Yttrande från Europeiska regionkommittén ‒ Forskningsinfrastruktur: Framtiden för det europeiska forskningsområdet ur ett regionalt och gränsöverskridande perspektiv

(2020/C 39/15)

Föredragande Eamon DOOLEY (IE-Renew Europe), ledamot, Offaly County Council : Eamon Dooley (IE/Renew Europe), Councillor, Offaly County Council

POLITISKA REKOMMENDATIONER

EUROPEISKA REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

Inledning

1. Europeiska regionkommittén (ReK) välkomnar kommissionens övergripande inställning när det gäller att identifiera den nyckelfunktion som forskningsinfrastruktur kan ha och faktiskt har när det gäller att driva kunskap och teknik framåt. Forskningsinfrastrukturer och deras användning är grundläggande för utvecklingen av det europeiska forskningsområdet. I detta hänseende stöder kommittén arbetet i Europeiska strategiska forumet för forskningsinfrastruktur (Esfri), som har en viktig uppgift i beslutsfattandet om forskningsinfrastruktur på EU-nivå och hjälper till att skapa en europeisk inre marknad för vetenskap.

2. ReK understryker att forskningsinfrastrukturer har en djupt territoriell karaktär. De är avgörande för regional utveckling och sträcker sig från vetenskapliga resultat och inverkan på utbildningsekosystem till övergripande fördelar för marknader och samhällen.

3. Kommittén noterar att man i Esfris strategiska färdplan identifierar forskningsinfrastrukturer av alleuropeiskt intresse som något som bidrar till att tillgodose de långsiktiga behoven hos Europas forskare inom många vetenskapsområden, och välkomnar dessutom det faktum att man identifierar investeringar i forskningsinfrastruktur som en metod för att öka den regionala konkurrenskraften och därmed sammanhållningen mellan olika medlemsländer och regioner.

4. ReK betonar att forskningsinfrastruktur har en nyckelfunktion i kampen mot globala utmaningar på området för miljö- och klimatförändringar som påverkar samhället på alla nivåer, från den lokala till den regionala, nationella, europeiska och globala nivån.

5. Därutöver bekräftar kommittén slutsatserna från sina tidigare yttranden att lokala och regionala myndigheter har en nyckelfunktion i upprättandet av effektiva innovationsekosystem, särskilt genom strategisk identifiering av regionala forskningsprioriteringar via utvecklingen av smarta specialiseringsstrategier ( 1 )

6. ReK noterar att Europa har utvecklat en framgångsrik vision på medellång till lång sikt för utvecklingen av ett sammanhängande ekosystem för forskningsinfrastruktur, där samarbete mellan befintlig infrastruktur uppmuntras medan man parallellt inför planer för att bygga upp och utveckla nästa generations forskningsinfrastruktur så som den definierats av Esfri.

7. Kommittén instämmer i Europeiska rådets slutsatser att ett välfungerade europeiskt forskningsområde avsevärt kommer att bidra till att förbättra effektiviteten och ändamålsenligheten hos det övergripande europeiska forsknings- och innovationsekosystemet, och erkänner vikten av ett nära partnerskap mellan medlemsländerna och kommissionen när det gäller att tillsammans stärka det europeiska forskningsområdet, särskilt via Horisont Europa som det huvudsakliga finansieringsinstrumentet ( 2 ) . ReK beklagar dock att rådet inte i tillräcklig utsträckning erkänner den uppgift som lokala och regionala myndigheter kan ha i den här processen.

8. Kommittén oroas över att det fortfarande finns flera brister inom ramverket för det europeiska forskningsområdet när det gäller forskningsinfrastruktur, vilket leder till en genomförandeklyfta som minskar de potentiella fördelarna och effektiviteten.

