[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel den 6.11.2008

KOM(2008) 724 slutlig

2007/0247 (COD)

Ändrat förslag till

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS DIREKTIV

om ändring av direktiv 2002/21/EG om ett gemensamt regelverk för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster, direktiv 2002/19/EG om tillträde till och samtrafik mellan elektroniska kommunikationsnät och tillhörande faciliteter och tjänster och direktiv 2002/20/EG om auktorisation för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster

(framlagt av kommissionen)

2007/0247 (COD)

Ändrat förslag till

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS DIREKTIV

om ändring av direktiv 2002/21/EG om ett gemensamt regelverk för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster, direktiv 2002/19/EG om tillträde till och samtrafik mellan elektroniska kommunikationsnät och tillhörande faciliteter och tjänster och direktiv 2002/20/EG om auktorisation för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster

(Text av betydelse för EES)

1. BAKGRUND

Förslaget – KOM(2007) 697 – 2007/0247 (COD) – antogs av kommissionen den 13 november 2007 och lades fram för Europaparlamentet och rådet den 16 november 2007.

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén antog sitt yttrande om kommissionens förslag den 29 maj 2008.

Regionkommittén antog sitt yttrande om kommissionens förslag den 18 juni 2008.

Europaparlamentet antog 126 ändringsförslag vid den första behandlingen den 24 september 2008.

2. SYFTET MED FÖRSLAGET

Syftet med förslaget är att anpassa regelverket för elektronisk kommunikation, särskilt ramdirektivet[1], auktorisationsdirektivet[2] och tillträdesdirektivet,[3] genom att förbättra effektiviteten, minska de administrativa resurser som behövs för att genomföra en ekonomisk reglering samt förenkla och effektivisera tillgången till radiofrekvenser. Det ligger i linje med kommissionens program för bättre lagstiftning, som avser att garantera proportionaliteten mellan lagstiftningsåtgärderna och de politiska målen samt är en del av kommissionens gemensamma strategi för att stärka och fullborda den inre marknaden.

Förslaget har följande mål:

1. Att skapa en effektivare spektrumhantering för att förenkla operatörernas tillträde och främja förnyelse.

2. Att säkerställa att regleringen, i de fall där den fortfarande behövs, ska bli effektivare och enklare för såväl operatörer som de nationella regleringsmyndigheterna.

3. Att ta ett avgörande steg mot en mer konsekvent tillämpning av EU-reglerna för att fullborda den inre marknaden för elektronisk kommunikation.

3. SYFTET MED DET ÄNDRADE FÖRSLAGET

Syftet med det ändrade förslaget är att anpassa det ursprungliga förslaget på en rad punkter i enlighet med Europaparlamentets ändringsförslag.

4. SYNPUNKTER PÅ EUROPAPARLAMENTETS ÄNDRINGSFÖRSLAG

4.1. Ändringsförslag som godtas av kommissionen

Kommissionen kan godta ändringsförslagen 12, 16, 19, 24, 32, 38, 39, 40, 41, 42, 43, 45, 56, 58, 59, 60, 61, 79, 81, 89, 92, 96, 99, 111, 112, 113, 115, 116, 117, 123 och 124.

4.2. Ändringsförslag som godtas av kommissionen till viss del eller med ändrad ordalydelse

Ändringsförslag som avser ramdirektivet

Ändringsförslag 2, 5, 6, 7, 14, 15, 17, 26, 27, 31, 35, 36, 37, 43, 44, 46, 48, 52, 53/rev, 138 (plenarsammanträde), 62, 63/rev, 64/rev, 65, 66, 67/rev, 68, 69, 70, 71, 72, 74, 75, 77, 80, 84, 85, 86 och 90.

- Ändringsförslag 2

Kommissionen kan godta ett införande av orden ”och samordnad”, men avslår strykningen av hänvisningen till förordningen om upprättande av myndigheten. Den erkänner dock att det är möjligt att myndigheten slutligen kommer att ha ett annat namn. Därför har hänvisningarna till myndigheten och till BERT (den term som antagits av Europaparlamentet vid den första behandlingen) ändrats till hänvisningar till [organet] i hela detta ändrade förslag.

Skäl 3 i ändringsakten

”EU:s regelverk för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster bör därför reformeras för att fullborda den inre marknaden för elektronisk kommunikation genom att stärka gemenskapsmekanismen för reglering av operatörer med betydande inflytande på marknaden på de viktigaste marknaderna. Detta kompletteras genom inrättandet av ett europeiskt organ av regleringsmyndigheter på teleområdet (nedan kallat [ organet ]) genom Europaparlamentets och rådets förordning( […/…./EG] av den [datum]. I reformen ingår även utarbetandet av en effektiv och samordnad strategi för spektrumhantering för att uppnå ett gemensamt europeiskt område för information och förstärka bestämmelserna för användare med funktionshinder för att på så sätt uppnå ett informationssamhälle för alla.”

__________

( EUT L […], […], s. […].

- Ändringsförslag 5

Ordalydelsen i ändringsförslaget har anpassats för att avspegla behovet av lämplig reglerande bestämmanderätt vid beslut som fattas av nationella regleringsmyndigheter, med hänsyn till olikheter när det gäller konkurrensvillkoren inom en medlemsstat.

Skäl 3 c (nytt) i ändringsakten

”De nationella regleringsmyndigheterna bör kunna definiera marknader på subnationell basis och / tillämpa eller häva alla rättsliga skyldigheter i enlighet med detta på marknader eller inom geografiska områden där det finns en effektiv konkurrens inom infrastrukturen, även om de inte är definierade som separata marknader , för att kunna garantera att lagstiftningen är proportionell och passar olika konkurrensvillkor.”

- Ändringsförslag 6

Ordalydelsen i ändringsförslaget har förändrats något.

Skäl 3 d (nytt)i ändringsakten

” Tillhandahållande av ett lämpligt regelverk för investeringar i nya höghastighetsnät är en En central fråga för kommande år för att kunna uppfylla målen i Lissabonagendan. är att tillhandahålla lämpliga stimulansåtgärder för investeringar i nya höghastighetsnät Höghastighetsnät som stöder förnyelse, utvecklingen av i form av breda Internettjänster och stärka den internationella konkurrenskraft en i Europeiska unionen, Sådana nät har enorma möjligheter att ge genom att ge Europeiska unionens europeiska konsumenter och företag olika fördelar. Det är därför väsentligt att man främjar varaktiga investeringar i utvecklingen av dessa nät samtidigt som konkurrensen och konsumenternas valmöjligheter främjas genom förutsebarhet och konsekvens i lagstiftningen.”

- Ändringsförslag 7

I skäl 3e är det nödvändigt att nämna att förbättrat tillträde till radiospektrum kommer att göra det möjligt att utveckla trådlösa nätverk som kommer att bidra till att överbrygga bredbandsklyftan.

Skäl 3e (nytt) i ändringsakten

” I sitt meddelande av den 20 mars 2006 Att överbrygga bredbandsklyftan medgav kommissionen att det finns en territoriell klyfta i Europeiska unionen när det gäller tillgång till snabba bredbandstjänster . Enklare tillträde till radiospektrum kommer att underlätta utvecklingen av bredbandstjänster med hög hastighet i de yttersta randområdena. Trots den allmänna ökningen av bredbandsanslutningar är tillgången i några regioner begränsad på grund av höga kostnader som beror på låg befolkningstäthet och stora avstånd. Kommersiella incitament för att investera i bredbandsanslutningar i dessa områden visar sig ofta inte räcka. Teknisk innovation minskar emellertid utvecklingskostnaderna. För att säkra investeringar i ny teknik i underutvecklade regioner bör reglerna för elektronisk kommunikation vara förenliga med andra vidtagna politiska åtgärder, till exempel i fråga om statligt stöd, strukturfonder eller bredare industripolitiska mål . ”

- Ändringsförslag 14/rev

Ordalydelsen i ändringsförslaget har ändrats något i enlighet med de nationella regleringsmyndigheternas politiska mål att bidra till utvecklingen av den inre marknaden.

Skäl 11a (nytt) i ändringsakten

” De nationella marknaderna för elektronisk kommunikation kommer att fortsätta att skilja sig åt inom Europeiska unionen. Det är därför ytterst viktigt att de nationella regleringsmyndigheterna och [organet] organet för europeiska regleringsmyndigheter inom telekommunikation (”BERT”) har sådana de befogenheter och sådan den kunskap som krävs för att inom EU bygga upp en ett konkurrenskraftig t ”ekosystem” inre marknad för marknaderna för elektronisk a kommunikation och kommunikationstjänster samtidigt som man beaktar de nationella och regionala skillnaderna och respekterar subsidiaritetsprincipen. ”

- Ändringsförslag 15

I skäl 16 är det nödvändigt att nämna även det faktum att elektroniska kommunikationstjänster även tjänar ytterligare viktiga mål, som social och territoriell sammanhållning.

Skäl 16 i ändringsakten

”Radiofrekvenser bör ses som en begränsad allmän resurs med ett betydande värde för allmänheten och marknaden. Det ligger därför i det allmännas intresse att spektrum hanteras så effektivt som möjligt ur ett ekonomiskt, socialt och miljömässigt perspektiv med beaktande av radiospektrums viktiga roll för elektronisk kommunikation, målsättningar som rör kulturell mångfald och pluralism inom media , och social och territoriell sammanhållning , . och att H h inder för dess effektiva användning bör därför gradvis försvinner försvinna . ”

- Ändringsförslag 17

Skäl 16b kan godtas i den meningen att kommissionen är medveten om betydelsen av internationella och regionala överenskommelser, särskilt överenskommelser som ingåtts inom ramen för Internationella unionen (ITU). Medlemsstaterna ingår dock alltid sådana internationella avtal i enlighet med deras förenlighet med gemenskapslagstiftningen. Dessutom bör Europeiska unionens spektrumpolitik utvecklas fullt ut i enlighet med ITU:s regler, dvs. i den utsträckning den inte leder till externa störningar för grannländer till unionens medlemsstater. EU:s spektrumpolitik kan utvecklas på ett sådant sätt att EU och medlemsstaterna har beslutsmässigt utrymme att organisera spektrumanvändningen och spektrumpolitiken. Det arbete som utförs av Europeiska konferensen för post- och telekommunikationsförvaltningar (CEPT) erkänns dessutom som en grundval för teknisk harmonisering inom ramen för radiospektrumbeslutet. Därför bör de formuleringar som används avspegla ett sådant beslutsmässigt utrymme.

Skäl 16b (nytt) i ändringsakten

” Bestämmelserna i detta direktiv om spektrumhantering bör ligga i linje med , i den mån det är förenligt med gemenskapslagstiftningen, beakta det arbete som utförs av internationella och regionala organisationer med ansvar för spektrumhantering som internationella teleunionen (ITU) och Europeiska konferensen för post- och telekommunikationsförvaltningar (CEPT) så att hanteringen och harmoniseringen av spektrumanvändningen inom gemenskapen och i övriga världen blir effektiv. ”

- Ändringsförslag 26

Ändringsförslagets ordalydelse har ändrats något i enlighet med förslaget om [organets] befogenheter.

Skäl 29 i ändringsakten

” Kommissionen bör ha möjlighet att samråda med BERT när det gäller nummerområdet för att främja den inre marknadens funktion och stödja utvecklingen av gränsöverskridande tjänster . Kommissionens befogenheter när det gäller att anta tekniska genomförandeåtgärder bör dessutom, vid behov, omfatta principen om tillämpliga taxor och mekanismer , samt inrättandet av ett särskilt gemensamt EU-nummer som säkrar användarvänlig tillgång till dessa tjänster, för att göra det möjligt för EU:s medborgare, inbegripet resenärer och användare med funktionshinder, att nå vissa tjänster genom att använda samma igenkännbara nummer till liknande priser i alla medlemsstater .”

- Skäl 27

Ordalydelsen i skäl 31 har ändrats för att införa en åtskillnad mellan gemensamt utnyttjande av faciliteter inom ramen för symmetrisk reglering och inom ramen för asymmetrisk (betydande marknadsinflytande) reglering.

Denna ändring av skäl 32 beaktar, i den mån en hänvisning görs till riskdelning, innehållet i ändringsförslag 102 och ska betraktas i förbindelse med de ändringar som införs i ändringsförslag 101.

Skäl 31 i ändringsakten

”Det är nödvändigt att stärka medlemsstaternas befogenheter gentemot innehavare av ledningsrätter för att säkerställa tillträdet eller idrifttagandet av nya nät infrastrukturer på ett rättvist , effektivt och miljöansvarigt sätt och oberoende av eventuella skyldigheter för en operatör med betydande inflytande på marknaden att bevilja tillträde till dennes elektroniska kommunikationsnät,. De nationella regleringsmyndigheterna ska från fall till fall kunna införa möjligheten att dela nätdelar och tillhörande faciliteter som ledningar, master, antenner, tillträde till byggnader och en bättre samordning av anläggningsarbeten. Ett förbättrat gemensamt utnyttjande av faciliteter kan förbättra konkurrensen markant och sänka företagens allmänna ekonomiska och miljömässiga kostnader för att bygga ut infrastrukturen för elektronisk kommunikation , framför allt för nya fiberoptiska accessnät. De nationella regleringsmyndigheterna bör i synnerhet kunna ålägga operatörer att ge Dessa stärkta befogenheter bör inte påverka de nationella regleringsmyndigheternas mer omfattande befogenheter att ålägga operatörer med betydande inflytande på marknaden ytterligare krav, vilket kan utvidgas till att omfatta delning av svartfiber och tillhandahållande av ett referenserbjudande för rättvist och icke-diskriminerande tillträde till sina faciliteter inklusive ledningar.

