ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
2.2.2

Internationella fartygsägare och sjöfolksorganisationer (t.ex. International Chamber of Shipping [ICS], European Community Shipowners Associations [ECSA], European Transport Workers Federation [ETF], Asian Shipowners Forum [ASF] och SOS ”Save Our Seafarers”, en grupp med 31 internationella sjöfartsorganisationer) har gått samman för att via massmedia och genom att kontakta politiker och branschföreträdare på högsta nivå öka medvetenheten om den humanitära och ekonomiska kostnaden för piratdåden. ASF avslöjade (24 maj 2012) att 62 sjömän har dött under de senaste sju åren som ett resultat av piratdåd och att 4 000 har hållits som gisslan på omkring 200 fartyg som har kapats av somalier. Samtidigt som antalet piratattacker i Indiska oceanen har minskat för första gången på fem år (2007–2012) har antalet sjömän som dödats tredubblats under de två senaste åren (Sultan Ahmed bin Sulayem, styrelseordförande för DP World, den 30 juni 2012). Vi kan alltså inte sitta overksamma.
6.5

EESK uppmanar kommissionen att noga granska den regleringsmodell för att stödja utvecklingen i ekonomiskt missgynnade områden som används av en av EU:s största konkurrenter, USA (Code of Federal Regulations, avsnitt 13, Business Credit and Assistance). Genom mekanismen för att identifiera områden som är berättigade till statligt stöd blir det möjligt att identifiera distrikt för ekonomisk utveckling (economic development districts) och ekonomiskt missgynnade områden (economic distressed areas), samt att välja utvecklingsprojekt. Urvalet görs inte utifrån geografiska eller administrativa gränser utan utifrån mål, prioriteringar och en rad parametrar som fastställs generellt på federal nivå och som varje delstat därefter vidareutvecklar så att de passar just deras ekonomiska struktur.
3.1.4

Uppgifterna om antalet nya företagare under ett särskilt år tyder också på att invandrare tenderar att vara mer av entreprenörer än infödda. Under perioden 1998–2008 fördubblades det genomsnittliga antalet nya invandrarföretagare per år i Tyskland (till över 100 000 per år) och i Storbritannien (till närmare 90 000 per år). I Spanien och Italien ökade det genomsnittliga antalet per år sex gånger (till över 75 000 per år) respektive åtta gånger (till 46 000). I Frankrike har det skett en liten ökning (till 35 000) under samma period (8).
1.2

EESK uppmanar Europeiska rådets och kommissionens ordförande samt Europaparlamentets talman att i samarbete med Europeiska handikappforumet anordna ett andra möte om funktionsnedsättning (State of the Union on Disability) i december 2013, för att se över genomförandet av FN-konventionen om funktionsnedsattas rättigheter.
3.15

Handicap International har utlyst en tävling för ideella organisationer som går ut på att dessa ska involvera funktionshindrade i sin verksamhet. Tunisien och Jordanien har involverats i FN:s utvecklingsprogram (UNDP). I Jordanien har man inrättat organisationen Al Hussein Society for the Habilitation and Rehabilitation of the Physically Challenged för människor med fysiska funktionshinder, som partner till UNDP. Målet är att låta människor med fysiska funktionshinder ta del av de möjligheter som informationstekniken ger genom att man inrättar IT-lokaler utrustade med särskilda dataprogram, bl.a. grafikbaserade tillämpningar, och genomför datautbildningar.
4.10.2

Alla sätt att samla in underskrifter borde vara tillåtna om de möjliggör identitetskontroll. Underskrifter bör kunna samlas in via en nätportal på samma sätt som på allmän plats. Kommittén anser att ett krav på att underskrifternas äkthet ska bestyrkas av de nationella myndigheterna eller av en notarie skulle utgöra ett orimligt hinder. Vid sidan om identitetskontrollen måste man dock också försäkra sig om att de som undertecknat initiativet gjort detta egenhändigt och av egen fri vilja. För detta ändamål måste man vidta särskilda försiktighetsåtgärder, framför allt vid elektronisk insamling av underskrifter.
3.1

