EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 27.05.1998 
ROM(1998) 345 slutlig 
MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN 
LAGSTIFTA MINDRE MEN BÄTTRE: RESULTAT 

LAGSTIFTA MINDRE MEN BÄTTRE: RESULTAT 
I. "LAGSTIFTA MINDRE MEN BÄTTRE ": DEN NUVARANDE KOMMISSIONENS MOTTO 
Vad betyder "lagstifta mindre men bättre"? 
- "Lagstifta mindre" betyder att kommissionen använder sin initiativrätt på ett 
målinriktat sätt, inom prioriterade områden. Kommissionens ambitiösa förslag 
har varit drivkraften bakom de dramatiska förändringar som Europeiska unionen 
nyligen genomgått I sin verksamhet respekterar kommissionen strikt 
subsidiaritets- och proporlionalitetsprinciperna. "Lagstifta mindre" betyder också 
att antalet förslag från kommissionen minskar, särskilt förslag till ny lagstiftning, 
och att antalet rättsakter från gemenskapen endast ökar obetydligt. 
- "Lagstifta bättre" betyder att samråden ökar och att lagstiftningen görs klarare, 
enklare och mer lättillgänglig Det betyder också att kommissionen ändrar sitt 
handlingssätt så att den kan fylla sin roll i ett Europa i förändring. 
800 
700 
600 
500 
400 
300 
200 
100 
0 FÖRÄNDRINGAR I DET 
TOTALA ANTALET FÖRSLAG 
FRÂN KOMMISSIONEN1 
*- CM CO ^ lf> (0 K 
$ 8? 8J S $ 8? $ 70 
60 
50 
40 
30 
20 
10 
0 FÖRÄNDRINGAR I ANTALET 
FÖRSLAG TILL NY 
LAGSTIFTNING 
Vad är målet? 
- Atl ge allmänheten en bättre bild av EU, att få den inre marknaden att fungera 
bättre, att stärka företagens konkurrenskraft och att förbättra EU s förvaltning 
2. SUBSIDIARITET OCH PROPORTIONALITET 
a) Resultat 
1 Förutom förslag om ny lagstiftning Ligger kommissionen fram andra typer av förslag: förslag till 
gcnomförandcbcstämmclscr, uppföljning av åtgärder som redan vidtagits, ändring av gällande 
lagstiftning och förslag som rör internationella förbindelser. 
Sedan Europeiska rådet i Edinburgh har kommissionens tillämpning av 
subsidiaritets- och proporlionalilelsprinciperna utvecklats i positiv riktning. 
Kommissionens insatser har inte begränsat sig till att minska antalet lagförslag, utan 
flera andra forändringar kan nämnas 
Alternai i v till lagstiftning används i 
okande omfattning, t.ex. avtal med 
näringslivet- och självreglering genom 
kollektivavtal mellan arbetsmarknadens 
parter* inom ramen for protokollet om 
socialpolitik 
framlagda förslag ses over varje är 
dias förslag tillbaka som inte längie in 
nödvändiga, t ex därför alt de 
inkräktar pä subsidiarilctsprincipen (61 
förslag drogs tillbaka IWS, 48 är I W<> 
och Mar IW7) 
I stället foi detaljerade direktiv antas 
ramdirektiv. Tillämpning av artikel 3b 
(subsldiaritet och proportionalitet) 
FöREA^TfftpAM; N ; 
Riktlinjer från europeiska rådet iEcUnbutgti. 
