EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 02.05.1996 
KOM(%) 151 slutlig 
KOMMISSIONENS RAPPORT 
TILL RÅDET OCH EUROPAPARLAMENTET 
OM 
DET FINANSIELLA OCH TEKNISKA SAMARBETET 
MED TREDJE LÄNDER I MEDELHAVSOMRÅDET 
1994 

INLEDNING 
Årsrapporten 1994 är den andra om genomförandet av det finansiella och tekniska 
samarbetet med tredje länder i Medelhavsområdet, såväl bilateralt som på ett 
övergripande plan. I jämförelse med året innan tillhandahåller rapporten främst 
information om åtgärder som påbörjats 1994 liksom en bedömning av 
genomförandet av samarbetet i enlighet med önskemålen från rådet och 
Europaparlamentet. 
Vad gäller genomförandet av samarbetet har särskild tonvikt lagts vid att samtliga 
etapper i en projektcykel skall beaktas; särskild uppmärksamhet skall ägnas åt 
utvärdering. Dessutom bör samordningen med medlemsstaterna och andra 
finansiärer, särskilt Världsbanken, också säkerställa att de åtgärder som finansieras 
av gemenskapen genomförs effektivare. 
Det bilaterala samarbetet med länderna i Medelhavsområdet 1994 har varit relativt 
tillfredsställande med ett ökat antal åtaganden medan däremot utbetalningarna 
försenats. Som anges närmare i redogörelserna land för land förklaras denna 
försening till stor del av den politiska situationen (den politiska situationen i 
Algeriet, regeringsskiftet i Marocko). Vad gäller samarbetet på det övergripande 
planet kan man konstatera väsentlig framgångar i fråga om decentraliserade 
samarbetsprogram som motsvarar konkreta behov, oavsett nivå - lokala 
myndigheter, universitet eller media. 
År 1994 kännetecknas emellertid framför allt av en förändring i Europeiska 
unionens politik i fråga om Medelhavsområdet. Efter Europeiska rådet i Korfu och 
kommissionens meddelande av den 19 oktober 1994 om en förstärkning av EU:s 
medelhavspolitik, "Upprättandet av ett partnerskap mellan Europa och 
Medelhavsområdet", vars huvudinriktningar bibehölls vid Europeiska rådet i Essen, 
har man kunnat konstatera ett allmänt ökat medvetande i fråga om betydelsen för 
EU av att kunna föra en reell partnerskapspolitik med regionen, med beaktande av 
de många svårigheter som denna står inför under de närmaste åren. 
b 
SAMARBETE MED MEDELHAVSLÄNDERNA 
1. NORRA MEDELHAVSOMRÀDET1 
1. Allmänt 
1. Det finansiella och tekniska samarbetet med länderna i norra Medelhavsområdet har 
vad gäller Malta och Cypern under 1994 genomförts i enlighet med de senast 
fastställda åtagandena och åtgärderna i III:e finansprotokollen. I fråga om IV:e 
protokollet med Turkiet som fastställdes 1980 genomfördes inga åtgärder under 
1994. 
2. I fråga om Cypern har tillgängliga medel enligt III:e protokollet avdelats till den 
grekcypriotiska befolkningen för finansiering av ett "Europeiskt institut" i fråga om 
vilket förberedande studier har avslutats. 
3. I fråga om Malta koncentrerades insatserna på uppföljning och, i största möjliga 
utsträckning, påskyndande av godkända projekts genomförande. 
4. Förhandlingar om det IV:e protokollet med Malta och Cypern är i år inte nödvändiga 
eftersom texterna paraferades av parterna i december 1994. 
2. Utvärdering land för land 
2.1 CYPERN 
Cypern, Malta och Turkiet. 
1. De två första protokollen 
Budgetmedlen enligt de två första protokollen (26 miljoner ecu) anslogs i sin helhet och 
utbetalades till 96%. 
Europeiska investeringsbankens egna medel (48 miljoner ecu) anslogs i sin helhet och 
utbetalades. 
2. Det tredje protokollet 
Budgetmedlen uppgår totalt till 18 miljoner ecu. 
De nya åtagandena enligt 1994 års budgetmedel uppgår till 2,2 miljoner ecu och avser 
följande projekt: 
Sektor Projekt Beskrivning , 
a) Landsbygdssektorn Stöd till jordbruks- Förstärkning av Institutet 
forskning (265 000 ecu) för jordbruksforskning på 
området växtpatologi. 
b) Offentlig sektor Administrativt samarbete Studiebesök och semi-
(100 000 ecu) narier för tjänstemän på de 
områden som omfattas av 
gemenskapens lag-
stiftning. 
Studier av tull-förfaranden Utbildning av nationell 
(102 260 ecu) personal i gällande 
förfaranden inom EU. 
Kartografi och jord- Stöd till datorisering av 
register/fastighetsregister Cyperns jordregister/ 
(800 000 ecu) fastighetsregister. 
c) Industri Lärarutbildning Utbildning av offentlig-
(68 000 ecu) anställd personal. 
Automatisering av Införande av moderna 
produktionsmetoder i små produktionsmetoder, 
och medelstora företag (99 datorisering och ökad 
700 ecu) produktivitet i små och 
medelstora företag. 
Standardisering, Stöd till ett cypriotiskt 
certifiering och kvalitets- institut för kvalitets­
kontroll (474 000 ecu) kontroll och standardi-
sering. 
d) Miljö Kontroll av industri- Undersökningar om 
föroreningar (350 000 ecu) industriavfall, stöd till ny 
lagstiftning. 
Därutöver har 3,05 miljoner ecu tilldelats för att täcka räntesubventioner på lån från EIB. 
Vid utgången av 1994 hade upp till 70% av budgetmedlen anslagits, varav 88% hade 
utbetalats. 
Samtliga återstående medel från EIB att tilldela (dvs. 29 miljoner ecu av 44) anslogs i 
form av krediter till förmån för verksamhet inom sektorerna vattenförsörjning respektive 
industri. Totalt utbetalade medel uppgick till 34% av den totala summan den 31 
december 1994. 
Dessutom paraferades texten till det fjärde finansprotokollet (1995-1998) i december 
1994. 
3. Bedömning 
Genomförandet av det finansiella och tekniska samarbetet förlöpte tillfredsställande 
under 1994. Vissa förbättringar i de administrativa förfarandena har överenskommits med 
de cypriotiska myndigheterna; dessa skall tillämpas från och med 1995 och kommer att 
göra det möjligt att påskynda projektens genomförandetakt. Däremot skedde inga större 
framsteg vad gäller anslagsåtaganden i fråga om medel avsedda för bilaterala 
gemenskapsinitiativ, med undantag för påbörjade genomförbarhetsundersökningar i fråga 
om rening av avloppsvatten från Nicosia. 
2.2 MALTA 
De tre finansprotokollen (1979-1993) till förmån för Malta anslogs i sin helhet (93,5 
miljoner ecu) före den 1 januari 1994. Budgetmedlen (38,5 miljoner ecu) utbetalades upp 
till 57% och EIB:s egna medel (55 miljoner ecu) upp till 78%. 
