SV    SV  
 EUROPEISKA  
KOMMISSIONEN 
Bryssel den 13.5.2015  
COM(2015) 269 final 
  
Rekommendation till 
RÅDETS REKOMMENDATION 
om Österrikes nationella reformprogram 2015 
 
med avgivande av rådets yttrande om Österrikes stabilit etsprogram 2015 
 
 
SV 2   SV  
 
Rekommendation till 
RÅDETS REKOMMENDATION 
om Österrikes nationel la reformprogram 2015 
 
med avgivande av rådets yttrande om Österrikes stabilitetsprogram 2015 
EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR  ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION 
med beaktande av fördraget om Europeiska un ionens funktionssätt, särskilt artiklarna 121.2 
och 148.4, 
med beaktande av rådets förordning (EG) nr  1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av 
övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken
1, särskilt artikel 5.2, 
med beaktande av Europeiska kommissionens rekommendation2, 
med beaktande av Europaparlamentets resolutioner3, 
med beaktande av Europeiska rådets slutsatser, med beaktande av sysselsättningskommitténs yttrande, med beaktande av ekonomiska och finansiella kommitténs yttrande, med beaktande av yttrandet från kommittén för socialt skydd, med beaktande av yttrandet från kommittén för ekonomisk politik, och av följande skäl: (1) Den 26 mars 2010 godkände Europeiska råde t kommissionens förslag om en ny 
strategi för tillväxt och sysselsättni ng, Europa 2020, som bygger på stärkt 
samordning av den ekonomiska politiken. St rategin inriktas på de centrala områden 
där åtgärder krävs för att stärka Europas potential för hållbar tillväxt och konkurrenskraft. 
(2) Den 13 juli 2010 antog rådet, på grundval av kommissionens förslag, en 
rekommendation om de allmänna riktlin jerna för medlemsstaternas och unionens 
ekonomiska politik (2010–2014) och den 21 okt ober 2010 ett beslut om riktlinjer för 
medlemsstaternas sysselsättningspolitik. Ti llsammans utgör dessa de integrerade 
riktlinjer som medlemsstater na uppmanades att beakta i sin nationella ekonomiska 
politik och sysselsättningspolitik. 
(3) Den 8 juli 2014 antog rådet en rekommendation om Österrikes nationella 
reformprogram för 2014 och avgav ett yttrande om Österrikes uppdaterade 
                                                
