ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
2.2

Sektorerna för medicintekniska produkter och medicintekniska produkter för in vitro-diagnostik utgör en viktig och innovativ del av den europeiska ekonomin. De har en årsomsättning på ca 95 miljarder euro (85 miljarder euro för medicintekniska produkter och 10 miljarder euro för medicintekniska produkter för in vitro-diagnostik) och investerar kraftigt i forskning och innovation (7,5 miljarder euro per år). De sysselsätter mer än 500 000 personer (de flesta högkvalificerade) i ca 25 000 företag. Mer än 80 % av dessa är små eller medelstora företag eller mikroföretag.
3.10

Andra rapporter, till exempel INCB:s Report on Precursors and chemicals frequently used in the illicit manufacture of narcotic drugs and psychotropic substances från år 2011, samt USA:s utrikesdepartements International Narcotics Control Strategy Report Chemical Controls från år 2012, bidrar med mer övergripande perspektiv från omvärlden. Till exempel är man nu överens om att det i Afghanistan inte finns någon legal efterfrågan på ättiksyraanhydrid, och att all import till landet således bör ses som illegal. Koalitionsstyrkor rapporteras ha beslagtagit runt 20 ton av den betydligt större totala mängd som importerades år 2011. De främsta illegala källorna uppges vara Kina, Sydkorea, Europa, de centralasiatiska staterna och Indien. Detta är utan tvivel ett fortlöpande arbete, och det är ytterst viktigt med ett nära internationellt samarbete och ett svåruppnått ömsesidigt förtroende.
1.12

Kompatibilitet och standardisering. EESK lägger särskild tonvikt på frågor som rör kompatibilitet mellan olika plattformar (ofta portaler) och standardisering av processer och elektroniska dokument som utväxlas under olika skeden i upphandlingsförfarandet. Mångfalden av isolerade plattformar, format och processer utgör ett hinder för en automatisering av offentlig upphandling och verkar avskräckande för leverantörerna, särskilt små och medelstora företag. Kommissionen bör snarast rekommendera användningen av en enhetlig europeisk (eller internationell) standard för de olika offentliga upphandlingsprocesserna. Detta gäller framför allt det arbete som CEN har utfört inom ramen för workshoppen "Business Interoperability Interfaces (BII) for public procurement in Europe" (1) och införandet av BII-profilerna i Peppols specifikationer.
4.1

Först och främst vill EESK uttrycka sin stora förvåning över rådets beslut från december 2011 att dra tillbaka möjligheten att utnyttja fonden för att bekämpa oförutsedda sociala konsekvenser av den ekonomiska krisen där nödåtgärder krävs under de sista två åren av fondens innevarande programperiod (dvs. 2012–2013). En överblick över de ansökningar som lämnades in till fonden fram till den 17 november 2011 visar tydligt att fonden var relativt framgångsrik när det gäller ansökningar kopplade till den ekonomiska krisen, men mindre framgångsrik när det gäller det ursprungliga syftet att komma till rätta med följder av globaliseringen. Under både 2009 och 2010 godkändes 23 ansökningar kopplade till krisen jämfört med sex ansökningar för att komma till rätta med effekterna av globaliseringen. EESK uppmanar därför rådet att överväga att låta fonden utnyttjas för stöd till åtgärder för att avhjälpa konsekvenserna av krisen, så länge denna pågår. EESK vill med all tydlighet betona att man gärna skulle se att fonden utvidgades till att omfatta stöd till åtgärder för att komma till rätta med effekterna av den ekonomiska krisen även i framtiden, samtidigt som tröskeln för ansökningar bör sänkas.
—

via kommissionen kräva av industrin, formgivarna och konstruktörerna en utformning avsedd för alla (”design for all”), och en klausul om e-tillgänglighet för utrustning och programvara på importmarknaderna och att åtgärder ska vidtas för att kräva spridning av informationsteknik i hemmet, för allmänna och privata kommunikationer, inom byggnation, etc.
2.9

De mest utsatta samhällsgrupperna är de med lägst inkomster, såsom personer över 65 år, familjer med ensamstående föräldrar, arbetslösa eller personer som uppbär sociala förmåner. Oftast bor också personer med låg inkomst i byggnader med otillräcklig värmeisolering (Housing Quality Deficiencies and the Link to Income in the EU, Orsolya Lelkes, European Centre for Social Welfare Policy and Research, mars 2010), vilket medför att energifattigdomen får än svårare konsekvenser.
2.2