Jordbruket i EU:s nordliga regioner skiljer sig från det i Mellan- och Sydeuropa genom en mycket kortare vegetationsperiod, en betydligt lägre summa av de effektiva temperaturer som krävs för grödornas tillväxt och ett överskott av nederbörd under större delen av året. Nederbörden är ojämnt fördelad över året. Under våren och sommaren när grödorna gror, spirar och växer räcker nederbördsmängden inte, medan de frekventa regnen under hösten gör det svårare att få in skörden i tid och leder till sämre kvalitet.
2.4

Reella framsteg med EU-medborgarskapets rättigheter, inledda genom Maastrichtfördraget, har faktiskt varit integrerade i senare fördrag (Amsterdam, Nice), i stadgan om grundläggande rättigheter samt i det konstitutionella fördrag som de fått rösta om (genom att stadgan inlemmades fick den också rättslig effekt). Det konvent som beredde det konstitutionella fördraget var en verklig nyskapelse: Det innefattade parlamentariker och öppnade sig mot det civila samhället, och man gick särskilt in för att förstärka dessa rättigheter på politiskt, medborgerligt, ekonomiskt och socialt plan. Europeiska ekonomiska och sociala kommittén har, utöver deltagandet i konventet, under de senaste åren konsekvent verkat för ett fullständigt erkännande av det europeiska medborgarskapets rättigheter och för att hänsyn skall tas till medborgarnas farhågor. Men att de europeiska medborgarskapsrättigheterna formellt skrivits in i fördragen har inte varit tillräckligt för att förhindra att skepsisen mot EU tilltar i den allmänna opinionen. Citatet från Jean Monnet om att ”vi inte skapar ett förbund av stater, vi förenar människorna” uppfattas knappast i dag som en dominerande realitet när det gäller hur unionen fungerar.
3.6

Arbetet i korridorerna och transportområdena (se bilaga II för detaljer) har avancerat med olika intensitet. Med undantag av den euroarktiska Barentsregionen har transportområdena inte förverkligats, något som är mer eller mindre oförändrat sedan de inrättades 1997 under Helsingforskonferensen. Tendensen är också att samarbetet i korridorerna alltmer utvecklas till regionala nätverk, vilket EESK anser vara en alltigenom förnuftig utveckling. I fråga om det finansiella och teknisk-organisatoriska stödet har det inte skett någon förbättring under de senaste två åren. Det bättre stöd som man ofta begärt från kommissionen har uteblivit. Det mest avgörande är emellertid att korridormodellen faktiskt har blivit föråldrad genom de bägge högnivågruppernas arbete och genom kommissionens slutsatser. Inom EU har priotiteringarna gjorts utifrån de 30 TEN-projekten. Utanför EU har de ”ersatts” av de fem nya axlarna alternativt förts vidare under nya namn. Trots detta finns det uppenbarligen tillräckliga skäl att fortsätta arbetet med dem. Styrkommittéerna har etablerat sig som viktiga kontakt- och samarbetsforum för de berörda transportministerierna och har utvecklat en egen identitet (varumärke). De fortsätter arbetet på viktiga områden för vilka det annars saknas gränsöverskridande initiativ, som t.ex. de prioriterade TEN-projekten utan någon särskilt utsedd samordnare.
1.4

Under arbetet med detta yttrande har vi vinnlagt oss om att vara fullständigt öppna för information, synpunkter och förslag från de nya medlemsstaterna samtidigt som vi har beaktat kommitténs tidigare synpunkter. Kommittén fick under en hearing i Katowice, Polen, ta del av många mycket värdefulla bidrag från både de gamla och nya medlemsstaterna, som alla betraktar turismen som en källa till ekonomisk och kulturell rikedom som bidrar till ömsesidig förståelse och till medborgarnas Europa, och därmed till den europeiska integrationen. Detta är så mycket viktigare och nödvändigare under en pågående utvidgningsprocess som kräver större ansträngningar för att öka närheten och förståelsen mellan kulturer och folk. I den närmaste framtiden kommer takten i denna nödvändiga integrationssträvan att öka på grund av kraven i de nya medlemsstaterna. De personer som reser som turister till andra länder och platser är utan tvekan den europeiska integrationens främsta aktörer.
3.11