9. ReK välkomnar kommissionens föreslagna budgetanslag på 100 miljarder euro för att finansiera vetenskap, forskning och innovation under perioden 2021–2027, för att komma till rätta med dessa brister. Kommittén är samtidigt bekymrad över risken för ökade skillnader mellan de kommuner och regioner som är stödmottagare inom ramprogrammet för forskning och innovation, och vilkas budgetar kommer att öka, och övriga, som kommer att känna av konsekvenserna av de minskade sammanhållningspolitiska budgetarna ( 3 )

10. Sist men inte minst erkänner kommittén att det är avgörande att kunna visa på EU-mervärde inom alla EU-politikområden, särskilt med tanke på att EU-politiken granskas alltmer. ReK noterar att nyligen genomförda analyser visar att framstegen med genomförandet av det europeiska forskningsområdet visserligen fortsätter, men att det sker i långsammare takt än tidigare och att det fortfarande finns stora skillnader mellan medlemsstaterna vad gäller såväl resultat som tillväxttakt ( 4 ) . ReK betonar därför att det krävs bättre kommunikation om effekterna av europeisk forskning och innovation genom tillförlitligare och tydligare statistik.

Utmaningar för det europeiska forskningsområdet så som de identifierats ur ett regionalt och gränsöverskridande perspektiv

11. Europeiska regionkommittén beklagar att andelen forskningsfinansiering från den offentliga sektorn i EU stagnerade på ungefär 2,03 % mellan 2014 och 2016 ( 5 ) . Det visar att den andel av nationalinkomsten som läggs på FoU fortfarande ligger långt under Barcelonamålet på 3 % av BNP, som fastställdes 2002, och att mindre än 1 % av den nationella FoU-finansieringen läggs på transnationell forskning ( 6 )

12. Kommittén oroas dessutom av att obalansen när det gäller de inhemska bruttoutgifterna för FoU också speglas på regional nivå, vilket innebär att endast 31/281 Nuts 2-regioner rapporterade investeringar i FoU som var högre än EU-målet på 3 % 2015, med tydliga forskningsintensiva ”kluster” i vissa regioner inom EU. Dessa regioner är framför allt belägna i Tyskland, Österrike, Förenade kungariket, Sverige, Belgien, Danmark, Frankrike och Finland ( 7 )

13. ReK noterar att genomförandet av det europeiska forskningsområdet också visar på variationer när det gäller fördelningen av Horisont 2020-finansiering och investeringar i FoI inom ramen för ESI-fonderna. EU-13-medlemsländerna är de huvudsakliga mottagarna av ESI-medlen, medan tillämpningen av spetskompetenskriteriet inom ramen för Horisont 2020 har lett till en koncentration av finansiering och FoI-kapacitet i framför allt EU-15. Detta innebär att innovationsklyftan mellan EU-15 och EU-13 har vidgats ( 8 )

14. Långsiktig hållbarhet är en annan viktig utmaning för forskningsinfrastrukturer, särskilt storskaliga europeiska infrastrukturer som är otroligt dyra att bygga upp, underhålla och driva, med konstruktionskostnader som ofta överstiger en miljard euro, med en tillhörande årlig driftskostnad på ungefär 10 % av konstruktionskostnaden. De nationella forskningsbudgetarna är ofta lika stora eller större än sådana kostnader, så frågan om deras långsiktiga hållbarhet är ständigt aktuell ( 9 )

15. Kostnader kopplade till tillgången till anläggningar för forskningsinfrastruktur kan vara ett hinder för forskarna, särskilt när det gäller gränsöverskridande situationer, och därmed förhindra vetenskapliga framsteg.

16. Särskilt när det gäller de så kallade stora utmaningarna, såsom klimatförändringarna, måste forskningsinfrastrukturer kunna integreras med angränsande forskningsinfrastrukturer så att man därmed kan skapa större kunskapsutbyte och bidra till interdisciplinär forskning. I detta hänseende är digital forskningsinfrastruktur av yttersta vikt, och ReK stöder därför ökad tillgänglighet till öppna data via det europeiska öppna forskningsmolnet.

