ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
EUROPEISKA KOMMISSIONEN

Bryssel den 25.5.2022

COM(2022) 249 final/2

CORRIGENDUM

This document corrects document COM(2022) 249 final of 25.5.2022.

Concerns the SV language version.

The title was not translated and has been corrected.

The text shall read as follows:



MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET





















































Mot ett direktiv om straffrättsliga påföljder för överträdelser av unionens restriktiva åtgärder
RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET

Årlig övervakningsrapport om genomförandet av stödprogrammet för strukturreformer 2019

INLEDNING

Sedan 2017 har Europeiska kommissionen förvaltat stödprogrammet för strukturreformer (programmet). Programmet har en budget på 222,8 miljoner euro och stöder medlemsstaterna i arbetet med att utforma och genomföra institutionella, administrativa och tillväxtfrämjande reformer.

Strukturreformer är till sin natur komplexa processer och för att utforma och genomföra dem krävs mycket specialiserade kunskaper och färdigheter i varje steg. I vissa medlemsstater saknas dessutom kapaciteten att hantera de administrativa, ekonomiska och sociala utmaningar som strukturreformerna medför.

Syftet med programmet är att hjälpa medlemsstaterna att hantera dessa utmaningar och stärka sin kapacitet att utarbeta och genomföra tillväxtfrämjande reformer. Detta bidrar till att stärka de offentliga institutionerna och den offentliga förvaltningen och till att förbättra styrprocesser, resultat och resiliens i ekonomin och i samhället som helhet. Målet är att stärka sammanhållningen och förbättra konkurrenskraften, produktiviteten, den hållbara tillväxten, jobbskapandet och investeringarna.

Den här rapporten innehåller en översikt över de åtgärder som fått stöd inom ramen för programmet 2019. I rapporten redogörs för processen att välja ut och genomföra projekt och för de resultat som hittills uppnåtts genom programmet under åren 2017, 2018 och 2019.

GENOMFÖRANDE AV STÖDPROGRAMMET FÖR STRUKTURREFORMER 2019

2019 var det tredje verksamhetsåret för stödprogrammet för strukturreformer. Precis som under de första två åren fanns det under det tredje året ett stort intresse för programmet – 27 medlemsstater lämnade in 580 stödansökningar till ett uppskattat belopp på närmare två och en halv gånger programmets tillgängliga budget för 2019.

Kommissionen bedömde medlemsstaternas ansökningar mot de principer och kriterier som fastställts i förordningen om inrättande av stödprogrammet för strukturreformer, och valde ut 263 ansökningar från 26 medlemsstater.

De utvalda ansökningarna fördelade sig över de viktigaste politikområdena enligt följande:

·27 % inom arbetsmarknad, utbildning, hälsa och socialpolitik.

·23 % inom tillväxt och företagsklimat (inklusive klimat och miljö).

·18 % inom samhällsstyrning och offentlig förvaltning.

·17 % inom finansiella tjänster och tillgång till finansiering.

·15 % inom skatteförvaltning och förvaltning av offentliga finanser.

Merparten av stödåtgärderna syftade till att

·digitalisera offentlig förvaltning (12 %),

·stärka utbildningssystemen (8 %),
16.

Förslag till EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING om fastställande av vissa övergångsbestämmelser för stöd från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu) och Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ) under år 2021, om ändring av förordningarna (EU) nr 228/2013, (EU) nr 229/2013 och (EU) nr 1308/2013 vad gäller resurser och resursfördelning under år 2021 och om ändring av förordningarna (EU) nr 1305/2013, (EU) nr 1306/2013 och (EU) nr 1307/2013 vad gäller deras resurser och tillämpning under år 2021
En ny europeisk strategi för FoI på energiområdet för att påskynda omställningen av energisystemet, bestående av – en integrerad strategisk EU-plan för energiteknik, och – en strategisk FoI-agenda för transportområdet

Kommissionen

2015–2017

X
EUROPEISKA KOMMISSIONEN

Bryssel den 20.5.2019

COM(2019) 150 final/2

CORRIGENDUM

This document corrects document COM(2019) 150 final of 27.2.2019.

Concerns all language versions.

Correction of footnote 7.