Den senare tidens historia visar tydligt att vi lever i en period då det håller på att utformas en ny attityd till utvecklingen av de stora stadsregionerna. Om det över huvud taget finns några samrådsstrukturer, är det på nationell nivå. Parallellt med strukturerna för nationellt samråd finns det initiativ till att främja europeiska plattformar där de främsta aktörerna på området för stadsutveckling kan mötas. Exempel på detta är Eurocities, som i huvudsak inriktar sig på kunskapssamhället, och på senare tid även Metrex (The Network of European Metropolitan Regions and Areas). På det hela taget har emellertid kontakterna och mötena varit oregelbundna. Samtidigt kan man konstatera att det råder ett klimat som skulle gynna mer strukturerade initiativ.
1.3

Målen om klimatneutralitet i den gröna given och det ambitiösa 55 %-lagstiftningspaketet (”Fit for 55”) är välkomna i anslutning till insatserna för att miljöanpassa och så småningom fasa ut fossila bränslen såväl i sjöfartssektorn som i andra sektorer, samtidigt som man respekterar den sociala dimensionen av denna omställning med allmänhetens bästa i åtanke. Med andra ord kan denna energiomställning och övergång till en utfasning av fossila bränslen inom sjöfarten lyckas endast under förutsättning att det föreligger social acceptans, samtidigt som sjöfartens och andra sektorers funktionssätt skyddas.
1.10

De årliga genomsnittliga ekonomiska förlusterna till följd av klimatrelaterade katastrofer uppgår till hundratals miljarder US-dollar. Även i FN-rapporten ”Human Costs of Disasters” om de mänskliga kostnaderna för katastrofer målas en mörk bild upp: under perioden 2000–2019 inträffade 7 348 stora katastrofer som krävde 1,23 miljoner människoliv och drabbade 4,2 miljarder människor (många fler än en gång), vilket ledde till globala ekonomiska förluster på ca 2,97 biljoner US-dollar. Det finns flera källor till EU-medel för att finansiera anpassningen: budgeten för den europeiska gröna given, den fleråriga budgetramen och NextGenerationEU. EESK efterlyser mer tydlighet om de olika alternativen samt användarvänliga förfaranden för att säkerställa snabb tillgång till finansiering på en praktisk nivå. Dessutom skulle ett avskaffande av subventioner till fossila bränslen och en grön skattereform frigöra betydande resurser från de offentliga budgetarna, åtgärda systeminkonsekvenser och generera nya intäkter för att finansiera klimatanpassning. Kommittén ställer sig kritisk till att man ännu inte har lagt fram någon konkret färdplan för avskaffandet av dessa miljöskadliga subventioner.
Mycket information har samlats in genom programmet för att spåra finansiering av terrorism (TFTP) ( 8 ) . Om denna information används av en tredje part (t.ex. inom ramen för samarbetet mellan EU och Förenta staterna) måste det fortlöpande göras en bedömning av garantierna för att skydda EU-medborgarnas integritet. Detsamma gäller cybersäkerhet, behandling av krypterad information under utredningar, hantering av e-bevis (eEDES) och digitala utredningar som genomförs med internationella partner. Medborgarnas intressen när det gäller rättsligt skydd måste under alla omständigheter betraktas som av största vikt.
4.6.

Inom ramen för kommissionens initiativ om en ”kompetenspakt” har man lanserat projekten Albatts (Alliance for Battery Technology, Training and Skills), Drives (Development and Research on Innovative Vocational Educational Skills) och Cosme (flerårigt EU-program för företagens konkurrenskraft och små och medelstora företag). EESK anser att det är en särskild prioritering att utforma och genomföra utbildningsprojekt om nya färdigheter som rör ekodesign samt batteridiagnostik i reparations-, renoverings- och återvinningssyfte, med aktivt deltagande av arbetsmarknadens parter och i samarbete med eventuella nationella system eller vissa direkt berörda sysselsättningsområden. Forskning och innovation behövs för att förbättra produkternas och processernas hållbarhet, kvalitet och säkerhet och för att sänka kostnaderna. Det gäller att omedelbart prioritera forskning och utveckling beträffande batterier, med ett helhetsperspektiv på batteriets hela värdekedja och betydande och kontinuerliga investeringar över tid, som omfattar både kort- och långsiktiga forskningsprioriteringar.
3.11

