Under 2016 skedde det en avsevärd minskning av antalet nya undersökningar: alla tredjeländer tillsammans inledde totalt 30 nya ärenden mot EU, sju mindre än under 2015. Detta beror huvudsakligen på en nedåtgående trend i antalet nya undersökningar om skyddsåtgärder, som minskade från 18 under 2015 till tolv under 2016 (–6). Antalet antidumpnings- och antisubventionsundersökningar var relativt stabilt jämfört med 2015, dvs. 18 nya antidumpningsåtgärder och inga nya antisubventionsåtgärder.

Värt att notera är att Indien är det land som inledde det största antalet nya undersökningar (fem, av vilka fyra var antidumpningsärenden), vilket är ett trendbrott jämfört med 2015, då inga antidumpningsärenden inleddes.

När det gäller sektorer fortsatte 2015 års ökning av antalet nya stålrelaterade ärenden som inleds av tredjeländer mot EU. Som framgår av nedanstående diagram översteg andelen nya undersökningar om stål det totala antalet ärenden i övriga sektorer. Under 2016 rörde faktiskt 17 av de 30 nya undersökningarna mot EU stålprodukter. Från 2015 har stålsektorn globalt ofta varit föremål för handelspolitiska undersökningar och åtgärder. Huvudorsaken är Kinas överkapacitet och överproduktion, som leder till mycket stora exportvolymer till dumpade priser. EU har inte någon överkapacitet inom stålproduktionen, men även EU:s industrier blir ofta utsatta för tredjeländers handelspolitiska skyddsåtgärder mot stålimport. Detta gäller särskilt skyddsåtgärder, som tillämpas utan åtskillnad på import från alla länder. Ibland berörs dock även EU:s industrier av tredjeländers antidumpningsundersökningar, som annars mestadels är riktade mot dumpade stålprodukter från Asien.

EU har också inlett ett antal ärenden och infört åtgärder mot import av stålprodukter. För att nära följa utvecklingen inom sektorn har EU infört en ”stålbevakningsmekanism”: regelbunden övervakning av importtrender som hotar att skada EU:s ståltillverkare.

Nya undersökningar mot EU inom stålsektorn och övriga sektorer Källa: WTO- och EU-statistik.

2.3.Införda åtgärder under 2016

Tredjeländer införde totalt 30 nya åtgärder mot EU:s export under 2016. Detta är en betydande minskning jämfört med 2015 (37), särskilt i antalet skyddsåtgärder, som minskade från 15 till 10. I detta avseende är det viktigt att påminna om att kommissionen mycket aktivt arbetar för att EU:s handelspartner ska använda handelspolitiska skyddsinstrument på ett rättvist sätt, särskilt skyddsåtgärder.

När det gäller införda antidumpnings- och antisubventionsåtgärder pekar siffrorna på en som helhet stabil utveckling. Jämfört med 2015 (21) skedde det förra året en liten minskning i det totala antalet införda antidumpningsåtgärder (19), men vissa länder har infört fler åtgärder än under 2015: Förenta staterna och Indien har infört fem respektive tre antidumpningsåtgärder, medan de 2015 endast införde åtgärder i ett ärende vardera. Å andra sidan uppvisar Brasilien en motsatt utveckling: landet har endast infört antidumpningsåtgärder i ett ärende, medan det införde åtgärder i åtta ärenden under 2015. Förenta staterna införde endast en antisubventionsåtgärd förra året, samma antal som 2015.

3.Återkommande frågor

3.1.Kringgående

Antalet ärenden avseende kringgående riktade mot EU var fortfarande stort under 2016. Liksom under 2015 rörde totalt fem ärenden kringgående förra året: Turkiet hade infört tre åtgärder (två som rörde vävda tyger från Bulgarien och Polen och en som rörde plywood från Bulgarien, införd i oktober) och inledde en ny undersökning (gångjärn från Grekland, Spanien och Italien). Ytterligare en undersökning inleddes av Argentina (bestruket papper från Finland).

