Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Årlig tillväxtöversikt 2019

(tilläggsyttrande)

[COM (2018) 770 final]

(2020/C 47/18)

Föredragande: Anne DEMELENNE

Beslut av EESK:s presidium 14.5.2019 Rättslig grund Artikel 32.1 i arbetsordningen och artikel 29 a i tillämpningsföreskrifterna till arbetsordningen Tilläggsyttrande Ansvarig sektion Sektionen för Ekonomiska och monetära unionen, ekonomisk och social sammanhållning Antagande av sektionen 17.10.2019 Antagande vid plenarsessionen 30.10.2019 Plenarsession nr 547 Resultat av omröstningen (för/emot/nedlagda röster) 140/3/6

Ingress

Detta yttrande är det ena av två uppföljningsyttranden om den årliga tillväxtöversikten [COM(2018) 770 final] respektive rekommendationen om den ekonomiska politiken i euroområdet [COM(2018) 759 final]. Syftet är att uppdatera och utveckla EESK:s tidigare förslag (1), med beaktande av utvecklingen på senare tid och de ekonomiska prognoserna för EU och euroområdet samt olika rapporter och rekommendationer som offentliggjorts inom ramen för den pågående europeiska planeringsterminen. Dessa båda yttranden utgör det samlade bidraget från det civila samhället inom EU till den ekonomiska politiken samt social- och miljöpolitiken inför den europeiska planeringsterminens nästa cykel, som kommer att inledas i november 2019. EESK uppmanar kommissionen och rådet att beakta detta bidrag inom ramen för den europeiska planeringsterminens kommande ”höstpaket” och den interinstitutionella beslutsprocess som följer av det.

1. Slutsatser och rekommendationer

1.1 Detta yttrande utgör ett tillägg till EESK:s yttrande om den årliga tillväxtöversikten för 2019. I detta yttrande beaktas de landsspecifika rekommendationerna ( 2 ) , kommissionens meddelande om den europeiska planeringsterminen och rådets motsvarande rekommendationer. I yttrandet behandlas ett urval ekonomiska och sociala frågor avseende den europeiska planeringsterminen 2019 mer ingående.

1.2 Man har ännu inte lyckats överbrygga investeringsklyftan inom Europeiska unionen. Det är fortfarande nödvändigt med offentliga och privata investeringar, liksom med utbildningsutgifter (redan fr.o.m. förskolan), för att de europeiska företagens konkurrenskraft ska kunna förbättras. Lägligt nog är de landsspecifika rekommendationerna i år inriktade på investeringar. Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt produktiva investeringar och investeringar i social infrastruktur, i syfte att prioritera hållbar tillväxt, samt åt åtgärder för att genomföra pelaren för sociala rättigheter.

1.3 Medlemsstaterna måste öka sina strukturreformsinsatser. Framför allt är det, vad gäller länderna med överskott i bytesbalansen, nödvändigt att med hänsyn till den ekonomiska och politiska stabiliteten inom EU och i euroområdet ta itu med medlemsstaternas dåliga efterlevnad av förfarandet vid makroekonomiska obalanser. EESK beklagar obalansen mellan å ena sidan breda ospecificerade rekommendationer avseende viktiga områden såsom investeringar, det sociala området samt klimatförändringar och å andra sidan de konkreta numeriska strategiska mål som har sitt ursprung i de finanspolitiska reglerna.

1.4 Tack vare den rådande konjunkturen med mycket låga räntor har man kunnat frigöra medel i de nationella budgetarna på grund av sänkta ränteutgifter för statsobligationer. Medlemsstaterna bör använda dessa medel till att öka sina materiella, digitala och miljömässiga investeringar, liksom utgifterna för utbildning och utveckling av kompetens och kvalifikationer, vilka bör betraktas som investeringar i mänskligt kapital och inte som kostnader.

1.5 När det gäller landsspecifika rekommendationer på det sociala området är den mer omfattande rollen för den europeiska pelaren för sociala rättigheter och den sociala resultattavlan välkommen. Kommittén uppmuntrar kommissionen till att fullfölja och utveckla denna strategi under den europeiska planeringsterminens kommande cykler. Om en ekonomisk nedgång skulle inträffa under de kommande åren är det viktigt att positiva socialpolitiska mål spelar en central roll inom den europeiska planeringsterminen och jämställs med andra makroekonomiska och finanspolitiska mål.

1.6 Klimatförändringarna har kommit att bli en central fråga under det senaste året och kan speglas tydligare i planeringsterminen. De landsspecifika rekommendationerna för nästa års cykel bör innehålla fler rekommendationer som syftar till att bekämpa det existentiella hot som klimatförändringarna innebär, åtminstone en per medlemsstat.

