Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om en andra anpassning av beslut 1110/94/EG (i dess lydelse enligt beslut nr . . ./96/EG) om det fjärde ramprogrammet för forskning, teknisk utveckling och demonstration (1994-1998) (96/C 115/01) KOM(96) 12 slutlig - 96/034(COD)

(Framlagt av kommissionen den 2 februari 1996)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR FATTAT DETTA BESLUT

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 130i.1 och 130i.2 i detta,

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande,

med beaktande av Regionkommitténs yttrande,

i enlighet med förfarandet i artikel 189b i fördraget, och

med beaktande av följande:

Genom beslut 1110/94/EG (1) har Europaparlamentet och rådet fastställt ett fjärde ramprogram för perioden 1994-1998, som nu håller på att genomföras. Europaparlamentet och rådet har genom beslut nr . . ./96/EG gjort en teknisk anpassning av detta program efter Finlands, Sveriges och Österrikes anslutning till Europeiska unionen. I artikel 1.3 i beslut nr . . ./96/EG föreskrivs det att det högsta totalbeloppet för gemenskapens ekonomiska deltagande i det fjärde ramprogrammet skall uppgå till 11 764 miljoner ecu. I samma artikel fastställs det att Europaparlamentet och rådet senast den 30 juni 1996 skall ompröva det högsta totalbeloppet som kan höjas till 12 359 miljoner ecu.

Situationen när det gäller genomförandet av det fjärde ramprogrammet visar att många har svarat på de första ansökningsomgångarna. På grund av denna uppslutning, framför allt från industrins sida, kan inte alla kvalitativt viktiga projekt erhålla stöd. De medel som har anslagits för 1995 är redan uppbundna.

Insatserna på forskningsområdet är viktiga för den industriella konkurrensen och därigenom också för att stimulera ekonomin och sysselsättningen. Handelsbalansen mellan Europeiska unionen och tredje land när det gäller det högteknologiska området kräver att denna verksamhet ökar. Behovet är av en sådan omfattning att en målinriktad insats bör göras på gemenskapsplanet.

Den årsrapport för 1995 (2) som lämnats av kommissionen i enlighet med artikel 130p i fördraget tyder på att gemenskapens forskningsprogram främjar upprättandet av samarbetsnät som motverkar spridning av insatserna och onödiga dubbelarbeten. De senaste utvärderingarna tyder på omfattande ekonomiska återverkningar.

Vid ökningen av medel för det fjärde ramprogrammet bör hänsyn tas till de framtida ekonomiska prognoserna i Europeiska unionen.

Särskild prioritering bör ges åt verksamhet som kan förbättra samarbetet mellan och samordningen av forskningen i medlemsstaterna (3).

Överläggningarna inom de av kommissionen upprättade industriforskningsenheterna (Task Forces) (4) medverkar till att prioriterade forskningsobjekt lättare kan definieras i samråd med industrin, däribland också de små och medelstora företagen, och användarna. Detta leder till bättre samordning och koncentration av insatserna och av de medel som är tillgängliga inom hela unionen. Syftet är att skapa gynnsamma förutsättningar för innovation.

Projekt om forskning, teknisk utveckling och demonstration (nedan kallade FoTU-åtgärder) bör genomföras när det gäller för gemenskapen viktiga teman som motsvarar brådskande behov på grund av den snabba tekniska utvecklingen och som medverkar till att stärka den industriella konkurrenskraften och till att förbättra sysselsättningen inom gemenskapen. De teman det gäller är flygteknik, motorfordon, multimediaprogram för utbildning, intermodalitet och interoperabilitet av transporter, miljön, bioteknik, framtidens tåg och järnvägssystem samt de maritima systemen.

För att uppnå de vetenskapliga och tekniska målen för dessa projekt bör genomförandet av ramprogrammet genom dessa särprogram leda till ett ökat samarbete och en bättre samordning av de verksamheter som är planerade inom ramen för det fjärde ramprogrammets första verksamhetsområde (1994-1998) och till en utökning av några av dessa verksamheter. För att denna utökning skall uppnå den grad som är nödvändig för att möjliggöra en större integrering av befintliga teman och för att den skall vara effektiv, är det nödvändigt att koncentrera medlen på följande fem prioriterade områden: flygteknik, motorfordon, utbildningsmultimedia, intermodalitet och interoperabilitet av transporter och miljö (särskilt vatten).

Samråd har skett med Kommittén för vetenskaplig och teknisk forskning (Crest).

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Enda artikel

Beslut nr 1110/94/EG i dess lydelse enligt Europaparlamentets och rådets beslut nr . . ./96/EG av den . . . . . . 1996, ändras på följande sätt:

1. Artikel 1.3 skall ersättas med:

"Det högsta totalbeloppet för gemenskapens ekonomiska deltagande i det fjärde ramprogrammet skall uppgå till 12 359 miljoner ecu."

2. Bilaga I skall ersättas med bilaga I till det här beslutet.

3. Bilaga III "Vetenskapliga och tekniska mål" skall kompletteras med bilaga II till det här beslutet.

(1) EGT nr L 126, 18.5.1994.

(2) KOM(95) 443 slutlig.

(3) KOM(94) 438, 19 oktober 1994.

(4) SEK(95) 1824.

BILAGA I

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

(1) Varav 639 miljoner ecu till GFC:s driftsbudget.

