EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 04.12.1997 
K()M(97) (>54 slutlig. 
TRANSEUROPEISKA NAT 
RAPPORT FOR 1997 
Från kommissionen till Europeiska rådet 

TRANSEUROPEISKA NÄT 
RAPPORT FÖR 1997 
1. INLEDNING 
Som en del av sina slutsatser om tillväxt, konkurrens och sysselsättning bad Europeiska rådet vid 
sitt möte i december 1993 kommissionen att varje år i december lägga fram en utvecklingsrapport 
angående transeuropeiska nät (TEN). Denna uppgift har resulterat i föreliggande rapport. I 
enlighet med artikel 16 i finansförordningen för transeuropeiska nät kommer en mer utförlig 
årsrapport att offentliggöras i början av 1998, så snart resultatsiffrorna finns tillgängliga. Den 
föreliggande rapporten ger en allmän överblick över utvecklingen hittills, pekar på de huvudsakliga 
områden där man har stött på problem och redogör i korthet för framtida utmaningar, bl.a 
utvidgningen av unionen. 
2. UTVECKLING OCH PROBLEM 
De viktigaste utvecklingsdragen i fråga om transeuropeiska nät under 1997 var följande: 
2.1 Utveckling inom särskilda projekt 
I flera medlemsstater ges en fortsatt hög prioritet åt TEN-projekt och under året har konkreta och 
hoppingivande framsteg gjorts inom åtskilliga projekt i hela unionen. När det gäller de 14 Essen-
transportprojekten är resultaten något varierande (se tabell 1). Anläggningsarbetet har påbörjats 
för 11 av projekten och av dessa är fyra projekt helt eller delvis avslutade. För fem av de projekt 
där det uppstod förseningar av teknisk eller administrativ art har problemen nu lösts, men 
finansieringen kan fortfarande komma att bli ett problem för några av dem. Minst fyra av 
projekten har alltjämt finansieringsmässiga, tekniska och administrativa problem. Nedan följer 
några exempel: 
(1) Den 1 juni påbörjades det faktiska anläggningsarbetet på Betuwe-linjen mellan Rotterdam 
och Ruhr-området. 
(2) Den 3 oktober godkände Italiens och Frankrikes regeringar ett treårigt 
undersökningsprogram (55 miljoner ecu) om höghastighetståg mellan Lyon och Trieste. 
(3) Officiell invigning av järnvägsförbindelsen "Enterprise" mellan Dublin och Belfast den 21 
oktober, vilket innebär att restiden förkortas till 1 timma och 55 minuter. 
(4) Den 14 december kommer en ny sträcka för höghastighetståg i Belgien att tas i bruk, vilket 
innebär att restiden mellan Bryssel och Paris och London förkortas med ytterligare 20 
minuter. 
(5) De flesta av de 28 Euro-ISDN-projekt som finansierades under 1995 och 1996 fortskrider 
på ett tillfredsställande sätt och 10 av dessa beräknas vara avslutade före utgången av 
1997. 
(6) Det mesta av arbetet inom Essen-gasprojekten - införande av naturgas i Grekland, Spanien 
och Portugal samt gasledningen mellan Algeriet och Europeiska Unionen - har redan 
slutförts. 
(7) Framsteg har gjorts i arbetet med sammanlänkningen av elnäten mellan Italien och 
Grekland. 
2.2 Juridiska aspekter: 
(1) Ändring av artikel 129 C i Amsterdamfördraget för att underlätta privat finansiering av 
projekten, samt utvidgning av medbeslutandeförfarandet till att omfatta all lagstiftning 
angående transeuropeiska nät. 
(2) Antagande av riktlinjerna för telekommunikationer1. 
(3) Uppdatering av förteckningen över TEN-energiprojekt av gemensamt intresse och av deras 
specifikationer2. 
(4) Kommissionen har för avsikt att innan årets slut lägga fram förslag till ändring av TEN-
riktlinjerna för transport vad gäller hamnar och knutpunkter. 
(5) Framsteg har gjorts i arbetet med en europeisk företagsstadga efter Davignon-gruppens 
rapport. Om stadgan antas kommer det att bli lättare att skapa lämpliga former för 
juridiska personer som grund för projektutarbetning och -ledning, särskilt för 
gränsöverskridande projekt. 
2.3 Finansiering 
(1) I tabell 2 ges en överblick över gemenskapens finansiering av TEN-projekt sedan 1993. 
Siffrorna för 1997 omfattar endast årets första tio månader. 