The text shall read as follows:

MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN

Europeiska planeringsterminen 2019: Bedömning av framstegen med strukturreformer, förebyggande och korrigering av makroekonomiska obalanser samt resultatet av de fördjupade granskningarna enligt förordning (EU) nr 1176/2011

{SWD(2019) 1000 -1027 final}
Bättre identifiering av asylsökande

Member States will be able to store and search facial images in Eurodac in addition to fingerprints, in full compliance with data protection rules. This will help ensure they have all the elements needed at their disposal to identify asylum seekers, and help mitigate some challenges faced by Member States, for example with damaged fingertips and refusal to provide fingerprints.
Enligt kommissionens rekommendation från 2013, Bryta det sociala arvet – investera i barnens framtid, kan tillhandahållandet av högkvalitativ barnomsorg ses som ett bra exempel på en social investering som alla parter vinner på, eftersom det främjar barns utveckling samtidigt som föräldrarna får möjlighet att arbeta mot lön. De extra skatteintäkter som föräldrarnas ökade deltagande på arbetsmarknaden genererar (under sin livstid) räcker för att täcka barnomsorgskostnaderna. Om det saknas tillgång till en ekonomiskt överkomlig barnomsorg av hög kvalitet kan kostnaden för formell omsorg av två barn, i vissa länder, utgöra mer än en femtedel av ett låginkomstpars disponibla inkomst. I april 2017 betonade kommissionen vikten av ett fortsatt arbete på detta område, som en del av paketet för den sociala pelaren.

The 2013 Commission Recommendation on ‘Investing in children: breaking the cycle of disadvantage’ demonstrates that providing affordable high quality childcare services may be considered as a good example of a win-win social investment strategy, because it boosts children’s development while enabling parents to do paid work. In most cases, the extra tax revenue (over the course of life) generated by the increased participation of parents in the labour market is enough to cover the cost of the childcare. If affordable high quality childcare is not available, the costs of formal care for two children can, in some countries, amount to more than one fifth of the disposable income of a low-income couple. In April 2017, as part of the Social Pillar Package, the Commission reiterated the importance of continuing to work to this issue.
Stödåtgärder till Association of the Overseas Countries and Territories of the European Union (OCTA)

2,2
UK

-Förordning (EG) nr 1099/2009 -Djurskyddslag (Animal Welfare Act), 2006 -Djurskyddsbestämmelser för Skottland (The Welfare of Animals at the Time of Killing), 2012 Förordning (Statutory Instrument No 321), 2012 -Beslut om djurskydd vid transport (The Welfare of Animals (Transport)), England, 2006 (samt motsvarande lagstiftning i Skottland och Wales)
Kommissionen kommer att vidta följande åtgärder: För medlemsstaterna ·Kommissionen kommer att fortsätta att arbeta med medlemsstaterna för att främja samstämmighet och begränsa fragmentering i samband med tillämpningen av förordningen, med hänsyn till medlemsstaternas utrymme för specificering enligt den nya lagstiftningen. ·Efter maj 2018 kommer kommissionen noga att övervaka tillämpningen av förordningen i medlemsstaterna och vidta lämpliga åtgärder efter behov, inklusive tillämpning av överträdelseförfarandet. För dataskyddsmyndigheter ·Fram till maj 2018 kommer kommissionen att stödja det arbete som utförs av dataskyddsmyndigheterna inom ramen för Artikel 29-arbetsgruppen och under övergången till den framtida Europeiska dataskyddsstyrelsen. Efter maj 2018 kommer den att bidra till Europeiska dataskyddsstyrelsens arbete. ·Under 2018–2019 kommer kommissionen att medfinansiera (med en total budget på upp till 2 miljoner euro) informationsverksamhet som bedrivs av dataskyddsmyndigheter på nationell nivå (projekten genomförs från och med mitten av 2018). För intressenter ·Kommissionen kommer att inrätta ett praktiskt nätverktyg med riktlinjer som innehåller frågor och svar, riktat mot allmänheten, företag och offentliga förvaltningar. Den planerar att sprida riktlinjerna bland målgrupperna med hjälp av en informationskampanj för företag och allmänheten under förberedelserna inför maj 2018 samt efter detta. ·Under 2018 och framåt kommer kommissionen att fortsätta att aktivt samarbeta med intressenter, i synnerhet genom gruppen bestående av flera intressenter, om genomförandet av förordningen och nivån av medvetenhet om de nya reglerna. För alla aktörer ·Under 2018–2019 kommer kommissionen att bedöma behovet av att använda sin befogenhet att anta delegerade akter eller genomförandeakter. ·I maj 2019 kommer kommissionen att se över genomförandet av förordningen och rapportera om tillämpningen av de nya reglerna under 2020.
Meddelandet Towards the broadest use of alternative fuels – an Action Plan on Alternative Fuels Infrastructure (ej översatt till svenska) antogs den 8 november 2017 (COM(2017) 652 final)