Förslaget till direktiv föregicks av samråd via internet med de berörda parterna. Texten redigerades med beaktande av de reaktioner som inkom, men naturligtvis med bibehållande av de grundprinciper som samrådet gällde: — Exponeringar mellan banker är inte riskfritt, och bör därför regleras. — Vid värdepapperisering av krediter måste medverkande kreditinstitut och kreditinstitut som är originatorer reservera en viss procentandel av sitt kapital för de exponeringar som värdepapperiseras. Det bör också införas krav på att man kan visa att man iakttagit erforderlig noggrannhet och att det ställs strikta krav på affärsmodellen ”originate to distribute”. — För alla gränsöverskridande banker ska ”tillsynskollegier” inrättas och tillsynsorganen ska delta i en jämkningsmekanism via Europeiska banktillsynskommittén (CEBS).
—

Att utvidga de samhällsomfattande tjänsterna och kräva att de blir allmänt tillgängliga, inom en fastställd rimlig tidsfrist, i ett flerårigt program via en DSL-anslutning med en överföringshastighet på minst 2Mbit/s till 10 Mbit/s eller via en mobil eller trådlös anslutning (WiMAX, satellit etc.) med motsvarande överföringshastigheter.
4.1

Kommittén stöder ståndpunkten att driftskompatibilitet, som är nödvändig för den fria konkurrensen, endast kan uppnås om konsumenterna kan få tillgång till verken via det medium som de själva valt. Enda lösningen på detta är att på verken tillämpa en öppen kodning som är tillgänglig för alla. Alla DRM-system gör det emellertid omöjligt att få tillgång till ett verk via medier, hårdvaror och mjukvaror som inte uttryckligen har auktoriserats av rättighetsinnehavaren. DRM-systemen bygger per definition på hemliga och slutna format, vars tekniska specifikationer inte är tillgängliga för allmänheten. System som inte har auktoriserats eller certifierats av rättighetsinnehavaren är följaktligen uteslutna från all form av konkurrens. I dag finns det inte ett enda DRM-system som bygger på öppna standarder. Denna lösning skulle förutsätta att komplexa system med korslicensiering inrättas, och vissa innehållsskapare skulle kunna komma att uteslutas från marknaden t.ex. på grund av att de inte använder DRM. En hel sektor av det digitala skapandet, omfattande vetenskapliga institutioner och forskningscentrum, universitet, öppen programvara och innehåll som skapats med alternativa licenser, skulle kunna uteslutas från en marknad som endast tillåter kommersiellt innehåll. Detta förefaller oförenligt med informations- och kunskapssamhället, där EU vill vara en föregångare.
3.4.2

I meddelandet nämns i alla händelser möjligheten att föra över vatten mellan avrinningsområden, att bygga fördämningar och mindre fördämningar under mycket reglerade former men också återanvändning av avloppsvatten och avsaltning. Vid återanvändning av vatten är problemet att föroreningar ackumuleras under återanvändningscyklerna. Man bör därför lansera eller stödja ett forskningsprogram för att utveckla en modell för hur koncentrationen av föroreningar förändras under loppet av flera cykler, så att man kan komma fram till stabiliseringskriterier och avgöra när koncentrationen av föroreningar når sådana gränsvärden att systemets förmåga till självrening äventyras.
9.1

Som nämnts ovan under punkt 2.5 kommer kommissionen att använda kvalitetsnormer som ett av utvärderingskriterierna för projekt för höghastighetsvattenvägar. Beroende på de specifika tjänsterna kan kriterierna vara följande: frekvens, leveranser som passar in i produktionsprocessen, tillförlitlighet, sammodalitet för tjänsterna (i enlighet med kommissionens definition även de olika transportsättens egna förtjänster), inlandsförbindelser, effektiva hamnar och knutpunkter, elektronisk logistik, optimala administrativa förfaranden etc.
4.5