(a) De vägledande finansieringsbeloppen för TEN-budgetposterna fastställdes till 
2 345 miljoner ecu för perioden 1995-1999, och hittills har 1 388 miljoner 
utdelats. Vad gäller de 14 "Essen-projekten" inom transportsektorn har 783,5 
miljoner ecu utdelats, varav 211 miljoner ecu under 1997. 
(b) De övriga finansieringsorganen inom unionen har fortsatt att ge betydande bidrag 
under 1997: 1 901 miljoner ecu från Sammanhållningsfonden och 436,2 miljoner 
ecu från Europeiska regionala utvecklingsfonden hittills. 
(c) EIB har hittills beviljat lån på 4 344 miljoner ecu, varav 2 665 miljoner ecu till 
transportsektorn, och av detta går 1 401 miljoner ecu till de 14 "Essen-projekten". 
EIF har hittills beviljat lånegarantier på 273,75 miljoner ecu. 
(2) Offentlig-privata partnerskap (PPP) 
(a) Högnivågruppen för finansiering av transportprojekt inom transeuropeiska nät 
(TEN) från offentlig-privata partnerskap (PPP), som består av representanter för 
transportministrarna och inflytelserika personer från den privata sektorn, 
offentliggjorde i juni sina rekommendationer om hur offentlig-privata partnerskap 
1 Beslut 1336/97 av den 17 juni 1997, EGT L 183, s. 12. 
2 Beslut 1047/97 av den 29 maj 1997, EGT L 152, s. 12 och EGT L 225,15.8.1997. 
skulle kunna medverka till ett snabbare genomförande av transportprojekt inom 
transeuropeiska nät3. 
I september offentliggjordes två meddelanden från kommissionen - i det ena förklarade 
kommissionen hur den ämnade genomföra de rekommendationer som den tagit 
emot4 och i den andra klargjorde kommissionen sina rekommendationer om 
tillämpning av konkurrensreglerna på nya transportprojekt5. 
Vid rådets (transport) möte i oktober gav det sitt fulla stöd till kommissionen i dess 
arbete. 
Efter Europeiska rådets möte i Amsterdam har EIB upprättat ett särskilt 
handlingsprogram (Amsterdam). För TEN-projekt har EIB nu möjlighet att höja 
lånetaket från 50 % av projektkostnaden till 75 %, om det är nödvändigt. EIB kommer 
också att bidra ekonomiskt till genomförbarhetsstudier och andra undersökningar för 
att göra det lättare att inleda TEN-projekt och kommer att förbättra anpassningen av 
sina lån till deras cash-flow. I detta avseende undersöker banken möjligheterna att 
tillhandahålla långfristiga lån som är lämpade för en högre riskprofil, i enlighet med 
rekommendationerna i rapporten från högnivågruppen för finansiering av TEN-
transportprojekt från offentlig-privata partnerskap. 
I kommissionens rapport "Agenda 2000"6 bekräftades att finansiering av transeuropeiska 
nät i EU 15 skall prioriteras under nästa finansieringsperiod, jämte anslutning av 
ansökarländerna till dessa nät. 
2.4 Utvidgning och yttre förbindelser 
(1) "Agenda 2000" understryker hur viktiga de transeuropeiska näten är när det gäller att 
skapa nya förbindelser med de central- och östeuropeiska kandidatländerna som ett led i en 
strategi för förberedandet av anslutningen av nya stater, och för att främja utvidgningen av 
den inre marknaden. 
(2) Vid den tredje pancuropciska transportkonfcrcnsen i Helsingfors i juni bekräftades den 
inställning i fråga om investeringar i infrastruktur som bygger på multimodala 
transportkorridorer. Man godkände även en ny korridor och diskuterade begreppet 
transportområden. 
(3) Bedömningen av behovet av transportinfrastruktur (TINA), med hjälp av vilken man skall 
bestämma vilka investeringar som skall prioriteras i vad som kommer att bli ett utvidgat 
transeuropeiskt nät för transport, är i full gång och en preliminär rapport kommer att 
tillhandahållas i början av 1998. 
(4) Kommissionen skickade två meddelanden till Europaparlamentet och rådet om anslutning 
av grannländer till unionens transport- och energinät7. 
3 Slutlig rapport från Högnivågruppen för finansiering av transportprojekt inom transeuropeiska nät (TEN) från 
offentlig-privata partnerskap (PPP) (VE/321/97). 