En ny europeisk strategi för FoI på energiområdet för att påskynda omställningen av energisystemet, bestående av – en integrerad strategisk EU-plan för energiteknik, och – en strategisk FoI-agenda för transportområdet

Kommissionen

2015–2017

X
EUROPEISKA KOMMISSIONEN

Bryssel den24.10.2017

COM(2017) 650 final/2

MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET, RÅDET, EUROPEISKA EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN SAMT REGIONKOMMITTÉN

Kommissionens arbetsprogram 2018



En agenda för ett mer enat, starkare och mer demokratiskt EU

An agenda for a more united, stronger and more democratic Europe
Framtida anläggning av en järnvägslinje – hjälp från helpdesken En upphandlande myndighet håller på att undersöka den bästa upphandlingslösningen för anläggandet av en ny järnvägslinje som ska bli 150 km lång. Myndigheten kan kontakta helpdesken för att ställa frågor som exempelvis följande: ·Hur ska det offentlig-privata partnerskapet som ska stå för anläggning och drift av järnvägen utvecklas? Kräver den tänkta riskfördelningen att man använder upphandlingsförfaranden på området för allmännyttiga tjänster eller faller projektet under koncessionsdirektivet? ·Om det berörda landet överväger att underteckna ett internationellt avtal som omfattar projektets genomförande, ska då detta avtal utesluta upphandlingsförfarandena från direktivens tillämpningsområde? ·Hur ska ett konkurrenskraftigt förfarande som innefattar förhandlingar utformas och hanteras på bästa sätt? Hur kan antalet behöriga kandidater som bjuds in till att delta i förfarandet minskas? ·Hur kan målen med grön, social och innovativ upphandling införlivas i projektet på bästa sätt? Om järnvägen sammanlänkar två olika länder kan man också kontakta helpdesken för att ·få ett förtydligande av vilket avtal som krävs mellan de två ländernas upphandlande myndigheter som ska genomföra en gemensam upphandling, ·klargöra vilket upphandlingssystem som gäller när två medlemsstater vill inrätta en gemensam enhet för att förverkliga ett projekt. Om ett avtal måste ändras efter det att det har undertecknats, kan en myndighet skicka in frågor om villkoren enligt vilka avtalet kan ändras. Detta skulle hjälpa myndigheten att besluta huruvida en ändring går att genomföra utan ett nytt öppet upphandlingsförfarande.
Exempel 2: Factoring (fakturakredit) En leverantör C, som är ett litet eller medelstort företag, vill överlåta merparten av sina nuvarande och framtida fordringar mot kunder i flera medlemsstater till factoringföretag A, vilket som motprestation för en diskontering på köpeskillingen är berett att gå med på att tillhandahålla kassaflödesfinansiering, driva in fordringarna och acceptera risken för osäkra fordringar. För att kunna föreslå en intressant diskontering för C behöver A veta att överlåtelsen kommer att kunna göras gällande mot tredje man om C blir insolvent. A kan vara oroad över att även om alla fordringar är överlåtbara enligt den lag som är tillämplig på överlåtelsen och som reglerar de äganderättsliga verkningarna mellan A och C, kan samlade överlåtelser enligt den lag som reglerar några av de fordringar som ingår i överlåtelsen vara förbjudna.
Bilaga 1 Bilaga 2 Bilaga 3 Bilaga 4-I Bilaga 4-II Bilaga 5 Bilaga 6

Budgetförfarandet för 2015 års anslag för EGFJ EGFJ-budgetens andel av EU-budgeten 2009–2015 Analys av genomförandet av EGFJ-budgeten – budgetåret 2015 Analys av genomförandet av EGFJ-budgeten – budgetåret 2015; inkomster avsatta för särskilda ändamål C4 Analys av genomförandet av EGFJ-budgeten – budgetåret 2015; inkomster avsatta för särskilda ändamål C5 Genomförandet av EGFJ-budgeten per artikel och per medlemsstat – budgetåret 2015 Utvecklingen av EGFJ-utgifternas fördelning under budgetåren 2009–2015
Konsumenterna kommer att dra nytta av bättre fungerande marknader med färre tvister och ett bättre skydd när de gör gränsöverskridande inköp, framför allt köp via webben. För den undergrupp på fem internetmarknader som studerats uppskattades att en minskning med 10 procentenheter av nivån på en bristande efterlevnad på 37 %, skulle kunna minska förlusterna med cirka 770 miljoner euro per år till ungefär 539 miljoner euro, dvs. med 30 %. En enda ny åtgärd inom konsumentskyddssamarbetet mot en utbredd praxis kan också avsevärt minska konsumenternas förluster i EU (t.ex. med uppskattningsvis 68 miljoner euro vad gäller samordnade åtgärder mot vilseledande marknadsföring av erbjudanden inuti appar i onlinespel).