 
1 EGT L 209, 2.8.1997, s. 1. 
2 COM(2015) 269. 
3 P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069. 
 
SV 3   SV stabilitetsprogram för 2014. Den 28 nove mber 2014 avgav kommissionen i enlighet 
med förordning (EU) nr 473/20134 ett yttrande om Österrik es utkast till budgetplan 
för 20155. 
(4) Den 28 november 2014 antog kommissione n den årliga tillväxtöversikten6, som 
inledde 2015 års europeiska planeringste rmin för samordning av den ekonomiska 
politiken. Samma dag antog kommissione n på grundval av förordning (EU) 
nr 1176/2011 även rapporten om varningsmekanismen7, i vilken Österrike inte 
angavs som en av de medlemsstater som skulle bli föremål för en fördjupad granskning. 
(5) Den 18 december 2014 godkände Europeiska rådet prioriteringarna för att främja 
investeringar, skynda på strukturreformer na och fortsätta med en ansvarsfull, 
tillväxtfrämjande konsolidering av de offentliga finanserna. 
(6) Den 26 februari 2015 offentliggjorde kommissionen sin landsrapport för 2015 om 
Österrike
8. Den innehöll en bedömning av hur vä l Österrike hade lyckats med de 
landsspecifika rekommendationer som antogs den 8 juli 2014. 
(7) Den 21 april 2015 lade Österrike fram sitt na tionella reformprogram för 2015 och sitt 
stabilitetsprogram för 2015. För att beakta  deras inbördes samband har de båda 
programmen bedömts samtidigt. 
(8) Österrike omfattas för närvarande av stab ilitets- och til lväxtpaktens förebyggande del 
och av övergångsreglerna för skuldkriteriet under 2014–2016. Enligt stabilitetsprogrammet för 2015 planerar re geringen en successiv förbättring av det 
nominella underskottet till 2,2 % av BNP under 2015 och därefter till 0,5 % av BNP 
under 2019. Enligt stabilitetsprogrammet nådde s 2014 det medelfristiga målet om ett 
strukturellt underskott på högst 0,45 % av BNP, och regering en planerar att hålla det 
medelfristiga målet under hela programperi oden. Det omräknade strukturella saldot 
förväntas dock avvika från det medelfri stiga budgetmålet från och med 2015. Den 
offentliga skuldkvoten förväntas nå en topp på 86,8 % av BNP under 2015 och sedan 
sjunka successivt till 79,7 % av BNP under 2019. Det makroekonomiska scenario 
som ligger till grund för programmets budgetp rognoser är rimligt. Åtgärderna som 
ska stödja de planerade underskottsmålen från 2016 och framåt har dock ännu inte 
beskrivits tillräckligt.  Enligt kommissionens vårprognos 2015 beräknas det 
strukturella saldot avvika  med 0,4 % av BNP från det medelfristiga målet under 
2015. Avvikelsen torde bli betydande 2016 med tanke på att det strukturella saldot 
enligt prognosen kommer att försämras med 0,6 % av BNP, jämfört med den 
strukturella anpassning på 0,3 % av BNP som krävs för att nå det medelfristiga 
budgetmålet. Det skulle innebära en avvikelse på omkring 0,9 % av BNP från stabilitets- och tillväxtpak tens krav. Det kommer därför  att krävas ytterligare 
åtgärder. Samtidigt kommer bruttoskul den enligt stabilitetsprogrammet och 
kommissionens vårprognos 2015 att fo rtsätta att minska , i enlighet med 
övergångsreglerna för skuldkriteriet, under 2015 och 2016. Rådet anser, på grundval 
av sin bedömning av stabilitetsprogramm et och med beaktande av kommissionens 
                                                
 
4 EUT L 140, 27.5.2013, s. 11. 
5 C(2014) 8811 final, 28.11.2014. 
6 COM(2014) 902, 28.11.2014. 
7 COM(2014) 904 final, 28.11.2014. 
8 SWD(2015) 39 final, 26.2.2015. 
 
