SV    SV  EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 9.11.2005 
KOM(2005) 561 slutlig 
  
MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN 
2005 års strategidokument för utvidgningen 
  
{SEK(2005) 1433 } {SEK(2005) 1421 } {SEK(2005) 1422 } {SEK(2005) 1423 } {SEK(2005) 1424 } {SEK(2005) 1426 } {SEK(2005) 1428 }
 
SV 2   SV 1. EU: S UTVIDGNINGSPOLITIK  
Utvidgningen är ett av EU:s kr aftfullaste politiska redska p. Den dragningskraft som EU 
utövar har bidragit till de central- oc h östeuropeiska ländernas omvandling från 
kommunistiska regimer till moderna, välfunger ande demokratier. På  senare tid har den 
medverkat till genomgripande reformer i Turkiet, Kroatien och länderna på västra Balkan. Alla europeiska medborgare gynnas av att grannländerna är stabila demokratier och 
välmående marknadsekonomier. Det är livsviktig t för EU att se till att utvidgningsprocessen 
sköts med omsorg, så att fred, stabilitet, vä lstånd, demokrati, mänskliga rättigheter och 
rättsstatsprincipen kan spridas över hela Europa. 
Efter flera generationer av spli ttring och konflikter hålle r EU nu på att på fredlig väg skapa ett 
enat Europa. Tio nya medlemsstater anslöt sig 2004, och i april 2005 undertecknade EU ett 
anslutningsfördrag med Bulgarien oc h Rumänien. I oktober 2005 inledde EU 
anslutningsförhandlingar med Turkiet och Kroatie n och förhandlingar om ett stabiliserings- 
och associeringsavtal med Serbien och Montenegro. I varje enskilt fall var detta berättigat på grundval av ländernas framsteg när det gäll er att uppfylla de relevanta villkoren. 
Länderna på västra Balkan är en särskilt stor utmaning fö r EU. Vi måste visa att vår 
utvidgningspolitik kan sporra till förändringar i en region där statskon struktionerna är svaga 
och samhällena delade. Dessa länder måste ha trovärdiga politiska utsikter till en slutlig 
integrering i EU för att reformerna skall fortsä tta. Men det står också klart att de inte kan 
ansluta sig innan de till fu llo uppfyller kriterierna. 
Utvidgningspolitiken fastställs genom artikel 49 i fördraget om Europeiska unionen, enligt 
vilken varje europeisk stat som respekterar EU:s grundläggande demokratiska principer får 
ansöka om att bli medlem av unionen
1. EU har ställt upp politiska och ekonomiska kriterier 
för medlemskap samt kriterier som rör de sk yldigheter som ett medlemskap för med sig och 
den offentliga förvaltningens förmåga att genomföra och kontrollera efterlevnaden av EU:s 
lagstiftning och politik2. De tre grundprinciperna för kom missionens utvidgningsstrategi är 
konsolidering, villkorlighet och kommunikation. 
Konsolidering av EU:s åtaganden när det gäller utvidgning 
Utvidgningen har alltid varit ett centralt inslag i det europeis ka projektet. EU kan inte 
undandra sig sin skyldighet att skapa säkerhet, stab ilitet och välstånd i si n egen världsdel och 
även utanför. På dagordningen för utvidgnin gen står nu Balkanländerna och Turkiet, i 
enlighet med de beslut som EU:s stats- och regeringschefer fattat.  Det europeiska perspektivet 
har varit pådrivande för de avsevärda framsteg  som dessa länder gjort under de senaste åren, 
men reformprocessen är fortfarande bräck lig. Svåra utmaningar väntar, exempelvis 
avgörandet av Kosovos status, och EU ko mmer att spela en nyckelroll i dessa.  
Kommissionen är övertygad om att en omsorg sfullt styrd anslutningsprocess bidrar positivt 
till det europeiska projektet. En väl fungera nde union gagnar både nuvarande och framtida 
medlemmar. Unionens förmåga att ta emot nya medlemmar, utan att ta kten i den europeiska 
                                                 
1 Artiklarna 49 och 6 i fördraget om Europeiska unionen. 
2 Enligt slutsatserna från Europeiska rådets möten i Köpenhamn 1993 och Madrid 1995. 
 
SV 3   SV integrationen blir lidande, är  också en viktig faktor som ligger i både EU:s och 
kandidatländernas allmänna intresse3.  
Någon ny utvidgning med en stor grupp länder som an sluter sig samtidigt är inte i sikte. 
Anslutningsförhandlingarna med Turkiet är en lå ngsiktig process. Länderna på västra Balkan 
är mindre och har hunnit olika långt på vägen mot EU. Takten i de framtida utvidgningarna 
kommer att bestämmas av varje enskilt lands frams teg när det gäller att uppfylla de rigorösa 
kraven, så att det kan säkerstä llas att framtida medlemsstater kan tas in friktionsfritt. 
Utvidgningstakten måste ta hänsyn till EU:s fö rmåga att uppta nya medlemmar. Utvidgningen 
handlar om att tillsammans ta sig an ett projekt som bygger på gemensamma principer, 
strategier och institutioner. EU måste se till att behålla sin förm åga att agera och fatta beslut 
på grundval av ett välavvägt förhållande mellan dess institutioner, att respektera 
budgetbegränsningar och att på olika områden ge nomföra en gemensam politik som fungerar 
väl och når sina mål.  
Under de drygt trettio senaste åren har EU med framgång tagit in en rad sinsemellan mycket 
olika länder som medlemmar. Genom att anpassa sin politik och sina institutioner har EU 
lyckats reagera på ett positivt sätt på ny a omständigheter – t.ex. diktaturers fall, 
kommunismens kollaps och glob aliseringen. Utvidgningspolitiken  har visat sig vara ett 
användbart verktyg i denna process. 
Stränga men rättvisa villkor  
EU måste fortsätta att ställa rigorösa krav på att de uppställd a kriterierna skall uppfyllas och 
samtidigt belöna framsteg på ett rättvist sätt. Länder som eftersträvar medlemskap kan inte gå vidare från en etapp i processen till nästa fö rrän de har uppfyllt alla villkor som gäller för den 
etappen. Dessutom är kommissionen beredd att rekommendera att pro cessen tills vidare 
avbryts om ett land allvarligt och ihållande ås idosätter EU:s grundlägga nde principer eller i 
något skede inte uppfyller väsentliga krav. Till sådana krav hör att samarbeta med 
Internationella tribunalen för f.d. Jugoslavien (ICTY). 
EU kommer inte att avvika från sitt krav att länder som eftersträvar medlemskap skall 
uppfylla alla krav innan de får ansluta sig. Ko mmissionen kommer att bi stå länderna och följa 
upp deras framsteg för att se till att EU:s polit ik och lagstiftning genom förs och efterlevs. 
Både i länderna på Balkan och i Turkiet gäller de t att bibehålla trovärdiga politiska utsikter till 
en slutlig integrering i EU för att villkorligheten skall ha en pådrivande effekt på reformerna. 
De länder som eftersträvar medlemskap har lättare att få allmänhetens stöd för genomgripande och ofta smärtsamma reformer om EU stöder dem, samarbetar med dem och håller sina löften. 
Utsikterna att kunna gå vidare till nästa etapp i förbindelser na med EU är ett kraftfullt 
incitament för länderna att genomföra genomgrip ande förändringar och anta EU:s standarder 
och värderingar. Vägen till medlemskap är vikt ig i sig, till och med för länder som kanske har 
många år kvar till anslutningen. Färden är ofta besvärlig, så det är viktigt att EU är med under 
hela processen och helhjärtat går in för att den skall ge resultat. Detta dokument innehåller en 
färdplan för hur länderna på västra Balk an skall kunna förver kliga det europeiska 
                                                
 
3 Enligt slutsatserna från Europeiska rådets möte i Köpenhamn i juni 1993. 
 
SV 4   SV perspektivet. I den beskrivs de olika etappern a och de villkor som är förenade med varje 
etapp. 
Kommunikation om utvidgningspolitiken  
För att utvidgningspolitiken skall vara hållbar  krävs ett brett stöd  från allmänheten. 
Kommissionen är medveten om EU-medborgarnas  farhågor när det gä ller den europeiska 
integrationen i allmänhet och utvidgningen i synn erhet. EU måste bli bättre på att informera 
om målen för och utmaningarna i anslutningspro cessen och om hur man förhåller sig till de 
berörda länderna. Detta är särskilt viktigt mot bakgrund av de allmänna farhågorna när det gäller globaliseringens konsekve nser och debatten om Europa s framtid. EU måste reagera 
direkt på medborgarnas farhågor. Det är särskilt viktigt att det finns en tydlig strategi för framtida anslutningar som bygger på objektiva  villkor och realistis ka åtaganden. Bättre 
information om tidigare utvidgningar är ett viktigt sätt att skapa stöd för framtida anslutningar.  
Den senaste utvidgningen har lyckats anmärkni ngsvärt väl. Före den 1 maj 2004 förutspåddes 
det allmänt att den största utvidgningen i EU:s historia skulle medför a allvarliga problem i 
form av t.ex. institutionella bl ockeringar och massiva  flöden av migrerande  arbetstagare. Men 
i verkligheten har anpassni ngarna varit begränsade oc h hanterliga. De tjugofem 
medlemsstaterna deltar helt och fullt i institut ionernas arbete. De EU -medborgare som arbetar 
utanför sina hemländer har bidragit positivt till  ekonomin i de medlemsstater som öppnat sina 
arbetsmarknader. 
Samtidigt har de nya medlemsstaterna tillfört en ekonomisk dynamik som bi drar till att bevara 
och skapa arbetstillfällen i hela EU. Den inre marknaden har fått ett upps ving på grund av att 
handeln och investeringarna öka t. Alla europeiska medborgare  drar nytta av att de nya 
medlemsstaterna tillämpar europeiska standarder, t.ex. på miljöområdet. 
Detta lyckade resultat har eme llertid inte i någon högre grad nått allmänhetens kännedom. För 
detta krävs ett gemensamt, samordnat agerande. Medlemsstaterna måste leva upp till sin 
skyldighet att förklara och försvara den po litik som de enhälligt enats om. Kommissionen 
kommer att komplettera deras insatser genom a tt via en rad olika kanaler informera om sin 
utvidgningspolitik och vederlä gga missuppfattningar. Den komme r att eftersträva en dialog 
med nyckelaktörer inom politiken, medierna, den akademiska världen, näringslivet och arbetsmarknadsparterna för att främja en bä ttre underbyggd debatt om både tidigare och 
kommande utvidgningar. Ett centr alt inslag i kommissionens kommunikationsstrategi är 
dialogen med det civila samhället, som syftar  till att stärka kontakte rna mellan det civila 
samhället i EU och i kandidatländerna för att fö rbättra medborgarnas förståelse för varandra, 
bemöta deras farhågor och uppmuntra en debatt av hög kvalitet
4. 
*** 
Detta dokument tar först upp kand idatländerna Kroatien och Turk iet och sedan de potentiella 
kandidatländerna på västra Balkan5. Detaljerade framstegsrappor ter för varje enskilt land 
offentliggörs parallellt med detta dokument. Anal ysen avseende f.d. j ugoslaviska republiken 
                                                 
4 Se kommissionens meddelande om dialog mellan det civila samhället i EU och det i kandidatländerna 
(KOM(2005) 290). 
5 Kommissionen rapporterade den 25 oktober 2005 om sin uppföljning av Bulgariens och Rumäniens 
framsteg (se kommissionens meddelande KOM(2005) 534). 
 
SV 5   SV Makedonien ingår dock i det yttr ande om landets ansökan om medlemskap i EU som avgavs 
den 9 november 2005. 
2. T URKIET OCH KROATIEN  
2.1. Turkiets framsteg 
Den politiska övergångsprocessen fortsätter i Turkiet och landet fortsätter att i tillräckligt hög 
grad uppfylla de politiska Köpenhamnskriterierna . Viktiga lagstiftningsreformer har nu trätt i 
kraft som bör leda till strukture lla förändringar i rättsväsendet, i synnerhet i domstolsväsendet. 
Emellertid har takten i förändringsarbe tet minskat under 2005 och genomförandet av 
reformerna är fortfarande ojämnt. Kränkni ngarna av de mänsklig a rättigheterna har 
visserligen minskat men inte upphört helt, och de t finns ett akut behov av att både genomföra 
lagstiftning som redan trätt i kraft och fort sätta lagstiftningsarbetet på vissa områden. 
Avsevärda ytterligare ansträ ngningar krävs när de t gäller grundläggande friheter och 
mänskliga rättigheter, särskilt yttrandefrihet, kvinnors rättighe ter, religionsfrihet, fackliga 
rättigheter, kulturella rättigheter samt bekämpning av tortyr  och misshandel. Turkiet behöver i 
synnerhet bättre integrera reformprocessen i alla offentliga myndigheters arbete. Turkiets 
åtagande att fortsätta de politiska reformerna  bör i högre grad omsä ttas i konkreta åtgärder 
som gynnar alla turkiska medbor gare oavsett deras ursprung. 
Turkiet har gjort grundläggande framsteg på det ekonomiska området och kan nu anses som 
en fungerande marknadsekonomi, förutsatt att resu ltaten av den senaste tidens stabiliserings- 
och reformarbete resolut upprätthålls. Turk iet bör vidare kunna hantera konkurrens och 
marknadskrafter inom unionen på medellång sikt , förutsatt att landet håller fast vid sin 
stabiliseringspolitik och beslutsa mt vidtar ytterligare åtgärder för att främja strukturreformer. 
När det gäller antagandet och genomförandet av  EU:s rättsordning (gemenskapens regelverk) 
har Turkiet gjort framsteg i a npassningsarbetet på flera områden, men på de flesta områden 
befinner sig landet fortfarande i början av pro cessen. Ytterligare insatser krävs på alla 
områden. Ny lagstiftning som antas får inte a vvika från gemenskapens regelverk, och all 
diskriminering av icke-turkiska tjänstelev erantörer eller produkter, liksom all olika 
behandling av EU-medlemsstater, måste upphör a. Åtaganden inom ramen för tullunionen 
måste fullgöras.  Den offentliga förvaltningens och rättsv äsendets förmåga måste stärkas, så att 
EU:s regler kan börja tillämpas så snart de införts i landet. 
2.2. Kroatiens framsteg 
Kroatien har inga större svårigheter när det gä ller att uppfylla de poli tiska kriterierna för 
medlemskap. Framsteg har gjorts på de fl esta områden, men avsevärda insatser krävs 
fortfarande för att reformera rättsväsendet,  inbegripet ett opartiskt lagförande av 
krigsförbrytelser, bekämpa korruption, förbät tra minoriteternas situ ation och underlätta 
flyktingars återvändande. Framstegen i det regi onala samarbetet har varit goda, både när det 
gäller bilaterala förbindelser med grannländer och i fråga om regionala initiativ. Det faktum att Kroatien inte till fullo samarbetade med In ternationella tribunalen för f.d. Jugoslavien 
(ICTY) gjorde att EU inte så som planerat kunde inleda ansl utningsförhandlingar i mars 2005. 
Fullständigt samarbete har nu upprättats och måste upprätthållas.  
Vad de ekonomiska kriterierna beträffa r kan Kroatien anses som en fungerande 
marknadsekonomi. Landet bör på medellång sikt  vara i stånd att hantera konkurrensen och 
 
SV 6   SV marknadskrafterna inom unionen, förutsatt att de t fortsätter att genomfö ra sitt reformprogram 
för att avhjälpa de återstående bristerna.  
När det gäller att anta och ge nomföra EU:s rättsordning har Kroatien gjort vissa framsteg, 
framför allt i fråga om anpassning av lagstiftning. Kroatien behöver fortsätta lagstiftningsanpassningen över hela linjen och samtidigt stärka den offentliga förvaltningens och rättsväsendets förmåga att se till att geme nskapens regelverk efterlevs. I många fall är 
kontrollen av efterlevnaden bristande och den offentliga förvaltningens förmåga fortfarande 
ojämn.  
2.3. Anslutningsstrategi 
Anslutningsförhandlingar 
Förbindelserna mellan EU och Turkiet respektive Kr oatien gick in i en ny och historisk fas i 
och med inledandet av anslutningsförhandlinga r den 3 oktober 2005. EU har fullgjort sina 
åtaganden i detta sammanhang. Förh andlingarna kommer att ge båda  länderna tillf älle att visa 
sin beslutsamhet och förmåga att slutföra den nödvändiga omvandlingen och uppfylla alla 
krav för medlemskap.  
Undertecknandet i sommar av tilläg gsprotokollet till Ankaraavtalet var en förutsättning för att 
anslutningsförhandlingar skulle  kunna inledas med Turkiet. EU kommer att noga följa upp 
hur protokollet genomförs och utvärdera genomförandet under 2006. Härvid kommer man 
särskilt att undersöka hu ruvida alla begränsningar av den fria  rörligheten för varor, inbegripet 
för transportmedel, har avskaffats.  
Enligt den bedömning som chefsåklagaren hos In ternationella tribunalen för f.d. Jugoslavien 
(ICTY) gjort samarbetar Kroatie n nu till fullo med tribunalen, och detta har gjort det möjligt 
för rådet att inleda anslutning sförhandlingar. Att det fullst ändiga samarbetet med ICTY 
fortsätter är och förblir under he la anslutningsprocessen en föru tsättning för att landet skall 
kunna gå vidare i förhandlingarna. Om samarbet et med ICTY i något skede blir ofullständigt 
kommer detta att inverka på förhandlingarnas gå ng och eventuellt leda till att förhandlingarna 
tills vidare avbryts.  
Förhandlingarna kommer att föras på grundval av  tydliga och strikta förhandlingsramar som 
rådet enats om. I dem fastställs metode n och principerna för förhandlingarna
6. 
Förhandlingarna kommer att bygga på ländernas  egna meriter, och förhandlingstakten 
kommer att återspegla de fram steg som länderna gör när det gä ller att uppfylla kraven för 
medlemskap. EU förväntar sig att båda länderna till fullo uppfyller de politiska kriterierna och 
att de under hela förhandlingsprocessen strävar efter ytterligare förbät tringar när det gäller 
dessa kriterier. Om något av länderna allvar ligt och ihållande åsidos ätter principerna om 
frihet, demokrati och respekt för de mänskliga rättigheterna och de gr undläggande friheterna 
samt rättsstatsprincipen, dvs. de principer som unionen bygger på, kan 
anslutningsförhandlingarna tills vidare avbryt as. För att kunna bli medlemsstater måste båda 
länderna godta union ens regelverk. Liksom vid alla ti digare anslutningsförhandlingar kan 
särskilda ordningar komma att överenskommas.  
                                                 
6 Förhandlingsramarna återfinns på http://europa.eu.int/comm/enlargement/turkey/docs.htm  respektive 
http://europa.eu.int/comm/enlargement/croatia/key_documents.htm .  
 