- Ändringsförslag 31

Det är nödvändigt att betona åtgärdens exceptionella natur, behovet att bevara incitamenten för investeringar och det dominerande målet att skydda konsumenternas välfärd.

Skäl 43 i ändringsakten

” Syftet med funktionell delning, där den vertikalt integrerade operatören ska upprätta operativt separata affärsenheter, är att säkerställa tillhandahållandet av fullt likvärdiga produkter för samtliga operatörer i senare led, inbegripet de vertikalt integrerade operatörernas egna divisioner nedströms. Med funktionell delning kan konkurrensen förbättras på flera relevanta marknader genom att betydligt minska motiven för att diskriminera och genom att göra det enklare att verifiera och genomdriva efterlevnaden av icke-diskriminerande skyldigheter. I exceptionella fall kan det vara berättigat som en lösning där man gång på gång misslyckats med att uppnå en effektiv icke-diskriminering på flera av de berörda marknaderna och där det finns små eller inga utsikter till en framtida konkurrens inom infrastrukturen inom en rimlig tid sedan en eller flera lösningar tillgripits som tidigare ansetts lämpliga. Det är dock mycket viktigt att säkerställa att verkställandet bevarar motivationen för det berörda företaget att investera i sitt nät och att det inte medför några potentiella negativa effekter för konsumenterna . För att undvika snedvridning i konkurrensen på den inre marknaden bör kommissionen i förväg godkänna förslag till funktionell delning.”

- Ändringsförslag 35

Strykningen av hänvisningen till att individuella nyttjanderätter inte behöver beviljas i vissa fall bör avslås, med hänsyn till den erkända prioritering som av principskäl ges till allmänna tillstånd jämfört med individuella nyttjanderätter. Dessutom bör hänvisningen till tilldelning av spektrum läggas till, eftersom tilldelning, som avser det faktiska beviljandet av rätter, kan vara väsentlig för att nå vissa mål av allmänt intresse.

Skäl 49 i ändringsakten

”Införandet av kraven på tjänste- och teknikneutralitet vid tilldelnings- och fördelningsbeslut, tillsammans med de ökade möjligheterna att överföra rättigheter mellan företag, bör öka friheten och möjligheterna att leverera elektronisk kommunikation och audiovisuella medietjänster till allmänheten och därmed även göra det enklare att nå mål av allmänt intresse. Dock kan vissa skyldigheter av allmänt intresse som införts för sändningsföretag vid distribution av audiovisuella medietjänster kräva att det används särskilda kriterier vid spektrumallokering och tilldelning , i de fall där det förefaller ytterst viktigt för att uppfylla ett specifikt mål av allmänt intresse som fastställts i den nationella lagstiftningen. Förfaranden i samband med fullföljandet av mål av allmänt intresse bör under alla omständigheter vara objektiva, proportionella, icke-diskriminerande och med god insyn.”

- Ändringsförslag 36

Principerna om proportionalitet och icke-diskriminering bör tillämpas även vid undantag från skyldigheten att betala avgifter och taxor som fastställs för spektrumanvändning.

Skäl 50 i ändringsakten

”Alla beslut om att helt eller delvis undanta spektrumanvändare från skyldigheten att betala de normala avgifter och taxor som fastställts för användningen av spektrum måste vara proportionella, icke-diskriminerande, objektiva, medge insyn och bygga på skyldigheter av allmänt intresse fastställda i nationell lagstiftning.”

- Ändringsförslag 37

Hänvisningen till ITU:s och CEPT:s verksamheter bör nyanseras, eftersom dessa verksamheter inte har samma rättsliga status. ITU fattar verkligen beslut som har rättslig giltighet enligt internationell lagstiftning, medan CEPT:s arbete enligt gemenskapslagstiftningen används som en grundval för teknisk harmonisering enligt radiospektrumbeslutet. Dessutom är CEPT inte direkt inblandat i urvalsförfaranden.

Skäl 53 i ändringsakten

”Borttagandet av rättsliga och administrativa hinder för allmänna tillstånd och nyttjanderätter för spektrumanvändning eller nummer med europeisk omfattning bör gynna utvecklingen av teknik och tjänster samt bidra till att stärka konkurrenskraften. Samtidigt som samordningen av de tekniska villkoren för tillgänglighet och effektivt utnyttjande av radiofrekvenser organiseras enligt radiospektrumbeslutet, kan det även bli nödvändigt att samordna eller harmonisera urvalsförfarandena och villkoren för rättigheter och tillstånd i vissa band till nyttjanderätter för nummer och till allmänna tillstånd för att uppnå målen med den inre marknaden. Detta gäller särskilt elektroniska kommunikationstjänster som till sin natur har en inre marknads dimension eller gränsöverskridande möjligheter, såsom t.ex. satellittjänster, vilkas utveckling skulle kunna hindras av skillnader i spektrumtilldelningen mellan medlemsstaterna och mellan EU Europeiska gemenskapen och tredjeländer med beaktande av ITU:s och CEPT:s beslut internationella avtal som ingåtts inom ramen för ITU . Kommissionen, som biträds av kommunikationskommittén och därvid i största möjliga utsträckning ska beakta yttrandet från BERT [organet] bör därför kunna anta tekniska genomförandeåtgärder för att uppnå dessa mål. I de genomförandeåtgärder som antas av kommissionen kan det krävas att medlemsstaterna ska ställa nyttjanderätter för spektrum och/eller nummer till förfogande på hela sitt territorium och vid behov återkalla övriga gällande nationella nyttjanderätter. I sådana fall ska medlemsstaterna inte bevilja några nya nyttjanderätter för det aktuella spektrumbandet eller nummerområdet enligt nationella förfaranden.”

– Ändring som införs av kommissionen med anledning av ändringsförslag 47 avseende kommissionens förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2002/22/EG om samhällsomfattande tjänster och användares rättigheter avseende elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster, direktiv 2002/58/EG om behandling av personuppgifter och integritetsskydd inom sektorn för elektronisk kommunikation och förordning (EG) nr 2006/2004 om konsumentskyddssamarbete (KOM(2007) 698 – 2007/0248 (COD)) ( direktivet om medborgerliga rättigheter )

Denna ändring gäller införandet av definitionen av ”nätanslutningspunkt” i ramdirektiv 2002/21/EG, mot bakgrund av dess strykning från direktiv 2002/22/EG om samhällsomfattande tjänster genom ändringsförslag 47 avseende direktivet om medborgerliga rättigheter. Det är konsekvent att införa definitionen av ”nätanslutningspunkt” direkt efter definitionen av ”allmänna kommunikationsnät” – där hänvisning till dessa görs – i ramdirektivet.

Artikel 1 – led 2 ba (nytt) i ändringsakten; artikel 2 – led (da) (nytt) i direktiv 2002/21/EG

”nätanslutningspunkt: den fysiska punkt vid vilken en abonnent ansluts till ett allmänt kommunikationsnät; för nät där man använder sig av koppling och dirigering betecknas nätanslutningspunkten med hjälp av en särskild nätadress, som kan vara knuten till ett abonnentnummer eller abonnentnamn,”

- Ändringsförslag 44

Det andra stycket rör de ekonomiska resurser och den personal som krävs enligt kommissionens förslag, liksom separata budgetar, vilka ska offentliggöras. Kravet att resurserna ska omfatta möjligheten att delta i [organet] kan godtas, eftersom regleringsmyndigheterna utan tvivel bör samarbeta med [organet] för att nå regelverkets mål.

Artikel 1 – led 3a i ändringsakten; artikel 3 – punkt 3a (ny) i direktiv 2002/21/EG

” (3a) I artikel 3 ska följande stycke läggas till:

”3a. Medlemsstaterna ska se till att de mål som uppställts för BERT [organet] aktivt stöds av respektive nationell regleringsmyndighet genom att främja större samordning och enhetlighet i lagstiftningen .

Medlemsstaterna ska se till att de nationella regleringsmyndigheterna har tillräckliga ekonomiska resurser och tillräcklig personal för att kunna utföra de uppgifter de tilldelats som ger dem möjlighet att aktivt delta i och bidra tillBERT [organet] . De nationella regleringsmyndigheterna ska ha separat årlig budget som ska offentliggöras .”

- Ändringsförslag 46

Den sista meningen i ändringsförslaget kan inte godtas, eftersom tidsfrister för behandling av nationella överklaganden skulle ge upphov till frågor rörande gemenskapens behörighet när det gäller nationella domstolsförfaranden.

Artikel 1 – led 4 – led a i ändringsakten; artikel 4 – punkt 1 – första stycket i direktiv 2002/21/EG

”Medlemsstaterna ska säkerställa att det på nationell nivå finns fungerande system enligt vilka varje användare eller företag som tillhandahåller elektroniska kommunikationsnät och/eller kommunikationstjänster, som berörs av ett beslut av en nationell regleringsmyndighet, har rätt att överklaga beslutet till en instans som är oberoende av de inblandade parterna. Denna instans, som kan vara en domstol, ska ha den kompetens som är nödvändig för att den ska kunna utföra sina uppgifter på ett effektivt sätt . Medlemsstaterna ska säkerställa att vederbörlig hänsyn tas till ärendet i sak och att det finns ett effektivt förfarande för överklagande samt att överklagandeförfarandet inte tar onödigt lång tid . Medlemsstaterna ska fastställa tidsfrister för behandlingen av sådana överklaganden . ”

Ändringsförslag 48

Att vända sig till [organet] för dess yttrande i överklagandeförfaranden skulle öka dess auktoritet och förbättra dess ställning, och skulle kunna bidra till mer konsekventa rättsliga beslut på den enda marknaden. Sådana yttranden bör dock endast gälla tekniska frågor och inte tolkningen av gemenskapens lagstiftning, vilket bör klargöras i denna text.

Artikel 1 – led 4 – led aa (nytt) i ändringsakten; artikel 4 – punkt 2a (ny) i direktiv 2002/21/EG

”(aa) Följande punkt ska läggas till:

2a. Överklagandeinstanser ska ha rätt att begära ett yttrande från BERT [organet] om frågor som rör sektorn innan de fattar beslut i ett överklagandeförfarande .”

- Ändringsförslag 52

Kommissionen kan godta parlamentets ändringsförslag när det gäller artikel 7, som stärker kraven på insyn och samarbete mellan kommissionen, [organet] och de nationella regleringsmyndigheterna. Den kan även godta de ändringar som följer av den separata behandlingen, i en ny artikel 7a, av de förfaranden som reglerar anmälan av åtgärder, under förutsättning att den nya artikel 7 innehåller bestämmelser där kommissionens företrädesrätter i egenskap av fördragets väktare skyddas och att den har en effektiv mekanism för att säkerställa en konsekvent tillämpning av åtgärderna.

Mot bakgrund av en övergripande kompromisslösning när det gäller artiklarna 7 och 7a, som garanterar ett effektivt samarbete mellan kommissionen, [organet] och de nationella regleringsmyndigheterna och ger kommissionen en möjlighet att vid behov vidta åtgärder för att säkerställa en konsekvent tillämpning av åtgärder som vidtas i den inre marknadens intresse, kan kommissionen även godta en strykning av befogenheten enligt punkt 8 i dess ursprungliga förslag att kräva att en nationell regleringsmyndighet ska införa en särskild skyldighet.

Artikel 1 – led 6 i ändringsakten; artikel 7, punkterna 2–10, i direktiv 2002/21/EG

2. De nationella regleringsmyndigheterna ska bidra till den inre marknadens utveckling genom att samarbeta med kommissionen och [organet] BERT på ett öppet sätt för att säkerställa en konsekvent tillämpning i samtliga medlemsstater av bestämmelserna i detta direktiv och i särdirektiven. I detta syfte ska de särskilt samarbeta med kommissionen och [organet] BERT för att identifiera de typer av instrument och lösningar som är bäst lämpade för att åtgärda enskilda situationer på marknaden.

