3Huvuddragen i konkurrensen

(13)Enligt de flesta av uppgiftslämnarna är de främsta hindren för att expandera eller komma in i sektorn för sakernas internet för konsumenter kostnaderna för den tekniska investeringen samt konkurrenssituationen. Dessutom nämndes olika interoperabilitetsproblem, bristande åtkomst till uppgifter samt regelverkshinder.

(14)Kostnaden för den tekniska investeringen ses som ett särskilt betydande hinder för att komma in eller expandera på marknaden för röstassistenter. Uppgiftslämnarna ser det som osannolikt att nya aktörer på kort sikt skulle kunna komma in på marknaden för allmäninriktade röstassistenter. Kostnaderna för att utveckla och driva nya sådana röstassistenter ses som nästan omöjligt höga.

(15)De flesta uppgiftslämnare har därför som affärsstrategi för den närmaste tiden att utöka sina erbjudanden med sakernas internet för konsumenter, och i synnerhet göra sina smarta enheter och konsumenttjänster med sakernas internet tillgängliga, genom de stora allmäninriktade röstassistenterna. Det förväntas allmänt att tillväxten för konsumenttjänster med sakernas internet, och i segmenten för smarta hem och kroppsburna enheter, kommer att fortgå eller öka.

(16)Angående konkurrenssituationen är det ett stort antal uppgiftslämnare som anser det omöjligt att konkurrera effektivt med de ledande leverantörerna av operativsystem och röstassistenter för smarta (mobila) enheter, och detta ses som det främsta hindret mot att utveckla nya produkter och tjänster. Det beror på att företagen i fråga är vertikalt integrerade och har byggt upp sina egna ekosystem inom och bortom sektorn för sakernas internet för konsumenter, genom att kombinera sina egna och tredje parters integrerade produkter och tjänster till ett erbjudande med ett stort antal användare.

4Interoperabiliteten hos ekosystemen för sakernas internet för konsumenter

(17)Att kunna sammankoppla och kommunicera med olika komponenter i ett ekosystem, d.v.s. interoperabilitet mellan smarta enheter, röstassistenter och konsumenttjänster med sakernas internet, är nödvändigt för att fullständigt kunna bygga ut de funktioner som ett ekosystem för sakernas internet för konsumenter kan erbjuda användarna. Lika viktigt är det med interoperabilitet mellan olika märken, eftersom användarna som bygger upp ekosystem för sakernas internet då kan använda olikartade produkter för detta, och därmed förbättra konsumenternas valmöjlighet och förhindra att de blir låsta till bara en viss leverantörs produkter.

(18)Det finns två viktiga noder för att sammankoppla de olika maskin- och programvarukomponenterna i ett ekosystem för sakernas internet för konsumenter. Det är a) operativsystemet, som körs på de smarta enheterna eller deras användargränssnitt, och b) röstassistenterna, genom vilka användarna kan komma åt olika konsumenttjänster och enheter med sakernas internet. Båda är tekniska plattformar för sakernas internet för konsumenter, som möjliggör kommunikation mellan dessa maskin- och programvarukomponenter och får dem att komplettera varandra bättre. Dessa tekniska plattformar för sakernas internet för konsumenter möjliggör också centraliserad åtkomst till och kontroll av de produkter och tjänster de integrerar, och har i och med detta spelat en betydande roll för framstegen med teknisk integrering.

(19)Tillgång till ledande tekniska plattformar för sakernas internet för konsumenter och bra prestanda för dem anses nödvändigt för att kunna konkurrera. Resultaten från branschutredningen visar att integrationsprocesser, som möjliggör interoperabilitet mellan olika komponenter i ett ekosystem för sakernas internet, i praktiken i hög grad drivs av de ledande leverantörerna av operativsystem och röstassistenter för smarta (mobila) enheter, nämligen Amazon, Google och Apple. Dessa leverantörer styr integreringen med sina produkter genom att införa certifieringsprocesser, som de i de flesta fall kontrollerar ensidigt. De olika specifikationerna och typerna av programvara som möjliggör interoperabilitet med de främsta operativsystemen och/eller röstassistenterna görs vanligen tillgängliga för tredje parter genom att det ingås avtal. Sådana avtal är vanligen standardiserade villkor som i allmänhet inte är öppna för förhandling med motparterna, med undantag för framstående aktörer med stor förhandlingskraft.

5Standarder och processen för att fastställa sådana

(20)Standarderna i sektorn för sakernas internet för konsumenter är bland annat sådana som behövs för att integrera och ansluta enheter och applikationer, plus standarder som säkerställer kvalitet och säkerhet i kommunikationen med sakernas internet.

