[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel den 7.2.2007

SEK(2007) 136 slutlig

Rekommendation till

RÅDETS YTTRANDE

enligt artikel 5.3 i rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om Irlands uppdaterade stabilitetsprogram för 2006–2009

(framlagd av kommissionen)

MOTIVERING

Allmän bakgrund

Stabilitets- och tillväxtpakten, som trädde i kraft den 1 juli 1998, syftar till att genom sunda offentliga finanser stärka förutsättningarna för prisstabilitet och stark hållbar tillväxt som kan bidra till ökad sysselsättning. Reformen av pakten 2005 genomfördes mot bakgrund av att den hade visat sig användbar för att förankra budgetdisciplin, men syftade till att stärka dess effektivitet och ekonomiska underbyggnad och säkerställa de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet.

Enligt rådets förordning (EG) nr 1466/97 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken[1], som utgör en del av stabilitets- och tillväxtpakten, skall medlemsstaterna lägga fram stabilitets- eller konvergensprogram och årliga uppdateringar av dessa för rådet och kommissionen (medlemsstater som redan har övergått till den gemensamma valutan lägger fram (uppdaterade) stabilitetsprogram och medlemsstater som ännu inte har gjort det lägger fram (uppdaterade) konvergensprogram). Irlands första stabilitetsprogram lades fram i december 1998. I enlighet med förordningen yttrade sig rådet om programmet den 18 januari 1999, på grundval av en rekommendation från kommissionen och efter att ha hört Ekonomiska och finansiella kommittén. Enligt samma förfarande bedöms uppdaterade stabilitets- och konvergensprogram av kommissionen och granskas av den ovannämnda kommittén. De kan även granskas av rådet.

bakgrund till bedömningen av det uppdaterade programmet

Kommissionen har granskat den senaste uppdateringen av Irlands stabilitetsprogram, som lades fram den 6 december 2006, och har antagit en rekommendation till rådets yttrande om detta program (se faktarutan när det gäller de viktigaste punkterna i bedömningen).

För att beskriva den bakgrund mot vilken strategin för de offentliga finanserna i det uppdaterade stabilitetsprogrammet bedöms, sammanfattas i denna motivering följande:

1. Den ekonomiska utvecklingen och utvecklingen av de offentliga finanserna under de senaste tio åren.

2. Den senaste bedömningen av landets ställning när det gäller paktens preventiva aspekt (en sammanfattning av rådets yttrande om den föregående uppdateringen av stabilitetsprogrammet).

3. Kommissionens bedömning av det nationella reformprogrammet från oktober 2006.

Den senaste ekonomiska utvecklingen och utvecklingen av de offentliga finanserna

Irlands ekonomiska utveckling under de senaste tio åren kännetecknas av en inledande period av extremt hög tillväxt (”keltisk tigerekonomi”) och utgör en fortsättning av de extraordinära insatser för att komma i kapp som inleddes i slutet av 1980-talet. Motståndskraften mot den ekonomiska turbulensen efter decennieskiftet åtföljdes av mera blygsamma tillväxtsatser, som dock var avsevärt högre än genomsnittet i Västeuropa. I motsats till den tidigare perioden drevs tillväxten mera av inhemsk efterfrågan och var inte lika brett baserad, med en ohållbar nivå på byggandet av privatbostäder. Ekonomins öppenhet visar sig särskilt i flexibla faktormarknader, med betydande investeringar av utländska aktörer och rörlighet i arbetskraften. Ekonomin har stärkts av en snabbt växande yngre arbetskraft, ett regelverk som kontinuerligt anpassats till näringslivets behov och starka förbindelser mellan arbetsmarknadens parter, som byggts upp från och med 1980-talet. Det faktum att Irland är en liten öppen ekonomi har kringgärdat möjligheterna till en självständig makroekonomisk politik. Räntorna inom euroområdet har varit mycket lägre än vad som skulle ha varit optimalt för Irland och har särskilt bidragit till en mycket snabb inflation i tillgångspriserna. HIKP-inflationen har i allmänhet varit hög i takt med att realinkomsterna har stigit, och har drivits på av det inhemska efterfrågetrycket och vissa brister i produktmarknader och nätverkstjänster. På senare tid tycks konkurrenskraften gentemot utlandet ha försämrats och underskottet i betalningsbalansen blivit större. Den offentliga sektorns finanser har hållit sig väl inom stabilitets- och tillväxtpaktens gränser.