3. Om inget annat anges i genomförandebestämmelserna som antagits i enlighet med artikel 7 a och efter det samrådsförfarande som anges i artikel 6 ska den nationella regleringsmyndigheten, om den avser att vidta en åtgärd som

(a) omfattas av artiklarna 15 eller 16 i detta direktiv, eller artiklarna 5 eller 8 i direktiv 2002/19/EG (tillträdesdirektivet), eller

(b) skulle påverka handeln mellan medlemsstaterna,

samtidigt göra förslaget till åtgärd tillgängligt för kommissionen, [organet] BERT, och de nationella regleringsmyndigheterna i andra medlemsstater, tillsammans med den motivering som åtgärden grundar sig på i enlighet med artikel 5.3, samt informera kommissionen,, [organet] BERT och andra nationella regleringsmyndigheter om detta. De nationella regleringsmyndigheterna, BERT, och kommissionen får yttra sig till den berörda nationella regleringsmyndigheten inom högst en månad. Enmånadsperioden kan inte förlängas.

4. När den planerade åtgärd som avses i punkt 3 syftar till

(a) att definiera en berörd marknad som skiljer sig från dem som definierats i rekommendationen i enlighet med artikel 15.1, eller

(b) att avgöra huruvida ett företag, enskilt eller tillsammans med andra, ska anses ha ett betydande inflytande på marknaden, i enlighet med artikel 16.3, 16.4 eller 16.5 ,

och skulle påverka handeln mellan medlemsstater och kommissionen har meddelat den nationella regleringsmyndigheten att den anser att den föreslagna åtgärden skulle utgöra ett hinder för den inre marknaden eller hyser allvarliga tvivel om att den är förenlig med gemenskapslagstiftningen, särskilt med de mål som anges i artikel 8, ska den föreslagna åtgärden inte antas förrän efter ytterligare två månader. Denna period kan inte förlängas.

5. Under tvåmånadersperioden som avses i punkt 4 får kommissionen fatta beslut om att den nationella regleringsmyndigheten ska dra tillbaka förslaget till åtgärd. Kommissionen ska därvid i största möjliga utsträckning beakta yttrandet från [organet] BERT [som avgetts i enlighet med artikel 5 i förordning [……/EG innan den fattar ett beslut. Beslutet ska åtföljas av en detaljerad och objektiv analys av varför kommissionen inte anser att den föreslagna åtgärden bör antas, tillsammans med specifika förslag till ändringar av densamma.

6. Inom tre månader efter det att kommissionen fattat ett beslut i enlighet med punkt 5 som kräver att den nationella regleringsmyndigheten ska återkalla ett förslag till åtgärd ska den nationella regleringsmyndigheten antingen ändra eller återkalla förslaget till åtgärd. Om förslaget till åtgärd ändras ska den nationella regleringsmyndigheten genomföra ett offentligt samråd i enlighet med förfarandena som avses i artikel 6 och på nytt anmäla det ändrade förslaget till åtgärd till kommissionen i enlighet med bestämmelserna i punkt 3.

7. Den berörda nationella regleringsmyndigheten ska i största möjliga utsträckning beakta yttrandena från andra nationella regleringsmyndigheter , BERT [organet] och kommissionen och får, om inget annat föreskrivs utom i de fall som omfattas av i punkt 4 [eller artikel 7a], anta det förslag till åtgärd som blir resultatet och ska, om den gör det, meddela detta till kommissionen. Övriga nationella organ som utövar befogenheter enligt detta direktiv eller särdirektiven ska också i största möjliga utsträckning beakta kommissionens kommentarer.

10. Under exceptionella omständigheter, när en nationell regleringsmyndighet anser att den måste handla skyndsamt för att säkerställa konkurrensen och skydda användarnas intressen, får den omedelbart vidta proportionella och tillfälliga åtgärder såsom ett undantag från förfarandet i punkterna 3 och 4 och artikel 7a. Den nationella regleringsmyndigheten ska utan dröjsmål meddela kommissionen, övriga nationella regleringsmyndigheter och [organet] BERT . Om den nationella regleringsmyndigheten beslutar att göra sådana åtgärder permanenta eller att förlänga deras tillämpningsperiod ska detta beslut omfattas av bestämmelserna i punkterna 3 och 4 och/eller artikel 7a.”

- Ändringsförslag 53

I detta ändringsförslag fastställs ett skiljedomsförfarande enligt vilket kommissionen, [organet] och de nationella regleringsmyndigheterna har ett nära samarbete för att säkerställa en konsekvent tillämpning av skyldigheter som införs på grundval av den marknadsanalys och de anmälningsförfaranden som krävs i regelverket. Kommissionen kan stödja ändringsförslagets underliggande mål, dvs. att denna samarbetsprocess kan bidra till att identifiera de mest effektiva och lämpligaste åtgärderna som bör tillämpas när dominans konstateras på en relevant marknad, mot bakgrund av målen i artikel 8 i ramdirektivet.

Kommissionen anser att den integration av de nationella regleringsmyndigheternas samlade expertis som fastställs i det förfarande som anges i artikel 7 (uttryckt genom de yttranden om anmälda åtgärder som ska avges av [organet]) överensstämmer med kommissionens förslag. Kommissionen välkomnar dessutom det faktum att Europaparlamentets förfarande skulle bevara kommissionens föreslagna befogenhet, om än i begränsad form, att kräva att den föreslagna åtgärden ska dras tillbaka i den inre marknadens intresse.

Den mekanism genom vilken [organet] skulle kunna bekräfta, trots kommissionens allvarliga tvivel, att åtgärden är lämplig och effektiv och därmed göra det möjligt för den berörda nationella regleringsmyndigheten att anta den föreslagna åtgärden, måste dock revideras. Kommissionen kan följaktligen inte godta ordalydelsen i denna del av Europaparlamentets föreslagna ändring, eftersom den skulle ge [organet] en möjlighet att bemäktiga sig kommissionens roll som fördragets väktare, särskilt som denna fastställs i artikel 85 i EG-fördraget.

Kommissionen kan i linje med ovanstående inte godta den föreslagna integrationen av förfarandet för förslag till åtgärder som avser funktionell delning i artikel 7a (enligt artikel 13a i tillträdesdirektivet). Sådana åtgärder är, eftersom de kan sträcka sig utöver individuellt definierade relevanta marknader och de skyldigheter som beskrivs i artiklarna 9–13 i tillträdesdirektivet, i sig annorlunda än de rättsliga åtgärder som föreslås enligt dessa artiklar och som omfattas av det förfarande som anges i artikel 7. Det är därför lämpligt att det separata förfarandet för kommissionens godkännande av förslag till funktionell delning bevaras i enlighet med artiklarna 8.3 och 13a i tillträdesdirektivet.

I kommissionens ändrade text för artikel 7a bevaras därför [organets] roll, i enlighet med parlamentets förslag, när det gäller avgivande av yttranden om föreslagna åtgärder som kommissionen har gett uttryck för allvarliga tvivel om. Dessutom bevaras den mekanism genom vilken kommissionen kan fatta beslut om att kräva att en sådan föreslagen åtgärd ska dras tillbaka om [organet] delar dess allvarliga tvivel. Däremot bör det, i händelse av att [organet] inte delar kommissionens allvarliga tvivel, fortfarande vara möjligt för kommissionen att, i syfte att skydda kommissionens företrädesrätter i egenskap av fördragets väktare, fatta beslut om att kräva att en anmäld åtgärd genom vilken en rättslig åtgärd införs ska ändras eller dras tillbaka, om än med det kompletterande skyddet att kommissionens beslut i största möjliga mån bör beakta [organets] yttrande och föregås av samråd med medlemsstaterna i kommunikationskommittén.

För att ge [organet] tillräcklig tid att avge ett motiverat yttrande om ett förslag till åtgärd som omfattas av det förfarande som anges i artikel 7a och för kommissionen att sedan anta ett beslut mot bakgrund av detta yttrande (inklusive samråd med kommunikationskommittén där detta är lämpligt), bör den tidsfrist på två månader som givits för att genomföra dessa steg förlängas till tre månader.

Kommissionen anser även att den bör ha befogenhet att kräva både ett tillbakadragande av ett förslag till åtgärd genom vilken rättsliga åtgärder införs och att det ändras.

Artikel 1 – led 6a (nytt); artikel 7 (ny) i direktiv 2002/21/EG

”(6a) Följande artikel ska införas:

”Artikel 7a

Förfarande för konsekvent tillämpning av rättsliga åtgärder

1. Om en planerad åtgärd som omfattas av artikel 7.3 syftar till att införa, ändra eller återkalla en nationell regleringsmyndighet avser att anta en åtgärd som inför, ändrar eller återkallar en operatörs skyldighet i enlighet med artikel 16 och i förening med artiklarna 5 och 9–13a i direktiv 2002/19/EG (tillträdesdirektivet) och artikel 17 i direktiv 2002/22/EG (direktivet om samhällsomfattande tjänster )ska kommissionen och den andra medlemsstatens nationella regleringsmyndighet ges en månad från den dag då beslutet meddelades för att yttra sig till den berörda nationella regleringsmyndigheten.

2. Om förslaget till åtgärd innebär införande, ändring eller upphävande av en skyldighet av annat slag än den skyldighet som avses i artikel 13a i direktiv 2002/19/EG (tillträdesdirektivet), ska kommissionen får kommissionen , inom den samma tidsfrist på en månad som fastställs i artikel 7.3 , meddela den berörda nationella regleringsmyndigheten och [organet] BERT om varför att den anser att den föreslagna åtgärden skulle utgöra ett hinder för den inre marknaden eller att den hyser allvarliga tvivel om att den är förenlig med gemenskapslagstiftningen. I sådana fall ska antagandet av förslaget till åtgärd senareläggas med ytterligare tre två månader från och med kommissionens meddelande.

Om kommissionen inte utfärdar något meddelande ska den berörda nationella regleringsmyndigheten anta förslaget till åtgärd och samtidigt i största möjliga mån beakta kommissionens , [organets] eller andra nationella regleringsmyndigheters kommentarer .

2 3 . Under den tidsfrist på tre två - månader som fastställs i punkt 1 2, ska kommissionen, [organet] BERT och den berörda nationella regleringsmyndigheten ha ett nära samarbete för att identifiera den mest effektiva och lämpligaste åtgärden mot bakgrund av de mål som fastställs i artikel 8 med beaktande av marknadsaktörernas yttranden och behovet av att säkerställa spridningen av en enhetlig regleringspraxis .

3. Under Inom en månad från början av den denna tidsfrist på tre månader tvåmånadersfrist som avses i punkt 1 , ska [organet] BERT med absolut majoritet, i enlighet med artikel [X] i förordning [……/EG] avge anta ett motiverat yttrande om frågan huruvida som bekräftar att förslaget till åtgärd är lämpligt och effektivt skulle skapa ett hinder för den inre marknaden eller strida mot gemenskapslagstiftningen och särskilt de mål som anges i artikel 8, eller och meddela om den anser att förslaget till åtgärd bör ändras eller dras tillbaka samt (i lämpliga fall) lägga fram specifika förslag om detta. Detta yttrande ska motiveras och offentliggöras.

Om BERT har bekräftat att förslaget till åtgärd är lämpligt och effektivt kan den berörda nationella regleringsmyndigheten anta förslaget till åtgärd. När den gör detta ska den nationella regleringsmyndigheten i största möjliga utsträckning beakta de eventuella kommentarerna från kommissionen och BERT. Den nationella regleringsmyndigheten ska offentliggöra på vilket sätt den beaktat dessa kommentarer .

4. Om [organet] BERT i sitt yttrande påpekar att förslaget till åtgärd bör ändras eller dras tillbaka får kommissionen, med yttersta beaktande av [byråns] BERT:s motiverade yttrande, anta ett motiverat beslut före utgången av den tremånadersperiod som avses i punkt 1, som kräver att den berörda nationella regleringsmyndigheten ändrar eller drar tillbaka förslaget till åtgärd och lämnar specifika förslag om detta.

4. Om förslaget till åtgärd gäller införande, ändring eller upphävande av den skyldighet som fastställs i artikel 13 a i direktiv 2002/19/EG (tillträdesdirektivet) ska förslaget till åtgärd inte antas under ytterligare en tvåmånadersperiod beräknat från och med utgången av den enmånadsperiod som avses i punkt 1.

Under den tvåmånadersperiod som avses i första stycket ska kommissionen, BERT och den berörda nationella regleringsmyndigheten ha ett nära samarbete för att fastställa huruvida den föreslagna åtgärden är förenlig med artikel 13a i direktiv 2002/19/EG (tillträdesdirektivet) och i synnerhet huruvida den är den mest effektiva och lämpligaste åtgärden. I detta syfte ska marknadsaktörernas yttranden samt behovet av att säkerställa spridningen av en enhetlig regleringspraxis beaktas. Om BERT eller kommissionen framställer en motiverad begäran om detta, ska denna tvåmånadersfrist förlängas med upp till två månader .

Inom den maximiperiod som fastställs i andra stycket ska BERT agera med absolut majoritet, anta ett yttrande som bekräftar att förslaget till åtgärd är lämpligt och effektivt eller meddela att förslaget till åtgärd inte ska antas. Yttrandet ska motiveras och offentliggöras .

5. I alla andra fall får kommissionen, med största möjliga beaktande av ett eventuellt yttrande från [organet] och i enlighet med det förfarande som avses i artikel 22.2 (rådgivande kommittéförfarande), före utgången av den tremånadersperiod som avses i punkt 1 fatta ett motiverat beslut om att den berörda nationella regleringsmyndigheten ska ändra eller dra tillbaka förslaget till åtgärd samt lägga fram specifika förslag om detta.

6. Enbart O m kommissionen inte har fattat ett beslut enligt punkterna 4 eller 5 vid utgången av den tremånadersperiod som avses i punkt 1 och BERT har bekräftat att förslaget till åtgärd är lämpligt och effektivt, kan den nationella regleringsmyndigheten anta förslaget till åtgärd. När den gör detta ska den nationella regleringsmyndigheten i största möjliga utsträckning beakta de eventuella kommentarerna från kommissionen och [organet] BERT. Den nationella regleringsmyndigheten ska offentliggöra på vilket sätt den beaktat dessa kommentarer .

7 5. Inom en tidsfrist på tre månader från det att kommissionen i enlighet med punkt 4 eller 5 punkt 3 fjärde stycket antagit ett motiverat beslut som kräver att den nationella regleringsmyndigheten ändrar eller drar tillbaka förslaget till åtgärd ska den berörda nationella regleringsmyndigheten ändra eller dra tillbaka förslaget till åtgärd i enlighet med det beslutet . Om förslaget till åtgärd ska ändras ska den nationella regleringsmyndigheten genomföra ett offentligt samråd i enlighet med de förfaranden för samråd och transparens som avses i artikel 6 och på nytt anmäla det ändrade förslaget till åtgärd till kommissionen i enlighet med artikel 7.

86 . Den nationella regleringsmyndigheten kan när som helst under förfarandets gång dra tillbaka förslaget till åtgärd .”

- Ändringsförslag 138 (plenarsammanträde)

Kommissionen kan i princip godta ändringsförslag 138 (plenarsammanträde), som fungerar som en lämplig upprepning av principer som gäller oberoende av denna bestämmelse, och som överlåter till medlemsstaterna att se till att en rättvis jämvikt nås mellan de olika grundläggande rättigheter som är skyddade genom gemenskapens rättsordning. Detta gäller särskilt rätten till respekt för privatlivet, rätten till skydd av egendom, rätten ett effektivt rättsmedel och rätten till yttrandefrihet och informationsfrihet.

- Ändringsförslag 62

Genom ändringsförslaget får regleringsmyndigheterna ytterligare vägledning när de utför sina uppgifter enligt regelverket, inbegripet när det gäller utvecklingen av nästa generations nät. Idén att förutsägbar reglering skulle kunna uppnås genom en följd av åtgärder när dessa åtgärder i annat fall inte skulle ha valts ut, bör dock undvikas.

Artikel 1 – led 8 – led eb (nytt) i ändringsakten; artikel 8 – punkt 4a (ny) i direktiv 2002/21/EG

(e b ) Följande nya punkt ska föras in :

”4a. De nationella regleringsmyndigheterna ska för att nå de politiska mål som anges i punkterna 2, 3 och 4 tillämpa objektiva, transparenta, icke-diskriminerande och proportionella regleringsprinciper bland annat genom att

(a) främja förutsägbarhet genom att säkerställa genom att i lämpliga fall tillämpa åtgärder som omfattar flera marknads granskningar , en konsekvent regleringsstrategi under granskningsperioder som följer på varandra ,

(b) säkerställa att företag som tillhandahåller elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster inte behandlas olika under lika omständigheter ,

(c) skydda konkurrensen till förmån för konsumenterna och när så är möjligt främja infrastrukturbaserad konkurrens,

(d) främja marknadsdrivna investeringar och innovation som avser ny och förbättrad infrastruktur bland annat genom att främja möjligheten till delade investeringar och genom att garantera att kostnaden för tillträde till faciliteter är beräknad med hänsyn till de risker som investerare och de företag som har tillträde är utsatta för en lämplig riskfördelning mellan investerare och de företag som har tillträde till de nya faciliteterna,

(e) ta vederbörlig hänsyn till de mycket varierande konkurrensvillkor och konsumentförhållanden som råder i olika medlemsstater och i olika geografiska områden,

(f) i nföra reglerade förhandsskyldigheter endast då det inte finns någon effektiv och hållbar konkurrens och lindra eller häva dem sådana skyldigheter så snart som det finns sådan konkurrens .”.

- Ändringsförslag 63/rev.

Kommissionen förstår Europaparlamentets vilja att vara mer engagerat i politiska beslut som rör den strategiska metoden för spektrumförvaltning och är berett att undersöka den bästa institutionella lösningen, samtidigt som den tekniska harmoniseringen av spektrumanvändningen enligt radiospektrumbeslutet avskild och orörd.

Inrättandet av en kommitté för radiospektrumpolitik enligt Europaparlamentets artikel 8a kan inte godtas eftersom det skulle ge upphov till problem i och med att kommitténs roll skulle begränsas till elektronisk kommunikation och den skulle överlappa befintliga strukturer som utför samma uppgifter. Inrättandet av en annan kommitté är inte heller nödvändig för att uppnå Europaparlamentets viktigaste mål med att föreslå denna nya artikel, såsom anges i artikel 8b.4 —– se nedan.

Den föreslagna artikel 8b måste omformuleras för att göra gemenskapsdimensionen tydligare.

Texten i den föreslagna artikel 8b.2, i vilken gemenskapens rättsliga principer, bör flyttas till ett skäl.

Artikel 8b.3 måste omformuleras för att säkerställa att gemenskapsdimensionen bevaras. Europaparlamentets text ignorerar kommissionens redan etablerade roll och ansvar flyttas över från gemenskapen till medlemsstaterna. Eftersom direktivet bara gäller elektronisk kommunikation bör hänvisningen till andra politikområden, som transport eller forskning och utveckling, strykas.

I artikel 8b.5 måste den första delen strykas, eftersom det åligger kommissionen snarare än medlemsstaterna att säkerställa samordningen av Europeiska unionens intressen.

Vad beträffar artikel 8b.4, som föreslagits av Europaparlamentet, välkomnar kommissionen Europaparlamentets och rådets engagemang i politisk strategi, under förutsättning att det är fokuserat på den strategiska inriktningen på Europeiska unionens spektrumpolitik. Texten i denna punkt måste dock omformuleras för kommissionens initiativrätt inte ska begränsas. Dessutom finns det en risk för att den föreslagna användningen av medbeslutandeåtgärder för att fastställa tekniska parametrar (dvs. för undvikande av skadliga störningar) hindrar gemenskapen från att vidta nödvändiga och lägliga åtgärder, samtidigt som den riskerar att skapa förvirring när det gäller radiospektrumbeslutets fortgående roll.

Artikel 1 – led 8a (nytt) i ändringsakten; artikel 8 a (ny) i direktiv 2002/21/EG

”Följande artikel ska införas:

”Artikel 8a

Kommittén för radiospektrumpolitik

1. Kommittén för radiospektrumpolitik (RSPC) inrättas för att bidra till att uppnå de mål som fastställs i punkterna 1, 3, 4 och 5.

Kommittén för radiospektrumpolitik ska bistå Europaparlamentet, rådet och kommissionen i frågor som rör radiospektrumpolitiken .

Kommittén för radiospektrumpolitik ska vara sammansatt av högnivårepresentanter från de behöriga nationella myndigheterna med ansvar för radiospektrumpolitiken i varje enskild medlemsstat. Varje medlemsstat ska ha en röst. Kommissionen röstar inte .

2. Kommittén för radiospektrumpolitik ska på begäran av Europaparlamentet, rådet, kommissionen eller på eget initiativ med absolut majoritet anta yttranden .

3. Kommittén för radiospektrumpolitik ska lägga fram en årlig verksamhetsrapport för Europaparlamentet och rådet .

” Artikel 8ba

” Strategisk planering och samordning av radiospektrum politiken i Europeiska unionen gemenskapen

1. Medlemsstaterna ska bidra till utvecklingen av den inre marknaden genom att samarbeta med varandra och kommissionen när det gäller strategisk planering, samordning och harmonisering av användningen av radiofrekvenser inom Europeiska gemenskapen EU. Medlemsstaterna ska i detta sammanhang när de gör detta bland annat beakta faktorer i Europeiska gemenskapens EU:s strategier som ekonomi, säkerhet, hälsa, allmänna intressen, yttrandefrihet, kultur, vetenskap och sociala och tekniska aspekter samt radiospektrumanvändares olika intressen för att optimera användningen av radiospektrum och för att undvika skadliga störningar.

2. Verksamhet som sammanhänger med radiospektrumpolitiken i EU ska inte påverka

(a) åtgärder som i överensstämmelse med gemenskapslagstiftningen vidtagits på gemenskapsnivå eller nationell nivå som ett led i arbetet med att nå mål av allmänt intresse, framför allt i fråga om reglering av innehållet och strategier på områdena audiovisuell politik och mediepolitik ,

(b) bestämmelserna i direktiv 1999/5/EG och

(c ) medlemsstaternas rätt att organisera och använda sitt radiospektrum för att upprätthålla allmän ordning, allmän säkerhet och försvaret .

3 2. Genom att samarbeta med varandra och med kommissionen, ska M medlemsstaterna säkerställa bidra till att samordna de Europeiska gemenskapens olika strategier EU-strategierna inom radiospektrumpolitiken och, vid behov, harmonisera de villkor för tillgänglighet och effektiv användning av radiospektrum som måste tillgodoses för att upprätta en inre marknad inom områden som elektronisk kommunikation, transport, forskning och utveckling.

3 4 Kommissionen kan med vederbörligt beaktande av yttrandet från kommittén för radiospektrumpolitik (RSPC) lägga fram ett lagstiftningsförslag om inrättande av ett radiospektrumhandlingsprogram som avser den strategiska planeringen och harmoniseringen av radiospektrum i Europeiska unionen eller andra lagstiftningsåtgärder som syftar till att optimera användningen av radiospektrum och undvika skadliga störningar . Kommissionen kan lägga fram ett förslag till lagstiftning om upprättandet av ett program för radiospektrumpolitiken. I programmet ska de politiska riktlinjerna för den strategiska planeringen och harmoniseringen av radiospektrumanvändningen fastställas i enlighet med bestämmelserna i detta direktiv och i särdirektiven.

4 5 . Medlemsstaterna ska se till att EU:s intressen samordnas inom internationella organisationer med ansvar för radiospektrumfrågor. Kommissionen ska får , när så är nödvändigt för att garantera en effektiv samordning av Europeiska gemenskapens intressen i internationella organisationer med behörighet i radiospektrumfrågor , med vederbörligt beaktande av yttrandet från RSPC, lägga fram för Europaparlamentet och rådet gemensamma allmänna mål och vid behov ge ett förhandlingsmandat . ””

__________

( Europaparlamentets och Rådets direktiv 1999/5/EG av den 9 mars 1999 om radioutrustning och teleterminalutrustning och om ömsesidigt erkännande av utrustningens överensstämmelse (EGT L 91, 7.4.1999, s. 10)."

Ett nytt skäl ska läggas till

Verksamhet som sammanhänger med radiospektrumpolitiken i Europeiska unionen ska inte påverka de åtgärder som i överensstämmelse med gemenskapslagstiftningen vidtagits på gemenskapsnivå eller nationell nivå som ett led i arbetet med att nå mål av allmänt intresse, framför allt i fråga om innehållsreglering och strategier på områdena audiovisuell politik och mediepolitik, bestämmelserna i direktiv 1999/5/EG* och medlemsstaternas rätt att organisera och använda sitt radiospektrum för att upprätthålla allmän ordning, allmän säkerhet och försvaret.

__________

( Europaparlamentets och Rådets direktiv 1999/5/EG av den 9 mars 1999 om radioutrustning och teleterminalutrustning och om ömsesidigt erkännande av utrustningens överensstämmelse (EGT L 91, 7.4.1999, s. 10).”

- Ändringsförslag 64/rev

Andra stycket i artikel 9.1 måste omformuleras för att tydliggöra att det avser internationella avtal som är tillämpliga, eftersom medlemsstaternas åtgärder måste överensstämma med gemenskapslagstiftningen.

I artikel 9.3 är en hänvisning till radionät eller trådlös tillträdesteknik nödvändig för att skapa en ram för medlemsstaternas åtgärder och för att hindra att detaljerade restriktioner för nätarkitektur införs, vilket skulle otillbörligt begränsa pr och skulle otillbörligt begränsa neutralitetsprincipen. Hänvisningen till internationella avtal är lämpligare i artikel 9.1 och i skälen.

I artikel 9.3 andra stycket led a bör uttrycket eventuella undvikas eftersom det alltid finns en, visserligen liten, risk för skadliga störningar. Det proportionalitetstest som är tillämpligt på nationella undantag bör göra det möjligt att avgöra hur starka restriktioner det krävs för att undvika skadliga störningar.

Hänvisningen till behovet att garantera tjänstens tekniska kvalitet i den nya punkten ba bör kopplas till behovet att undvika skadliga störningar, och bör inte i sig utnyttjas för att motivera ett undantag från teknisk neutralitet. Detsamma gäller för säkerställandet av ett effektivt utnyttjande av radiofrekvenser i den nya punkten ca. Det är ett viktigt syfte med spektrumförvaltningen, men är även kopplat till parametrar för störningsförvaltning.

I punkt c bör en koppling göras mellan maximalt gemensamt utnyttjande av radiofrekvenser och allmänna tillstånd för att möjliggöra strängare tekniska villkor för frekvensband som omfattas av allmänna tillstånd.

I punkt d bör en begränsning av den tekniska neutraliteten bara tillåtas för att uppfylla ett mål av allmänt intresse om ett sådant mål inte kan uppfyllas genom tjänsteneutralitet. Detta måste motiveras och styrkas av den medlemsstat som åberopar undantaget. Detta bör fastställas genom att i skäl 21 lägga till följande ord: ”särskilt för att uppfylla ett mål av allmänt intresse som inte kan uppnås genom en begränsning till tjänsteneutralitet ”.

I artikel 9.4 skapar den första delen av ändringen rättslig osäkerhet och den avslås därför. Hänvisningen till ITU:s radiobestämmelser avslås eftersom dessa inte innehåller några specifika bestämmelser om elektroniska kommunikationstjänster och eftersom en sådan hänvisning bara skulle skapa ogrundade förväntningar. Formuleringen i enlighet med måste också ersättas med en hänvisning till enkel identifiering.

Alla andra ändringar godtas.

Artikel 1 – led 9 i ändringsakten; artikel 9 i direktiv 2002/21/EG

1. Med hänsyn till att radiofrekvenser är en allmän nyttighet av stort socialt, kulturellt och ekonomiskt värde , ska medlemsstaterna säkerställa en effektiv förvaltning av radiofrekvenser för elektroniska kommunikationstjänster inom sitt territorium i enlighet med artiklarna 8 och 8b . De ska säkerställa att den fördelning och tilldelning av sådana radiofrekvenser som utförs av nationella regleringsmyndigheter är baserad på objektiva, öppet redovisade, icke-diskriminerande och proportionella kriterier. Medlemsstaterna ska därvid agera i enlighet med sina skyldigheter enligt fördraget och, där det är lämpligt, motsvarande internationella avtal , och får ta hänsyn till allmänintresset i enlighet med vad som fastställs nedan .

2. Medlemsstaterna ska främja harmoniseringen av användningen av radiofrekvenser inom gemenskapen, i linje med behovet av en ändamålsenlig och effektiv användning och för att uppnå konsumentfördelar som stordriftsfördelar och samverkan mellan tjänster . Medlemsstaterna ska i detta sammanhang agera i enlighet med artiklarna 8b och 9c i detta direktiv och beslut nr 676/2002/EG (radiospektrumbeslutet).

3. Om inte annat föreskrivs i det andra stycket eller i åtgärderna som antagits enligt artikel 9c, ska medlemsstaterna säkerställa att alla typer av teknik som används för elektroniska kommunikationstjänster kan användas i de radiofrekvensband som är tillgängliga för elektroniska kommunikationstjänster i enlighet med ITU:s radiobestämmelser.

Medlemsstaterna kan dock fastställa proportionella och icke-diskriminerande begränsningar, där det är berättigat, för den teknik som används för elektroniska kommunikationstjänster , för att

(a) undvika eventuella skadliga störningar särskilt för att garantera tjänstens tekniska kvalitet och ett effektivt utnyttjande av radiofrekvenser ,

(b) skydda allmänheten från att exponeras för elektromagnetiska fält,

(ba) garantera tjänstens tekniska kvalitet,

(c) säkerställa ett maximalt gemensamt utnyttjande av radiofrekvenser där användningen av frekvenser omfattas av ett allmänt tillstånd ,

(ca) säkerställa ett maximalt gemensamt utnyttjande av radiofrekvenser ,

(d) uppfylla ett mål av allmänt intresse i enlighet med punkt 4.

4. Om inte annat föreskrivs i det andra stycket eller i åtgärderna som antagits enligt artikel 9c, ska medlemsstaterna säkerställa att alla typer av elektroniska kommunikationstjänster kan tillhandahållas i de radiofrekvensband som är tillgängliga för elektroniska kommunikationstjänster i enlighet med som dessa identifieras i deras nationella frekvensallokeringstabeller och ITU:s radiobestämmelser . Medlemsstaterna kan dock fastställa proportionella och icke-diskriminerande begränsningar för de typer av elektroniska kommunikationstjänster som ska tillhandahållas.

De åtgärder som kräver att en elektronisk kommunikationstjänst ska tillhandahållas inom ett specifikt band som är tillgängligt för elektroniska kommunikationstjänster ska vara motiverade för att säkerställa att ett mål av allmänt intresse, vilket definierats i nationell lagstiftning , uppfylls i enlighet med gemenskapslagstiftningen, som t.ex. livräddning, främjande av social, regional eller geografisk sammanhållning, undvikande av ineffektivt utnyttjande av radiofrekvenser, eller främjande av kulturpolitiska och mediepolitiska mål, såsom kulturell och språklig mångfald och pluralism i medierna.

En åtgärd som förbjuder att någon annan elektronisk kommunikationstjänst tillhandahålls inom ett specifikt band får endast införas där detta är motiverat för att säkerställa livräddningstjänster.

5. Medlemsstaterna ska regelbundet se över behovet av begränsningarna och åtgärderna som anges i punkterna 3 och 4 och ska offentliggöra dessa resultat .

6. Punkterna 3 och 4 ska gälla för fördelning en och tilldelning en av radiofrekvenser från den [dag för införlivande av detta direktiv ].

- Ändringsförslag 65

Uttrycket ”i linje med” är att föredra framför ”i överensstämmelse med”, eftersom artiklarna 9.3 och 9.4 inte innehåller tilldelningsförfaranden.

Artikel 1 – led 10 i ändringsakten; artikel 9 a i direktiv 2002/21/EG

” Översyn av begränsningar av befintliga rättigheter

1. Medlemsstaterna kan under en femårsperiod med början den [dag för införlivande av detta direktiv] , säkerställa att tillåta innehavare av nyttjanderätter för radiofrekvenser som beviljades före det datumet och som gäller under minst en femårsperiod räknat från detta datum kan att lämna in en ansökan till den behöriga nationella regleringsmyndigheten om förnyad bedömning av begränsningarna i deras nyttjanderätter i enlighet med artiklarna 9.3 och 9.4.

Innan den behöriga nationella regleringsmyndigheten fattar sitt beslut ska den meddela innehavaren av rättigheten om den förnyade bedömningen av begränsningarna, som visar den nya omfattningen av nyttjanderätten efter den förnyade bedömningen och ge honom rimligt med tid för att kunna återkalla sin ansökan.

Om rättighetsinnehavaren återkallar sin ansökan ska nyttjanderätten kvarstå oförändrad till dess den förfaller eller fram till slutet av femårsperioden, beroende på vilket datum som inträffar först.

2. När rättighetsinnehavaren som nämndes i punkt 1 är en leverantör av radio- eller televisionsinnehåll och nyttjanderätten till radiofrekvenser har beviljats för uppfyllandet av ett specifikt mål av allmänt intresse, däribland tillhandahållande av radio- och tv-tjänster, ska rätten att använda den del av radiofrekvenserna som är nödvändiga för att uppfylla målet i fråga vara oförändrad . Den del av radiofrekvenserna som då blir onödig för uppfyllandet av detta mål ska bli föremål för ett nytt tilldelningsförfarande i linje överensstämmelse med artikel 9.3 och 9.4 i det här direktivet och i överensstämmelse med artikel 7.2 i auktorisationsdirektivet.

3. Efter den femårsperiod som anges i punkt 1 ska medlemsstaterna vidta lämpliga åtgärder för att säkerställa att artiklarna 9.3 och 9.4 gäller för samtliga kvarstående tilldelningar och fördelningar av radiofrekvenser som existerade när detta direktiv trädde i kraft.

4. När medlemsstaterna tillämpar denna artikel ska de vidta lämpliga åtgärder för att garantera en sund konkurrens.”

- Ändringsförslag 66

Kommissionen kan godta hänvisningen till nationella förfaranden men inte hänvisningen till nationella frekvensallokeringstabeller, för att undvika olämplig brist på flexibilitet. Möjligheten att bedriva handel inom ett band kan dessutom inte hindras om detta har godkänts på EU-nivå.

I artikel 9b.2 kan en andra anmälan undvikas om anmälan av avsikten att överlåta nyttjanderätter innehåller det förväntade datumet för överföringen i fråga.

Artikel 1 – led 10 i ändringsakten; artikel 9 b i direktiv 2002/21/EG

1. Medlemsstaterna ska säkerställa att företag kan överföra eller hyra ut sina individuella nyttjanderätter för radiofrekvenser i de band där denna möjlighet erbjuds i genomförandeåtgärderna som antagits i enlighet med artikel 9c till andra företag , förutsatt att en sådan överföring eller uthyrning följer i enlighet med nationella förfaranden och nationella frekvensallokeringstabeller .

Inom övriga band kan medlemsstaterna även tillåta företag att överlåta eller hyra ut individuella nyttjanderätter för radiofrekvenser till andra företag i enlighet med nationella förfaranden .

2. Medlemsstaterna ska säkerställa att ett företags avsikt att överlåta nyttjanderätter till radiofrekvenser och de överlåtelser som görs anmäls till den behöriga nationella regleringsmyndighet som har ansvaret för tilldelningen av individuella nyttjanderätter för radiofrekvenser och att de offentliggörs. I de fall användningen av radiofrekvenser har harmoniserats genom tillämpning av artikel 9c och radiospektrumbeslutet eller andra gemenskapsåtgärder, ska all sådan överföring ske enligt sådan harmoniserad användning."

- Ändringsförslag 67/rev

I punkterna b och c måste kommissionens handlingsutrymme vara tillräckligt omfattande för att den ska kunna hantera detaljerna i de villkor som är tillämpliga på de förfaranden, begränsningar och inskränkningar som gäller för överlåtelser eller uthyrning samt konkurrens, för att kommissionen ska ha tillräckliga instrument för att förverkliga integrationen av den inre marknaden.

Artikel 1 – led 10 i ändringsakten; artikel 9 c i direktiv 2002/21/EG

Kommissionen kan, för att bidra till utvecklingen av den inre marknaden och uppfylla principerna i artiklarna 8b, 9, 9a och 9b , vidta lämpliga tekniska genomförandeåtgärder för att

(-a) tillämpa det radiospektrumhandlings politiska program som inrättats enligt artikel 8b.7 4 )

(a) identifiera band för vilka nyttjanderätter kan överföras eller hyras ut från ett företag till ett annat,

(b) harmonisera villkoren för sådana rättigheter ,

(c) undvika de snedvridningar av konkurrensen som kan uppstå när individuella rättigheter överförs,

(d) identifiera de band för vilka principen om tjänste neutralitet ska tillämpas .

Dessa åtgärder, som avser att ändra icke väsentliga delar av detta direktiv genom att komplettera det, ska antas i enlighet med det föreskrivande förfarandet med kontroll i artikel 22.3. ”

- Ändringsförslag 68

Genom ändringsförslaget tydliggörs att medlemsstaterna ska avskaffa sådana restriktioner för nationella nummerplaner och därmed förknippade regler som kan skada medborgarnas, konsumenternas och näringslivets intressen i Europeiska unionen. Allmänt tillgängliga elektroniska kommunikationstjänster och elektroniska kommunikationstjänster bör dock bevaras för att bidra till förståelsen.

Artikel 1 – led 11 – led a i ändringsakten; artikel 10 – punkt 2 i direktiv 2002/21/EG

”2. De nationella regleringsmyndigheterna ska säkerställa att nummerplanerna och därmed förknippade förfaranden tillämpas så att alla leverantörer av allmänt tillgängliga elektroniska kommunikationstjänster och mer generellt användare av nummer i hela Europeiska unionen behandlas lika. Medlemsstaterna ska särskilt säkerställa att ett företag som har tilldelats en nummerserie inte diskriminerar andra leverantörer av elektroniska kommunikationstjänster och användare i fråga om de nummersekvenser som ger tillträde till deras tjänster.”.

- Ändringsförslag 69

Detta ändringsförslag kan godtas eftersom det tydliggör att harmoniseringen är begränsad till särskilda nummer eller nummerserier. Även strykningen av hänvisningen till det skyndsamma förfarandet kan godtas. Gränsöverskridande tillgång till nationella nummer behandlas dock i direktivet om samhällsomfattande tjänster, vilket innebär att hänvisningen till denna tillgång inte är lämplig i detta sammanhang. Vidare bör hänvisningen till möjligheten att fastställa taxeprinciper behållas, eftersom detta är ett viktigt område där ytterligare harmonisering kan behövas i den inre marknadens intressen.

Artikel 1 – led 11 – led b i ändringsakten; artikel 10 – punkt 4 i direktiv 2002/21/EG

”4. Medlemsstaterna ska stödja harmonisering av särskilda nummer eller nummerserier inom gemenskapen när detta främjar den inre marknadens funktion eller utvecklingen av alleuropeiska tjänster. Kommissionen får vidta lämpliga tekniska genomförandeåtgärder på området, vilket kan inkludera fastställandet av taxeprinciper för särskilda nummer eller nummerrader och säkerställandet av lämplig gränsöverskridande tillgång till nationella nummer som används för väsentliga tjänster såsom nummerupplysning . Genomförandeåtgärderna kan omfatta särskilda skyldigheter för BERT [organet] vid tillämpningen av dessa åtgärder.

Dessa åtgärder, som avser att ändra icke-väsentliga delar av detta direktiv genom att komplettera det, ska antas i enlighet med det föreskrivande förfarandet med kontroll i artikel 22.3.”

- Ändringsförslag 70

Kommissionen välkomnar generellt det extra stöd som genom detta ändringsförslag ges till målet att främja lämplig infrastrukturkonkurrens genom proportionellt gemensamt utnyttjande av faciliteter. Vad beträffar punkt 1 skulle det dock inte vara proportionellt att ge tillträde till alla passiva nätkomponenter (som svartfiber) om inte det berörda företaget har ett betydande marknadsinflytande, då det skulle omfattas av tillträdesåtgärder i enlighet med artikel 12 i tillträdesdirektivet. Kommissionens ändringar i skäl 27 (inom ramen för ändringsförslag 27) syftar till att förklara denna strategi genom att tydligt ange att gemensamt utnyttjande av faciliteter kan motsvara olika mål beroende på om det tillämpas enligt symmetrisk reglering eller asymmetrisk (betydande marknadsinflytande) reglering.

Vad beträffar punkt 2a så är det nödvändigt att upprätthålla lämpliga incitament för operatörer som gör investeringar genom lämplig riskdelning, men metoden för riskdelning bör överensstämma med den som redan tillämpas av de nationella regleringsmyndigheterna enligt symmetrisk reglering i enlighet med artikel 13 i tillträdesdirektivet, där kostnaden för kapitalinvesteringen justeras genom en lämplig riskpremie.

Artikel 1 – led 13 i ändringsakten; artikel 12 i direktiv 2002/21/EG

” Samlokalisering och gemensamt utnyttjande av nätkomponenter och tillhörande faciliteter för leverantörer av elektroniska kommunikationsnät

1. Om ett företag som tillhandahåller elektroniska kommunikationsnät enligt nationell lagstiftning har rätt att installera faciliteter på, över eller under offentlig eller privat egendom, eller om det får utnyttja ett förfarande för att expropriera eller använda egendom, ska de nationella regleringsmyndigheterna kunna införa ett gemensamt utnyttjande av sådana faciliteter eller sådan egendom, samtidigt som man fullt ut beaktar proportionalitetsprincipen, där det ingår tillträde till byggnader, kablar, master, antenner, torn och andra stödkonstruktioner, ledningar, rör, inspektionsbrunnar och kopplingsskåp samt alla andra nätkomponenter som inte är aktiva .

2. Medlemsstaterna får kräva att innehavarna av de nyttjanderätter som anges i punkt 1 gemensamt utnyttjar faciliteter eller egendom (inbegripet fysisk samlokalisering) eller vidta åtgärder för att underlätta samordningen av offentliga arbeten för att miljö, folkhälsa eller allmän säkerhet behöver skyddas eller genom att mål för fysisk planering behöver uppnås endast efter skälig tid av offentligt samråd under vilket alla berörda parter ges tillfälle att yttra sig. Sådana föreskrifter om gemensamt utnyttjande eller samordning får innehålla regler för fördelning av kostnaderna för det gemensamma utnyttjandet av faciliteterna eller egendomen.

2a. Medlemsstaterna ska säkerställa att de nationella regleringsmyndigheterna har befogenheter att se till att innehavarna av de nyttjanderätter som anges i punkt 1 gemensamt utnyttjar faciliteter eller egendom (inbegripet fysisk samlokalisering) så att såväl effektiva investeringar i infrastruktur som innovation främjas, efter en skälig tid av offentligt samråd under vilket samtliga berörda parter ska ges tillfälle att yttra sig. Sådana föreskrifter om gemensamt utnyttjande eller samordning får innehålla regler för fördelning av kostnaderna för det gemensamma utnyttjandet av faciliteterna eller egendomen och i lämpliga fall anpassas till risken och ska säkerställa en adekvat fördelning av riskerna mellan de berörda företagen .

2b. Medlemsstaterna ska säkerställa att de nationella regleringsmyndigheterna , baserat på information från innehavarna av de nyttjanderätter som anges i punkt 1, utarbetar en detaljerad förteckning över typ, tillgänglighet och geografisk belägenhet vad avser de faciliteter som anges i samma punkt, och att de gör denna förteckning tillgänglig för berörda parter .

2c. Medlemsstaterna ska se till att de behöriga myndigheterna i samarbete med de nationella regleringsmyndigheterna inrättar lämpliga samordningsförfaranden för de offentliga arbeten som anges i punkt 2 och även för andra lämpliga offentliga faciliteter och annan lämplig offentlig egendom som kan omfattas av förfaranden. Detta får omfatta förfaranden som föreskriver att alla berörda parter har tillgång till information om lämpliga offentliga faciliteter och lämplig offentlig egendom samt pågående och planerade offentliga arbeten, att de meddelas i god tid om sådana arbeten och att gemensamt utnyttjande främjas i möjligaste mån .

3. De åtgärder som vidtas av en nationell regleringsmyndighet i enlighet med denna artikel ska vara objektiva, öppet redovisade , icke-diskriminerande och proportionella.”.

- Ändringsförslag 71

Ändringsförslaget innehåller flera värdefulla förtydliganden. Ändringen från nationell regleringsmyndighet till behörig myndighet är dock onödig (jfr artikel 3 i ramdirektivet). Det är även viktigt att notera att den här bestämmelsen gäller en annan typ av situation än det krav på anmälan av kränkningar av den personliga integriteten som behandlas i artikel 4.3 i direktiv 2002/58/EG om integritet och elektronisk kommunikation, vilket innebär att en annan uppsättning regler och förfaranden behövs för de fall som behandlas enligt den här artikeln. Möjligheten att vidta ytterligare nationella åtgärder gör det möjligt för medlemsstaterna att ta hänsyn till specifika nationella förhållanden.

Artikel 1 – led 14 i ändringsakten; artikel 13 a i direktiv 2002/21/EG

”1. Medlemsstaterna ska säkerställa att företag som tillhandahåller allmänna kommunikationsnät eller elektroniska kommunikationstjänster för allmänheten vidtar lämpliga tekniska och organisatoriska åtgärder för att skydda säkerheten för sina nät eller tjänster. Dessa åtgärder ska utnyttja den senaste tekniken och säkerställa en lämplig säkerhetsnivå för den beräknade risken. I synnerhet ska åtgärder vidtas för att förhindra och minimera säkerhetsincidenters påverkan på användare och sammanlänkade nät.

2. Medlemsstaterna ska säkerställa att företag som tillhandahåller allmänna kommunikationsnät vidtar lämpliga åtgärder för att säkerställa integriteten för sina nät för att kunna säkerställa kontinuerlig leverans av tillhandahållna tjänster över de aktuella näten. De behöriga nationella reglerings myndigheterna ska samråda med leverantörer av elektroniska kommunikationstjänster innan de vidtar särskilda åtgärder för de elektroniska kommunikationsnätens säkerhet och integritet .

3. Medlemsstaterna ska säkerställa att företag som tillhandahåller allmänna kommunikationsnät eller elektroniska kommunikationstjänster för allmänheten meddelar den behöriga nationella reglerings myndigheten om överträdelser av säkerheten eller integritetsförluster som i betydande omfattning påverkade driften av nät och tjänster.

Den berörda behöriga nationella reglerings myndigheten ska vid behov informera de behöriga nationella reglerings myndigheterna i övriga medlemsstater och Europeiska byrån för nät- och informationssäkerhet . Den behöriga nationella reglerings myndigheten kan informera allmänheten om ett avslöjande av överträdelsen ligger i allmänhetens intresse.

Den behöriga nationella reglerings myndigheten ska årligen lämna in en sammanfattande rapport till kommissionen om de anmälningar som kommit in och de åtgärder som vidtagits i enlighet med denna punkt.

4. Kommissionen får efter samråd med Europeiska byrån för nät- och informationssäkerhet vidta lämpliga tekniska genomförandeåtgärder för att harmonisera åtgärderna som avses i punkterna 1, 2 och 3, inklusive åtgärder som definierar omständigheter, format och förfaranden i samband med anmälningskrav , och ska därvid i största möjliga utsträckning beakta yttrandet från Europeiska byrån för nät- och informationssäkerhet. Utan hinder av de tekniska genomförandeåtgärderna får medlemsstaterna införa ytterligare villkor i syfte att uppfylla målen i punkterna 1 och 2 .

Reglerna för anmälan om överträdelser ska gälla i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/58/EG av den 12 juli 2002 om behandling av personuppgifter och integritetsskydd inom sektorn för elektronisk kommunikation (.

Dessa genomförandeåtgärder, som avser att ändra icke väsentliga delar av detta direktiv genom att komplettera det, ska antas i enlighet med förfarandet som avses i artikel 22.3. Kommissionen kan i särskilt brådskande fall, tillämpa det skyndsamma förfarande som anges i artikel 22.4.”.

__________

( EGT L 201, 31.7.2002, s. 37. ”.

- Ändringsförslag 72

Ändringsförslaget innebär ett förtydligande. Tillägget av hållbarhetskriterier kan dock inte godtas eftersom det skulle försvaga kommissionens förslag.

Artikel 1 – led 14 i ändringsakten; artikel 13b – punkt 1 i direktiv 2002/21/EG

”1. Medlemsstaterna ska säkerställa att de behöriga nationella reglerings myndigheterna har befogenheter att utfärda bindande instruktioner till företag som tillhandahåller allmänna kommunikationsnät eller elektroniska kommunikationstjänster för allmänheten för att tillämpa bestämmelserna i artikel 13a. Dessa bindande instruktioner ska vara proportionerliga , ekonomiskt och tekniskt hållbara och genomföras inom en rimlig tid. ”.

Ändringsförslag 74

Ändringsförslaget innebär ett förtydligande. I formuleringen måste dock hänsyn tas till det faktum att säkerhet i de nuvarande bestämmelserna avser både tjänster och nät, medan integritet bara gäller nät.

Artikel 1 – led 14 i ändringsakten; artikel 13b – punkt 2 – led a i direktiv 2002/21/EG

”(a) tillhandahåller den information som behövs för att kunna bedöma säkerheten och /eller integriteten i deras tjänster och nät, inbegripet dokumenterade säkerhetsprinciper, och”.

- Ändringsförslag 75

Ändringsförslaget innebär en förstärkning av bestämmelsen. Tillägget av ”behöriga” till ”de nationella regleringsmyndigheterna” är dock onödigt.

Artikel 1 – led 14 i ändringsakten; artikel 13 b – punkt 3 i direktiv 2002/21/EG

”3. Medlemsstaterna ska säkerställa att de behöriga nationella reglerings myndigheterna har alla nödvändiga befogenheter för att undersöka fall av bristande efterlevnad och hur dessa påverkar nätens säkerhet och integritet .”.

- Ändringsförslag 77

Kommissionen kan godta att punkt 3 i artikel 14 i ramdirektivet behålls, men håller inte med om de ändringar som görs i det genom detta ändringsförslag. I det ändrade förslaget tas därför ändringsaktens bestämmelse om att stryka denna punkt från direktivet.

Artikel 1 – led 15 – led b i ändringsakten ska utgå.

- Ändringsförslag 80

Kommissionen kan i princip godta den ändring av artikel 16.1 i ramdirektivet som ingår i detta ändringsförslag. Den anser dock att hänvisningen till rekommendationen är överflödig, eftersom de nationella regleringsmyndigheternas skyldighet att beakta rekommendationen redan behandlas på ett lämpligare sätt i artikel 15.3.

Artikel 1 – led 17 – led a i ändringsakten; artikel 16 – punkt 1 i direktiv 2002/21/EG

”De nationella regleringsmyndigheterna ska analysera de relevanta marknaderna med beaktande av dem som förtecknas i rekommendationen och med största möjliga hänsyn till riktlinjerna. Medlemsstaterna ska säkerställa att denna analys, när så är lämpligt, genomförs i samarbete med de nationella konkurrensmyndigheterna.”

- Ändringsförslag 84

Kommissionen kan godta en strykning av hänvisningen till det skyndsamma förfarandet i detta ändringsförslag. Den håller dock inte med om att det föreskrivande förfarandet med kontroll bör utvidgas till att omfatta de genomförandeåtgärder som avses i första stycket i artikel 17, eftersom sådana åtgärder utgör icke-bindande rättsakter.

Artikel 1 – led 18 – led c i ändringsakten; artikel 17 – punkt 6a i direktiv 2002/21/EG

”6a. Genomförandeåtgärderna i punkterna 1, 4 och 6 som avser att ändra icke väsentliga delar av detta direktiv genom att komplettera det ska antas i enlighet med det föreskrivande förfarande med kontroll som anges i artikel 22.3.”

- Ändringsförslag 85

Ordalydelsen i punkt 1 i detta ändringsförslag skulle innebära att kommissionen bara kunde vidta åtgärder i efterhand, när en skillnad i genomförandet av tillsynsuppgifterna redan har skapat ett hinder för marknaden. Kommissionen måste dessutom ha möjlighet att utfärda en rekommendation enligt denna artikel, vilket ger kommissionen ett snabbt och flexibelt instrument för icke-bindande regler. Punkt 2 ska därför behållas.

Kommissionen kan godta en strykning av den hänvisning till det skyndsamma förfarandet som görs i punkt 3.

Ändringen av punkt 4 c avslås, eftersom den skulle ge kommissionen oskäligt omfattande kommittébefogenheter som sträcker sig utöver de konsumentfrågor som ingår i direktivet om samhällsomfattande tjänster och därmed utöver regelverkets räckvidd, medan genomförandeåtgärder som ska vidtas i enlighet med artikel 19 är begränsade till frågor som omfattas av regelverket.

Den tillagda ordalydelsen i punkt 4 d är nödvändig för att terminologin som används för att behandla denna fråga ska vara konsekvent.

Strykningen av punkt 5 kan inte godtas. Den innebär en onödig inskränkning av [organets] uppgifter, som kan ge erfarenheter som kan vara användbara när den ska ge kommissionen råd i denna fråga.

Artikel 1 – led 20 i ändringsakten; artikel 19 i direktiv 2002/21/EG

”1. När kommissionen konstaterar att skillnader i de nationella regleringsmyndigheternas genomförande av de tillsynsuppgifter som anges i det här direktivet och särdirektiven kan skapa skapar hinder för den inre marknaden, får kommissionen, utan att detta påverkar tillämpningen av artikel 9 i detta direktiv och artiklarna 6 och 8 i direktiv 2002/20/EG (auktorisationsdirektivet), utfärda en rekommendation eller fatta ett beslut om harmonisering av genomförandet av bestämmelserna i det här direktivet och särdirektiven för att de mål som anges i artikel 8 ska uppnås. När den gör detta ska kommissionen i största möjliga utsträckning beakta det eventuella yttrandet från BERT [organet].

2. När kommissionen utfärdar en rekommendation i enlighet med punkt 1, ska den göra så i enlighet med förfarandet i artikel 22.2 .

Medlemsstaterna ska säkerställa att de nationella regleringsmyndigheterna tar största hänsyn till dessa rekommendationer när de utför sina uppgifter. Om en nationell regleringsmyndighet väljer att inte följa en rekommendation, ska den meddela kommissionen detta och motivera sin ståndpunkt .

3. Det beslut som avses i punkt 1, som avser att ändra icke väsentliga delar av detta direktiv genom att komplettera det, ska antas i enlighet med det föreskrivande förfarandet med kontroll i artikel 22.3.

4. Åtgärderna som antas i enlighet med punkt 1 får omfatta en harmoniserad eller samordnad strategi för att hantera följande frågor:

(a) Ett konsekvent genomförande av tillsynsstrategier, inklusive rättslig behandling av nya tjänster , av subnationella marknader och av gränsöverskridande affärsmässiga elektroniska kommunikationstjänster som tillhandahålls företag.

(b) Frågor om nummer , namn och adresser, inklusive nummerserier, möjlighet att flytta nummer och referenser, översättningssystem för nummer och adresser samt tillträde till 112-larmtjänster.

(c) Konsumentfrågor som inte behandlas i direktiv 2002/22/EG (direktivet om samhällsomfattande tjänster) , inklusive särskilt tillgängligheten för elektroniska kommunikationstjänster och utrustning för slutanvändare med funktionshinder.

(d) Redovisningsuppgifter , inklusive beräkning av investeringsrisk .

5. [Organet] får på eget initiativ råda kommissionen om huruvida en åtgärd ska antas i enlighet med punkt 1. ”

–Ändringsförslag 86

Hänvisningen till ett gemensamt beslut i detta ändringsförslag måste avslås. De nationella regleringsmyndigheterna kan bara fatta bindande beslut som är tillämpliga på deras territorium. En möjlighet att fatta gemensamma beslut skulle inkräkta på medlemsstaternas rättigheter. Det skulle även ge upphov till problem beträffande den behöriga domstolen för överklagande av sådana beslut. De nationella regleringsmyndigheterna skulle dock kunna samordna och komma överens om de beslut som gäller de berörda företag som bedriver verksamhet på deras respektive territorier och enligt deras rättsliga behörighet.

Artikel 1 – led 22 i ändringsakten; artikel 21 – punkt 2 – första stycket i direktiv 2002/21/EG

” 2. Varje part får hänskjuta tvisten till de berörda nationella regleringsmyndigheterna. De behöriga nationella regleringsmyndigheterna ska samordna sina insatser, och där det är lämpligt samråda med inom BERT [organet], för att , om möjligt genom ett gemensamt beslut, på ett konsekvent sätt lösa tvisten i enlighet med deras respektive territoriella myndighetsområde och målen i artikel 8. Alla eventuella skyldigheter som de nationella regleringsmyndigheterna ålägger ett företag vid tvistlösning ska vara förenliga med bestämmelserna i detta direktiv och särdirektiven . ”

Ändringsförslag som avser tillträdesdirektivet

Ändringsförslag 91, 95, 98, 100, 101 och 105.

- Ändringsförslag 91

Ett tillägg av en tjänstespecifik hänvisning som den som föreslås på området för nummerupplysningstjänster är inte lämpligt i Europeiska unionens regelverk. I regelverket ska det inte göras någon åtskillnad mellan tjänster som hör till samma kategori, i detta fall genom att skilja ut tillhandahållande av nummerupplysningstjänster från den mer allmänna kategori av informationssamhällets tjänster dessa tillhör. Tillträde till abonnentinformation skulle kunna väcka frågor rörande skydd av personuppgifter. Dessutom är det inte klarlagt att en återbetalning av belopp mellan leverantörer av tillträde och leverantörer av nummerupplysningstjänster är en tillträdesfråga.

Artikel 2 – led 1 i ändringsakten; artikel 2 – led a i direktiv 2002/19/EG

”(a) tillträde: när faciliteter och/eller tjänster görs tillgängliga för ett annat företag på fastställda villkor, med eller utan ensamrätt, i syfte att tillhandahålla elektroniska kommunikationstjänster, leverera informationssamhällets tjänster eller sända innehåll. Bland annat omfattas följande: tillträde till nätelement samt tillhörande faciliteter, vilket kan inbegripa fast eller icke-fast anslutning av utrustning (detta inbegriper i synnerhet tillträde till accessnätet och till faciliteter och tjänster som är nödvändiga för att tillhandahålla tjänster över accessnätet), tillträde till fysisk infrastruktur inbegripet byggnader, ledningar och master; tillträde till relevanta programvarusystem inbegripet driftstödssystem, tillträde till nummeromvandling eller system som erbjuder likvärdiga funktioner, tillträde till nödvändig abonnentinformation och till mekanismer för återbetalning av summor som fakturerats slutanvändarna till leverantörerna av nummerupplysningstjänster , tillträde till fasta nät och mobilnät, i synnerhet för roaming; tillträde till system med villkorad tillgång för digitala televisionstjänster och tillträde till virtuella nättjänster.”

- Ändringsförslag 95

Ett tillägg av en tjänstespecifik hänvisning som den som föreslås i artikel 5.1 a rörande nummerupplysningstjänster är inte lämpligt i Europeiska unionens regelverk. I EU:s regelverk ska det inte göras någon åtskillnad mellan tjänster som hör till samma kategori, i detta fall genom att skilja ut tillhandahållande av nummerupplysningstjänster från den mer allmänna kategori av informationssamhällets tjänster dessa tillhör.

Vad beträffar den föreslagna analysen av de olika konkurrensförhållanden som råder i medlemsstaterna i samband med bedömningen av skyldigheterna proportionalitet, hyser kommissionen tvivel angående dess genomförbarhet. Skälet är att denna uppgift skulle kräva en geografisk marknadsanalys som bara kan utgöras som en del i marknadsdefinitionen, ett steg som inte är obligatoriskt enligt punkt 1 i artikel 5 eftersom de därmed förknippade skyldigheterna och villkoren inte påverkar existensen av betydande marknadsinflytande. Det finns därför en betydande risk för att den här föreslagna bestämmelsen skulle skapa viss förvirring och rättslig osäkerhet.

Artikel 2 – led 2 i ändringsakten; artikel 5 i direktiv 2002/19/EG

” Punkterna 1 och 2 ska ersättas med följande:

”1. Nationella regleringsmyndigheter ska i enlighet med de mål som anges i artikel 8 i direktiv 2002/21/EG (ramdirektiv) främja och i förekommande fall säkerställa tillfredsställande tillträde och samtrafik samt samverkan mellan tjänster, i enlighet med bestämmelserna i det här direktivet, och de ska utöva sina skyldigheter på ett sätt som främjar effektivitet, hållbar konkurrens, investeringar och innovation samt största möjliga nytta för slutanvändarna .

I synnerhet ska följande gälla, utan att det påverkar tillämpningen av åtgärder som kan vidtas i enlighet med artikel 8 när det gäller företag med betydande inflytande på marknaden :

(a) De nationella regleringsmyndigheterna ska, i den utsträckning som är nödvändig för att säkerställa att slutanvändarna kan nå varandra eller garantera rättvis och rimlig tillgång till tjänster från tredje part , såsom nummerupplysningstjänster, kunna införa skyldigheter för företag som kontrollerar tillträde till slutanvändarna, bland annat när detta är motiverat skyldigheten att bedriva samtrafik mellan deras nät om detta inte redan sker eller att göra deras tjänster driftskompatibla , bland annat genom mekanismer för återbetalning av summor som fakturerats slutanvändarna till tjänsteleverantörerna på ett rättvist, insynsvänligt och rimligt sätt .

(b) De nationella regleringsmyndigheterna ska, i den utsträckning som är nödvändig för att garantera slutanvändarnas tillgång till digitala radio- och televisionssändningstjänster som angetts av medlemsstaten, kunna införa skyldigheter för operatörer att tillhandahålla tillträde till sådana andra faciliteter som avses i del II i bilaga I på rättvisa, rimliga och icke-diskriminerande villkor .

2. Skyldigheter och villkor som införs i enlighet med punkt 1 ska vara objektiva, öppet redovisade, proportionella och icke-diskriminerande samt tillämpas i enlighet med förfarandena i artiklarna 6, 7 och 7a i direktiv 2002/21/EG (ramdirektivet).

Vid bedömningen av frågan huruvida de skyldigheter och villkor som ska införas är proportionella ska de nationella regleringsmyndigheterna beakta att konkurrensförhållandena skiljer sig åt i olika områden i respektive medlemsstat .

- Ändringsförslag 98

Tillägget av formuleringen ”inklusive eventuella begränsningar för tillgång till tjänster och tillämpningar” ger ett användbart tydliggörande när det gäller nästa generation av tjänster, medan den specifika hänvisningen till trafikhantering skulle vara oproportionerlig.

Artikel 2 – led 6a (nytt) i ändringsakten; artikel 9 – punkt 1 i direktiv 2002/19/EG

” (6a) Artikel 9.1 ska ersättas med följande:

”1. Nationella regleringsmyndigheter får i enlighet med artikel 8 införa skyldigheter avseende insyn när det gäller samtrafik och/eller tillträde, vilket innebär att operatörer måste offentliggöra specificerade uppgifter, t.ex. uppgifter om redovisning, tekniska specifikationer, nätegenskaper, inklusive eventuella begränsningar för tillgång till tjänster och tillämpningar, trafikhantering , villkor för tillhandahållande och användning samt prissättning. ”

- Ändringsförslag 100

I punkt 1 andra stycket måste ordalydelsen förbli får, eftersom inte alla de skyldigheter som anges i leden a till j tillämpas systematiskt utan snarare väljs, alla eller bara en del av dem, på grundval av den nationella regleringsmyndighetens analys.

Kommissionen ser positivt på den bestämmelse som föreslås i punkt 1 fa, eftersom den skulle främja infrastrukturinvesteringar nästa generations tillträdesnät. Den här skyldigheten är dock en upprepning av ändringsförslag 99 (som godtagits av kommissionen), i vilket artikel 9.4 i direktiv 2002/19/EG ändras enligt följande: ” Trots vad som sägs i punkt 3 ska de nationella regleringsmyndigheterna säkerställa att ett referenserbjudande offentliggörs som åtminstone innehåller de delar som anges i bilaga II, när en operatör visat sig ha betydande marknadsinflytande på en relevant marknad enligt artikel 14 i direktiv 2002/21/EG (ramdirektivet) i fråga om lokal anslutning via en fast anslutningspunkt ”.

I punkt 2 c avspeglar kommissionens ändringar av ändringsförslag 100 behovet att, för att undvika onödig splittring av regelverket inom en medlemsstat och inom Europeiska unionen, säkerställa att metoden för att dela de inbegripna riskerna bör överensstämma med de som redan tillämpas av de nationella regleringsmyndigheterna enligt asymmetrisk (betydande marknadsinflytande) reglering på grundval av artikel 13 i tillträdesdirektivet, där kostnaden för kapitalinvesteringen justeras genom en lämplig riskpremie.

Artikel 2 – led 8 i ändringsakten; artikel 12 i direktiv 2002/19/EG

”1. En nationell regleringsmyndighet får i enlighet med artikel 8 införa skyldigheter för operatörer att uppfylla rimliga krav på tillträde till och användning av specifika nätdelar och tillhörande faciliteter, bl.a. i situationer då den nationella regleringsmyndigheten anser att ett nekat tillträde eller orimliga villkor med liknande verkan skulle hindra uppkomsten av en hållbar konkurrensutsatt marknad på slutkundens nivå eller att det inte skulle ligga i slutanvändarnas intresse .

Operatörer ska får bland annat åläggas

(a) att ge tredje part tillträde till specificerade nätdelar och/eller nätfaciliteter inklusive tillträde till accessnätet ,

(b) att förhandla med god vilja med företag som begär tillträde ,

(c) att inte upphäva ett redan beviljat tillträde till faciliteter ,

(d) att erbjuda specificerade tjänster för andra operatörer och som tredje part kan återförsälja ,

(e) att bevilja öppet tillträde till tekniska gränssnitt, protokoll och annan nyckelteknik som är nödvändig för samverkan mellan tjänster eller virtuella nättjänster ,

(f) att erbjuda samlokalisering eller andra möjligheter till gemensamt utnyttjande av faciliteter, som t.ex. det gemensamma utnyttjandet av ledningar, byggnader eller tillträde till byggnader, antenntorn och andra stödkonstruktioner eller master, inspektionsbrunnar och kopplingsskåp samt andra nätkomponenter som inte är aktiva ,

(fa) att ge tredje parter ett referenserbjudande för tillträde till ledningar,

(g) att erbjuda specificerade tjänster som krävs för att säkerställa samverkan mellan tjänster ända fram till slutanvändarna, t.ex. faciliteter för intelligenta nättjänster eller roaming på mobilnät ,

(h) att erbjuda tillträde till driftstödssystem eller liknande programsystem som krävs för att garantera sund konkurrens när det gäller tillhandahållande av tjänster ,

(i) att förbinda nät eller nätfaciliteter ,

(j) att erbjuda tillträde till tillhörande tjänster, såsom identitet, lokalisering och närvaro.

De nationella regleringsmyndigheterna får förena dessa skyldigheter med villkor som gäller rättvis behandling, rimlighet och läglighet .

2. Om de nationella regleringsmyndigheterna överväger att införa sådana skyldigheter som avses i punkt 1 och i synnerhet när de bedömer huruvida dessa skyldigheter står i proportion till de mål som anges i artikel 8 i direktiv 2002/21/EG (ramdirektiv) ska de särskilt beakta följande faktorer :

(a) Den tekniska och ekonomiska bärkraften för användning och installation av konkurrerande faciliteter med tanke på marknadsutvecklingen och med beaktande av arten och typen av samtrafik och tillträde, bland annat bärkraften för andra tillträdesalternativ i tidigare led, såsom tillträde till ledningar .

(b) Möjligheten att erbjuda det föreslagna tillträdet med tanke på den tillgängliga kapaciteten .

(c) Nyinvesteringen för ägaren till faciliteten, med tanke på varje offentlig investering och de risker som investeringen medför , inbegripet lämplig riskfördelning mellan de företag som har tillträde till de nya faciliteterna när prissättningsskyldigheter enligt artikel 13.

( d) Behovet av att värna konkurrensen , i synnerhet infrastrukturbaserad konkurrens , på lång sikt.

(e) Alla berörda immateriella rättigheter, när så är lämpligt.

(f) Tillhandahållande av alleuropeiska tjänster .

3. När skyldigheter införs för en operatör om att tillhandahålla tillträde i enlighet med bestämmelserna i denna artikel får de nationella regleringsmyndigheterna vid behov införa tekniska och operativa villkor för dem som tillhandahåller och/eller utnyttjar föreskrivet tillträde för att säkerställa normal nätdrift. Skyldigheter att följa särskilda tekniska standarder eller specifikationer ska följa standarderna och specifikationerna som fastställts i enlighet med artikel 17 i direktiv 2002/21/EG (ramdirektivet).”

- Ändringsförslag 101

Det är lämpligt att klargöra att kostnadsmetoden för reglerade tillträdespriser bör väga in de risker som en investering i infrastruktur är förenad med genom justeringar (genom en riskpremie) i förhållande till minimiavkastningen av det investerade kapitalet. Detta innebär i praktiken att de som ansöker om tillträde gör ett ekonomiskt bidrag till de risker som bärs av den operatör som gjort investeringen.

Textavsnittet om artikel 19 i ramdirektivet är onödigt eftersom artikel 19 skulle gälla i sin egen bemärkelse.

Det sista avsnittet i ändringsförslaget, där en differentierad rättslig behandling av kortsiktiga och långsiktiga avtal införs, är inte proportionerligt och skulle kunna leda till att rättsliga hinder för införsel skapades, vilket skulle hindra konkurrensen och investeringarna i infrastruktur.

Artikel 2 – led 8a (nytt) i ändringsakten; artikel 13 – punkt 1 i direktiv 2002/19/EG

” (8a) Artikel 13.1 ska ersättas med följande:

1. En nationell regleringsmyndighet får i enlighet med artikel 8 införa skyldigheter som rör kostnadstäckning och priskontroller, inbegripet skyldighet att tillämpa kostnadsorienterad prissättning och kostnadsredovisningssystem, för vissa specifika typer av samtrafik och/eller tillträde, om en marknadsanalys visar att en brist på effektiv konkurrens innebär att den berörda operatören kan ta ut överpriser eller använda prispress på ett sätt som missgynnar slutanvändarna . När ett pris för tillträde fastställs ska de Nnationella regleringsmyndigheterna ta hänsyn till den investering som gjorts av operatören och medge denne en rimlig avkastning av den adekvata kapitalinvesteringen , inklusive i lämpliga fall ett påslag för att avspegla de därmed förknippade riskerna. , samt, utan att det påverkar artikel 19 d i direktiv 2000/21/EG (ramdirektivet), beakta de därmed förknippade riskerna och verka för en lämplig riskfördelning mellan investeraren och de företag som har tillträde till de nya faciliteterna, bland annat genom olika föreskrifter om kortsiktig och långsiktig riskfördelning .”

- Ändringsförslag 103

I punkt 1, första stycket, måste ordet fasta avslås, eftersom det inte är tekniskt neutralt.

I punkt 2 måste ordet begäran användas istället för förslag , eftersom ordalydelsen måste överensstämma med den som används i artikel 8.3 i direktiv 2002/19/EG.

I punkt 2 a avslås ordet grossist , eftersom konkurrensproblemet skulle kunna identifieras på detaljhandelsnivå även om regleringsingripandet sker på grossistnivå.

Punkt 2 c har inkluderats och punkt 3 har i enlighet med detta ändrats av tydlighetsskäl.

I punkt 2 ba har ordalydelsen anpassats med hänsyn till artikel 8.4 i direktiv 2002/19/EG.

Artikel 2 – led 9 i ändringsakten; artikel 13a, punkterna 1 till 3 i direktiv 2002/19/EG

”1. En nationell regleringsmyndighet får, i enlighet med bestämmelserna i artikel 8 och i synnerhet det andra stycket i artikel 8.3, som en undantagsåtgärd ålägga vertikalt integrerade företag en skyldighet att placera verksamhet som är relaterad till fasta uppkopplingsprodukter för grossistleveranser i en oberoende operativ affärsenhet.

Den affärsenheten ska leverera produkter och tjänster för tillgång till alla företag, inklusive andra affärsenheter inom moderbolaget, enligt samma tidsskalor och på samma villkor, bland annat vad gäller pris- och servicenivåer samt med hjälp av likadana system och förfaranden.

2. När en nationell regleringsmyndighet ska införa en skyldighet för funktionsseparering ska den inge ett förslag en begäran till kommissionen som innefattar

(a) bevis för att införandet och genomförandet inom rimlig tid av lämpliga skyldigheter, bland dem som anges i artiklarna 9–-13 , under beaktande av bästa tillsynspraxis, för att uppnå effektiv konkurrens efter en samordnad analys av de aktuella marknaderna i enlighet med marknadsanalysförfarandet i artikel 16 i direktiv 2002/21/EG (ramdirektivet), inte har uppnått och inte heller i framtiden skulle uppnå en effektiv konkurrens, samt att det förekommer viktiga och kvarstående konkurrensproblem och marknadsmisslyckanden på flera av de grossist produktmarknader som analyserats ,

(ab) bevis för att det inte finns några eller för att det finns få möjligheter till infrastrukturkonkurrens inom en rimlig tidsram ,

(b) en analys av den förväntade verkan på den nationella regleringsmyndigheten, på företaget , särskilt på dess personal, och på dess motiv för att investera i sitt nät samt på andra intressenter, särskilt en analys av den förväntade inverkan på konkurrensen om infrastruktur och framför allt alla tänkbara effekter för konsumenterna som en följd av detta ,

(ba) en analys av de skäl som motiverar att denna skyldighet skulle vara det effektivaste sättet att verkställa lösningar i syfte att ta itu med de konkurrensproblem/marknadsmisslyckanden som kunnat fastställas som visar att denna skyldighet skulle uppfylla kraven i artikel 8.4 i direktiv 2002/19/EG,

(c) ett utkast avseende den åtgärd som föreslås.

3. Den nationella regleringsmyndigheten I utkastet till åtgärd ska i sitt förslag ta med ett utkast avseende den åtgärd som föreslås, vilket ska omfatta följande delar ingå:

(a) en exakt beskrivning av separeringens typ och nivå,

(b) identifiering av den självständiga affärsenhetens tillgångar och de produkter eller tjänster som ska levereras av denna enhet,

(c) ledningsarrangemang för att säkerställa personalens oberoende i den självständiga affärsenheten och motsvarande bonusstruktur,

(d) regler för att säkerställa att skyldigheterna efterlevs,

(e) regler för att säkerställa öppna operativa förfaranden, i synnerhet gentemot andra intresserade parter,

(f) ett övervakningsprogram för att säkerställa efterlevnad, inklusive en årsrapport. ”

- Ändringsförslag 105

Kommissionen kan godta alla de ändringar av bilaga II till tillträdesdirektivet som görs genom detta ändringsförslag, eftersom de gör bestämmelserna i bilagan mer teknikneutrala, med undantag för Europaparlamentets strykning av fotnoten i del A punkt 2 och del B punkt 1. Denna fotnot innehåller ett viktigt förbehåll som rör farhågor avseende allmän säkerhet.

Artikel 2 – led 10 a (ny) i ändringsakten, bilaga II i direktiv 2002/19/EG:

”Minimiförteckning över punkter som ska tas med i ett referenserbjudande för tillträde till nätinfrastruktur utanför distributionsnäten, inklusive delat eller fullt tillträde via en fast anslutningspunkt som ska offentliggöras av operatörer med betydande marknadsinflytande (SMP)

I denna bilaga används följande beteckningar med de betydelser som här anges:

(a) delaccessnät: en del av ett accessnät som förbinder nätanslutningspunkten [...] med en koncentrationspunkt eller en specificerad mellanliggande anslutningspunkt i det fasta allmänna elektroniska kommunikationsnätet .

(b) tillträde till accessnätet: fullständigt tillträde till accessnätet och delat tillträde till accessnätet; det innebär ingen ändring i ägandet av accessnätet.

(c) fullt tillträde till accessnätet: den berättigades tillträde till SMP-operatörens accessnät eller delaccessnät som tillåter att nätinfrastrukturens hela kapacitet används .

(d) delat tillträde till accessnätet: den berättigades tillträde till SMP-operatörens accessnät eller delaccessnät som tillåter att en viss del av nätinfrastrukturens kapacitet, såsom en del av frekvensen eller motsvarande, används.

A. Villkor för tillträde till accessnätet

1. Delar av nät till vilka tillträde erbjuds, omfattar i synnerhet följande delar och lämpliga tillhörande faciliteter :

(a) Fullt tillträde till accessnät och delaccessnät .

(b) Delat tillträde på lämpliga punkter i nätverket som möjliggör funktioner som är likvärdiga med fullt tillträde under sådana förhållanden där dylikt tillträde inte är tekniskt eller ekonomiskt genomförbart.

(ba) Tillträde till ledningar vilket möjliggör installation av accessnät och stamnät.

2