EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 10.02.1997 
KOM(97) 39 slutlig 
RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TflLL RAPE! 
om medfinansieriiigin a? Qårranalyskontrollea ar jordbruksflubTentionerna 
enUgt artikel 6 i förordning (BO) nr 165/94 

KOMMISSIONENS RAPPORT TILL RÅDET 
om medfinansieringen av fjärranalyskpntrollen av jordbrukssubventionerna 
enligt artikel 6 i förordning (EG) nr 165/94 
1. Inledning 
1.1 Reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken 
Ar 1992 reformerades den gemensamma jordbrukspolitiken genom förordning nr 1765/921. Denna reform 
avser de viktigaste jordbruksgrödorna och vissa foderodlingar samt förutsätter obligatoriskt uttag av en del av 
den odlingsbara arealen. Genom reformen infördes en rad direktsubventioner till jordbrukarna. Dessa 
subventioner beräknas per hektar och uppgick under år 1996 till cirka 16,2 miljarder ecu. 
1.2 Det integrerade administrations- och kontrollsystemet 
Genom rådets förordning nr 3508/92 och kommissionens förordning nr 3887/923 skapades ett "integrerat 
administrations- och kontrollsystem" som skulle ligga till grund för administrationen av reformen av den 
gemensamma jordbrukspolitiken. I detta system ingår ett enhetligt system, omfattande jordbrukarna i samtliga 
medlemsstater, med årliga deklarationer för att få del av subventionerna, en informationsdatabas, 
identifikationssystem för deklarerade jordbruksskiften och djur och ett integrerat kontrollsystem. 
I förordningarna definieras följande två kontrollformer: 
• Adminstrativ kontroll, som utförs med utnyttjande av dokumentationen och informationsdatabaserna 
inom det integrerade systemet. Denna kontrollform, som omfattar samtliga stödansökningar, 
behandlas inte i denna rapport. 
* Fysisk kontroll, som omfattar minst 5 % av stödansökningarna, varvid urvalet sker enligt föreskrivna 
kriterier. 
1.3 Fjärranalys 
Fjärranalys anges uttryckligen som en möjlig metod för fysisk kontroll (artikel 8.4 i förordning nr 3508/92), 
men medlemsstaterna har frihet att själva välja om de vill utnyttja den. Alternativet är den "traditionella" 
metoden med kontroller på plats. Med undantag av Luxemburg och Österrike beslutade samtliga medlemsstater 
i Europeiska unionen att delta i fjärranalyskontrollen under år 1996. 
Kontroll genom fjärranalys kan i full utsträckning betraktas som kontroll på plats, eftersom den information 
som analyseras gäller det reella utnyttjandet av jordbruksskiftena under den aktuella tiden. Denna information 
bygger dock på material som insamlats med hjälp av flygplan eller satellit, till skillnad från den traditionella 
kontrollen, där informationen samlas in vid besök på plats. 
1.4 Historik över fjärranalyskontrollen 
De grundläggande tekniker som används vid fjärranalyskontroll utvecklades vid Europeiska kommissionens 
gemensamma forskningscenter i Ispra (Italien) inom ramen för det s.k. Marsprojektet (MARS = Monitoring 
Agriculture by Remote Sensing), som godkändes av rådet under år 1988. Projektet syftade till att utnyttja 
satellitbilder för att ta fram jordbruksstatistik på EU-nivå. 
i Rådets förordning (EEG) nr 1765/92 av den 30 juni 1992 om upprättande av ett stödsystem för 
producenter av vissa jordbruksgrödor (EGT nr L 181, 1.7.1992, s. 12). 
Rådets förordning (EEG) nr 3508/92 av den 27 november 1992 om ett integrerat system för 
administration och kontroll av vissa stödsystem inom gemenskapen (EGT nr L 355, 5.12.1992, s. 1). 
Kommissionens förordning (EEG) nr 3887/92 av den 23 december 1992 om fastställande av 
tillämpningsföreskrifter för det integrerade administrations- och kontrollsystemet för vissa av 
gemenskapens stödsystem (EGT nr L 391, 31.12.1992, s. 36). 
/ 
1990 påbörjade EUGFJ försöksverksamhet med regionala inventeringar beträffande durumvete i Syditalien och 
i de centrala delarna av Grekland på uteslutande statistisk basis, dvs. utan någon som helst individuell kontroll 
av jordbrukarna eller deras skiften. 
Från och med 1991, dvs. innan reformen genomfördes, gick EUGJF med stöd av GFC vidare från 
statistikområdet till försök med kontroll av individuella anmälda skiften. Därvid kontrollerades under år 1991 
anmälningar om durumvete, femårsuttag av jordbruksmark, avlägsnande av vinplantor och om bomull i 
Frankrike, Grekland, Italien och Spanien. 
Under 1992 deltog tio medlemsstater i kontroller av två nyligen införda åtgärder: tillfälligt uttag av åkermark4 
och tillfälligt stöd till oljeväxtodling . 
Det fanns alltså redan ett anpassat kontrollinstrument när reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken 
genomfördes år 1993. Detta underlättade antagandet av reformen (erfarenheterna av arealstöd hade dittills 
huvudsakhgen gällt durumvete och allvarliga problem i samband med detta hade påvisats under år 1990) och 
motiverade att tekniken omnämndes i bestämmelserna. 
1.5 Medfinansiering 
Sedan 1970 belastar de administrativa kostnaderna för kontrollen i enlighet med förordning nr 729/70 de 
nationella budgetarna. Kontroll genom fjärranalys är dock fortfarande en ganska ny och komplicerad teknik. 
Därigenom medför den med nödvändighet ökade kostnader under inledningsskedet. Av denna anledning och 
med avvikelse från den allmänna regeln infördes redan i kommissionens förordningar nr 2069/91 och 615/92 
(tillämpningsföreskrifter för tillfälligt arealuttag och stöd till oljeväxtodling) en möjlighet till finansiering 
genom kommissionens budget av kontroll genom fjärranalys. Denna möjlighet behålls i förordning nr 3887/92. 
Sedan 1994 tillstyrker rådet självt genom en särskild förordning, nr 165/94 medfinansiering under fem år av 
gemensamt organiserade kontrollprogram. Tillämpningsföreskrifterna för detta fastställs i kommissionens 
förordning nr 601 /94 . 
Till och med år 1994 belastade 100 % av kostnaderna EU:s budget. För närvarande och fram till och med 1998 
är denna del 50 %. Dessutom finns ett separat anslag (utanför medfinansieringen), som bl.a. är avsett för 
bildinköp, vilket sker centralt på generaldirektoratet för jordbruksfrågor (motiven för detta redovisas längre 
Rådets förordning (EEG) nr 1703/91 av den 13 juni 1991 om införande av en temporär ordning för att ta 
åkermark ur bruk för regleringsåret 1991/92 och om särskilda åtgärder för detta regleringsår enligt den 
ordning för att ta mark ur bruk som avses i förordning (EEG) nr 797/85 (EGT nr L 162, 26.6.1991, s. 