Bedömningen i rådets yttrande om det föregående programmet

Den 14 mars 2006 antog rådet sitt yttrande om den föregående uppdateringen av stabilitetsprogrammet för perioden 2005–2008. Rådet ansåg sammanfattningsvis ”att de offentliga finanserna är sunda, och [att] den finanspolitiska strategi som läggs fram utgör ett gott exempel på en finanspolitik i linje med stabilitets- och tillväxtpakten”. Rådet uppmanade Irland ”att fortsätta att vidta åtgärder för att motverka de långsiktiga effekterna på de offentliga finanserna av den åldrande befolkningen”.

Kommissionens bedömning av det nationella reformprogrammet från oktober 2006

Rapporten om genomförandet av Irlands nationella reformprogram, som skall tas fram inom ramen för den förnyade Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning, lades fram den 18 oktober 2006. I Irlands nationella reformprogram anges följande centrala problem och prioriteringar: att bibehålla och förbättra den senaste tidens goda ekonomiska utveckling, genom att utnyttja de möjligheter som globaliseringen och den inre marknaden erbjuder.

Av kommissionens bedömning av det programmet (antagen i samband med dess årliga lägesrapport i december 2006 [2] ) framgår att Irland gör mycket goda framsteg med att genomföra sitt nationella reformprogram. Dessutom har förverkligandet av strategin för tillväxt och sysselsättning blivit en viktigare politisk fråga, främst på grund av det avtal, ”Towards 2016”, som nyligen slutits mellan arbetsmarknadens parter.

Faktaruta: De viktigaste punkterna i bedömningen I enlighet med artikel 5.1 (stabilitetsprogram) och artikel 9.1 (konvergensprogram) i rådets förordning (EG) nr 1466/97 tas följande punkter upp i bedömningen: Är de ekonomiska antaganden som programmet bygger på rimliga? Vilket är medlemsstatens medelfristiga mål för de offentliga finanserna? Är anpassningsplanen lämplig för att uppnå detta mål? Är de vidtagna eller föreslagna åtgärderna för att följa denna plan tillräckliga för att nå det medelfristiga målet för de offentliga finanserna över konjunkturcykeln? I bedömningen av anpassningsplanen uppmärksammas om en större anpassning görs i ekonomiskt goda tider och en mer begränsad i ekonomiskt dåliga tider. För de medlemsstater som deltar i eurosamarbetet eller i ERM II uppmärksammas vidare om medlemsstaten som riktvärde eftersträvar en årlig förbättring av det konjunkturrensade saldot, exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder, motsvarande 0,5 % av BNP för att uppnå sitt medelfristiga mål för de offentliga finanserna. När anpassningsplanen fastställs (för medlemsstater som ännu inte har uppnått målet), eller vid beslut om en tillfällig avvikelse från målet (för medlemsstater som har uppnått målet), ingår det ett genomförande av större strukturreformer som har direkta kostnadsbesparande effekter på lång sikt (t.ex. genom att öka den potentiella tillväxten) och därigenom påvisbara effekter på de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet (under iakttagande av villkoret att en tillräcklig säkerhetsmarginal för referensvärdet på 3 % av BNP skall behållas och att situationen för de offentliga finanserna förväntas återgå till det medelfristiga målet under programperioden)? Särskild uppmärksamhet ägnas här pensionsreformer som syftar till att införa system med flera pelare, varav en obligatorisk pelare som fullständigt täcks av fondmedel. Är medlemsstatens ekonomiska politik förenlig med de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken? Rimligheten i programmets makroekonomiska antaganden bedöms med utgångspunkt i kommissionens höstprognos 2006 och i enlighet med den allmänt vedertagna metoden för beräkning av potentiell total produktion och konjunkturrensade saldon. Bedömningen av förenligheten med de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken bygger på de allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken när det gäller de offentliga finanserna som ingår i de integrerade riktlinjerna för perioden 2005–2008. Bedömningen tar också upp följande: Utvecklingen av skuldkvoten och utsikterna för de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet, vilket man ”vid övervakningen av de offentliga finanserna [bör] ägna tillräcklig uppmärksamhet” enligt rådets rapport av den 20 mars 2005 ”Att förbättra genomförandet av stabilitets- och tillväxtpakten”. I ett meddelande från kommissionen av den 12 oktober 2006 anges metoden för att bedöma den långsiktiga hållbarheten[3]. Graden av integration med de nationella reformprogram som medlemsstaterna överlämnat inom ramen för Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning. I sin följenot av den 7 juni 2005 till Europeiska rådet om de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken för perioden 2005–2008 framhöll Ekofinrådet att de nationella reformprogrammen borde vara förenliga med stabilitets- och konvergensprogrammen. Efterlevnaden av uppförandekoden[4], som bl.a. föreskriver en gemensam struktur och uppsättning tabeller för stabilitets- och konvergensprogrammen. |