Budgetmedlen anslogs huvudsakligen till infrastruktur, yrkesutbildningsåtgärder och 
främjandet av lokal näringsverksamhet, särskilt inom turistsektorn. 
Även EIB:s egna medel anslogs främst till infrastrukturer (40%) och telekommunikation 
(20%) liksom till miljö och dricksvatten. 
Texten till det nya finansprotokollet med Malta (1995-1998) paraferades i december 
1994. 
II. ÖSTRA OCH SÖDRA MEDELHAVSOMRÅDET2 
1. Allmänt 
1. År 1994 uppgick de nya finansiella åtagandena enligt IV:e finansprotokollet för 
dessa länder till 574 miljoner ecu, varav 250 miljoner ecu från budgetmedel och 324 
miljoner ecu från EIB:s egna medel. 
LÄNDERNA I SÖDRA OCH ÖSTRA MEDELHAVSOMRÀDET ÄR "MAHGREB" LÄNDERNA 
ALGERIET, MAROCKO OCH TUNISIEN SAMT "MASHRAQ" LÄNDERNA EGYPTEN, 
ISRAEL, JORDANIEN, LIBANON OCH SYRIEN. 
2. Inriktningen har förändrats i fråga om sektorsfördelningen i det finansiella 
samarbetet enligt de senaste protokollen. De tre första protokollen prioriterade 
infrastruktur, jordbruk, landsbygdsutveckling och yrkesutbildning. 
Dessa finansierades huvudsakligen genom budgetmedel. I fråga om IV:e protokollet 
har åtgärderna förstärkts med kompletterande åtgärder samt de ekonomiska reformer 
som genomförs i flera av länderna i östra och södra Medelhavsområdet. 
3. Bland de instrument som ställs till dessa länders förfogande genom den förnyade 
medelhavspolitiken i syfte att stödja ländernas ekonomiska reformprogram har 300 
miljoner ecu tilldelats program för strukturanpassning. Anslaget kompletteras med 
en andel av medlen enligt IV:e finansprotokollet. 
Därutöver är totalt 80 miljoner ecu ur budgetmedlen enligt IV:e protokollet avsedda 
för riskkapital3 (endast 31 miljoner ecu enligt III:e protokollet). Marocko, Egypten 
och Jordanien ingick de första åtagandena 1994 för totalt 28 miljoner ecu. Tunisien 
anslog 7 miljoner ecu 1993. Algeriet, Libanon och Syrien har ännu inte ingått några 
åtaganden. 
4. Vid utgången av 1994 var situationen följande: Nivån på totalt anslagna medel enligt 
de tre första protokollen (budgetmedel och EIB:s egna medel) uppgick till 96,5% 
och medel enligt IV:e protokollet till 60%, varvid Marocko, Tunisien och Jordanien 
ligger främst när det gäller åtaganden. Endast Syrien stod för en väsentlig 
tillbakagång med en åtagandenivå på 3% av medlen enligt IV:e protokollet, vilket 
förklaras av det försenade ikraftträdandet av III:e och IV:e protokollen. 
2. Utvärdering land för land 
MAHGREB 
2.1 ALGERIET 
1. De tre första protokollen 
Budgetmedlen enligt de tre första protokollen (144 miljoner ecu) anslogs till 88% och 
utbetalades till 49%. 
EIB:s egna medel (360 miljoner ecu) anslogs till 100% och utbetalades upp till 58%. 
UTÖVER RISKKAPITAL GYNNAS LÄNDERNA I MEDELHAVSOMRÀDET AV 
INSTRUMENTET ECIP INOM VARS RAMAR ETT BELOPP PÄ 8.75 MILJONER ECU 
ANSLOGS TOTALT FÖR DESSA LÄNDER 1994. 
2. Det fjärde protokollet 
Budgetmedlen enligt detta protokoll (70 miljoner ecu) har koncentrerats på ett begränsat 
antal verksamheter och sektorer: landsbygdsutveckling, boendemiljö och ekonomiska 
infrastrukturer. 
Med hänsyn till den ekonomiska och politiska situationen var åtaganden ur budgetmedlen 
som verkställdes under 1994 mycket begränsade, bl.a.: 0,75 miljoner ecu till 
genomförandet av en förberedande undersökning av ett jordbruksprogram (ASAL-lånet) 
från Världsbanken. 
I fråga om riskkapital har inte någon verksamhet kunnat genomföras (fastställt belopp: 18 
miljoner ecu). 
Vid utgången av 1994 hade, i enlighet med riktlinjerna för programplaneringen, 64% 
(totalt 280 miljoner ecu) av EIB:s egna medel anslagits till åtgärder i samband med 
transportinfrastruktur och vattenförsörjning. 
Vid utgången av 1994 hade 66% av budgetmedlen anslagits, varav 33% utbetalats. Av 
EIB:s egna medel hade 64% anslagits, varav 8% utbetalats. 
3. Bedömning 
Den politiska situationen i Algeriet har förhindrat framsteg i samarbetet med 
gemenskapen under 1994. 
Ackumulerade förseningar i protokollens genomförande har gjort att några projekt enligt 
de tre första protokollen tvingats avbrytas och andra pågående projekt tvingats byta 
inriktning. 
Med hänsyn till svårigheterna vid genomförandet av godkända projekt och en analys av 
nya projekt kan på motsvarande sätt utnyttjandet av medlen enligt IV:e protokollet (dvs. 
124 miljoner ecu av totalt 350 miljoner ecu) visa sig svårt på kort sikt. 
2.2 MAROCKO 
1. De tre första protokollen 
Över 99% av budgetmedlen (356 miljoner ecu) anslogs och 84% utbetalades. 
Lån från EIB:s egna medel (297 miljoner ecu) anslogs till 100% och utbetalades till 78%. 
2. Det fjärde protokollet 
10 
Av totalt 218 miljoner ecu budgetmedel godkändes 112 miljoner ecu 1994 för följande 
projekt: 
Sektor Projekt Beskrivning 
a) Infrastruktur Dricksvattenförsörjning Projektet avser dricks-
och vattenrening vattenförsörjning till 19 
(11 miljoner ecu) tätorter på lands-
bygden. 
b) Landsbygdsutveckling Jordbruksdrift i Haouz Anläggning av bevatt-
(21,5 miljoner ecu) ningsnät och tekniskt 
bistånd till Office Mise 
en Valeur Agricole i 
Haouz. 
Stöd till lokala spar- Projekt för förstärk-ning 
kassor för jordbrukare av lokala sparkassor i 
(16,4 miljoner ecu) syfte att möjliggöra för 
dessa att bevilja lån till 
småjordbrukare. 