(2) Varav 96 miljoner ecu till de vetenskapliga och tekniska stödformer som är lämpade för en konkurrensmässig strategi.

(3) Utöver de medel som avsätts till det tredje verksamhetsområdet skall i genomsnitt 1 % av den samlade budgeten för fjärde ramprogrammet avsättas till spridning och optimering av resultat inom det första verksamhetsområdet. En nära samordning skall säkerställas mellan spridnings- och optimeringsverksamheterna inom de särskilda programmen för de första och tredje verksamhetsområdena.

(4) Varav 40 miljoner ecu till särskilda aktioner för vetenskapligt och tekniskt stöd till andra gemenskapspolitiska åtgärder, som kommer att fördelas på konkurrensmässiga grunder.

(5) Beloppen för Europeiska atomenergigemenskapens ramprogram för forskning och utbildning för 1994-1998 skall justeras samtidigt med detta program och höjas till totalt 1 441 miljoner ecu, vilket innebär totalt 13 800 miljoner ecu för gemenskapens FoTU-åtgärder.

(6) Miljöinriktade forskningsprojekt kommer även att genomföras inom flera andra delområden av det första verksamhetsområdet, särskilt inom industriell teknik, energi och transport.

BILAGA II

Vetenskapliga och tekniska mål

Bilaga III till beslut nr 1110/94/EG bibehålls och kompletteras på följande sätt:

i) Följande skall införas före det näst sista stycket i inledningen:

"En målinriktad strategi kommer dessutom att genomföras för att lösa vissa av de problem som industrin och samhället står inför. Detta är inte tänkt som en strategi för en viss sektor utan som ett sätt att gynna utveckling, demonstration och ett integrerat användande av olika generiska tekniker som företagen sannolikt inte kommer att investera i eller kommer att investera i alltför sent på grund av att statliga incitament saknas.

Denna strategi skall förverkligas genom två olika åtgärder som samtidigt kompletterar varandra:

- Starkare koncentration och samordning av pågående verksamheter, vilket bland annat kan innebära omstrukturering av arbetsprogram, offentliggörande av samordnade eller gemensamma ansökningsomgångar, koncentrering av projekt från olika program, integrering av målinriktade projekt, kontakter med Eureka och/eller samordning med nationella program.

- Utökad verksamhet inom vissa områden och enligt samma strategi för att uppfylla prioriterade teman".

ii) Följande skall införas före det sista stycket i inledningen:

"Prioriterade teman

Industrin i Europa uppvisar flera stora brister jämfört med sina mäktiga konkurrenter. Trots den lovande utvecklingen av den gemensamma marknaden, är europeisk forskning och industri alltjämt splittrad till följd av ekonomiska, kulturella och institutionella skillnader medlemsstaterna emellan. Det finns ett behov av att utveckla en integrerad, operativ strategi så att forskning, utveckling och demonstration inom Europeiska unionen och dess medlemsstater effektivt uppfyller såväl marknadskraven som de politiska kraven och därigenom stödjer industriell konkurrens och ekonomisk prestanda. Detta samarbete bör stimulera samverkan inom alla led av försörjningskedjan och gynna den forskning som leder till upprättandet av enhetliga normer.

De prioriterade teman och den rad av åtgärder som har vidtagits för att uppfylla dem är av direkt betydelse för industrin, även för de små och medelstora företagen, och för medborgarna i hela Europeiska unionen. Genom dessa åtgärder främjas en gemensam, koncentrerad och integrerad forskning inom ramprogrammet vilket bidrar till att sysselsättningen tryggas, den ekonomiska och sociala sammanhållningen förbättras och en bättre samordning av FoTU-åtgärderna överlag garanteras.

Flygteknik

Inför den hårdnande konkurrensen på världsmarknaden inom flygets område är såväl den flygtekniska industrin som forskningsinstituten i färd med att genomföra en omstrukturering, då de inser att behovet av bättre samarbete i Europa blir allt nödvändigare om man skall kunna öka konkurrensen. Förbättrad konkurrens kommer emellertid att kräva ett flertal åtgärder: bra teknik, nya förfaranden, bättre instrument för design, nya normer för utbyte av data, nya färdigheter på samtliga områden. Inget av dessa program är i stånd att tillhandahålla alla dessa fördelar - de kan uppnås endast genom en integrerad rad av åtgärder som sammantaget, individuellt eller kollektivt, hjälper firmor (även små och medelstora företag) att verka tillsammans i den komplicerade försörjningskedjan. EU:s roll är viktig när det gäller att uppmuntra till bättre samordning mellan de många befintliga civila FoTU-programmen inom flygteknikens område i Europa och som svar på den nästan fyra gånger så höga bidragsnivån för sådana program i Förenta staterna.

Den aktuella utmaningen omfattar tre centrala industriella och tekniska mål: användning av avancerad teknik för att reducera design- och produktionsförloppet och kostnaderna med 30 % genom att använda moderna, distribuerade och parallella tekniker för att bryta ned hinder mellan företagen och få till stånd en effektivare försörjningskedja över hela flygtekniknätet; utveckling, demonstration och validering av tekniker som förbättrar effektiviteten överlag hos de framtida flygplanen och därigenom minskar driftskostnaderna med 25 %, medan säkerheten förbättras, minskning av flygets inverkan på miljön t.ex. genom minskning av gasutsläpp och minimering av buller från motorer och flygplansskrov och inne i kabinen. Denna flygteknik kan ge positiva effekter på många andra områden, bland annat när det gäller material, strukturer, databehandling, design, metoder, elektronik, telematik, elkraftframställning, systemintegrering, framställningsteknik m. m. Bra metoder kommer dessutom att föras vidare så långt det är möjligt inom hela den flygtekniska försörjningskedjan, så att kunskap omvandlas till industriell kapacitet, att effektivitet och flexibilitet förbättras och att flygets inverkan på miljön i största möjliga utsträckning minskas.