- Rekommendation till

RÅDETS YTTRANDE

enligt artikel 5.3 i rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om Irlands uppdaterade stabilitetsprogram för 2006–2009

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR AVGIVIT FÖLJANDE YTTRANDE

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken[5], särskilt artikel 5.3,

med beaktande av kommissionens rekommendation, och

efter att ha hört Ekonomiska och finansiella kommittén.

HÄRIGENOM FRAMFÖRS FÖLJANDE.

(1) Den [27 februari 2007] granskade rådet Irlands uppdaterade stabilitetsprogram, som omfattar perioden 2006–2009.

(2) Enligt programmets bakomliggande makroekonomiska scenario räknar man med att den reala BNP-tillväxten kommer att minska något från 5,4 % för 2006 till i genomsnitt något över 4½ % under resten av programperioden. Mot bakgrund av nu tillgängliga uppgifter verkar detta scenario baseras på rimliga tillväxtantaganden, även om det finns betydande risker i form av en kraftig nedgång i det omfattande byggandet av privatbostäder och starkt sjunkande fastighetspriser. Inflationsberäkningarna i programmet förefaller vara realistiska.

(3) Enligt programmet beräknas saldot i den offentliga sektorns finanser för 2006 bli ett överskott på 2,3 % av BNP, vilket kan jämföras med ett budgeterat underskott på 0,6 % av BNP i den föregående uppdateringen. Senare uppgifter om in- och utbetalningsflöden för den centrala statsförvaltningen tyder på ett ännu större överskott på ca 2½ % av BNP. Detta oväntat starka resultat, i jämförelse med ett år tidigare, kan helt och hållet tillskrivas inkomstsidan och i synnerhet de fortsatt starka tendenserna till prisstegringar på fastighetsmarknaden, vilka innebär högre bostadsrelaterade skatteinkomster. Resultatet kan i mera begränsad utsträckning tillskrivas en högre produktionstillväxt, med liknande effekter på de generella skatterna. Det beräknade utfallet för nominella utgifter ligger nära budgetberäkningarna.

4. Irlands finanspolitiska strategi på medellång sikt bygger på att bevara de offentliga finansernas hållbarhet, som det föreskrivs i stabilitets- och tillväxtpakten. Enligt beräkningarna kommer överskotten att behållas under hela programperioden, även om de minskar från ett uppskattat totalt överskott på 2,3 % av BNP för 2006 till 1,2 % för 2007 och därefter sjunker gradvis till 0,6 % för 2009. Det primära överskottet minskar likaledes från uppskattningsvis 3,3 % av BNP för 2006 till 1,6 % av BNP för 2009. Halveringen av det budgeterade totala överskottet 2007 beror på att utgiftskvoten planeras öka, främst till följd av större sociala transfereringar. Under 2008 och 2009 beräknas både inkomst- och utgiftskvoten minska, men utgifterna minskar mycket måttligt. I jämförelse med beräkningarna i den föregående uppdateringen (fram till 2008) väntas den starka ökningen av det beräknade saldot 2006, som beror på att inkomsterna blivit högre än förväntat, fortsätta under de två följande åren om man ser till inkomstkvoten, det totala överskottet och det primära överskottet. Tendensen för dessa siffror är dock vikande, medan mönstret för den beräknade utgiftskvoten kvarstår praktiskt taget oförändrat.

