C 152/1

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Möjligheter till digital omvandling för detaljhandelsföretag och dess fördelar för konsumenter i EU

(yttrande på eget initiativ)

(2022/C 152/01)

Föredragande: Felipe MEDINA MARTÍN

Beslut av EESK:s plenarförsamling 25.3.2021 Rättslig grund Artikel 32.2 i arbetsordningen Yttrande på eget initiativ Ansvarig sektion Inre marknaden, produktion och konsumtion Antagande av sektionen 18.11.2021 Antagande vid plenarsessionen 9.12.2021 Plenarsession nr 565 Resultat av omröstningen (för/emot/nedlagda röster) 190/1/4

1. Slutsatser och rekommendationer

1.1 Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) välkomnar att detaljhandeln betraktas som ett strategiskt ekosystem för europeisk återhämtning i samband med den översyn av den europeiska industristrategin som Europeiska kommissionen nyligen lade fram. Kommittén anser att ekosystemansatsen utgör en lämplig ram som dels återspeglar de komplexa kopplingarna mellan sektorer och företag på den inre marknaden i vissa värdekedjor, dels behovet av att stödja dem när det gäller att framgångsrikt ta till sig övergången till digital teknik och hållbarhet och bidra till återhämtningsstrategin. EESK noterar vikten, mångfalden och omfattningen av de initiativ som tas av detaljhandelsföretag för att stödja den gröna och digitala omställningen genom investeringar i ny teknik i syfte att bemöta nya krav och behov bland konsumenterna.

1.2 Den europeiska detaljhandeln, som är den största privata arbetsgivaren i Europa, befinner sig mitt i en digital omvandling som har påskyndats drastiskt av covid-19-pandemin. Den digitala omvandlingen innebär en genomgripande förändring av affärsmodellerna för detaljhandeln, men även förändringar i samspelet med kunderna, och de mest framgångsrika företagen integrerar sömlöst online- och offlinemiljön i en omnikanal. EESK noterar att två av tre detaljhandlare inte hade någon onlineverksamhet före covid-19, och att pandemin har visat hur viktig en omnikanalstrategi är för många företags överlevnad, särskilt – men inte enbart – när det gäller små och medelstora företag.

1.3 En av de största utmaningar som detaljhandelssektorn står inför online är bristen på lika villkor med näringsidkare från tredjeländer. Detta skapar illojal konkurrens för EU-baserade näringsidkare som följer EU:s regler om att de produkter som säljs till konsumenter ska vara säkra och konsumenternas rättigheter respekteras.

1.4 Kommittén håller med om att det behövs en solid och ambitiös digital politik för detaljhandeln i Europa i syfte att utnyttja de möjligheter som digital innovation erbjuder för att stärka Europas konkurrenskraft. Att ta hänsyn till den gröna omställningen ger detaljhandeln möjlighet att samtidigt hjälpa konsumenterna att göra mer hållbara val i sin konsumtion. En verklig inre marknad, samt effektiv och ändamålsenlig gränsöverskridande lagstiftning, kommer att göra det möjligt för detaljhandels- och grossistsektorerna att tillgodose konsumenternas efterfrågan och att konkurrera i en miljö som är globalt konkurrenskraftig och mer digital.

1.5 EESK stöder det gemensamma uttalandet från arbetsmarknadens parter i EU:s detaljhandels- och grossistsektorer i den europeiska handelspakten för att hjälpa sektorn att förbättra sin långsiktiga motståndskraft genom att införa riktade stödåtgärder och påskynda den digitala och gröna omställningen, och pekar på detaljhandelns roll när det gäller att hålla stadskärnor och landsbygdssamhällen levande. Kommissionen bör på basis av återhämtningsplanerna överväga olika sätt att skapa en integrerad strategi för återhämtning och industri som återspeglar tjänsternas och tillverkningens ömsesidigt förstärkande roll när det gäller att driva på tillväxten och se till att EU:s ekonomi fungerar effektivt. Digitaliseringen av detaljhandeln bör stödjas med särskilt fokus på små och medelstora företag.