4 KOM (97) 453. 
5 EGT C 298, 30 september 1997. 
6 Europeiska unionens Bulletin, tillägg 5/97. 
7 KOM (97) 125,26 mars 1997 
KOM (97) 172,23 april 1997. 
(5) Under energinätskonferensen i Berlin i december framhävdes vikten av att utveckla nät 
inte endast för gemenskapens energiförsörjning utan också för internationellt samarbete 
och utveckling i största allmänhet. 
2.5 Problem och föreslagna lösningar 
De särskilda projekten har visat sig vara mindre framgångsrika än vad man ursprungligen räknade 
med. Detta gäller särskilt för några av Essen-transportprojekten, som kräver betydande stöd från 
den offentliga sektorn. 
En ständig tvistefråga är huruvida förseningar i projekten beror på bristande finanser eller 
administrativa problem. För många projekt råder det en verklig brist på offentliga medel för att 
överbrygga klyftan mellan ekonomisk och finansiell livskraftighet - en klyfta som måste 
överbryggas för att EIB eller den privata sektorn skall bidra till finansieringen. En strikt och 
trovärdig finansieringsstruktur är dessutom en förutsättning för att råda bot på de administrativa 
och tekniska problem som ohjälpligt uppstår inom många projekt. 
Kommissionen har därför rekommenderat8 att berörda medlemsstater i samarbete med 
kommissionen skall fastställa en strikt tids- och finansieringsplan för varje enskilt "Essen-projekt", 
för att visa sin politiska vilja i fråga om genomförande och därmed uppbåda den drivkraft som 
krävs för konkreta insatser inom de enskilda projekten och för att skapa ett förtroende för att näten 
kommer att innebära fördelar. Detta har godkänts på Europeiska rådets särskilda möte i 
Luxemburg om sysselsättningen. 
j 
Arbetet med offentlig-privata partnerskap, som behandlas nedan, syftar också till att erhålla 
ytterligare finansiering och minska behovet av stöd från den offentliga sektorn genom att höja 
kvaliteten på projekten. Tyngdpunkten ligger nu på att utveckla nyskapande förhållningssätt som 
innefattar offentlig-privata partnerskap och på så sätt skynda på genomförandet av lämpliga 
prioriterade projekt. 
Dessutom är flera viktiga elnätsprojekt tills vidare uppskjutna på grund av administrativa problem, 
vilka huvudsakligen beror på förseningar i samband med beviljande av anläggningstillstånd. 
Sådana problem orsakas i regel av lokalt motstånd. 
3. SYSSELSÄTTNINGSMÖJLIGHETER INOM TEN 
Som framgår av kommissionens meddelande "En europeisk politik i sysselsättningens tjänst"9 
spelar transeuropeiska nät en viktig roll när det gäller att upprätta en sysselsättningsstrategi på 
medellång sikt, eftersom effektiva infrastrukturer för transport, telekommunikationer och energi är 
absolut nödvändiga för EU:s konkurrenskraft, och därmed för den långsiktiga tillväxten och 
skapandet av varaktiga jobb. EU:s industri behöver ha tillgång till effektiva transportsystem och 
telekommunikationsnät samt effektiv energiförsörjning, både för att hålla kostnaderna nere och för 
att kunna tillhandahålla bättre service. Trots att det är deras inflytande på konkurrensen på 
medellång sikt som är avgörande när det gäller skapande av arbetstillfällen, skapar de också en 
betydande mängd tillfälliga arbeten under anläggningsfasen. När det gäller informationssamhället 
finns det ett behov av varaktiga insatser från den privata och den offentliga sektorn för att utvidga 
8 SEK (97)2168,s. 12. 
9 SEK (97) 2168. 
marknaden, särskilt på områden som är av intresse för allmänheten. Det är också viktigt att 
förbättra kvaliteten på Intcrnet-bascradc allmänna tjänster, särskilt till stöd för utvecklingen av 
multimedia-satellittjänster. 
4. FINANSIERING AV TEN 
4.1 Offentlig-privata partnerskap 
Som ovan nämnts offentliggjorde högnivågruppen för offentlig-privata partnerskap inom TEN:s 
transportprojekt sin rapport i juni. Enligt rådets (transport) möte i oktober är det viktigast för 
medlemsstaterna att finna projekt som passar offentlig-privata partnerskap. Kommissionen, 
Europeiska investeringsbanken och Europeiska investeringsfonden har åtagit sig att upprätta 
offentlig-privata partnerskap så snart som möjligt för att påskynda förfärdigandet av de 
transeuropeiska nätverken. 