1.7 Skatterna måste utformas så att de främjar produktiva investeringar och utgifter i den reala ekonomin. Man bör övergå till att hämta skatteintäkterna från andra källor än sådana som har anknytning till arbete och hållbar konsumtion.

1.7.1 Finansialiseringen av vissa delar av den europeiska ekonomin har inneburit en alltför stor börda för företagen och deras anställda. Det är de som skapar arbetstillfällen, producerar mervärde och ökar beståndet av realkapital. EESK uppmanar kommissionen att undersöka möjligheten att använda den europeiska planeringsterminen till att främja det övergripande värdet för intressenterna snarare än enbart värdet för aktieägarna.

1.7.2 Flera medlemsstater har inom ramen för de landsspecifika rekommendationerna för i år fått ta emot rekommendationer om att stärka den sociala dialogen. För att uppmuntra arbetsmarknadsparterna att delta bör det införas minimistandarder för nationella regeringars samråd med de nationella arbetsmarknadsparterna under olika etapper av den europeiska planeringsterminen.

1.7.3 Kommissionen bör låta sin politik avseende allmänna nyttigheter vägledas av principen att privatiseringen av allmänna nyttigheter inte bör omfatta sådana som är av strategisk betydelse och som kan tillhandahållas bättre av den offentliga sektorn, och inte bör innebära en nettoförlust för staten på grund av att den säljer under dåliga ekonomiska tider.

2. Bakgrund: Kommissionens prioriteringar i den europeiska planeringsterminen för 2019 och i de landsspecifika rekommendationerna

2.1 Enligt kommissionen har medlemsstaterna gjort åtminstone vissa framsteg med 40 % av de landsspecifika rekommendationer som utfärdats till dem. Ur ett flerårigt perspektiv har det gjorts ”vissa framsteg” med mer än två tredjedelar av de landsspecifika rekommendationerna ( 3 ) . Samtidigt som genomförandet är omfattande avseende finansiella tjänster har man även kunnat iaktta framsteg när det gäller att främja skapandet av fasta arbetstillfällen och med att åtgärda segmenteringen på arbetsmarknaden. Genomförandet är dock fortfarande begränsat och för långsamt inom viktiga områden som är nödvändiga för att komma till rätta med de makroekonomiska obalanserna ( 4 )

2.2 De landsspecifika rekommendationerna för 2019 utgår från slutsatserna från landsrapporterna för 2019 och innehåller en mer uttalad inriktning på investeringar, med minst en investeringsrelaterad rekommendation per medlemsstat.

2.3 Vad gäller de makroekonomiska utsikterna har osäkerheten inte minskat. Förenade kungarikets förväntade utträde ur Europeiska unionen och de globala ”handelskrig” som Förenta staterna orsakar står fortfarande ohotat kvar på dagordningen som nedåtrisker avseende den ekonomiska tillväxten och sysselsättningen inom den närmaste framtiden. Trots en låg sammanlagd arbetslöshet jämfört med de två senaste årtiondena har flera länder fortfarande inte nått upp till de sysselsättningsnivåer som rådde före krisen. BNP-tillväxten inom EU förväntas i år hamna på knappt 1,4 % inom EU som helhet och på 1,2 % i euroområdet ( 5 ) . Såsom Europeiska centralbankens råd har konstaterat ( 6 ) är inflationen i euroområdet fortfarande lägre än målet (om en nivå som ligger under, men nära, 2 % på medellång sikt) och finanspolitiken kommer därför att behöva dra sitt strå till stacken för att upprätthålla tillväxten inom euroområdet och Europeiska unionen.

3. Allmänna kommentarer om kommissionens rekommendationer

3.1 Investeringar

EESK välkomnar och stöder eftertryckligen kommissionens särskilda inriktning på att öka investeringarna i detta års landsrapporter och landsspecifika rekommendationer. Tidigare har kommittén vid upprepade tillfällen uppmanat medlemsstaterna och kommissionen att lägga större tonvikt vid en ökning av de offentliga och privata investeringarna, och den gläder sig åt att se en av sina rekommendationer omsättas i praktiken. I överensstämmelse med detta är det nödvändigt att investeringarna är produktiva och hållbara, samtidigt som spekulativa finansiella investeringar och spekulativa investeringar i fast egendom bör undvikas.