1.6 EU-institutionerna och medlemsstaterna bör omforma sysselsättnings- och kompetensfrämjande åtgärder och investera i kompetenserna hos framtida arbetstagare inom detaljhandeln genom bättre yrkesutbildning, fortbildning, individuellt lärande och stöd till den sociala ekonomin via konton som är anpassade till nya arbetstillfällen, och stödja företagen på ett sådant sätt att de kan behålla en stor del av sin arbetskraft genom att utbilda dem i att använda digital teknik, medan omskolning kan göra det möjligt för andra att få arbete i andra sektorer. EESK instämmer i att effekterna av ekonomins digitalisering på arbetsmarknaderna kan utvidgas och förstärkas genom artificiell intelligens (AI) och robotteknik, och detta kan bidra till ekonomiska och sociala framsteg.

2. Inledning

2.1 Detaljhandeln, som omfattar detaljhandelsbutiker (B2C) och grossisthandelsföretag (B2B), är den största privata arbetsgivaren i Europa och tillhandahåller ett av sju arbetstillfällen och står för ett av fyra företag i EU. Detaljhandlare och grossister är ledet mellan producenter och tillverkare å ena sidan och de 450 miljoner konsumenterna i EU å den andra.

2.2 Detaljhandeln är en konsument- och efterfrågestyrd sektor. Det är en diversifierad sektor med nätbutiker och fysiska butiker som säljer livsmedel och andra produkter till konsumenter och som snabbt håller på att sammanföras till företag med distribution till konsumenterna via många olika kanaler samtidigt (omnikanalföretag). 99 % av företagen inom denna sektor är små och medelstora företag som försöker hitta rätt på den inre marknaden, överleva på en mycket konkurrensutsatt marknad, erbjuda möjligheter för innovation och experiment och göra vad de gör bäst, nämligen betjäna kunderna.

2.3 Den europeiska detaljhandeln befinner sig mitt i en digital omvandling. Denna påskyndades drastiskt av covid-19-pandemin. När det gäller andra produkter än livsmedel var många konsumenter tvungna att köpa dem på nätet eftersom butikerna var stängda. Livsmedelsbutiker kunde ofta förbli öppna, men var föremål för stränga restriktioner, vilket har lett till höga kostnader på grund av behovet att trygga miljön för kunder och anställda. Många återförsäljare som tidigare inte hade någon nätbutik var tvungna att börja erbjuda sina produkter på nätet för att kunna nå kunder igen under nedstängningen. E-marknadsplatser var ofta det enda sättet för små och medelstora företag att snabbt etablera sig på nätet, och detta förväntas öka inom den närmaste framtiden.

2.4 Samtidigt erbjuder den gröna omställningen nya möjligheter för detaljhandeln, eftersom den gör det möjligt för sektorn att ompröva affärsmodeller, erbjuda alternativa produkter och stödja och vägleda människor i riktning mot en mer hållbar livsstil. Detta både svarar på och leder till samhällsförändringar. Förutom att konsumenter och lagstiftare i allt högre grad kräver mer hållbara alternativ är den gröna omställningen en möjlighet att ompröva hur samhället producerar, tillverkar, säljer, använder och kasserar produkter.

3. Digital omvandling

3.1 Den digitala omvandlingen håller på att förändra affärsmodellerna för privatpersoner och mindre företag i grunden. Den förändrar samspelet med kunderna, marknadsföringen, själva leveranskedjan, den information som löper genom leveranskedjan och mycket annat. Sektorn är traditionellt en återförsäljare av produkter, men den håller i allt högre grad på att bli en blandning av stödtjänster i samband med återförsäljning, en ledande producent och registerförare av data och en viktig användare av AI. Detta är nödvändigt för att tillgodose konsumenternas efterfrågan och tillhandahålla mer relevanta individanpassade erbjudanden.

3.2 Många talar fortfarande om försäljningskanaler online och offline, men de mest framgångsrika företagen integrerar sömlöst online- och offlinemiljön i omnikanaler vid en och samma konsumentkontakt. Detta bidrar till ökad konkurrens mellan de olika företagsmodellerna och skapar fler valmöjligheter och ökad öppenhet för konsumenterna, sysselsättningen och tillväxten.