Enligt kommissionens uppskattning kommer direktivet exempelvis att leda till en nettominskning av utsläppen av växthusgaser med 183 miljoner ton koldioxid fram till 2020 jämfört med ett scenario där situationen förblir densamma. Det är svårt att uppskatta priset på kol under den perioden – det beror också på hur sträng tilldelningen är – men om flygindustrin under perioden köper 100 miljoner ton till ett genomsnittligt pris av 30 euro kommer i princip 3 miljarder euro att pumpas in i minskade koldioxidutsläpp.
2.4

Köpkraftspariteter beräknas för en grupp med jämförbara varor och tjänster, som bland annat väljs ut enligt systemen Classification of Individual Consumption by Purpose (COICOP) (5) och Classification of Products by Activity (CPA). Uppgiftsinsamlingen sker i en eller flera städer inom det berörda ekonomiska området (i allmänhet endast i medlemsstaternas huvudstäder). De flesta medlemsstater använder spatiala justeringsfaktorer för att korrigera för de regionala skillnaderna, men en medlemsstat samlar bara in uppgifter i huvudstaden eftersom landet är för litet för att det skall finnas några större prisskillnader.
3.3.7

Överlåtelse av fordran och det avtal som erkänns i många rättsordningar mellan en huvudgäldenär och den som genom subrogation har trätt i dennes ställe fyller detta syfte i kommersiella sammanhang. Det är korrekt att reglera dessa båda fall gemensamt under artikel 13. Under punkt 3 för man in en ny lagkollisionsnorm som reglerar vilken lag som skall gälla för avgörandet om subrogationen kan göras gällande gentemot tredje man. Juridiskt har den som förebild FN:s konvention om överlåtelse av fordringar i internationell handel av den 12 december 2001.
6.1

Ändringarna i besluten om egna medel har gjort det möjligt att utarbeta det nya dokumentet som skulle kunna träda i kraft från och med den 1 januari 2007 och senast i början av 2009 – eventuellt med retroaktiv verkan. Dokumentet följer det tidigare förslaget och bibehåller den ”enhetliga procentsatsen” för moms på 0,30 %, men avviker från detta genom två undantag. Under perioden 2007–2013 skall emellertid den fasta mervärdeskattesatsen för Österrike vara 0,225 %, för Tyskland 0,15 % och för Nederländerna och Sverige 0,10 %. Under samma tidsperiod skall emellertid Nederländernas BNI-baserade bidrag till budgeten minskas med 605 miljoner euro per år brutto. Under samma tidsperiod skall Sveriges årliga BNI-baserade bidrag minskas med 150 miljoner euro brutto.
—

Under punkt 2 förlägger man tillhandahållande av restaurang- och cateringtjänster under personbefordran ombord på fartyg, flygplan och tåg – fiktivt – till avgångsorten. Här har hänsyn tagits till en uppmaning som framförts under samrådsförfarandet.
2.3

Det första förslaget gäller försäkring mot naturkatastrofer. Enligt kommissionen kan detta bidra till att minska de ersättningsbelopp som medlemsstaterna utbetalar vid varje enskild händelse. Jordbrukarens försäkringspremiekostnader skall kunna subventioneras upp till 50 %. Ersättning skall betalas ut då produktionsförlusten överskrider 30 % av den genomsnittsliga jordbruksproduktionen under de senaste tre åren, eller medianproduktionen under den senaste femårsperioden. I det senare fallet skall den högsta och den lägsta produktionssiffran utgå. Ersättningen får inte överskrida 100 % av inkomstförlusten. Stödet bör inte medföra några krav på typ eller kvantitet för framtida produktion. Ett alternativ till stöd till försäkringspremier är återförsäkring via privata försäkringsbolag.
4.5.2

Formuleringen ”inte har genomförts under normala affärsvillkor” används i artikel 1 som ändrar artikel 43.1 under fjärde direktivets 7 b. Liknande ordalag används i fråga om sjunde direktivet under artikel 34, 7 b. I motiveringsdelen definierar man transaktioner som inte ”genomförs på normala kommersiella villkor” genom tillägget ”(dvs. inte på avstånd)”. Det senare är den allmänt vedertagna redovisningstermen (3). Vi menar därför att det är lämpligare att använda den i de ändrade direktiven.
2.20