3.1.1 Investeringsmålen i form av landsspecifika rekommendationer är inte särskilt konkreta, i överensstämmelse med kommissionens praxis att fastställa breda mål. Detta lämnar dock kvar en obalans eftersom de finanspolitiska målen är mycket konkreta till följd av föreskrifterna i fördragen. Det är fortfarande oklart hur investeringsmålen ska kunna uppnås i länder som är strängt bundna av stabilitets- och tillväxtpaktens krav. Liksom i tidigare yttranden rekommenderar EESK därför att investeringar ska ges en mer framträdande roll genom att det införs en gyllene regel i EU:s finanspolitiska ram ( 7 )

3.1.2 asset purchase programme , APP) från den privata sektorn har investerat i gröna obligationer, och anser att ECB bör fortsätta och stärka detta engagemang när man återupptar nettoinköpen och under återinvesteringsetappen av programmet. Den europeiska planeringsterminen måste innehålla en starkare betoning av hållbar tillväxt under ledning av FN:s mål för hållbar utveckling till 2030, vilket speglas i EESK:s krav på att det ska införas en årlig översikt avseende hållbar tillväxt ( 8 ) . Infrastrukturinvesteringarna måste bli gröna och sociala, med en inriktning på förnybar energi, såsom för övrigt planeras av den nya kommissionen. Detta bör speglas ännu tydligare i den europeiska planeringsterminen. Med inspiration från den välkomna betoningen av investeringar i de landsspecifika rekommendationerna för i år föreslår EESK att kommissionen och rådet ska utvärdera huruvida de landsspecifika rekommendationerna bör innehålla åtminstone ett konkret ambitiöst mål per medlemsstat i syfte att avsevärt minska växthusgasutsläppen till dess att man funnit en lösning på de potentiellt katastrofala klimatförändringarna. I detta sammanhang välkomnar EESK att ECB inom ramen för sina program för köp av tillgångar (, APP) från den privata sektorn har investerat i gröna obligationer, och anser att ECB bör fortsätta och stärka detta engagemang när man återupptar nettoinköpen och under återinvesteringsetappen av programmet.

3.1.3 Vad gäller faktiska investeringsbehov efterlyser EESK att kommissionen och medlemsstaterna ska lägga fram en konkret plan som syftar till att öka de offentliga och privata investeringarna för att fylla de luckor som fastställts på viktiga områden i avsikt att säkra Europas ekonomiska och sociala framtid och bevara konkurrenskraften gentemot Kina och Förenta staterna, såsom investeringar i informationsteknik och artificiell intelligens (forskning, utveckling, inklusive it-infrastruktur). Dessa investeringar bör dessutom inbegripa nödvändiga utgifter på områdena utbildning, yrkesutbildning, kompetenshöjning och rörlighet samt stimulans till energibesparingar inom industrin och transportsektorn, t.ex. utveckling och användning av järnvägsnätet. Dessa utgifter bör omfattas av ett ökat stöd via användning av strukturfonder. Därigenom skulle man kunna öka konkurrenskraften och avhjälpa den brist på kvalificerad arbetskraft som inom hela EU erkänns som ett av hindren för investeringar ( 9 )

3.1.4 Kommittén anser att det finns utrymme att fastställa mer konkreta mål och strategiska prioriteringar för att uppnå de breda mål som fastställts av Europeiska rådet. Medan Europa 2020-indikatorerna var alltför summariska måste de breda prioriteringar som rådet samtyckt till ges konkret form och utvidgas till andra politikområden. EESK uppmanar därför rådet och kommissionen att utarbeta en långsiktig strategi till 2030, som bör speglas i de landsspecifika rekommendationerna för 2020 ( 10 ) . Denna långsiktiga strategi bör inbegripa en vision om en välståndsekonomi inom EU, där högre investeringar i produktiva verksamheter, bättre utbildning, kvalifikationer, kompetens och yrkesutbildning, socialt skydd, hälsa, energibesparingar, bostäder till ett överkomligt pris och främjande av jämställdhet ingår.

3.2 Obalanser i bytesbalansen

3.2.1 Kommittén välkomnar kommissionens inriktning på länder med överskott i bytesbalansen som ett allvarligt makroekonomiskt problem i euroområdet och Europeiska unionen. Samtidigt som länder med ett tidigare underskott i bytesbalansen har kommit till rätta med sina underskott är länder med ett överskott i bytesbalansen fortfarande ovilliga att vidta större politiska åtgärder för att öka den inhemska efterfrågan, t.ex. ökade offentliga investeringar, högre löner, större offentliga utgifter eller lägre skatter i syfte att minska sina överskott. Det bästa sättet att genomföra lägre skatter är att övergå från beskattning av arbete och moms till andra källor till skatteintäkter. Dock bör ingen eventuell minskning av skatten på arbete beröra socialförsäkringsavgifter, eftersom dessa utgör ett viktigt finansiellt bidrag för hälso- och sjukvård, pensioner, olycksfallsförsäkring, arbetslöshetsskydd och andra former av socialskydd.