Protokoll om tillämpning av subsidiaritets- och 
proportionalitetsprinciperna som Wfoj 
element: 
- dynamisk sy a på subsidiariteten (i 
och nedåt) 
- preciserade kriterier for efïektity^^ ^, 
nödvändighet >.*,,-
- proportfonalitet: 
möjligt kvantitativa i ^m^' 
Kriterierna för all bedöma förslagens effekter har förbättrats Ett exempel är 
fordons- och oljeprogrammel4 I är har projektet "Europeiska företagspanelen" 
inletts, ett projekt vars syfte är all utvärdera vad nya lagförslag kostar och tar for 
administrativa konsekvenser, främst för smä och medelstora företag" 
En bred, öppen och intensifierad dialog bedrivs for att ge berörda parter, särskilt 
näringslivet, arbetsmarknadens parter och medlemsstaternas myndigheter, möjlighet 
alt lämna synpunkter pä förslagen Delia sker dels informellt genom möten, forum 
och konferenser'', dels formellt genom publicering av allt mer målinriktade och 
enhetliga vit- och grönböcker samt genom arbete i rådgivande kommittéer 
2 Sex avla! pä miljö- och energiområdena häller pä att förhandlas fram: minskning av 
koldioxidutsläppen frän privat fordon, encrgielfcklivilet hos tv-apparatcr och tvättmaskiner, 
minskning av uuljopäverk;ni lian Imshällsieiigoringsmedel, övervakning av perl luorerade föreningar, 
utveckling av pappcrsälervinning. minskning av riskerna vid användning av frätande produkter 
* Tvä avtal av denna typ liar ingätls om föräldraledighet och om deltidsarbete Det första 
sanktionerades genom direktiv 96/U/IX i. del andra genom direktiv 97/XI/IXî 
Del gäller ett antal åtgärder för all minska utsläppen där man efter samräd med berörda förelag 
kommit fram (ill den mest koslnadsellekliva metoden lör all uppnä givna mäl lör luftkvalitet 
(k(>M(IW(>)24X ovciliimnal 29 K 19%) 
Kommissionens meddelande l'orcto^.spotic/cii cil pilotprojekt KOM(l99X) 197, överlämnat 
M) V I VVS 
Varje är deltar omkring 20 000 frisiäende experter i möten med kommissionen. 
20 
1!) 
10 FÖRÄNDRING AV ANTALET 
GRÖN- OCH VITBÖCKER 
(M ro M io co h-
O) O) O) O) O) G> 
O) O) O) lT> O) Ö) (il on bot k O! 
Villkickoi 
b) 1 ramtiden 
Kommissionen hat bestämt sig loi alt tillämpa protokollet om subsidiaritets- och 
propoi lionalitelsprinciperna ulan all vanta pä all Amsterdamlbidraget ratificeras och 
ändrar för närvarande sina riktlinjer for lagstiftningspolitiken I synnerhet kommer 
kommissionen all vinnlägga sig om all bestämmelserna om utvärdering av 
lagstiftningens konsekvenser respekteras Samtidigt arbetar kommissionen för att 
övriga institutioner skall ta större hänsyn till subsidiaritets- och 
proportionalitetsprmciperna, något som bestämdes redan i interinstitutionella avtalet 
från 1993. 
3. I)KN RKDAKTIOINIXLA KVAMTKTKN 
Gemenskapens lagstiftning måste vara 
utformad pä ett klart, otvetydigt och 
konsekvent satt och följa enhetliga principer 
i fråga om presentation och 
lagstiftningsteknik Målet ar att de nationella 
myndigheterna skall kunna genomföra 
lagstiftningen pä ett riktigt sätt och att 
allmänheten och de ekonomiska aktörerna 
skall förstå den bättre Delta är deslo 
viktigare med hänsyn till llerspräkigheten 
(varje är översätter kommissionen mer än 
M) 000 sidor till de elva officiella språken), 
som kan leda till skilda tolkningar av 
gemenskapslagstiftningen 
a) Kesullal FÖRBÄTTRING AV DEN 
EEmAMeIERP4!4 
GEMENSAMMA INSAïM% 
EFFEKTIVARE INSA3$$& 
Var och en av de tie institutionerna häl vidtagit åtgärder for att förbättra den 
redaktionella kvaliteten7, men resultaten har ännu inte nätt de eftersträvade målen 
Är 199(> antog kommissionen allmänna riktlinjer lör lagstiftningspolitikcn (Bulletin 1/2 1996, punkt 
1.10 II) och år 1997 uppdaterades handboken Regler för lagstiftningsteknik, som ger råd om 
utformningen av rättsakter Rädel antog den X juni 1993 en resolution om gemenskapslagstiftningens 
redaktionella kvalitet (l(il C l(>(>, 17 o. 1993) liuropaparlamcnlcl inrättade 1997 en grupp av 
j 
b) Framtiden 
Arbetet på detta område måste samordnas Det är därför institutionerna i förklaring 
nr 39 som bifogats Amsterdamfordraget uppmanas att tillsammans lägga fast 
riktlinjer för att förbättra gemenskapslagstiftningens redaktionella kvalitet och att 
följa riktlinjerna under hela beslutsprocessen. De tre institutionernas rättstjänster 
arbetar med frågan och kommer före sommaruppehållet att lägga fram ett förslag 
till gemensamma riktlinjer. Kommissionen fäster stor betydelse vid denna 
målsättning. 