17. Kommittén noterar att mänskliga resurser är en viktig komponent i forskningsinfrastrukturer. Personalpolitiken och personaladministrationen avgör hur bra och hur många anställda som kan rekryteras, och är avgörande för att säkerställa att forskningsinfrastrukturen genomförs och drivs på rätt sätt och får avsedd effekt ( 10 ) . Därför är kunskapsutveckling och rörlighet för chefer och utveckling av användarkunskaper för forskningsinfrastruktur mycket viktigt.

18. Kommittén är oroad över att FoI-infrastrukturens effekt på industrin och samhället fortfarande är underutvecklad. ReK erkänner dock att kommissionen anstränger sig för att omvandla Europas vetenskapliga expertis till marknadsmässiga produkter och tjänster.

19. För att forskningsinfrastrukturer ska kunna påverka samhället i stort måste de också tjäna industrins behov. Ett robust sammankopplat ekosystem för forskningsinfrastruktur bör därför ha förmågan att producera svar från olika vetenskapsgrenar för att kunna hantera komplexa problem.

20. Kommittén har påmints om att kommunikationen om befintlig och framtida forskningsinfrastruktur, i samband med forsknings- och utvecklingsprojekt inom denna infrastruktur, måste förmedlas mer effektivt till medborgarna som en del av EU:s övergripande kommunikation om fördelarna med EU för dess invånare.

Forskningsinfrastruktur: politiska rekommendationer

21. ReK uppmanar den nya kommissionen att fortsätta övervaka huruvida medlemsländerna och regionerna fullgör sin skyldighet att avsätta 3 % av BNP till FoU fram till slutet av innevarande årtionde.

22. I detta syfte uppmanar ReK med kraft kommissionen att snabbt lägga fram ett förslag om efterföljaren till Europa 2020-strategin, som bör innehålla kvantifierade mål, inbegripet inom FoU-området.

23. Kommittén anser att en ytterligare förstärkning av de gemensamma insatserna är nödvändig på alla nivåer, tillsammans med ytterligare reformer av nationella och regionala forsknings- och innovationssystem för att förverkliga ett välfungerande europeiskt forskningsområde och hjälpa till att sprida spetskompetens genom synergier. Därför instämmer kommittén generellt i kommissionens förslag om att införliva nya initiativ för att öka forskningsinfrastrukturernas effektivitet under programperioden 2021–2027, bl.a. användningen av regionala fonder, ett europeiskt reformverktyg och Horisont Europa, som omfattar en särskild pelare för stärkande av det europeiska forskningsområdet ( 11 )

24. Forskningsinfrastruktur skapar regionala möjligheter att konkurrera om EU-finansiering till forskningsinfrastruktur som kan leda till utveckling av innovationsnav inom spridd forskningsinfrastruktur. ReK anser att det krävs fler specifika finansieringsmodeller över forskningsinfrastrukturens hela livscykel för att komma till rätta med finansieringsklyftor där europeiska, nationella eller andra finansieringskällor inte räcker till, för att säkerställa forskningsinfrastrukturernas långsiktiga hållbarhet. Mer konkret krävs det särskilda budgetposter för — finansiering av faserna före uppbyggnad eller innan infrastrukturen tas i drift, — finansiering av pågående forskningsinfrastruktursverksamhet, och — finansiering av mänskliga resurser, t.ex. personallöner, rekrytering, kvarhållande av personal och utbildning. Detta skulle kunna omfatta mer kreativ användning av finansiering från ESI-fonderna, Interreg, ramverk och lån från Europeiska investeringsbanken, men också omfatta Erasmus+, programmet för ett digitalt Europa, Cosmeprogrammet, Fonden för ett sammanlänkat Europa, Life osv., eventuellt via en medfinansieringsmodell med nationell forskningsfinansiering. Det här är avgörande för forskningsinfrastrukturernas långsiktiga hållbarhet.