5. Det strukturella saldot (dvs. det konjunkturrensade saldot exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder), beräknat enligt den allmänt vedertagna metoden, planeras minska från ett överskott på knappt under 3 % av BNP för 2006 till knappt över 1½ % för 2009. På samma sätt som i den föregående uppdateringen av stabilitetsprogrammet utgörs programmets medelfristiga mål för de offentliga finanserna av en balans i strukturella termer, som enligt programmet planeras behållas med stor marginal under hela programperioden. Eftersom det medelfristiga målet för de offentliga finanserna är mer långtgående än minimiriktmärket (ett beräknat underskott på ca 1¼ % av BNP), bör uppfyllandet av programmålet i form av en balans i strukturella termer skapa en tillräcklig marginal mot ett alltför stort underskott. Det medelfristiga målet för de offentliga finanserna ligger inom det intervall som i stabilitets- och tillväxtpakten och uppförandekoden har fastställts för de medlemsstater som deltar i eurosamarbetet eller i ERM II, och det är mer ambitiöst än vad som krävs sett till skuldkvoten och den genomsnittliga potentiella produktionstillväxten på lång sikt.

6. Riskerna i programmets beräkningar av de offentliga finanserna förefaller på det hela taget uppväga varandra. Å ena sidan kan den makroekonomiska situationen, som i nuläget förmodligen är starkare än vad som antas, utvecklas mindre gynnsamt än beräkningarna, och i anknytning till detta kan vissa inkomstkällor, särskilt de som mest hänger samman med bostadsmarknaden, också bli avsevärt svagare. Å andra sidan förefaller beräkningarna av andra inkomster sammantaget vara försiktiga, och under de senaste åren har utgifterna kunnat hållas inom eller nära de planerade nivåerna.

7. Utifrån denna riskbedömning förefaller programmets finanspolitiska inriktning vara tillräckligt ambitiös för att det medelfristiga målet för de offentliga finanserna skall kunna bibehållas under resten av programperioden, så som förutses i programmet. Dessutom ger den finanspolitiska strategin en tillräcklig säkerhetsmarginal mot att tröskelvärdet för underskottet på 3 % av BNP kommer att överskridas, förutsatt att konjunktursvängningarna ligger inom normala gränser under samma period. För åren 2008 och 2009 är den finanspolitiska inriktningen i linje med stabilitets- och tillväxtpakten. Under 2007 försämras emellertid det strukturella saldot betydligt, vilket medför en risk för att programmets finanspolitiska inriktning under detta år kan bli konjunkturförstärkande vid en god ekonomisk utveckling. En situation som enligt stabilitets- och tillväxtpakten bör undvikas.

8. Den offentliga bruttoskulden beräknas ha minskat till ca 25 % av BNP för 2006, vilket ligger långt under fördragets referensvärde på 60 % av BNP. Enligt programmet beräknas skuldkvoten minska med ytterligare tre procentenheter under programperioden.

9. De långsiktiga effekterna på de offentliga finanserna av befolkningens åldrande är mycket större i Irland än genomsnittet i EU, huvudsakligen till följd av en relativt yngre befolkning och därmed en större ökning av pensionsutgifterna som andel av BNP under de kommande decennierna, vilket delvis hänger samman med pensionssystemets mognad. Utgångsläget när det gäller de offentliga finanserna, en förbättring jämfört med 2005, bidrar i stor utsträckning till att mildra de beräknade långsiktiga effekterna på de offentliga finanserna av en åldrande befolkning, men räcker inte till för att fullständigt täcka den avsevärda ökningen av utgifterna till följd av befolkningens åldrande. Om man bibehåller höga primära överskott på medellång sikt och genomför åtgärder med syftet att hindra den avsevärda ökningen av åldersrelaterade utgifter skulle det, som det sägs i programmet, bidra till att minska riskerna för de offentliga finansernas hållbarhet. På det hela taget förefaller Irland vara utsatt för medelstora risker när det gäller de offentliga finansernas hållbarhet.