SV 7   SV EU kommer att ange riktmärken för provi soriskt avslutande, och vid behov också för 
inledande, av de enskilda förhandlingskapi tlen. Bland riktmärkena för kapitlen på det 
ekonomiska området kommer kommissionen att fästa särskild uppmärksamhet vid att de avtalsgrundade skyldigheterna gentemot EU  och dess medlemsstater inom ramen för 
associeringsavtalen fullgörs – vilket för Turkiets del inbegriper tullunionen och 
tilläggsprotokollet – och vid att kriteriet av seende en fungerande marknadsekonomi uppfylls. 
Om kommissionen i ett senare skede fastslår  att ett kandidatland inte längre fullgör 
skyldigheterna eller uppfyller kriterierna, ka n den komma att föresl å medlemsstaterna att 
anslutningsförhandlingarna om de berörd a kapitlen tills vidare avbryts.  
Det första steget i förhandlingarna var in ledandet av den analyt iska genomgången (s.k. 
screening ) av EU:s regelverk den 20 oktober 2005. Vid genomgången trä ffas experter från 
Turkiet och Kroatien och från kommissionen för att förklara EU:s regler och granska de båda 
ländernas planer för att anta och genomföra dem. Genomgången av samtliga kapitel i regelverket förväntas pågå fram till hösten 2006. Efter avslutad genomgång av ett kapital kommer EU, på förslag från kom missionen, att besluta om förh andlingarna om det kapitlet 
kan inledas eller, om inte, vilka riktmärk en som måste nås innan de kan inledas.  
Stöd för reformer 
Ett viktigt inslag i kommissionens strategi fö r Turkiet är dess aktiva stöd för den politiska 
reformprocessen. Den regelbundna uppföljningen av de politiska kriterierna har intensifierats, 
och det hålls täta möten på politisk nivå och mella n experter för att i detalj granska alla frågor 
och problem under de olika rubrikerna i de  politiska kriterierna. För att takten i 
förhandlingarna skall kunna bi behållas kommer de viktigaste olösta frågorna att behöva 
åtgärdas i ett tidigt skede av anslutningsförh andlingarna, bland anna t genom riktmärkning av 
nödvändiga åtgärder inom ramen för de  relevanta förhandlingskapitlen. 
Kommissionen har fortsatt att aktivt stödja politiska, ekonomiska och andra reformer i 
samband med Kroatiens anslutningsprocess, sä rskilt inom ramen för stabiliserings- och 
associeringsavtalet, som trä dde i kraft i februari 2005.  
För båda länderna föreslår kommissionen an slutningspartnerskap som återspeglar de 
viktigaste prioriteringar som ut pekats i framstegsrapporterna.  Härigenom omsätts villkoren 
för ett närmande till EU i konkret handli ng. EU:s stödprojekt är  uppbyggda kring samma 
prioriteringar.  
Sedan Kroatien blev ett kandidatland omfattas de t av alla tre finansieringsinstrumenten inför 
anslutningen:  Phare för institutionell uppbyggnad och ekonomisk och social sammanhållning, 
Ispa för miljö och transportinfrastruktur och Sapard för jordbruk och landsbygdsutveckling. Kroatien kan också fortfarande få stöd från  det regionala Cardsprogrammet under 2005 och 
2006. Finansieringen inför anslutningen uppgår till 105 miljoner euro 2005 och 140 miljoner euro 2006. Kroatien får också delta i gemenskapens program. 
2005 års program för finansiellt stöd inför Turkiets anslutning består av ett nationellt program 
och utgifter för program för flera länder, kom munikation och förvaltning som avser Turkiet, 
och det uppgår till sammanlagt 300 miljoner euro för 2005 och 500 miljoner euro för 2006. 
Huvudprioriteringarna för 2005 års program återspeg lar EU:s prioriteringar med avseende på 
de politiska kriterierna, ekonomisk och so cial sammanhållning, genomförandet av 
gemenskapens regelverk på nyckelområden sa mt den politiska och sociala dialogen mellan 
EU och Turkiet. Detta omfattar även finansiering  för att förbereda Turkiet för genomförandet, 
 
SV 8   SV från och med 2007, av storskaliga infrastruktur åtgärder och av andr a åtgärder som liknar 
åtgärderna inom ramen för strukturfonderna. 
3. L ÄNDERNA PÅ VÄSTRA BALKAN  
3.1. Albaniens, Bosnien och Hercegovina s, f.d. jugoslaviska republiken 
Makedoniens7, Serbien och Montenegros och Kosovos framsteg8 
Den politiska utvecklingen 
Den politiska situationen har överlag förb ättrats men betydande utmaningar kvarstår.  
Albanien är politiskt mer stabilt, vilket fr amgick av den smidiga övergången till en ny 
regering i juli–augusti 2005, men st yret behöver fortfarande förbä ttras avsevärt. Bosnien och 
Hercegovina har gjort avsevärda framsteg  i genomförandet av prioriteringarna i 
genomförbarhetsstudien, men landets komplicerade konstitutionella struktur er leder ofta till 
blockeringar och ineffektivitet i beslutsfatta ndet. F.d. jugoslaviska republiken Makedonien 
har visat prov på sitt starka engagemang för genomförandet av Ohrid-ramavtalet och har gjort viktiga framsteg sedan 2001, vilka har stärkt la ndets stabilitet. Serbien och Montenegro lider 
av strukturella svagheter och samordningsproblem, särskilt på områden där behörigheten är delad mellan statsunionen och re publikerna. Kosovos institutione r har ännu inte den politiska 
mognad som krävs för att bygga ett verkligt dem okratiskt, säkert och multietniskt samhälle.  
De demokratiska institutionerna fungerar i al lmänhet allt bättre. Länderna behöver slutföra 
sina reformer av vallagstiftningen. Normerna fö r hållandet av val har förbättras. Parlamenten 
blir allt effektivare i hela re gionen, men resursbrist och en f öga konstruktiv politisk atmosfär 
försvårar parlamentets arbete i vissa länder. De  offentliga förvaltningarna har svårt att värja 
sig mot politiskt inflytande och deras administrativa kapacitet och genomförandekapacitet är svaga. Länderna behöver intensifiera sitt reformarbete. De behöver också utveckla en högt kvalificerad och oberoende offentlig förvaltning som kan handha den europeiska integrationsprocessen.  
Ländernas rättsväsenden håller på att reformeras  och de rättsliga ramarna har förbättrats. 
Domstolarna är dock i allmänhet svaga och inte tillräckligt oberoende. Ineffektivitet, resursbrist, ett stort antal icke avgjorda äre nden samt brister i genomförandet av lagstiftning 
och i kontrollen av dess  efterlevnad är gemensamma problem  för alla länderna. I Kosovo är 
rekrytering av personer som tillhör minoritetsgrupper till tjänster inom rättsväsendet en huvudprioritering. Även om nästan alla länderna har infört rättsliga ramar för skydd av de 
mänskliga rättigheterna och minoriteter, fö rekommer det fortfarande diskriminering i 
praktiken.  
Reformen av polisväsendet behöver fortsätta, så att det kan säkerställas att det står helt fritt 
från politiskt inflytande och at t det är organiserat enligt teknis ka och yrkesmässiga kriterier. 
Organiserad brottslighet och korruption är fort farande allvarliga problem i hela regionen. 
Ländernas strategier för bekämpning av korru ption behöver förbättr as och uppdateras med 
realistiska mål och tidsplaner. 
                                                
 
7 F.d. jugoslaviska republiken Makedoniens framsteg granskas i det yttrande av kommissionen som 
offentliggjorts separat (KOM(2005) 562). 
8 Kosovo förvaltas för närvarande i enlighe t med FN:s säkerhetsråds resolution 1244. 
 
SV 9   SV Antalet personer som fortfarande är registrerade som flyktingar eller internflyktingar har 
minskat, huvudsakligen till följd av en omregi strering av flyktingar och internflyktingar i 
Serbien och Montenegro och i Bosnien och Hercegovina. De våld samma händelserna i 
Kosovo i mars 2004 innebar ett al lvarligt bakslag för processe n för flyktingars återvändande, 
och dialogen mellan Belgrad och Pristina i denna fråga är fortfarande problematisk. 
Bosnien och Hercegovina och Serbien och Monten egro har gjort betydande framsteg när det 
gäller samarbetet med Intern ationella tribunalen för f.d. Jugoslavien (ICTY) och har 
överlämnat många åtalade personer till Haag, men sa marbetet är ännu inte  fullständigt. Nästan 
alla länderna har anpassat sig till rådets be slut rörande frysning av tillgångar som tillhör 
fysiska personer som åtalats av ICTY9.  
Att bygga ut det regionala samarbetet är viktig t för fortsatt stabilisering och försoning. Det är 
också ett tecken på de enskilda ländernas förm åga att hantera mera långtgående förbindelser 
med EU. Det faktum att den serb iske presidenten nyligen bad om  ursäkt för krigsförbrytelser 
som hans landsmän begick i Bosnien och Her cegovina var ett uppmuntrande tecken på att 
försoningsprocessen håller på att fördjupas. Samarbetet har förbättrats när det gäller 
flyktingars återvändande och håller också på att utvidgas på området rättvisa, frihet och 
säkerhet, bland annat i fråga om bekä mpning av organiserad brottslighet.  
Under de senaste sex åren har stabilitetspakten sp elat en viktig roll, men förutsättningarna för 
dess arbete håller på att förä ndras. Regionen övertar nu gradvi s ansvaret för det regionala 
samarbetet, exempelvis genom samarbetsprocess en för Sydosteuropa. Genom en reform av 
stabilitetspakten skulle de ss huvudfunktioner på lämpligt sätt gradvis kunna överföras till 
regionen, så att det regionala samarb etet kan fortsätta att utvecklas. 
Den ekonomiska utvecklingen 
Den makroekonomiska stabiliteten har överlag stärkts ytterligare.  Detta har bidragit till en 
stabil tillväxttakt och måttlig inflation. De stora underskotten i bytesbalansen skapar dock 
fortfarande sårbarhet.  
Genomförandet av struktu rreformer har varit ojäm nt. Privatiserings- och 
omstruktureringsprocessen har nå tt olika långt i de olika lände rna. Att göra äganderätt och 
kontrakt gällande är fortfarande svårt. Den stor a informella sektorn ger fortfarande upphov till 
snedvriden konkurrens och skatteflykt. Hande lsliberaliseringen ha r påskyndats av att 
upprättandet av ett regionalt nät av frihandels avtal fullbordats. För att kunna utvecklas till 
fungerande marknadsekonomier behöver länd erna sörja för att den makroekonomiska 
stabiliseringen och strukturreformerna fortsätter, inbegripet liberalisering och privatisering. Denna process förutsätter lämpliga regelram ar och strukturer fö r företagsstyrning.  
3.2. Strategi inför anslutningen 
En färdplan för hur utsikterna ti ll medlemskap kan förverkligas  
Medlemskap i EU har ställts i utsikt för alla länd erna på västra Balkan så  snart de uppfyller de 
nödvändiga villkoren
10. EU kommer att stå fast vid sitt  åtagande. Varje land kommer att 
närma sig detta mål på egna meriter, på grund val av de framsteg de t gör när de t gäller att 
                                                 
9 Rådets beslut 2004/767/GUSP om genomförande av gemensam ståndpunkt 2004/694/GUSP . 
10 Europeiska rådet i Thessaloniki i juni 2003. 
 
SV 10   SV uppfylla kraven. Länderna har hunnit olika långt på  sin väg mot EU, men de kommer alla att 
kunna förverkliga sitt europeiska perspektiv om  de följer den färdplan som beskrivs nedan. 
De potentiella kandidatländerna på  västra Balkan omfattas redan av ett antal instrument som 
också används för att stödja kandidatländer. T ill dessa instrument hör gemenskapsprogram 
(t.ex. för utbildning, vetenskap och forskning) , hjälp med att uppfylla EU:s standarder, 
handelsförmåner för ländernas produkter, de återkommande rappor ter som kommissionen 
utarbetar och EU:s fastställande av  prioriterade åtgärdsområden.  
Varje land har möjlighet att ingå ett långtgående stabiliserings- och associeringsavtal med 
EU. Dessa avtal hjälper länderna på västra Balkan att förbereda sig för ett framtida medlemskap genom att införa EU-regler på olika områden i god tid före anslutningen. Hittills 
har stabiliserings- och associeringsavtal trät t i kraft för Kroatien och f.d. jugoslaviska 
republiken Makedonien. Albanien är nära att slut föra förhandlingarna om  ett sådant avtal, 
Serbien och Montenegro har nyligen inlett förhandlingar och Bosnien och Hercegovina 
kommer snart att göra det. 
Innan förhandlingar om ett stabilisering s- och associeringsavtal inleds undersöker EU om 
de grundläggande villkoren är uppf yllda. En tillräcklig grad av stabilitet är en förutsättning 
för att förhandlingar skall kunna inledas.  
EU stöder fortsatt stabilisering i regionen ge nom en rad instrument inom ramen för den 
gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken, dä ribland EU:s särskilda representanter, EU:s 
övervakningsmission, EU:s militära styrka i Bosnien och Hercegovina samt EU:s 
polisuppdrag i Bosnien och Hercegovina och i f.d. jugoslaviska republiken Makedonien. EU:s 
närvaro i regionen kommer att behöva ändra karakt är i takt med att länderna stabiliseras och 
gör framsteg på vägen mot eur opeisk integration. Unionen tog 2005 ett viktigt steg i och med 
utnämnandet av en och samma person till chef för kommissionens delegation och EU:s 
särskilda representant. 
Så snart tillräcklig stabiliser ing uppnåtts kan kommissionen i en genomförbarhetsrapport 
lämna rekommendationer till rådet om huruvida och på vilka villkor förhandlingar om ett 
stabiliserings- och associeringsav tal kan inledas. Med beaktande av hur viktigt det är att ha 
upprättat avtalsmässiga förbinde lser ser kommissionen det som en prioritering att snarast 
möjligt förhandla om, och därefter ingå, stab iliserings- och associeringsavtal med de 
återstående länderna. Förhandlingar med Serb ien och Montenegro inleddes i oktober 2005. I 
oktober rekommenderade kommissionen rådet a tt förhandlingar inleds också med Bosnien 
och Hercegovina. 
Förhandlingarna om ett stabiliser ings- och associeringsavtal kan avslutas så snart landet totalt 
sett har gjort tillräckliga framsteg i reform erna på de områden som är väsentliga för 
genomförandet av avtalet. När avtalet väl har undertecknats skall det ratificeras av EU och av det blivande associerade landet. Under me llantiden tillämpas de handelsrelaterade 
bestämmelserna i avtalet genom ett interimsavtal.  Efter ratificeringen träder avtalet i kraft. 
Stabiliserings- och associeri ngsavtal har trätt i kraft för Kroatien och f.d. jugoslaviska 
republiken Makedonien. Albanien ha r gjort tillräckliga framsteg nä r det gäller att utveckla den 
rättsliga och institutionella ra m och den förmåga hos den offentliga förvaltningen som krävs 
för att ett framtida avtal skall kunna genomföras korrekt. Detta bäddar för ett avslutande av 
förhandlingarna.  
 