Vissa medlemsstater kan behöva anpassa sin nationella lagstiftning så att myndigheterna vinner på att dela på information och kan utnyttja den utökade förteckningen över befogenheter att samarbeta i gränsöverskridande sammanhang. De största kostnaderna för medlemsstaterna kommer att avse information och utbildning om nya befogenheter och förfaranden (cirka 3 000 euro per myndighet). Kostnaden för en samordnad tillsynsåtgärd som inletts genom det obligatoriska samordningsförfarandet beräknades till cirka 174 000 euro för samtliga medlemsstater. Det bör emellertid framhållas att medlemsstaterna under alla omständigheter är skyldiga att ta itu med affärsrutiner som strider mot EU-rätten. Därför kan denna kostnad inte betraktas som en extra kostnad som annars inte skulle ha uppkommit. På medellång sikt förväntas besparingar genom mer samordnade EU-åtgärder. Kommissionens extra kostnader för denna förstärkta samordning förväntas bli mindre än 300 000 euro per år i personalkostnader och bör kunna täckas genom omfördelning av kommissionens personal.
Ruta 1. Uppdatering av tillsynen enligt stabilitets- och tillväxtpakten I sin utvärdering av euroländernas utkast till budgetplaner för 2016, som lades fram i november 2015, gjorde kommissionen bedömningen att fyra länders planer (Spanien, Italien, Litauen och Österike ) riskerade att bryta mot stabilitets- och tillväxtpaktens bestämmelser. Sju länder (Belgien, Irland, Frankrike, Lettland, Malta, Slovenien och Finland) följde i stort sett bestämmelserna, medan Tysklands, Estlands, Luxemburgs, Nederländernas och Slovakiens planer följde reglerna för 2016. Portugal skickade inte in något utkast till budgetplan inom utsatt tid utan först den 22 januari 2016, på grund av nationella val i oktober 2015 och den tid det tog att bilda ny regering. De flesta medlemsländer har nu färdigställt sina budgetar och kommissionens vinterprognos utgör grunden för bedömningen av hur länderna har tagit hänsyn till kommissionens yttrande om deras utkast till budgetplaner och om de lever upp till de åtaganden de gjort i Eurogruppen. Enligt prognoserna klarar inte Spanien målet för det totala underskottet under 2015 och kommer sannolikt inte att lyckas med en snabb och varaktig korrigering till 2016, eftersom den rekommenderade finanspolitiska insatsen inte görs. För Belgiens, Finlands och Italiens del fortsätter kommissionen sin noggranna övervakning av skuldkriteriet och betonar hur viktigt det är att länderna fortsätter att genomföra de rekommenderade strukturella korrigeringarna enligt pakten. Kommissionen kommer att utvärdera läget igen i maj utifrån statistik om utfallet för 2015, de kommande stabilitetsprogrammen och kommissionen vårprognos 2016. Portugal skickade in sitt utkast till budgetplan den 22 januari 2016. I sitt yttrande om utkastet till budgetplan gör kommissionen bedömningen att regeringens plan riskerar att inte uppfylla stabilitets- och tillväxtpaktens bestämmelser och uppmanade myndigheterna att vidta nödvändiga åtgärder inom den nationella budgetprocessen för att se till att budgeten för 2016 är i överensstämmelse med stabilitets- och tillväxtpakten. Kommissionen kommer att bedöma läget igen i maj på basis av Portugals nationella reformprogram. Kommissionen kommer att följa utvecklingen för budgetarna i alla medlemsländer inom den europeiska planeringsterminen, på basis av de nationella reformprogram och stabilitets- och konvergensprogram som ska skickas in i mitten av april, och kommer att publicera sina rekommendationer i maj, om nödvändigt tillsammans med andra steg i förfarandet enligt pakten.
1. Bakgrund

E-handeln har i förhållande till hela detaljhandelssektorn ökat i snabb takt i EU under de senaste åren. Men även om e-handeln är en viktig drivkraft för tillväxt i EU, är dess potential till stora delar fortfarande outnyttjad. Företagen och konsumenterna agerar ofta endast på den inhemska marknaden och utnyttjar inte alla de möjligheter som e-handeln ger.

Nyckeltal

E-handel som drivkraft för tillväxt: Värdet av den digitala detaljhandeln (e-handel) i EU uppgick 2014 till totalt 370 miljarder euro, vilket var en ökning med 13,4 % från 2013 . Företagens omsättning från e-handel som andel av detaljhandelns totala omsättning ökade med 85 % från 2009 till 2014 , vilket visar att näthandeln ökar mycket snabbare än den fysiska handeln.