Stöd till fonden för Projekt som innebär att 
jordbruksutveckling det till FDA:s förfogande 
(50 miljoner ecu) ställs en budgetpost som 
gör det möjligt att 
bevilja bidrag till 
småjordbrukare som 
utnyttjar tekniska 
förbättringar. 
c) Vetenskapligt Utveckling av fjärr- Projektet avser 
samarbete analys (4 miljoner ecu) - åtgärder för mark 
växtlighet, tillståndet i 
havet, övervakning av 
skogar, 
- specialiserad AT, 
yrkesutbildning, 
tillhandahållande av 
1 utrustning 
11 
d) Hälsovård Stöd till mödra- och 
spädbarnsvård 
(9 miljoner ecu) Projektet syftar till att 
förstärka systemet för 
omhändertagande av 
mor och barn genom att 
bidra till yrkes­
utbildningsprogram, 
infrastruktur och 
förbättrad förvaltning 
Dessutom har över 80% av riskkapitalet (dvs. 20 miljoner ecu) anslagits till projekt 
som lanseras av små och medelstora marockanska företag, företrädesvis i 
partnerskap med europeiska aktörer. 
Lån från EIB:s egna medel (220 miljoner ecu) har verkställts till jordbruksåtgärder 
(justeringar, krediter) och till infrastrukturåtgärder (el, vatten). Pågående 
analysprojekt gör det under 1995 möjligt att anslå samtliga medel, varav 14% i 
form av en budgetpost till förmån för industrisektorn. 
Vid utgången av 1994 hade 72% av budgetmedlen anslagits, varav 16% hade 
utbetalats. EIB:s egna medel hade anslagits till 68%, varav 12% utbetalades. 
3. Bedömning 
I stort sett hade verkställandet av finansprotokollen en positiv utveckling 1993. 
Åtagandenivån är tillfredsställande medan däremot betalningsnivån är svag. Dessa 
förseningar förklaras huvudsakligen av de olika förändringarna inom Marockos regering 
som hade tre olika finansministrar under perioden november 1993 till februari 1995, dvs. 
under loppet av 16 månader. Å andra sidan var den låga betalningsnivån resultatet av 
ofruktsamma utlysningar av anbudsförfaranden (Vetenskapliga och tekniska fakulteten, 
vetenskaplig forskning) vilket har gjort det omöjligt att uppnå en normal nivå i fråga om 
betalningsbemyndiganden. 
2.3 TUNISIEN 
1. De tre första finansprotokollen 
12 
100% av budgetmedlen enligt de tre första finansprotokollen (208 miljoner ecu) anslogs 
och utbetalades till 89%. 
Lån från EIB av egna medel (251 miljoner ecu) anslogs till 100% och utbetalades till 
87%. 
2. Det fjärde protokollet 
De budgetmedel som godkändes under 1994 uppgår till 13 miljoner ecu av totalt 116 
miljoner ecu och avser följande projekt: 
Sektor Projekt Beskrivning 
a) Landsbygdsutveckling Landsbygdsutveckling i Syftet är att konsolidera 
Sejnane - etapp II avkastningen, att förstärka 
(5 miljoner ecu) nuvarande 
uppfödarorganisation och 
ge den en driftskapacitet 
som gör det möjligt att 
säkerställa fleråriga 
odlingar på stäppen liksom 
en semiintensiv 
uppfödning. 
Dammar Inrättande av vatten-
(3 miljoner ecu) reserver (tre dammar) till 
flera ändamål: Bevattning, 
påfyllning av grundvatten 
och över-svämningsskydd. 
b) AT-industri för Projektet syftar till 
kvalitetsfrämjande i genomförandet av en rad 
Tunisien (5 miljoner ecu) projekt för ökat med­
vetande hos och yrkes­
utbildning av personer 
verksamma vid tunisiska 
myndigheter och institu­
tioner liksom yrkes­
utbildning och nödvändigt 
tekniskt bistånd för att 
inrätta ett system för 
kvalitet och utveckling av 
infrastrukturer. | 
Riskkapitalet (15 miljoner ecu) som förvaltas av EIB har anslagits till 47% och återstoden 
avses utnyttjas 1995. Dessa medel tjänar som förstärkning av de tunisiska företagens egna 
medel med hjälp av olika lokala finansieringsinstitut. 
13 
Vad gäller de lån som beviljas av EIB:s egna medel, dvs. 168 miljoner ecu, har de 
anslagits till 94% (23% under år 1994) enligt följande fördelning: 
14 
- 49% i ekonomiska infrastrukturer (vattenresurser och kommunikationsmedel) 
- 41 % i industrisektorn (krediter till industrin och anläggning av industriområden) och 
turism (kredit). 
Vid utgången av 1994 hade 65% av budgetmedlen anslagits, varav 61% utbetalats. Av 
EIB:s egna medel anslogs 94% varav 16% utbetalats. 
3. Bedömning 
I stort har genomförandet av finansprotokollen i Tunisien varit tillfredsställande både vad 
gäller åtaganden och betalningsbemyndiganden. 
De tunisiska myndigheter och organ som genomför projekt inom ramen för dessa 
protokoll har visat utmärkt förmåga både vad gäller tekniskt genomförande som finansiell 
förvaltning. På samma sätt är nya projekt vanligtvis underbyggda av dokumentation av 
hög kvalitet. 
Förberedelse av projekt som under 1994 påbörjats inom sektorerna jordbruk och 
ekonomisk utveckling innebär att nära 100% av medlen enligt IV:e protokollet kommer 
att ha tagits i anspråk vid utgången av 1995. 
MASHRAQ 
2.4 EGYPTEN 
1. De tre första protokollen 
Budgetmedlen (403 miljoner ecu) anslogs till 98% och utbetalades till 71% och EIB:s 
egna medel (485 miljoner ecu) anslogs till 99% och utbetalades till 81%. 
2. Det fjärde protokollet 
Budgetmedel för 72,7 miljoner ecu godkändes 1994 för följande projekt (budgetmedel 
totalt: 258 miljoner ecu): 
M 
Sektor Projekt Beskrivning 
a) Jordbruksutveckling Stöd till den egyptiska 
Program för veterinär- regeringen (krediter, 
tjänster (20 miljoner ecu) utbildning, stöd till 
lagstiftningsåtgärder) 
b) Miljö, demografi Projekt för utveckling av Programmet syftar till att 
protektoratet S:t skydda miljön och turist-
Catherine (6 milj ecu) målen i regionen runt 
klostret S:t Catherine. 
Stöd till ett demografiskt Tillhandahållande av 
program i övre Egypten preventivmedel, tekniskt 
(10 milj ecu) bistånd och utbildning. 
c) Ekonomiska reformer Reform inom bank- Projektet avser åtgärder 
väsendet. Stöd till för tekniskt bistånd och 
Egyptens centralbank yrkesutbildning avsedda 
( 11,7 miljoner ecu) att förbättra effektiviteten 
vid Egyptens central-bank. 
Program för utveckling av Förbättring av kvalitet, 
den privata sektorn (25 marknadsföringsmetoder, 
miljoner ecu) främjande av inves-
teringar. 
Därutöver har 8,8 miljoner ecu anslagits för att täcka räntesubventioner på två av EIB:s 
projekt, ANSDK Steel Plant och globalt lån CIB. 
Det riskkapital som förvaltas av EIB (16 miljoner ecu) har anslagits till 38%. 
EIB:s egna medel (310 miljoner ecu) har anslagits till projekt inom sektorerna energi 
(eltransporter), industri och små och medelstora företag. 