1). 
Rådets förordning (EEG) nr 3766/91 av den 12 december 1991 om upprättande av ett stödsystem för 
producenter av sojabönor, raps-, rybs- samt solrosfrön (EGT nr L 356, 24.12.1991, s. 17). 
Rådets förordning (EEG) nr 729/70 av den 21 april 1970 om finansiering av den gemensamma 
jordbrukspolitiken (EGT nr L 94, 28.4.1970, s. 13). 
Kommissionens förordning (EEG) nr 2069/91 av den 11 juli 1991 om tillämpningsföreskrifter för den 
temporära ordningen för att ta åkermark ur bruk för regleringsåret 1991/92 (EGT nr L 191, 16.7.1991, s. 
19). 
Kommissionens förordning nr 615/92 av den 10 mars 1992 om ttflampnmgsföreskrifter för stödsystemet 
för producenter av sojabönor, raps-, rybs- samt solrosfrön (EGT nr L 67, 12.3.1992, s. 11). 
Rådets förordning (EG) nr 165/94 av den 24 januari 1994 om gemenskapens medfinansiering av kontroll 
med hjälp av fjärranalys och om ändring av förordning (EEG) nr 3508/92 (EGT nr L 24, 29.1.1994, s. 
6). 
Kommissionens förordning (EG) nr 601/94 av den 17 mars 1994 om tillämpningsföreskrifter för rådets 
föroidning (EG) nr 165/94 vad gäller gemenskapens medfinansiering av kontroll av jordbruksarealer med 
hjälp av fjärranalys (EGT nr L 76, 18.3.1994, s. 20). 
fram i denna rapport). Däremot upptas aldrig administrativa kostnader i anslutning till kontrollen i EU-
budgeten. För dessa gäller den allmänna regeln. 
Alla medlemsstater som använder kontroll genom fjärranalys har ansökt om medfinansiering. Italien och 
regionen Andalusien har dock före 1994 genomfört kontroller med hjälp av flygfotografering som inte ingick i 
programmet och därför inte medfinansierades. 
2. Teknisk beskrivning 
2.1 Allmän organisation 
Jordbrukarna skall århgen lämna in sina ansökningar om stöd på det sätt och vid de tidpunkter som fastställts 
enligt förordning 3508/92, vilket normalt skall ske mellan slutet av mars och 15 maj beroende på medlemsstat. 
Med fjärranalys är det möjligt att fastställa vilka ansökningar som är korrekta och koncentrera den fysiska 
kontrollen på plats på övriga ärenden och skiften där problem föreUgger, vilket innebär att kontrollerna blir 
färre och mindre tids- och kostnadskrävande. 
I detta syfte analyseras satellitbilder som tagits vid flera tillfällen under odlingsåret eller flygfoton (beroende på 
de lokala förhållandena) för att kunna jämföra jordbruksskiftena så som de framträder på dessa bilder med de 
uppgifter som jordbrukarna lämnat så att areal och användning kan valideras. Bildanalys är ett högt specialiserat 
arbete. Därför anlitar de flesta medlemsstater som utför kontroll med hjälp av fjärranalys externa 
tjänsteleverantörer. 
Leverantörerna medverkar endast under de etapper som är knutna till bildanalysen; den föregående och efter­
följande behandlingen är förbehållen administrationen. Normalt tar därför jordbrukaren inte del av bild­
analysen, och man undviker därigenom att någon tredje part tillkommer i hans kontakter med administrationen. 
Leverantören får aldrig i uppgift att fastställa eventuella böter, sanktioner eller ekonomiska konsekvenser för 
jordbrukaren. 
I tabell 1 sammanfattas huvudetapperna i behandlingen och tidsplanen för dessa. Tidsplanen kan variera mellan 
medlemsstaterna och ibland också mellan olika regioner inom en medlemsstat. 
Tabell 1: Huvudetapper 
Uppgift Genomförande 
val av kontrollområden, bedömning av bildbehovet • september-november 
infordran av anbud, val av leverantörer, undertecknande av avtal december-mars 
urval och administrativ behandling av de inlämnade akterna i kontroll- april-juni 
områdena; akterna tillställs tjänsteleverantörerna 
sammanställande av nödvändiga topografiska dokument eller integrerade mars-juni 
administrationssystem och numerisk behandling av gränserna för de anmälda 
jordbruksskiftena 
inköp av en bildserie (av kommissionen) och/eller flygfoton (av november, mars, maj, juni, 
leverantörerna), behandling, geometriska korrigeringar ... (augusti) 
fotoanalys av kontrollskiftena på bilderna eller fotona maj-augusti 
bedömning av akterna, resultat sammanställs och meddelas juni-augusti 
kontroll på plats i de fall fjärranalysen påvisat problematiska punkter i akterna juli-oktober 
leverantöremas rapport till administrationen och diskussion om resultaten oktober-november 
2.2 Arbetsbeskrivning 
Tillsammans med medlemsstaterna anordnar kommissionen årligen en allmän anbudsinfordran som avser hela 
unionen. De tjänster som skall tillhandahållas beskrivs i en gemensamt utformad arbetsbeskrivning. 
Meddelandet och arbetsbeskrivningen offentliggörs under oktober eller november (1996: 22 november). 
2.3 Val av leverantörer 
Avtalen för de första kontrollerade odlingsåren (1990-92) ingicks direkt av kommissionen. Från och med 1993 
väljer varje medlemsstat en eller flera leverantörer med kommissionens samtycke och undertecknar därefter ett 
avtal enligt nationell rätt. Det är detta avtal som ger rätt till medfinansiering. 
2.4 Kontroll med hjälp av satellitbilder 
De satelliter som ger bilder som kan användas för kontroll är SPOT 1, 2 och 3 med pixeldimensionerna11 10 
meter (svartvitt) och 20 meter (färg) samt LANDSAT TM 5 (pixel = 30 m). Den nya satelliten 1RS 1C 
kommer 1997 att kunna ge svartvita bilder med pixeldimensionen 5,8 meter. Bilder i svartvitt eller färg från de 
olika satelliterna är inbördes kompatibla. För varje område införskaffas årligen 4-5 bilder för att täcka hela 
vegetationscykeln. 
