2.Stärka kompetensens relevans genom ett nära samarbete med arbetsmarknadens parter, offentliga och privata arbetsförmedlingar, företag och utbildningsanordnare samt genom utveckling av gemensamma strategier i all statlig verksamhet.

Enbart EU:s inhemska arbetskraft är och kommer dock inte att vara tillräcklig för att tillgodose nuvarande och framtida efterfrågan på arbetsmarknaden. I detta sammanhang spelar migranter redan en avgörande roll i Europas ekonomi och samhälle. Under det senaste årtiondet tillsatte migrerande arbetstagare en stor del av de nya jobben i EU och de bidrog till att tillgodose arbetsmarknadens behov. Mottagandet av migranter är en del av en bredare kombination av politiska åtgärder för att hantera både förekomsten av och de bakomliggande orsakerna till bristen på arbetskraft och kompetens. Covid-19-pandemin visade att migranter utgör så mycket som 13 % av arbetstagarna i samhällsviktiga funktioner – från läkare till sjuksköterskor och chaufförer.

Den redan uppenbara personalbristen kommer att förvärras ytterligare eftersom den europeiska befolkningen i arbetsför ålder förväntas minska från 64 % 2019 till 56 % 2070, och den demografiska försörjningskvoten för äldre förväntas öka från 32 år 2020 till 54 år 2070. Det krävs därför ytterligare insatser för att få fler människor att komma in på arbetsmarknaden genom omskolning och kompetenshöjning, särskilt kvinnor och ungdomar som varken arbetar eller studerar. Det är också viktigt att främja den äldre befolkningens digitala färdigheter och se till att de har kapacitet att delta fullt ut i samhället och få tillgång till vitala tjänster som i allt högre utsträckning endast är tillgängliga online.

Samtidigt minskar de demografiska förändringarna den tillgängliga arbetskraften. Medan den genomsnittliga arbetslösheten i EU låg kvar på 6 % i augusti 2022, hade 77 % av företagen problem med att hitta anställda med de färdigheter som krävdes redan 2019. Framför allt är tillgången till kompetent personal och erfarna chefer det största problemet för en fjärdedel av EU:s små och medelstora företag, som utgör 99 % av alla företag i EU. Under 2021 klassificerades 28 yrken som bristyrken, inklusive hälso- och sjukvård, hotell- och restaurangbranschen, byggsektorn och tjänstesektorn, utöver bristen på it- och säkerhetsspecialister, särskilt cybersäkerhetsexperter, och arbetstagare med bakgrund inom naturvetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik, vilket visar på en växande efterfrågan på både högkvalificerade och lågkvalificerade arbetstagare. I detta sammanhang är en välfungerande europeisk arbetsmarknad beroende av tillgången på arbetskraft med rätt kompetens och av att säkerställa att enskilda personers engagemang för kompetenshöjning och omskolning tillgodoser företagens behov i hela unionen.

Att utrusta EU:s arbetskraft med den kompetens som behövs säkerställer också att den gröna och den digitala omställningen är socialt rättvis. Den ger enskilda människor möjlighet att framgångsrikt navigera på arbetsmarknaden och delta fullt ut i samhället och demokratin, så att ingen lämnas utanför, i enlighet med den europeiska kompetensagendan från 2020 och i linje med vår europeiska livsstil. I Portoförklaringen, som EU:s ledare enades om i maj 2021 och som bygger vidare på ovanstående, uppvisas ett starkt engagemang för kompetensutveckling och omskolning och förbättrad anställbarhet. I förklaringen välkomnades EU:s ambitiösa överordnade mål i handlingsplanen för den europeiska pelaren för sociala rättigheter om att minst 60 % av alla vuxna ska delta i utbildning varje år och att sysselsättningsgraden ska vara minst 78 % senast 2030, vilket kräver betydande insatser för att få fler kvinnor och ungdomar att komma in på arbetsmarknaden.