Vid utgången av 1994 hade 58% av budgetmedlen anslagits varav 4% hade utbetalats. Av 
EIB.s egna medel hade 55% anslagits och upp till 20% utbetalats. 
3. Bedömning 
Det finansiella och tekniska samarbetet med Egypten framskred mycket tillfreds-ställande 
under 1994. 
M 
Ett stort antal nya projekt som fick anslag 1994 kommer att bli färdiga för drift under 
första halvåret 1995. Utbetalningstakten ökade under 1994 till följd av inrättandet av 
krediter (livsmedelssektorn, krediter till jordbruket). 
Samtliga dessa projekt har noga valts för att stödja det egyptiska programmet för 
ekonomiska reformer med hänsyn till förslagen till nytt partnerskapsavtal som för 
närvarande förhandlas. EU har åtagit sig att ge stöd till ekonomiska reformer i den 
egyptiska ekonomin under denna övergångstid men också att stödja initiativ som syftar 
till att minska reformprogrammets sociala och ekonomiska kostnader, framför allt i fråga 
om de minst gynnade befolkningsgrupperna. 
2.5 ISRAEL4 
1. De tre första protokollen: 
Lån från EIB (133 miljoner ecu) anslogs till 100% och utbetalades till 95%. 
2. Det fjärde protokollet 
Av totalt 82 miljoner ecu hade 34 miljoner redan anslagits 1993 i form av globala lån till 
israeliska utvecklingsbanken för att främja små och medelstora företag, och 25 miljoner 
ecu anslogs 1994 för byggandet av en anläggning för avloppsvattenrening i Sorek. 
3. Bedömning 
Med tanke på Israels utvecklingsnivå får landet endast lån av EIB:s egna medel. Även om 
dessa har avsedd verkan är deras effekt av naturliga skäl liten. 
2.6 JORDANIEN 
1. De tre första protokollen 
Budgetmedlen (85 miljoner ecu) anslogs i sin helhet och utbetalades till 80%. 
Lån från EIB på totalt 128 miljoner ecu, varav 118 miljoner ecu från egna medel och 10 
miljoner i särskilda lån. Dessa anslogs och utbetalades i sin helhet. 
2. Det fjärde protokollet 
De budgetmedel som anslogs 1994 till följande projekt uppgick till 4,1 miljoner ecu 
(budgetmedel totalt: 46 miljoner ecu): 
4 ENDAST LÅN FRÅN EIB. 
A^ 
--/ 
I 
Sektor Projekt Beskrivning 
a) Infrastruktur Undersökning Aqaba Undersökning inför even-
Railway Corporation tuell modernisering av det 
__ (0,25 miljoner ecu) jordanska järnvägsnätet. 
b) Yrkesutbildning Lärarutbildning Projektet syftar till att 
(3,9 miljoner ecu) förbättra kvaliteten på 
undervisningen, särskilt i 
1 grundskolan. 
Därutöver har 2,01 miljoner ecu av budgetmedlen anslagits till räntesubventioner på lån 
från EIB på vattenförsörjningsområdet. 
100% av riskkapitalet (2 miljoner ecu) har anslagits till förmån för projekt som initieras 
av små och medelstora företag. Medlen anslås i form av en kredit som ställs till 
förfogande för "Industrial Development Bank". 
Vid utgången av 1994 hade EIB anslagit 58% av egna medel enligt protokollet (80 
miljoner ecu) för åtgärder i samband med transportinfrastruktur och vattenförsörjning, 
och en kredit till industri- och turistsektorerna. 
Vid utgången av 1994 hade 85% av budgetmedlen enligt IV:e protokollet anslagits, varav 
38% hade utbetalats. EIB:s egna medel hade anslagits till 58%, men ingen utbetalning 
verkställts. 
3. Bedömning 
Gemenskapens samarbete utvecklades 1994 inom ramen för fredsprocessen och 
förberedande samtal inför förhandlingar om partnerskapsavtal mellan EU och Jordanien. 
Det finansiella samarbetet gav tillfredsställande resultat, med sedvanliga förseningar 
beroende på de jordanska myndigheternas svårigheter att förstå gemenskapens 
förfaranden. 
2.7 LIBANON 
1. De tre första protokollen 
Av budgetmedlen (46 miljoner ecu) anslogs 98% och 51% utbetalades och av EIB:s egna 
medel (107 miljoner ecu) anslogs 100% och 46% utbetalades. 
2. Det fjärde protokollet 
A 
Eftersom höga belopp anslogs i slutet av 1993 ingicks inga nya åtaganden 1994, då 
projekt igångsattes som avsåg särskilt bedömning av krigsskador och tekniskt bistånd till 
de libanesiska myndigheterna. 
EIB:s egna medel (45 miljoner ecu) anslogs till projekt för återställande av elsektorn, 
hamnen i Beirut och vattenrening. 
Vid utgången av 1994 hade 71 % av budgetmedlen (24 miljoner ecu) anslagits varav 12% 
utbetalades, och av EIB:s egna medel anslogs 42% men ingen utbetalning har ännu 
gjorts. 
3. Bedömning 
Libanon, som påbörjat ett avgörande skede av ekonomisk och social återuppbyggnad 
efter 17 års krig, har visat stor kapacitet att utnyttja beviljat stöd. 
Europeiska unionen var först med att hjälpa Libanons återuppbyggnadsprocess och 
gemenskapen har därmed blivit den främsta finansiären i den nationella planen för 
återuppbyggnad. 
Det konkreta problem som man stöter på vid genomförandet (framför allt av 
infrastrukturprojekt som finansieras av EIB) är behovet av att återställa Libanons 
offentliga sektor och förstärka dess förmåga att förvalta återuppbyggnadsprogrammen. 
I detta avseende är projektet för tekniskt bistånd till de libanesiska myndigheterna, med 
en varaktighet på tre år - vilket motsvarar perioden för återställande av grundläggande 
infrastruktur - är ett av de projekt som den libanesiska regeringen har mest nytta av. 
2.8 SYRIEN 
1. De två första finansprotokollen (1977-1991) 
Budgetmedlen för de första två protokollen (59 miljoner ecu) anslogs och utbetalades till 
sammanlagt 80%. 
EIB:s lån från egna medel (98 miljoner ecu) anslogs i sin helhet och utbetalades till 81 %. 
2. De tredje och fjärde finansprotokollen 
De III:e och IV:e finansprotokollen (304 miljoner ecu) godkändes försenat av Europa­
parlamentet (och trädde i kraft i januari 1993 respektive april 1994). 
Av budgetmedlen enligt III:e och IV:e finansprotokollen (79 miljoner ecu) anslogs 1994 
17,5 miljoner ecu till följande projekt: 
20 
Sektor Projekt Beskrivning 
a) Infrastruktur Utveckling av elsektorn Detta projekt avser 
(11 miljoner ecu) 
- förbättrad förvaltning 
av Société Publique 
d'Electricité, 
- undersökning 
avseende ett 
nationellt distribu­
tionscentrum, 
- undersökning 
avseende en "Master 
Plan". 
b) Ekonomiska reformer Stödprogram för - Modernisering av 
banksektorn (4,5 Banque Commerciale 
miljoner ecu) Syrienne 
- Modernisering av 
Banque Centrale 
Syrienne 
c) Demografi Demografi och familje- Detta projekt, som med-
planering (2 miljoner finansieras av FNUAP, 
ecu) syftar till folkräkning, 
förstärkning av den 
statistiska centralbyrån 
och åtgärder på området 
| I familjeplanering. 