SV 4   SV vårprognos 2015, att det finns en risk för att Österrike inte kommer att följa 
stabilitets- och tillväxtpaktens regler. 
(9) Förhållandet mellan olika förvaltningsnivåer  är fortfarande ko mplext, och hämmar 
effektiviteten i viktiga delar av den offentlig a förvaltningen. Österrike förblir ett av 
de länder som har de lägsta delstatliga skat terna, sett som andel av BNP. Trots denna 
låga grad av självstyre i skattehänseende har delstaterna ett betydande ansvar för utgifter och administration. Den höga komplex iteten och obalansen mellan ansvar för 
intäkter och utgifter underlä ttar inte genomförandet av omfa ttande politiska reformer. 
(10) Det österrikiska pensionssystemet är fortfa rande behäftat med långsiktiga strukturella 
svagheter. Österrikes reformer hittills fö refaller inte tillräckliga för att garantera 
systemets långsiktiga ekonomiska hållbarhet. För det första är den faktiska pensionsåldern fortfarande avsevärt lägre än den lagstadgade pensionsåldern. För det 
andra ligger kvinnornas lagstadgade pe nsionsålder långt under männens, och 
kommer inte att höjas förrän 2024. För det tr edje är den lagstadgade pensionsåldern 
fortfarande inte knuten till den ständigt öka nde österrikiska förväntade livslängden. 
Österrike har vidtagit vissa åtgärder för at t höja den faktiska pe nsionsåldern, som nu 
är 59,7 år (2014), men som fortfarande ligge r under medelvärdet för EU på 63,1 år 
(2013). Åtgärder har vidtagits för att ta  bort olika vägar till förtidspension och 
sjukpension, och därigenom förlänga tiden i arbete. Vidare har nedsättningen per år 
av förtidspension och den pensionsgrundande  period som krävs för att komma i fråga 
för sådana system höjts. Det är fortfara nde oklart huruvida åtgärdernas förväntade 
positiva budgeteffekter kommer att förverkligas. 
(11) Österrikes kostnader för hälso- och sjukvård  är bland de högsta i EU. Den pågående 
vårdreformen (2013–2016) har som mål att st abilisera kostnaderna som andel av 
BNP senast 2016. Även om reformerna lyckas står hälso- och sjukvårdssystemets ekonomiska hållbarhet och effektivitet inför strukturella utmani ngar. Åtgärder bör 
vidtas nu med sikte på tiden efter 2016. Exem pelvis bör fler patienter behandlas i 
multidisciplinär primär öppenvård, och de n genomsnittliga vårdtiden för intagna 
patienter bör minskas ytterligare. 
(12) Att garantera långsiktig tillgå ng till arbetskraft med rätt kvalifikationer är fortfarande 
en utmaning för Österrike. Arbetslösheten på  omkring 5,6 % är en av de lägsta i EU, 
men vissa delar av arbetskraf ten besitter fortfarande out nyttjad potential. Österrike 
har vidtagit en del åtgärder för att fö rlänga arbetslivet,  underlätta kvinnornas 
deltagande på arbetsmarknaden och ta bätt re vara på potentiale n hos arbetstagare 
med migrantbakgrund, bland annat genom bättre erkännande av deras 
kvalifikationer. Den senaste tidens reformer  måste dock överva kas noga och fler 
åtgärder krävs för att helt ta vara på de här gruppernas arbetsmarknadspotential. 
(13) Den 13 mars 2015 lade Österrike fram en ge nomgripande skattereform som går ut på 
att ändra skatteklasserna oc h den personliga inkomstskatten, och särskilt sänka 
ingångssatsen för personlig inkomstskatt frå n 36,5 % till 25 %. Skattelättnaden blir 
uppskattningsvis 4,9 miljarder euro, medan 300  miljoner euro i ytterligare utgifter 
planeras till stöd för familjepolitik och forskning. Enligt förslaget ska skatteväxlingen bland a nnat finansieras genom  bekämpning av skatteflykt, lägre 
offentliga utgifter, en höjning av nedsatta momssatser till 13 % på vissa områden och en höjning av skatten på inkomst av kap ital från 25 % till 27,5 %. Dessa planerade 
reformer överensstämmer på det hela ta get med rådets rekommendationer från 2014. 
De kommer sannolikt att öka incitamenten till arbete för personer med låg inkomstpotential och för personer som inte  tjänar huvudinkomsten i hushållet, och 
 