Eftersom kompetens är grundläggande och relevant för alla ekonomiska sektorer planeras dessutom i de flesta EU-initiativ åtgärder som uttryckligen rör kompetens. Kompetensutveckling spelar en framträdande roll för ett framgångsrikt genomförande av ett antal andra av unionens politiska åtgärder, på vilka Europaåret för kompetens 2023 kommer att bygga. Detta inbegriper den europeiska gröna given, med initiativ såsom 55 %-paketet, renoveringsvågen för Europa, REPowerEU-planen, förslaget till omarbetning av energieffektivitetsdirektivet, den nya handlingsplanen för den cirkulära ekonomin, handlingsplanen för nollförorening, EU:s strategi för biologisk mångfald för 2030, från jord till bord-strategin och meddelandet om en ny strategi för en hållbar blå ekonomi i EU.

Trots en fortsatt liten ökning av sysselsättningsgraden för personer med funktionsnedsättning under det senaste årtiondet kvarstår sysselsättningsklyftan för personer med funktionsnedsättning på cirka 24 procentenheter i EU. Sysselsättningspaketet för personer med funktionsnedsättning innehåller åtgärder för att öka sysselsättningsgraden bland personer med funktionsnedsättning genom att göra det möjligt för dem att förvärva färdigheter, genomgå omskolning eller få kompetensutveckling för att tillgodose arbetsmarknadens behov, och framhåller behovet av att öka sysselsättningsgraden bland personer med funktionsnedsättning.

Europeiska kommissionens övergripande strategi för laglig migration och integration fastställs i den nya migrations- och asylpakten. När det gäller laglig migration har kommissionen föreslagit ett antal initiativ som ska bidra till att locka tredjelandsmedborgare med den kompetens som behövs i EU. Detta inbegriper inrättandet av en EU-talangreserv och talangpartnerskap med partnerländer. Under 2023 kommer medlemsstaterna också att genomföra EU:s omarbetade blåkortsdirektiv, och förslagen om att omarbeta direktivet om varaktigt bosatta tredjelandsmedborgare och direktivet om kombinerade tillstånd bör förhandlas fram. Dessutom kommer kommissionen att främja kompletterande vägar till EU för människor i behov av internationellt skydd, i syfte att ta tillvara på flyktingarnas talanger.

3.Matcha människors ambitioner och kompetens med möjligheter på arbetsmarknaden, särskilt sådana som erbjuds genom den gröna och den digitala omställningen och i de huvudsektorer som behöver återhämtning efter pandemin. Särskilt fokus kommer att läggas på att få fler människor att komma in på arbetsmarknaden, särskilt kvinnor och unga, och i synnerhet de som varken arbetar eller studerar (UVAS).

Förslaget kräver inga ytterligare budgetmedel i form av anslag. Alla behov kan tillgodoses genom omfördelningar från det tekniska stödet från ESF+, inbegripet anställning av viss tillfällig personal för att hjälpa till att genomföra kommunikationskampanjer och evenemang på plats, redan från 2022 och fram till 2024. Den fast anställda personal som finns på plats kommer att säkerställa övervakningen av den tillfälliga personalen för att säkerställa ett smidigt genomförande under hela året.

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande,

med beaktande av Regionkommitténs yttrande,

i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet, och

av följande skäl:

(1)Kvalificerad arbetskraft är avgörande för att säkerställa en socialt rättvis dubbel grön och digital omställning och för att stärka unionens hållbara konkurrenskraft och motståndskraft mot negativa externa chocker såsom covid-19-pandemin eller konsekvenserna av Rysslands anfallskrig mot Ukraina. Fler och bättre färdigheter öppnar nya möjligheter och ger enskilda människor möjlighet att delta fullt ut på arbetsmarknaden, i samhället och i demokratin, att utnyttja och dra nytta av de möjligheter som den gröna och den digitala omställningen erbjuder och att utöva sina rättigheter.

(2)I hela unionen rapporterar företag svårigheter att hitta arbetstagare med nödvändig kompetens. Under 2021 klassificerades 28 yrken som bristyrken, inklusive hälso- och sjukvård, hotell- och restaurangbranschen, byggsektorn och tjänstesektorn, utöver bristen på it- och säkerhetsspecialister, särskilt cybersäkerhetsexperter, och arbetstagare med bakgrund inom naturvetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik. Det största hindret för att den gröna och den digitala omställningen ska lyckas är i allt högre grad bristen på arbetstagare med rätt kompetens. I många medlemsstater förväntas befolkningens åldrande accelerera under det kommande årtiondet i takt med att baby boom-generationens årskullar går i pension, vilket ökar behovet av att utnyttja den fulla potentialen hos alla vuxna i arbetsför ålder genom kontinuerliga investeringar i deras kompetens och genom att aktivera fler människor, särskilt kvinnor och ungdomar, och i synnerhet de som varken arbetar eller studerar (UVAS).