25. ReK stöder även metoden att sprida spetskompetens och bredda deltagandet ( 12 ) , i kombination med att man gör EU-reglerna för statligt stöd mer FoI-vänliga som ett sätt att utjämna skillnader mellan stöden och fullt ut förverkliga forskningspotentialen i alla EU-regioner, inbegripet de utanför de forskningsintensiva klustren.

26. Kommittén stöder fullt ut det initiativ där man kombinerar Horisont 2020, Europeiska fonden för strategiska investeringar och programmet för företagens konkurrenskraft och små och medelstora företag för att lansera VentureEU i syfte att främja riskkapital i Europa och tillhandahålla mer privata investeringar till forskningsverksamhet ( 13 )

27. ReK föreslår att Horisont Europa ska omfatta specifika åtgärder för att möjliggöra tillgången till forskningsinfrastruktur, däribland att göra det möjligt att få finansiering av kostnader för att få tillgång till den, eftersom detta kan underlätta utvecklingen av tjänster kopplade till forskningsinfrastruktur samt säkerställa långsiktig hållbarhet.

28. Kommittén efterlyser fler åtgärder som möjliggör ökad öppen tillgång till forskningsinfrastruktur och föreslår att detta uppnås genom en rad åtgärder: — Det ska vara möjligt att få finansiering av kostnader för att få tillgång till forskningsinfrastruktursanläggningar under nästa ramprogram. — Fri tillgång (baserat på spetskompetens eller helt öppen tillgång) till tjänster som utvecklats eller testats inom ramen för godkända projekt. — Finansiering till främjande och kommunikation med den potentiella användargruppen för forskningsinfrastrukturer.

29. ReK stöder ökad harmonisering och standardisering av regler och förfaranden för tillgång, särskilt utveckling av tillgångsstadgor för att säkerställa rättvisa och konsekventa beslut ( 14 )

30. Kommittén stöder särskilt arbetet med att sammankoppla FoI-politiken med utveckling och genomförande av smart specialisering, eftersom detta är en innovativ metod för att främja ekonomisk tillväxt och skapande av arbetstillfällen baserat på fastställda regionala behov samt för att sammanlänka och involvera regionerna i FoI-verksamhet. Dessutom erbjuder det möjligheter till interregionala och icke-hierarkiska samarbeten vid lokala och regionala myndigheters genomförande av strategier för smart specialisering för att förfina målsättningar och utveckla synergier och bättre anpassning.

31. ReK efterlyser ett större deltagande av lokala och regionala myndigheter i utformningen och genomförandet av FoI-initiativ, på grund av de små och medelstora forskningsinfrastrukturanläggningarnas betydelse för lokal och regional utveckling och eftersom många av dessa initiativ genomförs på lokal och regional nivå.

32. Kommittén upprepar sitt stöd för upprättandet av ett europeiskt nätverk av regionala ekosystem och innovationsnav genom att man skapar synergier mellan befintliga europeiska, nationella och regionala strategier och sammanlänkar regionala ekosystem och innovationsnav med viktiga industriella värdekedjor för att främja ett konkurrenskraftigt ekosystem för forskning, utveckling och innovation och därmed maximera nästa ramprograms inverkan på samhället ( 15 )

33. ReK efterlyser mer integrerade region- och gränsöverskridande campus för forskningsinfrastruktur för att stärka möjligheterna att upprätta nära kopplingar till aktörer i regionala ekosystem, dvs. lokal forskningsinfrastruktur, inkubatorer, forskningsbyar och universitet. Därför uttrycker kommittén starkt stöd för strategiska initiativ som Astronet och APPEC.

34. Högre utbildning har en viktig funktion när det gäller att tillhandahålla den framtidsinriktade kunskap och kompetens som krävs för framgångsrik innovation. Kommittén efterlyser starkare strukturerade samarbeten mellan forskningsinfrastrukturer och universitet som kan leda till större rörlighet och utbytesprogram mellan sektorerna.