3.3 En av de största utmaningar som detaljhandelssektorn står inför är bristen på lika villkor med näringsidkare från tredjeländer online. Vissa av dessa frågor tas redan upp i olika kommissionsinitiativ. Det rapporteras regelbundet i medierna om att produkter från länder utanför EU som säljs på nätet av näringsidkare från tredjeländer inte följer EU:s regler eller att de inte är säkra eller till och med farliga. Detta leder till illojal konkurrens för EU-baserade näringsidkare som följer EU:s regler om att de produkter som säljs till konsumenter ska vara säkra och konsumenternas rättigheter respekteras. Problemet förvärras av bristande marknadsövervakning och tullkontroller och av höga efterlevnadskostnader för laglydiga näringsidkare. För konsumenterna är det svårt att motstå frestelsen med lägre priser. Enligt en studie från 2020 har nästan 70 % av de konsumenter i EU som handlar över gränserna köpt produkter från Kina – en andel som 2014 uppgick till omkring 15 % ( 1 )

3.4 Detaljhandlare och grossister är innovativa. De anpassar sig och experimenterar för att utforska nya produkter, tjänster och affärsmodeller för att hålla jämna steg med kundernas efterfrågan. Fler än två av tre detaljhandlare hade inte någon onlineverksamhet före covid-19, och pandemin har visat hur viktiga omnikanalerna är för många företags överlevnad, särskilt – men inte enbart – när det gäller små och medelstora företag som är detaljhandlare eller grossister.

3.5 Digital innovation ökar Europas globala konkurrenskraft. Varannan europeisk kund handlar redan online och totalt spenderar de 424 miljarder euro per år ( 2 ) , men andelen inköp online varierar avsevärt mellan olika typer av produkter. Endast 15 % av kunderna handlar för närvarande över gränserna och endast 7 % av de små och medelstora företagen har försäljning utanför sitt eget land. Det behövs en solid och ambitiös digital politik för sektorn i Europa för att utnyttja dessa möjligheter och se till att alla företag inkluderas i processen, att arbetsvillkoren för deras anställda förbättras och att konsumenterna upplever en tydlig fördel av digitaliseringen av detaljhandeln i hela Europa, samtidigt som en hög konsumentskyddsnivå upprätthålls i alla försäljningskanaler.

4. Grön omställning

4.1 Konsumenternas efterfrågan på hållbara produkter och affärsmetoder steg under covid-19-krisen. Detaljhandlare och grossister fungerade som en viktig länk till slutkunderna och spelar en nyckelroll när det gäller att förutse och stimulera efterfrågan på mer hållbara, återvinningsbara och/eller återanvändbara produkter och förpackningar. Detaljhandlare och grossister har sedan många år aktivt främjat hållbar konsumtion och minskat koldioxidutsläppen i sin verksamhet och sina leveranskedjor. Samtidigt har de ställts inför utmaningar när det gäller att driva på denna omställning i en sektor med höga fasta kostnader och snäva marginaler.

4.2 Detaljhandeln bidrar i hög grad till insamling och återvinning av avfall. Systemen för utökat producentansvar bygger på volymen av ett visst avfallsflöde som ett företag släpper ut på sin marknad. Detta ansvar är inte lika tydligt då näringsidkare som inte är fysiskt etablerade i EU för in produkter på EU-marknaden eller då konsumenterna gör detta genom direktimport. Produktavfall som i sådana fall kommer in i avfallsflödet återvinns eller bortskaffas på bekostnad av de europeiska detaljhandlarna. Detta inbegriper avfall som skapats av tredjelandsaktörer som inte betalar någonting. Det behövs ett ökat samarbete mellan WEEE-system (avfall som utgörs av eller innehåller elektrisk eller elektronisk utrustning) och näthandlare som är etablerade utanför EU, liksom åtgärder för att göra dessa företag medvetna om sina skyldigheter enligt systemen för utökat producentansvar. Det är också avgörande att konsumenterna är medvetna om återvinningsprocesser och -kostnader för att ge bättre insyn i vilka effekterna är då man handlar på nätet.