4. FÖRENKLIINC 
Gemenskapens rättssystem är av naturen komplicerat, inte minst på grund av 
skillnader i rättskultur och ämnenas tekniska karaktär. Förenkling är ändå något att 
sträva efter 
a) l<esultal 
Skapandet av den inre marknaden har 
redan det inneburit en enorm 
förenkling genom att mängder av 
spridda och ibland motstridiga 
nationella beslammelsei kunnat 
ersättas "FÖRp^LTOSATQÄfiD^ SQM YIPTACT 
EFTSfr f^OreiSKA RAPEJ ^fåg^y^ 
Kommissionens-
egna rättsakter Förslag från 
kommissionen 
M 
Men gemenskapslagstiftningen kan i sin tur göras mindre snårig Kommissionen 
lade den I mars fram (>l förenklingsförslag, som täcker hela områden av 
gemenskapens lagstiftning Man väntar fortfarande på att rådet och 
europaparlamentet skall anta 22 av dessa förslag 
Vissa omfattande initiativ har stor betydelse för det fortsatta förenklingsarbetet 
Pilotprojektet SLIM, som är avsett alt förenkla lagstiftningen på den inre 
marknaden, bygger pä arbete inom arbetsgrupper med företrädare för 
medlemsstaterna, lagstiftningens användare (förelag och konsumenter) och 
kommissionen, har gett konkreta résultai fyra förenklingsförslag har lagts fram 
under projektets forsla fas, varav tvä handlar om statistik*, ett om prydnadsväxter9 
och ett om erkännande av yrkeskvalifikationer10. 
Iiinslgranskaie med uppgill all kontrollera den redaktionella kvaliteten hos textenia inom ramen lör 
medbcslulandelörlarandel 
* KOM( 1997) 275 och K()M( 1997) >S>, överlämnade den 4 juni 1997 respektive den 2 juni 1997 
'' K()M( 1997) 70X. överlämnat den 17 december 1997 
10 KOM( 1997) 63X, överlämna! den \ december 1997 
SLIM 
FAS 1 : 
Statistik för handel mellan medlemsstaterna, 
byggprodukter, erkännande av 
yrkeskvalifilcationer^prydnadsvÄJrte^ 
FASH: 
Moras, kombinerade nomenklaturen för 
utrikeshandeln, banktjänster, gödningsmedel 
FAS ni : 
Elektromagnetisk kompabilitet, samordning av 
socialförsäkringssystemen, försäkringar 
Som ett led i genomförandet av Agenda 2000 inom jordbruket lades fram flera 
förenklingsförslag i mars" 
b) Framtiden 
Under 1998 kommer kommissionen, som ett led i SLIM s andra fas, att lägga fram 
förslag i enlighet med arbetsgruppernas rekommendationer. SLlM-projeklel har 
utvidgats till att omfatta även elektromagnetisk kompatibilitet, samordning av 
socialförsäkringar samt försäkringssektorn (tredje fasen) och en fjärde fas kommer 
att inledas under forsla halvåret I99S Men fortfarande krävs att SLIM-forslagen 
verkligen antas av Europaparlamentet och rådet. Erfarenheten visar att 
medlemsstaternas ministrar har en något motsägelsefull inställning Å ena sidan har 
de vid flera tillfällen getl ullryck för sin vilja alt förenkla Å andra sidan omsatts 
inte den viljan i praktiskt handlande när det gäller konkreta förenklingsförslag Ett 
exempel är förslaget om förenkling av statistiken över handeln mellan 
medlemsstaterna12, där rådets (inre marknaden) version innebar ett steg tillbaka 
jämfört med den förenkling som var avsedd 