SV 5   SV stärka den disponibla i nkomsten. Reformen bör dock genomföras på ett 
budgetneutralt sätt. 
(14) Det österrikiska skolsystemet kännetecknas av en låg andel elever som lämnar skolan 
i förtid, betydligt under EU-medelvärdet. Ett starkt och välf ungerande system för 
yrkesutbildning ger god tillgång till välu tbildad arbetskraft. Utmaningar kvarstår 
dock när det gäller att förbättra lä randeresultaten för ungdomar med låg 
socioekonomisk status, särskilt med migr antbakgrund, och därige nom stärka deras 
anställbarhet. Utvärderingen av  hur det nya skolsystemet ( Neue Mittelschule ) har 
genomförts visar på svagheter som behöver åtgärdas.  
(15) Under Europeiska planeringsterminen har rådet hela tiden rekommenderat Österrike 
att förbättra och främja konkurrensen i tjä nstesektorn, men den politiska responsen 
har hittills varit begränsad. Det finns fortfarande krav på associationsform, 
ägandeförhållanden och prisstr uktur för flera lagreglerade yrken, vilket skapar hinder 
för marknadstillträde och hindrar fackfolk och företag från andra medlemsstater att 
erbjuda sina tjänster i Österrike. U nder den ömsesidiga utvärderingen håller 
Österrike på att se över sina regler om tillträde till lagreglerade yrken och utövandet 
av sådan verksamhet, för att bedöma om de är  rimliga och verkar för allmänintresset. 
Jämfört med konkurrensmyndigheter i andr a medlemsstater är den federala 
konkurrensmyndigheten resursfattig, och det hindrar effektiva insatser. 
(16) Den österrikiska bankbranschen har uppvisat god motståndskraft, men står ändå inför 
ett antal utmaningar både på hemm amarknaden och i fråga om osäker 
utlandsexponering. Bankernas kapitaliseri ng fortsatte att förbättras under 2014, men 
de österrikiska bankernas lönsamhet st od under tryck. Fem av de sex största 
österrikiska kreditinstituten fick godkä nt i ECB:s heltäckande bedömning 2014, 
medan Österreichische Volksbanken ( ÖVAG) underkändes. Österrike gjorde 
betydande framsteg med att omstr ukturera ÖVAG och Hypo Group Alpe Adria 
(HGAA). I februari 2015 befanns doc k Heta Asset Resolution, det 
kapitalförvaltningsbolag som tog öve r efter uppdelningen av HGAA, ha en 
kapitalbrist på 7,6 miljarder euro. Regeri ngen, som är ensam ägare av Heta Asset 
Resolution, utlyste ett 15-månaders moratori um på amorteringar och räntebetalningar 
på obligationer som bolaget äger till ett vä rde på omkring 10 miljarder euro, vilket är 
första gången som de nya verktygen i dire ktivet om återhämtning och resolution av 
banker används. 
(17) Kommissionen har inom ramen för den eur opeiska planeringsterminen gjort en 
omfattande analys av Österrikes ekonomis ka politik, och offentliggjorde den i 
landsrapporten för 2015. Kommissionen har också bedömt stabilitetsprogrammet, det 
nationella reformprogrammet och uppföljni ngen till de rekommendationer Österrike 
fått tidigare år. Kommissionen har beaktat inte bara programmens relevans för 
hållbarheten i finanspolitiken och den socioekonomiska politiken i Österrike utan också i vilken mån EU:s regler och riktlinjer har iakttagits, mot bakgrund av behovet att stärka den övergripande ekonomiska styrningen i unionen genom att framtida 
nationella beslut fattas med beak tande av synpunkter på EU-nivå. 
Rekommendationerna inom ramen för den eur opeiska planeringsterminen återspeglas 
i rekommendationerna 1–4. 
 
SV 6   SV (18) Mot bakgrund av denna bedömning har rådet gr anskat Österrikes stabilitetsprogram, 
och dess yttrande9 återspeglas särskilt i rekommendation 1. 
(19) I samband med den europeiska planeri ngsterminen har kommissionen dessutom 
analyserat den ekonomiska politiken i euroområdet som helhet. På grundval av den analysen har rådet utfärdat särskilda re kommendationer till de medlemsstater som 
har euron som valuta. Öste rrike bör också se till att dessa rekommendationer 
genomförs fullständigt och i tid. 
HÄRIGENOM REKOMMENDERAS Österrike att under perioden 2015 och 2016 vidta 
följande åtgärder: 
1. Undvika att avvika från det mede lfristiga målet 2015 och 2016. Se till att 
skattereformen för minskad skatt på arbete  blir budgetneutral. Rä tta till obalansen 
mellan de olika förvaltningsnivåernas fina nsierings- och utgiftsbefogenheter. Vidta 
åtgärder för att se till att pensionssystem et blir hållbart på lå ng sikt, bland annat 
genom att den lagstadgade pensionsåldern för män och kvinnor görs enhetlig tidigare 
och genom att den lagstadgade pensionsålde rn knyts till den förväntade livslängden. 
2. Stärka åtgärderna för att öka deltagandet på arbetsmarknaden för äldre arbetstagare 
och kvinnor, bland annat genom bättre tillgå ng till barnomsorg och omsorgstjänster 
för personer med långvarigt vårdbehov. Vidt a åtgärder för att förbättra missgynnade 
ungdomars utbildningsnivå. 
3. Avlägsna oproportionerliga hinder för tjäns televerantörer och hinder för grundande 
av flertjänstföretag. 
4. Åtgärda finanssektorns potentiella sv agheter i form av utlandsexponering och 
otillräcklig kvalitet på tillgångarna. 
Utfärdad i Bryssel den 
 På rådets vägnar 
 Ordförande 
                                                
 
9 Enligt artikel 5.2 i rådets förordning (EG) nr 1466/97.