5. Kompetens

5.1 EESK stöder det gemensamma uttalandet av den 8 april ( 3 ) från arbetsmarknadsparterna inom detalj- och partihandeln (UNI-Europa och EuroCommerce) till förmån för en europeisk handelspakt. Uttalandet belyste covid-19-krisens exempellösa återverkningar på detaljhandlarnas och grossisternas lönsamhet och på anpassningsförmågan hos deras personal. Traditionen av partnerskap mellan arbetsmarknadens parter och förekomsten av skräddarsydda arbetsformer inom sektorn, ofta genom kollektivavtal, gjorde det möjligt för företagen att effektivt hantera den plötsliga och radikala anpassningen till det ”nya normala”. Arbetsmarknadens parter har föreslagit en europeisk handelspakt för EU och statliga myndigheter för att hjälpa sektorn att förbättra sin långsiktiga motståndskraft genom riktade stödåtgärder och genom att påskynda den digitala och gröna omställningen.

5.2 Enligt en färsk rapport från McKinsey Global Institute ( 4 ) är covid-19 och automatisering ett hot mot mer än 5 miljoner arbetstillfällen i detalj- och grossistledet. Detta riskerar att påverka de många kvinnor och ungdomar som är sysselsatta. Förutom att stabilisera ekonomin måste EU och medlemsstaterna investera i dessa arbetstagares färdigheter, t.ex. genom förbättrad yrkesutbildning, fortbildning, individuella utbildningskonton och omskolning. Riktad kompetenshöjning skulle göra det möjligt för sektorn att behålla en större andel av sin arbetskraft genom att utbilda dem i att använda digital teknik, medan omskolning kan göra det möjligt för andra att få arbete inom andra sektorer.

5.3 EU:s stödåtgärder för sysselsättning och kompetens måste därför omformas för att möjliggöra enkel och snabb tillgång till finansiering för omstrukturering av denna sektor och för att hantera de föränderliga kompetensbehov som drivs på av de allt snabbare marknadsförändringarna till följd av covid-19. Återhämtningsplanerna måste användas till att höja kompetensen hos arbetstagare inom både detalj- och grossistledet på samma sätt som för offentliganställda.

6. Industristrategin och ekosystem för detaljhandel

6.1 I den uppdaterade industristrategi som nyligen lades fram av Europeiska kommissionen ( 5 ) föreslås ett nytt fokus på viktiga ekosystem, inklusive detaljhandel och jordbruksbaserade livsmedel. Detaljhandlare och grossister spelar en avgörande roll för den europeiska ekonomin och för att många andra ekosystem ska fungera, till exempel logistiksektorn. Den digitala och gröna omställningen måste bidra till återhämtningen efter covid-19, och detaljhandlare och grossister måste erkännas som en viktig del av ett stort antal ekosystem, bland annat e-handel och logistik. Logistik är en oumbärlig industrikomponent i e-handel, symbiotisk eftersom inget av de två delsystemen kan bedriva sin affärsverksamhet utan bidrag från det andra. Det ligger därför i allmänhetens intresse att logistiksektorn växer på ett sätt som är förenligt med arbetstagarnas, konsumenternas och miljöns intressen.

6.2 Kommissionen har uppmärksammat att ekosystemet i detaljist- och grossistledet är en av de hårdast drabbade sektorerna och kommer på andra plats när det gäller behovet av investeringsstöd. Detaljhandlare och grossister har hög omsättning, höga fasta kostnader och snäva marginaler (1–3 %), vilket innebär att de är särskilt sårbara för likviditetsbrist. I maj 2020 uppgick de uppskattade förlusterna i samband med pandemins första våg till 16–20 % av den årliga omsättningen (250–320 miljarder euro) i detaljhandeln för andra produkter än livsmedel. Ett stort antal företag i ekosystemet i detaljist- och grossistledet har drabbats hårt av statliga restriktioner som riktas mot dem direkt eller indirekt, t.ex. till följd av att deras kunder har berörts av nedstängningen eller varit föremål för andra restriktioner när det gäller rörligheten. Företag med onlineverksamhet har kunnat utjämna en del av förlusterna, men endast i mycket begränsad omfattning. Nätförsäljningen har ökat kraftigt och förväntas fortsätta att öka i takt med att konsumenterna blir mer vana vid näthandel.