Arbetsgruppen Business l.nvironment Simplification Task force (BEST) har av 
kommissionen fäll i uppdiag all identifiera de hinder som medlemsstaternas och 
gemenskapens lagstiftning och administration skapar för de små och medelstora 
forelagen och har jusl avlagt en rapport1* 1 rapporten understryks behovet av förmå 
förvaltningar på alla nivåer att sätta principen om bältte lagstiftning främst på 
dagordningen Kommissionen instämmer i detta och rekommenderat att 
medlemsstaterna analyserar hur delta bast kan ske 
11 Bl a vad gäller jordbruksgrodor, nötkött och mjölkprodukter (KOM(1998) 158) och 
glesbygdspolitikcn (K()M(I99X) 175) 
12 KOM( 1997) 252 slutlig 
\.\ Rapport från BHST (volym I), Byrån för Huropeiska gemenskapernas officiella publikationer, maj 
199X 
flàPA ¥<>mA$ jjftW^T 
F#f^deadintaifi 
-Fastade bästa 
-l^É^ enheter för 
- Undvik att "fmputsa" gemenskapens lags 
lagSt^Çing i medlemsstaterna för att genomft 
TljÄfpgre grad j# de «flf&och medelstora 
Mi 
Slutligen kommer de reformer av den gemensamma jordbrukspolitiken som 
Agenda 2000 innebar all medföra nya förenklingsförslag, i synnerhet 
genomgripande förändringar av bestämmelserna om vinodling, som allmänt anses 
vara de mest omfattande och komplicerade av alla jordbruksbestammelsei 
5. KODIFIERINC, OMARBETNING OCH KONSOLIDERING14 
Kodifiering och omarbetning innebär all lidigare versioner upphävs Konsolidering 
görs endast i informationssyfte och innebär inte att lagstiftningen ändras 
a) Resultat 
Kommissionens fortsätter att lägga fram kodifieringsförslag trots de svårigheter 
som finns, t ex flerspräkigheten och bestämmelsernas ständiga utveckling Rådet 
och Europaparlamentet håller inte samma takt 
KODI Fl ERINGS ARBETET 
SEDAN DECEMBER 1992 (per 
den 15.3.1998) 
30 
25 
20 
15 
10 
5 
0 
gg Kodifieringsförslag under förberedande (tiden 
1998 2000) 
gg Förslag som lagts fram föi Europaparlamentet och 
rådet 
«Kodifierade rättsakter soin antagits av lagstiftat en KONSOLIDERINGSARBETET 
1200 
000 
800 
600 
400 
200 
0 • •f| 
i ^ i •• • 
r 
1995 1996 1997 
H Antalet genomförda konsolideringar 
• Antalet rättsakter som behandlats: 
ursprungliga rättsakter och förändringar Jan-
April 
1998 
14 Sc definitionerna av dessa begrepp i rapporten Hat tre lagstiftning IVV7, KOM(1997) 626, 
överlämnad den 26 novemher IW7 
Parallellt med kodifieringen fortsätter kommissionen att konsolidera rättsakter. Det 
är ett sätt att tillgodose särskilda behov hos branschfolk och alla andra som kommer 
i kontakt med gemenskapslagstiftningen Från 1995 till mars 1998 har mer än 384 
konsolideringar genomförts och omkring 2 800 rättsakter sammanförts, var och en i 
nio eller elva språkversioner. En stor del av dessa rättsakter finns att tillgå gratis på 
Internet15, via Europeiska unionens server Europa. 
b) Framtiden 
Kommissionen har för avsikt att fortsätta kodifieringsarbetet och har redan fastställt 
inom vilka områden särskilda insatser måste göras under perioden 1998-2000. 