4.2 EIB:s och EIF:s roll 
EIB och EIF spelar avgörande roller vid finansieringen av TEN. Därför välkomnar kommissionen 
att Amsterdammötet rekommenderade EIB att öka sin utlåning till TEN-projekt. Kommissionen 
välkomnar de åtgärder som planeras av EIB i detta avseende, i synnerhet vad gäller lån på mycket 
lång sikt, minskat beroende av trepartsgarantier och innovativa finansiella instrument, bl.a. för 
högteknologiska lösningar till små och medelstora företag, utbildning, hälsa och miljö. 
4.3 Tätare samordning av TEN:s finansiella instrument 
Det är vida erkänt att en tätare samordning behövs mellan unionens olika källor till ekonomiskt 
stöd för TEN. Detta kräver samordningsinsatser på såväl gemenskapsnivå som nationell och 
regional nivå. Vad gäller gemenskapsnivån har en samordningsgrupp för TEN bildats, där 
personal från kommissionen, EIB och EIF ingår. Frågan om samordning måste också tas i 
beaktande när de olika finansiella instrumenten granskas under loppet av år 1998. 
5. FRAMTIDSUTSIKTER: AGENDA 2000 
5.1 EU 15 
Det finns ett behov av fortlöpande och dessutom ökande finansiellt stöd från unionen till TEN-
projekt både i nuvarande och framtida medlemsstater, vilket också betonas i Agenda 2000. För EU 
15 kommer nästa finansiella period att innebära att många nyckelprojekt går in i sin viktigaste 
byggnadsfas. Detta kommer att medföra högre totala utgifter än under perioden 1994-99, då 
gemenskapen huvudsakligen finansierade förberedelsearbeten. Det kommer också att krävas 
finansiellt stöd på sådana områden som system för kombinerade transporter och intelligenta 
transportsystem. 
Mer långtgående engagemang från EIB, utveckling av offentlig-privat finansiering samt anlitande 
av andra stödformer än bidrag är alla saker som är mycket viktiga. Sådana instrument kan minska 
men inte undanröja behovet av offentligt stöd. Således bekräftas det i Agenda 2000 att extra 
finansieringsformer måste hittas vid sidan av nuvarande anslag. 
Förutom finansieringsbeslut måste också ramen för TEN-politiken revideras. Vad gäller TEN 
planeras detta till år 1999 och kommissionen anser att det finns anledning att koncentrera stödet till 
felande länkar och projekt som griper över gränserna, grundat på en striktare bedömning av vilka 
transeuropeiska fördelar som vissa projekt medför. Strategier för miljöbedömning av TEN kommer 
också att ytterligare utvecklas. Det är mycket troligt att ytterligare en revision av TEN:s 
energiförteckning över projekt av allmänt intresse också måste genomföras under nästa år. 
5.2 Utvidgning 
TEN har en viktig roll att spela när det gäller att skapa en framgångsrik utvidgning. Under tiden 
före inträdet kommer det att vara av yttersta vikt att göra framsteg i utvecklingen och främjandet 
av tillgången till den infrastruktur som kommer att bli den utvidgade formen av TEN. Det faktum 
att den strategi som används före inträdet omfattar alla tio ansökarländer är viktigt ur TEN:s 
synvinkel, eftersom det vid planeringen av en integrerad marknad med stöd i integrerade nätverk 
endast är meningsfullt att betrakta transport, telekommunikation och energisystem i ett 
alleuropeiskt perspektiv. Det strukturstöd som föreslås under tiden före inträdet och de stora 
infrastrukturella resurserna inom det omformade PHARE-programmet kommer att spela en 
avgörande roll i detta avseende. 
Akuta behov av utveckling och uppgradering av transportinfrastrukturen syns redan tydligt i 
ansökarländerna och de kommer med nödvändighet att öka med den förväntade ökningen av flöden. 
Detta ses som en av de stora utmaningarna för en framgångsrik utvecklingsprocess. Utan sådana 
investeringar kommer troligen allvarliga problem med trafikstockningar att torna upp sig, vilket 
påverkar hela unionens trafikpolitik. 
En avsevärd, men mindre, brist på investeringar i telekommunikation i ansökarländerna kommer 
antagligen att generera krav på finansiering från unionen, för att det skall bli kontinuitet i 
nätverken och tjänsterna skall kunna moderniseras. Därför avser kommissionen att upprätta en 
förteckning över projekt som skulle kunna hjälpa ansökarländerna att nå TEN: s 
telekommunikationsmål. 