3.2.2 På grund av den bestående oviljan bland länderna med ett överskott i bytesbalansen att på ett lämpligt sätt öka den egna inhemska efterfrågan lider länderna med ett underskott i bytesbalansen av en brist på efterfrågan. Förfarandet vid makroekonomiska obalanser gör det möjligt att belysa problemet, men är tandlöst när det gäller genomdrivande. Av denna anledning är genomförandet av de landsspecifika rekommendationerna särskilt svagt i fråga om rekommendationer enligt förfarandet vid makroekonomiska obalanser ( 11 ) . EESK uppmanar Europeiska rådet att samordna en makroekonomisk strategi som gör det möjligt att uppnå en ökning av den inhemska efterfrågan i länder med ett överskott i bytesbalansen, så att de nationella bytesbalansöverskott som ligger bakom euroområdets bytesbalansöverskott minskar. Inom ramen för denna strategi måste länder med ett överskott i bytesbalansen på ett trovärdigt sätt förbinda sig att minska sina överskott varaktigt och hållbart.

3.2.3 I takt med att ett budgetinstrument för euroområdet har börjat anta en konkret form under senare tiders förhandlingar har det blivit uppenbart att Europeiska rådet misslyckats med att enas om en meningsfull budget för euroområdet med en stabiliserande verkan. EESK ser med oro på att den makroekonomiska ramen inte är ändamålsenlig på EU-nivå för att hantera en framtida kris, i händelse av att nedåtriskerna avseende den ekonomiska tillväxten skulle bli verklighet. EESK uppmanar Europeiska rådet att utarbeta verkningsfulla finanspolitiska åtgärder som medlemsstaterna kan vidta vid en möjlig recession, samt efterlyser penningpolitiska åtgärder från Europeiska centralbankens sida.

3.3 Finanspolitik, statsskuld och skatter

3.3.1 Genom omvärderingen av statsobligationsrisken under euroområdets kris har det tillkommit en ytterligare divergensfaktor. Stater med lägre tillväxt och högre ursprunglig skuldsättning är tvungna att betala högre ränta på sin statsskuld, på grundval av finansmarknadernas emellanåt ganska oriktiga bedömningar av deras finanspolitiska situation. Att försöka att på nytt bygga upp finanspolitiska buffertar i förtid, eller i klarspråk att skära ned på utgifterna och höja skatterna, såsom kommissionen föreslår för medlemsstater med högre skuldsättning, innebär en risk för att man återigen ska hämma den positiva dynamiken inom den privata sektorn och den fortfarande svaga tillväxten i vissa medlemsstater. Genom att fastställa obligatoriska insatser för finanspolitisk korrigering i länder med mindre finanspolitiskt utrymme, men enbart rekommendationer för länder med större finanspolitiskt utrymme, riskerar man att euroområdets övergripande finanspolitiska inriktning inte blir tillräckligt expansiv för att tygla euroområdets stora budgetbalansöverskott.

3.3.2 Mot bakgrund av den omvärdering av statsskuldens roll i tider av låga räntesatser ( 12 ) som nu görs bland framstående experter på området uppmuntrar EESK Europeiska rådet till att reflektera över huruvida den nuvarande budgetramen har utgjort ett hinder för nödvändiga offentliga investeringar liksom för offentliga utgifter för produktivitetshöjande ändamål såsom utbildning, kompetenshöjning, livslångt lärande, hälso- och sjukvård samt socialt skydd ( 13 ) . Såsom ECB tillkännagav i sitt paket med åtgärder från september kommer ECB att under den närmaste framtiden bibehålla en mycket låg ränta. Denna politik har under de senaste åren redan gett upphov till lägre räntekostnader för staterna. EESK uppmanar medlemsstaterna att använda de medel som frigjorts därigenom till att öka investeringarna.

3.3.3 De produktionsgapsmått som kommissionen använder för att fastställa den lämpliga finanspolitiska inriktningen betraktas i allt högre grad bland experterna som alltför konjunkturförstärkande ( 14 ) . I stället för att på ett oberoende sätt mäta en ekonomis maximala potentiella produktion genom antalet arbetslösa och bristen på kapital utgår kommissionens mått i alltför hög grad från tidigare prestationer ( 15 ) . Detta innebär att konjunkturdämpande finanspolitik vid goda tider och vid dåliga tider omöjliggörs när länderna följer stabilitets- och tillväxtpaktens regler. EESK rekommenderar att kommissionen tillsammans med medlemsstaterna utvärderar sitt förfarande för att beräkna produktionsgapet mot bakgrund av dessa resultat.

3.3.4 För länder som på senare år inte har kunnat åtnjuta ekonomisk tillväxt i den utsträckning som man skulle förvänta sig har en brist på samlad efterfrågan tillsammans med ett ogynnsamt skifte i ekonomins produktiva struktur vad gäller exporten bidragit till ländernas svaga tillväxt. EESK uppmuntrar kommissionen och Europeiska rådet till att beakta överväganden avseende industriell strategi och industripolitik inom EU inför den europeiska planeringsterminens nästa cykel.