Därutöver kan också nämnas 12,9 miljoner ecu som tilldelas för 
räntesubventioner (PEE Transmission). 
De lån som fastställts av EIB enligt III:e och IV:e protokollen (225 miljoner 
ecu) har ännu inte utnyttjats. De är främst avsedda för att finansiera 
förbättringar av elnätet, vägnätet och telenätet på landsbygden. 
Vid utgången av 1994 hade 94% av budgetmedlen enligt III:e protokollet 
anslagits (36 miljoner ecu), varav 2% hade utbetalats, och av budgetmedlen 
enligt IV:e protokollet (43 miljoner ecu) hade 12% anslagits. 
3. Bedömning 
År 1994 hände mycket på området för samarbete mellan Europeiska unionen 
och Syrien. Sedan det IV:e protokollet godkänts (december 1993) lanserade 
Syrien och delegationen en rad undersökningar som förberedelse för projekt. 
Efter det att samtliga dessa undersökningar avslutats var det möjligt att 
under 1994 anslå nästan alla budgetmedel enligt III:e och IV:e protokollen 
(vattenförsörjning, bankreformer, utveckling av elsektorn, demografi) och att 
21 
förbereda anslagsåtaganden för 1995 (turism, Business Center, 
handelsskola). 
Trots trögheter i den lokala förvaltningen är dessa mycket tillfredsställande 
resultat en följd av Syriens önskan att öppna sin ekonomi och modernisera 
strukturerna och av det europeiska intresset att, efter en lång tids blockad, 
visa sitt intresse av att samarbeta med Syrien, parallellt med att stödja 
fredsprocessen. 
22 
Trots att förbättringar är nödvändiga för att påskynda projektens 
genomförande visade 1994 att täta och motiverade kontakter mellan 
aktörerna (de lokala myndigheterna och kommissionen) är avgörande för att 
samarbetet skall fungera effektivt. 
III. STRUKTURANPASSNINGAR 
Införandet av en särskild tilldelning på 300 miljoner ecu, avsedd för stöd till 
ekonomiska reformer i medelhavsländerna genom 
strukturanpassningsprogram, är en nyhet i det fjärde finansprotokollet. 
En viss andel av medlen enligt det IV:e finansprotokoll som slutits med dessa 
länder får läggas till de medel som fastställts inom ramen för denna 
tilldelning. 
Gemenskapens stöd tilldelas genom finansiering av allmänna program eller 
sektorsprogram för import och tekniskt bistånd med anknytning till 
stödprogram på de makroekonomiska och sektoriella områdena. De 
motpartsmedel som blir resultatet av importprogrammen skall användas för 
att finansiera åtgärder som syftar till att mildra negativa sociala 
konsekvenser av anpassningsprocessen. 
Fördelningen av medel mellan de stödberättigade länderna har fastställts på 
grundval av parametrar på strukturell obalans och långsiktiga 
utvecklingsbehov. 
23 
Av den totala tilldelningen på 300 miljoner ecu hade 220 miljoner ecu anslagits vid 
utgången av 1994 (se följande tabell). 
GEMENSKAPENS STOD TILL STRUKTURANPASSNING I MILJONER ECU 
ÅTAGANDEN VID UTGÅNGEN AV 1994 
ALGERIET 
MAROCKO 
TUNISIEN 
JORDANIEN 
RESERV 
TOTALT Belopp på särskild 
tilldelning 
15 
60 
40 
65 
80 
300 
• .- > Belopp i protokollet 
70 
20 
-
15 
50 TOTALT 
80 
40 
80 
Det är ännu för tidigt att uttömmande utvärdera programmens effekt, men det kan 
konstateras att de har bidragit till genomförandet av ekonomiska reformer, till att minska 
behovet av extern finansiering och till att öka de sociala utgifterna till förmån för mindre 
gynnade befolkningsgrupper. 
Algeriet får en tilldelning på 70 miljoner ecu till stöd för sitt reformprogram för socialt 
bostadbyggande. Stödet tilldelas genom ett sektorsprogram för import av nödvändigt 
materiel för byggnationen; motpartsmedlen används för att finansiera bärkraftiga 
verksamheter med anknytning till bostäderna. I februari 1994 utbetalades en första andel 
på 35 miljoner ecu. Således kan programmet anses vara i gång, även om genomförandet 
försenats allvarligt på grund av de speciella omständigheterna i Algeriet. 
Marocko får gemenskapsstöd till sitt program för strukturanpassning med 80 miljoner 
ecu. Motpartsmedlen används till att förstärka budgetutgifter inom sektorerna hälsovård 
och utbildning. Den första utbetalningen på 50 miljoner ecu gjordes i december 1993. 
Utfallet av denna har i stort varit positivt både vad gäller ekonomiska reformer och 
budgetförstärkning (de krediter som tilldelats i enlighet med motpartsmedel har 
förbrukats och indikatorer på en fortsatt utveckling av målsektorerna under perioden har 
konstaterats). Den andra utbetalningen gjordes i slutet av 1994. 
Tunisien var det första landet som fick gemenskapsstöd till sitt program för struktur­
anpassning. Detta bidrag utbetalades i sin helhet 31.12.1993. 
Motpartsmedlen finansierar program för att skapa sysselsättning. Gemenskapens bidrag 
har gjort det möjligt att bibehålla dessa program på en rimlig nivå. 
Genomförandet av ekonomiska reformer har varit tillfredsställande och har åtföljts av 
indikatorer på sociala förbättringar. 
24 
Genomförandet av ekonomiska reformer har varit tillfredsställande och har 
åtföljts av indikatorer på sociala förbättringar. 
25 
Vad gäller Jordanien tilldelades 50 miljoner ecu (varav 40 från den totala 
tilldelningen av anpassningsstöd) som stöd till det ekonomiska 
reformprogrammet under 1992 och 1993. För perioden 1994/95 har 
gemenskapen utbetalat (i december 1994) 30 miljoner ecu (varav 25 kommer 
från den totala tilldelningen av anpassningsstöd) till stöd för det ekonomiska 
reformprogrammet. Motpartsmedlen inriktas på utgifter för utbildning och 
hälsovård. 
26 
SAMARBETET MED SAMTLIGA MEDELHAVSLÄNDER 
Inom ramen för den förnyade medelhavspolitiken, i enlighet med rådets 
förordning (EEG nr 1763/92 av den 24 juni 1992) och med de prioriterade 
stödområden för detta samarbete som är av intresse för samtliga 
medelhavsländer, har 1994 inneburit en fortsättning av pågående 
åtgärder och dessutom har nya program igångsatts som finansierats dels 
med budgetmedel, dels med EIB:s egna medel. 
