EUROPEISKA KOMMISSIONEN Bryssel den 31.10.2017 COM(2017) 636 final RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET om verksamheten inom Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter under 2015 och 2016



·inlämnade ansökningar, ·antagna beslut, ·finansierade åtgärder, inklusive hur dessa åtgärder kompletterat verksamhet som finansierats genom andra EU-instrument (särskilt från Europeiska socialfonden, ESF), ·avslutade stödåtgärder. Rapporterna ska även behandla ansökningar som avslagits på grund av att det har saknats medel eller att ansökningarna inte varit stödberättigande. De ska också ta upp verksamhet som avslutats under referensperioden, snarare än följa ärenden som fortfarande pågår. I varje avsnitt i rapporten granskas därför olika ärenden. 2. Översikt över fondens verksamhet 2015 och 2016 Under 2015 och 2016 tog kommissionen emot 20 ansökningar (12 under 2015 och 8 under 2016) om stöd från fonden. Budgetmyndigheten beviljade stöd från fonden i 17 fall, medan tre ansökningar återkallades av medlemsstaterna . I dessa 17 ansökningar ansökta medlemsstaterna om ett sammanlagt belopp på 51 171 249 euro (35 400 623 euro för 2015 och 15 770 626 euro för 2016). Uppgifter om de mottagna ansökningarna finns i avsnitt 3.1 och i tabellerna 1 och 2. Budgetmyndigheten antog 25 beslut om utnyttjande av fonden (inklusive tio ansökningar som mottagits före den 1 januari 2015) till ett sammanlagt belopp om 70 392 546 euro ur fondens budget för 2015 och 2016. Uppgifter om det stöd som beviljades under 2015 och 2016 finns i avsnitt 3.2 och i tabellerna 3 och 4. Kommissionen tog under 2015 och 2016 emot 26 slutrapporter om genomförande av stöd från fonden. Resultaten beskrivs i avsnitt 3.4 och i tabell 5. Under 2015 och 2016 avslutades 34 fondärenden. Uppgifter om de avslutade ärendena finns i tabell 3 i bilagan. Det tekniska stöd som lämnats på kommissionens initiativ (artikel 11 i förordning (EU) nr 1309/2013) beskrivs i avsnitten 3.6.2 och 3.7 samt i tabellerna 6 och 6.1. Resultaten av halvtidsutvärderingen 2014–2020 förväntas kunna offentliggöras i mitten av 2017 (se avsnitt 3.7.4). Kommissionens förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om finansiella regler för unionens allmänna budget och om ändring av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 2012/2002, (EU) nr 1296/2013, (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013, (EU) nr 1304/2013, (EU) nr 1305/2013, (EU) nr 1306/2013, (EU) nr 1307/2013, (EU) nr 1308/2013, (EU) nr 1309/2013, (EU) nr 1316/2013, (EU) nr 223/2014, (EU) nr 283/2014 och (EU) nr 652/2014 samt Europaparlamentets och rådets beslut nr 541/2014/EU inbegriper även ändringar av förordning (EU) nr 1309/2013 med avseende på en förlängning av undantaget för unga som varken arbetar eller studerar (som för närvarande gäller fram till den 31 december 2017) och interna förfaranden för att påskynda beslutsprocessen. Dessa ändringar diskuteras för närvarande i samband med översyn av den fleråriga budgetramen. Dessa ändringar diskuteras för närvarande i samband med översyn av den fleråriga budgetramen. 3. Analys av fondens verksamhet 2015 och 2016 3.1 Inlämnade ansökningar Under 2015 och 2016 tog kommissionen emot 20 ansökningar från följande elva medlemsstater: Belgien, Estland, Finland, Frankrike, Tyskland, Grekland, Irland, Italien, Nederländerna, Spanien och Sverige. Estland ansökte om medel från fonden för första gången medan de tio andra medlemsstaterna hade ansökt om finansiering från fonden tidigare. Mer information om ansökningarna finns i tabell 1. Uppgifterna i avsnitten 3.1.1–3.1.6 tar inte hänsyn till information som avser de återkallade ansökningarna. 3.1.1 Inlämnade ansökningar uppdelade efter insatskriterium Ansökningarna under 2015 och 2016 omfattades av förordning (EU) nr 1309/2013, som innehåller två insatskriterier: 1.Strukturförändringar inom världshandeln till följd av globaliseringen. Tretton av ansökningarna var handelsrelaterade, varav tre motiverades med särskilda omständigheter.