SV 11   SV Kommissionen anser att det bör vara möjligt att slutföra förhandlingarna om stabiliserings- 
och associeringsavtal med Serbien och Montenegro och med Bosnien och Hercegovina inom ett år efter inledandet. Detta är en ambitiös tidsplan som kommer att vara beroende av att konkreta framsteg görs i fråga om de politiska , ekonomiska och institutionella reformerna. 
Genom framgångsrika förhandlingar om och ingående av ett avtal kan ett land visa  att det är i 
stånd att upprätthålla mera långtgående förb indelser med EU. Ett korrekt genomförande av 
avtalet är därför den bästa grunde n för en bedömning av huruvida ett land är redo att gå vidare 
till de följande etapperna, dvs. erhåll a ställning som kandidatland och inleda 
anslutningsförhandlingar. Ett tillfredsställande resultat när det gäller la ndets genomförande av 
sina skyldigheter enligt stabi liserings- och associeringsavtalet (inbegripet de handelsrelaterade 
bestämmelserna) kommer därför att väga mycket tungt när EU tar ställning till en eventuell 
ansökan  om medlemskap. 
Efter det att en ansökan om medlemskap i ngivits kan EU, på grundval av kommissionens 
yttrande, besluta att bevilja e tt ansökande land status som kandidatland . Denna status 
innebär ett politiskt erkännande av att närmare förbindelserna upprättats med ett land på väg 
mot medlemskap. I praktiken be tyder det att EU-st öd kan användas på alla områden (t.ex. 
förberedelser för genomförandet av strukturfondern a) som är av betydelse för landets förmåga 
att en dag påta sig de skyldigheter som e tt medlemskap medför. Det betyder dock inte 
automatiskt en ökning av det totala stödbelopp so m landet tilldelas. Kand idatstatus innebär att 
det berörda landet går in i ett nytt skede av sina förbindelser  med EU och att det kommer i 
åtnjutande av intensivare politisk dialog och ekonomiskt samarbete med kommissionen och 
medlemsstaterna.  
Kandidatstatus är en förutsättning för inledande av anslutningsförhandlingar , men inte den 
enda förutsättningen. Innan anslutningsförhandlingar kan inledas måste landet generellt i tillräckligt hög grad uppfy lla Köpenhamnskriterierna. De politiska kriterierna
11 måste vara 
helt uppfyllda, inbegripet fullständigt samarbet e med ICTY i de fall där det är relevant. 
Landet måste ha gjort betydande framsteg nä r det gäller att uppfylla de ekonomiska 
kriterierna och fullgöra de skyldigheter som ett medlemskap medför . Kommissionen gör i sitt 
yttrande om landets ansökan om medlemskap  en helhetsbedömning av hur långt landet 
kommit när det gäller att uppfylla kraven, oc h avger därefter återkommande rapporter om 
framstegen. Europeiska rådet beslutar , på grundval av en rekommendation från 
kommissionen, om och när förhandlingar kan inledas. Så snart ett positivt beslut fattats sammankallas en mellanstatlig konferens på  grundval av en förhandlingsram som rådet 
antagit på förslag av kommissionen. 
I förhandlingsramen för Kroatien anges det klar t och tydligt att uppfyllandet av de särskilda 
kriterierna inom ramen för stabiliserings- oc h associeringsprocesse n och genomförandet av 
stabiliserings- och associeringsavtalet måste fo rtsätta ända fram till anslutningen. Brister i 
uppfyllandet av dessa krav kommer att påverka takt en i förhandlingarna. Tidigare erfarenheter 
visar att det antal år som ansl utningsförhandlingarna pågår vari erar stort från land till land. 
Förhandlingarna är till sin natur en icke-tidsbeg ränsad process. Så snar t de slutförts leder de 
till ett anslutningsfördrag. Så snart det fö rdraget godkänts av Europaparlamentet och 
ratificerats av alla medlemsstater och det ansl utande landet blir ansl utning till EU möjlig.  
Stöd för reformer 
                                                
 
11 I enlighet med slutsatserna från Europeiska rådets möte i Helsingfors i december 1999. 
 
SV 12   SV De europeiska partnerskapen vägleder ländernas reformarbe te och pekar på de konkreta 
åtgärder som länderna måste vidta för att göra framsteg i enlighet med färdplanen. I 
partnerskapen fastställs  prioriteringarna på kort och me dellång sikt för varje etapp av 
processen inför anslutningen. Lä nderna bör reagera på de pr ioriteringar som EU föreslagit 
genom att själva utan dröjsmål anta motsvara nde handlingsplaner. För att maximera nyttan av 
detta instrument behöver länderna till fullo in tegrera prioriteringarna i partnerskapen i sin 
inrikespolitiska dagordning, inbegripet inte ba ra lagstiftningsmässig planering utan också 
budgetplanering och administrativ planering. De europeiska part nerskapen kommer fortsatt att 
utgöra grunden för Cardsprogrammet fö r stöd till länderna på västra Balkan12. 
EU stöder den reformagenda som ingår i de europeiska partnerskapen med en rad olika 
instrument. EU-stödet till länderna på västra Ba lkan uppgick till 539 milj oner euro bara för år 
2005, inbegripet stödet till det re gionala program som Kroatien fo rtfarande omfattas av. Detta 
stöd är inriktat på de utmani ngar som anges inom ramen för de  europeiska partnerskapen. De 
flesta av de nya instrument för EU-st öd som man kom överens om vid toppmötet i 
Thessaloniki 2003 har nu införts. Länderna ha r fått möjlighet att delta i gemenskapens 
program för att kunna bekanta sig med EU:s po litik och arbetssätt. Kommissionen avser att 
inom kort lägga fram ett förslag rörande tillämpning av diagonal ursprungskumulation i 
handeln mellan de länder i regionen som har ett frihandelsavtal med EU. Kommissionen har 
separat föreslagit en femårig förlängning av ländernas fria ti llträde till EU-marknaden för i 
stort sett alla produkter. Framsteg i riktni ng mot ingående av avtal om återtagande och 
förenklade viseringsförfaranden kommer att vara ett tecken på ett ömsesidigt engagemang för 
främjande av samarbetet på områ det rättvisa, frihet och säkerhet. 
4. S LUTSATSER OCH REKOMMENDATIONER  
(1) Kommissionens utvidgningspolitik bygger på konsolidering, villkorlighet och 
kommunikation. En omsorgsfullt styrd utvidgningsprocess gör det möjligt att sprida 
fred, stabilitet, välstånd, demokrati och rättsstatsprincipen över hela Europa. EU 
kommer att infria sina åtaganden så snar t länderna uppfyller de rigorösa villkoren för 
anslutning. Varje land bedöms på egna me riter. Kommissionen kommer att bistå 
länderna och följa upp deras framsteg för at t se till att EU:s politik och lagstiftning 
genomförs och efterlevs. Samtidigt måste EU  genomgående bli bättre på att informera 
om målen för och utmaningarna i anslutningsprocessen. 
(2) Inledandet av anslutningsförhandlingar me d Turkiet och Kroatien den 3 oktober i år 
markerade början på en ny etapp i den pol itiska och ekonomiska integrationen. I 
anslutningspartnerskapen fastställs de viktig aste uppgifter som varj e land måste ta sig 
an för att kunna gå vidare i förhandlingarna. 
(3) Framtiden för länderna på västra Balkan fi nns inom EU. Länderna på västra Balkan 
håller på att övergå från stabilisering och återuppbyggnad till hållbar utveckling, 
associering och integrering i de europeis ka strukturerna, i linje med de mål som 
Europeiska rådet ställde upp vid sitt möte  i Thessaloniki 2003. Kommissionen strävar 
efter att alla länder skall unde rteckna stabiliserings- och as socieringsavtal med EU så 
att det upprättas stabila avtalsmässiga förbindelser. Ett tillfredsställande resultat när det gäller landets genomförande av sina  skyldigheter enligt stabiliserings- och 
                                                
 
12 Cards = gemenskapens stöd för återuppbyggnad, utveckling och stabilisering. 
 
SV 13   SV associeringsavtalet (inbegripet de handelsrelaterade bestämmelserna som tillämpas 
genom ett interimsavtal) kommer att väga mycket tungt när EU tar ställning till en eventuell ansökan om medlemskap. 
(4) Kommissionen rekommenderade i år att EU skulle inleda förhandlingar om 
stabiliserings- och associeringsavtal med Serbien och Montenegro och med Bosnien 
och Hercegovina. Förutsatt att dessa länder gö r tillräckliga framsteg i sina politiska, 
ekonomiska och institutione lla reformer borde det vara möjligt att slutföra 
förhandlingarna inom ett år efter inle dandet. Albanien har sammantaget gjort 
tillräckliga framsteg på de reformområden som är väsentliga fö r genomförandet av ett 
framtida stabiliserings- och associeringsavtal. Detta bäddar för ett avslutande av förhandlingarna. 
(5) EU sörjer för att Kosovo omfattas av de vik tigaste instrument som ställts till regionens 
förfogande. Inledandet av förhandlingar om  Kosovos status innebär en utmaning för 
hela regionen liksom för det internationella  samfundet. För en varaktig lösning som 
medför större säkerhet och stabilitet i regionen skall kunna  nås och för att regionens 
fortsatta närmande till EU skall kunna säkerstä llas kommer det att kräv as att alla parter 
till fullo sluter upp bakom ett multietniskt, stabilt och demokratiskt Kosovo. 
(6) Kommissionen rekommenderar i s itt yttrande att Europeis ka rådet beviljar f.d. 
jugoslaviska republiken Makedoni en status som kandidatland. 
Anslutningsförhandlingar bör inledas så sn art landet i tillräcklig t hög grad uppfyller 
kriterierna för medlemskap. Kommissionen kommer före utgången av 2006 att lägga 
fram en rapport för rådet om f.d. jugoslav iska republiken Makedoniens framsteg.  
Bilaga: Slutsatser i framstegsra pporterna för Albanien, bosnien 
och Hercegovina, Kroatien, Serbie n och Montenegro och Kosovo 
samt Turkiet 
Albanien 
Vad den politiska situationen beträffar har Albanien gjort framsteg när det gäller att stärka 
de folkvalda organen och institutionerna inom rättsväsende och offentlig förvaltning, men måste genomföra sina strategier och lagar mera  kraftfullt för att få dem att fungera bättre. 
Ansträngningar har gjorts för att bekämpa korrup tion och förbättra situat ionen när det gäller 
mänskliga rättigheter. Ett fo rtsatt engagemang i detta syft e är nödvändigt för att mera 
betydande resultat skall kunna nås. Albanien har fortsatt att spela en konstruktiv roll i 
regionen inom politik och handel. 
Parlamentet har fortsatt att fungera som centrum  för politiskt åsiktsutbyte och har antagit en 
avsevärd mängd viktig lagstiftning. Osedvanlig t kraftiga politis ka konfrontationer har lagt 
hinder i vägen för politisk konsensus i reformfrågor och försenat framsteg i reformarbetet. Det är möjligt att parlamentets nya arbetsordning oc h särskilt den stärkta kommittén för europeisk 
integration kan komma att göra det lättare att nå e tt konstruktivt samförstånd. Parlamentsvalet 
i juli 2005 genomfördes i allt väsentligt väl och resulterade i ett smidigt politiskt maktskifte, 
men var också behäftat med brister som visar att det behövs fler valreformer. 
 
SV 14   SV Regeringen har utarbetat viktiga nya strategier och samordnings verktyg som är av betydelse 
för Albaniens framsteg i närmandet till EU. I många fall krävs det att dessa strategier och 
verktyg används mera aktivt och målmedvetet fö r att konkret förbättrade resultat skall kunna 
nås. Ministeriet för europeisk integration har stärkts, men behöver en resursförstärkning för 
att kunna förbättra sitt leda rskap och sin samordningsfunk tion i EU-frågor. Samordningen 
mellan relaterade politikområde n skulle kunna förbättras genom en sammanslagning av flera 
ministerier, men det är viktigt att se t ill att det finns ett lämpligt kontrollsystem. 
Tillsynen över landets offentliga förvaltning har blivit bättre. Förbättringar kan också 
konstateras när det gäller rekrytering och utbildning av offentliganställda tjänstemän. Åtgärder har vidtagits för att stärka den rättsliga ramen för den offentliga förvaltningen. Albanien måste nu åstadkomma ett lämpligt åt skiljande mellan den politiska nivån och 
förvaltningsnivån och se till att bedömni ngsförfaranden och anst ällningsvillkor för 
offentliganställda tjänstemän förbättras. 
Framsteg har gjorts i arbetet med att få doms tolsväsendet att fungera bättre. Utbildningen av 
domare och åklagare har förbättrats. Detta bör nu följas av ytterligare åtgärder för att säkerställa deras oberoende och införa bättre anställningsvill kor för övrig domstolspersonal. 
Åtgärder har vidtagits för att öka öppenhete n och samordningen i domstolarnas verksamhet, 
men ytterligare åtgärder krävs. Fler domar verk ställs nu än tidigare, men verkställighetsnivån 
är fortfarande ganska låg. Nya rättsliga verktyg och regionala avtal bör nu användas för att åstadkomma bättre, konkreta resultat i bekä mpningen av organiserad brottslighet och 
terrorism. 
Vissa ansträngningar har gjorts för att bekämpa korruptionen. Arbetet i internationella forum 
har sålunda fortsatt, ny lagstiftn ing om intressekonflikte r har antagits, fler offentliganställda 
tjänstemän har åtalats för korrupt ion och kraftfulla åtgärder har vidtagits mot korruptionen 
inom polisen. De faktiska resultaten är emelle rtid fortfarande begränsade. Därför krävs det 
omfattande, fortsatta bemödanden fö r att se till att lagstiftningen efterlevs och för att anta nya 
åtgärder i överensstämmelse med Albaniens handlingsplan för korruptionsbekämpning, 
rekommendationerna från gruppen av stater mot korruption (GRECO) och internationella 
överenskommelser om korruptionsbekämpning. 
På området mänskliga rättigheter har Albanien  gjort vissa ansträngningar för att förbättra 
förhållandena för fängslade personer och infö rt dels en ny uppförandekod för fängelserna, 
dels en lag om intern kontroll i fängelserna, men bristfällig infrastruktur gör att de fysiska 
förhållandena fortfarande är undermåliga. Kä nnedomen om och genomförandet av nationell 
lagstiftning och internationella  överenskommelser om fångars behandling behöver förbättras. 
Få konkreta framsteg har gjorts beträffande medi efriheten. Framsteg har gjorts när det gäller 
att stärka äganderätten genom lagstiftning, men genomförandet måste avsevärt påskyndas. 
Albanien är ett land med religiös tolerans, men måste göra ytterligare framsteg för att nå upp 
till internationella standarder i fråga om mänskliga rättigheter och minoriteters rättigheter.  
Landet har fortsatt at t spela en konstruktiv roll  i regionen. Det har aktivt verkat för fördjupade 
politiska förbindelser och handelsförbindelser  med sina grannar genom frihandelsavtal och 
regionala multilaterala initiativ  och har fortsatt att föra en  konstruktiv politik gentemot 
Kosovo.  
Albaniens ekonomi  fungerar i viss mån i enlighet med marknadsekonomiska principer. 
Fortsatta kraftfulla reformansträngningar är nödvändiga för att komma till rätta med 
ekonomins otillräckliga konkurrenskraft. 
 