Kommissionen vill också så snart som möjligt nå fram till ett interinstitutionellt 
avtal om omarbetning, eftersom denna metod innebär en permanent förenklad 
lagstiftning. Slutligen bekräftar kommissionen åter sin beslutsamhet att fortsätta 
konsolideringsarbetet i oförminskad takt. 
6. TILLGÄNG TILL INFORMATION 
a) Resultat 
Kommissionen är medveten om vilka enorma möjligheter som den nya tekniken 
innebär när det gäller att underlätta tillgången till information och tänker därför 
göra allt för att utnyttja dessa möjligheter. Servern Europa16, institutionernas 
gemensamma server, ger redan nu tillgång till ett stort antal rättsakter och annan 
juridisk information. 
ANTALET REGISTRERADE 
UPPKOPPLINGAR TILL SERVERN EUROPA 
30000000 
25000000 
20000000 
15000000 
10000000 
°>œo>b)0>o)0>b)0>o> 
J « H I 3 3 s> à- s 
-> u. 2 < -^ -> 11 S I I I & 
Till exempel kan man redan nu via EUR-Lex få tillgång till EG-domstolens senaste 
avgöranden och gällande gemenskapslagstiftning (C- och L-serierna av EGT). 
Vidare informeras allmänheten om sina rättigheter via initiativet "Medborgarnas 
Europa", i synnerhet på den inre marknaden. 
15 http://europa.eu.int 
16 Se adress ovan. 
Dessa initiativ har blivit en succé, därom vittnar antalet registrerade uppkopplingar 
till servern Europa. Kommissionen lade ut sin rekommendation om vilka länder 
som är redo att delta i EMU och sin konvergensrapport på Internet den 25 mars 
1998 och redan inom en vecka hade dessa dokument laddats ner mer än 40 000 
gånger. 
b) Framtiden 
Kommissionen förbereder en mängd nya initiativ. "Medborgarnas Europa" har 
blivit en framgång. Nästa steg är att fortsätta informera allmänhet och företag om 
deras rättigheter genom en permanent dialog via Internet och gratis telefonlinjer. 
Informationskampanjen har just lanserats i enlighet med åtgärdsplanen för den inre 
marknaden. Vidare kommer den service som erbjuds små och medelstora företag 
via Euro Info Center att förbättras. Gratis telefonlinjer har redan inrättats i 
medlemsstaterna. 
7. INFÖRLIVANDE 
Kommissionen intensifierar sina ansträngningar för att se till att lagstiftningen 
införlivas av medlemsstaterna, bl.a. genom att varannan månad sända formella 
underrättelser och genom kontakter med medlemsstaternas myndigheter. Tack vare 
detta ökar medlemsstaternas anmälningar av nationella genomförandebestämmelser 
i genomsnitt, även om det råder skillnader mellan medlemsstaterna i detta avseende. 
Den 31 december 1997 var genomsnittet 94 %. 
GENOMSNITTLIGT 
INFÖRLIVANDE AV DIREKTIV 
100 
99 
98 
97 
96 
95 
94 
93 
92 
91 . INFÖRLIVANDE AV DIREKTIV PER 
MEDLEMSSTAT 
Åtgärdspianen för den inre marknaden har inneburit en förbättring av införlivandet 
av direktiv med betydelse för den inre marknaden. 
Inre marknaden: genomsnittligt 
införlivande av direktiv efter det att 
åtgärdsplanen för den inre marknaden 
antagits (juni 1997) 
96,00% 
95,50% 
95,00% 
94,50% 
94,00% 
Juni 1997 Maj 1998 
8. DELAT ANSVAR 
Bättre lagstiftning är ett av nyckelelementen för att den europeiska integrationen 
skall bli effektivare, för att skapa ett Europa som är närmare medborgarna och för 
att väcka initiativkraft och entreprenöranda hos företagen. Detta bekräftades bl.a. 
vid en konferens i Manchester på temat "Better government: more effective 
regulation" som anordnades i mars av det brittiska ordförandeskapet. 