I. BUDGETMEDEL: 
I fråga om det gångna aret uppgick budgettilldelningen till 65 miljoner 
ecu i CE och 44,66 i CP. 
Sedan den nya medelhavspolitiken inleddes i juli 1992 har 165,05 
miljoner ecu anslagits och 65,47 utbetalats, dvs. 40% av åtagandena. 
De projekt, program eller åtgärder som fram till 31.12.1994 finansierades 
genom kommissionens budget (se förteckningen i bilagan) fördelar sig på 
följande prioriterade områden: 
Miljö 22 % 
Decentraliserat samarbete 48% 
Demografi 6% 
Kultur - kommunikation 2% 
Yrkesutbildning - utbildning 5% 
Fredsprocessen 3% 
Riskkapital 5% 
Mikroaktiviteter 9% 
Mellan den 1 januari och den 31 december 1994 godkändes följande 
finansiering: 
Miliö: 
6,36 miljoner ecu tilldelas för räntesubventioner under andra etappen av 
EIB:s projekt "Vattenrening i Tunisiens kuststäder". 
Decentraliserat samarbete:5 
Efter tillfredsställande resultat under försöksperioden konsoliderades 
följande åtgärder: 
5 DE ÅTGÄRDER SOM INLEDDES 1993 INOM RAMEN FÖR PROGRAMMET "MEDINVEST" 
flO MILJ ECU1 FORTSATTES UNDER 1994. MEDINVEST STÖDER SAMARBETE MELLAN 
SMÅ OCH MEDELSTORA FÖRETAG OCH EG. 
*? 
Med Urbs (8,9 milj ecu) i stöd till samarbete mellan lokala 
myndigheter i medelhavsländerna och inom EG. 
Med Campus (8,9 milj ecu) i stöd till samarbete mellan 
universitet i medelhavsländerna och inom EG. 
Med Media (6,1 milj ecu) i stöd till mediaorgan i medelhavs-
länderna och inom EG. 
Med Avicenne (7,39 milj ecu) i stöd till forskningsinstitut i 
1 medelhavsländerna och inom EG. 
Samtliga dessa program syftar, genom inrättandet av samarbetsnät mellan 
aktörerna på utvecklingsområdet, huvudsakligen till att skapa eller 
förstärka banden inte bara mellan de civila samhällena inom gemenskapen 
och hos våra partners i södra och östra Medelhavsområdet utan också dessa 
sinsemellan. 
Regionalt samarbete: 
Inom ramen för detta samarbete godkände kommissionen ett projekt för 
inrättande av en euro-arabisk skola för förvaltningsutbildning (8,3 miljoner 
ecu) som kommer att bli det första institut som inrättas officiellt inom ramen 
för de euro-arabiska förbindelserna. Detta institut, med säte i Grenada, 
kommer att inrätta ett viktigt program av stor betydelse för uppbyggnaden 
av förvaltning i arabländerna och kommer parallellt att utbilda arabiska och 
europeiska administratörer på hög nivå i Europa. 
Därutöver har ett stort antal åtgärder (4,5 miljoner ecu) som syftar till att 
stödja fredsprocessen fått anslag i förhållande till efterfrågan och behoven, 
särskilt ett program för ekonomisk utveckling som baseras på partnerskap 
mellan Europa och Mellanöstern och som inriktas särskilt på små och 
medelstora företag. 
i 
I detta sammanhang kan även nämnas cirka 60 mikro-åtgärder (3,7 miljoner 
ecu) på områdena tekniskt bistånd, undersökningar, handelsfrämjande, 
yrkesutbildning (seminarier, fora, konferenser, publikationer...). 
21 
II. EIB:S EGNA MEDEL 
I slutet av december 1994 hade nio åtgärder "utanför protokollet" godkänts 
för ett sammanlagt belopp på 612 miljoner ecu av de 1800 beräknade. 
Till de fyra åtgärder som godkänts under föregående år (1992 och 1993) kom 
under 1994 följande åtgärder: 
- I fråga om miljö tre lån (subventionerade till en räntenivå på 3%). 
29 
a) "Sorek Sewage Treatment" (10 milj ecu) till en anläggning för 
avloppsvattenrening, belägen ca åtta kilometer väster om Jerusalem, och 
anslutning till avloppsnätet. 
b) "Antalya Sewerage" (35 milj ecu) för anläggning av ett avloppsnät och en 
anläggning för rening av avloppsvatten från staden Antalya. 
c) "Vattenrening i Tunisiens kuststäder" (25 milj ecu - etapp II). Lån för 
att finansiera utvidgning och byggande av två reningsanläggningar (Grand 
Tunis och Medenin) och förstärkning av avloppsvattennätet i städerna 
Menzel Bourguiba, Sousse, Monastir, Kelibia, M'Saken och Medenin. 
På området flvgplatsinfrastruktur har ett lån på 80 miljoner ecu beviljats 
för att bygga eller utvidga två nya landningsbanor, en passagerarterminal 
och sidobyggnader för allmänhet och tekniska anläggningar, allt vid den 
internationella flygplatsen i Beirut (Libanon). 
Slutligen ett lån på 80 miljoner ecu till finansiering av elnätet mellan EG 
och Marocko; det handlar om att förlänga det europeiska elnätet till Marocko 
med ett kabelsystem på 30 km under Gibraltarsund och att förstärka det 
marockanska elnätet. 
30 
I SLUTSATS I 
Bokslutet över det finansiella och tekniska samarbetet 1994 med tredje länder 
i Medelhavsområdet är övervägande positivt, trots de politiska oroligheter som 
under året särskilt påverkat samarbetet med Algeriet. 
Särskilt uppmuntrande är framgången for många av de decentraliserade 
samarbets-programmen. Dessa motsvarar uppenbarligen ett behov och 
understryker betydelsen av att olika aktörer i det civila samhället är aktörer 
även i samarbetet med tredje länder i Medelhavsområdet. 
31 
SV/01 B/95/05520000.P00 (FR) 
/ 
Förteckning över bilagor 
1. Genomförande av finansprotokollen 
2. Protokollens genomförande sektor för sektor 
Norra Medelhavsområdet 
Södra och östra Medelhavsområdet 
3. Samarbete av intresse för samtliga medelhavsländer 
Budgetmedel 
EIB 
32 
TOTALT FINANSIELLT GENOMFÖRANDE AV DE TRE FÖRSTA PROTOKOLLEN 
C* 1978-1991 
Cypern 
Malta 
Turkiet 
delsumma norra Medelh. 