SV 15   SV Tillväxten har legat kvar på en hög nivå och inflationstrycket har fortsatt varit dämpat. 
Underskottet i bytesbalansen  har sjunkit. Budgetkonsolid eringen har fortsatt och 
budgetunderskottet minskat. Fortsatta framsteg har gjorts i strävandena att reformera den 
offentliga förvaltningen, och den administrativa kapaciteten inom skatteförvaltningen har förbättrats. På området finansiell kontroll och intern revision inom den offentliga sektorn har 
vissa framsteg gjorts. Privatiseringen av små och medelstora företag har slutförts. 
Försäljningen av den albanska sparbanken slut fördes 2004, och privatiseringen av Albtelecom 
inleddes i början av 2005. Tills ynen har stärkts genom att de t införts en riskbaserad 
tillsynsprocess. Arbetsmarknaden anses vara relativt flexibel. 
Styret inom den offentliga sekt orn måste emellertid alltjämt st ärkas, och priv atiseringen av 
större företag har drabbats av förseningar. Fi nanssektorns förmåga a tt slussa sparande till 
produktiva investeringar har förbättrats på se nare tid men är fort farande otillräcklig. 
Problemen när det gäller att fastställa ägan derätt på olika områden och se till att 
äganderättsbestämmelserna efterlevs kvarstår, vilket hämmar potentie lla investeringar och 
ekonomiska verksamheter. Det finns fortfarande fakt orer, t.ex. otillräcklig infrastruktur, svag 
lagstiftning och bristfälligt genomförande av skattelagstif tningen, som hämmar nybildandet 
av företag. Illojal konkurrens från företag in om den grå ekonomin fortsätter att vara ett 
problem. Utbildningsnivån är allt jämt relativt låg och utbudet av yrkesutbildad arbetskraft 
begränsat.  
Albanien har gjort vissa fr amsteg i anpassningen till europeiska standarder . Framstegen har 
i huvudsak bestått i att ny lagstift ning antagits och nya instituti oner inrättats. Vissa framsteg 
har gjorts när det gäller att stärka den administ rativa kapaciteten, men i fl era fall krävs ett ökat 
engagemang och mer resurser för a tt bättre resultat  skall kunna nås. 
När det gäller den inre marknaden  har Albanien fortsatt att göra framsteg på området fri 
rörlighet för varor . På standardiserings- oc h ackrediteringsområdet har arbetet gått framåt på 
ett tillfredsställande sätt,  men genomförandet av direktiven enligt nya metoden, 
helhetsmetoden och gamla metoden bör ges ök ad uppmärksamhet. Några framsteg när det 
gäller lagstiftningen inom metrologi har inte gj orts och provningsutrust ningen på området är 
bristfällig. Det krävs avsevärda fortsatta framsteg inom både lagstiftning och förvaltning för att marknadsövervakningen skall bli tillf redsställande. Konsumentskyddslagarna bör 
förbättras och genomföras. Vad så fri rörlighet för personer och tjänster  och etableringsrätt  
beträffar konfronteras Albanien lik som tidigare med emigrationsproblem. 
Etableringslagstiftningen är relativt öppen men behöver ändras  så att diskrimineringen mellan 
inhemska och utländska företag undanröjs. Reglerna om tillhandahållande av tjänster är ganska liberala. Inga större framsteg har ägt rum på området fri rörlighet för kapital . 
Albanien har gjort avsevärda framsteg när det gäller regler på tullområdet  och tulluppbörden 
har ökat. På andra tullrelatera de områden har framstegen emellertid varit mera begränsade, 
och fortsatta åtgärder krävs för att man skall komma till rätta med korruptionen inom tullen. Skattelagstiftningen  har förbättrats, till gagn särskilt för små och medelstora företag. Ett 
positivt steg är att den enhet som svarar för uppbörd av avgifter till social- och 
sjukvårdsförsäkringen har överför ts till skatteförvaltninge n. Skattelagstiftningen måste 
tillämpas rättvist och öppet oc h skatteuppbörden bör förbättras.  
På konkurrensområdet  måste man satsa mera på att öka marknadsaktörernas förståelse av 
konkurrensreglerna. Särskilt stora framsteg har gjorts på området statligt stöd. En särskild avdelning för statligt stöd har sålunda inrättats och ny lagstiftn ing har antagits. Reglerna om 
offentlig upphandling  måste följas. Ett betydande arbe te måste ägnas åt anknytande 
 
SV 16   SV lagstiftning så att den uppfyller EU:s normer. Ny lagstiftning om immateriella rättigheter har 
antagits, men kontrollen av dess efterlevnad beh över förbättras. Vissa framsteg har gjorts när 
det gäller statistiksystemet , särskilt i fråga om klassi ficering och upprättandet av ett 
företagsregister. Företagsregistret behöver nu byggas ut. Den makroekonomiska statistiken 
behöver förbättras.  
Beträffande politiken inom olika sektorer  har det bara gjorts begränsade framsteg när det 
gäller industrisektorn  och sektorn för små och medelstora företag , men de tidigare nämnda 
åtgärderna på beskattningsområdet har gynna t dessa sektorer. Albanien bör till fullo 
genomföra sin handlingsplan för att minska administrativa hinde r och vidta åtgärder för att 
komma till rätta med den informella ekonomin.  
Inom jordbrukssektorn och fiskesektorn  har det gjorts få framste g. Jordbruket fungerar liksom 
tidigare som ekonomisk och social buffert och minskar fattigdomen och arbetslösheten, men 
dess andel av bruttonationalprodukten fortsätt er att minska. Mycket behöver göras för att 
förbättra kvaliteten på produkterna från jor dbruk och fiske, särskilt med avseende på 
livsmedelssäkerhet. 
På miljöområdet  har det bara gjorts begränsade framst eg. Lagstiftningen har förbättrats något, 
men man har fortfarande problem med kontro llen av dess efterlevnad. Den offentliga 
förvaltningens förmåga att genomföra miljölagstiftningen bör stärkas.  
Vissa framsteg har gjorts inom transportsektorn , särskilt på lagstiftningssidan och när det 
gäller deltagande i internationella forum, men transportinfrastrukturen är fortfarande otillräcklig och illa underhålle n. Albanien bör genomföra sin generalplan på transportområdet 
och förbättra säkerheten i de ol ika transportslagen. Investeringa rna inom transportsektorn bör 
vara öppna och följa upphandlingsreglerna.  
Albanien har gjort förtjänstfulla framsteg inom energisektorn , särskilt genom att genomföra 
den energipolitiska handlingsplanen, anpassa lagstiftning och underteckna fördraget om den 
sydosteuropeiska energigemenskapen. Landet må ste fortsätta att st rikt genomföra den 
energipolitiska handlingsplanen  i syfte att minska de al ltjämt ofta återkommande 
strömavbrotten och olagliga anslutningarna. 
Vissa framsteg har gjorts på området informationssamhälle och medier , särskilt genom 
liberaliseringen av telekommunika tionssektorn och åtgärder för a tt förbättra distributionen av 
elektronisk kommunikation. Pr ivatiseringen av Albteleco m behöver slutföras på ett 
framgångsrikt sätt, och lagstiftningen på tele kommunikationsområdet bör utvecklas så att man 
kan dra till sig ytterligare investeringar. Arbe tet med anpassa lagstiftningen om elektronisk 
kommunikation och informationsteknik och lags tiftningen på det audiovisuella området 
behöver fortsätta och ytterligare insatser göras fö r att sörja för att lags tiftningen tillämpas på 
ett icke-diskriminerande sätt. 
Albanien har utarbetat ett dokument med riktli njer för intern finansiell kontroll inom den 
offentliga sektorn. Detta dokument behöver dock vidareutvecklas. När det gäller extern 
revision bör Albaniens högsta revisionsorgan fö rbättras i enlighet med de riktlinjer som 
utfärdats av Internationella organisationen för högr e revisionsinstitutioner (INTOSAI), och 
dess ekonomiska oberoende måste säkerställas. 
På området rättvisa, frihet och säkerhet  noteras att resedokument gjor ts säkrare, men framsteg 
måste göras i arbetet med att datorisera viseri ngssystemet och anpassa viseringslagstiftningen 
 
SV 17   SV så att den motsvarar EU:s normer. Den albanska gränskontrollen  har blivit avsevärt bättre 
tack vare förbättrad förvaltning och IT-i nfrastruktur och ett bättre samarbete med 
grannländerna, men illegal handel är fortfarande ett stort problem och bör åtgärdas genom en strategi för integrerad gränsförvaltning omfa ttande både ett förbättrat samarbete mellan 
myndigheterna och ökad resurstillde lning. Nationella strategier på migrations- och 
asylområdena  har antagits och ett återtagandeavtal med EU har undertecknats. Strategierna 
och avtalet måste nu finansieras och genomföras. 
Framsteg har gjort i bekämpningen av penningtvätt . Ny genomförandelagstiftning har sålunda 
antagits och åtgärder vidtagits för att få till stånd ett bättre samarbete både mellan 
myndigheterna och regionalt. Dessa aspekter kräv er emellertid fortsatta, resultatinriktade 
bemödanden. Vidare måste den finansiella underrättelseenheten, åklagarmyndigheterna och 
polisens ekobrottsmyndighet få ökade resurser så att de kan fungera fullständigt och effektivt. 
Albanien har gjort vissa fr amsteg i bekämpningen av illegal narkotikahandel  och godkänt en 
nationell strategi för narkotikabekämpning, infö rt särskilda undersökningsmetoder och antagit 
lagstiftning om beslagtagande av tillgångar. Icke  desto mindre fortsätter Albanien att vara ett 
betydande transiteringsland fö r narkotikasmuggling. Landet bör därför ge högre prioritet åt 
genomförandet av strategin för narkotikabek ämpning och anslå ökade medel för detta. 
Kontrollen av att lagstiftninge n efterlevs bör stärkas ytterlig are, samordningen både internt 
och med utländska samarbetspartner bör förbättras  och åtgärder bör vidtas för att förhindra att 
offentliganställda tjänstemän lägger hinder i vä gen för narkotikarelaterade undersökningar. 
Vissa framsteg har gjorts i strävande na att effektivisera den albanska statspolisen . De 
avdelningar inom polisen som handlägger frågor  om organiserad brottslighet och korruption 
har sålunda stärkts och ett ökat  antal, ofta högre, polistjänst emän har åtalats för korruption 
och avskedats. Albanien måste icke desto mindre fortsätta att fö rbättra utrustning och 
förvaltning inom polisväsendet, särskilt när det gäller personalresurser, öppenhet, 
självständighet och polisens register, och bör påskynda ansträngningarna att få till stånd ett 
avtal med Europol. 
Albanien har gjort framsteg i bekämpningen av organiserad brottslighet och terrorism  och 
antagit ett helt lagstiftningspaket på detta område. Landet har fortsatt att genomföra de 
specifika handlingsinriktade åtgärderna för att bekämpa organiserad brottslighet och har 
förstärkt nyckelorgan inom ministerierna och fö rbättrat lagstiftningen om vinning av brott. 
Analysen inom ramen för pol isens underrättelseverksamhet ha r förbättrats. Människohandel 
som sker sjövägen har minskat i omfattning. Fr amstegstakten när det gä ller att genomföra de 
handlingsinriktade åtgärderna bör emellertid  öka. Konkreta åtgärder för att förbättra 
vittnesskyddet måste snarast vidtas. Albanien behöver se till att samarbetet mellan olika 
myndigheter och organ förbättras, mera kraftf ullt verka för regionalt och internationellt 
samarbete och utnyttja sina nya rättsliga verktyg mera beslutsamt i syfte att anhålla och åtala 
personer som ägnar sig åt organi serad brottslighet. Kampen mot terrorism  har förstärkts 
genom att det inrättats ett specia liserat polisdirektorat. Albanien  har understött internationella 
initiativ på området, utvisat pe rsoner som misstänks stödja te rrorism och är i färd med att 
förbättra flygplatssäkerheten. Landet bör på skynda genomförandet av internationella 
överenskommelser och ytterligare förbät tra säkerheten vid Tiranas flygplats. 
Bosnien och Hercegovina 
Vad den politiska situationen beträffar har Bosnien och Hercegovina gjort framsteg när det 
gäller att ytterligare befästa stabiliteten hos de organ som har till uppgift att garantera 
 
SV 18   SV demokrati, rättsstat, mänskliga rättigheter samt respekt för och skydd av minoriteter. De flesta 
av landets åtaganden efter anslutningen till Europarådet har fullgjorts. Oavbrutna ansträngningar är icke desto mindre fortfarande nödvändiga för att garantera att Bosnien och 
Hercegovina är en icke-revers ibel, självgående stat i stå nd att axla ett fullständigt 
styresansvar. 
När det gäller demokratins principer kan konst ateras att Bosnien oc h Hercegovina tog ett 
fullständigt organisatoriskt och ekonomiskt an svar för de kommunala  valen 2004. Fortsatta 
framsteg har gjorts när det gäller att genom föra lagen om ministerrådet och lagen om 
ministerierna. Bemödandena måste nu fortsätta i syfte att effektivisera de verkställande och 
lagstiftande organen, säkerställa att institutioner na på statlig nivå är väl utrustade för att 
genomföra sina uppgifter samt stärka samo rdningen mellan staten och entiteterna. 
Vissa konstruktiva åtgärder har vidtagits i fråga om den offentliga förvaltningen. Ett 
samordningskontor för reform av den offentliga förvaltningen har sålunda inrättats. Direktoratet för europeisk integration har stärkts. En översyn av offentliga förvaltningssektorer av särskilt  stor betydelse har genomförts.  Ökade ansträngningar krävs nu 
för att skapa en modern och effektiv offentlig förvaltning. Den övergripande handlingsplanen för reform av den offentliga förvaltningen ha r ännu inte antagits. Brist på personal och 
lämpliga lokaler för de olika myndigheterna är ett återkommande problem. Av avgörande 
betydelse är att det byggs upp kapacitet för utbildning av offentliganställda tjänstemän.   
Framsteg har gjorts ifråga om domstolsväsende t. Lagstiftning om inrä ttande av ett enda högt 
domar- och åklagarråd har antagi ts. Genom denna lagstiftning har domstolarnas oberoende 
stärkts i hela landet. Bosnien oc h Hercegovina tar nu stegvis över ansvaret för a tt administrera 
sitt domstolsväsende från det internationella samfundet. 
Ytterligare ansträngningar krävs för att bekämp a korruption. En rad specifika korruptionsfall 
har blivit föremål för rättsl iga åtgärder, men många fort sätter att undgå rättvisan. 
Ändamålsenliga planer för att bekämpa korruptio nen måste utarbetas och genomföras. En lag 
om intressekonflikter har antagits, vilket är et t positivt steg. Det gäller nu att se till att lagen 
genomförs konsekvent. 
När det gäller reform av försvaret har en positiv utveckling ägt rum genom antagandet av den 
lagstiftning som krävs för att de t skall kunna upprätta s en enda mindre, professionell armé i 
linje med kraven i Natos partnerskap för fr ed. Beträffande reformen av polisväsendet 
välkomnas att entitets- och statsparlament en har godkänt en överenskommelse om 
omstrukturering av polisen i enlighet med EU :s krav. Avtalet måste nu genomföras på ett 
korrekt sätt.  
Återstående lagstiftning om understödjande av  flyktingars återvända nde har antagits, och 
fonden för flyktingars återvändande har kom mit igång med sin verksamhet. Betydande 
framsteg har gjorts när det gälle r att underlätta för flyktingar oc h interflyktinga r att återvända 
till de områden där de bodde före kriget. Hög prio ritet bör nu ges åt att slutföra processen och 
att försöka integrera de återvändande i samhälle  och arbetsliv. Avsevärda framsteg har gjorts 
när det gäller att låta natione lla organ på människorättsområde t ta över ansvaret från de 
internationella organen. Fortsatta framsteg må ste emellertid göras i syfte att uppfylla de 
internationella normerna på området mänskliga rättigheter och minoritets rättigheter. I detta 
avseende bör man bevaka att skolorna inte dela s upp efter etniska skiljel injer. Ökade insatser 
krävs också för att den romska minor iteten skall bli bättre integrerad. 
 