Kontrollorganets budget skall, åtminstone under de första åren efter dess inrättande, främst finansieras genom bidrag från gemenskapen som förs in under en särskild budgetrubrik i Europeiska gemenskapernas allmänna budget, då övriga två inkomstkällor, det vill säga inkomster i form av avgifter för tjänster som kontrollorganet utfört åt medlemsstaterna och intäkter från publikationer och utbildningsverksamhet, inte kommer att bli aktuella förrän efter en viss tid. EESK anser att det bör finnas utrymme för en viss flexibilitet i budgeten under de tre första åren; kommissionens förslag förefaller alltför restriktivt i denna bemärkelse.
4.6

Det övergripande mål som fastställts för socialpolitiken inom ramen för Lissabonstrategin är fortfarande giltigt, med vissa små förändringar. Å andra sidan har karaktären i och omfattningen av de globala förändringarna förändrats avsevärt under senaste fyra åren. Kinas och Indiens ekonomier har vuxit snabbt, vilket får direkta följder för Lissabonstrategin: Allt fler högteknologiska produkter och tjänster tillhandahålls till mycket attraktiva priser. Den fortsatt höga produktivitetstillväxten i USA innebär att Lissabonstrategin siktar på ett rörligt mål. Europas tidigare, under 1990-talet, starkare produktivitetsökning per arbetad timme än i USA tycks ha upphört.
4.5

Några av de tillfrågade ansåg att den nuvarande listan med mottagarländer var inkonsekvent eftersom a) listan företedde ett alltför brett spektrum av utvecklingsstadier, b) ekonomier i utveckling och övergångsekonomier är blandade om varandra, c) flera mottagarländer också har förmånsstatus via bilaterala eller regionala handelsavtal. Andra ansåg att BNP per capita inte borde vara ett definitionskriterium eftersom vissa länder med låg BNP per capita har en stark, till och med dominerande position i världshandeln inom vissa industrisektorer. Fackliga företrädare argumenterade för att uppslutning bakom grundläggande arbetsnormer, miljöskydd och bekämpning av narkotikasmuggling borde vara de enda kriterierna. Många tillfrågade var av den uppfattningen att listan över mottagarländer borde begränsas till de 49 länderna på FN:s lista över minst utvecklade länder.
1.10

G10-gruppen offentliggjorde sin rapport ”High Level Group on innovation and provision of medicines” i maj 2002, och den metod för konsensus som gruppen föreslår i sina 14 rekommendationer utgör grunden för kommissionens ”handlingsplan”, om vilken EESK har uppmanats att avge ett yttrande (Bilaga).
30.3.2004 SV C 80/65 Europeiska unionens officiella tidning
Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Förslag till rådets förordning
om ändring av förordning (EEG) nr 2075/92 om den gemensamma organisationen av marknaden
för råtobak”
(KOM(2003) 633 slutlig – 2003/0251 (CNS))
(2004/C 80/19)
Den 31 oktober 2003 beslutade rådet att i enlighet med artikel 37 i EG-fördraget rådfråga Europeiska
ekonomiska och sociala kommittén om ovannämnda förslag.
Den 28 oktober 2003 gav kommitténs presidium facksektionen för jordbruk, landsbygdsutveckling och
miljö i uppdrag att utarbeta ett yttrande i ärendet.
Med hänsyn till ärendets brådskande karaktär utsåg Europeiska ekonomiska och sociala kommittén
Fernando Moraleda Quilez till huvudföredragande vid sin 404:e plenarsession den 10 och 11 december2003 (sammanträdet den 10 december) och antog följande yttrande med 69 röster för, 2 röster emot och
4 nedlagda röster.
1. Inledning
1.1. Detta förslag till rådets förordning syftar till att faststäl-
la hur stor andel av bidraget för skörden 2004 som skall
avsättas till finansiering av Gemenskapens tobaksfond. Refor-men av den gemensamma organisationen av marknaden förråtobak, som också omfattar Gemenskapens tobaksfond, håller
för närvarande på att utarbetas. Eftersom de nya bestämmelser-
na inte kommer att börja tillämpas före 2005 är det nödvändigtatt fastställa hur stor procentsats som skall avsättas för 2004.
Kommissionen har valt att under övergångsperioden behålla
denna procentsats på samma nivå som 2003.
Bryssel den 10 december 2003.
Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs
ordförande
Roger BRIESCH2. Allmänna kommentarer
2.1. Eftersom Gemenskapens tobaksfond finansieras
genom att en del av bidraget till producenterna avsätts tillfonden innebär en ökning av denna andel en minskning avproducentbidraget. Med hänsyn till den omvandling som
tobakssektorn genomgår förefaller kommissionens förslag
rimligt, särskilt som en procentsats på 3 % är tillräcklig för atttäcka det beräknade utnyttjandet av fonden.
3. Slutsats
3.1. Med hänsyn till situationen inom tobakssektorn ställer
sig kommittén positiv till kommissionens förslag att behålla
samma procentsats för nästa regleringsår.
Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om "Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om arbetstidens förläggning i vissa avseenden (kodifierad version)"