Algeriet 
Marocko 
Ttinisien 
delsumma Maghreb 
Egypten 
Jordanien 
Libanon 
Syrien 
delsumma Mashrek 
Israel 
delsumma Mashrek o. Isr. 
delsumma Maghr. o. Mas 
delsumma Medelh. TOTALT BUDGET 
Åtaganden Betalningar 
Belopp % Belopp % 
44 38,6 88% 36,1 94% 
38,5 38,5 100% 22 57% 
590 590 100% 590 100% 
672,5 667,1 99% 648,1 97% 
144 126 88% 62 49% 
356 354 99% 297 84% 
208 208 100% 186 89% 
708 ,688 97% 545 79% 
403 393 98% 280 71% 
85 85 100% 68 80% 
46 45 98% 23 51% 
95 93 98% 48 52% 
629 616 98% 419 68% 
1337 1304 98% 964 74% 
2009,5 4579,1 228% 3540,1 77% TOTALT EIB 
Åtaganden Betalningar 
Belopp % Belopp % 
92 92 100% 63 68% 
55 55 100% 43 78% 
115 115 100% 115 100% 
262 262 100% 221 84% 
360 360 100% 207 58% 
297 297 100% 232 78% 
250 250 100% 217 87% 
907 907 100% 656 72% 
492 492 100% 394 80% 
118 118 100% 118 100% 
107 107 100% 49 46% 
208 98 47% 79 81% 
925 815 88% 640 79% 
133 133 100% 127 95% 
1058 948 90% 767 81% 
1965 1855 94% 1423 77% 
2227 6642 298% 5130 .77% TOTALT PROTOKOLL TOTALT 
Åtaganden Betalningar 
Belopp % Belopp % 
136 130,6 96% 99,1 76% 
93,5 93,5 100% 65 70% 
705 705 100% 705 100% 
934,5 929,1 99% 869,1 94% 
504 486 96% 269 55% 
653 651 100% 529 81% 
458 458 100% 403 88% 
1615 1595 99% 1201 75% 
895 885 99% 674 76% 
203 203 100% 186 92% 
153 152 99% 72 47% 
303 191 63% 127 66% 
1554 1431 92% 1059 74% 
133 133 100% 127 95% 
1687 1564 1186 
3302 3159 96% 2387 76% 
4236,5 4088,1 96% 3256,1 80% 
1)åtaganden/totait 2)betalningar/âtaganden, inkl. pågående åtaganden 
TOTALT FINANSIELLT GENOMFÖRANDE AV DE TRE FÖRSTA PROTOKOLLEN 
1991-1996 
Algeriai 
Marocko 
Tunisien 
delsumma Maghreb 
Egypten 
Jordanlen 
Libanon 
Syrien 
delsumma Mashrek 
Israal 
delsumma Mashrek o. Isr. 
delsumma Medelh. TOTALT BUDGET 
Åtaganden Betalningar 
Belopp % Belopp % 
70 46 66% 15 33% 
218 157 72% 25 16% 
116 75 65% 46 61% 
404 278 89% 88 31% 
258 150 58% 6 4% 
46 39 85% 15 38% 
24 17 71% 2 12% 
43 5 12% 
371 211 57% 23 11% 
371 211 57% 23 11% 
775 489 63% 109 22% TOTALT EIB 
Åtaganden Betalningar 
Belopp % Belopp % 
280 180 64% 15 8% 
220 150 68% 18 12% 
168 158 94% 25 16% 
868 488 73% 58 12% 
310 172 55% 35 20% 
80 46 58% 0% 
45 19 42% 0% 
115 0% 
550 237 43% 35 15% 
82 34 41% 30 88% 
632 271 43% 65 24% TOTALT PROTOKOLL TOTALT 
Åtaganden Betalningar 
Belopp % Belopp % 
350 226 65% 30 13% 
438 307 70% 43 14% 
284 233 82% 71 30% 
1072 766 71% 144 19% 
568 322 57% 41 13% 
126 85 67% 15 18% 
68 36 52% 2 6% 
158 5 3% 0 0% 
921 448 49% 58 13% 
82 34 41% 30 88% 
1003 482 88 18% 
1300 759 58% 123 I6%| 2075 1248 60% 232 19% 
1)åtaaand9n/totalt 2]betalningar/åtaganden, inW. pågående åtaganden 
PROTOKOLLENS GENOMFÖRANDE SEKTOR FÖR SEKTOR - NORRA MEDELHAVSOMRÅDET 
EEG/NORRA MEDELHAVSOMRÅDET - (1978 - 1993) 
O) VERKSAMHETS- \ PROTOKOLL 1 
SEKTORER 
1, INFRASTRUKTURER, VATTEN 
(Kanalisering och distribution) 
2, SANERING, MILJÖ 
3, ENERGI (Vårmekraftverk, 
distribution av gas och el) 
4, JORDBRUK, FISKE, SKOGSBRUK 
5, HANDEL INDUSTRI, TJÄNSTER 
6, VETENSKAPLIGT SAMARBETE 
7, UTBILDNING 
8, HÄLSA, BOENDE 
9, STRUKTURANPASSNING 
(bilateral del) 
10, DISPONIBELT RESTBELOPP 
11, TOTALT Milj. ecu 
105,2 
8,5 
7,6 
73,7 
0,0 
195,0 % 
53,9% 
4,4% 
3,9% 
37,8% 
0,0% 100% PROTOKOLL 2 
Milj. ecu 
68,9 
10,7 
77,0 
62,9 
5,0 
5,0 
0,0 
229,5 % 
30,0% 
4,7% 
33,6% 
27,4% 
2,2% 
2,2% 
0,0% 
100% PROTOKOLL 3 
Milj. ecu 
127,0 
4,6 
89,0 
10,5 
15,0 
0,6 
6,3 
253,0 % 
50,2% 
4,2% 
5,9% 
0,2% 
2,5% 
100% TOTALT 
(1965/1993) 
Milj. ecu 
301,1 
19,0 
151,6 
5,0 
5,6 
0,0 
6,3 
677,5 % 
44,4% 
2,8% 
22,4% 
0,7% 
0,8% 
0,0% 
0,9% 
100% 
31.12.94 
PROTOKOLLENS GENOMFÖRANDE SEKTOR FÖR SEKTOR - NORRA MEDELHAVS OMRÅDET 
EIB-ALLA LÄNDER (1978 - 1994) 
VERKSAMHETS­
SEKTORER 
1. INFRASTRUKTURER, SANERING, 
VATTEN (Kanalisering och 
distribution) 
2. ENERGI (Värmekraftverk, 
distribution av gas och el) 
3. JORDBRUK, FISKE, SKOGSBRUK 
4. HANDEL, INDUSTRI, TJÄNSTER 
5. GLOBALA LÅN 
(Till industri eller blandat) 
6. DISPONIBELT RESTBELOPP 
7. TOTALT PROTOKOLL 1 
(1965/1983) 
Milj. ecu 
36 
36 % 
100% 
100% PROTOKOLL 2 
(1973/1988) 
Milj. ecu 
44 
25 
69 % 
64% 
36% 
100% PROTOKOLL 3 
(1979/1993) 
Milj. ecu 
(D 
40 
10 
27 
80 
157 % 
25% 
6% 
17% 
51 % 
100% TOTALT 
(1965/1993) 
Milj. ecu 
120 
10 
27 
105 