2.Den finansiella och ekonomiska krisen. Fyra ansökningar motiverades av den globala ekonomiska och finansiella krisens återverkningar. 3.1.2 Inlämnade ansökningar uppdelade efter sektor De 17 ansökningarna som togs emot och godkändes gällde arbetslöshet i tolv olika sektorer. Det största antalet ansökningar som mottogs avsåg bilindustrin (fyra ansökningar), följt av datorprogrammering, butikshandel samt datorer, elektronikvaror och optik (två ansökningar per sektor). För första gången lämnades en ansökan in avseende arbetslöshet i sektorn för tillverkning av stenkolsprodukter och raffinerade petroleumprodukter. Diagram 1: Antal ansökningar per sektor (Nace rev. 2), 2015–2016* * Ansökan EGF/2016/003 EE/petroleum och kemikalier gäller två olika sektorer (19 och 20) och har därför räknats två gånger i diagrammet ovan. Tabell 1: Inlämnade ansökningar 2015–2016, uppdelade efter medlemsstat 3.1.3 Inlämnade ansökningar uppdelade efter begärt belopp Elva medlemsstater ansökte om stöd från fonden på totalt 51 171 249 euro under perioden 2015–2016. Finland begärde det högsta beloppet (11 994 000 euro för fyra ansökningar), följt av Belgien (9 188 149 euro för tre ansökningar) och Tyskland (6 958 623 euro för en ansökan). Det stöd som begärdes från fonden varierade från 442 293 euro till 6 958 623 euro med ett genomsnitt på 3 010 073 euro per ansökan och 4 651 932 euro per medlemsstat. Varje medlemsstat som söker stöd från fonden måste utforma ett samordnat åtgärdspaket som är anpassat efter de berörda stödmottagarnas profil och bestämma sig för hur stort stödbelopp de ska ansöka om. I förordning (EU) nr 1309/2013 fastställs den högsta andelen samfinansiering från kommissionen till 60 %. Diagram 2: Totalt begärt belopp från fonden per medlemsstat, 2015–2016 Totalt begärt belopp från fonden av elva medlemsstater, 2015–2016: 51 171 249 euro

Genomsnittligt begärt belopp från fonden per medlemsstat, 2015–2016: 4 651 932 euro 3.1.4 Inlämnade ansökningar uppdelade efter antal stödmottagare som stödet avser Det sammanlagda antalet stödmottagare som omfattades av stödet från fonden var 19 354. Antalet stödmottagare som omfattades av varje ansökan varierade från 184 till 4 500. Sex ansökningar omfattade över 1 000 stödmottagare och tre ansökningar gällde färre än 500 stödmottagare. Var och en av de 17 ansökningarna som mottogs under 2015 och 2016 omfattade i genomsnitt 1 138 stödmottagare. Av de 19 354 stödmottagarna var 18 303 uppsagda arbetstagare och 1 051 unga som varken arbetar eller studerar. Belgien begärde stöd från fonden för det största antalet arbetstagare (5 400), följt av Finland (3 962) och Tyskland (2 692). Det genomsnittliga antalet stödmottagande arbetstagare per medlemsstat var 1 664. De fyra ansökningarna som också omfattade unga som varken arbetar eller studerar lämnades in av Belgien (2 ansökningar som avsåg sammanlagt 400 unga som varken arbetar eller studerar), Grekland (543 unga som varken arbetar eller studerar) och Irland (108 unga som varken arbetar eller studerar). Diagram 3 visar fördelningen av stödmottagande arbetstagare per medlemsstat. Diagram 3: Antal stödmottagande arbetstagare per medlemsstat, 2015–2016 Totalt antal stödmottagande arbetstagare per medlemsstat, 2015–2016: 18 303 Genomsnittligt antal stödmottagande arbetstagare per medlemsstat, 2015–2016: 1 664 I de flesta inlämnade ansökningar utgjorde det totala antalet arbetstagare som omfattades av de åtgärderna föreslogs för samfinansiering genom fonden i genomsnitt 78 % av det totala antalet uppsagda arbetstagare. Det beror på att medlemsstaten kan välja att bara inrikta sig på särskilda målgrupper, t.ex. de mest utsatta arbetstagarna, personer som har särskilt svårt att hålla sig kvar på arbetsmarknaden och/eller de personer som behöver mest stöd. Det stöd som medlemsstaterna ger uppsagda arbetstagarna kan i vissa fall vara tillräckligt för en snabb återintegrering på arbetsmarknaden, eller också kan arbetstagare välja att gå i pension i förtid. 