Kommissionen kan konstatera att betydande framsteg har gjorts, och arbetet måste 
gå vidare och fördjupas. De övriga institutionerna måste ta sin del av ansvaret. De 
måste visa mycket större återhållsamhet när de uppmanar kommissionen att lägga 
fram förslag och undvika att komplicera förslagen. Subsidiaritets- och 
proportionalitetsprincipema samt kraven på förenkling måste alltid hållas i minnet. 
Ur denna synpunkt råder vissa frågetecken kring följande fall: 
- Djurparker: Med tillämpning av subsidiaritetsprincipen och på uppmaning från 
Europeiska rådet i Edinburgh hade kommissionen ersatt sitt förslag till direktiv17 
med ett förslag till rekommendation18. Parlamentet insisterade på ett direktiv. 
Rådet (miljö) har på nytt talat om möjligheten att anta ett direktiv. 
- Djurskydd: På begäran av rådet (jordbruk) har kommissionen lagt fram ett antal 
förslag om djurskydd. Rådet nöjde sig inte med väsentligheterna, utan gjorde 
tillägg till kommissionens förslag (t.ex. regler om lägsta och högsta tillåtna 
temperaturer i fordon som transporterar djur19). Samma sak kan komma att ske 
med förslagen om djurskydd inom uppfödningen, där medlemsstaterna har 
betydligt mer långtgående krav än de Europarådsrekommendationer som 
kommissionen hade hållit sig till. 
17 KOM(1991) 177. 
18 KOM( 1995) 619. 
19 Rådets förordning (EG) nr 411/98 om tilläggsnormer avseende skydd av djur vilka skall tillämpas på 
vägfordon som används för djurtranspoiler som överskrider åtta timmar, EGT L 52, 21.2.1998. 
Specialdestinerade livsmedel: I enlighet med direktiv 89/398/EEG20 måste 
kommissionen föreslå särskilda direktiv för nio slag av specialdestinerade 
livsmedel. På begäran av Europeiska rådet i Edinburgh föreslog kommissionen 
1994 att antalet direktiv skulle begränsas till fyra21. Efter behandlingen i 
parlamentet och rådet är antalet direktiv åter uppe i de ursprungliga nio22. 
Tekniska standarder och föreskrifter: Rådets gemensamma ståndpunkt23 om 
förslaget till en tredje ändring av direktiv 83/189 innehåller formuleringar som är 
betydligt mer komplicerade än det ursprungliga förslaget. Rådet har bl.a. ändrat 
två definitioner från några rader till en lång text (se bilagan). 
9. MEDLEMSSTATERNAS FÖRFATTNINCSMÄNCD: INGA TECKEN PÅ MINSKNING 
Medlemsstaterna står fortfarande för den största mängden lagstiftning och är 
därigenom det direkta upphovet till den övervägande delen av förpliktelserna. Det 
framgår t.ex. av tillämpningen av direktiv 83/18924 om ett informationsförfarande 
beträffande tekniska standarder och föreskrifter att medlemsstaternas bestämmelser 
som berör den inre marknaden ökar. Såväl till antalet som till omfånget och 
komplexiteten överstiger vida de bestämmelser som antas på gemenskapsnivå. 
Dessutom kan en stor del av dessa bestämmelser utgöra överträdelser av 
gemenskapsrätten. 
20 EGT L 186, 30.6.1989, svensk specialutgåva område 13, volym 19, s. 51. 
21 KOM(1994) 97, överlämnat den 28.3.1994. 
22 I den gemenrjima ståndpunkten (EGT C, 29.9.1997) föreskrivs antagande av särdirektiv inom sex 
områden (vilka de facto omfattar sju av de ursprungliga områdena). Dessutom begärs att 
tilläggsbestämmelser skall utarbetas för glutenfria och natriumfattiga livsmedel 
u 
24 Gemensam ståndpunkt (EG) nr 11/98 antagen av rådet den 26 januari 1998 inför antagandet av 
Europaparlamentets och rådets direktiv om en tredje ändring i sak av direktiv 83/189/EEG om ett 
informationsförtärandc beträffande tekniska standarder och föreskrifter, EGT C 62, 26.2.1998. 