SV 19   SV Samarbetet med Internationella tribunalen fö r f.d. Jugoslavien (ICTY) har förbättrats. 
Ytterligare ansträngningar bör emellertid göras för att få till stånd ett fullständigt samarbete 
med tribunalen så att alla anklagade ställs inför rätta. Det konstruktiva samarbetet med 
grannländerna har fortsatt. Bosnien och Hercegovi na måste emellertid se till att det regionala 
frihandelsavtalet genomförs på ett korrekt sätt. Landet bör ocks å bemöda sig om att uppfylla 
de krav som ställs på det efter anslutning en till Europarådet och som ännu inte uppfyllts, 
särskilt krav som gäller valprocesser och utbildning. 
Bosniens och Hercegovinas ekonomi  fungerar endast i begränsa d utsträckning i enlighet med 
marknadsekonomiska principer. Fortsatta, kraf tfulla reformansträngningar är nödvändiga för 
att åtgärda de allvarliga bris terna i ekonomins konkurrenskraft. 
Den ekonomiska tillväxten tog fart igen 2004 och industriproduktionen återhämtade sig. 
Inflationen låg kvar på låg nivå , och inflödet av utländska dire ktinvesteringar var betydande. 
Harmoniseringen mellan entiteterna fortsatte, sä rskilt på området indi rekt beskattning, där 
befogenheter överfördes från ent iteterna till myndigheten för indire kt beskattning. På så sätt 
skapade man en ny samarbetsplattform. Det gjor des också andra insatser för att förbättra 
samordningen på beskattningsområdet och det ekonomisk-politiska området. Så inrättades 
exempelvis ett nationellt skatteråd. Vissa åtgärd er för att förbättra företagsklimatet vidtogs 
också. Bankernas kapitalförmedling expanderade  ytterligare allt efte rsom regelramen för 
verksamheten förbättrades. 
Arbetslösheten och de externa obalanserna är emellertid fort farande mycket stora och de 
finanspolitiska utmaningarna har ökat. För at t upprätthålla makroekonomisk stabilitet och slå 
vakt om sedelfondssystemets hållbarhet är det absolut nödvändigt att man för en försiktig 
makroekonomisk politik. I syfte att stärka e konomins produktionsbas måste företagssektorn, 
som till största delen är förlustbringande, snarast och i grunden omstruktureras och 
privatiseringen påskyndas. Av avgörande bety delse är också att statens inblandning i 
ekonomin generellt minskar och att företagsklimatet förbättras. Arbetsmarknaden måste bli 
mera flexibel, och rättssystemet, särskilt ha nteringen av konkurser och äganderätt, måste 
stärkas. För att utmaningarna när det gäller de offentliga finanser na skall kunna hanteras på ett 
framgångsrikt sätt måste samarbetet och analysförmågan förbättras och de offentliga utgifterna minska i reala termer. Dessa kräv ande arbetsuppgifter förutsätter ett snabbt 
agerande, ett kraftfullt polit iskt engagemang samt samarbet e mellan olika nivåer av den 
offentliga förvaltningen.  
Bosnien och Hercegovina har sedan den förra ra pporten lades fram gjort ytterligare framsteg i 
anpassningen till europeiska standarder . Framstegen har i huvudsak bestått i att ny 
lagstiftning antagits och en rad nya institutioner inrättats. Vissa  ansträngningar när det gäller 
att stärka den administrativa kapaciteten har också noterats. Oavbrutna  ansträngningar krävs 
nu för att bygga ut genomförandekapaciteten inom den offentliga förvaltningen, särskilt med tanke på ett framtida stabiliserings- och associeringsavtal. 
Vad den inre marknaden beträffar har landet gjort vissa framsteg på området fri rörlighet för 
varor , särskilt genom att anta ny lagstiftning om standarder, certifiering, bedömning av 
överensstämmelse, allmän produktsäkerhet oc h marknadsövervakning. De n nya lagstiftningen 
har emellertid ännu inte genomfö rts ordentligt. De personella och tekniska resurserna är 
fortfarande begränsade och det faktum att be dömning av överensstämmelse inte tillämpas på 
lokal produktion fortsätter att hämma la ndets exportmöjlighete r. När det gäller fri rörlighet 
för personer och tjänster samt etableringsrätt har en del ytterligare framsteg gjorts för tjänster 
och etablering, särskilt genom att lagstiftning  på försäkringsområdet har antagits och ett 
 
SV 20   SV samlat företagsregister upprättats. På området fri rörlighet för kapital har det inte skett några 
större förändringar . 
Bosnien och Hercegovina har gjort framsteg på området tull och beskattning genom att anta 
ny tullagstiftning, inrätta en enda tullfö rvaltning och omorganisera tullkontoren. 
Mervärdesskattelagstiftning har antagits och dess genomförande har förberetts. 
Genomförandet av mervärdesskattelagen och den faktiska uppbörden av mervärdesskatt är 
emellertid fortfarande stora utmaningar at t ta itu med. Oavbrutna ansträngningar är 
nödvändiga för att öka skatteuppbörden och be kämpa skatteundandragande, korruption och 
gränsöverskridande brottslighet sa mt för att säkerställa att frågor om frizoner, tullvärdering 
och ursprung hanteras i enlighet med EU:s normer.  Vad särskilt gäller tullvärdering är bruket 
av prislistor mycket oroväckande. Positivt på konkurrensområdet  är att ett konkurrensråd har 
inrättats och att en ny konkurrenslag har antagi ts. I fråga om statligt stöd däremot kan inga 
större framsteg noteras. Systemet för offentlig upphandling  har tillnärmats ytterligare. Nu 
krävs det fortsatta bemödanden för att inrätta dels en m yndighet för offentlig upphandling, 
dels ett tillsynsorgan på område t och se till att de kommer igång med sin verksamhet. På 
området immateriella, industriella oc h kommersiella rättigheter skall det enligt den nya 
lagstiftning som antagits inrättas ett separat ins titut för immateriella rättigheter. Bosnien och 
Hercegovina har undertecknat ett samarbetsavtal med Europeiska patentorganisationen och 
vidtagit vissa åtgärder för att bekämpa piratk opiering. Genomförandet av lagstiftningen på 
detta område och kontrollen av att den efterlev s är emellertid fortfarande begränsade och 
måste stärkas. 
När det gäller politiken inom olika sektorer har landet fortsatt sina ansträngningar för att 
undanröja hinder för företagen och att genomföra Europeiska stadgan för småföretag. Det har 
emellertid inte kunnat utarbeta nå gra ändamålsenliga strategier för industrisektorn och sektorn 
små och medelstora företag . På jordbruksområdet  har vissa förbättringar åstadkommits 
genom att lagstiftning antagits på det veteri nära området, det fytosanitära området och 
livsmedelssäkerhetsområdet, men övergripande stra tegisk planering saknas och några av de 
institutioner som skall införas enligt den nya  lagstiftningen har ännu inte inrättats. 
Samordningen mellan staten och entiteterna och mellan entiteterna bör också förbättras. På 
miljöområdet har vissa åtgärder vidtagits inom luft-, vatten- och avfallssektorerna. Genomförandekapaciteten är emellertid likso m tidigare begränsad på grund av brist på 
personal och utrustning. Inrätta ndet av ett väl utrustat st atligt miljöorgan bör i detta 
sammanhang prioriteras.  
På transportområdet  fortsätter strävandena att förbättr a transportinfrastrukturen. Lagstiftning 
för järnvägssektorn har antagits. Framsteg har också noterats när det gä ller luftfart, även i 
fråga om regionalt samarbete. Oavbrutna an strängningar är icke de sto mindre nödvändiga för 
att förbättra infrastrukturen och sörja för en stegvis anpassning till gemenskapens regelverk, 
särskilt i fråga om tekniska standarder och säkerhetsnormer, sociala standarder och 
marknadsliberalisering. När det gäller energi  kan framsteg noteras på elområdet, särskilt 
genom inrättandet av en tillsynsmyndighet på st atlig nivå, en oberoende systemoperatör och 
ett nationellt eldistributionsföre tag. Handlingsplaner för sektorns  omstrukturering har vidare 
antagits av båda entiteterna, och samarbetet i syfte att upprätta en regional energimarknad har 
fortsatt. Bosnien och Hercegovina bör nu se ti ll att de olika handlingsplanerna genomförs, 
konsolidera tillsynsorganen på statlig nivå och entitetsnivå, påskynda reformen av gassektorn 
och utarbeta ett heltäckande energipolitis kt program. Bosnien och Hercegovina har 
undertecknat fördraget om den sydos teuropeiska energigemenskapen. 
 
SV 21   SV En del framsteg har gjorts när det gäller informationssamhälle och medier . Så har exempelvis 
vissa åtgärder vidtagits för att stärka regleringsmyndighete n på kommunikationsområdet. 
Lagen om upprättande av myndigheten för informa tionssamhället har emelle rtid inte antagits 
och inga framsteg har gjorts när det gäller att liberalisera det o ligopol som tillhandahåller 
tjänster över det fasta nätet. Som positiva händelser noteras att lagen om systemet för radio och TV i allmänhetens tjä nst har antagits och att framsteg gj orts när det gäller att anta den 
statliga lagen om tjänster för radio och TV i al lmänhetens tjänst. När den sistnämnda lagen 
formellt har antagits bör motsvarande lagstiftning antas på entitetsnivå. 
På området rättvisa, frihet och säkerhet har framsteg gjorts beträffande viseringskrav, 
gränskontroll, asyl och migration . En strategi för integrerad gränskontroll har antagits, och 
ansträngningar har gjorts för att minska de n illegala invandringe n och effektivisera 
utfärdandet av visum. De asylrelaterade arbetsuppgifterna, som hittills ombesörjts av 
internationella organ, övertas  nu stegvis av statliga m yndigheter. De otillräckliga 
personalresurserna inom säkerhetsministeriet innebär emellertid att det är risk för att ministeriets arbetsuppgifter in te kan utföras som avsett. An talet visum som utfärdas vid 
gränserna bör reduceras ytte rligare. När det gäller penningtvätt  kan som framsteg noteras att 
ny lagstiftning har antagits och att de nödvändiga strukturerna har upprätta ts. Nu gäller det att 
se till att lagstiftningen genomförs och att dess ef terlevnad kontrolleras. Inga större framsteg 
har gjorts i narkotikabekämpningen . Bosnien och Hercegovina bör utarbeta en 
narkotikastrategi på statlig nivå, anta  lämplig lagstiftning om narkotika och 
narkotikaprekursorer och inrätta en narkotikamyndighet på statlig nivå så att bekämpningen 
av den illegala narkotikahandeln kan bli effektivare. 
Vissa framsteg har gjorts när det gäller polisväsendet . Utöver den redan ingångna 
överenskommelsen om en övergripande reform av polisväsendet har de t inrättats statliga 
organ som redan inlett sin verksamhet. Underr ättelseenheterna har sl agits samman. Utbildning 
och utrustning har tillhandahållits. På området bekämpning av organiserad brottslighet och 
terrorism har det antagits en strategi för att bekä mpa människohandel. Ytterligare åtgärder har 
vidtagits när det gäller strategi, lagstiftning oc h strukturer på detta område, och samarbetet 
med det internationella samfundet när det gäller  att bekämpa terrorism har varit gott. Ökade 
ansträngningarna är emellertid nödvändiga, sä rskilt eftersom orga niserad brottslighet 
betraktas som ett allvarligt hot mot lande ts stabilitet och allmänna socioekonomiska 
utveckling. Lagstiftningen om dataskydd har ännu in te antagits. Den bör emellertid antas utan 
dröjsmål. Av största vikt är att lagarna geno mförs och att rättsliga åtgärder vidtas mot 
personer som begått brott. 
Kroatien 
Kroatien står inte inför några större sv årigheter när det gälle r att uppfylla de politiska 
kriterierna för medlemskap. De problem när det gäller kravet på att till fullo samarbeta med 
Internationella tribunalen för f.d. Jugoslavien (ICTY) som up pstod sedan kommissionen lade 
fram sitt yttrande
13 har sedan dess lösts. Kroatien har fort satt att göra framsteg totalt sett, men 
på en rad viktiga områden krävs fortsatta, oavbrutna ansträngningar.  
När det gäller domstolsväsendet har framsteg gj orts, bland annat genom att en strategi för 
domstolsreform har antagits och olika förfari ngsmässiga och organisatoriska förbättringar har 
införts, men de utmaningar som landet står inför på detta område är omfattande och kräver 
                                                 
13 KOM(2004) 257, 20.4.2004. 
 
SV 22   SV oavbruten, seriös uppmärksamhet, särskilt när de t gäller domstolarnas stora ärendebalans 
totalt sett och behovet av att sörja för att do msluten verkställs. Vissa förbättringar kan 
konstateras när det gäller att vidta rättsliga åtgärder mot krigsförbrytelser, men etnisk 
partiskhet gentemot serbiska sv arande förekommer fortfarande. 
Trots vissa framsteg i strävandena att skap a de nödvändiga rättslig a och institutionella 
ramarna måste ansträngningarna att bekämpa korr uptionen, som fortfarande är ett allvarligt 
problem i Kroatien, intensifieras ytterligare. 
På området mänskliga rättigheter och minorite ter finns det nu en lämplig rättslig ram. 
Minoriteternas ställning har i allmänhet fortsa tt att förbättras sedan kommissionen avgav sitt 
yttrande, Genomförandet särskilt  av den konstitutione lla lagen om nationella minoriteter har 
emellertid gått långsamt framåt. Serber och rome r diskrimineras alltjämt, och åtgärder för att 
förbättra deras situation, särskilt när det gä ller arbetsmöjligheter, och skapa en mera 
välkomnande attityd hos majoritetsbefolkni ngen måste utan dröjsmål prioriteras. 
Genomförandet av en ny strategi för romerna har inletts, men stora ut maningar kvarstår att ta 
itu med. Särskilt bör incidenter med etnisk  bakgrund undersökas orde ntligt och rättsliga 
åtgärder vidtas mot de ansvariga. 
Beträffande regionala frågor ha r förtjänstfulla framsteg gjor ts när det gäller att låta 
återvändande flyktingar ta sina bostäder i besi ttning igen och när det gäller att återuppföra 
bostäder, men en rad fastställda tidsfrister har inte beaktats. Sä rskilt har framstegstakten varit 
långsam i genomförandet av bostadsanskaffnings programmet för flyktingar som förlorat sin 
hyresrätt. De pågående ansträngningarna för att skapa de ekonomiska och sociala förutsättningarna för ett varaktigt återvändande av flyktingar måste påskyndas. Förtjänstfulla 
framsteg har gjorts när det gä ller regionalt samarbete, både med avseende på bilaterala 
förbindelser med grannländerna och i fråga om  regionala initiativ. Kr oatien har undertecknat 
fördraget om den sydosteuropeiska energigeme nskapen. Seriösa bemödanden är emellertid 
nödvändiga för att finna slutgiltiga lösningar på alla oavgjorda bilatera la frågor, särskilt 
gränsfrågor, och alla olösta äg anderättsrelaterade frågor. Efte r det att kommissionen avgett sitt 
yttrande uppstod problem när det gällde kravet på fullständigt samarbete med Internationella 
tribunalen för f.d. Jugoslavien (ICTY), vilket direkt bidrog till att den planerade tidpunkten 
för förhandlingsstarten, mars 2005, senarelade s. Situationen har emellertid sedan dess 
förbättrats, vilket gjort det möjligt för ICTY :s chefsåklagare att i oktober 2005 konstatera att 
samarbetet var fullständigt. Detta banade väge n för rådets slutsats av den 3 oktober 2005 att 
det återstående villkoret för att inleda  anslutningsförhandlingarna var uppfyllt. 
Förhandlingarna inleddes formellt samma dag. Rådet bekräftade i sina slutsatser att ett fortsatt fullständigt samarbete med ICTY även fram över var en förutsättning för framgång i 
anslutningsprocessen. Allt annat än ett fullständi gt samarbete med ICTY i något skede skulle 
kunna leda till att förhandlingarna avbröts. 
När det gäller de ekonomiska kriterierna kan Kroatien betraktas som en fungerande 
marknadsekonomi. Landet bör på medellång sikt  vara i stånd att hantera konkurrens och 
marknadskrafter inom unionen, förutsatt att det fortsätter att genomföra sitt reformprogram 
för att avhjälpa de återstående bristerna. De t politiska samförståndet om grundpelarna för en 
marknadsbaserad ekonomi förefaller ha kunnat be varas. Stabilitetsinri ktade makropolitiska 
strategier har bidragit till en relativt låg in flation och en stabil växelkurs. De stora 
underskotten i budgeten och bytesbalansen har mins kat, och vissa åtgärder har vidtagits för 
förbättrad utgiftskontroll i hälso- och sjukvården och i pensionssystemet. 
Privatiseringsprocessen tog viss fart igen under 2005, och förfarandena för företags- och 
fastighetsregistrering har förenkl ats. Banksektorn har fortsatt att växa, och tillsynen inom 
 