3.3.5 Såsom anges i tidigare EESK-yttranden är det nödvändigt att medlemsstaterna med sikte på skatterättvisa och finansiering av offentliga utgifter förhindrar aggressiv skatteplanering och skatteundandragande.

3.3.6 Ekonomins finansialisering har gett några få utvalda finansiella aktörer ett oskäligt inflytande över stora företag och den offentliga sektorn, med följden att de eftersträvar kortsiktiga vinster och bonusar snarare än det som vissa företag, deras anställda och de regioner där de verkar behöver på lång sikt ( 16 ) . EESK uppmanar kommissionen att undersöka möjligheten att använda den europeiska planeringsterminen till att främja värde för intressenterna snarare än värde för aktieägarna. Där så är möjligt i medlemsstaterna bör skattesystemet omorienteras till att främja reella fysiska, digitala och hållbara investeringar samt investeringar i mänskliga resurser, och till att samtidigt göra rent finansiella och spekulativa ändamål mindre lockande. Framför allt bör sådana snedvridningar i skattesystemet som på ett oskäligt sätt främjar och finansiellt belönar tanken på värde för aktieägarna pekas ut och bli föremål för en rekommendation om reformering som en landsspecifik rekommendation.

3.4 Den europeiska pelaren för sociala rättigheter

3.4.1 EESK välkomnar och stöder förändringen i de politiska rekommendationerna i riktning mot en betoning av social dialog, utbildning, kompetens och fortbildning, hälsa och socialt skydd. Kommittén uppmuntrar kommissionen till att fortsätta med och utvidga denna strategi under den europeiska planeringsterminens kommande cykler, särskilt vad gäller frågan om tillräckliga minimilöner som förhandlats fram på ett ansvarsfullt sätt av arbetsmarknadens parter och som fastställs i lagen och genom nationella kollektivavtal.

3.4.2 Kommittén välkomnar att kommissionen har ägnat särskild uppmärksamhet åt medlemsstaternas resultat när det gäller de olika dimensionerna av den europeiska pelaren för sociala rättigheter. Kommittén värdesätter det särskilda mervärde som uppstår genom införandet av den sociala resultattavlans indikatorer, som framhåller den sociala utvecklingen och konvergensen mellan EU:s medlemsstater som en nödvändig motvikt till den traditionella inriktningen på ekonomiska och finansiella frågor. EESK uppmuntrar kommissionen till att fortsätta med pelaren och utvidga dess betydelse inom ramen för de landsspecifika rekommendationerna liksom till att överväga att undersöka nya indikatorer för den sociala resultattavlan, exempelvis nya indikatorer avseende kollektivavtal.

3.4.3 Det faktum att lönekonvergensen mellan olika länder är mycket långsammare än vad de europeiska ledarna och kommissionen hade väntat sig har lett till ökade migrationsströmmar till de länder och regioner där det finns fler arbetstillfällen och lönerna är högre. I princip är detta flöde av arbetstagare till de mest högpresterande regionerna en nödvändig anpassningsmekanism inom den europeiska monetära unionen. På grund av den långsamma konvergensen vad gäller löner och levnadsförhållanden har dock migrationsströmmarna blivit större än väntat. I vissa fall har en inte obetydlig andel av befolkningen i arbetsför ålder utvandrat, vilket kan innebära ett problem på medellång sikt för de berörda länderna om utvandrarna inte återvänder. Följaktligen är det nödvändigt med en skyndsammare verklig konvergens i fråga om löner och levnadsförhållanden mellan länderna i EU och i den europeiska monetära unionen. EESK begär att kommissionen ska lägga fram en detaljerad rapport om den verkliga konvergensen och anpassa sina strategiska rekommendationer till medlemsstaterna och unionen som helhet för att säkerställa en konvergens i ordets rätta bemärkelse.

3.4.4 I inledningen till den årliga tillväxtöversikten 2019 lovordar kommissionen det faktum att det åter råder tillväxt i alla medlemsstater. Positiv BNP-tillväxttakt innebär dock inte nödvändigtvis uppåtgående social konvergens. Ett verktyg för att uppnå det sistnämnda är kollektivavtal. Därför uppmanar kommittén kommissionen att bredda den sociala resultattavlans indikatorer till att inbegripa kollektivavtalsåtgärder.