Europeiska unionen kan i viss mån stödja denna industris arbete på lång sikt genom sina befintliga forskningsprogram, särskilt dem som rör informationsteknologi och industriell och materiell teknik. Det finns emellertid brister, framför allt när det gäller samordningen av den verksamhet som har att göra med dem och det snabba genomförandet av resultaten av FoTU-åtgärderna. Vissa storskaliga demonstrationsprojekt, som är realistiskt genomförbara endast på europeisk nivå, däribland nätverket av leverantörer och användare, måste genomföras inom ramen för de särskilda forskningsprogrammen och kompletteras med relevant distributions- och utbildningsverksamhet på samtliga nivåer av design- och produktionskedjan hos leverantörer av tjänster och operatörer av infrastrukturer i hela Europeiska unionen. Särskilda verksamheter kan dessutom genomföras i samarbete med tredje land.

Utbildningsmultimedia

Undervisnings- och utbildningssystemen i Europa står inför en trefaldig utmaning: att förbereda de europeiska medborgarna för att medverka till fullo i informationssamhället; att tillfredsställa utbildningsbehoven hos en växande mångfald av studerande, från avgångselever till särskilda kategorier av studerande, såsom handikappade och studerande på landsbygden, och att förbättra den kostnadsmässiga och pedagogiska effektiviteten, eftersom denna ökande och skiftande efterfrågan inte kan åtgärdas med extra resurser.

Utbildningsmultimedia erbjuder en realistisk möjlighet att möta denna utmaning, framför allt tack vare sina interaktiva möjligheter. Detta har redan i viss utsträckning framgått av de pilotexperiment som har utförts i skolor på grundskole- och gymnasienivå, av de nya utbildningsstrategierna i högteknologiska företag och av den växande marknaden för utbildningsmultimedia i hemmen, såväl on-line som off-line.

De berörda industrierna, som omfattar även ett stort antal små och medelstora företag, måste göra sig gällande på världsmarknaden som vid slutet av seklet kommer att erbjuda tjänster inom utbildningsmultimediaområdet till hög kvalitet och låg kostnad tack vare mera användarvänliga multimediasystem och en sänkning av priserna på hårdvara och på tarifferna för telekommunikationer.

Den budget som forskningen inom utbildningsmultimediaområdet i gemenskapen har till sitt förfogande för att klara dessa utmaningar från industri och samhälle är otillräcklig. Den måste utökas om den europeiska industrin skall kunna utvecklas och om de framtida multimediasystemen, multimediatjänsterna och deras innehåll skall kunna valideras. De sistnämnda måste bli internationellt konkurrenskraftiga, ta hänsyn till den kulturella och lingvistiska mångfalden i Europa och möta lärarnas, utbildarnas och de studerandes behov. Dessa verksamheter bör integreras i det globala informationssamhällets kontext genom validering och demonstration av användningen av nya multimedia i andra geografiska områden, särskilt med tanke på ett starkare samarbete med utvecklingsländerna.

FoTU-åtgärder på bilområdet

Oron över de tilltagande vägtransporterna och deras skadliga inverkan växer. Snabba lösningar behövs för att lindra de luftföroreningar som följer av de urbana transporterna och trafikstockningen inom de områden där befolkningstätheten är som störst och för att garantera en hållbar utveckling på lång sikt. Lejonparten av koldioxidutsläppen kommer från vägtransporterna, och personbilarna är, beroende på fordonstyp, på olika sätt ansvariga för de flesta utsläppen av koldioxid. Ett genomtänkt svar är nödvändigt av hänsyn till de alternativa teknikernas globala konsekvenser och godtagbarhet.

Utmaningen består i att industrin, och därmed också de små och medelstora företagen och de offentliga myndigheterna, samarbetar för att utarbeta nya tekniska koncept för fordon och för den miljö i vilken de skall fungera som återspeglar Europeiska unionens politik när det gäller transporter, energi och miljö, samtidigt som de sociala behoven beaktas och bidrag till den industriella konkurrensen lämnas. Bred samstämmighet finns redan när det gäller de mest lovande tekniska alternativen, prestationerna och miljömålen. Det föreligger ett brådskande behov att koncentrera forskningen på tekniska innovationer som möjliggör utvecklingen av fordon med ultralåga (ULEV) eller inga (ZEV) utsläpp och annan nödvändig infrastruktur. Detta mål skulle kunna uppnås genom utveckling av ny teknik som: hybridfordon, elektriska fordon, anläggningar för energilagring/energiomvandling (bränsleceller, batterier), annan viktig teknik på området (elektronik, lätta material, telematik m.m.), en ny generation förbränningsmotorer och motorer drivna med nya bränslen (biodiesel, vatten, naturgas m.m.). Syftet med verksamheten är att koncentrera ansträngningarna på de viktigaste tekniska hinder som kräver ytterligare FoTU-åtgärder, däribland demonstrationsverksamhet inriktad på att förverkliga fordon som inte endast är rena, säkra, energisnåla och "intelligenta", utan också kostnadssnåla att tillverka och använda under hela sin livstid. Prioritet kommer att ges åt de framdrivningssystem som bedöms ha den största potentiella effekten på miljön och industrin ur kostnads- och vinstsynpunkt.