E-handelns tillväxtpotential är fortfarande outnyttjad: E-handelns andel av hela detaljhandelssektorn är avsevärt lägre i Europa än i USA. Under 2014 stod e-handel för 7,2 % av den totala detaljhandeln i EU jämfört med 11,6 % i USA . Under samma år sålde bara 12 % av detaljhandlarna varor på nätet till konsumenter i andra EU-länder, medan tre gånger så många (37 %) bedrev näthandel på den inhemska marknaden. Endast 15 % av konsumenterna har handlat på nätet från ett annat EU-land, medan ungefär tre gånger så många (44 %) har handlat via nätet på den inhemska marknaden .
Netherlands Organisation for Applied Scientific Research (TNO), för värdskapet för European network for action on ageing and physical activity (EUNAAPA)
ÄNDRINGSSKRIVELSE TILL FÖRSLAGET TILL ÄNDRINGSBUDGET NR 4/2014 ALLMÄN INKOMSTBERÄKNING UTGIFTSBERÄKNING PER AVSNITT Avsnitt III – Kommissionen Avsnitt IX – Europeiska datatillsynsmannen /* COM/2014/0641 final */





ÄNDRINGSSKRIVELSE TILL FÖRSLAGET TILL ÄNDRINGSBUDGET NR 4/2014 ALLMÄN INKOMSTBERÄKNING UTGIFTSBERÄKNING PER AVSNITT Avsnitt III – Kommissionen Avsnitt IX – Europeiska datatillsynsmannen Europeiska kommissionen förelägger härmed budgetmyndigheten denna ändringsskrivelse till förslaget till ändringsbudget nr 4 till 2014 års budget med beaktande av bestämmelserna i – fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 314, jämfört med fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, särskilt artikel 106a, – Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 av den 25 oktober 2012 om finansiella regler för unionens allmänna budget[1], särskilt artikel 41, – rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 av den 2 december 2013 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020[2], särskilt artikel 13, – Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2014, som antogs den 12 november 2013[3], – ändringsbudget nr 1/2014[4] som antogs den 16 april 2014, – förslaget till ändringsbudget nr 2/2014[5], som antogs den 15 april 2014, – förslaget till ändringsbudget nr 3/2014[6], som antogs den 28 maj 2014, – förslaget till ändringsbudget nr 4/2014[7], som antogs den 9 juli 2014, ÄNDRINGAR I INKOMST- OCH UTGIFTSBERÄKNINGEN PER AVSNITT Ändringarna i inkomst- och utgiftsberäkningen per avsnitt återges på EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/budget/www/index-en.htm). I informationssyfte bifogas en engelsk version av ändringarna som bilaga. INNEHÅLLSFÖRTECKNING TOC 1. Motivering Den 9 juli 2014 antog kommissionen förslaget till ändringsbudget (FÄB) nr 4/2014. Detta förslag till ändringsbudget gällde i första hand en uppdatering av inkomstprognoserna, inklusive budgetering av en rad böter som hade vunnit laga kraft. Under den tid som gått sedan antagandet av förslaget till ändringsbudget nr 4/2014 har ytterligare böter på 299 miljoner euro vunnit laga kraft, och tillkommande ränta på 75 miljoner euro kan nu också budgeteras, vilket ger en total extra inkomst på 374 miljoner euro. Med beaktande av de belopp som redan ingår i förslagen till ändringsbudget nr 3/2014 och nr 4/2014, är de totala ytterligare inkomsterna från böter och räntor nu följande: I miljoner euro Budgetrubriker i den årliga budgetens inkomstdel || FÄB 4/2014 || Ytterligare inkomster sedan FÄB 4/2014 || Nytt belopp inklusive ytterligare inkomster 7 0 1 — Dröjsmålsräntor och andra avgifter som tillämpas på bötesbelopp || 239,0 || 75,0 || 314,0 7 1 0 — Böter, viten och andra påföljder || 3 237,0 || 299,0 || 3 536,0 Totalt || 3 476,0 || 374,0 || 3 850,0 [1] EUT L 298, 26.10.2012, s. 1. [2] EUT L 347, 20.12.2013, s. 884. [3] EUT L 51, 20.2.2014, s. 1. [4] EUT L 204, 11.7.2014, s. 1. [5] COM(2014) 234, 15.4.2014. [6] COM(2014) 329, 28.5.2014. [7] COM(2014) 461, 9.7.2014.