Erfarenheten har utvisat att en central förhandling på kommissionsnivå för inköp av satellitbilder öppnar 
möjligheter som är ouppnåeliga för en ensam medlemsstat samt gör det möjligt att undvika oorganiserad 
konkurrens i fråga om satellitprogrammering (denna samordning är ännu mer nödvändig om kontrollansvaret är 
regionaliserat). Dessutom medför detta betydande prisreduktioner. EUGFJ köper och betalar alltså bilderna, 
lånar ut dem till de kontraktslutande parterna (men förblir ägare till dem) och arkiverar dem hos Europeiska 
kommissionens gemensamma forskningscenter i Ispra. 
Antalet tillgängliga satelliter tillsammans med EUGFJ:s centraliserade förvaltning gör det möjligt att garantera 
Europas majoritet tillgång till nödvändiga optiska bilder. Också vid omfattande molnighet (risken är större i 
norra Europa) kan radarbilder som erhålls via de europeiska satelliterna ERS 1 och 2 oberoende av sol och 
moln ersätta de optiska bilder som saknas med fortfarande helt acceptabla resultat. 
Dessa bilder gör det möjligt att kontrollera ansökningarna under det innevarande året och, i vissa fall, hur 
berättigande de är i förhållande till de olika referensperioder som fastställts i lagstiftningen. I dessa senare fall 
och på de arkivbilder som återfunnits i bildleverantörernas kataloger har det till exempel fastställt att den mark 
som deklarerats som "åkermark" inte var odlad som betesmark med fleråriga grödor skogbeväxt eller användes 
till andra ändamål än jordbruk den 31.12.91 (artikel 9 i förordning 1765/92). Denna kontroll är emellertid 
endast möjlig där det finns tillgång till molnfria arkivbilder för de perioder som avses. 
2.5 Kontroll med flygfotografering 
Särskilt när det gäller små jordbruksskiften används ibland flygfotografering, enbart eller i kombination med 
satellitbilder. Dessa foton har i allmänhet pixeldimensioner på 1 eller 2 meter. Organisationen av 
flygfotograferingen är smidigare och mer decentraliserad än vad fallet är vid sateUitprogrammering, och det har 
därför inte anse'* nödvändigt att kommissionen står för förhandlingar och inköp. Satelliter som kan ge bilder 
med pixeldimensionen 1 meter beräknas finnas från och med 1999. Dessa kan således komma att ersätta 
flygfotograferingen. 
För samma areal är flygfotografering i allmänhet dyrbarare än satellitbilder. Det är ofta svårt att organisera flera 
på varandra följande flygfotograferingar som täcker samma område, bl.a. eftersom behandlingen av fotona är 
mer tidskrävande. Oftast införskaffas endast en bild, vilket inte gör det möjligt att kontrollera vissa odlingar, 
t. ex. sådana där skörden redan skett eller som inte ännu besätts. I sådana fall bör ett större antal besök på plats 
Pixel är det minsta synliga elementet på bilden. 
ordnas för att kontrollera den faktiska markanvändningen. Någon uppmätning av arealen krävs dock i allmänhet 
inte vid dessa kontroller. 
2.6 Beslutskriterier 
Kontroller med hjälp av fjärranalys skall som alla kontrolltekniker möjUggöra slutsatser om huruvida de 
kontrollerade akterna är berättigade till stöd. I det här aktuella fallet fattas beslutet i tre separata etapper. 
• Först tillämpas tekniska toleranser för areal och procentandelar. Värdena för dessa fastställs med 
hänsyn till den teknik som utnyttjats och de nationella förhållandena. I samtliga fall ansvarar 
medlemsstaterna enligt lagstiftningen för valet av dessa toleranser. 
• I detta kontrollsystem sker därefter en beräkning, för varje "odlingsgrupp"12 och akt, om de arealer 
bildanalytikern kommit fram till motsvarar vad som uppgivits i ansökan. Fram till och med 1995 
indelades akterna i "godkända", "ej godkända" och "osäkra". Sedan 1996 fastställs två bedömningar 
oberoende av varandra: godkänd eller ej godkänd, fullständig eller ofullständig. Ofullständig innebär 
att en betydande del av den areal akten gäller inte har kunnat kontrolleras, eftersom den befann sig 
utanför kontrollområdet, var molntäckt eUer liknande. En godkänd och ofullständig akt betraktas som 
ej kontrollerad, medan en akt kan förklaras inte godkänd även efter en partiell kontroll. 
• I den sista etappen är det först efter att ha tagit kontakt med jordbrukaren i fråga om ärenden som inte 
godkänts vid fjärranalysen som administrationen godkänner, korrigerar, sanktionsbelägger eUer inte 
godkänner akter beroende på eventuella påträffade arealavvikelser och enligt bestämmelserna i artikel 
9 i förordning nr 3887/92. 
3. Genomförda verksamheter 
3.1 Teknikutveckling 
Arbetsmetoderna har utvecklats under åren på grundval av kommissionens erfarenheter eller förslag från 
medlemsstaterna och genom tekniska framsteg. Några exempel: 
Ett anpassat regelverk (fördelning av kontrollbehörighet och uttryckligen föreskriven fjärranalys) 
infördes först från och med 1992-93. 
1993 användes radarbilder för första gången. 
Från och med 1994 fördes utnyttjande av flygfotografering (enbart eUer i kombination med satellit­
bilder) fram som ett alternativ. 
Från och med 1994 föreslås kontroll i två steg (höstsådd eller vårsådd). 
Från och med 1995 eftersträvas samordningsvinster med det införda integrerade administrations- och 
kontrollsystemet. Exempelvis sker utbyte av numeriska ortofoton eUer numeriska register över 
skiftesgränser mellan de båda verksamheterna. Kontrollen kan stegvis utvidgas (som en valmöjlighet) 
till andra sektorer: kompensationsstöd till mindre gynnade områden, miljövårdsåtgärder inom 
jordbruket, kontroll av ärenden som rör vin- och olivodling osv. 
För att åstadkomma bättre kvalitet i fråga om basfakta har kommissionen stött ortonormering av 
flygfoton, vilket är i allmänt bruk sedan 1996. Detta ger ökad precision i ytmåtten, och ortofotona kan 
En odlingsgrupp är en grupp odlingar (eller markanvändningar) med samma stödnivå (spannmål, 
oljeväxter, arealuttag, durumvete, foderväxter osv.). 
användas på nytt inom det integrerade administrations- och kontrollsystemet (eller hämtas därifrån, 
vilket sker t.ex. i Irland och Portugal). 
• Sedan 1996 kan de tekniska toleranserna tillämpas på skiften i stället för på odlingsgrupper, vilket 
närmar kriterierna för besluten till dem som tillämpas vid traditionell kontroll. 
3.2 Arbetsvolym 
Intresset för fjärranalys har ökat stadigt i medlemsstatema, vilket kommer till uttryck i antalet kontrollerade 
områden och akter, som framgår av tabell 2. 
Tabell 2: Fjärranalys, medfinansierade volymer 
Medlemsstat och 
antal avtal 1996 
Belgien (1) 
Danmark (2) 
Tyskland (2) 
Grekland (2) 
Spanien (2) 
Finland (1) 
Frankrike (2) 
Irland (1) 
Italien (1) 
Nederländerna (1) 
Portugal (2) 
Sverige (1) 
Förenade kungariket (1) 
S:A1996 Antal utvalda områden 
Satellit 
0 
4 
13 
6 
12 
4 
9 
2 
21 
4 
5 
4 
6 
90 Enbart 
flygfoto 
3 
0 
0 
0 
8 
0 
3 
0 
18 
0 
8 
0 
0 
40 Antal kontrollerade akter under 1996 
Enbart 
satellit 
0 
3 052 
1514 
3602 
15 367 
0 
4112 
0 
0 
3 110 
3 543 
0 
2249 
36 549 Enbart 
flygfoto 
2 007 
0 
0 
0 
921 
0 
1466 
0 
37 851 
0 
7 001 
0 
0 
49 246 Satelht + 
flygfoto 
0 
0 
1391 
700 
1660 
4177 
0 
2045 
20 500 
0 
0 
2 621 
0 
33 094 S:a akter 
2 007 
3 052 
2 905 
4 302 
17 948 
4177 
5 578 
2 045 
58 351 
3 110 
10 544 
2 621 
2 249 
118 889 
S:A 1995 86 21 46 910 38 832 14456 100198 
S:A 1994 56 20 32 833 24 431 9 382 69 811 
S:A 1993 44 24 502 0 10 172 34 674 
S:A1992 30 0 14 712 0 0 14 712 
Jordbrukarna lämnar varje år in cirka 3,06 miljoner akter. Av dessa måste minst 5 % kontroUeras fysiskt. År 
1996 kontroUerades i Italien inte 5 utan 8,4 % av aktema. Om man beräknar ett genomsnitt utan att ta hänsyn 
till denna överskjutande del är 63 % av denna minimiandel föremål för fjärranalys. 
3.3 Inköp av bilder 
I tabell 3 anges det antal bilder som inköpts av kommissionen för de kontrollområden som ingår i tabell 2. 
Tabell 3: Inköp av bilder, 1994-96 
1996 
1995 
1994 SPOT 
390 
340 
232 LandsatTM 
127 
155 
90 ERS (radar) 
33 
6 
7 Summa 
550 
501 
379 
3.4 Sammanlagda resultat 
De sammanlagda resultaten för de enskilda aktema under tiden 1993-96 redovisas i följande tabell. "Osäkra" 
och "ofullständiga" akter är inte helt jämförbara. De angivna summorna motsvarar inte totalantalet 
kontroUerade akter (se tabeU 2), eftersom i vissa fall resultat redovisade efter enskilda akter inte finns 
tiUgängUga. 
TabeU 4: Resultat av kontrollerna, 1993-96 
1996 (del av 
året) godkänd, 
fullständig 
41492 % 
72,57 % ej godkänd, 
fullständig eller 
ofullständig 
13 766 % 
24,08 % godkänd, 
ofuUständig 
1914 % 
3,35 % SUMMA 
57 172 
1995 
1994 
1993 godkänd 
35 737 
24 969 
21462 % 
51M % 
58,31 % 
65,38 % ej godkänd 
18 557 
11956 
7 658 % 
29,93 % 
27,92% 
23,33% osäker 
7 706 
5 896 
3 709 % 
12,43 % 
13,77 % 
11,30 % SUMMA 
62 000 
42 821 
32 829 
4. Diskussion 
4.1 Resultatanalys 
År 1996 kunde vid fotoanalys i genomsnitt cirka 73 % av akterna godkännas, medan 23 % var fuUständiga 
men ej godkända, 1 % ofullständiga och ej godkända samt 3 % godkända men ej fullständiga. Procentandelarna 
för godkända och ej godkända varierar kraftigt meUan medlemsstaterna, vilket i långt högre grad beror på 
ansökningarnas kvalitet och det skiftessystem jordbrukarna har tillgång tiU än på några lokala variationer i 
andelen bedrägerier. Under 1996 varierade procentandelen för de godkända aktema meUan 60 och 93 % i de 
olika medlemsstatema, medan dessa siffror under 1995 var 45 respektive 96 %. 
När det till följd av fjärranalysen beslutas om kontroU på plats, vet kontroUanten vilka skiften och 
odlingsgrupper som givit motiv tiU avslaget och kan rikta sin inspektion med stöd av faktakännedom. Antalet 
skiften per akt är i allmänhet ganska litet, och inspektionen tar därför begränsad tid i anspråk. TiU detta 
kommer att vissa avslag endast avser markanvändningen och inte kräver att skiftet mäts upp. KontroUen 
underlättas även av den dokumentation (utdrag ur kartor och bildmaterial) som tillhandahålls av 
tjänsteleverantören och som illustrerar de problem denne uppdagat. Detta är särskilt viktigt om det kartmaterial 
som används som referens är föråldrat. 
4.2 Kvalitetskontroll 
Som komplement till den interna kvalitetssäkring som krävs av varje leverantör genomförs en dubbel kontroU 
av kvaUteten i leverantöremas arbete. Dels har kommissionen (GFC i Ispra i samarbete med GD VI) uppdraget 
att till hjälp för medlemsstaterna och med deras samtycke kontrollera att arbetena har utförts korrekt. Denna 
kontroU görs på ett urval av de uppgifter som leverantörerna tillhandahållit. Dels kontroUerar medlemsstaterna 
på plats ett urval av såväl godkända som icke godkända akter för att verifiera att beslutskriterierna har tillämpats 
korrekt och bedöma imssförhåUanden som inte uppdagats vid fjärranalysen. Vid traditioneU kontroU finns inte 
någon motsvarighet tiU denna metod, som syftar tiU att göra det möjligt att anpassa och kombinera de olika 
metoderna för fysisk kontroll med sikte på att de skaU komplettera, snarare än konkurrera med, varandra. 
1995 genomförde GFC ett första test med uppgifter från tre leverantörer. Under 1996 kontroUerar en under­
leverantör tiU GFC, och delvis GFC självt, elva leverantörer av sammanlagt arton. Dessa kontroUer belastar 
GFC:s budget. Beroende på vid vilken tid de uppgifter som skaU kontroUeras nådde Ispra kommer vissa 
utvärderingar att finnas tillgängliga i slutet av 1996 och de övriga i början av 1997. 
4.3 Resultatens tiUförUtUghet 
Man kan utvärdera fjärranalysens tillförlitlighet med stöd av resultaten av GFC:s kvalitetskontroll (endast 
preliminära uppgifter finns tillgängliga) eUer de resultat av kontroUema på plats som medlemsstaten meddelat 
leverantören och som ingår i dennes rapport. Endast för åren 1995 och 1996 finns användbara, partiella 
resultat. Att behandla denna information medför svåra avvägningsproblem: utvärderingen är delvis subjektiv, 
det finns åtskilliga enskilda fall som inte låter sig klassificeras och den ofta mycket kortfattade informationen 
från platsen som härrör från lokala myndigheter kan visa sig svårtolkad. 
• Vid kontroU på plats under 1995 av 12 294 ej godkända akter bekräftades avvikelserna i 42 % av 
faUen. Under 1996 (partiellt underlag = 2 545 akter) är denna andel 61 %. Detta kan ses som en 
indikation på att "filtret" håUer på att nå en rimlig tiUförlitlighetsnivå eftersom det inte orsakar aUtför 
många "falsklarm" för akter som borde ha godkänts. 
• Man måste också undersöka om filtret upptäcker alla akter som innehåller avvikelser, t.ex. om akter 
godkänts när så inte borde ha skett. Någon systematisk kontroll av detta har inte låtit sig göra, 
eftersom det finns mycket få tillgängliga uppgifter. För 1995 finns uppgifter från fyra leverantörer och 
för 1996 (preliminärt underlag) från tre. Bland 241 akter som godkändes under 1995, men som 
kontrollerades på plats, påträffades avvikelser i 71 faU. Under 1996 anmäldes avvikelser i 24 akter av 
198. Dessa siffror, som bygger på ett mycket begränsat urval akter och leverantörer, tyder på brister i 
tolkningen av de meddelade resultaten eUer på skiljaktigheter i uppfattningen av vad som skaU 
betraktas som avvikelser. Siffrorna har för övrigt ännu inte kunnat bekräftas vid GFC: s kvalitets­
kontroll. För att man skall få klarhet i denna fråga har alla medlemsstater rekommenderats att 
genomföra ett minimum av kontroUer på plats av godkända akter. Det bör också påpekas att vissa 
avvikelser inte kan upptäckas och inte heller undersöks vid fjärranalys (vete- och rapssorter eUer 
underhåll av trädesmark), vilket kan förklara vissa skiljaktigheter. 
• Leverantörerna har vidare återsänt cirka 25 % av de mottagna aktema till administrationen för 
kompletteringar eUer korrigeringar som krävts för att de skuUe kunna behandla dem och återfått 21 % 
(genomsnitt 1995-96). Vissa av dessa akter har antagligen underkänts en andra gång efter fotoanalys, 
vilket gör att man inte kan addera "korrigerade" och "underkända" akter. Andra akter har förmodligen 
kunnat godkännas efter kompletteringar eUer korrigeringar av uppenbara felaktigheter. De 4 % som 
inte har fotoanalyserats har däremot troligen blivit föremål för kontroU på plats utan att föras upp på 
fjärran aysens konto. I detta perspektiv visar sig fjärranalysen lika effektiv som traditionell kontroU, 
om inte rent av effektivare. 
5. Kostnaderna för fjärranalys 
5.1 Medlemsstaternas kostnader 
De följande tabellerna 5 och 6 visar enhetskostnaderna för fjärranalys, uppdelade på kontroU med hjälp av 
satellit och med flygfotografering. Dessa kostnader varierar kraftigt mellan medlemsstaterna beroende på antalet 
kontroUerade akter, deras omfattning (areal) och komplexitet (antal skiften). Uppgifterna för 1996 är 
preliminära med undantag av de som gäller antalet kontroUerade akter. 
Man kan konstatera en stadig minskning av dessa kostnader, vilket förklaras av förbättringar av tekniken och av 
leverantöremas kompetens, av den ökade arbetsvolymen och, på sista tiden, av de databaser som nu finns att 
tiUgå inom inom det integrerade administrations- och kontrollsystemet. Flygfotograferingen, där Italien väger 
tungt i vågskålen (se tabell 2), visar dock inte alls upp denna stadiga kostnadsminskning. I detta faU har 
nämligen de tekniker som använts och de sektorer som täckts varit mycket olikartade under åren. Under 1994-
95 användes fjärranalys endast för summariska kontroUer som sedan kompletterades hos jordbrukarna. 
Ortonormeringen som under 1996 kom till allmän användning på kommissionens begäran står ensam för en 
kostnadsökning med cirka 29 ecu per akt. 
Tabell 5: Kostnadsutvecklingen för fjärranalys med hjälp av satellit, inklusive bilder och exklusive 
moms 
1996 (prel.) 
1995 
1994 
1993 Antal akter 
69 643 
53 388 
42 269 
34 674 Antal 
skiften 
1 023 771 
797 067 
472 975 
331 567 Areal i 
hektar 
2 929 454 
2 498 218 
1 471 363 
937 055 Totalkostnad 
(ecu) 
11 320 188 
9 720 793 
8 779 903 
8 806 351 ecu/ 
akt 
162,55 
182,08 
207,71 
253,98 ecu/ 
skifte 
11,06 
12,20 
18,56 
26,56 ecu/ 
hektar 
3,86 
3,89 
5,97 
9,40 
TabeU 6: Kostnadsutvecklingen för fjärranalys med hjälp av flygfotografering, exklusive moms 
1996 (prel.) 
1995 
1994 Antal akter 
50 146 
46 810 
27 426 Antal 
skiften 
719 236 
553 169 
285 386 Areal i 
hektar 
769 110 
700 953 
313 864 Totalkostnad 
(ecu) 
7 154 987 
4 427 537 
2 465 382 ecu/ 
akt 
142,68 
94,59 
89,89 ecu/ 
skifte 
9,95 
8,00 
8,64 ecu/ 
hektar 
9,30 
6,32 
7,85 
I dessa kostnader ingår förvärv av sateUit- och flygbilder samt hela ersättningen (såväl medlemsstaternas andel 
som den som betalas av EUGFJ) tiU leverantörerna för behandlingen av bilder och akter, bildanalys och 
resultatrapporter. 
5.2 EUGFJ:s kostnader 
EUGFJ beställer och betalar bildmaterialet. Fonden har fram till och med 1994 stått för hela kostnaden för 
avtalen och därefter för högst 50 %. Dessa utgifter redovisas i tabeU 7. De är inte helt jämförbara med 
beloppen i tabeUerna 5 och 6, eftersom medfinansiering inte har sökts eUer bevUjats för vissa av kostnaderna (se 
5.3) och vissa kontroller med hjälp av fjärranalys (t.ex. vin- och oUvoljeärenden) inte ingår i underlaget för 
tabeUerna 5 och 6. Vidare har följande kompletterande åtgärder i samband med fjärranalysen finansierats inom 
samma budget: 
• En undersökning beträffande precisionsgraden vid mätning av gränserna för jordbruksskiften (ett avtal 
under 1992) för 31 560 ecu. 