3.4.5 För att rekommendationer med ursprung i den europeiska pelaren för sociala rättigheter ska kunna genomföras krävs det tillräcklig finansiering. Man bör precisera hur målen för den europeiska pelaren för sociala rättigheter kan förverkligas, särskilt i länder som är strängt bundna av stabilitets- och tillväxtpaktens krav. Kommittén rekommenderar på grundval av de förslag som den lagt fram i ett tidigare yttrande ( 17 ) att kommissionen och rådet ska sörja för att medel finns tillgängliga, framför allt inom ramen för de europeiska struktur- och investeringsfonderna samt övriga EU-fonder, till att komplettera bidragen från offentliga och privata fonder på nationell nivå. Ökade offentliga investeringar i medlemsstaterna skulle kunna främjas med hjälp av en ”gyllene regel” för offentliga investeringar för sociala ändamål, genom vilken det skulle införas större smidighet i fråga om budgetreglerna. Man bör även motsätta sig varje minskning av unionsbudgeten som skulle innebära en minskning av de medel som tilldelas i avsikt att förverkliga målen för den europeiska pelaren för sociala rättigheter. Investeringsplanen för Europa, med stöd från Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi), bör också förbättras, med beaktande av den kritik som framfördes av Europeiska revisionsrätten i januari 2019, där det underströks att dess påstådda effekter på investeringsnivåerna har överdrivits ( 18 )

3.5 Vad gäller innehållet i de landsspecifika rekommendationerna på det sociala området, och med ett bredare synsätt sedan planeringsterminens början, har medlemsstater med låg tillväxt och högre statsskuld föreskrivits rekommendationer som uppmuntrar till social devalvering ( 19 ) . De makroekonomiska målen har i allmänhet getts företräde ( 20 ) . Mot bakgrund av de osäkra ekonomiska utsikterna uppmanar EESK enträget Europeiska rådet att säkerställa att positiva socialpolitiska mål under de kommande åren ges en högre prioritet och att de därmed ges samma prioritet som andra mål, även under tider av ekonomisk kris.

3.5.1 Att garantera arbetstillfällen av hög kvalitet kvarstår som en utmaning. Former av atypiskt arbete såsom tidsbegränsade anställningar, arbeten med ett lågt antal garanterade arbetstimmar, användande av underleverantörer och arbete via digitala plattformar har växt i omfattning under de senaste tio åren i flera medlemsstater. Samtidigt som arbetstagarnas förmåga och utbildningsnivå har ökat har kvaliteten på de arbetstillfällen som erbjuds sjunkit i flera länder. Belysande för detta är att ett ökat antal arbetstagare i vissa länder, enligt uppgifter som samlats in av Eurostat ( 21 ) , är tvungna att acceptera visstids- eller deltidsanställningar på grund av att det saknas fasta heltidsarbeten. Ibland kan dessa anställningsformer motsvara löntagarnas önskemål, men ofta är så inte fallet, och de nya anställningsformerna väcker dessutom frågor avseende det livslånga lärandet för arbetstagare med tillfälliga eller osäkra anställningar. EESK uppmanar medlemsstaterna att i god tid anta åtgärder för arbetstagarskydd och socialt skydd inom en europeisk ram, i syfte att anpassa sig efter de framväxande arbetsformerna och ett allt osäkrare arbetsliv.

3.5.2 Den sociala ekonomin spelar en allt viktigare roll inom ekonomin ( 22 ) . Tack vare sin mångfald (kooperativ, ömsesidiga företag, sammanslutningar, stiftelser, sociala företag) har den sociala ekonomin stor potential att bidra till att öka den ekonomiska tillväxten och sysselsättningstillväxten i Europa och att bidra starkt till den sociala sammanhållningen inom EU. Tyvärr har unionen inte utarbetat någon lämplig rättslig ram för att kunna utnyttja denna potential inom den inre marknaden. EESK uppmanar kommissionen att föra upp denna fråga på dagordningen inför sin kommande mandatperiod.

3.5.3 Ökade offentliga investeringar och företagsinvesteringar i utbildning kan bidra till att förhindra arbetslöshet i dagens och morgondagens digitala samhälle, industri- och tjänstesamhället, som kräver högkvalificerade anställda. EESK uppmanar medlemsstaterna att använda de europeiska fonderna till att säkerställa sin arbetskrafts omskolning under den digitala tidsåldern.

3.5.4 Där det är berättigat i ett nationellt sammanhang kan en kvalitativ omorientering i riktning mot högkvalitativ yrkesutbildning från högre utbildning vara till nytta. En alltför snäv inriktning på uppnåendet av en examen från högre utbildning, såsom i den sociala resultattavlans utbildningsindikatorer, kan snedvrida helhetsbilden på ett olämpligt sätt. EESK uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att reflektera över huruvida utbildningsmässiga framgångar kan mätas på ett bättre sätt i den sociala resultattavlan genom att detta faktum beaktas.