(3)Tillgången till kompetent personal och erfarna chefer förblir det största problemet för en fjärdedel av EU:s 25 miljoner små och medelstora företag, som utgör ryggraden i EU:s ekonomi, utgör 99 % av alla företag och sysselsätter 83 miljoner människor. I kommissionens meddelande En SMF-strategi för ett hållbart och digitalt EU erkänns de små och medelstora företagens viktiga roll för Europas konkurrenskraft och välstånd.

(4)Låg kompetens hos vuxna i arbetsför ålder är fortfarande en stor utmaning för unionen, vilket pekar på en betydande outnyttjad potential för kompetenshöjning och omskolning för att bidra till att minska den ökande bristen på arbetskraft inom sektorer som tillverkning och tjänster, särskilt inom ekonomisk verksamhet som rör hotell- och restaurangbranschen och tillverkning av datorutrustning och elektronisk utrustning samt inom vårdsektorn. Deltagandet i vuxenutbildning i unionen har dock stagnerat under det senaste årtiondet och 21 medlemsstater har inte nått upp till målet på EU-nivå för 2020. För många vuxna, till exempel de med atypiska anställningsformer, anställda vid små och medelstora företag, arbetslösa, de som står utanför arbetskraften och lågkvalificerade, är möjligheterna till kompetensutveckling alltför ofta utom räckhåll. Att öka möjligheterna till kompetenshöjning och omskolning för dessa grupper och alla vuxna i arbetsför ålder bidrar också till att uppnå EU:s sysselsättningsmål på 78 %, med en sysselsättningsgrad i EU på 73,1 % 2021.

(5)I den första principen i den europeiska pelaren för sociala rättigheter anges att var och en har rätt till god, inkluderande utbildning och livslångt lärande för att bibehålla och tillägna sig färdigheter som tillåter att individen deltar fullt ut i samhället och framgångsrikt klarar övergångar på arbetsmarknaden. I princip 4 berörs aktivt stöd för anställning, att upprätthålla var och ens rätt till individanpassat stöd i rätt tid för att förbättra sina utsikter till anställning eller egenföretagande, inbegripet rätten att få hjälp med att utbilda eller omskola sig. I princip 5 om trygg och anpassningsbar anställning betonas att arbetstagare, oberoende av anställningsförhållandets form och varaktighet, har rätt till rättvis och lika behandling när det gäller arbetsvillkor, tillgång till socialt skydd och utbildning. I artikel 14.1 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (stadgan) anges att alla har rätt till utbildning och till tillgång till yrkesutbildning och fortbildning.

(6)I princip 3 i den europeiska pelaren för sociala rättigheter understryks att alla, oavsett kön, ras eller etniskt ursprung, religion eller övertygelse, funktionsnedsättning, ålder eller sexuell läggning, har rätt till likabehandling och lika möjligheter, och detta inbegriper sysselsättning och utbildning. Europaåret för kompetens bör genomföras på ett sätt som är inkluderande och aktivt främjar jämlikhet för alla. I handlingsplanen för den europeiska pelaren för sociala rättigheter påpekas att genom att öka deltagandet av grupper som för närvarande är underrepresenterade på arbetsmarknaden kan vi uppnå en mer inkluderande sysselsättningstillväxt.

(7)I den europeiska kompetensagendan, som antogs i juli 2020, efterlyses en kompetensrevolution för att säkerställa ekonomisk återhämtning, stärka Europas globala konkurrenskraft och omvandla den gröna och den digitala omställningen till möjligheter för alla. Syftet är att främja kollektiva åtgärder för kompetens, säkerställa att utbildningsinnehållet anpassas till arbetsmarknadens nya behov och bättre matcha utbildningsmöjligheterna med människors ambitioner för att uppmuntra deras spridning bland befolkningen i arbetsför ålder. Europaparlamentet välkomnade målen och åtgärderna i den europeiska kompetensagendan i sin resolution av den 11 februari 2021.