• En undersökning beträffande automatisk segmentering av skiftesgränser med hjälp av satellitbilder (tre 
avtal under 1992-93) för 101 910 ecu. 
• En undersökning beträffande användning av radarbUder som ersättning för optiska bUder (ett avtal 
under 1993) för 26 230 ecu. 
Utveckling (efter öppen anbudsinfordran) av programvara för kontroUer med hjälp av fjärranalys och 
utprovning av programmet hos tre erfarna leverantörer (1993: 82 800 ecu, 1994: 372 729 ecu och 
1995: 223 506 ecu). Detta program ("CACHOO") används för närvarande i Danmark, Finland och 
Portugal samt vid GFC:s kvaUtetskontroUer. 
Tabell 7: EUGFJ :s kostnader för fjärranalys (i ecu) 
År 
1990 (100 %) 
1991 (100 %) 
1992 (100 %) 
1993 (100 %) 
1994 (100 %) 
1995 (50 %) 
1996 (50%, prel.) 
Summa 1990-96 Bilder (100%) 
138 718 
73 286 
437 022 
1 059 482 
1 184 134 
1367 966 
1408 662 
5 669 270 KontroUer 
584 500 
713 931 
4 142 227 
7 577 104 
8 314 638 
7000 000 
9 653 150 
37 985 549 Andra avtal 
0 
0 
31560 
210 940 
372 729 
223 506 
0 
838 735 Summa 
723 218 
787 217 
4 610 809 
8 847 526 
9 871 501 
8 591 472 
11061812 
44 493 554 
När förordning 165/94 antogs beräknades de ekonomiska konsekvenserna till en årlig utgift på 20 miljoner ecu 
fram till och med 1998 (genom anslutningsakten 1994 ökades detta belopp till 21,5 miljoner ecu). Detta belopp 
hade beräknats på grundval av de uppgifter som då förelåg: sex miljoner anmälningar, varav 5 % skulle 
kontroUeras till en uppskattad enhetskostnad av 200 ecu. Två tredjedelar av fallen skulle behandlas med hjälp 
av fjärranalys. Med de uppgifter som nu föreligger kan denna uppskattning revideras nedåt. Med hänsyn tiU det 
vidgade tillämpningsområdet för fjärranalys och den sänkta enhetskostnaden för denna förefaller det nu rimligt 
att räkna med ett årligt belopp av 15 miljoner ecu (inklusive bildmaterial). 
5.3 Fördelningsnyckel 
Enligt de följande förordningarna om medfinansiering skall de tillgängliga medlen tilldelas medlemsstaterna 
enligt en fördelningsnyckel som redovisas i bilagorna till förordningarna 3887/92 och 165/94. Hittills har 
denna begränsning endast behövt utnyttjas under år 1993. Under övriga år har nämligen anslagen överstigit de 
bidrag som medlemsstaternas ansökningar berättigar till. År 1993 bekräftade inte Grekland sin ansökan om 
medfinansiering. 1995 kunde Italien endast tilldelas 48 % (i stället för 50 %) av beloppet i sin ansökan. Landet 
hade nämligen organiserat ett kompletterande kontrollprogram, som visserUgen hade kommissionens samtycke, 
men den nödvändiga informationen för att kommissionen därefter skulle kunna anslå det erfordrade 
tilläggsanslaget överlämnades inte i tillräckligt god tid. 
6. Kostnadseffektivitet 
6.1 Kommissionens undersökning 
EUGFJ inledde 1996 med stöd från GFC en kostnadseffektivitetsundersöknrng, där tre uppgiftskäUor 
analyserades: Ur srantöremas rapporter om fjärranalysen (1993-95), medlemsstaternas årliga rapporter om 
införandet av det integrerade administrations- och kontroUsystemet (1993-95) och slutligen en enkät till 
medlemsstaterna för år 1995 som avsåg traditioneU kontroU och kontroUer som kompletterar fjärranalysen. Sju 
medlemsstater och fyra tyska delstater besvarade enkäten, och kommissionen hade redan tillgång till partiell 
information beträffande två övriga medlemsstater. De tillgängliga uppgifterna är omfattande, men ibland svåra 
att tolka eller jämföra. 
I fråga om de valda kriterierna visar de första resultaten på stora olikheter meUan förhållandena i 
medlemsstatema och på att vissa nationeUa förvaltningar har haft svårigheter att beräkna kostnaderna för den 
traditionella kontrollen och även att utvärdera innehållet i den. Kommissionen viU undvika misstolkningar av 
10 
vissa av enkätsvaren. Det är dessutom svårt att jämföra rapporter från olika år, eftersom situationen utvecklas 
— i allmänhet i positiv riktning — genom det slutgiltiga införandet av det integrerade administrations- och 
kontrollsystemet. Kommissionen föreslår därför att analysen kompletteras med 1996 års resultat samt valideras 
och diskuteras med medlemsstaterna under de närmaste månaderna, innan de definitiva slutsatserna dras. 
Dessa kompletteringar bör kunna bU en bidragande hjälp tiU medlemsstaterna vid de val de skaU träffa efter 
1998 (om medfinansieringen avbryts) och även vara betydelsefulla för kommissionens ställningstagande inför 
detta slutar. 
6.2 Kontrollernas räntabilitet 
Beräknat efter antal kontrollerade akter (utan någon diskussion av kontroUemas effektivitet med de olika 
metoderna) och efter de bruttosiffror som medlemsstaterna lämnat, visar sig kontroU med hjälp av fjärranalys 
(inklusive samtliga sammanhängande kostnader och moms) vara biUigare än traditioneU kontroU i Danmark, 
Italien, Nederländerna, en tysk delstat (Sachsen), Sverige (endast 1996) och Portugal (erdigt förvaltningens 
sammanfattande uppskattning). I Spanien och Grekland var kostnaderna nästan likvärdiga under 1995 och blev 
helt likvärdiga under 1996. Fjärranalys är dyrare i Frankrike, Förenade kungariket och flera tyska delstater. 
För övriga medlemsstater finns inga tillgängliga uppgifter om den traditionella kontrollen. 
Det är framför allt då det gäller akter som avser stora arealer (i allmänhet 1,5 tiU 6 gånger så stora som 
genomsnittet inom det integrerade administrations- och kontrollsystemet) som det är fördelaktigt att använda 
fjärranalys. Om det var möjligt att beräkna räntabiliteten i förhållande till kontrollerad areal skulle fjärranalysen 
i flertalet faU visa sig fördelaktigast. Denna bedömning kan dock fortfarande diskuteras eftersom det saknas 
uppgifter om hur stora arealer som kontroUerats med traditionella metoder. 