SV 23   SV denna sektor har ytterligare stär kts. Väginfrastrukturen har fö rbättrats tack vare omfattande 
investeringar i motorvägsnätet. Framst eg har gjorts i avregleringen av 
telekommunikationssektorn, vilket påverkat infrastrukturutvecklingen positivt genom att 
privata tjänstetillhandahållare har gått in på marknaden. Viktiga inledande mått och steg har vidtagits för att omstrukturera det förlustbringande järnvägssystemet. Kr oatiens ekonomi är 
redan väl integrerad med EU:s, och den regi onala handelsintegrationen har fördjupats. 
De stora externa obalanserna och obalansen i de  offentliga finanserna innebär ett potentiellt 
hot mot den makroekonomiska stabiliteten. En  fortsatt konsolidering av de offentliga 
finanserna, effektivt underbyggd av strukturåt gärder, särskilt avseende subventioner och 
sociala transfereringar, är därför nödvändig. Utv ecklingen av en mera livaktig privat sektorn 
och av utländska direktinvesteringar har hämma ts av komplexa regler, bristfälligheter hos 
myndigheter och domstolar oc h långsamma förfaranden för marknadsinträde och 
marknadsutträde. Kontrollen av att lagstiftningen om äganderätt och borgenärers rättigheter efterlevs undergrävs liksom tidigare av det ineffektiva domstolsväsendet. De statliga 
ingripandena i ekonomin är fortfarande omfattande och få  framsteg har gjorts i 
omstruktureringen av stora statsägda företag, särs kilt inom varvs-, stål - och energisektorerna. 
Alltjämt kvarstår som en särskild ekonomisk- politisk utmaning att stärka den finansiella 
disciplinen hos de statsägda företagen. Kroa tien måste beslutsamt åtgärda de angivna 
svagheterna och problemen för att förbättra sin konkurrenskraft och sina möjligheter till 
hållbara investeringar och varaktig tillväxt.  
När det gäller Kroatiens förmåga att påta sig de skyl digheter som följer av ett 
medlemskap  har framsteg gjorts sedan kommissione n lämnade sitt yttrande. Framstegen 
gäller i huvudsak anpassning av la gstiftningen till gemenskapens  regelverk på områden såsom 
fri rörlighet för varor, offentlig upphandling och informationssamhället. Förtjänstfulla 
framsteg har också gjorts på om rådet utbildning och kultur och i fråga om utrikes-, säkerhets- 
och försvarspolitik.  
Kroatien behöver fortsätta att anpa ssa sin lagstiftning över hela lin jen och samtidigt stärka de 
strukturer inom den offentliga förvaltningen oc h rättsväsendet som krävs för att efterlevnaden 
av gemenskapens regelverk skall kunna kont rolleras. Denna kontroll är i många fall 
otillräcklig och den administrativ a kapaciteten är fortsatt ojämn. 
Särskilt är ökade insatser för att anpassa lags tiftningen till gemenskapens  regelverk och för att 
på ett effektivt sätt genomföra den och kontro llera dess efterlevnad nödvändiga på följande 
områden: fri rörlighet för kapital, bolagsrät t, informationssamhälle och medier, fiske, 
transport, energi, konsumentskydd och hälsos kydd, tullunion och finansiell kontroll. 
På följande områden måste Kroatien göra betyda nde och oavbrutna insa tser för att anpassa 
lagstiftningen till gemenskapens regelverk och fö r att på ett effektivt sätt genomföra den och 
kontrollera dess efterlevnad: fri rörlighet för varor, offentlig upphandling, fri rörlighet för 
arbetstagare, etableringsrätt och fri rörlighet för tjänster, finansiella tjänster, konkurrenspolitik, jordbruk och landsbygdsutveck ling, livsmedelssäkerh et, beskattning, 
socialpolitik och sysselsättning, regionalpoliti k, rättsväsende och grundläggande rättigheter 
samt rättvisa, frihet och säkerhet. 
Mycket betydande ansträngningar krävs på miljöområdet. Bland annat måste avsevärda 
investeringar göras och åtgärder vidtas för att stärka den offentliga förvaltningens förmåga att 
kontrollera att gemenskapens  regelverk efterlevs. 
 
SV 24   SV Serbien och Montenegro 
När det gäller den politiska situationen och läget avseende demokrati och rättsstat i Serbien 
och Montenegro är den konstitutionella säkerheten  och rättssäkerheten fortfarande vacklande. 
Statsunionsparlamentets legitimitet har återupprä ttats och det serbiska parlamentet fungerar 
bättre än tidigare tack vare sin nya arbe tsordning, men överlag präglas de demokratiska 
institutionernas sätt att fungera fortfarande av strukturella sva gheter. Inga faktiska framsteg 
har gjorts när det gäller omarbetningen av de båda republikernas konstitutioner. 
Konstitutionella frågor i Serbien och Montenegro, särskilt med avseende på förhållandet 
mellan de båda republikerna och hur statsunionen s institutioner skall fungera, bör behandlas i 
konstruktiv anda och med fullständig respekt för Serbien och Montenegros konstitutionella 
fördrag. Detsamma gäller också för en eventuel l folkomröstning om självständighet för någon 
av republikerna. En sådan folkom röstning måste följa internat ionellt erkända demokratiska 
normer och beakta Venedigkommissionens kommande rekommendationer. 
I båda republikerna har det gjorts  framsteg när det gäller den rätt sliga ramen för en reform av 
den offentliga förvaltningen, men genomförandet av reformen befinner sig fortfarande i sin 
linda. När det gäller att reformera den offentliga förvaltningen på statsunionsnivå har det inte gjorts några framsteg. Den ad ministrativa kapaciteten är fortfarande på det hela taget 
outvecklad. De administrativa strukturerna för förhandlingar om ett stabiliserings- och 
associeringsavtal har upprättats både på st atsunionsnivå och i de båda republikerna.   
Försvarsreformen fortsätter att stöta på allvar liga hinder på grund av otillräcklig demokratisk 
kontroll och bristande öppenheten i den ekonomiska förvaltningen.  
Statsunionsdomstolen har börjat fungera me n har fortfarande begränsad kapacitet, och 
överenskommelsen om hur långt de ss befogenheter sträcker sig ha r i stort sett ännu inte satts 
på prov. Befogenhetsöverföringen från militärdomst olar till civila domstolar har gått smidigt, 
med undantag av den fortfarande betydande äre ndebalansen när det gäller förvaltningsmål. 
Rättsväsendet har, särskilt i Serbien, fortsatt pr äglats av allvarliga br ister, och dess oberoende 
undergrävs av otillbörli g politisk inblandning.  
Korruptionen är alltjämt ett allvarligt problem. Vissa framsteg har gjorts genom att det har 
utarbetats strategier för korr uptionsbekämpningen. Strategierna måste nu – i Serbien – få sin 
slutgiltiga utformning och i båda republik erna genomföras på ett effektivt sätt. 
Beträffande respekt för de mänskliga rättigheterna har Serbien och Montenegro gjort 
framsteg när det gäller att fullgöra de åt aganden som gjordes när landet gick med i 
Europarådet, särskilt genom att utnämna regeri ngens representant vid Europeiska domstolen 
för de mänskliga rättigheterna. Problem har förekommit när det gä ller yttrandefriheten och det 
civila samhället. Misshandel från polisens sida har förekommit. Få framsteg har gjorts när det 
gäller att utreda brott som begåtts under den fö rra regimen. En heltäckande lagstiftning mot 
diskriminering finns ännu inte. Respekten för minoriteters rättigheter  har i någon mån fortsatt 
att förbättras, men incidenter inträffar fortfarande.  
Inför kommissionens rapport om huruvida Serbie n och Montenegro är redo för förhandlingar 
om ett stabiliserings- och associeringsavtal gj orde landet betydande framsteg när det gäller 
samarbetet med Internationella  tribunalen för f.d. Jugoslavien  (ICTY), särskilt genom att 
överlämna ett stort antal åtalade till domstolen i Haag. Samarbetet har sedan dess varit fortsatt gott när det gäller att ställa vittnen till förfoga nde och ge tillgång till handlingar, även om man 
 
SV 25   SV inom delar av förvaltningen och armén ibland fortfarande försöker lägga hinder i vägen för 
processen. Serbien och Montenegro har gjort vi ssa ytterligare, dock be gränsade, framsteg när 
det gäller att föra de personer som fortfarande håller sig gömda inför rätta. Framstegen måste 
fortsätta till dess ett fullständigt samarbete med ICTY har uppnåtts. 
När det gäller iakttagandet av FN:s säkerhetsråds reso lution 1244 om Kosovo har Belgrad 
intensifierat dialogen med Pristina i tekniska frågor av gemensamt intresse. Kosovoserberna 
har emellertid inte aktivt uppmuntrats av Belgra d att delta i de provisoriska institutionerna för 
självstyre. Ett konstruktivt engagemang i Kosovofrågan från Belgrads sida kommer att befrämja Serbien och Montenegros europeiska perspektiv, medan obstruktion kan vändas till 
ett hinder.  
Det regionala samarbetet på multilateral och bilateral nivå fortsätter att förbättras, även om 
det då och då dyker upp problem. 
I båda republikerna fungerar ekonomin  i viss mån i enlighet med marknadsekonomiska 
principer. Fortsatta kraftfulla reformansträ ngningar är nödvändiga för att komma till rätta med 
brister när det gäller konkurrenskraften. 
I Serbien var den ekonomiska verksamheten fort satt ganska livlig under första halvåret 2005. 
Budgetåtstramningen fortsatte, vilket framför a llt avspeglade en kraf tig inhemsk efterfrågan 
och förbättrad skatteindrivning. Handelsund erskottet sjönk första halvåret 2005 och 
valutareserven har förbättrats. Förhandli ngarna med de kommersiella kreditgivarna i 
Londonklubben slutfördes 2004 och har bidrag it till att utlandsskulden minskat. 
Strukturreformerna har tagit ny fart, och särs kilt har det gjorts ytterligare framsteg i 
omstruktureringen och privatiseringen av banksystemet.  
Regeringens uppslutning kring makroekonomisk stabilisering och strukturreform har 
emellertid inte varit helhjärtad. Inflatione n och lönetrycket har ökat och de externa 
obalanserna är fortsatt höga. Mycket stora obalanser finns också kvar på arbetsmarknaderna. 
Företagsverksamhet hämmas fortfarande av byråkratiska hinder, och det långsamma och 
ineffektiva domstolsväsendet påverkar i hög gr ad den ekonomiska utvecklingen. Den privata 
sektorns andel av BNP är fortfarande ganska måttlig och konkurrensen svag. Trots framsteg i privatiseringssträvandena har en konkurrenskraf tig och dynamisk privat sektor ännu inte 
upprättats. Den offentliga sektorn absorberar fort farande en stor andel av resurserna, vilket 
undergräver marknadskrafternas fria spel och hi ndrar en effektiv resursallokering. Förlusterna 
i offentligägda eller socialt ägda företag fo rtsätter att tynga de offentliga finanserna.  
I Montenegro har den ekonomiska  tillväxten ökat. Inflationen har fortsatt att minska och 
prisliberaliseringen är nästan total. Privatiser ingen har fortsatt. Arbetslösheten har minskat 
något. Budgetunderskottet minskade 2004. Bankutlå ningen har ökat från de tidigare låga 
nivåerna, i takt med att förtroendet för banksektorn har börjat återvända.  
De externa obalanserna har emellertid vuxit och utlandsskulden har ökat ytterligare. Den 
privata sektorns andel är fortfarande relativt  liten. Den privata sekt orns utveckling hämmas 
fortfarande av brister i rättsväsendet. Höga löneökningar har haft en negativ påverkan på 
sysselsättningen och förmågan  att konkurrera på export. 
Serbien och Montenegro har gjort fr amsteg i strävandena att uppfylla europeiska 
standarder . På inremarknadsområdet  har båda republikerna totalt sett gjort vissa 
förtjänstfulla framsteg. De måste nu fortsätt a att oavbrutet bemöda sig om att stärka 
kapaciteten inom offentlig förvaltning och rä ttsväsende så att framtida skyldigheter inom 
 
SV 26   SV ramen för ett stabiliserings- oc h associeringsavtal kan fullgöras . De måste också undvika att 
skapa nya hinder sig emellan,  
Båda republikerna gör vissa framsteg på området fri rörlighet för varor . Beträffande 
standardisering och certifiering fi nns inga särskilda fr amsteg att rapportera. Inte heller har det 
gjorts några större framsteg på områdena fri rörlighet för personer och etableringsrätt . När 
det gäller frihet att tillhandahålla tjänster har förtjänstfulla framsteg  gjorts i Serbien genom 
antagandet av ett helt paket med ny lagstiftnin g på området finansiella tjänster. Begränsade 
framsteg har noterats i de bå da republikerna när det gäller fri rörlighet för kapital . I 
Montenegro har man antagit en ny valutala g och en lag om löpande transaktioner och 
kapitaltransaktioner i utländsk valuta genom vilk a kapitalrörelser ytterligare liberaliserats. 
Inga framsteg har gjorts när de t gäller att garantera fri rörlighe t för kapital inom statsunionen, 
eftersom de båda republikernas centralbanker än nu inte har blivit färdiga med ett avtal om ett 
fullt funktionsdugligt system med korresponderande konton.  
Vissa framsteg har registrerats på tullområdet . Serbien har antagit ändringar av tullagen och 
tulltaxelagen genom vilka tullnomenklatur en harmoniserats med EU:s kombinerade 
nomenklatur. Montenegro har antagit ändringar av tullagen och lagen om tullförvaltningen. 
Den administrativa och operativa kapaciteten hos de båda republikernas tullmyndigheter 
håller på att förbättras, men måste alltjämt stärkas väsentligt. På området konkurrens  har båda 
republikerna antagit ny lagstiftning om konkurre nsbegränsande samverkan och upprättat de 
grundläggande strukturerna för övervakning av statligt stöd. Det krävs ytterligare 
ansträngningar för att deras sy stem för att kontrollera konkurre nsbegränsande samverkan och 
statligt stöd skall bli f unktionsdugliga. Vad området offentlig upphandling  beträffar har det 
inte gjorts några framsteg inom lagstiftning eller offentlig förvaltning i Serbien. Montenegro har gjort vissa begränsade framsteg genom att låta upphandlingsreglerna omfatta också 
statsunionens institutioner. Det offentlig a förvaltningens förmåga att genomföra 
upphandlingslagstiftningen och se till att den ef terlevs behöver stärkas avsevärt, särskilt i 
Montenegro. Båda republikerna  måste se till att aktörer från den ena republiken kan få 
nationell behandling i den andra och att statsu nionens institutioner omfattas av lagstadgade 
regler om offentlig upphandling. I fråga om immateriella rättigheter har vissa framsteg i 
lagstiftningshänseende noterats i båda republikerna, Montenegro  har antagit en ramlag för 
genomförande av immateriella rä ttigheter. Kontrollen av att lagstiftningen efterlevs håller på 
att förbättras, men det behövs fortsatta kraftf ulla åtgärder. Den funk tion som statsunionens 
byrå för immateriella rättigheter skall fylla må ste till full erkännas av de båda republikerna, 
och byrån måste få de administrativa resurser som krävs för att den skall kunna fullgöra sina 
arbetsuppgifter. 
När det gäller politiken inom olika sektorer har vissa framsteg gjorts, dock ojämna. På 
området industri och små och medelstora företag  har båda republikerna gjort vissa framsteg i 
genomförandet av Europeiska stadgan för sm åföretag. Vissa framsteg har gjorts på 
jordbruksområdet . I synnerhet har Serbien stärkt de n administrativa kapaciteten inom 
jordbruksministeriet och antagit nya ramlagar på  det veterinära området. Vissa begränsade 
framsteg har i båda re publikerna gjorts på miljöområdet . Särskilt har Montenegro antagit en 
lag om samordnade åtgärder för att förebygga oc h begränsa föroreningar . Båda republikerna 
har gjort vissa framsteg på transportområdet , särskilt genom deltag ande i sydöstra Europas 
huvudnätverk för regionala tr ansporter. Också på energiområdet  har framsteg gjorts av bägge 
republikerna. I Serbien har sålunda energiby rån kommit igång med sin verksamhet och 
strategin för utveckling av energisektor n för perioden fram till år 2015 antagits. 
Omgrupperingen av det statsägda elförsörjningsföretaget fortsä tter. I Montenegro har vissa 
 