Inom flera av särprogrammen för det fjärde ramprogrammet finns det utrymme för att möta andra viktiga FoTU-behov. För att ta itu med strategiskt viktiga prioriteringar och upprätta ett sammanhängande ramverk för jämförande analys av olika tekniska och politiska alternativ är emellertid ytterligare FoTU- och demonstrationsinsatser nödvändiga.

Intermodala transporter och interoperabilitet

För att minimera de negativa effekterna av trafikstockningar, miljöförstöring och olyckor eftersträvar den gemensamma transportpolitiken en varaktig rörlighet som går ut på att uppnå bästa möjliga balans mellan olika transportsätt och det effektivaste och mest varaktiga utnyttjandet av existerande kapacitet inom den befintliga transportinfrastrukturen. De intermodala transporterna erbjuder enorma möjligheter när det gäller att förbättra resultaten för Europas transportsystem. En utökning av de intermodala transporterna skulle stimulera utvecklingen och omstruktureringen av Europeiska unionens transport- och transportförsörjningsindustri, särskilt de små och medelstora företagen, och även underlätta de enskilda medlemsstaternas ekonomiska börda när det gäller att tillhandahålla infrastrukturer på transportområdet.

Bakom detta står tanken på ett integrerat transportsystem som tillhandahåller lönsam och effektiv service från dörr till dörr som möjliggör överföring av varor och personer från ett transportsätt till ett annat utan avbrott. För att detta skall uppnås krävs en avvägd balans mellan konkurrenskraftig, marknadsorienterad miljö å den ena sidan och samordning mellan transportföretagen, infrastrukturleverantörerna, systemleverantörerna, de offentliga myndigheterna och transportanvändarna å den andra sidan. De större frågorna som rör interoperabiliteten, utformningen av övergångsplatser och omlastningsteknik, trafikledning, datasystem, logistik och operativ strategi måste lösas genom forskning och demonstration om den allmänna målsättningen skall kunna förverkligas. Behoven inom järnvägssektorn kommer att ges särskild uppmärksamhet.

Forskningen om de multimodala transporterna saknar idag medel och är splittrad på olika av Europeiska unionensprogram och även programmen emellan. Följden är att ingen demonstrationsverksamhet av betydelse kan genomföras. En kritisk massa FoTU-åtgärder behövs inom såväl passagerar- som godstrafiken, varvid större vikt skall ges åt demonstrationsprojekt för att uppnå påtagliga resultat som har en avgörande inverkan på transportsystemet och de europeiska försörjningsindustriernas konkurrenskraft. Forskningen kommer att inriktas på effektiva övergångs- och omlastningsplatser, på ett effektivt intermodalt nätverk, på användning av datateknik för att förbättra tjänstekvaliteten, på bättre transportmedel, på att ändra de traditionella (modala) marknadsuppfattningarna samt på utbildning.

Forskning och utveckling på miljöområdet (vatten)

En hållbar vattenförsörjning har blivit en angelägen fråga för Europeiska unionen, dess närmaste grannar i Medelhavsområdet och Mellanöstern och för hela världen. Befolkningstillväxten och den ekonomiska tillväxten har lett till obalans mellan tillgång och efterfrågan, till försämrad vattenkvalitet, överutnyttjande av resurser och globala miljöproblem som har negativ inverkan på vattnets kretslopp.

En ökning av gemenskapens FoTU-åtgärder är berättigad mot bakgrund av vad som står på spel, av att vattnets kretslopp utgör en viktig länk mellan de alltmer sinsemellan beroende ekonomiska aktörerna och av att den förda politiken internationellt sett påverkar vattnets kretslopp. Europeiska unionen utövar för övrigt redan idag ett inflytande över förvaltningen av vattenresurserna, både direkt (genom direktiv, finansiering av infrastruktur m.m.) och indirekt (genom sin jordbrukspolitik, regionala politik och miljöpolitik) som i hög grad har återverkat på arten av efterfrågan på tekniker och tjänster och på utvecklingen av vattenmarknaden. Gemenskapens forskning och utveckling måste bistå företag och andra aktörer att reagera på initiativ inom andra politiska områden. FoTU-verksamheten måste medverka till att utjämna regionala skillnader i tekniska och förvaltningstekniska resultat när det gäller vattensystemen och till att lösa de nuvarande problemen med vattenförorening och överexploatering. Den måste också medverka till att hitta lämpliga svar på extrema händelser som torka, oavsiktliga föroreningar eller översvämningar.

Världsmarknaden för vatten beräknas bli tre gånger så stor inom loppet av de kommande 15 åren och komma att uppgå till cirka 125 miljarder ecu. För att kunna deltaga till fullo på denna marknad kommer det emellertid att krävas insatser både för att anpassa tekniken och för att organisera samarbetet. I Europa finns det flera internationella vattenbolag och vattensystem som håller hög kvalitet, vilket också har framhållits av flera nationella och europeiska organ som är engagerade i forskningen på vattenområdet. Det är av stor vikt att den europeiska sakkunskapen på detta område förstärks och utvidgas och att hänsyn därvid tas till den senaste utvecklingen och de internationella behoven samt att nya strategier för FoTU-samarbetet i Europa utvecklas.