(21)Ett betydande antal formella standardiseringsorgan såsom Europeiska standardiseringskommittén (CEN), Europeiska kommittén för elektroteknisk standardisering (Cenelec), Europeiska institutet för telekommunikationsstandarder (Etsi), samt privata partnerskap/oberoende allianser, håller just nu på att aktivt utarbeta teknik som konsumentenheter och konsumenttjänster med sakernas internet kan använda sig av så att det säkerställs och underlättas interoperabilitet i sektorn. De främsta aktörerna i sektorn för sakernas internet för konsumenter brukar vanligen delta både i formella standardiseringsorgan och i privata partnerskap/oberoende allianser som Matter eller Voice Interoperability Initiative.

(22)Dessa standardiseringsorgan och privata partnerskap/oberoende allianser tillämpar olika regler för immateriella rättigheter för licensieringen av de specifikationer de utvecklar. Många organisationer, däribland de formella standardiseringsorganen, håller sig till definitioner på hög nivå som vanligen är begränsade till ett allmänt åtagande för FRAND-licensiering, men ett antal standardiseringsorgan har gått ett steg längre med sina immateriella rättigheter. En del av dem ger åtaganden för resultatet (till exempel när de garanterar ett royaltyfritt resultat), medan andra inför olika regler utan åtaganden för något speciellt resultat, t.ex. genom att erbjuda en valmöjlighet (vanligen åtagande för (F)RAND eller ett avtal utan royalties eller avtal om att inte hävda sina rättigheter).

(23) Resultaten från branschutredningen visar att sektorn för sakernas internet för konsumenter är en ytterst heterogen miljö när det gäller standarder: enheter och tjänster beror på en kombination av öppna standarder, protokoll, proprietär teknik och teknik med öppen källkod. Kombinationen av standarder, proprietär teknik och teknik med öppen källkod varierar beroende på de olika tekniska lager som är inbyggda i enheter och programvara.

(24)Standardiserad teknik i sektorn för sakernas internet för konsumenter ligger i regel kvar på den grundläggande aktiverande teknikens nivå (t.ex. anslutningsstandarder som Wi-Fi eller Bluetooth), samtidigt som formella standarder för närvarande inte effektivt kan konkurrera med proprietär teknik från de främsta leverantörerna av operativsystem och röstassistenter för andra typer av teknik som enhetsdefinitioner, tillämpningsprogram och användargränssnitt. Viss proprietär teknik på de områden som omfattas av branschutredningar har dessutom uppmärksammats som faktiska standarder. Det gäller vissa röstassistenter, enheter för smarta hem och kroppsburna enheter. Nästan alla uppgiftslämnare anser att konkurrensen kräver fullständig interoperabilitet med denna teknik och dessa ekosystem.

(25)Ägarna till denna ”nödvändiga” teknik betonar dock i allmänhet att den visserligen är proprietär, men att det inte innebär att immaterialrätten hindrar tredje parter från att utveckla och/eller införa teknik med jämförbar funktion.

(26)När det gäller den framtida utvecklingen av standarder i sektorn för sakernas internet för konsumenter, har de berörda parterna olika uppfattningar. Vissa efterlyser vidare standardisering, medan andra hävdar att standardisering inte nödvändigtvis är den bästa lösningen för interoperabilitet i den här sektorn.

6Uppgifter på sakernas internet för konsumenter: användar- och företagsrelaterade aspekter

(27)Tillverkare och leverantörer av konsumentprodukter och konsumenttjänster med sakernas internet samlar in många olika uppgifter/data. Det sker genom att användare lämnar dem manuellt, i samband med att de använder en viss enhet eller tjänst, eller automatiskt, t.ex. genom att de är verksamma i bakgrunden.

(28)Vilka slags uppgifter som samlas in varierar beroende på segment inom sakernas internet. Uppgifterna kan utgöras av personuppgifter eller andra användaruppgifter, både i form av information som anges av användarna eller information om användares beteende som samlas in genom att man använder enheten eller skaffar åtkomst till tjänsten. Smarta enheter och konsumenttjänster med sakernas internet samlar dessutom in uppgifter om hur de själva fungerar och om sina omgivningar. Exempelvis kan en smart termostat eller ett smart värmesystem samla in uppgifter om ett hushålls temperatur och luftkvalitet, rörelse och när värmesystemet slås på och av, och registrera när användare går hemifrån och kommer hem. De uppgifter som samlas in ligger i många fall inom den definition av personuppgifter som används i EU:s allmänna dataskyddsförordning.Insamling av uppgifter från terminalutrustning, alltså en enhet som är ansluten till ett offentligt kommunikationsnät, är underställd reglerna i artikel 5.3 i direktivet om integritet och elektronisk kommunikation.