Det finns en risk att de uppgifter som samlas in (nu eller i framtiden) inte bara kommer att användas för att bekämpa den aktuella pandemin, utan också för att beskriva, kategorisera och betygsätta människor i olika syften. I en mer avlägsen framtid är det till och med möjligt att föreställa sig att en funktionsglidning skulle kunna leda till oönskade typer av profilering i samband med kontroll och övervakning, att det accepteras i samband med försäkringar eller sociala förmåner, anställning eller avskedande osv. De uppgifter som samlas in med hjälp av sådana appar får därför under inga omständigheter användas för profilering, riskgradering, klassificering eller prediktion.
2.2

Slutligen måste man komma ihåg att EU:s energipolitik under de senaste 20 åren har varit nära kopplad till dess miljöpolitik, men att den år 2020 kommer att gå in i en annan fas med bredare målsättningar, med utgångspunkt i målen för hållbar utveckling. Energin står också i centrum för industripolitiken, och de EU-investeringar som har gjorts under de senaste åren i en ekonomi med ren energi kan nu ge resultat genom att främja EU:s företag i flera innovativa sektorer runt om i världen.
3.1

Följande tekniska synpunkter på förslaget bör noteras. Enligt artikel 21 f måste uppgifter om genomsnittlig årlig bränsleförbrukning och genomsnittliga årliga koldioxidutsläpp per tillryggalagd sträcka och last som transporteras under resor fortfarande offentliggöras av kommissionen. Detta verkar stå i strid med den nya ändrade bestämmelsen i artikel 9.1 f (ny) i förslaget, enligt vilken övervakning (per resa) av transporterad last ska vara frivillig, eftersom den föreslagna ändringen beträffande transporterad last bara är en frivillig övervakningspost och därmed inte är anpassad till IMO:s datainsamlingssystem. Trots att definitionen av fartygets dödvikt har införts i artikel 3 p och artikel 11.3 a xi i förslaget verkar detta mått dessutom inte ha integrerats genomgående i alla artiklar i förslaget, vilket kan tolkas som bristande förtroende från kommissionens sida för effektiviteten i IMO:s datainsamlingssystem.
Kommittén medger att alla former av människohandel och våld som drabbar romska kvinnor utgör grova kränkningar av de grundläggande mänskliga rättigheterna och uttryckligen förbjuds i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, och att medlemsstaterna måste agera på dessa grunder ( 6 ) . Det handlar om allvarliga straffbara gärningar som svarar mot en efterfrågan och som, under mycket skilda former, visat sig vara omåttligt lönsamma för gränsöverskridande organiserad brottslighet, och för vilka romska kvinnor och barn utsätts i oproportionerligt stor utsträckning.
4.1.2

Kommittén skulle vilja veta hur beloppet på 950 miljoner euro har fastställts för åren 2021–2027 (artikel 4.1 i förslaget): 137,7 miljoner euro per år, det vill säga 5,02 miljoner euro per år och per land (för EU-27) , där länderna har olika utvecklingsnivåer, förefaller lite.
3.11

EESK påpekar att det pågår ett viktigt arbete i Unece om de frågor som anges i punkt 3.10 ovan, och i synnerhet dess ”White Paper on Data Pipeline Concept for Improving Data Quality in the Supply Chain”. EESK anser att detta är ytterligare ett argument för att göra elektronisk dokumentation obligatorisk i största möjliga utsträckning.
2.9