De forskningsområden som är av störst intresse är bl.a. ekotoxikologin och miljöföroreningarnas fysik och kemi, övervakning och bedömning av vattenresurserna, förebyggande åtgärder för att undvika spridning av föroreningar genom marken, avlagringar och vattenhaltiga lager; sanering och decentralisering av vissa behandlingar; främjande av rationellt utnyttjande av vatten i jordbruket och i industrin genom materialåtervinning och andra medel; anpassning av behandlingarna till de små samhällenas behov; instrument för prognostisering och administration av tillgång och efterfrågan, hantering av risksituationer på vattenområdet samt nya försörjningskällor.

Biovetenskap: Vaccin och virussjukdomar

De fördelar som uppnås genom vaccinforskningen är unika på grund av att de är tvådimensionella till sin natur: de är aktiva och förebyggande. De är aktiva för att de befrämjar partnerskap, industriell utveckling, sysselsättning och utveckling av nya sammansättningar som kan användas som terapeutiska medel mot olika sjukdomar (exempelvis cancer eller herpes) och för att de främjar den sociala välfärden. De är förebyggande för att de förebygger sjukdomar (tre miljoner dödsfall bland barn förhindras årligen över hela världen), lidande, efterverkningar på lång sikt, arbetsförlust, utgifter för hälsovård och slutligen förtidig död.

Regeringar, industrier och högre läroanstalter är ense om vari behoven består och om vad som skall prioriteras inom FoTU när det gäller vacciner och virussjukdomar. Flera viktiga prioriteringar har fastställts mot bakgrund av deras potentiella användning inom tekniken och deras inverkan på den allmänna hälsan. Det gäller på kort sikt följande: utveckling av nya eller bättre vacciner mot sjukdomar med större socioekonomisk inverkan, slemhinneimmunitet, försök på djur för utveckling av vaccin, vacciner mot cancer och andra kroniska sjukdomar, försörjningssystem och framställning av vaccin i foderväxter. Prioriteringar på medellång och lång sikt är upprättandet av ett europeiskt centrum för genomförande av försök på människor i fas I och II, ett europeiskt övervakningssystem och stöd till gemensamma projekt och/eller samordnade verksamheter mellan gemenskapen och medlemsstaterna.

Dessa teman ingår i de särprogram som har att göra med utvecklingen av vacciner. Bättre samordning och koncentration av särskilda forskningsområden kommer att eftersträvas, varvid vissa av verksamheterna i särprogrammen kommer att anpassas så att de uppfyller de gemensamma målen. Målet är en helhetsstrategi för FoTU på vaccinområdet som visar medborgarna att det råder enighet och samverkan på detta viktiga område av den industriella utvecklingen och när det gäller den allmänna hälsan och välfärden.

Framtidens tåg och järnvägssystem

Järnvägarnas andel av den samlade transportmarknaden har minskat på senare år. Kostnaderna har varit för höga och driftsystemen inte tillräckligt smidiga och de har dessutom inte varit tillräckligt marknadsorienterade. Järnvägarna upplever nu emellertid ett uppsving tack vare liberaliseringen av marknaden och det ökade behovet av harmonisering och kravet på interoperabilitet av ett transeuropeiskt nätverk som även inbegriper bättre förbindelser mellan områdena i de centrala och perifera regionerna och med nätverken i Central- och Östeuropa.

Den långsiktiga målsättningen är järnvägsnät som utgör kostnadseffektiva led i det transeuropeiska transportnätet och i de integrerade urbana nät som tillhandahåller de tjänster som såväl passagerare som godstrafiken önskar. Den kapacitet som järnvägarna har att erbjuda - säker befordran av ett stort antal passagerare och stora mängder av frakt på ett miljövänligt och energisnålt sätt - har stora fördelar. De problem med trafikstockningar, säkerhet och föroreningar som andra transportsätt medför kan därigenom i hög grad kompenseras.

Forskningen på järnvägsområdet inom Europeiska unionen är för närvarande begränsad till sin omfattning och dessutom splittrad. Större hänsyn måste tas till användarnas och försörjningsindustrins behov. Den senare måste genomföra mycket betydande kostnadsbesparingar för att förbli konkurrenskraftig på världsmarknaderna och därmed upprätthålla sysselsättningen inom unionen. Om splittringen skall övervinnas och synergin förbättras och om järnvägsindustrin, även de små och medelstora företagen, lättare skall motsvara marknadsbehoven, behövs en kritisk massa. Detta innebär krav på en ny inriktning av forskningen på järnvägsområdet till sådana områden som moduluppbyggda höghastighetståg, framtida urbana järnvägsnät, trafikledning, multimediaupplysning och integrerade logistiska system, godståg och användning av begreppet virtual factory för tillverkning och montering av järnvägsfordon.

Framtida maritima system

Sjöfartsindustrier - skeppsvarven, skeppstransporterna och de marina resurserna - är globala nyckelsektorer när det gäller ekonomi, handel och miljö. Varvsindustrin måste konstruera skepp som är allt effektivare, i allt större utsträckning tar hänsyn till miljön, är allt energisnålare och uppvisar allt större säkerhet för att kunna möta den internationella konkurrensen från framför allt Korea, Japan och inom en snar framtid från Kina och länderna i Östeuropa. Den marina miljön är en stor potentiell energi- och råmaterialkälla och är av betydande intresse ur miljöskydds- och energiförsörjningssynpunkt.