35. Kommittén stöder Esfris nya inriktning för utökade tvärvetenskapliga kontakter och större samordning mellan Esfri och nationella strategier och färdplaner för att säkerställa bättre samordning och större effektivitet inom ekosystemet för forskningsinfrastruktur, eftersom ett robust sammankopplat ekosystem för forskningsinfrastruktur bör kunna producera svar från olika vetenskapsgrenar för att hantera komplexa problem.

36. ReK stöder att man konkret sprider tillhandahållandet av information om offentligt finansierade innovationer och innovatörer och deras mognad för marknaden via användning av innovationsradarn ( 16 )

37. Kommittén stöder användningen av gemensamma utvärderingskriterier, som bygger på befintliga mekanismer för kvalitetssäkring som ett sätt att uppnå gränsöverskridande jämförbarhet, och stöder rådets beslut från maj 2018, som uppmuntrar medlemsländerna att utveckla en gemensam metod för att övervaka forskningsinfrastrukturers resultat ( 17 )

38. ReK uppmanar kommissionen och medlemsländerna att samarbeta nära med lokala och regionala myndigheter för att samla in information om forskningsinfrastrukturer och verksamhet kopplad till dessa, däribland kartläggning av verksamhet och resultat, för att öka medborgarnas medvetenhet om vad de gör för dem som enskilda personer, samt för den regionala, nationella och europeiska ekonomin.

Bryssel den 9 oktober 2019. Karl-Heinz LAMBERTZ Europeiska regionkommitténs ordförande

(1) ReK:s yttrande om ”Strategier för smart specialisering (RIS3): inverkan på regionerna och det mellanregionala samarbetet”, 2017.

(2) Europeiska unionens råd, ”Utkast till rådets slutsatser om förvaltningen av det europeiska forskningsområdet”, Bryssel, november 2018.

(3) ReK:s yttrande om ”Horisont Europa: nionde ramprogrammet för forskning och innovation” (CoR 3891/2018) (EUT C 461, 21.12.2018, s. 79).

(4) 2018 års lägesrapport om det europeiska forskningsområdet, COM(2019) 83 final.

(5) Eurostat, ”Europe 2020 indicators – R&D and innovation”.

(6) Europaparlamentets utredningstjänst, Enheten för europeiskt mervärde, PE 603.239, december 2017.

(7) Eurostat, ”Europe 2020 indicators – R&D and innovation”.

(8) Briefing från Europaparlamentet: ”European Research Area Regional and Cross-Border Perspective”, PE 637.939, april 2019.

(9) ”Sustainable European Research Infrastructures – A Call for Action”, SWD(2017) 323 final.

(10) Enea, ”Reflection Paper on Research Infrastructure – the Future of the ERA from a regional and cross-border perspective”, maj 2019.

(11) Europeiska kommissionen, 2018 års lägesrapport om det europeiska forskningsområdet, COM(2019) 83 final, s. 4.

(12) https://ec.europa.eu/programmes/horizon2020/en/h2020-section/spreading-excellence-and-widening-participation

(13) Europeiska kommissionen, ”En förnyad EU-agenda för forskning och innovation – EU:s tillfälle att forma sin framtid”, maj 2018, COM(2018) 306 final

(14) Enea, ”Reflection Paper on Research Infrastructures – the Future of the ERA from a Regional and Cross-Border Perspective”, maj 2019.

(15) ReK: Utkast till yttrande. En förnyad EU-agenda för forskning och innovation – EU:s tillfälle att forma sin framtid. 2019.

(16) ”Innovation Radar: Identifying Innovations and Innovators with High Potential in ICT FP7, CIP, & H2020 projects”.

(17) ”Rådets slutsatser om att öka kunskapsspridningen inom EU”, maj 2018, dok 9507/18.