Till de samlade kostnader som redovisas i tabellerna 5 och 6 kommer för administrationens del priset för 
behandling och färdigställande av aktema innan och efter det att de överlämnas till leverantörerna, eventuella 
förvärv av kompletterande underlag (t.ex. kartor från fastighetsregistret som lämnas till leverantörerna) och 
kontroller på plats av ej godkända akter. Slutligen står i allmänhet den ansvariga myndigheten för momsen på 
det avtalade priset, vilket inte är fallet vid traditioneU kontroll. 
En samlad utvärdering har gjorts för åren 1995-96 där kostnaderna (vägda genomsnitt) jämförs för traditionell 
kontroU och kontrollerna före och efter fjärranalysen. Resultaten redovisas i tabeU 8. 
Tabell 8: Jämförelse av enhetskostnaderna för kontrollerna (i ecu) 
Kostnader per akt (i ecu) 
Administrativt utarbetande av akten 
Avtal om fjärranalys, exkl. moms 
Bilder, tillhandahållna av kommissionen 
KontroUer på plats 
Moms på avtalen om fjärranalys 
Totalkostnad per akt 
Genomsnittlig medfinansieringsnivå genomsnitt 
fjärranalys 
(1995, 8 stater) 
24 
173 
24 
34 
29 
284 
86 genomsnitt 
fjärranalys 
(1996, 8 stater) 
24 
164 
21 
34 
28 
271 
82 genomsnitt 
trad. kontroU 
(1995, 9 stater) 
31 
0 
0 
198 
0 
229 
0 
Om man ser till de medlemsstater för vilka det finns uppgifter att tillgå för år 1995, framgår det av tabeU 8 att 
fjärranalys, genomsnittligt sett, förefaller vara mer kostnadskrävande för dessa stater, inkl. moms, men att 
denna nackdel avlägsnas genom inedfinansieringen. Om man för samma medlemsstater jämför utgifterna för 
fjärranalys under 1996 med dem för kontroUer på plats under 1995 blir detta ännu mer påtagligt. Dessa genom­
snittssiffror ger uttryck för mycket olikartade reella förhållanden i olika medlemsstater: 1995 varierar 
11 
kostnaderna per akt för fjärranalys meUan 160 och 714 ecu och för traditioneU kontroU mellan 132 och 933. 
Den genomsnittliga arealen för de kontrollerade aktema varierar meUan 4 och 201 hektar beroende på 
medlemsstat. 
6.3 Jämförelse av kontrollernas effektivitet 
Om man söker jämföra effektiviteten i kontroUerna genom att fastställa mängden tillämpade sanktioner eUer 
uppdagade avvikelser, har man bara den statistik över antal akter som medlemsstaterna lämnat att tillgå. Den 
gäller kontroUer efter fjärranalys eUer traditionella kontroUer (uppgifterna återfinns i rapporterna inom det 
integrerade administrations- och kontrollsystemet). 
Om man jämför de obearbetade siffrorna kan man få uppfattningen att fjärranalysen under tre år (1993-95) 
nästan alltid har påvisat färre akter som bör undersökas än den traditionella kontrollen (i aUmänhet 2-4 gånger 
färre beroende på medlemsstat). Tar man däremot hänsyn till de akter som återsänts till administrationen före 
fjärranalysen (se 4.3) blir skillnaden mindre och i vissa fall kan antalet uppdagade akter med problem svänga 
till fjärranalysens förmån. Resultaten kan också bU förmånligare för fjärranalysen om man ser till vilka arealer, 
i stället för akter, som föranlett sanktioner, eftersom fjärranalys används för kontroU av större arealer och 
innebär en mer fullständig kontroU av varje akt. Vidare tenderar fjärranalysen att släppa igenom fler mindre 
avvikelser, men detta påverkar endast obetydligt storleken av de arealer som i realiteten blir föremål för 
sanktioner. 
Det kvarstår dock att riskanalysen är mindre smidig vid fjärranalys (kontroUerna inriktas på "områden", medan 
den traditionella kontrollen kan sättas in på enskilda ansökningar) och att dessa kontroUer på plats är artskilda: 
den traditionella kontrollen kan gälla detaljer eUer avse sådant som inte kan ses på satellitbUder (t.ex. sorter av 
durumvete eller raps, underhåU av trädesmark). De kan också möjliggöra korrigeringar med stöd av de 
förklaringar som jordbrukarna lämnar och besöket kan samtidigt utnyttjas för räkning av djur. 
6.4 Utvärdering av de traditionella kontroUerna på plats 
Kostnadseffektivitetsanalysen måste med nödvändighet bygga på en jämförelse med den traditionella 
kontrollen. Inom ramen för rapporteringen i det integrerade administrations- och kontrollsystemet får 
kommissionen statistik över genomförda kontroUer och deras resultat men förfogar endast över obetydlig 
information om det faktiska innehållet i kontroUerna, de mätmetoder som används i praktiken och de 
toleransnivåer som tillämpas. Den traditioneUa kontrollen präglas nämligen av större heterogenitet, inte bara 
mellan medlemsstatema utan också mellan enskilda akter i samma medlemsstat. 
I praktiken begränsas de traditionella kontrollerna av logistiska faktorer (reseförhållanden, vilken arbetsvolym 
som krävs av kontrollanterna) och av den tid som jordbrukaren rimligen kan acceptera att avsätta för en s.k. 
rutinkontroll. Därför uppgår den genomsnittliga kontroUtid som medlemsstaterna rapporterar till cirka en dag. 
Detta får — utom i undantagsfall (mindre omfattande akter) — till följd att det är praktiskt omöjligt för en 
kontrollant att granska alla skiften och åtminstone runda dem till fots för en approximativ arealkontroll. 
Med hänsyn tagen till ofrånkomlig tidsåtgång (inledande kontakter och kontroU av dokument, karthantering på 
platsen för jordbruksföretaget) och tiU realistiska hypoteser kan det i de flesta medlemsstater endast vara 15-
40 % av jordbn ' ^skiftena som kontrolleras i realiteten vid den traditioneUa kontrollen. 
Om inte något betydande problem uppdagas som motiverar fördjupad kontroU, gör kontroUanten i praktiken ett 
urval av skiften som skaU granskas vid rutinkontrollen. Detta urval kan visserligen ske mycket effektivt utifrån 
uppdagade avvikelser eUer kontrollantens egen intuition, men det hindrar inte att det kan påverkas av den 
kontrollerade jordbrukaren eller av externa förhållanden (tillgänglighet, avstånd etc.). 
Det skuUe kunna sägas att den traditioneUa kontroUen ofta begränsas av de tiUdelade resurserna, medan kontroll 
med fjärranalys, som definieras i en ytterst omfattande, fullständig arbetsbeskrivning, leder till en både 
homogen och mer objektiv behandling, även om denna i vissa avseenden inte möjliggör samma precision. 