Kringgående avser olagliga metoder som omlastning, felaktig ursprungsdeklaration, produktändring eller hopsättningsverksamhet, som syftar till att undvika betalning av tillämpliga antidumpnings- eller antisubventionstullar. Om ett kringgående konstateras kan de befintliga antidumpnings- och antisubventionsåtgärderna utvidgas till ett tredjeland som inte omfattas av åtgärderna (men som ofta är geografiskt närliggande) där den kringgående verksamheten äger rum, eller till en obetydligt ändrad produkt. Eftersom det för närvarande inte finns några enhetliga regler om kringgående i WTO-avtalen, och med tanke på att det kan bli problematiskt när åtgärder mot kringgående drabbar verkliga tillverkare, är detta ett känsligt område som kommissionen noggrant följer.

3.2.Rätt till försvar

Ett viktigt inslag i alla undersökningar om handelspolitiska skyddsåtgärder är de berörda parternas rätt till försvar. Det är de undersökande myndigheterna som ska se till att en meningsfull icke-sekretessbelagd akt om ärendet görs tillgänglig. En sådan akt bör inte omfatta företagshemligheter och bör bestå av redigerade uppgifter i form av index eller intervall som gör att parterna får en fullständig bild av situationen. I många undersökningar (särskilt med få eller endast en klagande) lämnas tyvärr nästan ingen information i den icke-sekretessbelagda akten, eller också stryks den helt enkelt. Denna brist på meningsfull information gör det omöjligt för parterna att sätta sig in i omständigheterna i ärendet och försvara sig. I sådana fall ingriper kommissionen systematiskt och kräver större insyn i förfarandet.

3.3.Skada och orsakssamband

Undersökningarna får endast leda till åtgärder om tillämpliga WTO-villkor är uppfyllda till punkt och pricka. Tyvärr är detta inte alltid fallet. Framför allt konstaterar kommissionen ofta att det har gjorts en otillräcklig analys när det saknas ett tydligt orsakssamband mellan den påstått dumpade importen och den skada som har drabbat den inhemska industrin. När ett sådant samband inte kan fastställas finns det ingen anledning att införa någon åtgärd i linje med WTO:s regler, även om en skada har konstaterats. Det är viktigt att påminna om att den inhemska industrin kan ha skadats av många orsaker: otillräckligt utnyttjande av dess kapacitet, minskad inhemsk efterfrågan eller ökade råvaru- och energipriser, för att nämna några. Skador på grund av sådana övriga faktorer får inte tillskrivas dumpad import och kan bryta orsakssambandet. Kommissionen ägnar särskild uppmärksamhet åt analysen av skador och orsakssamband i tredjeländers undersökningar, för utan orsakssamband är inte eventuella åtgärder inriktade på skador av dumpad/subventionerad import utan kan lätt bli till protektionism.

3.4.Tvivelaktig användning av skyddsåtgärder

Som nämnts är skyddsåtgärder det mest handelsbegränsade instrumentet, eftersom det gäller all import oavsett ursprung. Därför bör dessa åtgärder endast användas under mycket exceptionella förhållanden för att tillfälligt skydda den inhemska industrin mot en plötslig och stark ökning av importen. Användningen av skyddsåtgärder började visserligen minska 2016, men kommissionen fortsätter att ingripa systematiskt i nästan alla undersökningar, eftersom många inte tycks följa de stränga reglerna i WTO:s avtal om skyddsåtgärder. Många undersökningar om skyddsåtgärder avser import som egentligen bara kommer från ett enda land. Därför skulle antidumpnings- eller antisubventionsinstrumenten vara lämpligare för ett mer riktat svar på problemet, utan att otillbörligt begränsa marknadstillträdet. Under 2016 gällde detta särskilt Sydostasien, där undersökningar om skyddsåtgärder var inriktade på att skydda den inhemska stålmarknaden mot ökande import av stålprodukter från framför allt Kina.

4.Huvudsakliga resultat

Kina – Avslutande av antidumpningsåtgärder efter rapporten från WTO:s överprövningsorgan