Inom energisektorn kommer det att finnas ett visst behov av stöd som finansieras av unionen för att 
variera energitillförseln, särskilt naturgas, och göra den så säker som möjligt. 
I alla dessa fall kommer det att vara viktigt att se till att gemenskapens ekonomiska stöd endast 
görs tillgängligt när projekt inte kan finansieras med andra medel på grund av brist på ekonomisk 
styrka. 
Tabell 1: 14 Essen-projekt 
o? PROJEKT 
1) Snabbspår/kombinerade 
transporter nord-syd 
2) Paris-Bryssel-Köln/Frankfurt-
Amsterdam-London (PBKAL) 
3) Snabbspàr syd 
4) Snabbspàr Paris östra Frankrike 
sydvästra Tyskland (TGV Est) 
5) Betuwe-linjen 
6) Snabbspår/kombinerade 
transporter - Lyon-Turin-Trieste 
7) Grekiska motorvägar 
8) Förbindelse för olika 
kombinerade transportsätt Portugal-
Spain - Europe 
9) Vanlig järnvägsförbindelse Cork-
Dublin-Belfast-Lame-Stranraer 
10) Flygplatsen i Malpensa 
11) Fast väg/järnvägsförbindelse 
över Öresund 
12) Nordiska triangeln korridor för 
olika kombinerade transportsätt 
13) Vägförbindelse: Irland-Förenade 
kungariket Benelux 
14) Stambana på Förenade 
kungarikets västkust LÄNGD (km) 
930 
830 
1 450 
617 
160 
785 
1 640 
502 
60 
1 700 
1 455 
850 KOSTNAD 
(milj. ecu) 
20 000 
17000 
13000 
5500 
3800 
16000 
6400 
3800 
238 
1 050 
3 700 
9000 
3000 
2200 TILLSTAND/ TEKNISK SITUATION 
Byggnadslov utfärdas stegvis för varje sektion. 
Tekniska studier skall genomföras för 
bastunneln i Brenner. 
Vissa förseningar: arbetet pågår nu på alla 
sträckor 
Förfarandena är klara för vissa sträckor. 
Tekniska studier genomförs för andra. 
Slutfasen av de tekniska studierna skall sättas 
igång för den franska delen. Tillstånd finns för 
den tyska delen. 
Administrativa förfaranden återstår på ett långt 
framskridet stadium 
Långt framskridna tekniska studier om Lyon-
Montmélian, Torino-Venezia. Administrativa 
tillståndsförfaranden har inletts. 
Arbetet pågår på flera sträckor. Byggnadslov 
har utfärdats, tekniska studier och 
anbudsförfarande pågår för andra. 
Förfarandena är klara för vissa delprojekt. 
Tekniska studier pågår om andra. 
Helt klart 
Klart 
Klart 
Byggnadslov har utfärdats för en sträcka. 
Tekniska studier pågår om andra. 
Förseningar i tillståndsgivningen är lösta. 
Tekniska studier om olika delsträckor pågår 
Studier pågår FINANSIERING 
Delvis säkrad, men 
vissa svårigheter 
återstår 
Delvis säkrad, men 
vissa svårigheter 
återstår. PPP möjligt för 
den nederländska 
sträckan 
Delvis säkrad men vissa 
svårigheter återstår. 
Svårigheter återstår 
med den franska delen. 
PPP-program övervägs 
Delvis säkrad men vissa 
svårigheter återstår. 
Tre PPP-program för 
PATHE 
Avsevärt stöd fr. ERUF 
och sammanhållnings­
fonden väntas. Vissa 
svårigheter återstår 
Vissa svårigheter 
återstår på den nord-
irländska sträckan 
Finansieringen är klar 
Finansieringen är klar 
Delvis säkrad. Vissa 
svårigheter återstår. 
Osäkerheter kvarstår 
Finansieringen är 
säkrad STADIUM 
Berlin-Leipzig: arbetet är långt kommet. 
Leipzig-Nurnberg: arbetet har påbörjats 
på vissa delar. 
Byggarbetet är långt kommet på de 
belgiska och tyska sträckorna, det är 
påbörjat på den nederl. sträckan och 
påbörjas på den brittiska under 1998. 
Byggarbetet har kommit igång på två 
delprojekt på sträckan Madrid-Barcelona. 
De slutliga tekniska studierna är 
försenade för den franska delen (återstår 
att genomföras). 