12 
Det står därför klart att om man som viktigaste effektivitetskriterium väljer homogenitet och objektivitet i 
kontrollerna, talar detta till fjärranalysens förmån i de flesta medlemsstaterna. 
7. Sammanfattning 
Fjärranalysen håUer nu på att nå sitt mognadsstadium: ingen betvivlar längre dess genomförbarhet, berättigande 
och grundvalar. En större volym behandlas med fjärranalys än med motsvarande traditioneUa kontrollmetoder. 
Tekniken har utan nämnvärda svårigheter kunnat spridas till ett stort antal leverantörer under överinseende av 
tretton olika nationella förvaltningar. 
KontroU med hjälp av fjärranalys har främjats och medfinansierats av kommissionen som ser en rad betydande 
fördelar med metoden: avhållande verkan, vilket är av central betydelse under den känsliga fas då det 
integrerade administrations- och kontroUsystemet införs, tillgång till komplett dokumentation om varje 
kontrollerad akt och möjlighet att följa hanteringen bakåt vid eventuella senare överklaganden av beslut, central 
position i arbetet med kontroUtekniker och sluthgen aUt tydUgare samordnmgsvinster med de mest avancerade 
delarna av det integrerade administrations- och kontroUsystemet. 
De medlemsstater som tillämpat metoden har också upplevt några nackdelar. De tekniska begränsningarna för 
identifiering av vissa odlingsformer och för minimistorleken på skiftena eUer då molntäcken uppträder är väl 
kända, men botemedel finns, t.ex. flyg- eUer radarfotografering. Vidare blir den administrativa styrningen mer 
komplicerad genom det nödvändiga utnyttjandet av leverantörer och sammanslagningen av akter i områden, 
vilket leder till regionala obalanser i kontroUerna på plats. Slutligen är tidsplanen för kontroUerna pressad och 
det är relativt vanligt med förseningar. Vissa leverantörer lyckas dock numera avsluta huvuddelen av arbetet på 
tre, eller till och med två, månader. 
Att kommissionen stött medlemsstaternas användning av metoden har kunnat leda till ett visst överförande av 
ansvaret från dessa till kommissionen. Situationen utvecklas nu mot att detta ansvar återgår till 
medlemsstaterna, som har föreslagit många förbättringar: användning av flygfotografering, två kontrollfaser, 
tillämpning av skiftestoleranser, kurser i fjärranalys osv. 
Detta stöd har i själva verket skapat en värdefull källa för dokumentation och ett instrument för att följa de 
problem som uppstår och för att utvärdera kvaliteten i de nationeUa anmälningarna och integrerade 
administrations- och kontrollsystemen. Genom medfinansieringen har kommissionen tillsammans med 
medlemsstatema infört en viss överblickbarhet inom området kontroU med hjälp av fjärranalys. Därigenom har 
man fått tillgång till ett instrument för att bevaka kvalitet, exakthet och likabehandling vid de fysiska 
kontrollerna. 
Samma exakthet borde krävas vid de traditionella kontrollerna på plats, som genomförs under betydligt mer 
skiftande former. Detta skulle dock kunna få tiU följd att kostnaderna för de traditioneUa kontroUerna på plats 
ökade och att därigenom en ny balans skuUe uppstå vad gäller kostnadseffektiviteten i förhåUande till kontroll 
med hjälp av fjärranalys. 
8. Slutsatser 
Det följande är kommissionens preliminära slutsatser som föreslås bearbetas slutgiltigt mot bakgrund av de 
uppgifter som kommer att bli tillgängliga inom den närmaste tiden: den slutgiltiga rapporten om kostnads­
effektivitetsundersökningen, analysen av de fullständiga resultaten av kontroUerna under 1996 och eventuellt 
1997 samt GFC: s slutsatser och rekommendationer efter avslutade kvalitetskontroller: 
1. Kommissionen föreslår att förordning nr 165/94 skaU tillämpas fullt ut under giltighetstiden. 
Kommissionen kommer därför att ansöka hos budgetmyndigheten om nödvändiga medel för 
medfinansiering under år 1998. 
13 
2. Efter år 1998 är det, om man håUer sig inom ramen för den strikta principen om medlemsstaternas 
odelade ansvar, önskvärt att kommissionen upphör med aU medfinansiering av fjärranalys och att 
medlemsstaterna beslutar om vilka tekniker som skaU användas mot bakgrund av sina egna 
kostnadseffektivitetsanalyser. 
3. Det förefaUer vid nuvarande tidpunkt ofrånkomUgt att kommissionen fortsätter att ombesörja 
leveranserna av satellitbilder även efter år 1998. Därigenom kan den nuvarande leveranssäkerheten 
bevaras till fortsatt fördelaktiga priser, samtidigt som man undviker en oreglerad konkurrens mellan 
näraliggande kontrollplatser. Detta åtagande, som motsvarar mindre än 10 % av de sammanlagda 
kostnaderna för fjärranalysen och det motsvarande stödet, kan genomföras på flera sätt: antingen 
direkt av GD VI eller GFC eller också inom ramen för ett avtal som tilldelas en underleverantör som 
väljs bland distributörerna av bildmaterial. 
4. Kommissionen kan vidare, även utan medfinansiering, fortsätta att ge stöd till de medlemsstater som 
så önskar, antingen i form av rent tekniskt bistånd från GFC eller, om biståndet är tekniskt-
administrativt, från GFC och GD VI i förening. Ett sådant bistånd skuUe också, om tillräcklig 
efterfrågan finns, kunna ta formen av en extern, oberoende kvaUtetskontroU efter år 1998, som 
genomförs under former som fastställs tillsammans med de deltagande medlemsstaterna. 
5. Det förefaller slutligen vara av intresse att fortsätta med vissa slag av medfinansiering med 50 % vad 
gäller de medlemsstater som, efter att infört sitt integrerade administrations- och kontrollsystem med 
stöd av befintliga fastighetsregister, önskar förbättra detta system genom att skapa en mer anpassad 
eller uppdaterad skiftesredovisning eUer genom att anknyta systemet till andra system för anmälan och 
kontroll (t.ex. vin- eller olivoljeärenden). Detta är motiverat, såväl med hänsyn till den betydelse som 
kvaliteten hos systemen för anmälan och för identifikation av skiften fått för hela den administrativa 
kontrollen (som skall gälla 100 % av uppgifterna) som på grund av att genomförandet av en sådan 
investering på grund av dess natur måste ta flera (minst fem) år i anspråk. 
14 

ISSN 1024-4506 
KOM(97) 39 slutlig 
DOKUMENT 
SV 03 15 
Katalognummer : CB-CO-97-036-SV-C 
ISBN 92-78-15505-5 
Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg 
IC