Sjöfartsindustrin är det centrala temat för ett av de elva projekt om informationssamhället som antogs av G7-länderna i februari 1995 (Maris) och torde bli banbrytande för de sociala och industriella omvandlingsprocesser som går hand i hand med införandet av informationsteknik och nya kommunikationssystem.

Teknisk och logistisk forskning är nyckeln till framtiden för dessa sektorer. Utvecklingen av nya tekniker kommer att leda till modernisering av skeppsbyggandet och av sjötransporterna och till ett optimalt utnyttjande av de marina resurserna varvid konkurrenskraften, säkerheten och miljöskyddet kommer att förbättras samtidigt som sysselsättningen tryggas. Genom insatserna på detta område kommer dubbelarbete att kunna undvikas, samordningen att kunna ökas och synenergier att kunna skapas mellan befintliga program i gemenskapen och i dess medlemsstater och ett optimalt utnyttjande av forskningsverksamheten i samarbete med sjöfartindustrierna att kunna garanteras."

iii) Följande skall införas efter texten under rubriken "FÖRSTA VERKSAMHETSOMRÅDET 1. INFORMATIONS- OCH KOMMUNIKATIONSTEKNIK: A. Telematiktillämpningar av allmänt intresse":

"När det gäller prioriterade teman kommer verksamheten att inriktas på följande områden: användning av telematik för förvaltning av och säkerhet vid vägtransporter; telematik för flygets samlade effektivitet, säkerhet och driftskostnader; intermodala transporter från dörr till dörr; sjötransportlogistik, fartygstrafik och godshanteringssystem samt Maris forskningsverksamhet; trafikledning inom järnvägsområdet; utveckling av nya verktyg och tjänster för multimedia och utbildning av hög kvalitet och med ökat deltagande av utbildare, bibliotek, museer och förlag; utveckling av telematiska system för kontroll av vattenföroreningar och förvaltning av vattenresurser.

Följande verksamheter kommer att utökas: utveckling av aktiv miljö- och fordonskontroll, aktiva säkerhets- och informationssystem för nya bilkoncept; utveckling och demonstration av användningen av telematiksystem för ökad flygplanseffektivitet och -säkerhet; instrument för intermodala transportterminaler, nätverksoperationer, informations- och betalningssystem; storskaliga försök med nya tjänster för utbildning, forskning och demonstration av telematikbaserade tjänster för lärarutbildning, utveckling och validering av utbildningsmaterial och tjänster inom multimediaområdet."

iv) Följande skall införas efter texten under rubrik "1.C Informationsteknik":

"När det gäller prioriterade teman kommer verksamheten att inriktas på följande områden: robusta elektroniska sensorer, processorer och förpackningar för optimal fordons- och utsläppshantering och för integrerade öppna systemkonstruktioner; instrument för informationsutbyte och parallellutveckling inom ramen för den flygtekniska industrins försörjningsnät; nya generiska instrument och plattformar för utbildning; tekniker för att underlätta design-, tillverknings- och kvalitetskontroll av multimediamaterial för fackfolk; Maris forskningsverksamhet exempelvis Marvel; distribuerad industriell logistik för försörjningsindustrin på järnvägsområdet.

Följande verksamheter kommer att utökas: design och utveckling av elektroniska kontrollsystem för fordon; programvaruforskning om en systemstrategi för funktionsintegrering eller fysisk integrering av komponenter, nätverk och administrativ databehandling för att förbättra samordningen av designverksamheten med leverantörerna av komponenter. Demonstration av förfaranden och IT-verktyg till stöd för utspridd parallellutveckling och effektivare flygplan; främjande av multimediastödcentra som sysslar med utbildningsmultimedia, och med de olika lärosystemens och läroplattformarnas interoperabilitet."

v) Följande skall införas efter texten under rubrik "2. INDUSTRIELL TEKNIK A. Projektering, konstruktion, produktionssystem och förvaltning av mänskliga resurser":

"När det gäller prioriterade teman kommer verksamheten att inriktas på följande områden: bättre industriell prestanda i de offentliga vattenbolagen, vattenbesparingar i samband med industriprocesser och anpassning av vattentekniken till de små företagens behov.

Följande verksamheter kommer att utökas: forskning och demonstration när det gäller ren teknik för behandling, återanvändning och skydd av vatten och förhindrande av spridning av föroreningar; forskning för utökad användning av avsaltningsteknik."

vi) Följande skall införas efter texten under rubrik "2.C Transportteknik":

"När det gäller prioriterade teman kommer verksamheten att inriktas på följande områden: designmetoder och design förfaranden som syftar till att minska kostnaderna för flygplansutvecklingen; material som bidrar till effektivare flygplan eller minskad inverkan på miljön; utveckling och demonstration av teknik som syftar till att förbättra driftseffektiviteten och till att minska buller och utsläpp från flygplan; optimerade förbränningsmotorer till hybridfordon kombinerat med avancerade transmissionssystem; lätta konstruktioner som anpassats till kraven på alternativa energilagrings-/konverteringsapparater; design- och konstruktionstekniker för att förbättra skeppsvarvens konkurrenskraft/produktivitet; fartygssäkerhet (såväl på designstadiet som när det gäller driftsäkerheten) och bättre samverkan mellan fartyg och hamn (exempelvis vid godshantering); demonstration av integrering av avancerade tekniker för moduluppbyggda järnvägsfordon, spår- och omlastninstekniker.