10. Stabilitetsprogrammet innehåller inte någon kvalitativ bedömning av de samlade effekterna enligt rapporten från oktober 2006 av genomförandet av det nationella reformprogrammet inom ramen för den medelfristiga strategin för de offentliga finanserna. Dessutom ger stabilitetsprogrammet ingen systematisk information om de direkta budgetkostnader eller budgetbesparingar som de viktigaste planerade reformerna i det nationella reformprogrammet ger upphov till, och stabilitetsprogrammets beräkningar av de offentliga finanserna beaktar inte uttryckligen inverkan på dessa finanser av de åtgärder som beskrivs i det nationella reformprogrammet. De finanspolitiska åtgärder som redovisas i stabilitetsprogrammet förefaller inte desto mindre vara samstämmiga med åtgärderna i det nationella reformprogrammet. I synnerhet presenteras i båda programmen ett fortsatt genomförande av ambitiösa planer för att modernisera infrastrukturen, särskilt inom ramen för den nationella utvecklingsplan som offentliggjordes i januari 2007. Stabilitetsprogrammet kompletterar åtgärderna i det nationella reformprogrammet med detaljerade beskrivningar av insatser för att förbättra de offentliga finansernas institutionella ram, i synnerhet åtgärder för att effektivisera skatteuppbörden och få mera valuta för pengarna i fråga om utgiftsförvaltning.

11. Programmets finanspolitiska strategi överensstämmer i stora drag med de allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken som ingår i de integrerade riktlinjerna för perioden 2005–2008.

12. När det gäller uppgiftskraven i uppförandekoden för stabilitets- och konvergensprogram innehåller programmet samtliga obligatoriska uppgifter och de flesta av de frivilliga uppgifterna[6].

Sammantaget är slutsatsen att de offentliga finanserna på medellång sikt är sunda och att strategin för de offentliga finanserna utgör ett bra exempel på en finanspolitik i överensstämmelse med stabilitets- och tillväxtpakten, förutsatt att finanspolitiken under 2007 inte visar sig bli konjunkturförstärkande. Under alla omständigheter skulle det vara klokt att behålla ett handlingsutrymme för att kunna motverka ett eventuellt omslag i det nuvarande tillväxtmönstret, som främst styrs av en stark utveckling av bostadssektorn.

Mot bakgrund av denna bedömning, särskilt den beräknade ökningen av åldersrelaterade utgifter, uppmanas Irland att fortsätta att genomföra åtgärder för att förbättra de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet.

Jämförelse av nyckeltal i makroekonomiska beräkningar och budgetberäkningar

2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |

Real BNP (förändring i %) | SP dec. 2006 | 5,5 | 5,4 | 5,3 | 4,6 | 4,1 |

KOM nov. 2006 | 5,5 | 5,3 | 5,3 | 4,3 | Uppgift saknas |

SP dec. 2005 | 4,6 | 4,8 | 5,0 | 4,8 | Uppgift saknas |

HIKP-inflation (i %) | SP dec. 2006 | 2,2 | 2,7 | 2,6 | 2,0 | 1,7 |

KOM nov. 2006 | 2,2 | 2,9 | 2,7 | 2,2 | Uppgift saknas |

SP dec. 2005 | 2,2 | 2,0 | 2,0 | 1,8 | Uppgift saknas |

Produktionsgap (i % av potentiell BNP) | SP dec. 20061 | -0,4 | -1,2 | -1,6 | -2,2 | -2,5 |

KOM nov. 20065 | -0,5 | -1,4 | -1,9 | -2,7 | Uppgift saknas |

SP dec. 20051 | -1,3 | -1,9 | -2,2 | -2,1 | Uppgift saknas |

Saldo i de offentliga finanserna (i % av BNP) | SP dec. 2006 | 1,1 | 2,3 | 1,2 | 0,9 | 0,6 |