3.1.5 Inlämnade ansökningar uppdelade efter antal stödmottagande arbetstagare per sektor De 17 ansökningar som godkändes under perioden i fråga rörde 12 olika sektorer. Det största antalet stödmottagande arbetstagare återfanns i sektorn för motorfordon, släpvagnar och påhängsvagnar (7 942), följt av datorprogrammering, datakonsultverksamhet o.d (2 641) och landtransport och transport via pipelines (2 132). Diagram 4: Antal stödmottagande arbetstagare per sektor (Nace rev. 2), 2015–2016* * Ansökan EGF/2016/003 EE/petroleum och kemikalier gäller två olika sektorer (19 och 20). De 800 stödmottagande arbetstagarna i denna ansökan har därför räknats två gånger. 3.1.6 Inlämnade ansökningar uppdelade efter begärt belopp per stödmottagare Varje medlemsstat som ansöker om stöd från fonden måste utforma ett samordnat åtgärdspaket anpassat efter de berörda arbetstagarnas profil och bestämma vilket belopp man ska ansöka om. I förordningen om fonden föreskrivs ingen övre gräns för det belopp som kan sökas. Det begärda beloppet per stödmottagare kan därför variera beroende på hur omfattande uppsägningarna är, hur situationen ser ut på den berörda arbetsmarknaden, hur de enskilda berörda stödmottagarnas situation ser ut, vilka åtgärder medlemsstaten redan har vidtagit och kostnaderna för att erbjuda tjänsterna i den berörda medlemsstaten eller regionen.

Stöden från fonden under 2015 och 2016 varierade därför från 1 393 euro till 7 689 euro per stödmottagare (se tabell 1). Varje medlemsstat som ansökte om stöd från fonden under 2015 och 2016 begärde i genomsnitt 2 644 euro per stödmottagare. Italien begärde det högsta beloppet per stödmottagare (7 689 euro), följt av Grekland (5 880 euro) och Sverige (4 311 euro). Diagram 5: Högsta belopp som begärts från fonden per stödmottagare och per medlemsstat, 2015–2016 Genomsnittligt begärt belopp per stödmottagare i elva medlemsstater, 2015–2016: 2 644 euro 3.2 Beviljat stöd Under 2015 och 2016 fattade budgetmyndigheten 25 beslut om beviljande av stöd genom fonden, inklusive om tio ansökningar som mottagits före den 1 januari 2015. I tabellerna 3 och 4 finns en översikt över godkända stöd och en profil över de berörda arbetstagarna. Budgetmyndigheten fattade 16 beslut under 2015 och 9 beslut under 2016. För majoriteten av de beviljade stöden (22) uppgick andelen samfinansiering till 60 %. Andelen samfinansiering var 50 % för de tre ansökningar där förordning (EG) nr 1927/2006 var tillämplig. De 25 ansökningar som beviljades stöd från fonden omfattade 25 353 stödmottagare (varav 1 251 unga som varken arbetar eller studerar) i elva medlemsstater, till ett totalt belopp om 70 392 546 euro (i genomsnitt 2 776 euro per stödmottagare). 3.2.1 Åtgärder som finansierats med stöd från fonden Enligt artikel 7 i förordning (EU) nr 1309/2013 får ekonomiskt stöd från fonden beviljas för aktiva arbetsmarknadsåtgärder som ingår i ett samordnat paket med individanpassade tjänster som syftar till att hjälpa de berörda stödmottagarna, särskilt mindre gynnade, äldre och unga arbetslösa personer, att återintegreras på arbetsmarknaden eller att etablera sig som egenföretagare. De åtgärder som godkändes i de 25 ansökningar som beviljades stöd från fonden under 2015 och 2016 syftade till att återintegrera 25 353 stödmottagare på arbetsmarknaden. Åtgärderna bestod i huvudsak av följande: ·Intensiv och skräddarsydd hjälp att söka arbete samt individuellt stöd. ·Olika typer av yrkesinriktad utbildning, högre utbildning, språkutbildning, fortbildning och omskolning. ·Olika tillfälliga ekonomiska incitament eller bidrag under den tid då de aktiva arbetsmarknadsåtgärderna genomfördes. ·Stödåtgärder till och med den tidpunkt då arbetstagaren började en ny anställning. ·Visst mentorskap under den första perioden på det nya arbetet. ·Annan verksamhet, t.ex. aktiviteter som främjar entreprenörskap och nyföretagande. ·Engångsincitament för anställning och nyanställning. När medlemsstaterna utformade sina stödpaket tog de hänsyn till de enskilda stödmottagarnas bakgrund, erfarenhet och utbildningsnivå, deras rörlighet och nuvarande eller förväntade möjligheter att få arbete i de berörda regionerna. 3.2.2 Komplementaritet med åtgärder som finansieras genom Europeiska socialfonden (ESF)

Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter ska öka anställbarheten och garantera en snabb integrering på arbetsmarknaden för stödmottagarna med hjälp av aktiva arbetsmarknadsåtgärder som kompletterar Europeiska socialfonden, som är EU:s huvudsakliga instrument för att främja sysselsättningen. I allmänhet kompletterar de två fonderna varandra på så sätt att de angriper frågorna utifrån olika tidsperspektiv: Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter stöder i allmänhet uppsagda arbetstagare eller egenföretagare vid specifika massuppsägningar som inträffar under en kort tidsperiod, medan Europeiska socialfonden stöder strategiska, långsiktiga mål (t.ex. öka humankapitalet eller hantera förändringar) genom fleråriga program där resurserna normalt inte kan omfördelas för att hantera krislägen till följd av massuppsägningar. Åtgärderna genom de båda fonderna används ibland som komplement till varandra för att tillhandahålla lösningar både på kort och på lång sikt. Det avgörande kriteriet är de tillgängliga instrumentens möjligheter att hjälpa stödmottagarna. Det är medlemsstaterna som väljer ut och utnyttjar de instrument och åtgärder som passar bäst för att uppnå de mål som eftersträvas. Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter ger möjlighet att ge ett intensivt och individanpassat stöd som är anpassat till varje uppsagd arbetstagares behov, medan ESF-stödet i regel är mer övergripande och inriktas på en bredare målgrupp (både personer med och utan arbete). ESF inriktas dessutom i högre grad på stöd till både utbudet och efterfrågan på arbetsmarknaden (stödmottagarnas kompetens, behov och framtidsplaner) på ett integrerat sätt, medan den traditionella EGF-verksamheten mer inriktas på utbudssidan. Det samordnade paket av individanpassade tjänster som ska samfinansieras av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter och som för varje ansökan består av specifika individanpassade tjänster och skräddarsytt stöd bör avvägas mot och komplettera andra åtgärder. De åtgärder som samfinansieras genom fonden kan bestå av mycket mer än de vanliga kurserna och åtgärderna. Erfarenheten har visat att fonden ger medlemsstaterna möjlighet att erbjuda stödmottagarna mer individanpassat och djupgående stöd än vad som är möjligt utan stödet från fonden, inklusive åtgärder de normalt sett inte skulle fått tillgång till (t.ex. gymnasie- eller högskoleutbildning). Fonden ger medlemsstaterna möjlighet att särskilt rikta sina insatser till sårbara grupper, t.ex. lågutbildade eller personer med invandrarbakgrund, och att lämna stöd genom fler rådgivare per stödmottagare och under en längre tid än vad som skulle vara möjligt utan fonden. Detta ökar stödmottagarnas möjligheter att förbättra sin situation. Genom det undantag i förordningen (EU) nr 1309/2013 som gäller till slutet av 2017 kan medlemsstaterna utvidga stödet till att också omfatta unga människor som varken arbetar eller studerar i regioner med hög ungdomsarbetslöshet. Syftet är att stödja genomförandet av den ungdomsgaranti som rådet beslutade om i april 2013 . Enligt artikel 9.5 i förordning (EU) nr 1309/2013 ska alla medlemsstater se till att de åtgärder som beviljas ekonomiskt stöd från EGF inte också får stöd genom unionens övriga finansieringsinstrument. I de flesta medlemsstater ansvarar ESF:s förvaltningsmyndighet även för genomförandet av stödärenden som omfattas av EGF, vilket säkerställer att undanträngningseffekter undviks. Det gör det också möjligt