3.6 Arbetsmarknadsparternas medverkan

3.6.1 EESK välkomnar kommissionens avsikt att fördjupa dialogen med arbetsmarknadens parter och civilsamhället, inbegripet solidaritetsinstitutioner, icke-statliga organisationer, universitet och konsumentorganisationer, i syfte att ytterligare uppmuntra till genomförande av de landsspecifika rekommendationerna, inbegripet besök i medlemsstater och bilaterala och multilaterala diskussioner.

3.6.2 I detta avseende kan det regelbundna informella utbytet och flödet av information förbättras. Samtidigt som tillhandahållandet av nödvändig preliminär information till arbetsmarknadens parter innan viktiga möten i syfte att säkerställa ett produktivt utbyte under mötena är etablerad praxis i frågor som rör arbetsmarknaden och social inkludering är detta inte fallet avseende budgetfrågor och finanspolitiska frågor. EESK uppmuntrar kommissionen att engagera sig djupare i en meningsfull dialog i god tid med arbetsmarknadens parter, vid sidan av de officiella formella förfarandena.

3.6.3 Arbetsmarknadsparternas medverkan i den europeiska planeringsterminen i god tid och på ett meningsfullt sätt kan förbättras, såsom kommissionen mycket riktigt har konstaterat ( 23 ) . Även om den europeiska planeringsterminen fungerar väl på europeisk nivå och i vissa medlemsstater kan man inte säga detsamma för alla länder. EESK välkomnar rekommendationerna till flera medlemsstater i de landsspecifika rekommendationerna om att stärka den sociala dialogen och uppmuntrar medlemsstaterna till att genomföra dem.

3.6.4 Tillgång till meningsfull information och samråd i god tid, allvarligt menat engagemang från regeringen och arbetsmarknadsparternas befogenhet är frågor som har stått i vägen för samråd med arbetsmarknadsparterna inom planeringsterminen på nationell nivå. EESK förespråkar att det ska införas minimistandarder avseende nationella regeringars samråd med arbetsmarknadsparterna under olika etapper av den europeiska planeringsterminen. Detta inbegriper att förklara huruvida och varför regeringar har avvikit från arbetsmarknadsparternas förslag. Arbetsmarknadsparternas medverkan måste även säkerställas under eventuella uppföljningar i samband med vilka förslagens genomförande utvärderas.

4. Särskilda rekommendationer

4.1 Vad gäller diskussionen inom rådet om lämpligheten i att bredda den europeiska planeringsterminens tillämpningsområde till att omfatta frågor om social och ekonomisk sammanhållning ger EESK sitt eftertryckliga stöd till beslutet att inbegripa dessa frågor i planeringsterminen ( 24 ) . EESK uppmuntrar kommissionen och medlemsstaterna till att under de kommande åren fortsätta på och bredda denna väg, som med tiden även bör inbegripa ett svar på klimatutmaningen. EESK lovordar dessutom Europeiska rådet för uppmaningen till medlemsstaterna att utnyttja den sociala resultattavlan, verktyget för bedömning av sysselsättningssituationen och verktyget för bedömning av situationen för det sociala skyddet som en vägledning för sina konvergensinsatser.

4.2 Bostäder

4.2.1 I vissa medlemsstater har bostadspriserna stigit under de senaste åren. Hyrorna har blivit så höga i vissa stora och medelstora städer att de utgör en stadigt stigande andel av inkomsten. Även om det inte utgör den enda påverkande faktorn har detta koppling till de låga räntorna, eftersom penningpolitiken får sitt mest omedelbara genomslag på bostadsmarknaden. ECB:s styrräntor kommer att ligga kvar på nuvarande (eller lägre) nivåer tills dess att inflationen stadigt rör sig mot målet (om en nivå som är tillräckligt nära, men under, 2 % under bedömningsperioden) ( 25 ) . Dessutom förvärras hemlöshetsproblemet av de stigande hyrorna. På grund av bristen på data är det svårt att närmare följa hemlöshetens utveckling inom EU. EESK uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att förbättra insamlingen av data om de hemlösa med målet att på ett bättre sätt övervaka den hemlösa befolkningens storlek, utbredning och levnadsförhållanden inom unionen.

4.2.2 I syfte att förbättra bostäders och andra byggnaders energi- och klimatbalans kan förändringar i skattesystemet liksom andra statliga incitament i medlemsstaterna användas till att skapa bättre incitament till energieffektiv upprustning och nybyggnad.

4.3 Andra reformer

4.3.1 Vad gäller flera länder riskerar enskilda reformer som anges i de landsspecifika rekommendationerna att förvärra den sociala och ekonomiska ojämlikheten. Pensionsreformer får inte leda till fattigdom bland äldre.