6.3 Ekosystemansatsen utgör en lämplig ram som dels återspeglar de komplexa kopplingarna mellan sektorer och företag på den inre marknaden i vissa värdekedjor, dels behovet av att stödja dem när det gäller att framgångsrikt ta till sig omställningen till digital teknik och hållbarhet och bidra till återhämtningsstrategin. Eftersom den privata konsumtionen utgör mer än 50 % av EU:s BNP säkerställer detaljhandlare och grossister tillverkarnas tillgång till konsument- och branschmarknader. Kunderna kan köpa det de behöver, vilket skapar en kontinuerlig och livsnödvändig leveranskedja.

7. Detaljhandelns roll för att hålla stadskärnorna och landsbygdssamhällena levande

7.1 Detaljhandeln har under många år byggt upp förtroendet hos de europeiska konsumenterna och förser dem med produkter av hög kvalitet till konkurrenskraftiga priser, samtidigt som de ständigt försöker skapa och föra vidare nya effektivitetsvinster för att förbättra konsumenternas köpkraft. Återförsäljarna skapar miljövänliga produkter som bidrar till hållbar konsumtion, men mer behöver göras.

7.2 Detaljhandeln är också av central betydelse för att hålla stadskärnorna och landsbygdssamhällena levande. Detta visar också hur relevanta traditionella butiker är för samhället, både nu och i framtiden. Detaljhandlare kan fungera som postkontor, bank och apotek och hjälpa lokalsamhällena att förbli livskraftiga. Tomma detaljhandelsutrymmen vid shoppinggator leder ofrånkomligen till en långsam nedgång för städer och till ökad vandalism och brottslighet, medan en bybutik kan göra skillnad mellan en levande landsbygd och en landsbygd som avfolkas.

7.3 De europeiska detaljhandlarna måste kunna öka och påskynda sina investeringar i automatisering, konsumentgränssnitt och AI för att förbli konkurrenskraftiga. Stöd till sådana investeringar och till ökad nätförsäljning – och i synnerhet bistånd för lansering online riktat till små och medelstora detaljhandlare och verksamhet i mindre städers centrum – skulle ge betydande resultat både för lokalsamhällena och för överlevnaden och motståndskraften hos många detaljhandelsföretag som står inför en intensiv – och i allt högre grad världsomfattande – konkurrens.

8. Lika villkor för detaljhandeln i EU

8.1 EU, med 450 miljoner konsumenter, har en enorm potential som en digital inre marknad. Strategin för den europeiska digitala inre marknaden utformades för att stimulera gränsöverskridande e-handel mellan EU-länderna. Den gränsöverskridande e-handeln inom EU har dock inte ökat lika snabbt som e-handeln från tredjeländer. Den europeiska marknaden för digitala tjänster ligger klart efter USA och Kina, särskilt när det gäller närvaron på världsmarknaden, och detta återspeglas i den explosionsartade ökningen av europeiska konsumenters inköp på nätet från vissa tredjeländer, särskilt Kina. Under årens lopp har vi kunnat konstatera att allt mer innovativa digitala format och tekniker skapas där. EU och dess medlemsstater måste öka sina ansträngningar för att skapa ändamålsenliga ramar för företagens konkurrenskraft, innovation, kundservice och konsumentskydd. Detta kan bäst uppnås genom att se till att det är mer attraktivt att investera och göra affärer i EU än på andra håll i världen.

8.2 Nätförsäljning är den snabbast växande delen av detaljhandelsmarknaden, och även om den fortfarande är relativt begränsad jämfört med försäljning offline börjar den få en framträdande plats inom ett antal sektorer som inte tillhandahåller livsmedel. Detaljhandlare är inte längre den enda inkörsporten till kunderna, och tillverkarna börjar också använda e-handel för att sälja och samverka på andra sätt direkt med kunderna. Stordriftsfördelar och omfattande mekanisering av processer, tillsammans med nätverkseffekter och möjligheten att erbjuda ett så gott som obegränsat utbud av produkter, har gynnat stora onlineaktörer och onlineplattformar, vars växande marknadsandelar börjar reproducera lokala butikers traditionella grindvaktsfunktion.