Följande verksamheter kommer att utökas: demonstration av material- och teknikutveckling för effektivare flygplan (särskilt flygplansskrov, motor och system) och minskad inverkan på miljön; metoder för design, demonstration av uppdelad parallellutveckling och processer som syftar till att minska utvecklings- och tillverkningskostnaderna för flygplan; integrerade design- och tillverkningsprocesser för energilagrings-/konverteringsanläggningar och lågemissionsförbränningsmotorer; material- och teknikutveckling för lätta fordonsstrukturer med lågt motstånd; teknikutveckling för särskilda intermodala transportutrustningar, intermodala godstransportenheter och intermodal integrering."

vii) Följande skall införas efter texten under rubrik "2.D Forskning angående standarder, mätning och provning":

"När det gäller prioriterade teman kommer verksamheten att inriktas på följande områden: Till stöd för andra områden inom gemenskapspolitiken kommer forskningen på vattenområdet att bli ett prioriterat mål.

Följande verksamheter skall utökas: samarbetet mellan industrin och andra aktörer inom områdena harmonisering av mätnings- och provningsmetoder och utveckling av kvalitetskravnormer på vattenområdet."

viii) Följande skall införas efter texten under rubrik "3. MILJÖ: A. Naturmiljö, miljökvalitet och global förändring":

"När det gäller prioriterade teman kommer verksamheten att inriktas på följande områden: forskning om fordonsutsläppens inverkan på miljön; forskning om flygplans- och fartygsutsläppens inverkan på miljön, Safemar; utvärdering av vattenresurser och störningar i ekosystemen på grund av vattenföroreningar/vattenförvaltningen.

Följande verksamheter kommer att utökas: demonstration av modeller som kan förutsäga flygplansutsläppens inverkan på atmosfären; strategisk forskning om kvantitativ och kvalitativ utvärdering av vattenresurserna; metoder för att analysera verkningarna av förbrukningen/föroreningarna, förbrukningsgränser för befintliga och nya vattenkällor; modeller och redskap för hållbar vattenförvaltning och krishantering på vattenområdet (översvämningar, torka), utveckling och användning av fjärranalysteknik."

ix) Följande skall införas efter texten under rubrik "3.B Nya miljöskyddstekniker":

"När det gäller på prioriterade teman kommer verksamheten att inriktas på följande områden: miljöteknik på vattenområdet; förebyggande åtgärder för att förhindra föroreningar och sanering efter förorening.

Följande verksamheter kommer att utökas: forskning om föroreningsmekanismerna och deras karakterisering i mark, avlagringar och vattenhaltiga lager samt saneringsteknik när det gäller dessa."

x) Följande skall införas efter texten under rubrik "3.C Havsvetenskaper och marin teknik":

"När det gäller prioriterade teman kommer verksamheten att inriktas på följande områden: användning och utnyttjande av havsbottnen, förvaltning av kustområdena och de låga havsvattnen inbegripet operativa prognoser."

xi) Följande skall införas efter texten under rubrik "3.D Miljöförändringarnas konsekvenser för människan":

"När det gäller prioriterade teman kommer verksamheten att inriktas på följande områden: forskning för utveckling av en integrerad analys av de socioekonomiska växelverkningar och tendenser som påverkar vattensystemet."

xii) Följande skall införas efter texten under rubrik "4. BIOVETENSKAPER OCH BIOTEKNIK: A. Bioteknik":

"När det gäller prioriterade teman kommer verksamheten att inriktas på följande områden: generisk forskning om vacciner: slemhinneimmunitet och försörjningssystem."

xiii) Följande skall införas efter texten under rubrik "4.B Biomedicinsk forskning och hälsoforskning":

"När det gäller prioriterade teman kommer verksamheten att inriktas på följande områden: forskning om vacciner mot särskilda infektionssjukdomar i Europa; vacciner mot cancer; standardisering, nätverk, säkerhets- och effektivitetsaspekter när det gäller djur som används vid tester för utveckling av vaccin; nya in vitro-alternativ."

xiv) Följande skall införas efter texten under rubrik "4.C Jordbruk och fiske":

"När det gäller prioriterade teman kommer verksamheten att inriktas på följande områden: framställning av vaccin i foderplantor; vattenbesparande produktionsmetoder i jordbruket och agroindustrin; optimering och utnyttjande av fiske och akvakulturer, Maris-projekt, inbegripet Marsource.

Följande verksamheter skall utökas: forskning och demonstration för rationellt bruk av vatten i jordbruket och inom den agroindustriella produktionen samt för jordbrukstekniker som kan bidra till att förhindra föroreningar av akviferer från jordbruket."

xv) Följande skall införas efter texten under rubrik "5. ENERGI":

"När det gäller prioriterade teman kommer verksamheten att inriktas på följande områden: FoTU-åtgärder och demonstration när det gäller batteridrivna fordon; fordonsmonterade bränsleceller/reformersystem; infrastruktur för återuppladdning/påfyllning; simulering av utsläpp från fordon: jämförande bedömning och europeisk databas om den bästa metoden för alternativt framdrivna fordon; demonstration av forskning om energisparande åtgärder som leder till effektivare flygplan eller minskade utsläpp; demonstration av energisparande lösningar inom järnvägstransporterna och de intermodala transporterna; användning av alternativa energier inom vattensektorn; utvidgning av de begrepp och verktyg som utarbetats för energisparande på vattenområdet; kolväten till havs och alternativa energisystem.

Följande verksamheter kommer att utökas: energisparforskning som leder till energisnålare fordon och minskning av miljöfarliga utsläpp; vidareutveckling av batterier, superkondensatorer, bränsleceller och reformersystem; lågemissionsbränslen och förbränningssimulering för förbränningsmotorfordon och hybridfordon; integrering av energilagrings-/konverteringsapparater; ramar för jämförande analys av framdrivningsteknik, inbegripet livslängdsanalys, lönsamhetsanalys och socioekonomisk analys, säkerhetsbedömning och test av livslängd och prestation för energilagrings-/konverteringsapparater; demonstration av nya intermodala energisparlösningar för befintliga trafikanläggningar; integrering av förnybar energi och avsaltningsteknik."

xvi) Följande skall införas efter texten under rubrik "6. TRANSPORT":

"När det gäller prioriterade teman kommer verksamheten att inriktas på följande områden: flygets effektivitet, säkerhet och inverkan på miljön inom ramen för flygtransportsystemet; analys av möjliga intermodala transportsystem som omfattar alternativt framdrivna fordon; storskaliga demonstrationer av tekniska och organisatoriska lösningar för att förbättra effektiviteten, marknadsföringen och utbildningen på det intermodala transportområdet; sjötransporter och hamnlogistik, effektiva fartyg, säkerhet, trafikledning och miljömässig hållbarhet; långsiktig järnvägsstrategi baserad på högprioriterade områden och verktyg till stöd för administration och interoperabilitet på järnvägsområdet.

Följande verksamheter kommer att utökas: integrerad demonstration av koncept för effektiva och säkra flygplan och deras inverkan på miljön; integrerad demonstration av nya fordonskoncept inom de intermodala transportsystemen; integrering och demonstration av "intelligenta" intermodala godsomlastningstekniker; moduluppbyggd och flexibel teknik för integrering av små laster; preliminära/slutliga lösningar på urbana landsvägstransporter; informationssystem för passagerare och gods; forskning om och demonstration av optimala transportproduktionssystem med hänsyn till vägnätets uppbyggnad, strategier för godkännande på marknaden, integrerade och öppna priser och tariffer; forskning om intermodala marknadsförutsättningar, inbegripet särskilda marknadsbehov, tillträdesvillkor, konkurrens, ansvar och transportkvalitet."

xvii) Följande skall införas efter texten under rubrik "7. MÅLINRIKTAD SOCIOEKONOMISK FORSKNING: B. Utbildningsforskning":

"När det gäller det prioriterade temat utbildningsmultimedia kommer verksamheten att inriktas på följande områden: innovation av och kvalitet i den formella och informella utbildningen; undersökning av kognitiva och pedagogiska aspekter i multimediautbildningen; socioekonomiska följder av införandet av multimediabaserade undervisningssystem."

xviii) Följande skall införas efter texten under rubrik "ANDRA VERKSAMHETSOMRÅDET A.2 SAMARBETE MED CENTRAL- OCH ÖSTEUROPA OCH MED DE NYA OBEROENDE STATERNA I FÖRE DETTA SOVJETUNIONEN":

"När det gäller prioriterade teman kommer verksamheten att inriktas på följande områden: samarbetsprojekt för skydd och förvaltning av vattenresurserna, vattenförsörjningen och användningen av vatten. Samordning av projekt på vattenområdet även med deltagande av internationella organisationer; forskning om vaccin och om smittosamma sjukdomar med viktiga socioekonomiska följder i länderna i Centraleuropa och i de nya oberoende staterna; forskning om flygteknik i samarbete med de mest avancerade institutionerna och industrierna i de nya oberoende staterna.

Följande verksamheter kommer att utökas: forskning för integrering av det multimodala transportnätet inom Europeiska unionen med de europeiska samarbetspartnernas och grannarnas nätverk."

xix) Följande skall införas efter texten under rubrik "B Samarbete med industrialiserat tredje land utanför Europa":

"Kontakter och regelbundet utbyte kan, i förekommande fall, upprättas inom de prioriterade temaområden som anges ovan."

xx) Följande skall införas efter texten under rubrik "C Vetenskapligt och tekniskt samarbete med utvecklingsländerna":

"När det gäller prioriterade teman kommer verksamheten att inriktas på följande områden: samarbetsprojekt för bevarande och förvaltning av vattenresurserna, försörjningen och användningen av vatten; samordning av projekt på vattenområdet även med deltagande av internationella organisationer; forskning om vaccin mot smittosamma sjukdomar med viktiga socioekonomiska följder i utvecklingsländerna.

Följande verksamheter kommer att utökas: forskning om och demonstration av avsaltning, integrerad förvaltning av vattenresurserna, inbegripet vattenbesparande teknik för bevattning och annan användning samt lämpliga behandlingsprocesser för avfallsvatten; forskning och demonstration av användningen av utbildningsmultimedia för att uppfylla behoven i utvecklingsländerna; spridning av gemenskapens forskning på detta område; transporter."

xxi) Följande skall införas efter tredje punkten i inledningen till "TREDJE VERKSAMHETSOMRÅDET":

"I synnerhet kommer spridningen och effektiviseringsarbetet att samordnas på de forsknings- och utvecklingstekniska områden som rör prioriterade teman."