Rådets direktiv 83/189/EEG, EGT L 109, 26.4.1983 (svensk specialutgåva område 13, volym 12, 
s. 154), ändrat genom direktiv 88/182/EEG, EGT L 81, 26.3.1988 (svensk specialutgåva område 13, 
volym 17, s. 36), och genom direktiv 94/10/EEG, EGT L 100, 19.4.1994 (svensk specialutgåva 
område 13, volym 26, s. 32). 
10 
700 
600 
500 Antal förslag till tekniska föreskrifter som anmälts av 
medlemsstaterna. Möjliga överträdelser av 
gemenskapsrätten. 670* 
385 389 
200 
1993 1994 1995 1996 1997 
B Anmälningar (exklusive anmälningar av gêhorrffOràndebèslaTTirneTsèr) 
B Kommissionens yttrande över förslag som kan utgöra en överträdelse av 
gemenskapsrätten 
* Omfattar inte de 230 anmälningar som Nederländerna gjort efter domstolens 
dom i målet "OA Securitel" (1996) 
Antal förslag till tekniska föreskrifter som anmälts 
1997 per medlemsstat 
120 
100 
80 
60 
40 
20 
Det är således av fundamental betydelse att även medlemsstaterna vidtar åtgärder 
för att minska författningsmängden så att gemenskapens mål - att förenkla 
lagstiftningen - kan uppnås fullt ut. 
H 
D E F I N I T I O N AV TJÄNST 
Kommissionens 
förslag 
Tjänst: "alla tjänster 
som utförs på distans, 
på elektronisk väg 
och på individuell 
begäran av en 
r.anstemottauare" Rådets gemensamma ståndpunkt 
Tjänst: "alla informationssamhällets tjänster, det vill säga tjänster som vanligtvis utförs mot ersättning på distans, på 
elektre lisk väg och på individuell begäran av en tjänstemottagare. 
/ denna definition wses med 
- på distans: tjänster som tillhandahålls utan att parterna är nänwrande samtidigt, 
- på elektronisk väg: en tjänst som sänds vid utgångspunkten och tas emot vid slutpunkten med hjälp a\\ utrustning för 
elektronisk behandling (inbegripet digital signalkomprimering) och lagring av uppgifter, och som i sin helhet sänds, befordras 
och tas emot genom tråd, radio, optiska medel eller andra elektromagnetiska medel, 
- på individuell begäran en' en tjänstemottagare: en tjänst som tillhandahålls genom överföring av uppgifter på individuell 
begäran. 
En vägledande förteckning över tjänster som inte a\'ses med denna definition finns i bilaga III. 
Detta direktiv omfattar inte 
- radiosändningar. 
- 77r-sändningar enligt artikel la i direktiv 89/552/EEG. 
Bilaga III 
Vägledande forteckning över tjänster som inte omfattas av artikel 1.2 andra stycket 
I. Tjänster som inte tillhandahålls "på distans" 
Tjänster som utförs samtidigt som den som tillhandahåller dem och den som tar emot dem är fysiskt närvarande, även om 
elektronisk utrustning används. 
- Undersökning eller behandling på en läkarmottagning med hjälp av elektronisk utrustning med patienten fysiskt närvarande. 
- Användning av en elektronisk katalog i en affär med kunden fysiskt närvarande., 
12 
- Reservation av en flygbiljett genom ett nät av datorer på en resebyrå med kunden fysiskt närvarande. 
- Tillhandahållande av elektroniska spel i ett köpcentrum med användaren fysiskt närvarande. 
2. Tjänster som inte tillhandahålls "på elektronisk väg" 
•Tjänster som har ett materiellt innehåll även om de innebär att elektronisk utrustning används. 
- Automater (bankomater, tågbiljettautomater). 
- Tillträde till vägnät, parkeringar osv. som är avgiftsbelagda även om det finns elektronisk utrustning vid infarten och/eller 
utfarten för att kontrollera tillträdet och/eller säkerställa rätt betalning. 