SV 27   SV framsteg gjorts när det gäll er elsektorns omstrukturerin g. Serbien och Montenegro har 
undertecknat fördraget om den sydos teuropeiska energigemenskapen. 
På området informationssamhälle och medier har vissa framsteg noterats. I Serbien har 
monopolet på trafik över det fa sta nätet avskaffats, men tele kommunikationsmyndigheten har 
ännu inte kommit igång med sin verksamhet på grund av att medel sakna ts. I Montenegro har 
privatiseringen av det företag som tillhandahåller  telekomtjänster över det fasta nätet slutförts. 
Vad politiken på det audiovisuella området  beträffar har inga framsteg gjorts i Serbien, som 
genom ändringar i lagen om radio- och TV-s ändningar har förlängt tidsfristen för att 
omvandla det för närvarande regerings kontrollerade radio- och TV-företaget Radio Television 
of Serbia  till ett programföretag som verkar i allmänhetens tjänst och senarelagt 
privatiseringen av den radio- och TV-verks amhet som bedrivs av lokala myndigheter. I 
Montenegro har radio- och TV-styrelsen ge nomfört en anbudsinford ran för tilldelning av 
frekvenslicenser. 
När det gäller rättvisa, frihet och säkerhet har det inte gjorts några egentliga framsteg på de 
områden som omfattas av gemensam behö righet mellan statsunionen och de båda 
republikerna. Båda republikerna fortsätter att tillämpa olika viseringsordningar . De håller 
fortfarande båda två på att utarbeta nationella st rategier för integrerad gränskontroll , och i 
Serbien har överföringen av gränsk ontrollen från statsunionens armé till polisen försenats. På 
asylområdet  har ingen av republikerna ännu antagit de lagar som krävs för att genomföra 
statsunionens ramlag. När det gäller migration  återstår ännu att till fullo genomföra 
återtagandeavtalen. 
I fråga om de områden som faller under repub likernas behörighet har vissa framsteg på 
lagstiftningsområdet ägt rum när det gäller bekämpningen av penningtvätt . Vad reformen av 
polisväsendet  beträffar har det gjorts framsteg i M ontenegro genom att ma n antagit lagen om 
polisväsendet och lagen om det nationella sä kerhetsorganet. I Serbien har man ännu inte 
antagit den nya lagstiftningen om po lisväsendet och säkerhetstjänsterna. Organiserad 
brottslighet  är fortfarande ett allvarligt bekymme r i båda republikerna. En strategi för 
bekämpa korruption och orga niserad brottslighet har antagits i Montenegro. 
Kosovo 
Den politiska situationen i Kosovo förblev stabil under vale t till parlamentet och bildandet 
av den koalitionsregering som valet resulterade i, likaså i samband med ICTY:s åtal mot den 
förutvarande premiärministern och det frivil liga överlämnandet av honom. Ett betydande 
demokratiskt underskott och stora effektivitets brister gör emellertid att de provisoriska 
institutionerna för självstyre inte fungerar särskilt väl. 
Förbindelserna mellan kosovoserber och kosovoalb aner har fortsatt att vara ansträngda. 
Kosovoserbernas bojkott av valen 2004 har undergrävt deras möjligheter att med demokratiska medel hävda den egna befo lkningsgruppens legitima intressen. Den 
kosovoalbanska majoriteten har samtidigt misslyckats med att skapa de nödvändiga förutsättningarna för att underlätta för kosovos erberna att delta i de n politiska processen. 
Genomförandet av reformen för lokalt självsty re har avsevärt hämmats  av denna situation. 
Generellt gäller att rättsstaten måste stärkas väsentligt. Ett underli ggande problem är den 
rättsliga osäkerheten beträffande  de lagar som gäller för Kos ovo. Rättskipningen fortsätter att 
utgöra ett stort problem, med ett ökande anta l oavgjorda ärenden hos domstolarna. De 
dömande organen och andra brottsbe kämpande organ måste avsevärt stärkas så att de till fullo 
 
SV 28   SV kan kontrollera att lagstiftningen efterlevs, särskilt när det är fråga om äganderätt och 
bekämpning av organiserad och ekonomisk br ottslighet. Korruptionen är utbredd, och det 
saknas sammanhållna och kraftfulla åtgärder för att bekämpa den. 
Kapaciteten inom den offentliga förvaltningen i Kosovo är fortfarande synnerligen 
outvecklad. Den offentliga förvaltningen är inef fektiv och utsatt för politisk inblandning och 
agerar inte alltid på ett rättvist sätt. Det finns  visserligen en rättslig grund för den offentliga 
förvaltningen och för förvaltningen av de offentliga finanserna, men öppenheten och ansvarigheten är bristfälliga. Samordninge n mellan myndigheterna måste förbättras, och 
förhållandet mellan central och lokal förvaltnings nivå måste klarläggas ytterligare. Åtgärder 
för att förbättra tillhandahållandet av offentlig a tjänster till alla befolkningsgrupper bör ges 
hög prioritet, inte minst för att bidra till att minska efterfrågan på tjänster som tillhandahålls 
av de parallella strukturer som fortsätter att vara verksamma i de flesta av de kommuner där 
kosovoserberna är i majoritet. 
Fortsatta framsteg har gjorts när det gäller a tt stärka yttrandefriheten. En regelram för 
oberoende medier har sålunda fa stställts och två nya akademiska  institutioner med uppgift att 
främja kvalitetsjournalistik har inrättats. En la g för att motverka diskriminering har antagits 
men måste nu till fullo genomföras för att de  mest utsattas, särskilt kvinnors och barns, 
rättigheter skall kunna skyddas på  ett korrekt sätt. Ombudsmanna institutet har fortsatt att 
spela en avgörande roll när de t gäller att slå vakt om mäns kliga rättigheter och skyddet av 
minoriteter. 
Det har funnits vissa ansatser från Kosovos institutioners sida att fördöma våldsdåd mot 
minoritetsgrupper, öka minoriteternas representa tion och uppmuntra flyk tingar att återvända, 
men de har förblivit avsiktsförkl aringar som inte omsatts i prak tisk handling på lokal nivå. De 
etniska minoriteternas situation är därför fort farande ytterst svår. Mi noritetsspråken används 
inte i tillräcklig utstr äckning hos centrala och lokala myndigheter, vilk et försvårar deltagande 
i institutionerna. Minoriteternas tillgång till o ffentliga tjänster är oc kså är problem. När det 
gäller flyktingars och internflyktingars återvä ndande kan konstateras att antalet återvändande 
fortfarande är mycket lågt. Os äkerhet beträffande Kosovos framtida status och farhågor när 
det gäller säkerheten, i kombination med de begr änsade utsikterna att få arbete, avskräcker 
kosovoserber och andra folkgrupper från att åter vända. Särskilt vikt måste överlag läggas vid 
att sörja för att de minoritetsgrupper som redan bor i Kosovo får varaktiga 
utkomstmöjligheter, men när det gäller situationen för den romska folkgruppen, 
ashkalijafolkgruppen och den egyptiska folkgr uppen, särskilt de som lever under hälsovådliga 
förhållanden, är brådskande åtgärder nödvändiga. 
Den tekniska dialogen med Belgrad har återu pptagits och Kosovos deltagande i regionala 
samarbetsinitiativ har ökat. 
Inledandet av överläggningar om Kosovos framtid a status är en utmani ng för hela regionen. 
Samtliga parters engagemang till förmån för ett säkert, demokratiskt och multietniskt Kosovo är av avgörande betydelse för att en lå ngsiktig uppgörelse skal l kunna nås som ökar 
säkerheten och stabiliteten i re gionen och stärker dess fortsatta framsteg på vägen mot EU.  
Kosovos ekonomi  börjar så smått att funge ra enligt marknadsekonomiska  principer. Fortsatta 
kraftfulla reformansträngningar är nödvändiga för att komma till rätta med allvarliga brister i 
ekonomins konkurrenskraft. 
 
SV 29   SV Liksom tidigare har penningpolitisk stabilitet sä kerställts genom att euron använts som den 
främsta valutan i cirkulation. In flationen föll under nollstrecket under andr a halvåret 2004 och 
i början av 2005. Strukturreformerna har fortsatt . Särskilt kan nämnas att privatiseringen av 
socialt ägda företag har gått snabbare framåt sedan halvårsskiftet 2004. Två offentligägda företag har bolagiserats. Myndighe terna har fortsatt att bedriva en liberal handelspolitik och 
arbetsmarknadspolitik och att sörja för ett rela tivt öppet marknadstilltr äde och en i det stora 
hela gynnsam miljö för företagande. I samband med att privatiseringen påskyndades förekom ett visst inflöde av utländ ska direktinvesteringar.  
Den ekonomiska tillväxten har emellertid varit ganska måttlig och har hämmats av det 
minskande stödet från utländska givare och br istande dynamik i ekonomin. Arbetslösheten är 
fortfarande mycket hög och underskottet i bytesbalansen liksom tidigare betydande. 
Sammansättningen av politiken har inte vari t den mest lämpliga. Särskilt ledde stora 
utgiftsökningar till ett ansenligt budgetunderskott 2004. Omstruktureringen av 
elförsörjningsföretaget har försenats, särski lt på grund av att det saknas medel för att 
finansiera investeringsbehoven. Fast ställandet av äganderätt är al ltjämt en utmaning att ta itu 
med. Rättslig osäkerhet och brister i genomförande t av lagstiftning och kont rakt fortsätter att 
hindra utveckling av och inve steringar inom den privata sektorn. Marknadsutträde är 
fortfarande en svår och tidskrävande proce ss, huvudsakligen beroende på brister inom 
domstolsväsendet. En otillräcklig grundläggande  infrastruktur fortsätter att hämma ekonomisk 
verksamhet. Reallöneökningar har undergrä vt Kosovos förmåga att konkurrera på 
exportmarknader. 
Kosovo har på en rad områden gjort framsteg, om  än ojämna, när det gä ller anpassningen till 
europeiska standarder .  
Ny lagstiftning och ny politik gran skas numera översiktligt, hela vägen från idéstadiet och det 
tidiga utkastsstadiet i fackminister ierna till processerna vid kont oret för europeisk integration, 
för att se om de är förenliga med EU:s  krav. Sju ministerier har upprättat EU-
integrationsenheter. Några av dessa enhete r biträds av externa experter. Bristen på 
kvalificerad lokal juridisk expertis i EG-rätt ut gör ett hinder, och man ha r haft svårigheter när 
det gäller att övers ätta ny lagstiftning. Trots de framst eg som gjorts har ingen av dessa 
offentliga förvaltningsstrukturer fått fasta former för sin verksamhet. Inte heller parlamentsutskottet för internationellt sama rbete och EU-integrati on har ännu helt kommit 
gång med sin verksamhet. 
På inremarknadsområdet  har vissa framsteg gjorts genom att ny lagstiftning antagits. Den 
ändrade lagen om offentlig upphandling, som är baserad på gemenskapens regler, behandlas 
fortfarande i parlamentet. Inga framsteg kan noteras på området immaterialrätt.  Framsteg har 
gjorts på tullområdet , huvudsakligen när det gä ller genomförandet av en integrerad tulltariff 
för Kosovo och av tullkodexen. Vissa framsteg har gjort på beskattningsområdet , där en 
fortlöpande anpassning till gemenskapens re gelverk pågår. Kosovo har under 2005 övergått 
till ett förenklat system med två typer av i nkomstskatt. Skattemyndigheternas uppbörds- och 
kontrollkapacitet måste stärkas oc h punktskattebedrägeri angripas. 
När det gäller utvecklingen av politiken inom olika sektorer fortsatte Kosovo att genomföra 
Europeiska stadgan för småföretag. En lag om stöd till små och medelstora företag har offentliggjorts. Kosovos jordbruk  är, trots sin potential, fort farande underexploaterat och 
centrala problem såsom bristfällig infras truktur, äganderättsfrågor, otillräcklig 
kreditförsörjning, ineffektiva mekanismer för kva litetskontroll och låg utbi ldningsnivå återstår 
alltjämt att åtgärda. På miljöområdet  har Kosovo, genom att anta lagstiftning om vatten- och 
 
SV 30   SV luftkvalitet och tillämpningsföreskrifter om miljökonsekvensbeskrivningar, gjort framsteg i 
tillnärmningen till gemenskapens regelverk. Regeringen har antagit en miljöskyddsstrategi, 
och en femårsplan för miljöpolitis ka åtgärder håller på  att utarbetas. Framsteg kan noteras på 
transportområdet  där Kosovo deltar i regionala trans portinitiativ. Flygplatsen i Pristina har 
ställts under civil kontroll och bol agiserats. Kosovo deltar i ut vidgningen av det gemensamma 
europeiska luftrummet (ECAA) till att också omfatta sydöstra Europa. När det gäller energi  
kan nämnas att Kosovo har undertecknat fördraget om den sydosteuropeiska 
energigemenskapen. På området telekommunika tion och posttjänster kan noteras att nya 
postnummer började tillämpas i juni 2005.  
På området rättvisa, frihet och säkerhet är situationen fortfarande otillfredsställande. Vissa 
framsteg har gjorts i arbe tet med att upprätta en rätt slig ram för bekämpning av penningtvätt , 
men genomförandemekanismerna behöver förbättr as avsevärt. Någon omfattande strategi för 
narkotikabekämpning har ännu inte fastställts. Så bör emellertid  ske, och strategin bör avse 
både illegal narkotikahandel och det tilltagande narkotikam issbruket. Överföringen av 
befogenheter till Kosovopolisen ( Kosovo Police Service ) pågår. En fortsatt 
kapacitetsuppbyggnad är emellertid nödvändig. Särski lt gäller detta utredningskapacitet samt 
förvaltnings- och ledarskapsförmåga. Ytterligare framsteg måste göras nä r det gäller att ställa 
personer som begått brott inför rätta och att säke rställa att rättsstatsprincipen respekteras. 
Bekämpningen av organiserad brottslighet  och av ekonomisk brottslighet måste intensifieras 
och kapaciteten på lokal nivå utvecklas med tanke på en eventuell fortsatt 
befogenhetsöverföring till lokala myndigheter.  
Turkiet 
Den politiska övergångsprocessen fortsätter i Turkiet och landet fortsätter att i tillräckligt hög 
grad uppfylla de politiska kriterier  som fastställdes i Köpenhamn. Viktiga 
lagstiftningsreformer har nu trätt i kraft so m bör leda till strukturella förändringar i 
rättsväsendet, i synnerhet domstolsväsendet. Emellertid har takten i förändringsarbetet 
minskat under 2005 och genomförandet av reform erna är fortfarande ojämnt. Kränkningarna 
av de mänskliga rättigheterna har visserligen minskat men inte upphört helt, och det finns ett 
akut behov av att både genomföra lagstiftn ing som redan trätt i kraft och fortsätta 
lagstiftningsarbetet på vissa områden. Avsevä rda ytterligare ansträ ngningar krävs när det 
gäller grundläggande friheter och mänskliga rättigheter, särskilt yttrandefrih et, kvinnors 
rättigheter, religionsfrihet, f ackliga rättigheter, kulturella rättigheter samt bekämpning av 
tortyr och misshandel. Turkiet behöver i synner het bättre integrera reformprocessen i alla 
offentliga myndigheters arbete. Turkiets åtagande  att fortsätta de politiska reformerna bör i 
högre grad omsättas i konkreta åt gärder som gynnar alla turkis ka medborgare oavsett deras 
ursprung. 
När det gäller demokrati och rättsstat har viktiga strukturella reformer inletts, särskilt när det 
gäller domstolsväsendets sätt att fungera. De  sex rättsakter som nämns i kommissionens 
rekommendation från 2004 har trätt i kraft. Det praktiska genomförandet är dock ojämnt. Å 
ena sidan har det avkunnats ett antal domar som t yder på att domstolarna nu i allt högre grad 
följer rättspraxis vid Europadomstolen för de mä nskliga rättigheterna. Å andra sidan har det 
fattats ett antal beslut, särskilt med anknytning ti ll yttrandefrihet i traditionellt känsliga frågor, 
som lett till både åtal och fällande domar. Re formerna av förbindelserna mellan civila och 
militära myndigheter har fortsatt, men militären utövar fortfarande ett avsevärt inflytande genom sina offentliga uttalanden om politiska skeenden och regeringspolitiken.  
 