8.3 Alla varor som saluförs i unionen måste följa EU:s regler, och alla näringsidkare som säljer till konsumenter i EU måste säkerställa detta. Direktimport har lett till nya utmaningar när det gäller efterlevnaden av EU-lagstiftningen, vilket innebär hälso- och säkerhetsrisker för europeiska konsumenter och utsätter näringsidkare i unionen för illojal konkurrens. Kraftfulla signaler har sänts om att företag måste följa reglerna vid försäljning av produkter inom EU, oavsett var de är belägna och vilket värde varorna än har. Bland annat den föreslagna rättsakten om digitala tjänster, översynen av direktivet om allmän produktsäkerhet, korrekt genomförande och efterlevnad av förordningen om marknadskontroll och annan EU-lagstiftning kommer att spela en avgörande roll.

8.4 Det är mycket viktigt att den inre marknaden och den aktuella sektorn fungerar väl, eftersom detta gör det möjligt för detaljhandeln och grossistförsäljningen att tillgodose konsumenternas efterfrågan och att konkurrera i en globalt konkurrensutsatt och mer digital miljö. EESK anser att åtgärder på EU-nivå är av yttersta vikt för att förhindra ytterligare fragmentering av den inre marknaden och för att undvika att nya – ofta protektionistiska – nationella regler för produkter och tjänster införs samt för att förhindra att EU-lagstiftningen genomförs och tolkas på olika sätt.

9. AI i detalj- och grossistledet

9.1 Detaljhandlare och grossister har under många år använt automatisering på områden som transport, beställning och lagerhantering eller i kontakten med kunderna. Med hjälp av artificiell intelligens (AI) har automatiseringen blivit mycket mer sofistikerad, vilket möjliggör bättre insikter och höjd effektivitet. AI påverkar detaljhandeln och grossistsektorn på många sätt. Detta inbegriper att förbättra samverkan med kunderna, påskynda paketleveranserna, förutse kundernas beteende, optimera lagerhållningen, upptäcka bedrägerier och göra sektorn mer hållbar.

9.2 Användningen av AI i detaljhandeln har ökat kraftigt varje år. Endast 4 % av återförsäljarna använde AI-teknik 2016, medan andelen ökade till 17 % 2017 och till 28 % 2018. Föga förvånande har utnyttjandet varit störst bland stora detaljhandlare och grossister med en årsomsättning på minst 10 miljarder US-dollar. AI används av återförsäljare inom fordonssektorn (19 %), elektronik och vitvaror (25 %), heminredning (26 %), livsmedel och specerier (29 %), kläder och skor (33 %) och blandade kategorier (42 %).

9.3 Såsom EESK påpekade i sitt yttrande om artificiell intelligens ( 6 ) kommer AI och robotteknik att utvidga och förstärka återverkningarna av digitaliseringen av ekonomin på arbetsmarknaderna och kan bidra till ekonomiska och sociala framsteg. På senare år har AI blivit ett fokus för företag, beslutsfattare och samhället. AI erbjuder oändliga möjligheter för detaljhandels- och grossistföretag att växa i operativt hänseende, förbättra leveranskedjorna, underlätta beslutsfattande, förstå konsumenternas behov och förbättra kundupplevelsen. Detta är bara några av många anledningar till att så många detaljhandlare och grossister överväger och investerar i de möjligheter som AI erbjuder.

9.4 Många AI-tillämpningar påverkar inte enskilda personer. AI som används för medicinsk diagnos och AI som används för att skanna hyllor i ett lager kan båda använda liknande teknik för beslutsfattande på grundval av komplexa dataset – men de innebär helt olika risker och kräver olika skyddsåtgärder. AI behöver en reglering som beaktar de olika risknivåer som användningen av AI-system innebär och som säkerställer att konsumenterna är trygga och har förtroende för systemen.

Bryssel den 9 december 2021. Christa SCHWENG Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

(1) E-handeln i Europa 2020.

(2) https://www.eurocommerce.eu/about-us/the-narratives.aspx.

(3) Gemensamt uttalande av EuroCommerce och UNI-Europa, 8.4.2020.

(4) The future of work in Europe (mckinsey.com).

(5) COM(2020) 102 final; Meddelande om en ny industristrategi för EU (pdf, EN, europa.eu).

(6) EUT C 440, 6.12.2018, s. 1.