KOM nov. 2006 | 1,1 | 1,2 | 0,9 | 0,4 | Uppgift saknas |

SP dec. 2005 | 0,3 | -0,6 | -0,8 | -0,8 | Uppgift saknas |

Primärt saldo (i % av BNP) | SP dec. 2006 | 2,1 | 3,3 | 2,3 | 1,8 | 1,6 |

KOM nov. 2006 | 2,1 | 2,2 | 1,9 | 1,4 | Uppgift saknas |

SP dec. 2005 | 1,5 | 0,6 | 0,4 | 0,5 | Uppgift saknas |

Konjunkturrensat saldo (i % av BNP) | SP dec. 20061 | 1,3 | 2,8 | 1,8 | 1,8 | 1,6 |

KOM nov. 2006 | 1,3 | 1,7 | 1,6 | 1,5 | Uppgift saknas |

SP dec. 20051 | 0,8 | 0,2 | 0,1 | 0,1 | Uppgift saknas |

Strukturellt saldo2 (i % av BNP) | SP dec. 20063 | 1,6 | 2,7 | 1,8 | 1,8 | 1,6 |

KOM nov. 20064 | 1,6 | 1,7 | 1,6 | 1,5 | Uppgift saknas |

SP dec. 2005 | 0,8 | 0,2 | 0,1 | 0,1 | Uppgift saknas |

Offentlig bruttoskuld (i % av BNP) | SP dec. 2006 | 27,4 | 25,1 | 23,0 | 22,4 | 21,9 |

KOM nov. 2006 | 27,4 | 25,8 | 24,4 | 23,6 | Uppgift saknas |

SP dec. 2005 | 28,0 | 28,0 | 28,2 | 28,3 | Uppgift saknas |

Anmärkningar: 1 Kommissionens beräkningar baseras på uppgifterna i programmet. 2 Konjunkturrensat saldo (liksom i föregående rader), exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder. 3 Engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder motsvarande –0,3 % av BNP för 2005 (antagande: jämför anmärkning 4) och 0,1 % av BNP för 2006 (enligt programmet); programmet ger inga uppgifter för perioden 2007–2009. 4 Engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder enligt kommissionens höstprognos 2006 (-0,3 % av BNP för 2005, dvs. överskottsminskande). 5 Baserat på en beräknad potentiell tillväxt på 6,1 %, 6,3 %, 5,8 % respektive 5,2 % under perioden 2005–2008. Källor: Stabilitetsprogrammet (SP), kommissionens höstprognos 2006 (KOM) och kommissionens beräkningar. |

[1] EGT L 209, 2.8.1997, s. 1. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1055/2005 (EUT L 174, 7.7.2005, s. 1). De dokument som det hänvisas till i texten återfinns på följande webbplats:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[2] Meddelande från kommissionen inför Europeiska rådets vårmöte: Implementing the renewed Lisbon strategy for growth and jobs - A year of delivery, 12.12.2006, KOM(2006) 816.

[3] Meddelande från kommissionen till rådet och Europaparlamentet – De offentliga finansernas hållbarhet på lång sikt i EU, 12.10.2006, KOM(2006) 574 slutlig, och Europeiska kommissionen, Generaldirektoratet för ekonomi och finans (2006): ”The long-term sustainability of public finances in the European Union”, European Economy nr 4/2006.

[4] ”Närmare angivelser för genomförandet av stabilitets- och tillväxtpakten samt riktlinjer för stabilitets- och konvergensprogrammens utformning och innehåll”, som godkändes av Ekofinrådet den 11 oktober 2005.

[5] EGT L 209, 2.8.1997, s. 1. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1055/2005 (EUT L 174, 7.7.2005, s. 1). De dokument som det hänvisas till i texten återfinns på följande webbplats:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[6] Särskilt saknas uppgifter om deflatorer för privat konsumtion, offentlig konsumtion och offentliga investeringar, den privata sektorns nettoutlåning/nettoupplåning, statliga utgifter per verksamhetsområde och sammansättningen av stock-/flödesjusteringar av den offentliga skulden.