Det preliminära arbetet har påbörjats på 
järnvägsförbindelsen till hamnen 
Studier 
Det inledande arbetet pågår med tre 
PPP-program för PATHE och vissa 
andra 
Arbetet på sträckorna Linha do Norte 
(järnväg) och Lissabon-Valladolid (väg) 
pågår. Studier om vidare projekt. 
Sträckan Cork-Dublin-Berfast är klar. 
Återstoden blir klar till år 2000. 
Byggnadsarbetet är långt kommet. 
Byggnadsarbetet pågår på större delen 
av projektet 
Arbetet pågår på E 18 och E 6 och större 
järnvägssträckor i Finland och Sverige. 
Byggnadsarbete på den skotska 
sträckan. Studier om övriga sträckor. 
Byggnadsarbete har påbörjats för att 
modernisera linjen. KOMMENTARER 
Brennertunnein: fortfarande på 
studiestadiet 
Vissa förseningar, men de flesta icke­
finansiella problemen är lösta. 
Snabbspåret Bryssel-Paris är nästan 
klart. 
Den internationella sträckan studeras. 
Vissa delsträckor är stoppade. 
Väntan på politiska beslut om nästa 
stadium av tekniska studier 
Mycket tidigt byggnadsskede efter 
förseningar 
Fransk-italienska mötet den 3 oktober 
inledde nästa studie- program för den 
intemat, sträckan 
Avsevärt stöd från ERUF och 
sammanhållningsfonden 
Stor mängd separata delprojekt, av 
vilka åtskilliga befinner sig på 
studiestadiet. 
Till stora delar klar tack vare stöd från 
ERUF och sammanhållningsfonden 
Öppnas 1998 (första fasen) 
I tid. Klart år 2000 
Stort antal separata delprojekt 
Beslut om att bygga sträckan Newry-
Dundalk fattas snart. 
Partnerskap mellan privat 
infrastruktur och tjänsteföretag med 
offentligt stöd 
Tabell 2: GEMENSKAPSFINANSIERING AV TEN ÅR 1997 (miljoner ecu) 
^ Sektor 
TRANSPORT 
ENERGI 
TELEKOMMUNIKATION 
TELEMATIKNÄT Typ»v»t6d 
Lån 
Linegarantier 
Stöd 
Stöd, räntesubventioner, linegarantier 
och samfinansiering av studier 
Lin 
Garantier 
Stöd 
Samfinansiering av studier 
Lin 
Garantier 
Stöd 
Samfinansiering av 
genomförbarhetsstudier och 
utvärderingar 
Stöd Instrument 
EIB1213 
(varav 14 specifika projekt) 
EIF1213 
ERUF " 14 
Samnunhillningsfonden 
TEN budgetpost B5-700 
(varav 14 specifika projekt) 
EIB1213 
EIF1213 
ERUF13 M 
TEN budgetpost B5-710 
EIB1213 
EIF I213 
ERUF 13 M 
TEN budgetpost B5-720 
TEN budgetpost B5-721 1993-1994 10 
4028 
2 959 
75,9 
884,0 
1 887,0 
385 
180 
1077 
207,7 
675,7 
0 
3 787,8 
156,1 
294,7 
21,9 
71,8 1995 l0 
3 310 
1603 
85,2 
115,0 
1 108 
240 
181,5 
745 
11,90 
87,8 
12,2 
506,6 
19,40 
0 
22,6 
47,36 1996 ,0 
3 021 
1189 
303 
2 639 
1088 
280 
211 
1176 
270 
1265 
8,9 
1626 
9 
173 
16,1 
44 1997 l°11 
2 665 
1401 
0 
436,2 
1901 
352 
211 
497 
3,75 
? 
24 
1 182 
270 
? 
25,4 
25,4 TOTALT hittills 
13 024 
7152 
464,1 
3 638 
5 984 
1257 
783,5 
3 495 
493,35 
2 028,5 
45,1 1 
7 102,4 fl 
454,5 S 
467,7 B 
86 8 
188,5 | 
10 
11 
12 
13 
14 Pengarna ar utbetalda. 
Januari - oktober 1997. 
Undertecknade kontrakt 
TEN och TEN-relaterade projekt 
Omfattar vanligen anslag som beviljats för perioden 1996-1999. 

ISSN 1024-4506 
KOM(97) 654 slutlig 
DOKUMENT 
SV 01 11 07 10 
Katalognummer : CB-CO-97-669-SV-C 
ISBN 92-78-28462-9 
Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg 
io