4.3.2 Privatiseringen av offentliga tillgångar bör inte omfatta sådana som är av strategisk betydelse och som kan tillhandahållas bättre av den offentliga sektorn, och bör inte innebära en nettoförlust för staten på grund av att den säljer under dåliga ekonomiska tider. I princip tillhandahålls väsentliga allmännyttiga tjänster effektivast av staten på grund av avsaknaden av en erforderlig vinst som driver upp kostnaden. I fall då kvaliteten på och finansieringen av offentliga tjänster inte motsvarar de standarder som medborgarna önskar bör den administrativa kapaciteten att tillhandahålla dessa tjänster på ett effektivt sätt förbättras, varvid de finansiella resurser som krävs för detta måste tillhandahållas. Detta utesluter inte möjligheten att enskilda länder kan ha beslutat sig för att tillåta offentlig–privata partnerskap som skräddarsytts för vissa tjänster i en viss situation. I samband därmed måste dessa offentlig–privata partnerskap tjäna allmänintresset. I synnerhet på monopol- eller oligopolmarknader får de inte användas av särskilda intressegrupper till att ta ut avgifter genom att sätta priserna högre än vad som är nödvändigt eller avstå från investeringar som är nödvändiga för att upprätthålla kvaliteten.

4.3.3 En väl utformad industripolitik för landets bästa kan öka tillväxten, produktiviteten, välståndet och sysselsättningen. EESK betonar behovet av en bred diskussion och konkreta åtgärder avseende en industristrategi på EU- och medlemsstatsnivå som stöds av tillräckliga finansiella medel och som sträcker sig längre än till enbart en anpassning av EU:s konkurrensrätt för att möjliggöra fler sammanslagningar mellan multinationella företag.

Bryssel den 30 oktober 2019. Luca JAHIER Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

(1) EESK:s yttrande om den årliga tillväxtöversikten 2019 (EUT C 190, 5.6.2019, s. 24) och om den ekonomiska politiken i euroområdet 2019 (EUT C 159, 10.5.2019, s. 49).

(2) COM(2019) 500 final.

(3) COM(2019) 500 final, s. 3.

(4) Efstathiou, K. och Wolff, G. (2018), Is the European Semester effective and useful?.

(5) Ekonomisk prognos sommaren 2019, Europeiska kommissionen.

(6) Mario Draghi, ECB:s ordförande, presskonferens – inledningsanförande, Frankfurt am Main, 12 september 2019.

(7) EESK:s yttrande om den årliga tillväxtöversikten 2019, punkt 3.9.8 (EUT C 190, 5.6.2019, s. 24).

(8) EESK:s yttrande om den årliga tillväxtöversikten 2019, punkt 1.7 (EUT C 190, 5.6.2019, s. 24).

(9) EIB Investment report 2018/2019: Retooling Europe’s economy.

(10) Såsom anges i EESK:s yttrande om ”Den europeiska planeringsterminen och sammanhållningspolitiken – Mot en ny europeisk strategi för tiden efter 2020” (EUT C 353, 18.10.2019, s. 39).

(11) What drives national implementation of EU policy recommendations?, Bruegel working paper, utgåva 04.

(12) Public Debt and Low Interest Rates, Olivier Blanchard, januari 2019, och den debatt i Tyskland om värdet av den nationella skuldbromsen som inleddes av Michael Hüther: IW Policy Paper 3/19.

(13) Germany’s even larger than expected fiscal surpluses: Is there a link with the constitutional debt brake?, Bruegel.

(14) The campaign against “nonsense” output gaps, Bruegel.

(15) Why Hysteria Over the Italian Budget Is Wrong-Headed.

(16) Éric Vatteville i tidskriften Management & Avenir, 2008/4 (nro18) s. 88–103.

(17) EUT C 262, 25.7.2018, s. 1.

(18) Särskild rapport nr 03/2019: Europeiska fonden för strategiska investeringar: åtgärder krävs för att Efsi ska bli verkligt framgångsrik.

(19) Copeland, P. och Daly, M. (2018), The European Semester and EU Social Policy.

(20) Degryse, C. och Pochet, P. (2018), European social dynamics: a quantitative approach.

(21) Eurostats databas, ”lfsa_eppgai” och ”lfsa_etgar”.

(22) Den sociala ekonomins institutioner och företag i Europa består av mer än 2,8 miljoner organisationer, med 13,6 miljoner anställda och en andel på 8 % av EU:s BNP.

(23) Utkast till gemensam sysselsättningsrapport från kommissionen och rådet, s. 11.

(24) ”Rådets slutsatser om den årliga tillväxtöversikten och den gemensamma sysselsättningsrapporten för 2019”, s. 7, den 15 mars 2019.

(25) Mario Draghi, ECB:s ordförande, presskonferens – inledningsanförande, Frankfurt am Main, 12 september 2019.