SV 31   SV I fråga om skyddet av de mänskliga rätt igheterna och av minoriteter är intrycket fortfarande 
blandat, trots att vissa framsteg gjorts. När det gäller kampen mot to rtyr och misshandel har 
bestämmelser trätt i kraft som ytterligare förstärker den övergripande lagstiftningsram som finns sedan tidigare, och dessa företeelser minskar nu i omfattning. Inte desto mindre 
rapporteras fortfarande talrik a fall av tortyr och misshandel, och förövarna omfattas 
fortfarande ofta av straffrihet.  
Framsteg har gjorts i lagstiftningsarbetet när det gäller utövandet av  grundläggande friheter, 
särskilt genom ikraftträdandet av en ny stra fflag och en ny föreningslag, och i praktiken 
åtnjuter både enskilda och organi sationer inom det civila samhället större frihet än tidigare. 
Emellertid åtalas och döms enskilda personer fortsatt  för att fredligt ha yt trat åsikter, och vissa 
föreningars verksamhet begränsas fo rtfarande. I detta sammanhang kommer 
domstolsförfaranden på grundval av  artikel 301 att noga övervakas. 
Det förekommer fortfarande uppgifter om att sä kerhetsstyrkorna brukar oproportionellt våld i 
samband med demonstrationer. Vad religionsfri heten beträffar saknar religiösa minoriteter 
och samfund fortfarande, på några undantag när, rättskapacitet. Deras problem behöver 
åtgärdas i brådskande ordning genom att en övergripande rättslig ram som överensstämmer 
med europeiska normer antas. Kvinnors rättigheter uppmärksammas numera i allt högre grad, men våld mot kvinnor är fortfara nde ett allvarligt problem.  
Trots större tolerans för användningen av andra sp råk än turkiska är det fortfarande vanskligt 
att utöva kulturella rättigheter. Lokala radio-  och tv-sändningar på kurdiska är ännu inte 
tillåtna, språkkurser i kurdiska har ställts in och politiker  blir fortfarande dömda för att ha 
använt kurdiska i vissa sammanhang. Turkiet fortsä tter att inta ett rest riktivt förhållningssätt 
till minoriteter och kulturella rättigheter. 
Trots att det numera råder ett växande samf örstånd om behovet av att ta itu med den 
ekonomiska, kulturella och sociala utvecklingen i den sydöstra delen av landet har få konkreta 
framsteg gjorts, och säkerhetssituationen har försämrats sedan PKK återupptog sina 
våldshandlingar. Internflyktingar möte r fortfarande en rad svårigheter.  
När det gäller regionala frågor har den turkiska regeringen vid fl era tillfällen förklarat att den 
förblir fast besluten att stödj a en övergripande lösning av Cypernfrågan i överensstämmelse 
med den plan som FN:s generalsekreterare lagt fram. Turkiet undertecknade den 29 juli 2005 
tilläggsprotokollet rörande anpassning av a ssocieringsavtalet mellan gemenskapen och 
Turkiet med anledning av anslutningen av tio nya medlemsstater. Samtidigt utfärdade Turkiet en ensidig förklaring om att undertecknandet inte innebar ett formellt erkännande av 
Republiken Cypern. EU antog den 21 september 2005 en förklaring om att Turkiets förklaring 
inte påverkar Turkiets skyldigheter inom ra men för tilläggsprotokollet.  EU betonade i sin 
förklaring att erkännande av alla medlemsstater  är en nödvändig del av anslutningsprocessen. 
EU underströk också behovet av att stödja FN:s generalsekreterares ansträngningar för att få 
till stånd en övergripande lösn ing av Cypernfrågan, som kan bi dra till fred, stabilitet och 
harmoniska förbindelser inom regionen. Turkiet har fortsatt att lägga sitt veto mot Cyperns 
medlemskap i vissa internationella or ganisationer och Cyperns anslutning till 
Wassenaaravtalet rörande en uppförandekod för vapenexport och för varor med dubbla 
användningsområden. Förbindelserna mellan Grekla nd och Turkiet har fort satt att utvecklas i 
en positiv riktning. Emellertid har dessa två länder, trots att 31 mötesomgångar hållits sedan 
2002, ännu inte lyckats nå en övergripande uppgörelse  när det gäller den ol östa gränstvisten.  
 
SV 32   SV När det gäller de ekonomiska kriterierna kan Turkiet anses som en fungerande 
marknadsekonomi, så länge landet  beslutsamt vidmakthåller resu ltaten av det stabiliserings- 
och reformarbete som utförts på senare tid.  Turkiet bör också vara i stånd att hantera 
konkurrensen och marknadskrafterna inom unione n på medellång sikt, förutsatt att landet 
håller fast vid sin stabiliseringspolitik och besl utsamt vidtar ytterligare åtgärder för att 
genomföra strukturreformer. 
Under det senaste året har ytterligare viktiga framsteg gjorts när det gäller makroekonomisk 
stabilisering. Tack vare en st rikt och återhållsam politik har konsolideringen av de offentliga 
finanserna fortsatt, skuldutveck lingen förbättrats och inflati onen minskat ytterligare, medan 
den ekonomiska tillväxten fo rtsatt att hålla i sig.  Avsevärda framsteg ha r gjorts nä r det gäller 
att förbättra förvaltningen och kontrollen av de offentliga finanserna, vilket har lett till ökad 
insyn i dessa. En omfattande översyn av det sociala trygghetssystemet och hälso- och 
sjukvårdssystemet pågår också. De gradvisa förb ättringarna av tillsynen inom och regelramen 
för bankväsendet samt framstegen när det gäller pr ivatiseringen håller successivt på att leda 
till skärpt finansiell disciplin hos de ekonomiska  aktörerna och förbättra Turkiets företags- 
och investeringsklimat. De utländs ka direktinvesteringarna ökar. 
För att bygga vidare på dessa framgångar bör ytterligare makroekonomisk stabilisering, 
baserad på återhållsamhet i budgeten, efterstr ävas. Den senaste tidens markanta ökning av 
bytesbalansunderskottet kräver omsorgsfull överv akning och beredskap att vidta omedelbara 
åtgärder. Fortsatta st rukturreformer, särskilt i syfte att stärka rättssäkerheten, öka 
privatiseringen och omstruktureringen av företa g, rätta till obalanser på arbetsmarknaden och 
minska den informella ekonomins omfattn ing, behövs för att underbygga och stärka 
stabiliseringsprocessen. Resursfördelningen måste bli mera effektiv, vilket bör ske i synnerhet 
genom en reform av de viktigaste faktormar knaderna. Åtagandena att begränsa den totala 
lönekostnaden bör infrias. Reformen av budgetför farandena för offentliga utgifter bör fortsätta 
och ett fullständigt genomförande av förb ättrade regelramar oc h rättsliga ramar bör 
säkerställas. 
När det gäller Turkiets förmåga att anta och genomföra EU:s rättsordning  har vissa, om 
än ojämna, framsteg gjorts sedan 2 004. Framsteg har gjorts beträffande den fria rörligheten 
för varor , särskilt när det gäller ge nomförandet av bestämmelser enligt den nya metoden, 
inbegripet Turkiets möjlighet att anmäla or gan för bedömning av överensstämmelse, och i 
fråga om marknadsövervakning. På övriga om råden, dvs. de som omfattas av den gamla 
metoden och icke-harmoniserade områden, har i nga framsteg gjorts. Trots tullunionen mellan 
gemenskapen och Turkiet råder det fortfara nde inte helt fri rö rlighet för produkter. 
Den fria rörligheten för kapital har förbättrats något. Vissa begränsningar har avskaffats, men 
utlänningar har inte rätt att förv ärva fast egendom eller verka inom vissa ekonomiska sektorer. 
Vissa framsteg har gjorts på det viktig a området penningtvätt, men anpassningen är 
fortfarande inte fullständig. 
Vissa framsteg har gjorts beträffande bolagsrätt , särskilt vad gäller redovisningsstandarder 
och revision. Överlag är anpassn ingen fortfarande begränsad i nom ramen för detta kapitel. 
Anpassningen när det gäller immateriella rättigheter är långt framskriden och har förbättrats 
ytterligare. Vissa förbättringa r har också ägt rum i fråga om kontrollen av att lagstiftningen 
efterlevs, men denna aspekt förb lir systemets svagaste punkt.  
 
SV 33   SV På konkurrenspolitikens område har bestämmelserna för företag (konkurrensbegränsande 
samverkan och kontroll av företagskoncentratione r) i tillfredsställande grad anpassats och 
genomförts av konkurrensmyndigheten. I fråga om statligt stöd kan däre mot inga framsteg 
rapporteras, vare sig beträffande  anpassningen av lagstiftning eller kontrollen av att den 
efterlevs. Anpassningsgraden förblir alltså mycket låg, trots specifika bilaterala åtaganden. Särskild uppmärksamhet behöver ägnas kontroll en av statligt stöd inom stålsektorn. 
Vissa framsteg har gjorts i fråga om finansiella tjänster , särskilt inom försäkrings- och 
tilläggspensionssektorerna. Framstegen inom  banksektorn behöver befästas. Anpassningen 
inom detta område är dock sammantaget begr änsad, och den administ rativa kapaciteten 
behöver stärkas. 
På området informationssamhälle och medier kan vissa framsteg no teras när det gäller 
elektronisk kommunikation och in formationsteknik, där liberaliseringen gått framåt, samt 
informationssamhällets tjänster. För att lagsti ftningen skall kunna genomföras effektivt krävs 
det att den administrativa kapaciteten förbättras ytterligare. När det gäller politiken på det audiovisuella området är såväl den senaste tid ens framsteg som anpassningen i dess helhet 
begränsade.  
När det gäller jordbruk och fiske har framstegen varit mycket be gränsade. Några initiativ har 
tagits beträffande landsbygdsut veckling, men de behöver förstärk as ytterligare. Anpassningen 
och den administrativa kapaciteten är to talt sett fortfarande mycket begränsade. 
Anpassningen när det gäller livsmedelssäkerhet och veteri nära och fytosanitära frågor är 
även den tämligen begränsad. Anpassningsgrad en är högre inom vissa undersektorer inom 
ramen för den allmänna politiken på område t livsmedelssäkerhet, men anpassningen är 
fortfarande ofullständig och svårigheter med genomförandet tycks föreligga. En allmän ram 
för politiken på det veterinära området har ännu inte införts.  Myndigheterna har emellertid 
inlett arbetet med att kartlägga problemen på fältet och fastställa vilka administrativa 
förändringar som krävs för att åtgärda dem. Inom politiken på det fytosanitära området har 
framstegen varit begränsade. De administrativ a strukturerna kommer att behöva förbättras 
avsevärt. 
I de framsteg som gjorts på transportområdet finns stora olikheter mellan de olika 
transportslagen. Vissa framsteg har gjorts när det gäller vägtransport, där anpassningen hunnit 
längst, men genomförandet är fortfarande ofulls tändigt. Omfattande reformer av lagstiftning 
och institutioner krävs inom järnvägssektorn. I fråga om sjötransport kan vissa framsteg 
rapporteras i arbetet med att anpa ssa lagstiftningen och stärka den administrativa kapaciteten. 
När det gäller lufttransport kan vissa framsteg  noteras, men anpassningen förblir totalt sett 
begränsad. På energiområdet har överlag vissa framsteg gj orts, särskilt när det gäller 
försörjningstrygghet och förnybar en ergi. Framstegen har dock varit begränsade när det gäller 
upprättandet av den inre energimarknaden och obefintliga när det gäller statligt stöd inom sektorn och energieffektivitet. Om Turkiet utvecklar sin kap acitet att producera kärnenergi 
måste den administrativa kapaciteten stärkas, så  att en hög kärnsäkerhetsnivå kan garanteras. 
Vissa framsteg har gjorts i fråga om strålskydd. 
Framstegen när det gäller beskattning är begränsade både när det gäller indirekt och direkt 
beskattning. Som helhet betraktat är Turkiets skattesystem delv is förenligt med gemenskapens 
regelverk, men betydande anpa ssningar krävs fortfarande. Den informella ekonomins 
omfattning är fortfarande ett problem. Det kräv s stora förbättringar av  den administrativa 
kapaciteten. 
 
SV 34   SV Vissa framsteg har gjorts på statistikområdet , särskilt när det gäller  klassificeringar och 
sektorsstatistik. Anpassningen ti ll gemenskapens regelverk är fortfarande begränsad, men 
samarbetet mellan Eurostat och det statliga sta tistikinstitutet fortsätter. Vissa framsteg har 
gjorts när det gäller sysselsättning och socialpolitik . Medan anpassningen hunnit relativt långt 
när det gäller hälsa och säkerhet på arbetsplat sen, krävs det betydande ansträngningar bl.a. när 
det gäller den sociala dialoge n, jämställdhet mellan könen och åt gärder mot diskriminering. 
En stor uppgift väntar i form av genomföra nde av lagstiftningen och stärkande av den 
administrativa kapaciteten.  
Turkiets industripolitiska strategi överensstämmer redan i stort med EU:s grundläggande 
principer. Sedan förra årets rapport kan vissa nya framsteg rapporteras, i synnerhet inom 
politiken avseende små och medelstora före tag. Framstegen är ojämna när det gäller 
regionalpolitik och samordni ng av stukturinstrument . Ingen utveckling har ägt rum sedan 
föregående rapport när det gäller territoriell or ganisation och programpl anering. Framsteg har 
gjorts i arbetet med den rättsliga ramen och när det gäller ekonom isk förvaltning och 
finansiell kontroll. Avsevärda insatser är dock fortsatt nödvändiga för att upprätta de 
institutionella strukturerna. De myndigheter so m skall handha regional politiken bör inrättas, 
på både central och regional förvaltnings nivå, och därefter byggas upp till väl fungerande 
enheter. 
På de områden som hör samman med rättsväsende och grundläggande rättigheter har Turkiet 
gjort framsteg när det gäller att anpassa sig till EU:s normer oc h praxis avseende 
domstolsväsendet och korruptionsbekämpning. Ytterligare åtgärder behövs dock för att 
säkerställa domstolarnas oberoende och effek tivitet. När det gäller korruption behövs det 
ytterligare åtgärder för att förbättra effektivite ten hos de organ som inrättats för att bekämpa 
denna företeelse och göra allmänheten medvete n om att korruption är ett allvarligt brott. 
Turkiet har fortsatt att anpassa sin lagstiftn ing till gemenskapens regelverk på området 
rättvisa, frihet och säkerhet.  Generellt sett överensstämmer Turkiets lagstiftning delvis med 
regelverket. Ytterligare framsteg är nödvändiga på en rad områden, t.ex. antagande av en lag 
om skydd av personuppgifter, antagande och genomförande av den nationella handlingsplanen för gränsförvaltningen, genomfö rande av den nationella handlingsplanen för 
migration och asyl, upphävande av de ge ografiska begränsningarna avseende 
Genèvekonventionen samt utvecklande av samarbetet mellan olika organ. 
På miljöområdet har Turkiets framsteg varit begrän sade. Graden av införlivande av 
gemenskapens regelverk är överlag fort farande låg, med undantag för regler för 
avfallshantering och buller, där införlivande t hunnit långt. Bristern a i genomförandet och 
kontrollen av efterlevnaden ger fortsatt anledning till oro. Turkie t behöver vidta åtgärder för 
att integrera miljöpolitiken i utformningen oc h genomförandet av politik på alla andra 
områden. 
Anpassningen på området konsumentskydd och hälsoskydd går stadigt framåt. I synnerhet har 
framsteg gjorts i genomförandet av icke-s äkerhetsrelaterade åt gärder. När det gäller 
säkerhetsrelaterade åtgärder har inga ytterligare framsteg gjorts . Vissa framsteg har noterats i 
fråga om folkhälsa, särskilt när det gäller toba kslagstiftningen. Den admi nistrativa kapaciteten 
behöver stärkas.  
Bestämmelserna om tullunionen har anpassats i stor utsträckni ng, även för att uppfylla krav 
enligt bilaterala avtal mellan gemenskapen oc h Turkiet. Anpassningen av den turkiska 
tullkodexen till gemenskapens tullkodex måste dock fortsätta. Den lagstiftning som inte rör 
 
SV 35   SV tullar och som tillämpas i frizoner ger, liksom de  fortsatta bristerna i skyddet av immateriella 
rättigheter i samband med tullkontroller, anledning till oro. 
Turkiet följer i stor utstr äckning de handelsrelaterade as pekterna i EU:s politik för yttre 
förbindelser , då detta är ett åtagande  inom ramen för tullunionen mellan EU och landet. I 
synnerhet har ett antal nya frihandelsavtal med tredjeländer  undertecknats. Turkiet har i stor 
utsträckning lyckats anpassa si g till gemenskapens allmänna  preferenssystem. Turkiet har 
uppnått en hög grad av anpassning till EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik . De 
bilaterala förbindelserna med grannländer, inbegripet Grekla nd, har förbättrats ytterligare. 
Gränsen till Armenien är dock fortfarande stängd.  Turkiet och EU har olika tolkningar av de 
s.k. Berlin plus-avtalen mellan EU och Nato, vilket försvårar det strategiska samarbetet 
mellan EU och Nato när det gäller krishantering.