•##"-//> wMjänst er: Distribution av CD-ROM-skivor eller programvara på diskett. 
•Tjänster som inte tillhandahålls genom elektronisk lagring och databehandling: 
-Taltelefonitjänster. 
- Telefax- och telextjänster. 
- Läkarkonsultation med hjälp av telefon/telefax. 
- Advokatkonsultation med hjälp av telefon/telefax. 
- Direktmarknadsföring med hjälp av telefon/telefax. 
3. Tjänster som inte tillhandahålls "på individuell begäran av en mottagare av tjänster" 
Tjänster som tillhandahålls genom översändning av uppgifter utan individuell begäran och som är avsedda för samtidigt 
mottagande av ett obegränsat antal mottagare ("punkt-till-flerpunkts"-överföring). 
- TV-tjänster (inklusive tjänster som är besläktade med beställ-TV) som avses i artikel 1 a i direktiv 89/522/EEG. 
- Radiotjänster. 
- (Televisuell) teletext. 
13 
DEFINITION AV FÖRESKRIFT FÖR TJÄNSTER 
Kommissionens 
forslag 
foreskrift for 
tjänster: "ett krav 
rörande tillträdet till 
och utövandet av 
verksamhet med 
sådana tjänster som 
avses i punkt 2 i den 
här artikeln, särskilt 
bestämmelserna 
rörande 
tjänsteföretaget, 
tjänsterna, och 
mottagaren av 
tjänsterna, med 
undantag för 
föreskrifter som inte 
specifikt avser de 
tjänster som 
definieras i samma 
punkt". Rådets gemensamma ståndpunkt 
föreskrift for tjänster: ett krav av allmän art rörande tillträde till och utövande av verksamhet med sådana tjänster som avses i 
punkt 2, särskilt bestämmelser om dem som tillhandahåller tjänster, tjänster och tjänster och tjänstemottagare, med undantag av 
föreskrifter som inte specifikt avser de tjänster som definieras i denna punkt. 
Detta direktiv skall inte tillämpas på föreskrifter om frågor som omfattas av gemenskapsbestämmelser för teletjänster, enligt 
definitionen i direktiv 90/387/EEG. 
Detta direktiv skall inte tillämpas på föreskrifter om frågor som omfattas av gemenskapsbestämmelser för finansiella tjänster, 
enligt den icke uttömmande uppräkningen i bilaga IV till detta direktiv. 
Såvitt avser denna definition 
- skall en föreskrift anses särskilt avse informationssamhällets tjänster om föreskriften enligt motiveringen och enligt texten i den 
normativa delen har till särskilt syfte och föremål att, i sin helhet eller i vissa bestämmelser, uttryckligen och riktat reglera 
sådana tjänster, 
- skall en föreskrift inte anses särskilt avse informationssamhällets tjänster om föreskriften endast indirekt eller accessoriskt 
gäller sådana tjänster. 
Bilaga IV 
14 
Vägledande forteckning över finansiella tjänster som avses i artikel 1.5 tredje stycket 
- Investeringstjänster. 
- Försäkrings- och återfbrsäkringstransaktioner. 
- Banktjänster. 
- Transaktioner rörande pensionsfonder. 
- Tjänster rörande termins- eller optionstransaktioner. 
Dessa tjänster omfattar i synnerhet 
- de investeringstjänster som avses i bilagan till direktiv 93/22/EEG, tjänster utförda av företag för kollektiva investeringar, 
- tjänster som rör verksamheter som åtnjuter ömsesidigt erkännande enligt bilagan till direktiv 89/646/EEG, 
- de transaktioner som rör försäkrings- och återförsäkringsverksamheter enligt 
- artikel 1 i direktiv 73/239/EEG, 
- bilagan till direktiv 79/267/EEG, 
- direktiv 64/225/EEG, 
- direktiven 92/49/EEG och 92/96/EEG. 
15 
ISSN 1024-4506 
KOM(98) 345 slutlig 
DOKUMENT 
SV 05 10 16 
Katalognummer : CB-C0-98-367-SV-C 
ISBN 92-78-36989-6 
Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg