Särskild rapport Att använda minst en 
femtedel av EU:s budget till 
klimatåtgärder: ambitiöst 
arbete pågår, men det  
finns en allvarlig risk för att 
målet inte uppnås SV 2016  nr 31
EUROPEISKA
REVISIONSRÄTTEN
EUROPEISKA REVISIONSRÄTTEN  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxemburg  
LUXEMBURG
Tfn +352 4398-1
Frågor:  eca.europa.eu/sv/Pages/ContactForm.aspx
Webbplats:  eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditors
En stor mängd övrig information om Europeiska unionen är tillgänglig på internet  
via Europa-servern (http://europa.eu).
Luxemburg: Europeiska unionens publikationsbyrå, 2016
Print ISBN 978-92-872-6521-0 ISSN2 1831-0990 doi:10.2865/177743 QJ-AB-16-033-SV-C
PDF ISBN 978-92-872-6546-3 ISSN2 1977-5830 doi:10.2865/401402 QJ-AB-16-033-SV-N
EPUB ISBN 978-92-872-6567-8 ISSN2 1977-5830 doi:10.2865/613269 QJ-AB-16-033-SV-E
© Europeiska unionen, 2016
Kopiering tillåten med angivande av källan.
Printed in Luxembourg
Att använda minst en 
femtedel av EU:s budget till 
klimatåtgärder: ambitiöst 
arbete pågår, men det 
finns en allvarlig risk för att 
målet inte uppnås
(i enlighet med artikel 287.4 andra stycket i EUF-fördraget )Särskild rapportSV 2016  nr 31
02
 Granskningsteam
I våra särskilda rapporter redovisar vi resultatet av våra effektivitets- och regelefterlevnadsrevisioner av särskilda bud -
getområden eller förvaltningsteman. För att uppnå så stor effekt som möjligt väljer vi ut och utformar gransknings -
uppgifterna med hänsyn till riskerna när det gäller resultat eller regelefterlevnad, storleken på de aktuella inkomster -
na eller utgifterna, framtida utveckling och politiskt intresse och allmänintresse.
Denna rapport antogs av revisionsrättens avdelning I, som är specialiserad på hållbar användning av naturresurser. 
Revisionsarbetet leddes av ledamoten Phil Wynn Owen, doyen i avdelning I, tillsammans med Kersti Kaljulaid, tidigare 
ledamot av revisionsrätten. Bertrand Tanguy var uppgiftsansvarig och Tomasz Plebanowicz biträdande uppgiftsan -
svarig. Granskningsteamet bestod av Katharina Bryan, Peeter Latti, Alain Vansilliette, Angharad Weatherall, Armando 
Do Jogo, Michał Machowski, Vivi Niemenmaa, Olivier Prigent, Carlos Sanchez Rivero, Frédéric Soblet, Klaus Stern, 
Dana Moraru och Maria Ploumaki. Hannah Critoph gav språkligt stöd vid utarbetandet av rapporten.
Från vänster till höger:  P . Wynn Owen, H. Critoph, F. Soblet, K. Bryan, A. Do Jogo, B. Tanguy, O. Prigent, 
T. Plebanowicz, C. Sanchez Rivero, A. Weatherall, M. Machowski, V. Niemenmaa och K. Kaljulaid.
03
 Innehåll
Punkt
 Ordförklaringar och förkortningar
I–VIII  Sammanfattning
1–14 Inledning
15–23  Revisionens inriktning och omfattning samt revisionsmetod
24–90  Iakttagelser
24–64  Generellt sett har framsteg gjorts men det finns en allvarlig risk för att 20 %-målet inte kommer 
att uppnås
25–33  Ett kollektivt åtagande där vissa finansieringsinstrument förväntas bidra med mer än 20 %
34–38  Kommissionens spårningsmetod bygger på internationella metoder men har likväl brister
39–48  Övergripande framsteg har gjorts i arbetet för att uppnå målet, men rapporteringen är endast delvis 
tillförlitlig och inte tillräckligt fokuserad på resultat
49–51  Det föreligger en allvarlig risk för att målet inte kommer att uppnås
52–54  Antaganden om det direkta jordbruksstödets bidrag till målet för klimatåtgärder var inte vederbörligen 
motiverade
55–59  Om en annan uppsättning spårningskoefficienter som bygger på internationellt vedertagna metoder 
tillämpades på Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling skulle klimatfinansieringen minska 
med 40 %
60–64 Snabba åtgärder krävs eftersom bidraget från forskningsfinansiering släpar efter avsevärt
65–90  Ökad och bättre inriktad finansiering av klimatåtgärder i vissa europeiska struktur- och 
investeringsfonder, medan situationen i andra fonder för det mesta är oförändrad
68–75  Ökade klimatanslag i Eruf och Sammanhållningsfonden visar att ett bättre fokus på klimat kan uppnås
76–79  Europeiska socialfondens potentiella bidrag till klimatåtgärder – mer skulle kunna åstadkommas
04 Innehåll 
80–87  Inga betydande förändringar av utgifterna inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken, även om 
god praxis finns inom landsbygdsutveckling
88–90 Mycket begränsad ökning av fokus på klimatåtgärder i Europeiska havs- och fiskerifonden
91–109  Slutsatser och rekommendationer
 Bilaga  —  Matris över koefficienter som används av revisionsrätten inom området för 
landsbygdsutvecklingspolitik
 Kommissionens svar
05
 Ordförklaringar och 
förkortningar
De europeiska struktur- och investeringsfonderna (ESI-fonderna) : De europeiska struktur- och 
investeringsfonderna är en grupp av fem separata fonder som syftar till att minska regionala obalanser inom 
EU. Politiska ramar har fastställts för dessa fonder med avseende på den fleråriga budgetramens sjuåriga 
budgetperiod. De fem fonderna är Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf), Europeiska socialfonden (ESF), 
Sammanhållningsfonden, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu) och Europeiska havs- och 
fiskerifonden (EHFF).
Direkt jordbruksstöd : Direktstöd beviljas jordbrukare för att stödja deras inkomster och även för att ersätta dem 
för deras produktion av kollektiva nyttigheter genom miljöanpassning, och i kombination med tvärvillkor.
EU:s klimatkoefficienter : Viktningar som ges till EU-medel som går till projekt, åtgärder eller insatser. 
Koefficienterna grundar sig på OECD:s Riomarkör-metod. EU:s klimatkoefficienter har viktningarna 0 %, 40 % och 
100 % beroende på åtgärdens bidrag till begränsning av eller anpassning till klimatförändring.
Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ) : Europeiska garantifonden för jordbruket tillhandahåller 
finansiering för direktstöd till jordbrukare, för förvaltning av jordbruksmarknaderna och för en rad andra ändamål, 
såsom veterinära och fytosanitära åtgärder, livsmedelsprogram och informationsverksamheter.
Europeiska havs- och fiskerifonden (EHFF) : Europeiska havs- och fiskerifonden är fonden för EU:s havs- och 
fiskeripolitik för perioden 2014–2020. Fonden har som mål att hjälpa fiskare att gå över till hållbart fiske och 
kustsamhällen att diversifiera sina ekonomier. Fonden finansierar även projekt som skapar nya arbetstillfällen och 
förbättrar livskvaliteten längs europeiska kuster.
Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu) : Europeiska jordbruksfonden för 
landsbygdsutveckling har som mål att hjälpa EU:s landsbygdsområden att hantera en rad olika ekonomiska, 
miljömässiga och sociala utmaningar.
Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf) : Europeiska regionala utvecklingsfonden syftar till att stärka 
den ekonomiska och sociala sammanhållningen inom Europeiska unionen genom att avhjälpa de viktigaste 
regionala obalanserna. Detta uppnås med hjälp av finansiellt stöd till upprättandet av infrastruktur och produktiva 
sysselsättningsskapande investeringar, framför allt till företag.
Europeiska socialfonden (ESF) : Europeiska socialfondens mål är att stärka den ekonomiska och sociala 
sammanhållningen inom Europeiska unionen genom att förbättra sysselsättningsmöjligheterna, främst genom 
utbildningsåtgärder, främja en hög sysselsättningsnivå och skapa fler och bättre arbetstillfällen.
Fokusområden : Europeiska unionen har fastställt sex prioriteringar för landsbygdsutveckling. Dessa är uppdelade 
på 18 fokusområden i syfte att närmare beskriva målen för varje prioritering och underlätta programplaneringen.
Horisont 2020 : EU:s forsknings- och innovationsprogram för perioden 2014–2020.
Integrering av klimatåtgärder : Integrering av klimatåtgärder innebär att klimatåtgärder integreras i EU:s politik, 
instrument, program och fonder i stället för att ett specifikt finansieringsinstrument skapas för detta ändamål.
Klimatåtgärder : Åtgärder som syftar till att hantera klimatförändring (nedan kallade klimatåtgärder ).
06 Ordförklaringar och förkortningar 
Life-programmet : EU:s program till stöd för projekt som rör miljö, naturskydd och klimatåtgärder i hela EU, för 
närvarande för perioden 2014–2020.
Miljöanpassning : En komponent av direkt jordbruksstöd som stöder jordbruksmetoder som gynnar klimatet och 
miljön. Dessa metoder inbegriper diversifiering av grödor, bevarande av permanent gräsmark och upprättande av 
ekologisk infrastruktur.
Programplaneringsdokument : Program som delar upp de övergripande strategiska mål som anges 
i partnerskapsavtalen mellan Europeiska kommissionen och enskilda medlemsstater i investeringsprioriteringar, 
specifika mål och, på en lägre nivå, i konkreta åtgärder. Inom politiken för landsbygdsutveckling kallas de 
landsbygdsprogram. För de övriga europeiska struktur- och investeringsfonderna kallas de operativa program.
Riomarkörer : Koder som används av OECD för att spåra medel riktade till begränsning av eller anpassning till 
klimatförändring.
Sammanhållningsfonden : Sammanhållningsfonden har som mål att stärka den ekonomiska, sociala och 
territoriella sammanhållningen i unionen i syfte att främja hållbar utveckling. Sammanhållningsfonden är inriktad 
på investeringar i miljö och transport, inbegripet områden med anknytning till hållbar utveckling och energi som 
innebär miljömässiga fördelar.
Spårning av klimatrelaterade utgifter : Övervakning av framstegen i uppnåendet av 20 %-målet genom mätning 
av fonders finansiella bidrag till detta mål.
Tvärvillkor : System som kopplar samman de vanligaste jordbrukspolitiska stöden med jordbrukares efterlevnad 
av grundläggande regler för miljö, livsmedelssäkerhet, djurhälsa och djurskydd samt god jordbrukshävd och goda 
miljöförhållanden.
Unionsprioriteringar : Mål som fastställs för landsbygdsutveckling och som bidrar till Europa 2020-strategin för 
smart och hållbar tillväxt för alla. Det finns sex unionsprioriteringar inom områdena för jordbruk, skogsbruk och 
landsbygdsområden vilka huvudsakligen avser främjande av innovation och konkurrenskraft, återställande och 
förbättring av ekosystem, stöd till övergången till en koldioxidsnål och klimattålig ekonomi samt främjande av 
social integration och fattigdomsminskning.
Åtgärd : För landsbygdsprogram innebär detta ett antal insatser eller projekt som bidrar till en eller flera av 
unionens prioriteringar för landsbygdsutveckling.
07
 Sammanfattning
I
Klimatförändring är en av de största utmaningar som Europeiska unionen (EU) och regeringar världen över står 
inför. För att möta klimatförändringar och de avsevärda relaterade investeringsbehoven har EU enats om att minst 
20 % av dess budget för perioden 2014–2020 – var femte euro av budgeten - ska gå till klimatrelaterade åtgärder. 
Denna målsättning utgör en del av EU:s ledarskap när det gäller klimatåtgärder.
II
Målet att använda en femtedel av budgeten till klimatrelaterade åtgärder ska uppnås genom att klimatåtgärder 
införlivas eller integreras i olika EU-finansieringsinstrument. Det innebär att målet ska uppnås genom att man inför -
livar klimathänsyn i politiska områden och motsvarande medel i EU-budgeten i stället för att ett särskilt finansie -
ringsinstrument skapas.
III
Vi försökte att fastställa huruvida det är sannolikt att målet att lägga minst 20 % av EU-budgeten på klimatrelate -
rade åtgärder kommer att uppnås samt huruvida det är sannolikt att den tillämpade strategin kommer att tillföra 
mervärde genom att leda till en ökad och bättre riktad finansiering av klimatåtgärder.
IV
Vi konstaterade att ambitiöst arbete pågick och att framsteg generellt sett har gjorts i arbetet för att uppnå målet. 
Emellertid föreligger en allvarlig risk för att 20 %-målet inte kommer att uppnås utan ytterligare ansträngningar 
för att hantera klimatförändringar. Genomförandet av målsättningen har lett till en ökad och bättre riktad finansie -
ring av klimatåtgärder i Europeiska regionala utvecklingsfonden och Sammanhållningsfonden. Ingen betydande 
omläggning till klimatåtgärder har dock skett inom Europeiska socialfonden eller inom områdena för jordbruk, 
landsbygdsutveckling och fiskeri, och alla potentiella möjligheter till finansiering av klimatrelaterade åtgärder har 
inte utforskats fullt ut.
V
Enligt kommissionens siffror har den finansieringsandel som avsatts till klimatåtgärder legat på i genomsnitt 17,6 % 
mellan 2014 och 2016. Generellt beräknar kommissionen att 18,9 % kommer att användas till klimatåtgärder, vilket 
innebär att 20 %-målet inte kommer att uppnås.
08 Sammanfattning 
VI
Vi uppskattar att klimatfinansieringens andel skulle behöva ökas till ett genomsnitt på 22 % de återstående åren 
av den nuvarande programperioden, det vill säga 2017–2020, för att man ska kunna uppnå det övergripande målet 
på 20 % vid slutet av 2020. Det föreligger en allvarlig risk för att detta mål inte kommer att uppnås inom de viktiga 
bidragande områdena jordbruk, landsbygdsutveckling och forskning. De uppskattade bidragen från jordbruk och 
landsbygdsutveckling skulle minska med upp till cirka 33 miljarder euro om de beräknades i enlighet med interna -
tionellt vedertagna metoder för bedömning av klimatfinansieringsnivåer. Inom området för forskning har Horisont 
2020-programmet halkat efter vad gäller dess mål att anslå 35 % till klimatåtgärder, och dess bidrag uppgår för 
närvarande till 24 %. Kommissionen har inte någon utförlig handlingsplan som anger hur programmet ska kunna 
komma ifatt.
VII
Kommissionens strategi för bedömning av nivåer av finansiering av klimatåtgärder är inriktad på att fastställa beräk -
nade utgifter. Beräknade utgifter är dock inte nödvändigtvis detsamma som faktiska utgifter, och denna strategi 
tillhandahåller inte någon utförlig information om de uppnådda resultaten. Dessutom återspeglar inte spårnings -
metoden alla de ekonomiska effekterna av EU:s utgifter för klimatåtgärder via finansieringsinstrument, och inte 
heller skiljer den mellan finansiering för begränsande åtgärder och finansiering för anpassningsåtgärder.
VIII
Vi rekommenderar framför allt att en solid flerårig konsolidering äger rum, att en omfattande ram för rapportering 
inrättas och att en bedömning av klimatförändringsbehov genomförs. Vi rekommenderar även att överskattningar 
korrigeras, att handlingsplaner utarbetas för områden där arbetet har halkat efter och att faktiska utgifter och resul -
tat övervakas. Slutligen rekommenderar vi att alla potentiella möjligheter att säkerställa en vidare, faktisk omställ -
ning till klimatåtgärder utforskas.
09
 Inledning
01 
Klimatförändring är en av de största utmaningar som Europeiska unionen (EU) 
och regeringar världen över står inför. Jordens klimat håller på att ändras till 
följd av en högre koncentration i atmosfären av vissa gaser, så kallade växthus -
gaser. Dessa gaser fungerar som ett täcke som stänger inne värme och på så sätt 
värmer upp jordytan i vad som är känt som växthuseffekten1. Cirka 9 % av de 
växthusgaser som släpptes ut världen över under 2012 kom från EU.
Två aspekter av klimatåtgärder: begränsning av och 
anpassning till klimatförändring
02 
Det finns två politiska svar på klimatförändring som kompletterar varandra – 
begränsning och anpassning. Den första strategin, begränsning , syftar till att 
behandla orsakerna till klimatförändringar genom att minska eller begränsa ut -
släppet av växthusgaser, huvudsakligen genom minskad energiförbrukning, för -
bättrad energieffektivitet och en ökning av den förnybara energins andel. Denna 
strategi inbegriper även ansträngningar för att skydda och förbättra metoder för 
bindning av växthusgaser2 och förbättra skogs- och jordbruksmetoder i syfte att 
bevara och binda koldioxid i mark och skog.
03 
Vikten av begränsande åtgärder visas i  figur 1  nedan. Figuren visar prognosti -
serade yttemperaturförändringar för tjugohundratalet jämfört med de genom -
snittliga temperaturerna för den senare delen av nittonhundratalet med utgångs -
punkt i scenariot med oförändrade utsläppsnivåer för koldioxid3.
04 
Den andra strategin för hantering av klimatförändring, anpassning , syftar till att 
förutse de negativa och, i förekommande fall, positiva effekterna av kommande 
klimatförändringar och vidta lämpliga åtgärder för att förebygga eller minimera 
de potentiella skadorna. Trots genomförandet av begränsande åtgärder kommer 
jordens temperatur att fortsätta att öka fram till åtminstone år 2040, oavsett sce -
nario för växthusgasutsläpp4. Detta innebär att anpassningsåtgärder kommer att 
vara nödvändiga även i det bästa möjliga scenariot.1 Se IPCC, [Core Writing Team, 
R.K. Pachauri och L.A. Meyer 
(red.)], Climate Change 2014: 
Synthesis Report. Contribution 
of Working Groups I, II and III to 
the Fifth Assessment Report of 
the Intergovernmental Panel on 
Climate Change  (klimat-
förändring 2014: samman -
fattande rapport – bidrag från 
arbetsgrupperna I, II och III till 
den femte utvärderings -
rapporten från den mellan -
statliga panelen för klimat -
förändringar), Genève, 
Schweiz 2014, s. 151.
2 Bindning är den process där 
växthusgaser avskiljs och 
lagras på lång sikt.
3 Referensscenariot med 
oförändrade utsläppsnivåer 
utgår från att den framtida 
utvecklingen liknar tidigare 
utveckling och att inga 
politiska förändringar äger 
rum. Se http://www.ipcc.ch/
ipccreports/tar/wg3/index.
php?idp=286
4 Det sjunde miljöhandlings-
programmet (Europaparla -
mentets och rådets beslut 
nr 1386/2013/EU av den 20 
november 2013) och IPCC 
2013.
10 Inledning Figur 1Prognostiserade yttemperaturförändringar i EU under perioden 2071–2100
Figuren visar prognostiserade förändringar av årsmedeltemperaturen för perioden 2071–2100 jämfört med perioden 1971–2000 (scenario med 
oförändrade utsläppsnivåer för koldioxid). De prognostiserade förändringarna grundar sig på genomsnittet från ett multimodellsystem som 
utgår från ett scenario med stora växthusgasutsläpp som fastställts av den mellanstatliga panelen för klimatförändringar.
Källa : Europeiska miljöbyrån (http: //www.eea.europa.eu/data-and-maps/figures/projected-change-in-annual-mean ).
4
0
°
3
0
°
2
0
°
1
0
°
0
°
5
0
°
4
0
°
60o°C
< 3
3 – 3,5 3,5 – 4 4 – 4,5 4,5 – 5 5 – 5,5 5,5 – 6> 6
11 Inledning 
05 
Anpassningsåtgärderna är beroende av klimatförändringarnas effekter. Dessa 
effekter varierar avsevärt beroende på geografiska villkor. De inbegriper, bland 
annat, översvämningar, stigande havsnivåer, torka och ökenspridning samt för -
lust av biologisk mångfald (se figur 2 ).Figur 2
Källa : Europeiska miljöbyrån, 2012.Viktiga observerade och prognostiserade effekter av klimatförändring för Europas 
huvudregioner
Norra Europa
Betydligt snabbare temperaturhöjning än genomsnittet globalt
Minskat snö-, /f_lodis och sjöistäckeHögre /f_löden i vattendrag
Artmigration norrut
Ökade skördarMinskat behov av energi för uppvärmningÖkad potential för vattenkraftStörre risk för skador vid vinterstormarÖkande turism sommartid
Bergsområden
Snabbare temperaturhöjning än genomsnittet för EuropaMinskande utbredning och volym på glaciärerMinskande permafrost i bergsområdenVäxt- och djurarter migrerar till högre höjdHög risk för utrotning av arter i alpina områdenÖkad risk för jorderosionMinskad skidturism
Central- och Östeuropa
Ökande förekomst av extremt höga temperaturerMinskad nederbörd sommartidÖkande vattentemperaturerÖkad risk för skogsbränderMinskat värde på skogstillgångarKustområden och regionala hav
HavsnivåhöjningÖkad ytvattentemperatur
Ökad surhetsgrad i haven
Migration norrut av /f_isk- och planktonarter
Förändringar i fytoplanktonsamhällen
Ökad risk för /f_iskbeståndNordvästra Europa
Ökad nederbörd vintertid
Högre /f_löden i vattendrag
Artmigration norrut
Minskat behov av energi för uppvärmning
Ökad risk för översvämningar vid /f_loder och kusterArktis
Betydligt snabbare temperaturhöjning än genomsnittet globaltMinskande havsistäcke i ArktisMinskande istäcke på Grönland
Minskande områden med permafrost
Ökad risk för förlust av biologisk mångfaldIntensi/f_ierad fartygsfrakt och utvinning av olja och gas
Medelhavsområdet
Snabbare temperaturhöjning än genomsnittetför EuropaMinskad årlig nederbördMinskade årliga /f_löden i vattendragÖkad risk för förlust av biologisk mångfaldÖkad risk för omvandling till ökenÖkat vattenbehov inom jordbruketMinskade skördar Ökad risk för skogsbränderÖkat antal dödsfall orsakade av värmeböljorBiotoper för smittbärande insekter utökasnorrutMinskad potential för vattenkraftMinskad turism sommartid och potentiellökning under andra säsonger
12 Inledning 
06 
Det internationella klimatavtal som antogs i Paris i slutet av 2015 är det första bin -
dande universella avtalet om bekämpning av klimatförändring5. Genom avtalet 
fastställs en transparensram för spårning av länders framsteg vad gäller uppnå -
endet av respektive lands minskningsmål för växthusgasutsläpp6.
07 
Redan innan Parisavtalet antogs hade EU åtagit sig att fram till 2020 minska sina 
utsläpp med minst 20 % och fram till 2030 med 40 % jämfört med 1990 års nivåer. 
EU har även fastställt ett långsiktigt mål för 2050 (se ruta 1 ). Enligt de senaste 
uppskattningarna7 låg EU:s sammanlagda växthusgasutsläpp under 2014 på en 
nivå som var 24 % lägre än den för 1990, även om detta delvis berodde på effek -
ten av den ekonomiska krisen.
EU:s åtagande att använda 20 % av sin budget till 
klimatåtgärder
08 
För att möta de avsevärda investeringsbehoven med anknytning till klimatför -
ändring har EU enats om att minst 20 % av dess budget för perioden 2014–2020 – 
var femte euro av budgeten – ska gå till klimatrelaterade åtgärder8. Detta mål är 
en del av EU:s ledarskap när det gäller klimatåtgärder, som kommissionen anser 
vara oumbärligt för att 2015 års internationella klimatavtal ska nå framgång9. 
Enligt våra uppskattningar motsvarar målet ett åtagande på cirka 212  miljar -
der euro10. Enligt kommissionen skulle detta åtagande tredubbla den uppskatt -
ade vägledande andelen på 6–7 % för klimatrelaterade utgifter i EU:s budget för 
2007–201311.
09 
Kommissionen beslutade att införliva eller integrera klimatåtgärder i alla politik -
områden och även i olika EU-finansieringsinstrument. Man satte även som mål 
att använda minst en femtedel av EU:s fleråriga budgetram för 2014–2020 till 
klimatrelaterade åtgärder12. Detta innebär att målen med anknytning till begräns -
ning av eller anpassning till klimatförändring ska uppnås genom att man införli -
var relaterade hänsyn i politiska områden och motsvarande medel i EU-budgeten 
i stället för att ett särskilt finansieringsinstrument skapas. Det kan uppnås genom 
att man satsar mer pengar på befintliga klimatrelaterade program, anpassar 
befintliga program eller skapar nya program och funktioner, såsom urvalskriterier 
som är bättre inriktade på klimatförändringsrelaterade frågor.5 Parisavtalet träder i kraft den 
trettionde dagen efter den 
dag då minst 55 av konven -
tionens parter som samman -
lagt står för minst cirka 55 % av 
de totala globala utsläppen av 
växthusgaser har deponerat 
sina ratifikations-, god -
tagande-, godkännande- eller 
anslutningsinstrument hos 
depositarien. Villkoren 
uppfylldes den 5 oktober 2016 
när EU deponerade sitt 
ratifikationsmeddelande. 
Avtalet kommer att träda 
i kraft den 4 november 2016. 
Fram till den 17 oktober 2016 
hade 81 av 197 parter 
i konventionen ratificerat 
avtalet ( http://unfccc.int/
paris_agreement/items/9444.
php ).
6 Artikel 13 i Parisavtalet 
i rapporten från parts -
konferensen vid dess 
tjugoförsta möte i Paris från 
den 30 november till den 13 
december 2015, daterad den 
29 januari 2016 med 
referensnummer FCCC/
CP/2015/10/add.1.
7 http://www.eea.europa.eu/
publications/
european-union-greenhouse-
gas-inventory-2016
8 KOM(2011) 500 slutlig, 
29.6. 2011, En budget för Europa 
2020  – del II, s. 13.
9 COM(2013) 167 final, 26.3.2013, 
2015 års internationella 
klimatavtal: Utformningen av 
den internationella 
klimatpolitiken efter 2020 .
10 Uppskattat till 20 % av 
1 062,5 miljarder euro, vilket 
motsvarar de totala 
åtagandena i löpande priser 
i den fleråriga budgetramen 
för 2014–2020.
11 Se generaldirektoratet för 
klimatpolitiks årliga 
verk  samhetsrapport för 2014, 
s. 16.
12 Målet inbegriper inte 
områden utanför EU-
budgeten, som till exempel 
Europeiska investerings-
bankens utlåning. Europeiska 
investeringsbanken har själv 
satt som mål att avsätta minst 
25 % av sin totala utlåning för 
klimatåtgärder och att 35 % av 
bankens investeringar 
i utvecklingsländer ska gå till 
klimatåtgärder.
13 Inledning 
Roller och ansvarsområden i integreringen av 
klimatåtgärder
10 
Vart och ett av kommissionens generaldirektorat är ansvarigt för införlivandet av 
klimatåtgärder i sina individuella utgiftsprogram och för genomförandet av dem, 
om lämpligt i samarbete med medlemsstaterna.
11 
Generaldirektoratet för klimatpolitik tillhandahåller kunskap och vägledning om 
klimatåtgärder till kommissionens övriga generaldirektorat.EU:s mål för minskning av växthusgasutsläpp
 οFram till 202013:
– En minskning med 20 % av utsläpp av växthusgaser (jämfört med 1990 års nivåer).
– Förnybar energi står för 20 % av energiförbrukningen.
– En ökning av energieffektiviteten på 20 %.
 οFram till 203014:
– En minskning med minst 40 % av utsläpp av växthusgaser (jämfört med 1990 års nivåer).
– Förnybar energi står för minst 27 % av energiförbrukningen.
– Det vägledande målet är att öka energieffektiviteten med minst 27 % jämfört med den prognostice -
rade framtida energiförbrukningen15.
 οEU har för avsikt att fram till 205016 minska sina växthusgasutsläpp inom alla huvudsektorer med mellan 
80 % och 95 % jämfört med 1990 års nivå.
13 KOM(2008) 30 slutlig, 23.1.2008, Mot 20–20 till 2020 – Europas möjligheter i samband med klimatförändringarna  (klimat- och energipaketet för 
2020).
14 COM(2014) 15 final, 22.1.2014, En klimat- och energipolitisk ram för perioden 2020 till 2030  (ramen för klimat- och energipolitiken fram till 2030) .
15 Energieffektivitetsmålet för 2030 kommer att ses över 2020 med ett mål på minst 30 % i åtanke.
16 KOM(2011) 112 slutlig, 8.3.2011, Färdplan för ett konkurrenskraftigt utsläppssnålt samhälle 2050 . Europeiska rådet och Europaparlamentet godkände 
kommissionens förslag till strategi i februari 2013 respektive mars 2013.Ruta 1
14 Inledning 
12 
Generaldirektoratet för budget samordnar det förberedande arbetet för för -
delningen av resurser till klimatet i budgetarna samt samlar in och presenterar 
relaterad information. Kommissionens generalsekretariat spelar en samordnande 
roll och säkerställer EU-åtgärdernas övergripande enhetlighet, vilket inbegriper 
politiken för integrering av klimatåtgärder.
13 
Kommissionens och medlemsstaternas exakta ansvarsområden varierar bero -
ende på om ett politiskt område är föremål för delad förvaltning17 eller förvaltas 
direkt av kommissionen.  Med den senare förvaltningstypen förvaltar kommis -
sionen själv programmen, däribland större delen av programmen Horisont 202018 
och Life19.
14 
Inom ramen för den delade förvaltningen ska kommissionen bedöma, diskutera 
målen, åtgärderna och valet av indikatorer samt godkänna de programplane -
ringsdokument som utarbetas och inlämnas av medlemsstaterna. Medlemsstater -
na ansvarar för utarbetandet, genomförandet och övervakningen av de åtgärder 
som ingår i programmen. De europeiska struktur- och investeringsfondernas 
program inbegriper ett preliminärt stödbelopp som är avsett att uppfylla klimat -
förändringsmålet, medan motsvarande belopp för det direkta jordbruksstödet 
beräknas på central nivå av kommissionen.
Förutsättningarna vid integrering av klimatåtgärder i korthet
 οKlimatåtgärder avser både sådana åtgärder som syftar till att minska utsläppen av växthus -
gaser (begränsande åtgärder) och sådana som syftar till anpassningar till effekterna av global 
uppvärmning (anpassningsåtgärder). Båda typerna av åtgärder är nödvändiga och komplette -
rar varandra.
 οEU spelar en central roll när det gäller globala klimatåtgärder, och dess insatser bidrog till att 
man kunde nå fram till det ambitiösa internationella avtal som slöts i Paris.
 οIntegrering av klimatåtgärder i befintlig politik och spårning av de klimatrelaterade utgifterna 
är en process som innebär samarbete mellan kommissionen och medlemsstaterna.
 οMålet att lägga var femte euro av EU-budgeten för perioden 2014–2020 på klimatåtgärder är 
ett sätt för EU att göra sina utgifter mer klimatrelevanta.
 οStrategin syftar till att beakta EU:s olika policyer och program såväl som geografiska särdrag.17 Områden som är föremål för 
delad förvaltning inbegriper, 
framför allt, de europeiska 
struktur- och investerings -
fonderna och direktstöd inom 
ramen för den gemensamma 
jordbrukspolitiken.
18 Forskningsprogrammet 
Horisont 2020  förvaltas av 
generaldirektoratet för 
forskning och innovation. 
Omkring 25 % av budgeten 
för Horisont 2020 förvaltas 
direkt av kommissionen, 
medan 75 % förvaltas av 
genomförandeorgan.
19 Utgiftsprogrammet Life  
direktförvaltas av general -
direktoratet för miljö (vad 
gäller delprogrammet för 
miljö) och generaldirektoratet 
för klimatpolitik (delprogram -
met för klimatpolitik), men 
genomförandeuppgifter för 
förvaltningen av projekt 
delegeras till en byrå.
15
 Revisionens inriktning och 
omfattning samt revisionsmetod
15 
Vi försökte fastställa huruvida det är sannolikt att målet att lägga minst 20 % av 
EU-budgeten på klimatrelaterade åtgärder kommer att uppnås samt huruvida det 
är sannolikt att den tillämpade strategin kommer att tillföra mervärde.
16 
Mer specifikt strävade vi efter att besvara följande frågor:
– Är den pågående åtgärden på väg att uppnå det övergripande målet?
– Är det sannolikt att målet kommer att tillföra mervärde genom att det leder 
till en ökad och bättre riktad finansiering av klimatåtgärder?
17 
Vi fastställde revisionskriterier avseende utarbetande, genomförande, över -
vakning och utvärdering av EU:s utgifter för begränsning av och anpassning till 
klimatförändring. Kriterierna utarbetades på grundval av EU-policydokument, 
lagstiftning, riktlinjer från kommissionen, rådsbeslut, studier och andra publi -
kationer. Vi samrådde även med experter från Organisationen för ekonomiskt 
samarbete och utveckling och Europeiska investeringsbanken om metoder för 
integrering och spårning samt gick igenom befintlig litteratur.
18 
Figur 3  ger en överblick över de granskade budgetområdena och revisionsobjek -
ten. De granskade områdena av Horisont 2020, sammanhållningspolitiken, den 
gemensamma jordbrukspolitiken, fiskeripolitiken och Life-programmet står för 
cirka 78 % av de planerade åtagandena i den fleråriga budgetramen för 2014–
2020 och cirka 85 % av den planerade klimatfinansieringen för samma period.
16 Revisionens inriktning och omfattning samt revisionsmetod 
19 
Vårt revisionsarbete var inriktat på det övergripande system som etablerats på 
kommissionsnivå och på två områden som omfattas av delad förvaltning: sam -
manhållningspolitiken och den gemensamma jordbrukspolitiken. Dessa områden 
svarar tillsammans för två tredjedelar av EU:s budget och tre fjärdedelar av det 
övergripande målet för klimatfinansiering under den fleråriga budgetrams -
perioden 2014–2020. Mellan oktober 2015 och februari 2016 genomförde vi 
granskningsbesök i Polen med avseende på sammanhållningspolitiken och den 
gemensamma jordbrukspolitiken, i Tyskland och Rumänien med avseende på 
sammanhållningspolitiken samt i Frankrike och Spanien med avseende på den 
gemensamma jordbrukspolitiken. Vårt urval tog i beaktande utgifternas väsent -
lighet, volymen av växthusgasutsläpp och utmaningar vad gäller anpassning. 
I var och en av medlemsstaterna granskade vi den övergripande programplane -
ringsramen, inbegripet program som fastställts på nationell och regional nivå20. 
Vi utförde även liknande revisionsarbete när det gällde Horisont 2020, fiskeripoli -
tiken och Life-programmet på kommissionsnivå. Figur 3Överblick över de granskade budgetområdena och revisionsobjekten
Medlemsstater
Frankrike, Polen 
och SpanienMedlemsstater
Tyskland, Polen 
och RumänienMedlemsstaterGD Klimatpolitik GD SysselsättningGD MiljöGD Havsfrågor och 
ﬁskeGD Jordbruk
och landsbygds-
utvecklingGD Regional-
och stadspolitikGD Forskning 
och innovationSamordnande roller: 
Generalsekretariatet, GD CLIMA och 
GD Budget
Life-programmet Fiskeripolitik GJPSammanhållnings-
politikenHorisont 2020
Källa : Europeiska revisionsrätten.
20 Inom området för samman -
hållningspolitiken valdes de 
regionala programmen för 
Sachsen och Nordrhein-
Westfalen i Tyskland och 
Schlesien i Polen ut för 
närmare granskning. Inom 
området för landsbygds -
utvecklings  politik undersöktes 
de regionala programmen för 
Rhône-Alpes i Frankrike och 
Andalusien i Spanien.
17 Revisionens inriktning och omfattning samt revisionsmetod 
20 
Vi samlade in och jämförde revisionsbevis med revisionskriterierna med hjälp av 
skriftliga frågeformulär, intervjuer med tjänstemän från medlemsstater och kom -
missionen samt analyser av dokumentation och data.
21 
I rapporten tar vi även upp Europaparlamentets förslag från 2015 och 2016 om att 
vi bör granska arbetet för att uppnå det överenskomna målet på 20 % för integre -
ring av klimatåtgärder.
22 
Eftersom utgifterna för perioden 2014–2020 fortfarande befinner sig i ett tidigt 
skede handlar denna rapport om planerade utgifter, i stället för faktiska utgifter 
på projektnivå. Vi analyserade inte utgifter som saknar anknytning till klimat, och 
inte heller undersökte vi potentiella negativa effekter på miljön som orsakats 
av EU-stöd21. Revisionen omfattade inte heller andra klimatrelaterade utgifter 
utanför EU-budgeten. Denna rapport innehåller därför inte någon bedömning av 
de allmänna effekterna av EU:s politik på klimatet, EU:s resultat i jämförelse med 
unionens klimat- och energimål för 2020 och 2030 eller den optimala nivån för 
EU:s klimatfinansiering.
23 
Vi identifierade även i förekommande fall exempel på god praxis och praktiska 
fallstudier.21 Ett exempel på detta är 
finansieringen av vägar och 
luftfart som leder till en 
ökning av utsläppen av 
växthusgaser.
18
 Iakttagelser
Generellt sett har framsteg gjorts men det finns en 
allvarlig risk för att 20 %-målet inte kommer att 
uppnås
24 
I detta avsnitt bedöms den allmänna strategi som antagits av kommissionen 
för att införliva klimatåtgärdsmålet i EU-budgeten och de framsteg som hittills 
gjorts. Vi analyserade huruvida
– det fanns en plan för hur det övergripande målet ska uppnås,
– en lämplig spårningsmetod som bygger på internationellt vedertagna meto -
der har antagits (se t.ex. punkterna 34–36),
– framsteg har rapporterats på grundval av tillförlitlig och relevant information.
Ett kollektivt åtagande där vissa finansieringsinstrument 
förväntas bidra med mer än 20 %
25 
Vi undersökte huruvida kommissionen upprättat en plan för vilka budgetområ -
den som ska bidra och i vilken omfattning. Sådana enskilda mål borde ha fast -
ställts för specifika budgetområden på grundval av en tillförlitlig bedömning 
av områdets potential och investeringsbehov för att säkerställa att stöd ges till 
investeringar där behovet är störst. Samtidigt skulle politikens faktiska potential 
att tillhandahålla ett bidrag genom genomförande av klimatrelaterade åtgärder 
behöva tas i beaktande, till exempel dess huvudsakliga mål och utformning. Den 
beräkning som används för att mäta utgifter för klimatåtgärder bör vara baserad 
på ett transparent system.
26 
Målet på ”minst 20 %” av EU:s utgifter var ett politiskt val (se punkt 8). Kommis -
sionen motiverade integreringen av klimatåtgärder, och målets nivå, genom att 
hänvisa till sin målsättning att möta den utmaning som klimatförändring innebär 
och de betydande investeringsbehoven för klimatåtgärder, i synnerhet sådana 
med koppling till genomförandet av klimat- och energimålen för 2020. Vi kunde 
dock inte hitta några tydliga bevis som gjorde att dessa investeringsbehov kunde 
kvantifieras.
19 Iakttagelser 
27 
Kommissionen har uppskattat att 6–7 % av EU:s budget för 2007–2013 lades på 
klimatåtgärder (se punkt 8). Eftersom inget förfarande för övervakning av utgif -
ter för klimatåtgärder fanns tillgängligt under perioden 2007–2013 kunde vi inte 
fastställa huruvida och i vilken utsträckning 20 %-målet kräver en ytterligare 
ansträngning för perioden 2014–2020.
28 
20 %-målet gäller hela EU-budgeten under hela perioden 2014–2020 och det rör 
sig därför inte om ett årligt mål. Tabell 1  visar de huvudsakliga budgetområden 
som bidrar till uppnåendet av 20 %-målet. Tabell 1Granskade budgetområden inom den fleråriga budgetramen för perioden 2014–
2020 och kommissionens relaterade prognoser för klimatfinansiering
Granskat budgetområdePlanerade utgifter
2014–2020
(miljarder euro)Planerat klimat­
finansieringsmål
2014–2020
(%)Planerad 
klimatfinansiering
2014–2020
(miljarder euro)
Rubrik 1 a – Forskning (Horisont 2020) 74,9 ≥ 35,0 16,6
Rubrik 1 b – Sammanhållningsfonden 63,3 28,4 18,0
Rubrik 1 b – Europeiska socialfonden 91,4 1,2 1,1
Rubrik 1 b – Europeiska regionala utvecklingsfonden 200,3 18,5 37, 0
Rubrik 2 – Europeiska garantifonden för jordbruket (direkt 
jordbruksstöd)288,0 16,3 47, 0
Rubrik 2 – Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling 99,5 5 7, 5 5 7, 2
Rubrik 2 – Europeiska havs- och fiskerifonden 6,4 15,6 1,0
Rubrik 2 – Life 3,5 49,3 1,6
EU:S BUDGET 1 062,6 ≥ 20,0 212,5
De granskade budgetområdenas andel av EU:s budget 7 7,9  % 84,5  %
Källa : Europeiska revisionsrättens uppskattningar på grundval av programförklaringar från kommissionen, programplaneringsdokument, data 
från kommissionen, förordningar och den fleråriga budgetramen för perioden 2014–2020.
20 Iakttagelser 
29 
Vi konstaterade att medlagstiftarna, det vill säga Europaparlamentet och rådet, 
hade fastställt mål inom flera centrala budgetområden genom att införa dem 
i lagstiftningen för respektive finansieringsinstrument (se figur 4 ). Målen presen -
teras antingen i ingressen till rättsakterna eller som rättsligt bindande mål som 
ligger till grund för de planerade målen i  tabell 1 . I det senare fallet utgör de en 
obligatorisk minimitröskel. Figur 4Mål i förordningar som stöder integreringen av klimatåtgärder
1  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1291/2013 av den 11 december 2013 om inrättande av Horisont 2020 – ramprogrammet för 
forskning och innovation (2014–2020) och om upphävande av beslut nr 1982/2006/EG (EUT L 347, 20.12.2013, s. 104).
2  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1305/2013 av den 17 december 2013 om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska 
jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu) och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1698/2005 (EUT L 347, 20.12.2013, s. 487).
3  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1293/2013 av den 11 december 2013 om inrättandet av ett program för miljö och klimatpo -
litik (Life) samt om upphävande av förordning (EG) nr 614/2007 (EUT L 347, 20.12.2013, s. 185).
4  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1301/2013 av den 17 december 2013 om Europeiska regionala utvecklingsfonden och om 
särskilda bestämmelser för målet Investering för tillväxt och sysselsättning samt om upphävande av förordning (EG) nr 1080/2006 (EUT L 347, 
20.12.2013, s. 289).
Källa : Europeiska revisionsrätten, baserat på respektive förordningar.
Horisont 2020
Europeiska regionala 
utvecklingsfonden Minst 12 % till minst 20 % för att stödja övergången till en
koldioxidsnål ekonomi i alla sektorer
Artikel 4 i förordning (EU) nr 1301/2013 om Europeiska regionala utvecklingsfonden⁴LifeEuropeiska jordbruksfonden 
för landsbygdsutveckling Minst 30 % för klimat- och miljörelaterade åtgärder
Artikel 59.6 i förordning (EU) nr 1305/2013 om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska 
jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejﬂu)²Minst 35 % för klimatåtgärder
Skäl 10 i förordning (EU) nr 1291/2013 om inrättande av Horisont 2020 – ramprogrammet för forskning och innovation (2014–2020)¹
25 % för klimatåtgärder
Artikel 4.2 i förordning (EU) nr 1293/2013 om inrättandet av ett program för miljö och klimatpolitik (Life)³
21 Iakttagelser 
30 
Vi konstaterade att de resurser som alstras genom verkställandet av de mål 
som införts genom lagstiftningen var avsedda att väsentligt bidra till att klimat -
åtgärds  målet uppnås. Vi uppskattade detta förväntade bidrag till 38 % av det 
belopp som behövs för att uppfylla det övergripande målet att lägga minst 20 % 
av EU:s budget på klimatåtgärder under perioden 2014–2020.
31 
Avsaknaden av specifika mål i andra väsentliga delar av EU:s budget gör det 
svårare för kommissionen att nå 20 %-målet. Inom budgetområdet för konkur -
renskraft för tillväxt och sysselsättning finns det exempelvis tre finansiellt viktiga 
program22 som, till skillnad från Horisont 2020-programmet inom detta budget -
område, inte har några fastställda mål för klimatfinansiering.
32 
Någon övergripande plan som beskriver vilka finansieringsinstrument som skulle 
kunna bidra och i vilken omfattning har dock aldrig utarbetats (se punkt 26 och 
tabell 1 ). Detta kommer sannolikt att visa sig vara ett icke optimalt sätt att fast -
ställa klimatåtgärdsbidraget från utgiftsprogram som skiljer sig åt till sin natur.
33 
Sedan 2014 har den gemensamma jordbrukspolitiken och sammanhållnings -
politiken varit de områden som bidragit mest till klimatåtgärder (se figur 5 ). 
Jordbruks- och landsbygdsutvecklingsfonderna, det vill säga Europeiska ga -
rantifonden för jordbruket och Europeiska jordbruksfonden för landsbygds -
utveckling, spelar en nyckelroll i ansträngningarna för att uppnå målet. Enligt 
kommissionens prognos kommer de att bidra med 47  miljarder  euro respektive 
57,2 miljarder euro i klimatfinansiering. Kommissionen uppskattade att 51,9 % 
av den klimatfinansiering som planerats för den fleråriga budgetramsperioden 
2014–2020 skulle komma från jordbruksfonder, vilket är mer än deras andel av 
EU:s budget på 37,7 %.22 Det europeiska jord -
observations  programmet 
(Copernicus), Fonden för ett 
sammanlänkat Europa och 
programmet för företagens 
konkurrenskraft och små och 
medelstora företag. 
Kom  mis sionen förväntar sig 
att dessa tre program kommer 
att tillhandahålla 43 % av 
klimatfinansieringen inom 
detta budgetområde.
22 Iakttagelser 
Kommissionens spårningsmetod bygger på internationella 
metoder men har likväl brister
34 
Vissa åtgärder bidrar till begränsning av eller anpassning till klimatförändring 
mer än andra. Det var därför nödvändigt att utarbeta ett system för att fastställa 
vilka åtgärder som kan räknas som bidragande till 20 %-målet. Kommissionen 
utgick från en internationellt vedertagen metod, nämligen OECD:s Riomarkörer, 
som delar upp utgifter i kategorier i enlighet med de regler som nämns i  tabell 
2. EU:s spårningsmetod är ett system för att mäta bidraget till klimatåtgärder 
från olika finansieringsinstrument och politikområden genom fastställande av tre 
utgiftskategorier. För att omvandla dessa Riomarkörer till finansiella data tilläm -
pades EU:s klimatkoefficienter på 0 %, 40 % och 100 % på EU:s utgifter i enlighet 
med regler som är specifika för de olika utgiftsområdena. Figur 5Klimatfinansiering under perioden 2014–2016 per EU-budgetområde
Källa : Kommissionens programförklaringar med avseende på budgetförslagen för 2014, 2015 och 2016.Övriga områden: 9 % Övriga fonder som  
avser naturresurser (EHFF + Life): 1 %
Horisont 2020: 8 %
Sammanhållningspolitiken
(Eruf + Sammanhållningsfonden): 27 %Den gemensamma
jordbrukspolitiken
(EGFJ + Ejﬂu): 55 %
23 Iakttagelser 
35 
De granskade generaldirektoraten och medlemsstaterna fann att användning -
en av dessa tre klimatkoefficienter utgör en pragmatisk strategi för spårning 
av klimatutgifter. Vi konstaterade emellertid följande två viktiga brister hos 
spårningssystemet:
– Vid tillämpningen av EU:s klimatkoefficienter inom vissa områden iakttogs 
inte systematiskt den försiktighetsprincip (se punkterna 51–59) som utarbe -
tats av Världsbanken för att undvika överskattningar inom klimatfinansiering 
(se ruta 2 ). Denna underlåtenhet resulterade i överskattningar av de belopp 
som anslagits för klimatåtgärder.
– Förordningen om de europeiska struktur- och investeringsfonderna utgår 
från en strategi som avviker från OECD:s kategorier och innebär att 100 %-ko -
efficienten tillämpas på stöd som väsentligt bidrar till klimatförändringsmå -
let, medan 40 %-koefficienten används som en markör för ett måttligt bidrag. 
Genom att den högsta viktningen tilldelas bidrag som blott är ”väsentliga” 
i stället för endast till dem vars huvudsakliga mål avser klimatförändring ökas 
antalet fall där den högsta koefficienten kan tillämpas. Detta leder till en risk 
för överskattning av klimatrelaterade belopp.Tabell 2OECD:s kategorier och EU:s klimatkoefficienter
OECD EU
Tillämplig kategori Verksamhetskategorier EU:s klimatkoefficienterExempel:
Kriterier som används inom de europeiska 
struktur ­ och investeringsfonderna
2Utgifter för verksamheter vars 
huvudsakliga  (primära) mål är klimatet.100 %Stödet bidrar väsentligt  till 
klimatförändringsmålen.
1Utgifter för verksamheter för vilka klimatet 
utgör ett väsentligt mål, men inte det 
huvudsakliga  målet.40 %Stödet bidrar måttligt  till 
klimatförändringsmålen.
0 Utgifter som inte är inriktade på klimatmål. 0 %Stödet bidrar inte till dessa mål eller bidrar till dem 
i obetydlig grad.
Källa : Handbook on the OECD-DAC Climate Markers  (handbok om OECD:s biståndskommittés klimatmarkörer), http://www.oecd.org/dac/
stats/48785310.pdf ; artikel 8 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1303/2013 av den 17 december 2013 om fastställande av gemen -
samma bestämmelser för de europeiska struktur- och investeringsfonderna (EUT L 347, 20.12.2013, s. 320).
24 Iakttagelser 
36 
Vi konstaterade brister hos arrangemangen för rapportering. Till skillnad från 
 andra internationella system (se ruta 2 ) tillhandahåller EU:s spårningssystem 
ingen information om hur mycket pengar som läggs på begränsning av klimat -
förändring respektive anpassning till klimatförändring23.23 Enligt kommissionen utgörs 
det enda undantaget av 
spårning av klimatrelaterade 
utgifter tillämpad på externa 
instrument, såsom rapporteras 
av generaldirektoratet för 
internationellt samarbete och 
utveckling till OECD. Vi 
granskade detta område 
i särskild rapport nr 17/2013 
EU:s klimatfinansiering inom 
ramen för bistånd till tredjeland  
(http://eca.europa.eu ).Ruta 2Principer som utarbetats av internationella aktörer för spårning av 
klimatfinansiering
De gemensamma principerna för spårning av finansiering av åtgärder för begränsning av klimatförändring 
som utarbetats av de multilaterala utvecklingsbankernas24 gemensamma grupp för klimatfinansiering och In -
ternational Development Finance Club inbegriper försiktighetsprincipen , enligt vilken osäkerheter, i det fall 
inga uppgifter finns tillgängliga, ska hanteras i enlighet med försiktighetsprincipen, som innebär att under -
skattning av klimatfinansiering är att föredra framför överskattning.
EIB har införlivat denna princip i sina allmänna principer för dokumentation av utlåning till klimatåtgärder:
Trovärdighet : systemet för sparande av dokumentation måste upprätthålla trovärdigheten för bankens rap -
portering om klimatåtgärder och således ska i fall där tvivel eller osäkerhet föreligger rörande klimateffekter 
utgångsläget vara att utesluta.
Bland EIB:s övriga allmänna principer ingår att i så stor utsträckning som möjligt endast de klimatrelevanta 
delarna av projekt och program  bör registreras, och att begränsande åtgärder och anpassningsåtgärder  
ska registreras separat.
24 Afrikanska utvecklingsbanken, Asiatiska utvecklingsbanken, Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling, Europeiska 
investeringsbanken, Interamerikanska utvecklingsbanken samt Internationella finansieringsbolaget och Världsbanken från Världsbanksgruppen.
Källa : Common Principles for Climate Mitigation Finance Tracking  (gemensamma principer för spårning av finansiering av åtgärder för begräns -
ning av klimatförändring), den 31 mars 2015. Europeiska investeringsbanken, EIB Climate Strategy – Mobilising finance for the transition to 
a low-carbon and climate-resilient economy  (EIB:s klimatstrategi – mobilisering av finansiering för övergången till en koldioxidsnål och klimat -
tålig ekonomi), den 22 september 2015.
25 Iakttagelser 
25 COM(2014) 903 final, 
26.11. 2014, En investeringsplan 
för Europa , s. 7, 10 och 11.
26 Kommissionens uppskattning 
från slutet av 2015, se punkt 21 
i särskild rapport nr 19/2016 
Att genomföra EU:s budget med 
hjälp av finansierings -
instrument – lärdomar av 
programperioden 2007–2013  
(http://eca.europa.eu ).
27 Detta finansieringsinstrument, 
som utgör en del av 
Life-programmet, har 
utarbetats av Europeiska 
investeringsbanken och 
kommissionen och syftar till 
att använda offentliga medel 
för att stimulera privat 
investering i naturkapital  - 
verksamheter.
28 Finansieringsinstrumentet för 
naturkapital förväntas 
tillhandahålla finansiering på 
100–125 miljoner euro mellan 
2015 och 2017.
29 SWD(2016) 299, 14.9.2016, som 
åtföljer halvtidsöversynen av 
den fleråriga budgetramen 
COM(2016) 603 final.37 
Kommissionen föreslog 2014 att utgifterna via finansieringsinstrument inom de 
europeiska struktur- och investeringsfonderna minst skulle fördubblas under 
programperioden 2014–202025. Omkring 21  miljarder  euro kommer att anslås till 
finansieringsinstrument ur dessa fonder26. Sådana finansieringsinstrument har 
som mål att revolvera och ha en multiplikatoreffekt som ger upphov till ytterli -
gare investeringar. Exempelvis omfattas EU:s bidrag på 10 miljoner euro år 2016 
till finansieringsinstrumentet för naturkapital27 av spårningen av klimatrelaterade 
utgifter. Detta instruments faktiska bidrag skulle kunna vara tio gånger så stort28. 
Spårning av framsteg mot 20 %-målet i EU:s centrala budget återspeglar inte alla 
de ekonomiska effekterna av EU:s utgifter för klimatåtgärder.
38 
Samtidigt konstaterade vi en potentiell överskattning av det bidrag från finansie -
ringsinstrumentet för naturkapital som går till klimatåtgärder. Denna potentiella 
överskattning är en följd av att instrumentet även kan investera i områden som 
inte har klimatrelaterade utgifter som antingen sitt huvudsakliga mål eller ett 
väsentligt mål.
Övergripande framsteg har gjorts i arbetet för att uppnå 
målet, men rapporteringen är endast delvis tillförlitlig och 
inte tillräckligt fokuserad på resultat
39 
Det system som används för att övervaka framsteg i uppnåendet av 20 %-målet 
är införlivat i kommissionens årliga budgetförfarande. Varje generaldirektorat 
fastställer den erfordrade detaljnivån för spårningen och rapporterar aggrega -
ten till generaldirektoratet för budget. Både generaldirektoratet för budget och 
generaldirektoratet för klimatpolitik övervakar framsteg på en årlig basis.
40 
I genomsnitt uppgick klimatbidragets andel till 17,6 % mellan 2014 och 2016. 
Kommissionens arbetsdokument som åtföljer halvtidsöversynen av den fleråriga 
budgetramen29 ger vid handen att framsteg har gjorts under dessa år (se figur 6 ), 
eftersom kommissionen uppskattade EU-budgetens totala bidrag till klimatfinan -
siering till 13,6 % under 2014, 17,3 % under 2015 och 20,9 % under 2016. För 2017 
uppskattar kommissionen – baserat på sitt budgetförslag – att klimatfinansie -
ringen blir 19,3 %.
26 Iakttagelser 
41 
Kommissionen erkände i en årlig verksamhetsrapport från 2015 att den inte med 
säkerhet kunde bedöma huruvida den var på väg att uppnå 20 %-målet för den 
fleråriga budgetramsperioden 2014–2020 i dess helhet30. Kommissionen bedöm -
de framstegen mot 20 %-målet i halvtidsöversynen av den fleråriga budgetra -
men som offentliggjordes den 14 september 2016. Den uppskattade att 18,9 % 
av EU:s budget kommer att användas till klimatåtgärder. Vi konstaterade att 
siffrorna för 2014 och 2015 till stor del baserades på uppskattningar. Detta gällde 
i synnerhet för de europeiska struktur- och investeringsfonderna.30 Se generaldirektoratet för 
klimatpolitiks årliga 
verksamhetsrapport för 2015, 
s. 7.Figur 6Överblick över klimatrelaterade utgiftsplaner för perioden 2014–2016
Andelen klimatﬁnansiering i EU:s budget
0510152025
17,6 %20,9 %
17,3 %
13,6 %Mål 20 %
Genomsnitt
2014–20162016 2015 2014
Källa : Uppgifter från kommissionen, halvtidsöversynen av den fleråriga budgetramen för 2014–2020, SWD(2016) 299 final.
27 Iakttagelser 
42 
Även om detta var oundvikligt, eftersom utgiftsinstrumenten för den nya pro -
gramperioden just hade inrättats och viss information därför ännu inte fanns till -
gänglig så hindrade dessa begränsningar jämförelsen mellan olika år vad gäller 
de uppgifter som tillhandahållits för perioden 2014–2016 (se figur 6 ). Dessutom 
bidrog godkännandet av de fleråriga utgiftsprogrammen under 2015 automatiskt 
till ökningen av klimatåtgärdsfinansiering, eftersom programmens klimatrelate -
rade planer fördes in i systemet i samband med att de godkändes. Som ett resul -
tat av detta kan utvecklingen mellan 2014 och 2016 inte anses visa på en tendens 
för hela perioden.
43 
Inom utgiftsområdet fiskeri behöver medlemsstaterna inte rapportera sina 
planerade klimatåtgärder förrän 2016. Fram till dess att de gör det kan general -
direktoratet för havsfrågor och fiske inte kontrollera om de preliminära bidrag till 
klimatåtgärdsmål som medlemsstaterna har angett i sina operativa program är 
korrekta.
44 
Det har hittills inte funnits något verktyg tillgängligt för att tillhandahålla en 
flerårig, konsoliderad uppdatering om situationen vad gäller EU-budgeten i dess 
helhet. Kommissionen uppdaterade nyligen data om klimatrelevanta utgifter 
för hela budgetperioden i samband med halvtidsöversynen av den fleråriga 
budgetramen.
45 
Den etablerade strategin är behäftad med en inneboende risk, eftersom den 
är inriktad på att fastställa planerna för framtida utgifter. Planerade utgifter för 
klimatåtgärder är dock inte nödvändigtvis detsamma som faktiska utgifter. Även 
om denna revision inte undersökte faktiska utgifter och uppgifter om faktiska 
utgifter i allmänhet ännu inte finns tillgängliga konstaterade vi fall som framhäv -
de denna inneboende risk. Vid vår jämförelse av faktiska utgifter på projektnivå 
med Life-programmets planer konstaterade vi att de utvalda Life-projekten 
svarade mot ett EU-klimatåtgärdsbidrag på 34 % av de sammanlagda EU-medel 
som anslagits för Life. Med andra ord uppnåddes inte de 49,3 % som förväntades 
i budgetdokumenten.
28 Iakttagelser 
31 Kommissionen har, till 
exempel, hänvisat till sina 
erfarenheter av vissa verktyg 
inom ramen för budgeten 
(t.ex. CO2MPARE) och till 
strategier som används av EIB, 
Världsbanken och andra 
internationella finansinstitut 
samt av privata investerare 
(t.ex. SEI metrics och IIGCC).46 
Detta fall illustrerar behovet av att myndigheterna omvärderar planerade kli -
matfinansieringsbidrag när de väl är tillräckligt säkra på egenskaperna hos sina 
framtida utgifter och samtidigt undviker extra administrativa kostnader. Kommis -
sionen har ännu inte utarbetat ett förfarande för detta.
47 
Vidare är kommissionens strategi vad gäller 20 %-målet helt och hållet inrik -
tad på finansiella data. Uppgifter om vad fonderna planerar att uppnå eller har 
uppnått för resultat, till exempel minskningar av växthusgasutsläpp, finns endast 
tillgängliga för delar av budgeten. Informationen är heller inte jämförbar, vilket 
hindrar sammanställningen av de resultat som uppnåtts inom olika områden.
48 
I Europeiska regionala utvecklingsfonden är medlemsstaterna inte förpliktade 
att använda den gemensamma outputindikatorn för minskning av växthusgas -
utsläpp utom för energiinvesteringar. Medlemsstaterna har visserligen möjlighet 
att inkludera även andra områden, men vi konstaterade att inte alla granskade 
medlemsstater hade gjort det. Dessutom används olika metoder och verktyg31 
för att beräkna växthusgasutsläpp och minskningar av dem. Flera medlemssta -
ters myndigheter håller på att utveckla verktyg för att beräkna utsläpp för vissa 
projekttyper, såsom klimatvänlig transport inom ramen för Europeiska regionala 
utvecklingsfonden. Som ett resultat av detta råder det brist på information om 
i vilken omfattning klimatrelaterade åtgärder kommer att bidra till minskningarna 
av koldioxidutsläpp, och de tillgängliga uppgifterna är eventuellt inte jämförbara 
mellan medlemsstaterna. Vi konstaterade att indikatorer i de fall sådana förekom 
var inriktade på begränsning inom energisektorn, medan anpassningsrelaterade 
indikatorer är sällsynta.
29 Iakttagelser 
Det föreligger en allvarlig risk för att målet inte kommer att 
uppnås
49 
Vi uppskattar att klimatfinansieringens andel måste ökas till ett genomsnitt på 
22 % under de återstående åren av den nuvarande fleråriga budgetramen, det vill 
säga 2017–2020, för att man ska kunna uppnå det övergripande målet på 20 % vid 
slutet av 2020. Detta överensstämmer med den uppskattning som tagits fram av 
generaldirektoratet för klimatpolitik32. Jämfört med perioden 2014–2016 innebär 
detta att en ökad ansträngning kommer att krävas för perioden 2017–2020. Dock 
uppskattas i halvtidsöversynen att utgifterna för klimatåtgärder under perioden 
2014–2020 kommer att utgöra 18,9 %.
50 
Vi utförde även en analys i syfte att utvärdera kommissionens prognos. Med 
utgångspunkt i antagandet att de områden som står för merparten av klimat -
finansieringen (se tabell 1 ) faktiskt tillhandahåller de förväntade klimatfinansie -
ringsbeloppen uppskattade vi att den klimatfinansieringsandel som ska uppnås 
under perioden 2014–2020 inom de områden av EU-budgeten som inte finns 
förtecknade i  tabell 133 uppgår till 18,2 %. Det skulle innebära en fördubbling av 
de nuvarande ansträngningarna inom dessa områden34. Vi kunde inte hitta några 
bevis för att kommissionen håller på att öka ansträngningarna inom dessa områ -
den eller som visar hur en sådan fördubbling skulle kunna vara möjlig.
51 
Dessutom föreligger allvarliga risker som skulle kunna inverka på det förvänta -
de bidraget inom de områden som anges i  tabell 1  och som ska tillhandahålla 
merparten av den planerade klimatfinansieringen i den fleråriga budgetramen 
för 2014–2020. De största riskerna behandlas sektor för sektor i de tre följande 
avsnitten:
– Antagandena om det största bidraget från direkt jordbruksstöd till målet för 
klimatåtgärder är otillräckligt motiverade och det kan leda till en överskatt -
ning (punkterna 52–54).
– Tillämpningen av EU:s klimatkoefficienter har lett till en överskattning av 
landsbygdsutvecklingens bidrag till klimatet (punkterna 55–59).
– I nödvändiga fall anpassade vi klimatbidragen från direkt jordbruksstöd och 
landsbygdsutvecklingsåtgärder i enlighet med försiktighetsprincipen (se 
punkt 54 och 58). Dessa justeringar skulle minska jordbrukspolitikens klimat -
finansiering med upp till cirka 33  miljarder  euro, vilket motsvarar omkring 
15 % av det övergripande målet.
– Horisont 2020 har halkat efter sitt mål på 35 % och behöver komma i kapp (se 
punkterna 60–64).32 Se diagrammet på sidan 12 
i generaldirektoratet för 
klimatpolitiks årliga verk  sam  - 
hetsrapport för 2015.
33 De är huvudsakligen 
forskningsprogram (med 
undantag för Horisont 2020) 
samt utgiftsprogrammen 
under budgetrubriker som 
avser säkerhet och med -
borgarskap samt EU:s yttre 
förbindelser.
34 På grundval av den andel på 
11,4 % som förväntades 
uppnås under åren 2014–2016 
uppskattade vi att en andel på 
23,2 % behöver uppnås i 
genom  snitt under de 
återstående åren 2017–2020 
för att det övergripande målet 
på 20 % ska kunna uppnås.
30 Iakttagelser 
Antaganden om det direkta jordbruksstödets bidrag till 
målet för klimatåtgärder var inte vederbörligen motiverade
52 
Direkt jordbruksstöd består av en miljöanpassningskomponent, som motsva -
rar en andel på 30 %, och en komponent som inte avser miljöanpassning och 
som står för resterande 70 %. Kommissionen uppskattar att bidraget från direkt 
jordbruksstöd till klimatförändringsåtgärder kommer att uppgå till cirka 20 % per 
år under perioden 2016–202035. Klimatfinansieringen beräknas genom att man 
adderar miljöanpassningskomponenten, som bidrar med 14,0 %, och den kompo -
nent som inte avser miljöanpassning och som bidrar med 5,6 % (se figur 7 ).35 I genomsnitt för hela perioden 
2014–2020 uppskattas dock 
bidraget uppgå till 16,3 %, 
eftersom stödet till jordbruks -
metoder som gynnar klimatet 
och miljön, så kallat miljö -
anpassningsstöd, har tagits 
med i beräkningen endast 
sedan 2016.Figur 7Överblick över den metod som utarbetats av kommissionen för att beräkna 
klimatfinansiering från direkt jordbruksstöd
Bidrag till klimatet Andel av direktstöd EU:s klimatkoeﬃcientBidrag från direktstöd till
klimatet
Miljöanpassning 
(30 %)
Direktstöd utanför
miljöanpassning
(70 %)Diversiﬁering av grödor 
(33 %)
Ekologiska fokusområden 
(33 %)
Permanent betesmark 
(33 %)
20 %0 %
40 %
100 %
40 %0,00 %
3,96 %
9,90 %
5,60 %
19,46 %
8 %x
xx
xx
Källa : Förklaring av metoden för tillämpning av spårning av klimatrelaterade utgifter på direktstöd (Europeiska kommissionen).
31 Iakttagelser 
36 Dessa tre jordbruksmetoder är 
följande: diversifiering av 
grödor, anläggning av 
områden med ekologiskt 
fokus på jordbruksarealer 
samt bevarande av befintliga 
permanenta gräsmarker.53 
EU:s klimatkoefficienter och den metod som tillämpas vid beräkningen av miljö -
anpassningskomponentens klimatbidrag återspeglar på ett rättvisande sätt kli -
matanknytningen hos de tre jordbruksmetoder36 som är kopplade till detta stöd. 
Vi konstaterade emellertid att det föreligger en brist på kvantifierbara element 
som motiverar de 20 % som tillämpas på direktstöd som inte avser miljöanpass -
ning (se ruta 3 ). Kommissionen anser att det slutliga klimatbidraget på 8 %, det 
vill säga 20 % x 40 %, är lågt räknat. Ruta 3Avsaknad av lämpligt underlag avseende klimatbidraget från direktstöd som inte 
rör miljöanpassning
Kommissionen anser att visst direkt jordbruksstöd som inte avser miljöanpassning gynnar klimatet, i huvudsak 
genom tvärvillkorsbestämmelser. Kommissionen erkände att det vore mycket svårt och kostsamt att kvantifie -
ra detta bidrag och beslutade att klassificera 20 % av budgeten för direktstöd som inte avser miljöanpassning 
som klimatrelaterad.
Kommissionen övervägde att använda påföljdssystemet för överträdelser av tvärvillkor för att motivera denna 
andel på 20 %. Vi konstaterade emellertid att det inte finns några tydliga skäl att göra det.
54 
För att återspegla tvärvillkorens klimatbidrag övervägde kommissionen att 
använda en mer försiktig strategi där 10 % av direktstödet utan anknytning 
till miljöanpassning skulle beaktas i stället för 20 %. Detta skulle ha resulterat 
i ett mindre bidrag från direkt jordbruksstöd till klimatåtgärder. Som framgår 
av  figur 8  skulle bidraget minska med 9 miljarder euro, från 47,1 till 38 mil -
jarder  euro. Om den försiktighetsprincip som utarbetats av Världsbanken (se 
punkt 35) hade använts skulle kommissionen ha använt sig av det lägre beloppet 
för klimatbidraget.
32 Iakttagelser Figur 8Jämförelse mellan kommissionens valda strategi och en mer försiktig sådan  
(i miljarder euro)
Källa : Uppgifter från kommissionen och uppskattningar från Europeiska revisionsrätten baserade på uppgifter från kommissionen.
– 9 miljarder 
euro
38,047,1
29,09,018,1
29,0
Uppskattning av bidraget 
från direktstöd på 
grundval av en mer 
försiktig strategiBidrag från 
direktstödGreening 10 % av
direktstöd utan 
miljöanpassning
med 40 %-markörenDirektstöd utan 
miljöanpassningMiljöan-
passningEn mer försiktig strategi Kommissionens beräkning
Om en annan uppsättning spårningskoefficienter som 
bygger på internationellt vedertagna metoder tillämpades 
på Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling 
skulle klimatfinansieringen minska med 40 %
55 
I förordning (EU) nr 215/201437 fastställs en metod för spårning av klimatutgifter 
inom ramen för var och en av de fem europeiska struktur- och investeringsfon -
derna. För Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling innebär detta 
att EU:s klimatkoefficienter ska tillämpas på prioriteringar och fokusområden som 
avser landsbygdsutveckling, oavsett vilka åtgärder och delåtgärder som används 
för att uppnå dessa politiska mål.37 Kommissionens genom -
förandeförordning (EU) 
nr 215/2014 av den 7 mars 
2014 om tillämpnings-
föreskrifter till Europa -
parlamentets och rådets 
förordning (EU) nr 1303/2013 
om fastställande av gemen -
samma bestämmelser för 
Europeiska regionala 
utvecklingsfonden, 
Europeiska socialfonden, 
Sammanhållningsfonden, 
Europeiska jordbruksfonden 
för landsbygdsutveckling och 
Europeiska havs- och 
fiskeri fonden och om 
fastställande av allmänna 
bestämmelser för Europeiska 
regionala utvecklingsfonden, 
Europeiska socialfonden, 
Sammanhållningsfonden och 
Europeiska havs- och 
fiskeri fonden när det gäller 
metoder för stöd till 
klimat  förändringsmål, 
fastställande av delmål och 
mål i resultatramen samt 
nomenklaturen för insats -
kategorier för de europeiska 
struktur- och investerings -
fonderna (EUT L 69, 8.3.2014, 
s. 65).
33 Iakttagelser 
56 
Kommissionen bedömde OECD:s Riomarkör-metod vara olämplig inom området 
för Ejflu eftersom åtgärderna medför multipla och systematiska sidovinster av 
miljömässig, ekonomisk eller social natur. I kommissionens strategi tilldelas med 
rätta klimatkoefficienten på 100 % till den klimatrelaterade unionsprioriteringen 
nr 5, ”Främja resurseffektivitet och stödja övergången till en koldioxidsnål och kli -
mattålig ekonomi inom jordbruks-, livsmedels- och skogsbrukssektorn”. Kommis -
sionen har dock tillämpat samma klimatkoefficient på 100 % på samtliga fokus -
områden som ingår i den miljörelaterade unionsprioriteringen nr 4, ”Återställa, 
bevara och förbättra ekosystem som är relaterade till jord- och skogsbruket”, 
trots skillnaden i fokus mellan dessa två prioriteringar. Kommissionen beslutade 
att en koefficient på 40 % var för låg med tanke på landsbygdsutvecklingsåt -
gärdernas egenskaper. Som ett resultat av kommissionens strategi tillämpades 
40 %-klimatkoefficienten endast på 10 % av den planerade klimatfinansieringen 
inom ramen för Ejflu, medan återstående 90 % av den planerade klimatfinansie -
ringen viktades med 100 %-koefficienten.
57 
Vad gäller Ejflu fann vi, till skillnad från de övriga europeiska struktur- och inve -
steringsfonderna, att det fanns ett behov att använda olika EU-klimatkoefficien -
ter för var och en av de olika åtgärderna. Den strategi som tillämpats för Ejflu gör 
inte tillräcklig åtskillnad mellan klimatbidragen från olika verksamheter, vilket 
leder till en överskattning av bidrag till klimatåtgärder. Till exempel viktades stöd 
till områden med naturliga begränsningar som syftade till att förebygga ned -
läggning av jordbruksmark med 100 %. Även om sådana verksamheter, beroende 
på den faktiska markanvändningen, kan begränsa klimatförändringar så är detta 
inte något garanterat och kan inte jämföras med verksamheter såsom skogsbruk 
som också ges koefficienten 100 % (se ruta 4 ).Ruta 4Illustration av skillnaden mellan motiveringarna för åtgärderna
Stöd till ”områden med naturliga begränsningar”  ersätter jordbrukare för nackdelar som härrör från na -
turliga eller andra begränsningar. Dess yttersta syfte är att förebygga nedläggning av jordbruksmark. Vi fann 
att även om sådant stöd kan bidra till att förebygga klimatförändring, så är detta inte dess primära mål, varför 
en klimatkoefficient på 40 % vore lämpligare. Denna korrigering skulle ensam minska Ejflus bidrag till klimat -
finansiering med 16 % eller 9,2 miljarder euro för perioden 2014–2020.
Skogsbruksverksamheter  som nybeskogning spelar en viktig roll för uppnåendet av vissa av de viktigaste 
ekologiska målen för EU:s landsbygdsutvecklingspolitik. Nybeskogning och skapandet av skogsmark svarar 
mot ett behov att förbättra ekosystem och koldioxidbindning och gå över till en koldioxidsnål ekonomi. Nybe -
skogning hjälper även till att förebygga naturkatastrofer och bränder och bidrar till anpassningen till klimat -
förändring. Vi fann att denna motivering berättigade en klimatkoefficient på 100 %.
34 Iakttagelser 
58 
I vår bedömning av medlemsstaternas landsbygdsprogram fann vi att kommis -
sionens strategi lett till att fler utgifter klassificerats som klimatåtgärder än vad 
som hade varit fallet om varje åtgärd hade undersökts separat och klassificerats 
i enlighet med internationella standarder. Mot bakgrund av detta resultat gick vi 
på nytt igenom klimatkoefficienterna (se bilagan ) och gjorde en uppskattning, 
för hela EU, av det reviderade beloppet för klimatfinansiering från Ejflu under 
perioden 2014–2020. Våra uppskattningar gav vid handen att Ejflus klimatbelopp 
bör reduceras med 42 %, eller 23,9 miljarder euro (se figur 9 ).Figur 9Variation i Ejflus klimatbelopp (i miljarder euro)
Källa : Europeiska revisionsrättens uppskattningar på grundval av uppgifter hämtade från systemet för elektroniskt datautbyte via databasen 
Infoview den 30 maj 2016 – planerade Ejflu-utgifter per fokusområde och åtgärd i godkända landsbygdsprogram.33,357,2
23,9
Revisionsrättens 
uppskattningarFörordning (EU) 
nr 2015/2014- 42 %
35 Iakttagelser 
59 
Vad beträffar Eruf och Sammanhållningsfonden stod kommissionen inför lik -
nande problem med klassificeringen av utgifter men lyckades med att tillämpa 
en mer detaljerad strategi. Vi konstaterade även exempel på god praxis inom 
samma budgetområde som landsbygdsutveckling – Life-programmets praxis 
för spårning är mer försiktig än Ejflus. Olika spårningskoefficienter används för 
Life-programmets delprogram för miljö respektive klimatpolitik (i likhet med 
landsbygdsprioriteringarna 4 respektive 5) (se ruta 5 ).Ruta 5Spårningsmetoder som tillämpas inom Life-programmet
Inom Life-programmet har utgiftsposter, i enlighet med OECD:s metod, tilldelats en av följande tre kategorier: 
primärt klimatrelaterad (100 %), väsentligt klimatrelaterad (40 %) samt icke klimatrelaterad (0 %).
Större delen av de belopp som är planerade att spenderas inom ramen för delprogrammet för miljö spåras 
med en 40 %-koefficient38, medan motsvarande belopp för delprogrammet för klimatpolitik spåras med en 
100 %-koefficient39.
Life-programmet ger oss ett tydligt exempel på ett fall där miljöutgifter (med en högsta viktning på 40 %) inte 
fullt ut likställs med klimatområdet, till skillnad från vad som är praxis inom området för landsbygdsutveck -
ling. På grund av detta kan man inte alltid jämföra klimatfinansieringen mellan olika områden.
38 Ett typiskt projekt inom ramen för delprogrammet för miljö skulle kunna röra utveckling av avloppsreningsverk för att minimera föroreningen av 
vattendrag som recipienter. Det huvudsakliga syftet, det vill säga att minska föroreningarna, är miljörelaterat, men delar av projektet kan 
omfatta dräneringsnät i städer och därigenom bidra till anpassningen till klimatförändringar genom översvämningshantering.
39 Ett typiskt projekt inom ramen för delprogrammet för klimatpolitik skulle kunna röra renovering av det befintliga byggnadsbeståndet för att 
spara energi och minska växthusgasutsläppen.
36 Iakttagelser 
Snabba åtgärder krävs eftersom bidraget från 
forskningsfinansiering släpar efter avsevärt
60 
Resultaten för 2014 vad gäller spårning av klimatrelaterade utgifter för Horisont 
2020 visar att 24 % av budgeten gick till klimatåtgärder40. Detta är avsevärt lägre 
än målet på 35 % (se figur 4 ). Det rättsliga kravet41 på att det flerårliga arbets -
programmet ska innehålla en uppgift om beloppen för klimatrelaterade utgifter 
uppfylldes varken för perioden 2014–2015 eller för 2016–2017. Därför har inget 
kvantifierat mål tilldelats de enskilda arbetsprogrammen som fastställer deras 
bidrag till målet att lägga minst 35 % av den totala budgeten för Horisont 2020 
på klimatåtgärder.
61 
Horisont 2020 skiljer mellan och anger de relativa budgetandelarna för pro -
gramplanerade åtgärder och bottom-up-åtgärder42. För programplanerade åtgär -
der kan klimatrelaterade utgifter uppskattas genom att EU:s klimatkoefficienter 
tillämpas på de relevanta utgiftskategorierna. Kommissionen anser emellertid att 
resultaten från bottom-up-områden till följd av sin natur inte går att förutsäga43. 
Under 2014 stod bottom-up-åtgärder för 35 % av den totala budgeten för Hori -
sont 2020, varav 8,5 % ansågs vara klimatrelaterade.
62 
Genom att använda oss av det planerade klimatbidraget från programplanera -
de åtgärder för åren 2014–2017 beräknade vi44 att den genomsnittliga andelen 
klimatrelaterade utgifter i Horisont 2020 kommer att behöva nå 47 % mellan 2018 
och 2020 för att målet på 35 % ska kunna uppnås för den fleråriga budgetramen 
för 2014–2020 i dess helhet. Detta representerar en väsentlig ökning i jämförelse 
med den andel på 24 % som redan uppnåtts. Figur 10  visar ett exempel på hur 
klimatanslagen inom ramen för Horisont 2020 måste utvecklas för att målet på 
35 % ska kunna uppnås.40 Enligt kommissionen tar 
uppgifter om klimatrelaterade 
utgifter ännu inte i beaktande 
vissa av de finansierings -
instrument som spåras på 
projektnivå, det vill säga 
nedifrån och upp (InnovFin 
SMEG och InnovFin SME VC), 
detta till följd av Europeiska 
investeringsbankens 
halvårsvisa rapportering.
41 I rådets beslut 2013/743/EU av 
den 3 december 2013 om 
inrättande av det särskilda 
programmet för genom -
förande av Horisont 2020 
(EUT L 347, 20.12.2013, s. 965) 
anges att de fleråriga 
arbetsprogrammen för 
Horisont 2020 i före -
kommande fall måste 
innehålla en uppgift om 
beloppen för klimatrelaterade 
utgifter.
42 Programplanerade åtgärder 
har ett tydligt tematiskt mål 
som svarar mot ett av de 
ämnen som definieras 
i kommissionens arbets -
program. Vad bottom-up-
åtgärder beträffar är de 
tematiska målen inte 
förutbestämda och kan variera 
beroende på projektet.
43 Vilken andel av bottom-up-
åtgärder som kan räknas som 
klimatrelaterade beror på 
forskningsförslag, som 
bedöms utifrån vetenskaplig 
kvalitet.
44 Källa till dessa uppgifter är 
budgetförslaget för 2017, 
rubrik 1A Konkurrenskraft för 
tillväxt och sysselsättning, 
avsnitt 3.2.2 Bidrag till 
integrering av klimatåtgärder. 
Beräkningen grundar sig på 
det faktum att bottom-up-
åtgärder under 2015–2017 
(liksom under 2014) stod för 
35 % av den totala budgeten 
och att 8,5 % av budgeten för 
bottom-up-åtgärder var 
klimatrelaterad under denna 
period (liksom under 2014).
37 Iakttagelser Figur 10Ett exempel på hur klimatanslagen skulle behöva utvecklas för att målet på 35 % för 
Horisont 2020 ska uppnås (i miljarder euro)
63 
I november 2015 utarbetade kommissionen en handlingsplan45 i syfte att åtgär -
da Horisont 2020:s otillfredsställande framsteg i uppnåendet av programmets 
35 %-mål. Vi analyserade huruvida denna handlingsplan innehåller lämpliga 
bestämmelser för att åstadkomma den nödvändiga upphämtningen vad gäller 
forskning. Handlingsplanen inför några åtgärder från och med arbetsprogram -
met för 2016–2017 och erkänner behovet av att åstadkomma mer inom ramen 
för arbetsprogrammet för 2018–2020. Kommissionen har exempelvis för avsikt 
att införa obligatoriska klimatrelaterade kontroller som ska utföras på arbets -
programmet i dess helhet innan det godkänns. Dessutom ska klimatrelaterade 
hänsyn inbegripas i standardmallarna för projektförslag och i tilldelningskriteri -
erna. Att anslå en tillräcklig budget för åtgärder som ger ett betydande bidrag till 
klimatförändringsmålen, vilket rekommenderas i handlingsplanen, vore ett annat 
sätt att hjälpa till att uppnå det övergripande 35 %-målet.
02468101214
22 %53 %
47 %53 %
47 %53 %
47 %
23 %77 % 75 %
25 % 25 %75 %78 %9,59,013,2
12,2
11,0
10,09,4
Uppskattningar2017 2014 2020 2019 2015 2016 2018Åtg. som ej
rör klimat
Klimatåt-
gärder
Källa : Kommissionens uppgifter för 2014–2017 (budgetförslag för 2017) och Europeiska revisionsrättens uppskattning av klimatåtgärder under 
2018–2020.
45 Generaldirektörsgruppen för 
strategisk forskning och 
innovation godkände den 12 
november 2015 åtgärderna 
i handlingsplanen för ökning 
av integreringen av klimat -
åtgärder i Horisont 2020 och 
klimatrelaterade utgifter.
38 Iakttagelser 
64 
Handlingsplanen innehåller visserligen användbara förslag, men den ger inga 
kvantifierbara mål eller modeller för hur 35 %-målet skulle kunna uppnås. Till 
exempel inbegriper handlingsplanen inte några tillhörande beräkningar eller 
någon färdplan för hur den relativt låga andelen klimatrelaterade utgifter under 
åren 2014–2017 skulle kunna kompenseras under perioden 2018–2020.
Ökad och bättre riktad finansiering av klimatåtgärder 
i vissa europeiska struktur- och investeringsfonder, 
medan situationen i andra fonder för det mesta är 
oförändrad
65 
Målsättningen att lägga 20 % av EU:s budget på klimatåtgärder kan inkluderas 
i de olika politikområdena genom större anslag till befintliga klimatrelaterade 
program, skapande av nya program eller utarbetande av funktioner som syftar 
till att i större utsträckning rikta utgifter mot klimatrelaterade mål. Ett tecken på 
bättre riktade utgifter skulle kunna vara fonder och program som ställer krav som 
är mer inriktade på klimatrelaterade mål än under perioden 2007–2013. Samman -
taget kunde vi inte fastställa huruvida och i vilken utsträckning 20 %-målet har 
medfört en ökning av utgifterna för klimatåtgärder i jämförelse med perioden 
2007–2013 (se punkt 27).
66 
Vi undersökte de europeiska struktur- och investeringsfonderna och det direk -
ta jordbruksstödet, eftersom dessa områden med delad förvaltning svarar för 
omkring tre fjärdedelar av den planerade klimatfinansieringen (se punkt 19). Vad 
beträffar dessa fonder undersökte vi huruvida 20 %-målet, i jämförelse med peri -
oden 2007–2013, har tillfört mervärde till kampen mot klimatförändringar genom
– ett ökat anslag av EU-medel till klimatåtgärder – med andra ord en kvantita -
tiv förbättring – och/eller
– bättre riktad EU-finansiering av klimatåtgärder – en kvalitativ förbättring.
39 Iakttagelser 
46 Det utvalda projektet är avsett 
att illustrera Erufs och 
Sammanhållningsfondens 
utgifter för klimatåtgärder. Vi 
granskade inte detta projekts 
resultat eller kostnads -
effektivitet. Vad beträffar 
kostnadseffektivitetsfrågor 
med avseende på förnybar 
energi, se särskild rapport 
nr 21/2012 Kostnads-
effektiviteten i de samman -
hållningspolitiska 
investeringarna i energi -
effektivitet  (http://eca.europa.
eu).67 
Eftersom utgiftsperioden för 2014–2020 just har inletts analyserade vi de kvan -
titativa och kvalitativa förbättringarna genom att granska utformningen av åt -
gärder inom utgiftsprogrammen samt de planerade utgifterna, men inte faktiska 
utgifter på projektnivå. De exempel som nämns i avsnittet tjänar därmed främst 
som fallstudier som illustrerar styrkor, brister och god praxis som vi noterat.
Ökade klimatanslag i Eruf och Sammanhållningsfonden visar 
att ett bättre fokus på klimat kan uppnås
68 
Vi bedömde huruvida inbegripandet av klimatåtgärder i de operativa program -
men för Eruf och Sammanhållningsfonden för perioden 2014–2020 resulterat 
i ökade anslag av medel till klimatinvesteringar i jämförelse med 2007–2013. Ef -
tersom utgifter för klimatåtgärder inte övervakades specifikt inom programmen 
för 2007–2013 fastställde vi för vår bedömning först vilka investeringskategorier, 
så kallade insatstyper, som var jämförbara med de klimatrelaterade kategorierna 
för 2014–2020. Som nästa steg tillämpade vi EU:s klimatkoefficienter för 2014–
2020 på EU-utgifterna i de relevanta investeringskategorierna för 2007–2013.
Integrering i Eruf och Sammanhållningsfonden resulterar i större 
klimatanslag
69 
Jämfört med 2007–2013 planeras de klimatrelaterade utgifterna öka med cirka 
69 % under 2014–2020 för alla program inom Eruf och Sammanhållningsfonden, 
inbegripet inom ramen för det europeiska territoriella samarbetet, från 32,4  mil -
jarder  euro till 54,7  miljarder  euro. De klimatrelaterade utgifternas andel av den 
sammanlagda finansieringen inom ramen för Eruf och Sammanhållningsfonden 
förväntas öka från 12 % under perioden 2007–2013 till 21 % under perioden 
2014–2020.
70 
Som framgår av figur 11  förändrades karaktären hos de klimatrelaterade utgif -
terna mellan de två finansieringsperioderna. Medan järnvägar och multimodal 
transport under 2007–2013 lämnade det största klimatbidraget och stod för 32 % 
totalt, ligger för perioden 2014–2020 investeringar i energieffektivitet i topp 
med 34 % av den totala uppskattningen för klimatåtgärder (se ruta 6  för ett 
exempel46).
40 Iakttagelser Figur 11Jämförelse av uppskattade bidrag från Eruf och Sammanhållningsfonden till 
klimatåtgärder per sektor och år (i miljarder euro)
Källa : Europeiska revisionsrättens uppskattningar baserade på uppgifter från kommissionen.Fleråriga budgetramen 2014–2020Vår uppskattning för FBR 2007–2013Energieﬀektivitet (100 %)
Järnvägar och multimodal transport (40 %)
Anpassning till klimatförändring (100 %)
Förnybar energi (100 %)
Stadstransport och intelligenta transportsystem (40 %)
Övrigt (100 %)
Biologisk mångfald, luftkvalitet och vattenförvaltning 
(40 %)
Hamnar och inre vattenvägar (40 %)
Övrigt (40 %)
Totalt60 50 40 30 20 10 0
6,1
10,2
0,4
4,5
3,5
0,7
4,6
1,6
0,8
32,418,4
8,4
6,4
5,9
5,8
4,4
3,3
1,1
1,0
54,7
41 Iakttagelser Ruta 6Exempel på en investering i energieffektivitet som medfinansieras av Eruf 
i Rumänien
Energieffektivitetsprojekt för privata och offentliga byggnader47 planeras svara för omkring 6 % av EU:s totala 
medfinansiering i  Rumänien  under perioden 2014–2020, att jämföra med cirka 1 % under 2007–2013. Utgifter -
na för sådana projekt viktas med en klimatåtgärdskoefficient på 100 %.
Ett exempel på ett sådant projekt inriktat på att öka energieffektiviteten i bostadshus  finansierades i tredje 
distriktet i Bukarest. Erufs medfinansiering från det regionala operativa programmet 2007–2013 uppgick till 
cirka 162 500 euro. Projektet avslutades 2015. Värmeisolering av flerfamiljshuset och renovering av uppvärm -
ningssystemet resulterade i en minskning av den årliga energiförbrukningen från 331 kWh/m2 till 143 kWh/m2, 
det vill säga med 57 %. Minskningarna av koldioxidutsläpp uppskattas till 238 ton per år.
Flerfamiljshus före investeringen  
(intill platsen för projektet)Pågående arbeten  
(intill platsen för projektet)Flerfamiljshus efter investeringen  
(platsen för projektet)
47 Inbegripet högeffektiv kraftvärme och fjärrvärme.
Källa : Europeiska revisionsrätten.
42 Iakttagelser Tabell 3Erufs och Sammanhållningsfondens klimatfinansiering under perioderna 2007–2013 
och 2014–2020
MedlemsstaterUppskattad andel 
klimat  finansiering under 
perioden  
2007–2013Uppskattat belopp för 
klimat  finansieringen un ­
der perioden 2007–2013
(miljarder euro)Andel klimat  finansiering 
under perioden  
2014–2020Belopp för klimat­
finansieringen under 
perioden 2014–2020
(miljarder euro)
Tyskland 7, 0 % 1,20 27, 0  % 2,90
Polen 8,0 % 5,60 15,0  % 11,60
Rumänien 9,0 % 2,20 19,0  % 4,30
Källa : Europeiska revisionsrättens uppskattningar på grundval av programplaneringsdokument och nationell rapportering.71 
Den generella tendensen på EU-nivå återspeglas även i samtliga de tre medlems -
stater som besöktes inom ramen för revisionen på området för sammanhållnings -
politik. Även här planeras klimatutgifterna inom alla operativa program inom 
ramen för Eruf och Sammanhållningsfonden öka under perioden 2014–2020. Vi 
observerade dock betydande variationer mellan medlemsstaterna vad gäller 
deras finansiella åtaganden för klimatåtgärder inom ramen för EU-budgeten (se 
tabell 3 ).
Exempel på bättre klimatfokus föreligger
72 
Utöver den finansiella bedömningen undersökte vi även huruvida införlivandet 
av klimatåtgärder i Erufs och Sammanhållningsfondens operativa program för 
perioden 2014–2020 hade resulterat i investeringsverksamheter med ett bätt -
re fokus på klimatåtgärder. Vi identifierade kvalitativa förbättringar inom vissa 
områden. För det första konstaterade vi att förvaltningsprocesserna tog klimat -
frågan bättre i beaktande. Vi noterade kvalitativa förbättringar runtom i Tyskland, 
Polen och Rumänien när det gällde hur klimathänsyn togs i bidragsansökningar, 
inbegripet krav på beskrivningar av klimatförändringsrelaterade effekter och 
risker eller projektets bidrag till klimatförändring. För det andra fann vi att man 
gjorde ändringar för att inrikta sig på klimatåtgärder (se ruta 7 ).
43 Iakttagelser Ruta 7Exempel på bättre fokus på klimatförändring hos de granskade programmen inom 
ramen för Eruf och Sammanhållningsfonden
I Tyskland  har förbundsministeriet för miljö, naturskydd och byggnads- och reaktorsäkerhet inrättat ett helt 
och hållet nationellt finansierat projekt för att främja aktivt deltagande från partner på miljöområdet i Erufs 
programplaneringsprocess och stödja införlivandet av miljö- och klimatfrågor. Projektet har bland annat resul -
terat i utarbetandet av två handböcker för programplanering. Dessa inkluderar, bland annat, exempel på god 
praxis för införlivandet av klimatåtgärder i projekt inom olika områden. EU:s klimatkoefficienter betecknades 
som ett första steg i rätt riktning, samtidigt som det betonades att ekologisk hållbarhet måste integreras i alla 
åtgärder.
Urvalskriterierna för det operativa programmet för Sachsen i Tyskland  stipulerar att företagsbyggnader 
måste renoveras så att de uppfyller standarder för energieffektivitet som överstiger rättsliga krav med 10 %. 
Dessutom riktas vid renovering som rör energieffektivitet finansiering endast till de delar av projektet som 
tillför ett klimatmässigt mervärde, till skillnad från tidigare, då hela projektet omfattades av stödet.
Rumänien  tilldelar högre poäng till projekt inom ramen för det operativa programmet för stor infrastruktur 
som medför större besparingar när det gäller energiförbrukning. Vi noterade även att polska och rumänska  
nationella myndigheter har fastställt stödvillkor som är utformade för att ge större synergieffekter med de rele -
vanta bredare strategierna som handlingsplanerna för hållbar energi eller planerna för hållbar rörlighet i städer.
73 
Under perioden 2014–2020 förväntas upp till 64 % av de klimatrelaterade utgif -
terna inom ramen för Erufs och Sammanhållningsfondens operativa program 
komma från de investeringskategorier som tilldelas EU:s klimatkoefficient på 
100 %. Det betyder att de lämnar ett betydande bidrag till klimatförändringsmå -
len (se tabell 2 ). Detta är en ökning jämfört med 2007–2013, då merparten av de 
klimatrelaterade utgifterna kom från verksamheter som endast i måttlig utsträck -
ning bidrog till klimatförändringsmålen (se figur 12 ).
44 Iakttagelser 
74 
Även om finansieringen av åtgärder som bedöms vara primärt inriktade på 
klimatåtgärder förväntas öka 2014–2020 i samtliga de tre medlemsstater som 
vi besökte, skiljer sig omfattningen av denna ökning åt betydligt. I Polen och 
Rumänien tilldelas, huvudsakligen till följd av det fortsatta stödet till järnvägar 
och stadstransport48, runt hälften av den klimatrelaterade finansieringen inom 
alla operativa program koefficienten 100 %, medan nästan alla klimatrelaterade 
utgifter viktas med 100 % i de tyska operativa programmen på grund av sina 
stora bidrag till klimatåtgärder.
75 
Den roll som klimatåtgärder spelar inom forskning och innovation och inom 
området för små och medelstora företag konstaterades dock vara relativt liten. 
Vad de granskade programmen i Tyskland och Rumänien beträffar konstaterade 
vi att kommissionen under programplaneringsförhandlingarna inte kraftfullt 
hade verkat för en betydande ökning av mängden klimatåtgärder inom område -
na forskning och utveckling eller företagsutveckling inom program där denna 
mängd antingen var ringa eller obefintlig. Medlemsstaterna kunde nå 20 %-må -
let utan att behöva anpassa finansieringen inom dessa områden. Detta innebär 
att inte alla potentiella möjligheter till finansiering av klimatrelaterade åtgärder 
utnyttjades fullt ut.48 Dessa projekt anses vara 
klimatrelaterade till 40 %.Figur 12Andel och belopp för utgifter för klimatåtgärder under de två perioderna i enlighet 
med EU:s klimatkoefficienter
Källa : Europeiska revisionsrättens uppskattningar baserade på uppgifter från kommissionen.21 mdr euro
(64 %)12 mdr euro
(36 %)20 mdr euro
(36 %)35 mdr euro
(64 %)
40 %-koeﬃcienten100 %-koeﬃcienten
33 miljarder euro55 miljarder euro FBR 2014–2020
FBR 2007–2013100 % 80 % 60 % 40 % 20 % 0 %
45 Iakttagelser 
Europeiska socialfondens potentiella bidrag till 
klimatåtgärder – mer skulle kunna åstadkommas
76 
Kommissionen är medveten om att det finns ett ökande behov av gröna jobb, där 
energieffektivitetssektorn förväntas sysselsätta två miljoner människor senast 
2020, medan motsvarande siffra för sektorn för förnybar energi är tre miljoner49. 
Matchningen av tillgången på “gröna arbetstagare” och den ökade efterfrågan 
kommer att vara av avgörande betydelse för skapandet av en grön ekonomi. En 
brist på kvalificerade specialister och arbetstagare inom sektorn för gröna jobb 
skulle leda till kostnader och förseningar50 i genomförandet av klimatrelaterade 
åtgärder.
77 
Samtidigt kommer övergången till en koldioxidsnål ekonomi även att leda till 
nedskärningar inom sektorer som är baserade på fossila bränslen, vilket leder till 
att arbetstagare från dessa sektorer behöver skaffa sig ny kompetens51. I jämfö -
relse med de övriga sammanhållningspolitiska fonderna var den andel som de 
operativa programmen inom ESF uttryckligen anslog till klimatåtgärder mycket 
låg, närmare bestämt 1,4 % av 83 miljarder euro.
78 
Kommissionen ansåg att den andel av ESF som går till klimatrelaterade utgifter 
och som fastställs på grundval av medlemsstaternas information i rapporterna 
om ESF:s operativa program kan underskatta ESF:s beräknande bidrag till klimat -
åtgärder under perioden 2014–2020. Det slutliga bidraget kommer inte att vara 
känt förrän programmen har genomförts. Genom att inte ställa lämpliga krav på 
att ESF skulle ta hänsyn till klimatåtgärder försatt man en möjlighet för området 
att bidra mer till omställningen till en koldioxidsnål ekonomi och till klimatåtgär -
der i allmänhet.
79 
När de operativa programmen för 2014–2020 väntade på godkännande fanns det 
inget krav på medlemsstaterna att tillhandahålla kommissionen någon motive -
ring för ESF-anslagen till klimatåtgärdsmål. Därför kontrollerades inte program -
men systematiskt för att se om de inriktar sig på behovet av gröna jobb eller 
stöder övergången till en koldioxidsnål ekonomi.49 Se arbetsdokumentet från 
kommissionens avdelningar 
Exploiting the employment 
potential of green growth  (att 
utnyttja den gröna tillväxtens 
sysselsättningspotential) av 
den 18 april 2012.
50 I rapporten Green Jobs and 
Skills  (gröna jobb och 
kompetens) från det brittiska 
underhusets utskott för 
miljörevision dras slutsatsen 
att en ensidig tillit till 
marknadens förmåga att lösa 
kompetensunderskott orsakar 
förseningar i miljö  anpass -
ningen av ekonomin. http://
www.publications.parliament.
uk/pa/cm200910/cmselect/
cmenvaud/159/159i.pdf
51 Se till exempel punkterna 324 
och 325 i OECD:s rapport 
Aligning Policies for the 
Transition to a Low-Carbon 
Econom  (att anpassa politiken 
till övergången till en 
koldioxidsnål ekonomi) http://
www.oecd.org/env/
Aligning-policies-for-the-
transition-to-a-low-carbon-
economy-CMIN2015-11.pdf
46 Iakttagelser 
52 Särskild rapport nr 26/2016 Att 
förenkla tvärvillkoren och göra 
dem mer ändamålsenliga är 
fortfarande en svår uppgift  
(http://eca.europa.eu ).
53 Arbetsdokumentet från 
kommissionens avdelningar 
av den 22 juni 2016, Översyn av 
miljöanpassning efter ett år , 
SWD(2016) 218 final, se s. 14 
i bilaga 2, del 3/6.
54 Detta belopp har uppskattats 
genom addering av de 
preliminära siffrorna för 
direktstöd till producenter 
i enlighet med rådets 
förordning (EG) nr 1782/2003 
(EUT L 270, 21.10.2003, s. 1) och 
rådets förordning (EG) 
nr 73/2009 (EUT L 30, 
31.1.2009, s. 16), som till  handa  - 
hålls i rapporterna om 
fördelning av direktstöd till 
jordbrukare för budgetåren 
2007–2013:  
http://ec.europa.eu/
agriculture/cap-funding/
beneficiaries/direct-aid/
index_en.htmInga betydande förändringar av utgifterna inom ramen för 
den gemensamma jordbrukspolitiken, även om god praxis 
finns inom landsbygdsutveckling
80 
I detta avsnitt bedöms huruvida införlivandet av klimatåtgärder i det direkta jord -
bruksstödet och de landsbygdsprogram som omfattas av denna revision har re -
sulterat i positiva förändringar av klimatutgifternas mängd, mätt i en ökad volym 
av medel till klimatrelaterade utgifter, respektive kvalitet, mätt i ett bättre fokus 
på klimatrelaterade verksamheter. Vi granskade tillgängliga bevis för tvärvillkors -
systemet och direkt jordbruksstöd samt landsbygdsprogrammen för Andalusien, 
Polen och Rhône-Alpes för perioden 2014–2020 och jämförde dem med motsva -
rande program för 2007–2013.
Införandet av ett miljöanpassningsstöd garanterar inte en 
väsentlig förändring av bidraget från direktstöd till klimatet
81 
I en aktuell rapport52 drog vi slutsatsen att ändringarna av den gemensamma 
jordbrukspolitiken för perioden 2014–2020 minskade antalet tvärvillkorsregler 
genom att krav som inte var tillräckligt relevanta för jordbruksverksamhet togs 
bort.
82 
Miljöanpassningskomponenten infördes som ett nytt inslag i den gemensamma 
jordbrukspolitiken för perioden 2014–2020. Även om den innehåller krav som är 
relevanta för klimatet (se punkt 53) bygger den i huvudsak på tidigare god jord -
brukshävd och goda miljöförhållanden, som omfattade liknande jordbruksmeto -
der, såsom skydd av permanent betesmark och bevarande av landskapselement. 
Tillgänglig information visar att 64 % av mottagarna av direktstöd är undantagna 
från miljöanpassningskrav53. Som en följd av detta föreligger det en risk för att 
omorienteringen av direktstödet till klimatåtgärder kommer att bli begränsad. 
Kommissionen planerar att utvärdera de miljömässiga resultaten av miljöanpass -
ningsstödet under 2017 och i slutet av 2018.
83 
Bidraget från den fleråriga budgetramen för 2014–2020 till direkt jordbruksstöd 
förväntas uppgå till 288  miljarder  euro. Detta belopp är jämförbart med de 
276 miljarder  euro i direktstöd som betalades ut till producenter under budget -
åren 2007–201354.
47 Iakttagelser 
Klimatfinansiering inom landsbygdsutveckling: inriktningen på 
klimatåtgärder har inte ökat
84 
Till följd av landsbygdsutvecklingens särdrag var det inte möjligt att jämföra 
alla landsbygdsprogram, eftersom programåtgärderna genomförs genom olika 
typer av insatser i olika program. Med utgångspunkt från tre landsbygdsutveck -
lingsprogram uppskattade vi klimatfinansieringens andel under 2007–2013 och 
jämförde den med planerna för 2014–2020. Vi konstaterade varken några upp- 
eller nedgångar vad gäller investeringarna inom ramen för dessa program (se 
tabell 4 ).Tabell 4Klimatfinansiering under perioderna 2007–2013 och 2014–2020
Granskade 
landsbygdsprogramUppskattad andel klimat ­
finansiering 2007–2013Uppskattat belopp för 
klimatfinansieringen 
2007–2013
(miljarder euro)Andel klimatfinansiering 
2014–2020Belopp för klimatfinan ­
sieringen 2014–2020
(miljarder euro)
Andalusien, Spanien 66,2  % 1,38 55,0  % 1,05
Polen (ett landsbygds -
program för hela 
medlemsstaten)37, 0  % 0,50 39,4  % 0,34
Rhône-Alpes, Frankrike 78,0  % 0,51 75,0  % 0,80
Källa : Europeiska revisionsrättens uppskattningar på grundval av programplaneringsdokument.
48 Iakttagelser 
God praxis finns inom landsbygdsutveckling men i allmänhet är 
situationen oförändrad
85 
Vid vår bedömning av programmen med avseende på eventuella kvalitativa 
förbättringar fann vi så här långt inga betydande förändringar av förvaltnings -
processens nyckelfunktioner, såsom stödvillkoren och urvalskriterierna. Detta 
gällde i synnerhet för finansiellt betydande åtgärder, såsom åtgärder avseende 
områden med naturliga begränsningar eller ekologiskt jordbruk.
86 
Utformningen av vissa mindre betydande åtgärder hade dock ändrats för att 
göra dem mer klimatrelaterade. Vi uppskattade att omkring 10 % av Ejflus klimat -
finansiering i Rhône-Alpes, 22 % av finansieringen i Polen och 36 % av finansie -
ringen i Andalusien avsåg åtgärder som är bättre inriktade på klimatåtgärder än 
2007–2013. Vi fann flera exempel på framväxande god praxis som bidrar direkt till 
hanteringen av klimatförändring (se ruta 8 ).
Exempel på bättre inriktning på klimatförändring hos de granskade 
Ejflu-programmen
Utformningen av vissa av de skogsbruksåtgärder  som vi stötte på i  Polen , Rhône-Alpes  och Andalusien  
hade förbättrats i syfte att stödja lagring av koldioxid eller främja skogars motståndskraft mot klimatföränd -
ring. Programmen för Rhône-Alpes inkluderade även en åtgärd till stöd för utveckling av lokalt alstrad förny -
bar energi genom stöd till små skogsbaserade företags investeringar i brännved.
Vi konstaterade även förbättringar av de tre programmens utformning av klimatvänliga åtgärder för mil-
jö- och klimatvänligt jordbruk . Polen har börjat med kemiska analyser av halten av organiskt kol i jorden 
och med kompletteringsplantering i syfte att uppnå en positiv balans vad gäller det organiska materialet 
i jordbruksmarker. I Andalusien har nya krav införts för att hantera problemet med jorderosion som skadar 
olivproduktionen.Ruta 8
49 Iakttagelser 
87 
Vi fann även exempel på god praxis i åtgärder som utarbetades under perioden 
2007–2013 och som fortfarande genomförs 2014–2020 (se ruta 9 ).
Exempel på kontinuitet inom klimatfinansiering från det regionala programmet för 
Rhône-Alpes i Frankrike
Programmet för 2014–2020 fortsätter att tillhandahålla stöd till investeringsprojekt som bidrar direkt till att 
begränsa klimatförändringarna, till exempel genom utveckling av metoder för metanproduktion för jord -
bruket . Målet är att underlätta tillhandahållandet och användningen av förnybara energikällor. Projekten har 
på goda grunder märkts med en klimatkoefficient på 100 % för spårning.
Det projekt som illustreras nedan och som finansierades 2012 och avslutades under 2015 är ett exempel på 
ett sådant projekt och omfattar produktion av energi från avfall. Hälften av det avfall som används i denna 
anläggning härrör från jordbruk, medan den andra halvan består av lokalt producerat vegetabiliskt avfall som 
tillhandahålls av ett lokalt företag. Anläggningens produktion stärker jordbrukens självförsörjningsförmåga 
och tillgodoser även behovet av uppvärmning i en lokal skola och andra lokaler i området. Den inom ramen 
för Ejflu stödberättigande kostnaden för metanproduktionsanläggningen uppgick till 881 000 euro. Projektet 
finansierades till 37,36 % genom offentligt stöd, med 105 000 euro i bidrag från Ejflu och 224 415 euro från 
nationell medfinansiering.Ruta 9
Exempel på ett klimatrelaterat jordbruksprojekt.
Källa : Conseil Régional Auvergne Rhône-Alpes.
50 Iakttagelser 
Mycket begränsad ökning av fokus på klimatåtgärder 
i Europeiska havs- och fiskerifonden
88 
Klimatförändring var inte integrerat i Europeiska fiskerifonden under perio -
den 2007–2013, och generaldirektoratet för havsfrågor och fiske har därför inte 
beräknat dess bidrag till klimatåtgärder under denna period. Vi uppskattade55 
att Europeiska fiskerifondens bidrag till klimatåtgärder uppgick till omkring 
1 miljard euro under perioden 2007–2013, vilket motsvarade 26 % av fonden. För 
perioden 2014–2020 uppgår de sammanlagda uppskattningarna av bidrag till kli -
matåtgärder (se punkt 43) som tillhandahållits av medlemsstaterna inom ramen 
för samtliga av Europeiska havs- och fiskerifondens operativa program också 
till omkring 1 miljard euro, vilket svarar mot cirka 18 % av Europeiska havs- och 
fiskerifonden.
89 
En av huvudorsakerna till denna stabilitet i absoluta tal är det minskade stöd som 
anslagits av EHFF för flottförvaltningsåtgärder. När det gäller ersättning eller mo -
dernisering av motorer och definitivt eller tillfälligt upphörande av fiskeverksam -
het, där åtgärderna spåras med koefficienterna 100 %, 100 % respektive 40 %, 
kunde en minskning av stödet konstateras.
90 
Vi har jämfört den rådande rättsliga ramen med perioden 2007–2013 för att 
fastställa om den nuvarande havs- och fiskerifonden har gjort framsteg i inte -
greringen av klimatförändringsmål i sina åtgärder. Denna jämförelse omfattade 
de åtgärder som kan spåras tillbaka till perioden 2007–2013. Direkta och tydliga 
hänvisningar till klimatförändringsmål – vare sig det gäller begränsning av eller 
anpassning till klimatförändring – är fortfarande sällsynta, och som en följd av 
detta hade fiskerifonden inte utvidgat omfattningen av sitt bidrag till klimatåt -
gärder (se ruta 10 ).55 Vår uppskattning grundade 
sig huvudsakligen på den 
metod som används av 
generaldirektoratet för 
havsfrågor och fiske 
i budgetdokumenten för 
perioden 2014–2016, även om 
vi också inkluderade åtgärder 
avseende definitivt och 
tillfälligt upphörande inom 
ramen för Europeiska 
fiskerifonden, för vilka 
100 %-koefficienten 
respektive 40 %-koefficienten 
tillämpades. Detta tillägg 
utgör den enda avvikelsen 
från den metod som används 
av generaldirektoratet för 
havsfrågor och fiske då den 
oavkortat återspeglar den 
koefficient för åtgärder för 
anpassning av fiskeflottan 
som fastställs i kommissionens 
genomförandeförordning (EU) 
nr 1232/2014 av den 18 
november 2014 om ändring av 
kommissionens genom -
förande  förordning (EU) 
nr 215/2014 för att anpassa 
hänvisningar i förordningen 
till Europaparlamentets och 
rådets förordning (EU) 
nr 508/2014 och om rättelse av 
genomförandeförordning (EU) 
nr 215/2014 (EUT L 332, 
19.11.2014, s. 5).
51 Iakttagelser 
Exempel på bättre inriktning på klimatförändring hos den granskade Europeiska 
havs- och fiskerifonden
Jämfört med den föregående perioden har vi fastställt ett begränsat antal förbättringar i EHFF. Av de 50 
åtgärder som gavs stöd genom EHFF förbättrades tre sedan tidigare befintliga åtgärder56 i syfte att införliva 
klimatåtgärder, och två nya åtgärder med klimatförändringsmål skapades57. Dessutom innehåller EHFF numera 
en självständig åtgärd för energieffektivitet och begränsning av klimatförändring, även om liknande insatser 
redan tidigare var berättigade till finansiering. Denna tydligt klimatinriktade åtgärd, som försetts med en 
100 %-koefficient för spårning, bör gynna 3 738 projekt runtom i EU, varav de allra flesta rör ersättning och 
modernisering av motorer.
56 Dessa åtgärder gällde ”Inlandsfiske och den akvatiska faunan och floran i inlandet”, ”Produktiva investeringar i vattenbruk” och ”Beredning av 
fiskeri- och vattenbruksprodukter”. Hänvisningarna avsåg huvudsakligen förbättring av energieffektiviteten.
57 Dessa två nya åtgärder avsåg ”Gemensamma fonder för allvarliga klimathändelser och miljöolyckor” samt ”Försäkring för vattenbruksbestånd”.Ruta 10
52
 Slutsatser och 
rekommendationer
91 
EU-institutionerna gjorde ett politiskt åtagande om att i den fleråriga budgetra -
men för 2014–2020 integrera klimatåtgärder i alla EU:s budgetutgifter och se till 
att minst en femtedel av EU:s budget används till klimatrelaterade åtgärder. Hu -
vudsyftet med detta åtagande är att möta den utmaning som klimatförändring -
arna innebär och att tillgodose de betydande investeringsbehoven för klimatåt -
gärder. Vi försökte fastställa huruvida det är sannolikt att målet att lägga minst 
20 % av EU-budgeten på klimatrelaterade åtgärder kommer att uppnås samt 
huruvida det är sannolikt att den tillämpade strategin kommer att tillföra mervär -
de genom att leda till en ökad och bättre riktad finansiering av klimatåtgärder.
92 
Vi konstaterade att ambitiöst arbete pågick och att, generellt sett, framsteg 
gjorts i arbetet för att uppnå målet. Det råder dock en allvarlig risk för att 
20 %-målet inte kommer att uppnås utan ytterligare ansträngningar för att han -
tera klimatförändringar. Genomförandet av målsättningen har lett till mer och 
bättre riktad finansiering av klimatåtgärder inom vissa europeiska struktur- och 
investeringsfonder, närmare bestämt Europeiska regionala utvecklingsfonden 
och Sammanhållningsfonden. Inom andra områden, såsom Europeiska socialfon -
den, jordbruk, landsbygdsutveckling och fiskeri, är dock situationen på det hela 
taget oförändrad. Med andra ord har det inte skett någon betydande omställning 
till klimatåtgärder inom dessa fonder.
Generellt sett har framsteg gjorts men det finns en allvarlig 
risk för att 20 %-målet inte kommer att uppnås
93 
Målet att lägga “minst 20 %” av EU:s budget på klimatåtgärder utgör en del av 
EU:s ledarskap när det gäller klimatåtgärder och representerar ett tydligt åtag -
ande att hantera klimatförändring. Enligt kommissionens siffror har andelen fi -
nansiering som lagts på klimatåtgärder i genomsnitt legat på 17,6 % mellan 2014 
och 2016 (se punkt 26 och punkterna 40–41).
94 
Det har hittills inte funnits något verktyg tillgängligt för att tillhandahålla en fler -
årig, konsoliderad uppdatering om framstegen inom EU-budgeten i dess helhet 
vad gäller uppnåendet av detta mål. Kommissionen uppdaterade nyligen data 
om klimatrelevanta utgifter för hela perioden 2014–2020 i samband med halv -
tidsöversynen av den fleråriga budgetramen. Generellt beräknar kommissionen 
att 18,9 % kommer att användas till klimatåtgärder, vilket innebär att 20 %-målet 
inte kommer att uppnås (se punkt 44).
53 Slutsatser och rekommendationer 
95 
Bristerna hos den spårningsmetod som används av kommissionen och medlems -
staterna rör rapportering och omfattning. Spårningsmetoden återspeglar inte 
alla de ekonomiska effekterna av EU:s utgifter för klimatåtgärder genom finansie -
ringsinstrument och poster utanför balansräkningen, trots den ökande använd -
ningen av dessa (punkterna 37–38). Inte heller gör den någon åtskillnad mellan 
begränsande åtgärder och anpassningsåtgärder, vilket gör det svårt att bedöma 
finansieringsnivån för dessa olika strategier för hantering av klimatförändring (se 
punkt 36).
Rekommendation 1 – En solid flerårig konsolidering
Kommissionen  bör årligen genomföra en solid flerårig konsolidering för att 
fastställa huruvida klimatutgifterna är på väg att nå 20 %-målet.
Datum för genomförande: december 2017.
Rekommendation 2 – En omfattande ram för rapportering
a) Kommissionen  bör varje år rapportera konsoliderad information om fram -
stegen mot uppnåendet av det övergripande 20 %-målet i sin årliga förvalt -
nings- och resultatrapport och även rapportera heltäckande information om 
framstegen i varje relevant årlig verksamhetsrapport. Detta bör inbegripa 
rapportering om framsteg vad gäller handlingsplaner där sådana finns. 
Dessutom bör information om klimatbidraget från finansieringsinstrument 
rapporteras.
b) Medlemsstaterna  bör i sina årliga genomföranderapporter till kommis -
sionen rapportera om de områden med delad förvaltning där det finns po -
tentiella möjligheter till klimatåtgärder och beskriva hur de planerar att öka 
klimatåtgärderna inom dessa områden.
Datum för genomförande: årligen, med början från årsrapporterna för 
2016.
c) Kommissionen  och medlemsstaterna  bör säkerställa att det vid datainsam -
lingen görs åtskillnad mellan begränsning och anpassning.
Datum för genomförande: ett sådant system utarbetas till nästa fleråriga 
budgetram.
54 Slutsatser och rekommendationer 
96 
Vi uppskattade att klimatfinansieringens andel måste ökas till ett genomsnitt 
på 22 % under de återstående åren av den nuvarande fleråriga budgetramen, 
det vill säga 2017–2020 (se punkt 46), för att man ska kunna uppnå det övergri -
pande målet på 20 % i slutet av 2020. De huvudsakliga bidragsgivarna till målet 
är jordsbruks-, landsbygdsutvecklings- och sammanhållningspolitiken, följda 
av forskningsprogrammet Horisont 2020 (punkt 33). Någon övergripande plan 
som beskriver vilka finansieringsinstrument som skulle kunna bidra och i vilken 
omfattning har aldrig utarbetats (se punkt 26). Detta kommer sannolikt att visa 
sig vara ett icke optimalt sätt att fastställa klimatåtgärdsbidraget från utgiftspro -
gram som skiljer sig åt till sin natur.
Rekommendation 3 – Bedömning av klimatförändringsbehov
Vid planeringen av enskilda budgetposters eller finansieringsinstruments poten -
tiella bidrag till klimatåtgärder bör kommissionen  säkerställa att sådana planer 
är grundade på en realistisk och tillförlitlig bedömning av klimatförändringsbe -
hoven samt på respektive områdes potential att bidra till det övergripande målet.
Datum för genomförande: ett sådant system utarbetas till nästa fleråriga 
budgetram.
97 
De huvudområden som granskats inom ramen för denna revision väntas stå för 
84,5 % av de förväntade bidragen till klimatåtgärdsmålet. Vissa av dessa områ -
den – Horisont 2020-programmet, Europeiska jordbruksfonden för landsbygds -
utveckling, Life-programmet och Europeiska regionala utvecklingsfonden – har 
klimatrelaterade mål till stöd för tillhandahållandet av deras bidrag (punkter -
na 28–29). Det föreligger dock allvarliga risker som skulle kunna inverka på det 
förväntade bidraget inom områdena för jordbruk, landsbygdsutveckling och 
forskning (punkterna 49–51).
98 
Kommissionens strategi för planering och mätning av framsteg i uppnåendet av 
20 %-målet för EU:s hela budget grundade sig på en internationellt vedertagen 
metod. Kommissionen och de granskade medlemsstaterna fann detta vara en 
pragmatisk strategi för spårning av klimatutgifter. Vid tillämpningen av EU:s kli -
matkoefficienter inom vissa områden iakttogs emellertid inte systematiskt försik -
tighetsprincipen för att undvika överskattningar av klimatfinansiering (punkt 53).
55 Slutsatser och rekommendationer 
99 
Antagandena om det största bidraget från direkt jordbruksstöd till målet för 
klimatåtgärder är otillräckligt motiverade. En tillämpning av försiktighetsprinci -
pen skulle resultera i en minskning av klimatbidragen på 9 miljarder (punkter -
na 53–54). Tillämpningen av EU:s klimatkoefficienter ledde till en överskattning 
av landsbygdsutvecklingens bidrag till klimatet. Den strategi som tillämpats för 
Ejflu gör inte tillräcklig åtskillnad mellan klimatbidragen från olika verksamheter, 
vilket leder till en överskattning av bidrag till klimatåtgärder. Våra uppskattningar 
gav vid handen att Ejflus klimatbelopp bör reduceras med 23,9 miljarder euro 
(punkt 58).
100  
Vi uppskattade att dessa justeringar tillsammans skulle innebära en minskning av 
jordbrukets och landsbygdsutvecklingens bidrag till klimatfinansieringen med 
upp till cirka 33 miljarder euro, vilket motsvarar omkring 15 % av det övergripan -
de målet (punkt 51, 54 och 58).
Rekommendation 4 – Korrigera överskattningar
Kommissionen  och medlemsstaterna  bör tillämpa försiktighetsprincipen och 
korrigera överskattningarna inom Ejflu genom en översyn av EU:s fastställda 
klimatkoefficienter.
Datum för genomförande: senast i december 2017.
101  
Forskningsprogrammet Horisont 2020 har halkat efter vad gäller dess mål på 
35 % och behöver komma i kapp. Även om det är uppmuntrande att kommis -
sionen har upprättat en handlingsplan så anger denna plan inte i tillräcklig detalj 
hur man förväntar sig att programmet ska klara av den erfordrade upphämtning -
en (punkterna 60–64).
102  
Utöver dessa risker som inverkar på tillhandahållandet av klimatbidragen inom 
huvudområdena skulle andra, mindre betydelsefulla bidragande områden behö -
va fördubbla sina nuvarande ansträngningar för att uppnå 20 %-målet. Vi kunde 
inte hitta några bevis, till exempel i form av en handlingsplan, för att kommis -
sionen håller på att öka ansträngningarna inom dessa områden eller som visar 
hur en sådan fördubbling skulle kunna vara möjlig (punkt 47).
56 Slutsatser och rekommendationer 
Rekommendation 5 – Utarbeta handlingsplaner
Närhelst den årliga konsolideringen visar på en risk för att de förväntade bidra -
gen från ett visst område inte kommer att realiseras bör kommissionen  utarbeta 
en handlingsplan för det området i vilken man i detalj anger hur den nödvändiga 
upphämtningen förväntas åstadkommas.
Datum för genomförande: senast i mars 2017 vad gäller utarbetandet av 
handlingsplaner.
103  
Kommissionens strategi för bedömning av nivåerna av finansiering av klimat -
åtgärder är inriktad på att fastställa beräknade utgifter. Denna strategi är dock 
behäftad med en inneboende risk, eftersom planerade utgifter inte nödvän -
digtvis är detsamma som faktiska utgifter. Därför bör man bedöma det faktiska 
genomförandet av de planerade klimatfinansieringsbidragen och samtidigt 
undvika oproportionerliga administrativa kostnader. Kommissionen har ännu 
inte utarbetat ett förfarande för detta (punkt 46). Övervakningen av det faktiska 
finansiella genomförandet av 20 %-målet skulle dock inte tillhandahålla några 
uppgifter om de resultat som utgifterna för klimatåtgärder lett till. Vi konstatera -
de att uppgifter om vilka resultat fonderna planerar att uppnå eller har uppnått, 
såsom minskningar av växthusgasutsläpp, endast finns tillgängliga för delar av 
budgeten och inte går att jämföra (punkt 47).
Rekommendation 6 – Utarbeta indikatorer för övervakning 
av faktiska utgifter för klimatåtgärder och därmed 
sammanhängande resultat
Kommissionen  bör
a) i samarbete med medlemsstaterna , inom området för delad förvaltning, 
utarbeta ett harmoniserat och proportionerligt system för övervakning av 
det faktiska genomförandet av klimatåtgärder,
b) i linje med sitt initiativ om en resultatinriktad budget fastställa klimatrela -
terade resultatindikatorer inom alla områden som bidrar till uppnående av 
målet, i synnerhet i syfte att bedöma växthusgasutsläpp samt minskningar av 
sådana som åstadkommits genom EU-finansierade åtgärder,
c) underlätta utbytet av god praxis avseende klimatrelaterade resultatindikato -
rer mellan medlemsstaterna.
Datum för genomförande: senast i december 2018.
57 Slutsatser och rekommendationer 
Ökad och bättre riktad finansiering av klimatåtgärder 
i vissa europeiska struktur- och investeringsfonder, medan 
situationen i andra fonder för det mesta är oförändrad
104  
Jämfört med 2007–2013 planeras de klimatrelaterade utgifterna under 2014–2020 
öka från 32,4  miljarder  euro till 54,7  miljarder  euro för alla program inom Eruf 
och Sammanhållningsfonden, inbegripet inom ramen för det europeiska terri -
toriella samarbetet. Utöver den finansiella ökningen identifierade vi ett bättre 
fokus på klimatåtgärder och god praxis inom vissa områden, såsom inom för -
valtningsprocessen för programmen och typen av finansierade investeringar 
(punkterna 69–70).
105  
Vad de granskade programmen i Tyskland och Rumänien däremot beträffar 
konstaterade vi att kommissionen under programplaneringsförhandlingarna inte 
kraftfullt hade verkat för en betydande ökning av mängden av klimatåtgärder 
inom områdena forskning och utveckling eller företagsutveckling. Detta innebär 
att inte alla potentiella möjligheter till finansiering av klimatrelaterade åtgärder 
utforskats fullt ut (punkt 75).
106  
Likaså skulle Europeiska socialfondens potentiella bidrag till klimatåtgärder kun -
na öka eftersom efterfrågan på gröna jobb i ekonomin ökar. Vi konstaterade att 
ESF:s operativa program anslagit en mycket låg andel till klimatåtgärder – 1,4 % 
av 83  miljarder  euro. Kommissionen kontrollerade inte systematiskt huruvida 
programmen var inriktade på behovet av gröna jobb eller stöd till övergången till 
en koldioxidsnål ekonomi (punkterna 76–79).
107  
Trots framväxten av viss god praxis har det inte skett någon betydande omställ -
ning till klimatåtgärder inom vare sig jordbrukspolitiken, landsbygdsutvecklings -
politiken eller fiskeripolitiken.
58 Slutsatser och rekommendationer 
108  
Införandet av ett miljöanpassningsstöd garanterar inte en väsentlig förändring av 
bidraget från direktstöd till klimatet. Även om detta nya system har en viss effekt 
på klimatåtgärder grundar det sig i praktiken huvudsakligen på redan befintliga 
jordbruksmetoder (punkterna 84–87). Vi konstaterade varken några upp- eller 
nedgångar vad gäller investeringarna inom ramen för de tre granskade lands -
bygdsprogrammen. Vad den förbättrade inriktningen på klimatåtgärder beträffar 
fann vi inga betydande förändringar av förvaltningsprocessens nyckelfunktioner, 
såsom kraven och kriterierna för stöd och urval. Utformningen av vissa mindre 
betydande åtgärder hade dock ändrats för att göra dem mer klimatrelaterade. Vi 
fann även flera exempel på framväxande god praxis som bidrar direkt till hante -
ringen av klimatförändring (se punkterna 84–87).
109  
Inriktningen på klimatåtgärder inom havs- och fiskerifonden har ökat endast i en 
mycket begränsad omfattning. Direkta och tydliga hänvisningar till klimatföränd -
ringsmål – vare sig det gäller begränsning av eller anpassning till klimatföränd -
ring – är fortfarande sällsynta. Som en följd av detta har havs- och fiskerifonden 
inte utvidgat omfattningen av sitt bidrag till klimatåtgärder (punkterna 88–90).
Rekommendation 7 – Utforska alla potentiella möjligheter 
och säkerställ en faktisk omställning till klimatåtgärder
Kommissionen  bör
a) fastställa vilka områden som har underutnyttjad potential för klimatåtgärder, 
till exempel Europeiska socialfonden, och utarbeta handlingsplaner för att 
öka dessa områdens bidrag till klimatåtgärder,
b) Kommissionen  och medlemsstaterna  bör öka integreringen av klimatåtgär -
der i politiken för jordbruk, landsbygdsutveckling och fiskeri genom att, till 
exempel, utarbeta nya eller ominrikta befintliga klimatförändringsåtgärder.
Datum för genomförande: senast i december 2017.
59 Slutsatser och rekommendationer 
Denna rapport antogs av revisionsrättens avdelning I, med ledamoten Phil Wynn 
Owen som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 26 oktober 2016.
 För revisionsrätten
 Klaus-Heiner LEHNE
 ordförande

60
 Bilaga
Matris över koefficienter som används av revisionsrätten inom området för 
landsbygdsutvecklingspolitik
Den föreslagna matrisen, som grundar sig på granskningsbesöken i medlemsstaterna och även på den 
förberedande studie som beställts av kommissionen, åtgärdar bristen på differentiering mellan åtgär -
der i EU:s klimatkoefficientsystem.
På grundval av de fallstudier som undersökts i medlemsstaterna, en litteraturgenomgång1, en analys av kom -
missionens interna noter samt tillämpningen av internationella standarder2 fastställde vi, som ett första steg, 
en uppdaterad matris för klimatkoefficienter som tar i beaktande åtgärderna och deras politiska målsättningar 
utifrån fokusområdena (se nedan). Som ett andra steg fastställde vi Ejflu-beloppen uppdelat på åtgärd och 
fokusområde. De uppgifter som krävdes för detta finns tillgängliga från kommissionen. Det enda fallet där ett 
antagande var nödvändigt rörde unionsprioritering nr 43. Slutligen tillämpade vi klimatkoefficienterna i matri -
sen nedan på motsvarande Ejflu-belopp.Bilaga
1 Matrisen har framför allt utarbetats på grundval av den förberedande studie som beställts av kommissionen, Tracking system for climate expenditure 
in the post-2013 EU budget  (system för spårning av klimatutgifter i EU-budgeten efter 2013) – utförlig bedömning av den gemensamma 
jordbrukspolitiken, tabell 5.4 (s. 25–30).
2 OECD:s Riomarkörer och principer för spårning som utarbetats av multilaterala utvecklingsbanker såsom Världsbanken.
3 Unionsprioritering nr 4 har programplanerats som ett block i enlighet med kommissionens riktlinjer för strategisk programplanering, dvs. det finns 
inga anslag för Ejflu-utgifter för enskilda fokusområden. Vi har därför delat de planerade Ejflu-utgifterna inom denna prioritering med tre och 
tilldelat ett likvärdigt Ejflu-belopp till vart och ett av de tre fokusområdena inom ramen för unionsprioritering nr 4: fokusområdena 4A (återställa, 
bevara och förstärka den biologiska mångfalden), 4B (förbättra vattenförvaltningen, inbegripet hanteringen av gödselmedel och 
växtskyddsmedel) och 4C (förebygga markerosion och förbättra markskötseln).
61 Bilaga 
Föreslagen matris
Prioriteringar och 
fokusområden Prioritering 2 Prioritering 3 Prioritering 4 Prioritering 5 Prioritering 6
Förbättra jordbruks -
företagens livskraft 
och konkurrenskraf -
ten inom alla typer 
av jordbruk i alla 
regioner och främja 
innovativ jordbruks -
teknikFrämja organisationen av 
livsmedelskedjan, djurens väl -
befinnande och riskhanteringen 
inom jordbruketÅterställa, bevara och förbättra 
ekosystem som är relaterade till jord- och 
skogsbruketFrämja resurseffek -
tivitet och stödja 
övergången till en 
koldioxidsnål och 
klimattålig ekonomi 
inom jordbruks-, 
livsmedels- och 
skogsbrukssektornFrämja social del -
aktighet, fattig -
domsbekämpning 
och ekonomisk 
utveckling på 
landsbygdenÅtgärds-kodÅtgärdsnamn För alla fokusområdenFörbättra primär -
producenternas 
konkurrenskraft 
genom att på 
ett bättre sätt 
integrera dem i 
livsmedelskedjanStödja 
riskföre -
byggande 
insatser och 
riskhante -
ring inom 
jordbruketÅterställa, 
bevara och 
förstärka 
den 
biologiska 
mång -
faldenFörbättra 
vattenför -
valtningen, 
inbegripet 
hanteringen 
av gödsel -
medel och 
växtskydds -
medelFörebygga 
markero -
sion och 
förbättra 
mark-
skötselnFör alla fokusområdenFör alla fokus -
områden
1Kunskapsöverförings- och 
informationsåtgärder0 % 0 % 40 % 40 % 40 % 100 % 100 % 0 %
2Rådgivningstjänster samt före -
tagslednings- och avbytartjänster 
inom jordbruket0 % 0 % 40 % 40 % 40 % 100 % 100 % 0 %
3Kvalitetssystem för jordbrukspro -
dukter och livsmedel0 % 0 % 0 % 40 % 40 % 40 % 100 % 0 %
4 Investeringar i fysiska tillgångar 0 % 0 % 40 % 40 % 40 % 100 % 100 % 0 %
5Återställande av produktionspoten -
tial inom jordbruket som skadats av 
naturkatastrofer samt införande av 
lämpliga förebyggande åtgärder0 % 0 % 100 % 40 % 40 % 100 % 100 % 0 %
6 Jordbruks- och affärsutveckling 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 100 % 0 %
7Grundläggande tjänster och förny -
else av samhällen på landsbygden0 % 0 % 0 % 40 % 40 % 100 % 100 % 0 %
8Investeringar i skogsområdes -
utveckling och förbättring av 
skogars livskraft0 % 0 % 40 % 100 % 100 % 100 % 100 % 0 %
9 Inrättande av producentgrupper 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 100 % 0 %
10 Miljö- och klimatvänligt jordbruk 0 % 0 % 0 % 40 % 40 % 100 % 100 % 0 %
11 Ekologiskt jordbruk 0 % 0 % 0 % 40 % 40 % 100 % 100 % 0 %
12Stöd inom ramen för Natura 2000 
och ramdirektivet för vatten0 % 0 % 0 % 40 % 40 % 100 % 100 % 0 %
13Stöd till områden med 
naturliga eller andra särskilda 
begränsningar0 % 0 % 0 % 40 % 40 % 40 % 100 % 0 %
14 Djurens välbefinnande 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 100 % 0 %
15Tjänster för miljö- och klimatvän -
ligt skogsbruk samt skogsskydd0 % 0 % 40 % 40 % 40 % 100 % 100 % 0 %
16 Samarbete 0 % 0 % 0 % 40 % 40 % 100 % 100 % 0 %
17 Riskhantering 0 % 0 % 40 % 0 % 0 % 0 % 100 % 0 %
18Finansiering av kompletterande 
nationellt direktstöd för Kroatien0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 %
19Leader: Stöd till bottom-up-  
kapacitetsuppbyggnad 
som skulle kunna leda till 
innovativa strategier för att möta 
klimatförändringsutmaningar0 % 0 % 0 % 40 % 40 % 100 % 100 % 0 %
20 Tekniskt stöd 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 %Bilaga
62 Kommissionens  
svar
Sammanfattning
I
Kommissionen är fast besluten att bekämpa klimatförändringarna. EU:s strategi för att övergå till en koldioxidsnål 
och klimattålig ekonomi genomförs med hjälp av politiska åtgärder, som också syftar till förändrade investerings -
mönster. Offentlig finansiering från EU och medlemsstaternas nationella budgetar ges för att stödja och påskynda 
denna övergång.
I och med sitt förslag om att integrera klimathänsyn i alla EU-budgetens delar1 och att öka klimatutgifterna till 20 % 
av budgeten, ville kommissionen göra EU-budgeten banbrytande när det gäller att främja sådan integrering. Euro -
peiska rådet och Europaparlamentet gav sitt stöd till integreringsstrategin2, och bekräftade att 20 % är en lämplig 
stödnivå.
II
Europeiska rådet bekräftade uttryckligen kommissionens strategi att integrera klimathänsyn i budgeten som ett 
huvudmål, tillsammans med det politiska målet att minst 20 % av EU:s utgifter i den nuvarande fleråriga budgetra -
men ska vara klimatrelevanta.
Utöver integration av klimathänsyn i andra politikområden innehåller den fleråriga budgetramen  också ett fristå -
ende klimatåtgärdsprogram.
IV
Kommissionen välkomnar revisionsrättens erkännande av det omfattande arbete som gjorts och behovet av att 
fortsätta arbeta för ökad integrering av klimathänsyn. Samtidigt anser kommissionen att betydande framsteg har 
gjorts både när det gäller att införliva klimathänsyn i programutvecklingen och när det gäller att utveckla den unika 
kvantifierade integreringsstrategin, som nu ger en tydlig referensnivå.
Kommissionen konstaterar dock att varje fonds potentiella individuella bidrag varierar beroende på fondernas 
huvudsyften, och därför är det oundvikligt att de system som använts för att planera och mäta bidraget skiljer sig 
åt från en fond till en annan. Vidare har reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken (GJP) lett till en betydligt 
högre grad av klimatfinansiering jämfört med perioden 2007–2013. Enligt kommissionens bedömning går utveck -
lingen mot att klimatåtgärderna blir klart mer omfattande.
V
Kommissionen bedömde framstegen mot att uppnå 20-procentmålet i halvtidsöversynen av den fleråriga bud -
getramen, som offentliggjordes den 14 september 2016. Enligt de senaste uppgifterna, som presenterades i arbets -
dokument (2016) 299 som åtföljde halvtidsöversynen av den fleråriga budgetramen (COM(2016) 603), kommer de 
klimatrelaterade utgifterna för perioden 2014–2020 att uppgå till strax över 200 miljarder euro totalt sett. Detta 
motsvarar cirka 18,9 % för hela budgetperioden.
Se även kommissionens svar på punkt 28.
1 Se KOM(2011) 500 slutlig, del I, avsnitt 6.1.4 http://ec.europa.eu/budget/library/biblio/documents/fin_fwk1420/MFF_COM-2011-500_Part_I_en.pdf
2 Se Europeiska rådets slutsatser av den 7 februari 2013 och Europaparlamentets resolution av den 13 mars 2013 om Europeiska rådets slutsatser av 
den 7–8 februari 2013 avseende den fleråriga budgetramen (P7_TA(2013)0078).
Kommissionens svar 63
VI
Kommissionen noterar revisionsrättens beräkningar. Kommissionen har dock infört en innovativ och utförlig spår -
ningsmetod som bygger på OECD:s Riomarkörer.
Kommissionen håller med om att det krävs fortsatt arbete för att öka klimatrelevansen i alla EU:s program, inklusive 
de program som revisionsrätten nämnt.
Kommissionens metod har utarbetats på ett öppet och samordnat sätt. EU:s bedömningar av klimatfinansierings -
nivåer inom jordbruk och landsbygdsutveckling är välgrundade. Dessutom återspeglar den beräkningsmetod som 
tillämpas för miljöanpassningsstöd på ett rättvisande sätt klimatanknytningen hos de tre jordbruksmetoderna. När 
det gäller direktstöd som inte avser miljöanpassning är klimatbidraget på 8 procent från sådant stöd heller inte 
överskattat om man ser till de klimatmässiga fördelarna med tvärvillkor och direktstöd.
VII
Kommissionen medger att den innovativa metoden för spårning av klimatutgifter och tillämpningen av denna inom 
EU:s budget skulle kunna förbättras ytterligare, även när det gäller fördelningen av de medel som går till begräns -
ning av respektive anpassning till klimatförändring. Samtidigt har kommissionen för närvarande inga planer på 
någon ytterligare uppdelning i spårningssystemet, eftersom de administrativa konsekvenserna är oklara och efter -
som det är svårt att undvika dubbelräkning vid bedömning av de sidovinster som ofta förekommer.
VIII
Kommissionen noterar att vissa av revisionsrättens rekommendationer redan har beaktats eller kommer att beaktas 
(i synnerhet rekommendationerna 1, 6 b och 6 c ), att vissa är delvis godtagbara ( rekommendationerna 2 a, 3, 4, 5 och 7 
a) och att vissa inte är lämpliga eller genomförbara ( rekommendationerna 2 c, 6 a och 7 b ). Kommissionen anser över -
lag att integrationsstrategin har lett till ett ökat klimatbidrag i EU-budgeten.
Inledning
01
Kommissionen är fast besluten att bekämpa klimatförändringarna. EU:s strategi för att övergå till en koldioxidsnål 
och klimattålig ekonomi genomförs med hjälp av politiska åtgärder som också syftar till förändrade investerings -
mönster. Kommissionens senaste åtgärdspaket3 är ett fortsatt led i detta. Offentlig finansiering från EU och med -
lemsstaternas nationella budgetar ges för att stödja och påskynda denna övergång.
02
Kommissionen betraktar åtgärder för anpassning till oundvikliga klimatförändringar och åtgärder för begränsning 
av klimatförändringarna som kompletterande politiska svar och försöker arbeta på båda områdena samtidigt där så 
är lämpligt.
3 http://europa.eu/rapid/press-release_IP-16-2545_sv.htm
Kommissionens svar 64
05
Anpassningsåtgärderna syftar till att minska de klimatrelaterade riskerna till en godtagbar nivå, utifrån de progno -
stiserade klimatförändringarna.
07
Det finns många faktorer som bidrar till minskade växthusgasutsläpp, framför allt en minskad energiintensitet (min -
dre energianvändning per BNP-enhet) och användning av förnybara energikällor. Den ekonomiska tillväxten (BNP 
per capita) bidrog till ökade utsläpp (dvs. den bidrog inte till utsläppsbegränsning) under hela perioden 2005–2013, 
men denna effekt har varit mindre sedan 2007/20084. Det är därför inte motiverat att peka på den ekonomiska kri -
sens effekt på utsläppen.
08
Kommissionen betonar att 20-procentmålet presenterades som en del av strategin för att integrera klimathänsyn 
i EU-budgeten, vilken i sig utgör en del av EU:s strategi för att svara på de investeringsbehov som klimatförändring -
arna medför.
Som alla EU:s åtgärder för att bekämpa klimatförändringarna visar integreringsstrategin på EU:s beslutsamhet och 
ledarskap när det gäller klimatåtgärder.
09
Kommissionen anser att det politiska och ambitiösa 20-procentmålet fastställdes för att bidra till en större klimatre -
levans bland de verksamheter som finansieras genom EU-budgeten. Strategin fick stöd av Europeiska rådet och 
Europaparlamentet och genomförandeåtgärder har därefter vidtagits utifrån denna. Kommissionen betonar att 
både kommissionen och budgetmyndigheten, i denna anda, beslutade att inte låta målet bli föremål för en rättsakt.
Utöver integreringsaspekten, innehåller den fleråriga budgetramen också ett särskilt program för bland annat kli -
matåtgärder (inom ramen för Life-programmet).
12
Generaldirektoratet för budget samordnar tilldelningen av resurser inom budgeten till politiska prioriteringar, inklu -
sive klimatåtgärder, samt inhämtar och sammanställer uppgifter i budgetberäkningen i sitt budgetförslag för att 
motivera de belopp som kommissionen föreslår för budgetmyndigheten för det årliga budgetförfarandet.
4 Se Europeiska miljöbyråns (EEA) detaljanalys: avsnitt 2.4 i  Trends & Projections in Europe 2015 : Europeiska miljöbyråns rapport nr 4/2015.
Kommissionens svar 65
Ruta – Integreringsaspekten i korthet  
Fjärde punktsatsen
EU:s klimatåtgärder omfattar flera olika sorters åtgärder, och de ambitiösa målen gör EU till en global ledare på 
området för klimatåtgärder. Att integrera klimatåtgärder i EU:s politik och program är ett sätt att stödja övergången 
till ett koldioxidsnålt och klimattåligt samhälle.
EU:s strategi för att integrera klimatåtgärder i EU:s instrument och budget består av fyra nivåer, såsom förklaras 
i kommissionens svar på punkt 24.
Iakttagelser
24
Kommissionen anser att stora framsteg har gjorts med EU-budgeten i fråga om integrering av klimatåtgärder. EU:s 
strategi för integrering av klimatåtgärder i EU:s instrument och budget består av fyra nivåer.
– De politiska beslut som EU-institutionerna fattat (vid antagandet av den fleråriga budgetramen 2014–2020) om 
att integrera klimatåtgärder5 och presentera ett mål om att göra minst 20 % av EU:s utgifter klimatrelevanta.
– Genomsyrande av klimatmål i den rättsliga/vägledande ramen (rättslig grund för den nya uppsättningen ut -
giftsprogram samt riktlinjer).
– Tillämpning av klimatrelaterade bestämmelser och riktlinjer (kvalitativ tillämpning).
– En gemensam metod inom strategin för att spåra klimatrelaterade utgifter i samtliga EU-instrument.
Kommissionen medger att revisionen framför allt inriktas på det finansiella målet.
Andra strecksatsen
Kommissionen instämmer inte med revisionsrättens val att undersöka en rad principer som vissa organisationer 
kom överens om 2015 och som introducerar internationellt utvecklingsstöd som riktmärke för att bedöma ”lämplig -
heten” av den innovativa och utförliga integrationsstrategi som man enats om på EU-nivå.
25
Kommissionen värdesätter revisionsrättens beslut att betrakta 20-procentmålet som ett budgetmål, men betonar 
att kommissionen offentliggjorde detta som ett politiskt mål för att främja integreringen av klimatåtgärder i olika 
program. Kommissionen anser inte att endast en budgetär tolkning av målet återspeglar EU:s integreringsstrategi, 
med tanke på målets art.
5 http://ec.europa.eu/budget/library/biblio/documents/fin_fwk1420/MFF_COM-2011-500_Part_I_en.pdf
Kommissionens svar 66
26
Kommissionen betonar att det politiska 20-procentmålet offentliggjordes för att underlätta integreringen av klimat -
åtgärder i EU:s program (se kommissionens svar på punkt 25). Kommissionen har därför inte gjort någon beräkning 
av hur stor andel av investeringsbehoven som bör omfattas av EU-budgeten men har tagit hänsyn till uppskatt -
ningar i enlighet med kommissionens förslag till den fleråriga budgetramen6.
27
Kommissionen anser att de klimatrelevanta utgifterna har ökat betydligt. Kommissionen bekräftar samtidigt att 
det inte fanns några utförliga eller jämförbara uppgifter om klimatrelevanta utgifter i den föregående fleråriga 
budgetramen, vilket skulle ha varit en förutsättning för fastställandet av utförligare mål. En del i EU:s integrerings -
strategi var att utveckla ett robust och öppet spårningssystem.
28
Kommissionen bedömde framstegen mot att uppnå 20-procentmålet i halvtidsöversynen av den fleråriga bud -
getramen, som offentliggjordes den 14 september 2016. Enligt de uppgifter, som presenterades i arbetsdokument 
(2016) 299 (SWD) som bifogades halvtidsöversynen av den fleråriga budgetramen (COM(2016) 603), kommer de 
klimatrelevanta utgifterna för perioden 2014–2020 att uppgå till strax över 200 miljarder euro totalt sett. Detta 
motsvarar cirka 18,9 % för hela budgetperioden. I bilaga 2 till arbetsdokumentet anges uppskattade totalbelopp för 
varje program när det gäller spårning av klimatrelaterade utgifter för 20-procentmålet avseende hela programperi -
oden 2014–2020.
Climate Mainstreaming  2014 ­2020 ­ totals by programme
(EUR million, commitment appropriations) 2014 ­2017 2018 ­2020 estimates
Programme 2014 2015 2016 2017 2018 2019 2020Total  
2014 ­2020
For reference: Total EU Budget  
(Section III- Commission, Financial programming)118 054.4 158 606.8 151 241.6 153 757. 8 156 782.8 159 966.3 164 145.4 1 062 554.9
Total Climate Change finance in the EU Budget 16 097.7 27 475.7 31 634.4 29 726.8 30 777.7 31 883.6 32 307.7 200 986.9
Share of Climate Change relevant spending in EU 
Budget13.6 % 17.3 % 20.9 % 19.3 % 19.6 % 19.9 % 19.7 % 18.9 %
Kommissionens gemensamma svar avseende punkterna 31 och 32:
Kommissionen upprepar att det politiska 20-procentmålet offentliggjordes för att främja integrering av klimatåt -
gärder (se även kommissionens svar på punkt 25). Kommissionen anser att det var lämpligt att fastställa ett flexibelt 
20-procentmål för att utveckla en innovativ strategi för integrering och spårning av klimatrelevanta utgifter. EU:s 
integreringsstrategi syftar till att integrera klimataspekter i hela EU-budgeten.
Kommissionen bekräftar att medlagstiftarna inte tog hänsyn till specifika mål som är nödvändiga för att främja inte -
greringen av klimatåtgärder i samtliga program. Såsom anges i kommissionens svar på punkt 24, sker integreringen 
på flera olika plan, varav specifika mål utgör ett.
De uppgifter som offentliggjordes i halvtidsöversynen av den fleråriga budgetramen visar att flera program 
i EU-budgeten bidrar till klimatåtgärder. Samtidigt håller kommissionen med om att specifika mål kan vara använd -
bara för att främja integreringen av klimatåtgärder.
Klimatrelevanta utgifter kan spåras i hela budgeten. När det gäller de europeiska struktur- och investeringsfonderna 
(ESI-fonderna) fastställdes detta spårningskrav av medlagstiftarna.
6 http://ec.europa.eu/budget/library/biblio/documents/fin_fwk1420/MFF_COM-2011-500_Part_II_en.pdf
Kommissionens svar 67
34
Kommissionen medger att EU:s banbrytande spårningsmetod, som är ensam i sitt slag och som man enades om 
inom ramen för EU:s lagstiftningsförfarande, kan förbättras ytterligare. Samtidigt finns det inga internationellt över -
enskomna metoder för kvantifierad spårning av klimatrelaterade utgifter.
35
EU:s metod att tillämpa koefficienter på EU:s utgifter har visat sig vara en lämplig avvägning mellan uppgifternas 
tillförlitlighet och de administrativa insatser som krävs både vid kommissionen och i medlemsstaterna.
Första strecksatsen
Kommissionen medger att den nuvarande metoden kan innebära en viss över- och underskattning av vissa utgif -
ters klimatrelevans, vilket också är en direkt konsekvens av att tillämpa ett system som baseras på Riomarkörernas 
tre koefficienter. Kommissionen anser samtidigt att metoden är tillräckligt tillförlitlig och att sådana principer som 
en grupp internationella biståndsorganisationer utvecklade 2015 för att spåra den begränsande effekten av deras 
insatser vore en relevant referenspunkt för den metod som kommissionen använder. Kommissionen betonar att 
revisionsrätten använde sig av andra koefficienter än kommissionen i vissa beräkningar i rapporten.
Andra strecksatsen
Kommissionen anser att den spårningsmetod som EU:s medlagstiftare enats om är solid och lämplig för de särskilda 
ändamålen. OECD:s kategorier och metoder är användbara för att informera om EU:s metod, men de togs inte fram 
för att stödja integrering och kvantifierad spårning i EU:s budget. Medlagstiftarna har därför anpassat dem till de 
programspecifika behoven inom respektive rättslig grund.
Kommissionen påpekar att det primära målet med olika EU-program fastställs inom respektive rättslig grund, och 
integrering av klimatåtgärder innebär i sig att göra genomförandet av det primära målet förenligt med EU:s klimat -
politik, inte att ersätta det primära målet.
36
EU:s klimatspårningssystem innehåller specifika delar som gör att det skiljer sig från de system som internationella 
biståndsorganisationer använder sig av, och därför är det inte relevant att göra jämförelser med spårningssystem 
för internationellt bistånd.
Kommissionen medger att den innovativa metoden för spårning av klimatutgifter och tillämpningen av denna inom 
EU:s budget skulle kunna förbättras ytterligare, även när det gäller fördelningen av de medel som går till begräns -
ning av respektive anpassning till klimatförändring. Samtidigt har kommissionen för närvarande inga planer på 
någon ytterligare uppdelning i spårningssystemet, eftersom de administrativa konsekvenserna är oklara och efter -
som det är svårt att undvika dubbelräkning vid bedömning av de sidovinster som ofta förekommer.
37
Kommissionen håller med om att finansieringsinstrument och deras bidrag till EU:s klimatåtgärder är viktiga delar 
och har tagit med budgetbidragen till dessa i sin spårning av klimatutgifter.
Kommissionens svar 68
39
Kommissionen anser att det har gjorts goda framsteg i fråga om integrering av klimatåtgärder i de flesta avseen -
den och att spårningen av budgetutgifter är solid och öppen, såsom kommissionen anger i sina svar framför allt på 
punkterna 12 och 28. Kommissionen medger att metoden för spårning och rapportering av resultat på klimatområ -
det behöver vidareutvecklas.
40
Se även kommissionens svar på punkterna V och 28.
41
Kommissionen bekräftar att man före halvtidsöversynen av den fleråriga budgetramen, såsom kommissionen 
angett i sitt svar på punkt 28, inte säkert kunde bedöma huruvida man var på rätt väg för att nå 20-procentmålet, 
eftersom det fortfarande saknades information om planerade utgifter från ESI-fonderna under perioden för den 
fleråriga budgetramen, och att inga tillförlitliga uppgifter därför fanns till förfogande vid den tiden. Kommissionen 
bedömde de framsteg som gjorts mot 20-procentmålet vid halvtidsöversynen av den fleråriga budgetramen, där 
det framgick att de klimatrelaterade utgifterna för perioden 2014–2020 kommer att uppgå till strax över 200 miljar -
der euro totalt sett. Detta motsvarar cirka 18,9 % för hela budgetperioden.
43
De planerade klimatåtgärderna, med motsvarande koefficienter, anges i Europeiska havs- och fiskerifondens (EHFF) 
operativa program. Det ungefärliga belopp som EHFF tilldelar varje åtgärd finns med i medlemsstaternas årliga 
genomföranderapporter (från och med maj 2016). De finansiella tabellerna i dessa rapporter och de viktigaste sär -
dragen hos de insatser som valts ut för finansiering och som kommer att tas med i medlemsstaternas årliga verk -
samhetsrapporter (i enlighet med artikel 97.1 a i förordningen om Europeiska havs- och fiskerifonden), kommer att 
göra det möjligt för kommissionen att nära övervaka utgiftsnivån samt eventuella förändringar av det preliminära 
stödbelopp för klimatförändringar som angetts i det operativa programmet.
44
Eftersom programplaneringen nu har genomförts fullt ut, kan kommissionen sammanställa tillförlitliga uppgifter 
för att göra nya uppskattningar av dessa program med avseende på klimatutgifterna. Vidare presenterade kommis -
sionen lägesrapporten vid halvtidsöversynen av den fleråriga budgetramen. Om detta arbete hade gjorts utifrån de 
preliminära uppgifterna för 2014–2016, hade arbetet baserats på oriktiga uppgifter, vilket därmed hade kunnat leda 
till felaktiga beräkningar och tolkningar.
45
Kommissionen anser att det är av yttersta vikt att inrikta spårningen av klimatrelaterade utgifter på åtagandebe -
myndiganden/planerade och godkända utgifter, eftersom utgiftsrelaterade uppgifter inte skulle ge någon använd -
bar information för att förbättra integreringen på grund av den tidsfördröjning som det innebär att gå från pro -
gramplanering till utgifter. Kommissionen anser också att det inte finns något meningsfullt orsakssamband mellan 
spårning av finansiella bidrag från EU-budgeten och förverkligande av EU:s klimat- och energimål eller någon 
uppskattad investeringsbehovsnivå.
Att införa en spårningsmetod för programplanerade utgifter var ett första naturligt och viktigt steg för att integrera 
klimathänsyn på ett bättre sätt i samtliga EU-program. Den inneboende risk som revisionsrätten fastställer finns 
i alla budgetplaner. Kommissionen håller med revisionsrätten om att planerade utgifter inte alltid leder till utbetal -
ningar, men påpekar att i genomsnitt 97 % av EU:s totala budgetåtaganden 2015 har fullgjorts, vilket innebär att det 
befintliga systemet med förhandsspårning av åtaganden blir verkningsfullt även för utgifter. Kommissionen påpe -
kar också att de metoder som användes vid beräkningen av procentsatserna 34 % och 49,3 % skiljer sig åt i inrikt -
ning och omfattning.
Kommissionens svar 69
46
Kommissionen ser regelbundet över uppgifter och återspeglar förändringar i programplaneringen vid det årliga 
budgetförfarandet och genomförandet av den årliga budgeten. Vidare gjorde kommissionen ett åtagande vid halv -
tidsöversynen av den fleråriga budgetramen om att bedöma framstegen mot 20-procentmålet i halvtidsöversynen 
av programmen inom den fleråriga budgetramen. Kommissionen anser att de befintliga spårnings- och rapporte -
ringssystemen är lämpliga och anser inte att det är nödvändigt att införa ytterligare rapporteringskrav i detta skede.
47
Kommissionen bekräftar att 20-procentmålet uttryckligen rör utgifter inom EU-budgeten, och anser att det vore 
olämpligt att blanda in icke-finansiella element i spårningen av ett finansiellt mål.
Samtidigt medger kommissionen att sambandet mellan utgifter, mobiliserade åtgärder och resultat bör stärkas. Pro -
duktions- och resultatindikatorer har fastställts när det gäller de olika utgiftsprogrammen och beroende på i vilken 
grad de är inriktade på investeringar i klimatåtgärder. Vissa gemensamma indikatorer kan dessutom sammanställas 
på EU-nivå. Sådana gemensamma indikatorer har tagits fram utifrån policylärande inom de specifika program -
men i fråga (exempelvis ingår en indikator för mätning av växthusgasutsläpp från jordbruket i övervaknings- och 
utvärderingsramen inom den gemensamma jordbrukspolitiken (GJP), och en Eruf-specifik produktionsindikator för 
minskade växthusgasutsläpp har fastställts för finansierade infrastrukturinvesteringar).
Med detta sagt är det för närvarande inte tekniskt möjligt att ta fram samlade uppgifter om exempelvis minskade 
växthusgasutsläpp från verksamhet som finansieras genom EU-budgeten.
48
Det finns rekommenderade gemensamma definitioner för de gemensamma Eruf-indikatorerna i kommissionens 
vägledning7, som behandlades tillsammans med medlemsstaternas experter före fullbordandet. Möjlighet gavs att 
föreslå en metod för att mäta växthusgasutsläppen av förnybara energikällor och energibesparande energikällor, 
men det fanns inget samförstånd eller några andra metoder till förfogande för en sådan beräkning inom andra 
områden. Alla uppgifter som inhämtas med hjälp av gemensamma eller specifika indikatorer kommer att kunna 
utvärderas och eventuellt ingå i framtida policylärande.
49
Kommissionen anser att det har gjorts framsteg i integreringen av klimatåtgärder i de flesta avseenden och att det 
är möjligt att nå målet. Kommissionen hänvisar till den senaste analys som gjordes vid halvtidsöversynen av den 
fleråriga budgetramen, vilken offentliggjordes den 14 september (i enlighet med kommissionens svar på punkt 28, 
bland annat), och bekräftar sin avsikt att fortsätta arbeta för att integrera klimathänsyn i EU:s program.
7 http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docoffic/2014/working/wd_2014_en.pdf
Kommissionens svar 70
50
Såsom tillkännagavs vid halvtidsöversynen av den fleråriga budgetramen, påpekar kommissionen att man planerar 
att bedöma framstegen mot 20-procentmålet vid halvtidsöversynen av individuella program, som ger möjlighet till 
ytterligare integrering av klimathänsyn i EU:s utgiftsprogram.
51
Kommissionen upprepar sin ståndpunkt att den överenskomna metoden för EU:s klimatspårningsstrategi inte även -
tyrar integreringen av klimatåtgärder. Kommissionen noterar dock att revisionsrätten beräknat EU:s jordbruksutgif -
ter utifrån andra koefficienter.
Första strecksatsen
Kommissionen anser att dess metod har utarbetats på ett öppet och samordnat sätt. Den har presenterats för Euro -
paparlamentet och rådet och leder inte till någon överskattning.
Se även kommissionens svar på punkt 53.
Andra strecksatsen
Klimatkoefficienterna för landsbygdsutveckling har också fastställts på ett öppet sätt, i linje med det politiska 
20-procentmålet.
Tredje strecksatsen
Kommissionen anser att dess beräkningar av de båda GJP-fondernas samlade klimatbidrag baseras på en överens -
kommen EU-metod, som det ges fullständig information om varje år i de programförklaringar som bifogas kommis -
sionens budgetförslag.
Såsom kommissionen påpekade i sitt svar på punkt 35, anser kommissionen inte att de principer som en grupp 
internationella biståndsorganisationer utvecklade 2015 för att motverka spårning av deras verksamhet vore en 
relevant referenspunkt för den överenskomna EU-strategin. Kommissionen understryker att revisionsrättens beräk -
ningsmetoder i rapporten skiljer sig från de som överenskommits på EU-nivå, vilka är tillräckligt försiktiga.
Fjärde strecksatsen
Horisont 2020 innebär mycket mer forskning på detta område när det gäller det sjunde ramprogrammet. Man upp -
skattar att samarbetsdelen inom det sjunde ramprogrammet har lett till 2,4  miljarder  euro i bidrag till klimatåtgär -
der (2007–2013), men bara under de två första åren av Horisont 2020 (2014–2015) var siffran 3,2 miljarder euro.
Det finns dock redan en handlingsplan för ytterligare stimulans i detta avseende (se kommissionens svar på 
punkt 60) för att nå den prognostiserade utgiftsnivån (i form av ett vägledande mål) som fastställts i Horisont 
2020-förordningen.
Kommissionens svar 71
53
Kommissionen noterar revisionsrättens beräkningar som gjorts med olika metoder och allmänna principer som 
vissa internationella biståndsorganisationer kommit överens om, men påpekar att man står fast vid EU-strategin. 
Kommissionens metod är välgrundad och den har utarbetats på ett öppet och samordnat sätt. Den baseras på Rio -
markörerna och har presenterats för Europaparlamentet och rådet.
Fördelen med tvärvillkor för klimatåtgärder kan bedömas genom att tillämpa en Riomarkör på 40 % på en andel på 
20 % av direktstöd som inte avser miljöanpassning. Såsom för alla andra beräkningar är detta en proxyvariabel, som 
baseras på påföljdssystemet för överträdelser. Kommissionen anser dock att en klimatpåverkan på 8 % av direktstöd 
som inte avser miljöanpassning inte är överskattad, med tanke på de fördelar som tvärvillkor och direktstöd innebär 
för klimatet.
Se kommissionens svar på punkt 51.
Ruta 3 – Avsaknad av lämplig motivering avseende klimatbidraget från direktstöd som 
inte rör miljöanpassning
Se kommissionens svar på punkt 51.
54
Kommissionen anser att de tillämpade elementen är tillräckligt försiktiga.
Se kommissionens svar på punkt 51, första strecksatsen.
55
Klimatspårningen av utgifterna inom Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu) respekterar 
principen om tillämpning av en markör för politiska mål, såsom anges i unionens prioriteringar och fokusområden 
för landsbygdsutveckling. Eftersom medlemsstaterna kan planera åtgärder på ett flexibelt sätt, beroende på deras 
förväntade bidrag till de olika målen, måste spårningen ske på nivån för dessa Ejflu-prioriteringar snarare än på 
åtgärdsnivå.
På grund av denna insatslogik och principen om delad förvaltning är det medlemsstaterna som ska fastställa vilket 
prioritets- eller fokusområde en viss åtgärd bidrar mest till.
Åtgärd 13 inom systemet med områden med naturliga begränsningar har exempelvis planerats för fyra olika pri -
oriteringar/fokusområden. De medlemsstater som har planerat åtgärd 13 för prioritering 4 anser att detta är mer 
relevant för att nå målen med prioriteringen.
Kommissionens gemensamma svar på punkterna 56, 57 och 58 samt ruta 4:
Kommissionen noterar revisionsrättens iakttagelser om bristerna i spårningsmetoden för Ejflu och beräkningarna 
som baserats på olika metoder.
Med den nuvarande spårningsmetoden för Ejflu eftersträvas en balans mellan tillhandahållandet av en rimligt 
tillförlitlig uppskattning av klimatrelaterade utgifter och en minimering av bördan och kostnaderna i administrativt 
hänseende.
Kommissionens svar 72
Revisionsrättens föreslagna metod att tillämpa olika klimatkoefficienter för olika åtgärder/insatser inom särskilda 
fokusområden och unionsprioriteringar skulle öka korrektheten men skulle också leda till en större administrativ 
börda för nationella och regionala myndigheter.
Prioritering 4 skulle tilldelas en markör på 100 % eftersom den inbegriper åtgärder som bidrar till att skydda miljön 
och främja ekosystemens motståndskraft mot klimatförändringar. Med tanke på variationen, mångfalden och kom -
plexiteten hos de insatser som ingår i unionsprioritering 4 (t.ex. miljö- och klimatvänligt jordbruk), skulle en åtskill -
nad mellan åtgärder och insatser göra spårningen mödosam och svår för medlemsstaterna.
Ejflu-åtgärden avseende områden med naturliga begränsningar är viktig för att förebygga nedläggning av jord -
bruksmark och det ekonomiska värdet av att bedriva jordbruk i områden med naturliga begränsningar. Den bidrar 
till bevarandet av ekosystem som är relaterade till jordbruket, vilka kan gå förlorade utan stöd, vilket är viktigt när 
det gäller såväl anpassning till som begränsning av klimatförändringar (t.ex. betesmark). Den nya metoden för fast -
ställande som baseras på gemensamt överenskomna biofysiska kriterier som ska fastställas under den nuvarande 
programperioden, kommer att leda till ett större fokus på att bevara de mest utsatta odlade jordbruksmarkerna och 
därmed öka vikten av åtgärden för begränsning av och anpassning till klimatförändringar.
59
Kommissionen anser att de specifika spårningsmetoder som anges i den programförklaring till Ejflu och Life-pro -
grammet som nämns i denna punkt har överenskommits inom ramen för EU:s spårningsmetod, som togs fram för 
att tillämpas under den nuvarande programperioden.
60
Horisont 2020 innebär mycket mer forskning på detta område när det gäller det sjunde ramprogrammet. Det är inte 
möjligt att göra några direkta jämförelser av hela programmet, men samarbetsdelen i det sjunde ramprogrammet 
uppskattas ha bidragit till 2,4 miljarder euro för klimatåtgärder under programmets sjuåriga löptid (2007–2013) och 
den senaste bekräftade siffran för bara de första två åren (2014–2015) i de motsvarande delarna om programplane -
ring i Horisont 2020 är 3,2 miljarder euro. Även om de nuvarande siffrorna är lägre än den ursprungliga prognostise -
rade utgiftsnivån, ger de en positiv signal om kommissionens åtagande.
I introduktionerna till de ”viktigaste” arbetsprogrammen för 2014–2015 och 2016–2017 ges tydliga indikationer om 
klimatrelaterade utgifter genom relevanta hänvisningar till ansökningsomgångar/teman, i lämpliga fall. Kommis -
sionens avdelningar har i detta sammanhang noggrant och fortlöpande övervakat alla teman för arbetsprogram -
men inom Horisont 2020 när det gäller klimatrelaterade utgifter för att mäta framstegen mot den prognostiserade 
utgiftsnivån inom Horisont 2020.
Den handlingsplan som inleddes förra året ger ytterligare stimulans i detta avseende. I den pågående strategiska 
programplaneringen för 2018–2020 medges dessutom vikten av integrering av klimatåtgärder och ökade utgifter på 
detta område. Så snart den strategiska programplaneringen har slutförts, kan mer kvantitativa aspekter för 2018–
2020 behandlas.
Kommissionens svar 73
61
Bottom up-initiativens bidrag till klimatåtgärder kan inte fastställas förrän de individuella projekten har valts ut för 
finansiering och kan mycket väl variera från år till år.
62
Kommissionen övervakar noggrant framstegen beträffande denna indikator och har fortfarande ett visst handlings -
utrymme. När nästkommande arbetsprogram har godkänts (kring hösten 2017) kommer kommissionen att ha upp -
daterade siffror till sitt förfogande för att mer exakt kunna bedöma den rådande situationen och vilken budget som 
behövs för åren 2018–2020. I halvtidsöversynen av den fleråriga budgetramen (se kommissionens svar på punkt 28) 
betonas även de element som bör främja en ytterligare integrering av klimatåtgärder inom Horisont 2020.
63
Den strategiska programplaneringen för 2018–2020 pågår för närvarande, och klimatåtgärder ges högsta prioritet 
i denna. Så snart den strategiska programplaneringen har slutförts, kan mer kvantitativa aspekter för 2018–2020 
behandlas, inklusive tilldelningen av budgetmedel till klimatåtgärder.
64
Kommissionens handlingsplan bör kompletteras med ”kvantifierbara mål”. Det bästa tillfället att fastställa dessa är 
emellertid när arbetsprogrammen för 2018–2020 utarbetas, vilket pågår just nu.
65
Kommissionen bekräftar att det inte finns några jämförbara uppgifter om klimatrelaterade utgifter inom den 
tidigare fleråriga budgetramen. Kommissionen anser samtidigt att den stora ökningen av klimatutgifter i revisions -
rättens beräkningar för vissa program (särskilt de som nämns i punkt 69) i stora drag bekräftar omfattningen av 
kommissionens uppskattade arbete från den fleråriga budgetramens början.
67
Kommissionen anser att den största fördelen med klimatspårning i EU-budgeten är att man kan främja klimatvän -
liga utgiftsåtgärder i EU:s program. Kommissionen medger att inga större slutsatser kan dras av de fall som betonas 
i avsnittet, och att de endast kan tjäna som exempel.
70
Kommissionen betonar att syftet med integreringsstrategin är att integrera klimathänsyn i EU:s budgetinstrument, 
och att den förändrade sammansättningen av klimatrelevanta utgifter återspeglar de nya utgiftsprioriteringarna för 
individuella program och rollerna för de olika finansieringskällor som finns på nationell nivå.
Kommissionens svar 74
71
Variationerna i de klimatrelevanta utgifterna inom olika landsspecifika program återspeglar i viss mån landets 
sektorsprioriteringar och bör därmed inte ses som en indikator på mer generella eller specifika åtaganden om 
klimatåtgärder.
75
Inriktningen av forskning och innovation på vissa sektorer eller kluster (t.ex. koldioxidsnåla ekonomier) var uttryck -
ligen inte något som man tog upp vid de utförliga programplaneringsdiskussionerna. Forsknings- och innova -
tionsmålen förhandlades med förhandsvillkor om smart specialisering. Om kommissionen hade krävt en starkare 
klimatrelaterad inriktning när det gäller forskning och innovation i Tysklands och Rumäniens operativa program, 
hade detta stridit mot det rättsligt fastställda förhandsvillkoret om strategier för smart specialisering som kräver ett 
bottom up-förfarande. Kommissionens avdelningar noterar att hållbar energi och hållbart klimat är en av de frågor 
som prioriteras högst i dessa initiativ.
76
Kommissionen konstaterar att Europeiska socialfondens (ESF) program kan svara på samtliga förändringar när det 
gäller efterfrågan på grön kompetens, när sådana sker.
Kommissionens gemensamma svar på punkterna 77–79:
Kommissionen noterar att ESI-fondernas totala bidrag till klimatåtgärder överstiger 25 %, medan varje fonds indivi -
duella bidrag ofrånkomligen varierar efter hur nära kopplade de specifika primära uppdragen är till klimatåtgärder. 
När det gäller ESF kan ett sådant bidrag endast ges indirekt, särskilt genom investeringar i grön kompetens, vilka 
i sin tur har nära samband med arbetsmarknadsutvecklingen och därmed styrs av efterfrågan.
Kommissionen noterar att övervakningssystemet för att spåra ESF:s bidrag till klimatåtgärder har förbättrats under 
den finansiella perioden 2014–2020, särskilt genom att klimatåtgärder tagits med som ett ”andra tema” för att spåra 
ESF:s bidrag.
Kommissionen medger dock att ESF:s bidrag till klimatåtgärder kan värderas på ett bättre sätt och kommer att över -
väga olika alternativ för att göra detta i framtiden.
81
I och med den senaste GJP-reformen blev tvärvillkorens omfattning föremål för en betydande översyn för att 
undersöka om kraven var möjliga att kontrollera, direkt riktade till jordbrukare och kopplade till jordbruksverk -
samhet. Som ett resultat av detta mer än halverades förteckningen över kraven om god jordbrukshävd och goda 
miljöförhållanden (från 15 till 7), och de föreskrivna verksamhetskraven minskades från 18 till 13.
Kommissionens svar 75
82
Kommissionen delar inte uppfattningen att miljöanpassningen av direktstöden i stort sett baseras på de tidigare 
kraven om god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden. Kraven på områden med ekologiskt fokus och diversi -
fiering av grödor samt skydd av permanent betesmark har stärkts betydligt, t.ex. genom ett fullständigt skydd för 
miljökänsliga permanenta gräsmarker och en begränsad möjlighet att plöja upp permanenta gräsmarker.
Kommissionen anser också att miljöanpassningen av direktstöd har ett betydande snarare än ett begränsat bidrag. 
Bidraget återspeglar på ett rättvisande sätt klimatanknytningen hos de tre jordbruksmetoderna. Samtidigt som 
miljöanpassningskraven inte påverkar alla jordbrukare, visar även den information som finns till förfogande att 72 % 
av de totala jordbruksarealerna berörs, vilket är desto mer relevant när det gäller klimatåtgärder.
84
Integrering av klimatåtgärder innebär inte att varje region/medlemsstat måste öka sina investeringar i åtgärder 
för begränsning av eller anpassning till klimatförändringar. Klimatåtgärder måste beaktas på vederbörligt sätt 
i swot-analysen och behovsidentifieringen och ska bedömas mot andra prioriteringar. Bedömningsgrunden har 
förändrats under de två programperioderna. Effekten av den ekonomiska krisen har i synnerhet föranlett ett större 
behov på flera områden av att förbättra den ekonomiska situationen inom jordbrukssektorn, som har påverkats 
av krisen. Mot denna bakgrund finns det inget negativt med stabiliseringen av klimatrelaterade utgifter (även om 
detta inte kan kvantifieras exakt på grund av bristen på lämpliga metoder).
85
Det är medlemsstaternas ansvar att fastställa urvalskriterier. Kommissionen har gett vägledning om möjligheterna 
till klimatåtgärder inom Ejflu, däribland en rekommendation om utarbetande av urvalskriterier.
89
Målet att anpassa fiskekapaciteten till tillgängliga resurser genom finansiellt stöd till flottförvaltningsåtgärder för -
verkligades delvis under den senaste programperioden. Detta förklarar det minskade stödet från EHFF för flottåt -
gärder jämfört med föregående period under Europeiska fiskerifondens (EFF) ledning.
Slutsatser och rekommendationer
91
Kommissionen betonar att åtagandet att öka de klimatrelaterade utgifterna till minst 20 % av EU:s budget var ett 
politiskt åtagande som syftade till integrering av klimatåtgärder i EU:s program.
Kommissionens svar 76
92
Kommissionen anser att det generellt sett har gjorts betydande framsteg både när det gäller att införliva klimat -
hänsyn i programutvecklingen och när det gäller att utveckla den unika kvantifierade integrationsstrategin, som nu 
utgör en tydlig basnivå.
Kommissionen noterar dock att varje fonds potentiella individuella bidrag varierar efter hur nära kopplade de spe -
cifika primära uppdragen är till klimatåtgärder. Det är därför oundvikligt att de system som använts för att planera 
och övervaka bidraget skiljer sig åt från en fond till en annan.
Kommissionen anser dock att man på det hela taget är på god väg att nå 20-procentmålet, men medger samtidigt 
att ytterligare arbete krävs, såsom anges i halvtidsöversynen av den fleråriga budgetramen.
93
Kommissionen betonar att 20-procentmålet presenterades som en del av integrationsstrategin i EU-budgeten, som 
i sig utgör en del av EU:s strategi för att svara på de investeringsbehov som klimatförändringarna medför (se kom -
missionens svar på punkt 24).
Integreringsstrategin i EU-budgeten visar på EU:s åtagande och ledarskap när det gäller klimatåtgärder, såsom alla 
EU:s åtgärder för att bekämpa klimatförändringarna.
Kommissionen har bedömt framstegen mot 20-procentmålet i halvtidsöversynen av den fleråriga budgetramen, 
såsom kommissionen förklarar i sitt svar på punkt 28.
94
Eftersom programplaneringen nu har genomförts, kan kommissionen sammanställa tillförlitliga uppgifter för att 
göra nya uppskattningar av dessa program med avseende på klimatutgifterna. Vidare presenterade kommissionen 
en lägesrapport vid halvtidsöversynen av den fleråriga budgetramen. Om detta arbete hade gjorts utifrån de preli -
minära uppgifterna för 2014–2016, hade arbetet baserats på oriktiga uppgifter, vilket därmed hade kunnat leda till 
felaktiga tolkningar.
I halvtidsöversynen av den fleråriga budgetramen uppskattar man att de klimatrelaterade utgifterna för perioden 
2014–2020 kommer att uppgå till strax över 200 miljarder euro totalt sett. Detta motsvarar cirka 18,9 % för hela 
budgetperioden.
95
Kommissionen betonar att EU:s metod för spårning av klimatrelaterade utgifter banar väg för en kvantifierad metod 
för att övervaka budgetutgifter. Det finns utrymme för ytterligare förbättring, men metoden är på det hela taget 
solid och öppen.
Rekommendation 1 – En solid flerårig konsolidering
Kommissionen godtar rekommendationen om att genomföra en solid flerårig konsolidering för att fastställa huru -
vida klimatutgifterna är på väg att nå 20-procentmålet, och anser att man levererat avseende halvtidsöversynen av 
den fleråriga budgetramen. Kommissionen planerar att fortsätta övervaka framstegen varje år vid utarbetandet av 
årliga budgetförslag.
Kommissionens svar 77
Rekommendation 2 – En omfattande ram för rapportering  
a)
Kommissionen godtar delvis denna rekommendation.
Kommissionen godtar att rapportera om relevanta aspekter och framsteg som gjorts vad gäller klimatåtgärder 
i de relevanta årliga verksamhetsrapporterna, i lämpliga fall. I den nya årliga förvaltnings- och resultatrapporten 
sammanfattas (avsnitt 1) EU:s budgetresultat baserat på senaste tillgängliga uppgifter som styrker de resultat som 
åstadkommits med hjälp av EU-budgeten. Rapporten baseras på information från de årliga verksamhetsrappor -
terna, programförklaringarna för budgeten och andra källor, t.ex. utvärderings- och genomföranderapporter om 
EU:s program. Rapporten innehåller en sammanfattande översikt, medan mer utförlig information om program -
mens mål och framsteg i fråga om indikatorer ges i de årliga verksamhetsrapporterna och programförklaringarna.
Kommissionen godtar inte rekommendationen om att rapportera om finansieringsinstrument när det gäller att 
spåra det budgetmässiga arbetet med att nå 20-procentmålet.
b)
Kommissionen noterar att denna rekommendation riktar sig till medlemsstaterna.
c)
Kommissionen godtar inte rekommendationen. Eftersom kommissionen har åtagit sig att förtydliga uppgifternas 
fördelning, är det osäkert vilka effekter en sådan ytterligare administrativ börda kommer att innebära för såväl 
kommissionen som medlemsstaterna. Kommissionen kommer att överväga möjligheten att göra åtskillnad mellan 
begränsning och anpassning om metoden ses över i framtiden, och betonar att det finns ett nära samband mellan 
dessa två begrepp.
96
Kommissionen håller med om att mer behöver göras för att integrera klimathänsyn i EU:s program. Det politiska 
20-procentmålet offentliggjordes för att främja integrering av klimatåtgärder (se även kommissionens svar på 
punkt 25). Kommissionen anser att en sådan flexibilitet när det gäller 20-procentmålet är lämplig för att utveckla 
en innovativ strategi för integrering och spårning av klimatrelevanta utgifter. EU:s integreringsstrategi syftar till att 
integrera klimataspekter i alla politiska åtgärder, och 20-procentmålet används för att främja integreringen.
Kommissionen har bedömt framstegen mot 20-procentmålet i halvtidsöversynen av den fleråriga budgetramen, 
såsom kommissionen förklarade i sitt svar på punkt 28.
Rekommendation 3 – Bedömning av klimatförändringsbehov
Kommissionen godtar delvis denna rekommendation.
Kommissionen godtar att ta hänsyn till klimatförändringsbehoven och olika områdens bidragspotential när kom -
missionen föreslår ett nytt övergripande politiskt mål. Kommissionen godtar inte att planera specifika bidrag för 
respektive område eller program.
Kommissionens svar 78
97
Kommissionen anser att det har gjorts goda framsteg i fråga om integrering av klimatåtgärder i EU:s budget och att 
EU:s metod är öppen och ändamålsenlig.
Kommissionen hänvisar till sitt svar på punkt 29 när det gäller klimatutgifternas slag inom diverse instrument. 
Kommissionen påpekar att det politiska målet med integrering av klimatåtgärder har införlivats i olika grad i rätts -
akterna och att målet ofta anges som ett politiskt mål i ingressen och inte som ett rättsligt bindande mål. Se även 
kommissionens svar på punkterna 25 och 26.
Kommissionens prognostiserade klimatrelaterade utgifter avser perioden fram till år 2020 vid halvtidsöversynen av 
den fleråriga budgetramen.
98
EU:s strategi för integrering av klimatåtgärder baserades på internationella metoder och har lett till en kvantifierad 
spårningsmetod som balanserar den administrativa bördan med uppgifternas soliditet.
Kommissionen noterar revisionsrättens beräkningar som baseras på andra klimatspårningsmetoder, men anser inte 
att dessa bör ha företräde framför den innovativa och utförliga integreringsstrategi som man kommit överens om 
inom EU.
99
Kommissionen medger att vissa klimatrelevanta utgiftselement kan över- och underskattas med den nuvarande 
metoden. Samtidigt anser inte kommissionen att sådana principer som en grupp internationella biståndsorganisa -
tioner utvecklade 2015 för att spåra den begränsande effekten av deras insatser vore en relevant referenspunkt för 
den överenskomna EU-metoden. Den metod som kommissionen tillämpar är välgrundad och har utarbetats på ett 
öppet och samordnat sätt och har presenterats för Europaparlamentet och rådet.
Kommissionen uppskattar de båda GJP-fondernas samlade klimatbidrag med hjälp av en välgrundad metod, som 
det ges fullständig information om varje år i de programförklaringar som bifogas kommissionens budgetförslag.
Kommissionen anser att miljöanpassningsstödets påverkan återspeglar klimatanknytningen hos de tre jordbruks -
metoderna på ett rättvisande sätt. Den fördel som direktstöd som inte rör miljöanpassning innebär för klimatåt -
gärder tillsammans med tvärvillkor kan bedömas genom att tillämpa en Riomarkör på 40 % på en andel på 20 % av 
direktstöd som inte avser miljöanpassning. Såsom för alla andra beräkningar är detta en proxyvariabel, som baseras 
på påföljdssystemet för överträdelser. Kommissionen anser dock inte att en klimatpåverkan på 8 % när det gäller 
direktstöd som inte avser miljöanpassning är överskattad om man ser till de klimatmässiga fördelarna med tvärvill -
kor och direktstöd. Försiktighetsprincipen återspeglas fullt ut i denna beräkning.
100
Kommissionen uppskattar de båda GJP-fondernas samlade klimatbidrag med hjälp av en välgrundad metod, som 
det ges fullständig information om varje år i de programförklaringar som bifogas kommissionens budgetförslag.
Kommissionens svar 79
Rekommendation 4 – Korrigera överskattningar
Kommissionen godtar delvis denna rekommendation. Spårningsmetoden måste vara densamma under den nuva -
rande fleråriga budgetramen av skäl som rör förutsägbarhet, konsekvens och öppenhet. Kommissionen kommer 
dock att undersöka möjligheter till att finslipa spårningsmetoden för Ejflu för programperioden efter 2020 utan att 
öka den administrativa bördan.
101
Kommissionens handlingsplan kommer att kompletteras med utförligare, kvantifierbara mål. Det bästa tillfället att 
fastställa dessa är dock när arbetsprogrammen för 2018–2020 utarbetas, vilket pågår just nu.
102
Kommissionen medger att mer behöver göras inom flera program för att förbättra integreringen, men tror inte att 
några specifika handlingsplaner för att öka klimatutgifterna skulle ge något mervärde.
Rekommendation 5 – Utarbeta handlingsplaner
Kommissionen godtar delvis denna rekommendation.
Kommissionen kommer att undersöka möjligheter att öka klimatrelevansen vid halvtidsöversynen av individuella 
program och strategier, såsom anges i halvtidsöversynen av den fleråriga budgetramen. I väntan på resultatet av 
dessa översyner kommer kommissionen att överväga korrigerande åtgärder. Det vore inte lämpligt att upprätta 
individuella handlingsplaner eftersom det redan finns prioriteringsförfaranden i individuella program, beroende på 
förvaltningstyp.
103
Kommissionen anser att spårning av åtagandebemyndiganden var ett nödvändigt första steg för att integrera kli -
matåtgärder i EU:s budget på ett bättre sätt och att det ger en rimlig proxyvariabel, som balanserar den administra -
tiva börda som ytterligare övervakning innebär. De befintliga uppskattningarna har faktiskt gjorts utifrån planerade 
utgifter (budgetförslaget), men de uppdateras på basis av den budget och de ändringsskrivelser som antagits. Kom -
missionen kommer att bedöma kostnadseffektiviteten av att tillhandahålla efterhandsberäkningar utifrån de fak -
tiska åtagandena. Beräkningar som baseras på faktiskt stöd skulle dock leda till en ytterligare administrativ börda, 
eftersom stöden kan sträcka sig över flera år och bli föremål för finansiell korrigering. Kommissionen kan dock ge en 
uppskattning, eftersom cirka 97 % av åtagandebemyndigandena ledde till betalningsbemyndiganden.
Kommissionen instämmer i att det behövs ett bättre fokus på resultatet av EU:s utgifter. Den nuvarande resultatram 
som lagstiftaren fastställt innehåller endast klimatrelaterade indikatorer för en del av utgifterna, och dessa indikato -
rer kan inte aggregeras på EU-budgetnivå. Lärdomarna kommer att beaktas vid upprättandet av resultatramen för 
nästa fleråriga budgetplan.
Kommissionens svar 80
Rekommendation 6 – Utarbeta indikatorer för övervakning av faktiska utgifter för 
klimatåtgärder och därmed sammanhängande resultat  
a)
Kommissionen godtar inte rekommendationen att utarbeta ett nytt övervakningssystem i detta skede. Det skulle 
leda till att medlemsstaterna får en större administrativ börda som inte förutses i de befintliga bestämmelserna eller 
ingår i partnerskapsavtalen eller de operativa programmen. Kommissionen kommer att fortsätta använda de befint -
liga övervakningssystemen, som också ger uppgifter om utgifter.
b)
Kommissionen godtar rekommendationen och kommer att genomföra den enligt nedan.
Kommissionen kommer att stärka och förbättra jämförbarheten av de klimatrelaterade resultatindikatorerna på 
alla EU-budgetområden och kommer att överväga olika alternativ i samband med nästa fleråriga budgetram för 
fastställande av klimatrelaterade resultatindikatorer för att utvärdera EU-budgetens bidrag till klimatåtgärder, 
särskilt för att bedöma växthusgasutsläpp samt minskningar av sådana som åstadkommits genom EU-finansierade 
åtgärder.
c)
Kommissionen godtar rekommendationen och betraktar den som genomförd enligt nedan.
Kommissionen kommer att fortsätta att aktivt underlätta utbytet av god praxis även på det specifika området för 
klimatrelaterade resultatindikatorer. Expertgruppen för övervakning och utvärdering av den gemensamma jord -
brukspolitiken utgör redan ett forum för utbyte av god praxis om utvärderingen av den gemensamma jordbrukspo -
litiken, inklusive indikatorer av detta slag.
105
Inriktningen av forskning och innovation på vissa sektorer eller kluster (t.ex. koldioxidsnåla ekonomier) var uttryck -
ligen inte något som man tog upp vid de utförliga programplaneringsdiskussionerna. Forsknings- och innova -
tionsmålen förhandlades med förhandsvillkor om smart specialisering. Om kommissionen hade krävt en starkare 
klimatrelaterad inriktning när det gäller forskning och innovation i de operativa programmen, hade detta stridit 
mot rättsligt fastställda förhandsvillkor, särskilt det faktum att strategier för smart specialisering utgör ett bot -
tom up-förfarande. Trenden i detta avseende är att det sannolikt kommer att göras betydligt större investeringar 
i forskning och innovation när det gäller energi med låga koldioxidutsläpp än vad som anges i programmen och 
ursprungligen fastställts med hjälp av spårningsmetoden.
106
Kommissionen betonar att ESF:s bidrag till klimatåtgärder endast kan ges indirekt, särskilt genom investeringar 
i grön kompetens, som i sin tur har en nära koppling till arbetsmarknadsutvecklingen och därmed är efterfråge -
styrd. Därför kommer ESF:s faktiska bidrag till klimatrelaterade utgifter att kunna fastställas först efter att program -
men genomförts.
Kommissionen anser därför att ESF:s bidrag till klimatrelaterade utgifter, vilket fastställts på grundval av den infor -
mation som medlemsstaterna gett inom ramen för ESF:s operativa program, kan ha underskattats i jämförelse med 
ESF:s förväntade bidrag till klimatåtgärder under perioden 2014–2020.
Kommissionen hänvisar till sitt gemensamma svar på punkterna 77–79.
Kommissionens svar 81
107
Reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken (GJP) har lett till en mycket större finansiering av klimatåtgärder 
jämfört med perioden 2007–2013.
108
Kommissionen delar inte uppfattningen att miljöanpassningen av direktstöden i praktiken fortfarande mest 
grundar sig på redan befintliga jordbruksmetoder. Kommissionen anser i stället att miljöanpassningen väsentligt 
kommer att bidra till fler klimatåtgärder. Kraven på områden med ekologiskt fokus och diversifiering av grödor samt 
skydd av permanent betesmark har stärkts betydligt, t.ex. genom ett fullständigt skydd för miljökänsliga perma -
nenta gräsmarker och en begränsad möjlighet att plöja upp permanenta gräsmarker.
Miljöanpassningsstödet har i själva verket höjt basnivån för att miljövänliga metoder ska kunna finansieras genom 
landsbygdsutvecklingsprogram. De stöd som beviljats för olika typer av insatser som planerats inom ramen för 
åtgärden med miljö- och klimatvänligt jordbruk är bara tillgängliga för åtaganden och krav som inte avser miljöan -
passning. Detta förutsätter bättre miljö- och klimatmässiga resultat.
109
Det finns ett större fokus på att övervaka EHFF-utgifter för klimatåtgärder i medlemsstaternas årliga genomförande -
rapporter för EHFF. Se kommissionens svar på punkt 43.
Rekommendation 7 – Utforska alla potentiella möjligheter och säkerställa en faktisk 
omställning till klimatåtgärder  
a)
Kommissionen godtar delvis rekommendationen på samma sätt som när det gäller rekommendation 5, dvs. att 
kommissionen kommer att fastställa vilka områden som har underutnyttjad potential och undersöka olika möj -
ligheter och åtgärder för att öka utgiftsprogrammens klimatrelevans vid respektive halvtidsöversyn. Kommis -
sionen kommer dock inte att utarbeta några specifika handlingsplaner för de individuella programmen i fråga om 
klimatutgifter.
b)
Kommissionen godtar inte denna rekommendation. Det är vare sig möjligt eller genomförbart att förändra den 
fleråriga budgetplaneringen i detta skede när det gäller ESI-fondprogram med delad förvaltning och finansierings -
strukturer som fastställts utifrån redan avdelade belopp. På samma sätt är det inte genomförbart under denna 
programperiod att utarbeta och anta nya klimatåtgärder inom lagstiftningsramen (t.ex. EHFF).
Samtidigt kommer kommissionen att undersöka olika alternativ för att främja integreringen av klimatåtgärder vid 
halvtidsöversynen av de individuella programmen.

HUR HITTAR MAN EU:s PUBLIKATIONER?
Gratispublikationer
 Ett enskilt exemplar  
genom EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
 Flera exemplar/aﬃscher/kartor  
hos Europeiska unionens representationer (http://ec.europa.eu/represent_sv.htm),  
hos delegationer i länder utanför EU (http://eeas.europa.eu/delegations/index_sv.htm),  
genom att kontakta nätverket Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_sv.htm)  
eller ringa 00 800 6 7 8 9 10 11 (gratis inom hela EU) (*).
(*) Varken informationen eller samtalen kostar i regel något (men vissa operatörer, telefonkiosker och hotell kan ta betalt för samtalen). 
Avgiftsbelagda publikationer
 Genom EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Händelse Datum
Revisionsplanen antas/Revisionen inleds 14.10.2015
Den preliminära rapporten skickas till kommissionen (eller till ett annat revisionsobjekt) 22.7 .2016
Den slutliga rapporten antas efter det kontradiktoriska förfarandet 26.10.2016
Svaren från kommissionen (eller från ett annat revisionsobjekt) har tagits emot på alla 
språk14.11.2016
För att möta klimatförändringar och de stora 
investeringsbehov som de skapar har EU enats om att 
minst 20 % av dess budget för perioden 2014–2020 ska gå 
till klimatrelaterade åtgärder. Vi konstaterade att ambitiöst 
arbete pågick och att framsteg generellt sett har gjorts. 
Emellertid föreligger en allvarlig risk för att 20 %-målet 
inte kommer att uppnås utan ytterligare ansträngningar. 
Genomförandet av målsättningen har lett till en ökad och 
bättre riktad finansiering av klimatåtgärder i Europeiska 
regionala utvecklingsfonden och Sammanhållnings -
fonden. Inom Europeiska socialfonden eller inom 
områdena för jordbruk, landsbygdsutveckling och fiskeri 
har dock ingen betydande omläggning till klimatåtgärder 
skett.
EUROPEISKA
REVISIONSRÄTTEN