(KOM(2002) 336 slutlig - 2002/0131 COD)

(2003/C 61/20)

Den 19 juli 2002 beslutade rådet att i enlighet med artikel 137 i EG-fördraget rådfråga Ekonomiska och sociala kommittén om ovannämnda förslag.

Ekonomiska och sociala kommittén har beslutat att utse Giacomina Cassina till huvudföredragande med uppgift att förbereda ett yttrande i ärendet.

Vid sin 393:e plenarsession den 18 september 2002 antog Ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 68 röster för, inga emot och 1 nedlagd röst.

1. "Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om arbetstidens förläggning i vissa avseenden"(1) - är i själva verket den kodifierade versionen av direktiven 93/104/EG(2) och 2000/34/EG(3).

2. Kodifieringsförfarandet är ett svar på kravet att gemenskapens lagstiftningsinstrument skall tydliggöra gemenskapslagarna, vilket framförts sedan Europeiska rådets möte i Edinburgh i december 1992.

3. Förenklingen och kodifieringen av texterna är inte något nytt problem. Redan i april 1987 uppdrog kommissionen genom ett eget beslut sina avdelningar att kodifiera lagstiftningen senast efter den tionde ändringen av de olika rättsakterna. Under förra året ofentliggjorde kommissionen(4) ett program som syftar till att påskynda kodifieringen av hela regelverket.

4. En kodifiering av lagtexterna är om möjligt på sin plats redan efter de första ändringarna i texterna. Vad gäller direktivet som detta yttrande rör är kodifieringen ett resultat av domstolens dom(5) efter Förenade kungarikets besvär 1994, där den rättsliga grunden styrktes och artikel 5 ändrades.

5. En kodifiering får inte medföra några betydande ändringar. Efter att ha granskat förslaget anser kommittén att den berörda texten till fullo respekterar denna grundläggande princip eftersom den på ett rationellt sätt kombinerar texten i de i punkt 1 nämnda direktiven och gör denna tydligare. Texten innebär således inga problem.

5.1. Kommittén stöder därför förslaget i fråga och hoppas på ett snabbt godkännande av Europaparlamentet och rådet.

Bryssel den 18 september 2002.

Ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

Göke Frerichs

(1) KOM(2002) 336 slutlig.

(2) "Rådets direktiv av den 23 november 1993 om arbetstidens förläggning i vissa avseenden".

(3) "Europaparlamentets och rådets direktiv av den 22 juni 2000 om ändring av rådets direktiv 93/104/EG om arbetstidens förläggning i vissa avseenden för att täcka sektorer och verksamheter som inte omfattas av det direktivet".

(4) KOM(2001) 645 slutlig, 21.11.2001, "Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet och rådet - Kodifiering av gemenskapens regelverk".

(5) Dom den 18 november 1996 (mål C-84/94).
Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om "Förslag till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1493/1999 om den gemensamma organisationen av marknaden för vin"

(2001/C 311/14)

Den 2 juli 2001 beslutade rådet att i enlighet med artikel 37 i EG-fördraget rådfråga Ekonomiska och sociala kommittén yttrande om ovannämnda förslag.

Ekonomiska och sociala kommittén gav Adalbert Kienle i uppdrag att utarbeta detta yttrande som huvudföredragande.

Vid den 384:e plenarsessionen den 12-13 september 2001 (sammanträdet den 12 september) antog kommittén enhälligt följande yttrande.

1. Inledning

1.1. I sitt förslag betonar kommissionen att det är nödvändigt att främja ett generationsskifte inom jordbruket, särskilt vinsektorn.

