligt vidareutveckla, ett informationssystem för statistik över turism på gemenskapsnivå, vilket skulle göra det lättare att utveckla statistiken över turism på ett sådant sätt att den tillgodoser användarnas behov.

Kommande åtgärder bör främst inriktas på fortsatt genomförande och konsolidering av direktivet och granskning av uppgifternas kvalitet, tillförlitlighet och jämförbarhet, tillämpning av definitioner och klassifikationer, jämförelse av olika uppgiftskällor samt arbete med spegelstatistik, och resultaten bör dessutom få en ökad användbarhet och spridning. Kopplingar till annan statistik, t. ex. över sysselsättning, passagerartransporter, betalningsbalans, industri, priser och nationalräkenskaper bör också granskas så att befintliga uppgiftskällor kan användas mer effektivt. Det finns dessutom behov av ytterligare information om turismens inverkan på ekonomin och följaktligen bör det övervägas att införa satelliträkenskaper för turism, vilket skulle möjliggöra att ett mått på turismens betydelse för ekonomin och sysselsättningen erhålls och för detta utgör direktivet en viktig informationskälla.

Arbetet med en översyn av den framtida verksamheten inom ramen för direktivet och eventuella utvidgningar av rättsakten bör ligga i linje med och samordnas med kommissionens politik för turismens sysselsättningsskapande potential, vilken inleddes med rapporten från högnivågruppen för turism och sysselsättning. [10] I rapporten betonades vikten av pålitlig information, och med tanke på syftet "att få ut snabb, tillförlitlig och jämförbar information" ansåg högnivågruppen att "det finns behov av att utnyttja befintliga EG-instrument - t. ex. Eurobarometern - för att utveckla dem i förhållande till företagens behov och för att ge utrymme för ytterligare synergieffekter med kompletterande åtgärder via offentligt-privat samarbete".

[10] Slutsatser och rekommendationer från högnivågruppen för turism och sysselsättning, Europeiska kommissionen - GD XXIII, oktober 1998.

Europeiska kommissionens meddelande av den 28 april 1999, "Att förbättra turismens sysselsättningspotential", [11] var ett svar på högnivågruppens rapport och ministerrådets krav på en inriktning på sambandet mellan turism och sysselsättning. [12] I meddelandet framhölls behovet av en "kunskapsdriven" europeisk turiststrategi "som skall uppmuntra företag, myndigheter och andra berörda parter att bättre ta vara på befintlig information, skaffa sig och utveckla know-how, utveckla nya processer och ta lärdom av bästa praxis".

[11] EGT C 178, 23.6.1999, s. 3.

[12] Ministerrådet (turism) den 26 november 1997.

Som en uppföljning av rådets slutsatser inrättades fyra arbetsgrupper, varav en är inriktad på information. Att underlätta utbyte och spridning av information i synnerhet genom ny teknik är ett av de fyra områden som betonas i rådets slutsatser om turism och sysselsättning av den 21 juni 1999. Syftet med denna arbetsgrupp är att identifiera informationsbehov och metoder att ge tillgång till information. Arbetsgruppen betraktade statistik som ett av de viktigaste medlen för information. Arbetet inom denna ram förväntas ge ytterligare underlag för diskussion angående mer sofistikerade användarbehov av statistik över turism.

Bilaga 1. Rättsligt regelverk

Antaget:

>Plats för tabell>

Planerat:

År // Innehåll (artikel inom parentes hänvisar till direktivet)

2001 // Bilaga 1: Precisionskrav och harmoniserad bearbetning av systematiska fel (artikel 4)

Bilaga 2: Bearbetning av uppgifter (artikel 6)

Bilaga 3: Spridning av resultat (artikel 9)

Bilaga 2. Sammanfattande tabeller, uppställda landsvis och enligt avsnitten i direktivet

Nedan följer tabeller, motsvarande avsnitten i direktivet, som visar de huvudsakliga statistiska verktyg (undersökning, register) som utvecklats eller införts för att efterleva rättsaktens krav (andra kolumnen) i respektive land. De övriga kolumnerna visar uppgifternas tillgänglighet och aktualitet (läge den 20 mars 2000) i form av datatabeller som översänts från medlemsstaterna till Eurostat. Se nedan för förklaring av graderingen av uppgifternas tillgänglighet och aktualitet.

Uppgifternas tillgänglighet

0: inga uppgifter (inga tabeller översända)

1: liten tillgänglighet (mindre än 30 % av tabellerna)

2: måttlig tillgänglighet (30-60 % av tabellerna)

3: stör tillgänglighet (60-80 % av tabellerna)

4: mycket stor tillgänglighet (över 80 % av tabellerna)

Uppgifternas aktualitet

Försening i observationsperiod

månatlig/kvartalsvis/årlig

1: lite 8+/3+/2+

2: måttlig 4-7/2/1

3: stor 0-3/0-1/0

Kapaciteten för kollektiv inkvartering av turister: lokala enheter inom det nationella territoriet

>Plats för tabell>

Anmärkningar:

(*): Undersökningen förelåg före direktivet

---: Inga förändringar

Vistelser vid inrättningar för kollektiv inkvartering: inhemsk turism och turism i utlandet

>Plats för tabell>

Anmärkningar:

(*): Undersökningen förelåg före direktivet

---: Inga förändringar

Efterfrågan på inhemsk turism och turism i utlandet (exklusive dagsturer)

>Plats för tabell>

Anmärkningar:

(*): Undersökningen förelåg före direktivet

---: Inga förändringar

Bilaga 3. Ekonomiskt stöd till EU:s och EES:s medlemsstater

>Plats för tabell>

(*) Ett kontrakt.