^^262 % 
46% 
4% 
10% 
40% 
100% 
0\ (1) varav ca: 7 milj. ecu. December 
PROTOKOLLENS GENOMFÖRANDE SEKTOR FÖR SEKTOR - SÖDRA OCH ÖSTRA Ml 
EEG-ALLA LANDER (1978-1994) 
VERKSAMHETS-
SEKTORER 
1. INFRASTRUKTURER, 
VATTEN (Kanalisering, distribution) 
2. SANERING, MILJÖ 
3. ENERGI (Värmekraftverk, 
distribution av gas och el) 
4. JORDBRUK, FISKE, SKOGSBRUK 
5. HANDEL, INDUSTRI, TJÄNSTER 
6. VETENSKAPLIGT SAMARBETE 
7. UTBILDNING (1) 
8. HÄLSA, BOENDE 
9. STRUKTURANPASSNING (2) 
(Bilateral del) 
10. DISPONIBELT RESTBELOPP 
11. TOTALT PROTOKOLL 1 
(1978/1981) 
Milj. ecu 
85 
0 
60 
5 
0 
35 
34 
20 
61 
1 
0 
0 
6 
307 % 
28% 
0% 
20% 
2% 
0% 
11% 
11% 
7% 
20% 
0% 
0% 
0% 
2% 
100% PROTOKOLL 2 
(1981/1986) 
Milj. ecu 
34 
0 
27 
23 
0 
145 
75 
26 
41 
22 
0 
0 
22 
415 % 
8% 
0% 
7% 
6% 
0% 
35% 
18% 
6% 
10% 
5% 
0% 
0% 
5% 
100% PROTOKOLL 3 
(1986/1991) 
Milj. ecu 
44 
0 
56 
39 
0 
260 
143 
18 
44 
, 6 
0 
0 
5 
615 % 
7% 
0% 
9% 
6% 
0% 
42% 
23% 
3% 
7% 
1% 
0% 
0% 
1% 
100% PROTOKOLL 4 
(1991/1996) 
Milj. ecu 
23 
0 
61 
15 
0 
136 
169 
4 
12 
19 
50 
0 
286 
775 % 
3% 
0% 
8% 
2% 
0% 
18% 
22% 
1% 
2% 
2% 
6% 
0% 
37% 
100% TOTALT | 
(1978/1996) 
Milj. ecu 
186 
0 
204 
82 
0 
576 
421 
68 
158 
48 
50 
0 
319 
2112 % 
9% 
0% 
10% 
4% 
0% 
27% 
20% 
3% 
7% 
2% 
2% 
0% 
15% 
100% 
0J 
( 1 ) De målinriktade projekten, programmen eller utbildningsåtgärderna återges under den berörda sektorn. 
(2) Strukturanpassning: 300 milj. ecu. varav 200 milj. ecu redan placerade. 
PROTOKOLLENS GENOMFORANDE SEKTOR FOR SEKTOR - SÖDRA OCH ÖSTRA MEDELHAVSOMRADET 
EIB-ALLA LANDER (1978- 1994) 
VERKSAMHETS­
SEKTORER 
1. INFRASTRUKTURER, 
VATTEN (Kanalisering och distribution) 
2. SANERING - MIUÖ 
3. ENERGI (Värmekraftverk, 
distribution av gas och el) 
4. JORDBRUK, FISKE, SKOGSBRUK 
5. HANDEL INDUSTRI, TJÄNSTER 
6. DISPONIBELT RESTBELOPP 
7. TOTALT PROTOKOLL 1 
(1978/1981) 
Milj. ecu 
166,5 
0 
97 
20,5 
78 
0 
362 % 
46% 
0% 
27% 
6% 
22% 
0% 
100% PROTOKOLL 2 
(1981/1986) 
Milj. ecu 
136,5 
10 
201,5 
132 
120 
0 
600 % 
23% 
2% 
34% 
22% 
20% 
0% 
100% PROTOKOLL 3 
(1986/1991) 
Milj. ecu 
97,5 
129 
188 
284 
187,5 
117 
1003 % 
10% 
13% 
19% 
28% 
19% 
12% 
100% PROTOKOLL 4 
(1991/1996) 
Milj. ecu 
337 
12 
127 
59 
224 
541 
1300 % 
26% 
1% 
10% 
5% 
17% 
42% 
100% TOTALT 
(1978/1996) 
Milj. ecu 
738 
151 
614 
496 
610 
658 
3265 % 
23% 
5% 
19% 
15% 
19% 
20% 
100% 
KÄLLA: ElBs kvartalsstatistik 
I 1 
SAMARBETE AV INTRESSE FÖR SAMTLIGA MEDELHAVSLÄNDER 
Budgetmedel (december 1994) 
Verksamhetsområden Åtagande (milj. ecu) 
7. Miljö 
1.1 Räntesubv. (lån EIB) 
1.2. IMPHOS-Avlägsn. av kadmium (fosfater) 
1.3. Utbildning I.E.E. 
1.4. Sanering GAZA 
Totalt 1 19.95 
1.10 
0.53 
15.00 
36.58 (22%) 
2. Decentraliserat samarbete 
2.1. CIHEAM 
2.2. MED-URBS ' 
2.3. MED-CAMPUS 
2.4. MED-INVEST 
2.5. MED-MEDIA 
2.6. MED-AVICENNE 
Totalt 2 3.00 
22.32 
23.30 
10.00 
11.04 
8.82 
78.48 (48%) 
Regionalt samarbete 
3.1 Ramkontrakt 
3.2 Demografi 
3.3 EURONEWS 
3.4 Riskkapital 
3.5 Euro-arabisk administration 
3.6 Åtgärder i samb. med fredsprocessen 
3.7 Mikroåtgärder * 
Totalt 3 0.5 
10.50 
3.00 
9.00 
8.30 
4.45 
14.24 
49.99 (30%) 
Totalt 1+2 + 3 165.05(100%) 
*Mikroåtgärder 
Tekniskt bistånd 
Undersökningar 
Handelsfrämjande 
Utbildning, seminarier 3.18(22.3%) 
3.81 (26.8%) 
0.33 (2.3%) 
6.92 (48.6%) 
^9 
I 1 
SAMARBETE AV INTRESSE FÖR SAMTLIGA MEDELHAVSLÄNDER 
EIBs egna medel (december 1994) 
Verksamhetsområden Åtaganden (milj. ecu) 
Miliö 
1.1 Rening av avloppsvatten och arbete i anslutn. därti 40.0 
(Kuststäderna Tartous och Latakia (Syrien)) 
1.2. Vattenrening i Tunisiens kuststäder 42.0 
1.3. Avloppsreningsverk i Sorek (Israel) 10.0 
1.4. Avloppsnät och reningsverk i Antalya 35.0 
Totalt 1. 127.0(21%) 
2. Ovriaa 
2.1. Telekommunikation/internationellt nätverk Jordanie 45.0 
2.2. Flygplatsen i Beirut (Libanon) 80.0 
2.3. Gasledning Maghreb-Spanien (algeriska delen) 200.0 
2.4. Telekommunikation/internationellt nätverk Marockc 80.0 
2.5. Elförbindelse Marocko-EU 80.0 
Totalt 2 485.0(79%) 
Totalt 1 +2 612.0(100%) 
c/o 
ISSN 1024-4506 
KOM(96) 151 slutlig 
DOKUMENT 
SV U 
Katalognummer : CB-CO-96-161-SV-C 
ISBN 92-78-02420-1 
Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg 
Un