Strukturer för samarbete har också tagits fram, såsom Europeiskt innovationspartnerskap för aktivt och hälsosamt åldrande, det gemensamma programmet som ska hjälpa äldre till ett aktivt och självständigt liv (AAL, Active and Assisted Living) samt offentlig-privata partnerskap såsom det gemensamma teknikinitiativet för innovativa läkemedel (Innovative Medicines Initiative) och initiativet för elektroniska komponenter och system för europeiskt ledarskap (Ecsel, Electronic Components and Systems for European Leadership). Strategier för smart specialisering på nationell och regional nivå spelar också en avgörande roll för att utveckla starkare regionala ekosystem inom hälso- och sjukvård. Sedan 2004 har två handlingsplaner för e-hälsa utgjort ett politiskt ramverk för medlemsstaterna och kommissionen, och expertgruppen eHealth Stakeholders Group har haft en viktig roll.
De centraliserade registren över bankkonton skulle även kunna kompletteras med finansiella uppgifter om investeringskonton tillhörande förvaltare av placeringar på kapitalmarknaden, med tanke på att dessa placeringar är ett av de sätt som i dag används för att tvätta pengar och dölja vinning av brott. EESK uppmanar även kommissionen att bedöma om det är möjligt att koppla samman de uppgifter som samlas in på grundval av det femte penningtvättsdirektivet ( 3 ) med de uppgifter som samlas in på grundval av föreliggande direktiv och det fjärde direktivet om administrativt samarbete i skattefrågor ( 4 ) , när det gäller det senare endast i syfte att dokumentera brott, och med den enda avsikten att notera olikheter mellan de uppgifter som samlas in under utredningar och den information som behandlas.
5.6

Kommissionen lade 2011 fram sin syn på tolkningen av bestämmelserna om cabotage på flera punkter (”The New Cabotage Regime under Regulation (EC) No 1072/2009”, som finns på GD Transport och rörlighets webbplats). I det aktuella förslaget har kommissionens tolkning av en cabotagetransport införts i den föreslagna ändringen av definitionen i artikel 2.6 och frågan om tillgång till dokumentation i fordonet för vägkontroller, vilket tas upp i den föreslagna nya artikel 8.4a, avgörs. EESK välkomnar dessa klargöranden, men beklagar att vissa andra relevanta frågor som behandlas i kommissionens tolkningsdokument inte har tagits upp i förslaget. Det är fallet när det gäller frågan om huruvida allt internationellt gods måste ha levererats innan cabotage kan inledas och hur cabotageperioden på sju dagar enligt artikel 8.2 i dess nuvarande lydelse ska beräknas. EESK beklagar också att man inte tagit tillfället i akt att klargöra om uppgifter från färdskrivaren också får användas för att kontrollera efterlevnaden av bestämmelserna om cabotage. I kommissionens tolkningsdokument från 2011 klargörs att kommissionen anser att så är fallet. EESK anser att man borde ha tagit tillfället i akt för att göra detta fullständigt klart i förordningstexten. EESK betonar i vilket fall som helst att full tillgång till den digitala färdskrivaren som ett sätt att kontrollera efterlevnaden är viktigt, och skulle vilja se en betydande minskning av tidsfristen för att i efterhand utrusta befintliga fordon med denna typ av färdskrivare.
7.6

Utgångsindikatorer skulle kunna utarbetas på följande områden: — Plattformen kan fastställa riktmärken för att uppnå genomförbara målsättningar. — Andelen kvinnor per arbetsbeskrivning, inbegripet i styrelser och som ägare, chefer, medlemmar i fackföreningar, förvaltning, teknik etc. — Regelbunden utvärdering och rapportering om vilka åtgärder som vidtagits för att trygga en jämn könsfördelning på beslutsfattarnivå. — Effektiva strategier med inriktning på lika lön och en gradvis minskning av löne- och pensionsklyftan mellan kvinnor och män. — Strategier/åtgärder som antagits för att undanröja alla hinder för lika möjligheter och främja kvinnors arbete (barnomsorg, möjligheter att förena arbete, privat- och familjeliv, öppna ramar etc.). — Budget som avsatts särskilt till stöd för lika möjligheter. — Regelbunden översyn av rekryteringen – villkor, däribland villkoren för rekryteringsföretag eller utbildningsinstitutioner – öppenhet, tillgänglighet, genusmedveten kommunikation. — Utarbetande av indikatorer avseende omfattningen, utbredningen och förekomsten av våld, trakasserier och diskriminering på arbetsplatsen. — Årsöversyn av mål som anges i den genusmedvetna budgeten.
4.14