(8)Den 25 juni 2021 välkomnade Europeiska rådet EU:s överordnade mål i handlingsplanen för den europeiska pelaren för sociala rättigheter, i linje med Portoförklaringen, och stödde därigenom ambitionen att säkerställa att sysselsättningsgraden ska vara minst 78 % och att minst 60 % av alla vuxna deltar i utbildning varje år senast 2030.

(9)Den 14 september 2022 tillkännagav ordförande Ursula von der Leyen i sitt tal om tillståndet i unionen att Europeiska kommissionen skulle föreslå att 2023 ska vara Europaåret för kompetens. Ordföranden pekade på problemet med brist på arbetskraft inom vissa sektorer och betonade vikten av investeringar i yrkesutbildning och kompetensutveckling. Hon underströk också att det måste vara en del av lösningen att locka rätt kompetens till Europa, och att det därvid krävs att man påskyndar och underlättar erkännandet av kvalifikationer även för tredjelandsmedborgare. I sitt arbete med att omsätta Europaåret för kompetens i praktiken strävar kommissionen efter att öka takten i och främja genomförandet av de många åtgärder som den redan har vidtagit för att stärka omskolning och kompetenshöjning i unionen för att ta itu med bristen på arbetskraft och stödja en hållbar tillväxt i EU:s sociala marknadsekonomi.

Den 15 september 2021 tillkännagav kommissionens ordförande Ursula von der Leyen i sitt tal om tillståndet i unionen att en strukturerad dialog skulle inledas på högsta nivå för att stärka åtagandena om digitala färdigheter och digital utbildning. Medlemsstaterna utsåg nationella samordnare för denna process. Europaåret för kompetens 2023 kommer att bygga vidare på den strukturerade dialogen och utvidga dess inriktning i linje med målen i detta beslut.

Europaåret för kompetens följer på Europaåret för ungdomar 2022, där syftet var att ge egenmakt åt, uppmärksamma, stödja och samarbeta med ungdomar, inbegripet unga med begränsade möjligheter, i en värld efter covid-19-pandemin med målet att skapa långsiktigt positiva effekter för unga. Europaåret för ungdomar betonade vikten av färdigheter när det gäller att hitta sysselsättning av god kvalitet för unga.

(10)Eftersom företag och andra berörda parter bäst vet vilka färdigheter som behövs i deras industriella ekosystem måste en förstärkning av deras kollektiva åtgärder för kompetensutveckling vara en del av lösningen. Kompetenspakten sammanför företag, arbetsmarknadens parter, utbildningsleverantörer, offentliga arbetsförmedlingar och andra viktiga aktörer inom kompetens, både privata och offentliga. Hittills har mer än 700 organisationer anslutit sig och 12 storskaliga partnerskap inom strategiska sektorer har inrättats, med utfästelser om att främja 6 miljoner utbildningsmöjligheter. Den regionala dimensionen är också viktig, bl.a. i gränsregioner där det krävs riktade åtgärder för att stödja effektiva gränsöverskridande arbetsmarknader för att hitta arbetstagare med rätt kompetens. På samma sätt står missgynnade och avlägsna regioner, inbegripet de yttersta randområdena, inför särskilda utmaningar eftersom tillgången till arbetsmarknaden och möjligheterna till kompetenshöjning och omskolning är begränsade.

(11)Rådets rekommendationer om individuella utbildningskonton och mikromeriter för livslångt lärande och anställbarhet hjälper människor att uppdatera eller komplettera sina färdigheter på ett mer flexibelt och målinriktat sätt bl.a. utifrån nya kompetensbehov på arbetsmarknaden. Rådets resolution från december 2021 om en förnyad europeisk agenda för vuxenlärande 2021–2030 främjar kompetenshöjning och omskolning, som i sin tur kan minska kompetensglapp och brist på arbetskraft. Kompetensvägledning och möjligheter till självbedömning av kompetens hör till de åtgärder som stöder människor i deras kompetenshöjning och omskolning.

(12)Den förstärkta aktiva arbetsmarknadspolitik som förespråkas i kommissionens rekommendation om effektiva aktiva arbetsmarknadsåtgärder till följd av covid-19-krisen (Ease-åtgärder) syftar till att stödja övergångar till ny sysselsättning i samband med återhämtningen efter covid-19-krisen och en bättre matchning av kompetens på arbetsmarknaden, med stöd av arbetsförmedlingar med tillräcklig administrativ kapacitet.