1.2. Kommissionen noterar att unga jordbrukare redan uppmuntras att bli vinodlare i flera medlemsstater genom tilldelning av nya planteringsrätter och genom möjligheten att delta i omstruktureringsplaner och planer för omställning av vinarealer.

1.3. Kommissionen föreslår tidsbegränsade undantagsregler för att underlätta övergången från tidigare ordningar till den nya gemensamma organisationen av marknaden för vin. Man inför möjligheten att tilldela yngre vinodlare nya planteringsrätter och låta dem omfattas av stödordningen för omstrukturering i anslutning till förbättringsplaner. Dessa bör tillämpas tills stimulansåtgärderna kan genomföras genom det nya systemet med reserver i den nya marknadsordningen. Gemenskapens budget belastas inte.

2. Kommentarer

2.1. Ekonomiska och sociala kommittén stöder förbehållslöst den föreslagna förordningens målsättning och de båda ändringarna av förordning (EG) nr 1493/1999 i artikel 11.3 och artikel 15.2 b.

2.2. I samband med detta hänvisar kommittén till sitt yttrande om framtidsutsikterna för yngre jordbrukare, som håller på att utarbetas. ESK anordnade en hearing där Europaparlamentets, Regionkommitténs och Ekonomiska och sociala kommitténs föredragande diskuterade med en delegation från Europeiska förbundet för unga jordbrukare (CEJA), och där restes framför allt kravet att de yngre jordbrukarnas kostnader och andra bördor i samband med etableringen måste reduceras, särskilt med avseende på förvärv av produktionsrätter.

Bryssel den 12 september 2001.

Ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

Göke Frerichs
d)

Ett utbildningstillägg i enlighet med artikel 19, högst 299 euro per månad, utom för barn med godkända, absolut nödvändiga utbildningsbehov i enlighet med personalföreskrifterna, i vilket fall ersättningen höjs till maximalt 588 euro per månad. Utbildningstillägget utgår endast fram till slutet av det läsår under vilket den anställde blir arbetslös och förutsatt att barnet fortsätter sin utbildning i samma skola eller på samma lärosäte under hela det aktuella läsåret.
Behöriga nationella myndigheter

som avses i artikel 2 b i rådets förordning (EG) nr 1338/2001

(2002/C 173/02)

I rådets förordning (EG) nr 1338/2001 om fastställande av nödvändiga åtgärder för skydd av euron mot förfalskning föreskrivs om offentliggörande i Europeiska gemenskapernas officiella tidning av förteckningarna över behöriga nationella myndigheter.

I rådets förordning (EG) nr 1339/2001 utvidgas verkningarna av förordning (EG) nr 1338/2001 till att omfatta medlemsstater som inte antagit euron som valuta.

I linje med dessa förordningar har medlemsstaterna fattat beslut om vilka nationella myndigheter som skall bekämpa falskmynteri.

Kommissionen har i samarbete med ECB sammanställt förteckningar över de behöriga myndigheterna. Dessa myndigheter finns förtecknade nedan i enlighet med de fyra strecksatserna i artikel 2 b i förordning (EG) nr 1338/2001.

Myndigheter som av medlemsstaterna utsetts att identifiera förfalskade sedlar och mynt

(i enlighet med första strecksatsen i artikel 2 b i förordning (EG) nr 1338/2001)

>Plats för tabell>

Myndigheter som av medlemsstaterna utsetts att samla in och analysera tekniska och statistiska uppgifter om förfalskade sedlar

(nationella analyscentra)

(i enlighet med andra strecksatsen i artikel 2 b i förordning (EG) nr 1338/2001)

>Plats för tabell>

Myndigheter som av medlemsstaterna utsetts att samla in och analysera tekniska och statistiska uppgifter om förfalskade mynt

(nationella centra för myntanalys)

(i enlighet med tredje strecksatsen i artikel 2 b i förordning (EG) nr 1338/2001)

>Plats för tabell>

Myndigheter som av medlemsstaterna utsetts att insamla data om euroförfalskningar och att låta analysera dem

(i enlighet med fjärde strecksatsen i artikel 2 b i förordning (EG) nr 1338/2001)

>Plats för tabell>