Artificiella hinder står i vägen för företagens (särskilt de små och medelstora företagens) spontana utveckling. Företagen söker samordnade åtgärder för att kringgå problem eller övervinna hinder i syfte att säkra marknadspositioner. Vertikala och horisontella avtal mellan näringsidkare och distributörer samt olika former av marknadssegmentering som allmänt anses utgöra omotiverad geoblockering måste ofta också ses som defensiva insatser mot vad företagen anser vara godtyckliga nationella hinder. Leveranskostnader och kostnader för service efter försäljning kan exempelvis bli högre än väntat på grund av nationell politik. Ett företag som är skyldigt att leverera under alla omständigheter kan ha svårt att uppfylla sina skyldigheter under okända förhållanden.
2.7

Under tiden har kommissionen intensifierat sitt samarbete med Rhenkommissionen, och detta har redan lett till en del viktiga resultat, t.ex. den gemensamma kartläggningen av de behörigheter som krävs (”PLATINA tables of competencies”), och en gemensam önskan om att förbättra regelverket för inlandssjöfarten ledde i juni 2015 till att den europeiska kommittén för utarbetande av standarder för inlandssjöfarten (Cesni) inrättades. Cesni har agerat handlingskraftigt och utarbetade redan under 2015 standarder för tekniska föreskrifter för fartyg i inlandssjöfart. Man har också beslutat att inrätta en Cesni-arbetsgrupp för yrkeskvalifikationer. Cesni förväntas spela en viktig roll även när det gäller yrkeskvalifikationer genom att utarbeta de standarder som avses i förslaget.
4.5.1

Det är viktigt att ta fram innovativa metoder för att utnyttja synergierna och komplementariteten mellan struktur- och investeringsfonderna 2014–2020 och övriga EU-program med direktförvaltning, i likhet med vad kommissionen visar i sina riktlinjer ”Enabling synergies between European Structural and Investment Funds, Horizon 2020 and other research, innovation and competitiveness-related Union programmes” (17).
3.3

Den europeiska visionen baseras på en rad gemensamma europeiska principer såsom försvar av grundläggande rättigheter och demokratiska värden (i enlighet med vad som stadfästs i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, Internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna) och främjande av ett enda sammanhållet nätverk, där beslut fattas på grundval av principer som öppenhet, ansvarsskyldighet och inkludering av alla intressenter. I meddelandet nämns bl.a. följande aktörer som särskilt viktiga samarbetspartner: Forumet för förvaltning av internet (IGF) (ett organ som bildades efter världstoppmötet om informationssamhället – World Summit on the information Society, WSIS – och som Förenta nationerna gav sitt stöd till i resolution 56/183 av den 21 december 2001), Internet Corporation for Assigned Names and Numbers (ICANN) och Internet Assigned Numbers Authority (IANA).
2.3

Denna utveckling ligger i linje med kommitténs tidigare yttranden (2): Från ”För att ett system för handel med utsläppsrätter skall tillämpas internationellt bör det införas via Internationella civila luftfartsorganisationen (Icao). Om det finns möjlighet under förhandlingarna skulle man kunna diskutera införandet av ett europeiskt system för handel med utsläppsrätter för den inomeuropeiska luftfarten som ett första konkret steg i den riktningen” år 2006 via ”Om luftfarten integreras i det europeiska systemet för handel med utsläppsrätter (ETS) kommer detta att stärka systemet och göra det mer robust som den mest framstående modellen för att ta itu med koldioxidutsläppen på global nivå” år 2007 till nu senast år 2013 ”Kommittén välkomnar alltså initiativet, som innebär ett moratorium för tillämpningen av systemet för handel med utsläppsrätter för flygbolag som trafikerar flyglinjer till och från flygplatser i EES-länderna, i avvaktan på att de globala förhandlingarna ska slutföras”.