att söka lösningar där de olika åtgärderna kompletterar varandra. Medlemsstaterna har ett särskilt ansvar att se till att de åtgärder som finansieras genom ESF:s operativa program och de åtgärder som omfattas av stödet från Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter inte resulterar i undanträngningseffekter. Varken informationen i medlemsstaternas slutrapporter (om synergieffekter vid genomförandet av åtgärder med stöd av olika fonder) eller resultatet av halvtidsutvärderingen (grundat på ett begränsat antal ärenden där åtgärderna hade avslutats) ger några belägg för att detta var ett problem när det gäller komplementaritet mellan Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter och Europeiska socialfonden. På ärendenivå bygger EGF-åtgärderna vanligtvis på befintliga nationella åtgärder eller ESF-åtgärder genom att de kompletterar dem eller erbjuder andra kompletterande åtgärder. I enlighet med subsidiaritetsprincipen kompletterar de olika EGF-åtgärder som utformats i medlemsstaterna i hög grad det övergripande ESF-stödet för återintegrering på arbetsmarknaden. Det är medlemsstaterna som beslutar om ansökan om stöd ska göras genom Europeiska socialfonden eller genom Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter, förutsatt att det operativa program inom ESF som kommissionen godkänt är förenligt med sådant ESF-stöd. Medlemsstaterna ska hantera komplementariteten mellan de båda fonderna på bästa möjliga sätt med hänsyn till de rådande lokala förhållandena. Det verkar emellertid inte finnas något som tyder på en samlad strategi för användningen av EU-medlen på ärendenivå. Skälet till detta verkar vara den långsiktiga programplaneringen för de europeiska struktur- och investeringsfonderna (ESI-fonderna). Det faktum att Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter fungerar utanför den fleråriga budgetramen påverkar oundvikligen förfarandenas tidsfrister, och i vissa fall genomförs redan planerade ESF-åtgärder först i omstruktureringsärenden. Slutsatserna av halvtidsutvärderingen visar att Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter har tillfört ett betydande mervärde på europeisk nivå genom att individanpassat stöd kan ges till uppsagda arbetstagare på ett flexibelt sätt, genom rådgivning som tar hänsyn till ”hela personen”. 3.3 Ansökningar som avslagits eller återkallats Av de 20 ansökningarna som togs emot under 2015 och 2016 avslogs inga av kommissionen och tre återkallades av medlemsstaterna. Ansökan EGF/2015/008 EL/Supermarket Larissa återkallades av tekniska skäl och lämnades in på nytt i november 2015 med ändringar (EGF/2015/011 EL/Supermarket Larissa). Ansökningarna EGF/2016/006 FI/Helsinki-Uusimaa Education och EGF/2016/007 NL/Gelderland-Overijssel Social Work återkallades eftersom det inte fanns något samband mellan uppsägningarna och globaliseringen eller den globala finansiella och ekonomiska krisen. Dessa ansökningar har inte lämnats in på nytt. Tabell 2: Återkallade ansökningar 2015 och 2016 Tabell 3: Beviljat stöd 2015 och 2016 (dagen för budgetmyndighetens undertecknande, 2015 och 2016)



Tabell 4: Beviljat stöd från fonden 2015 och 2016:

De stödmottagande arbetstagarnas profil (exkl. unga som varken arbetar eller studerar) 3.4 Resultat som uppnåtts genom fonden Uppgifterna om de resultat som uppnåtts genom Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter kommer huvudsakligen från medlemsstaternas slutrapporter. Dessa uppgifter kompletteras med information som medlemsstaterna lämnat vid direktkontakt med kommissionen under möten och konferenser samt i samband med revisionsarbetet. Under 2015 och 2016 mottog kommissionen 26 slutrapporter om verksamhet som samfinansierats genom fonden och som genomförts av tolv medlemsstater fram till mitten av 2016 . De huvudsakliga resultat och uppgifter som dessa medlemsstater rapporterade 2015 och 2016 sammanfattas i detta avsnitt och tabell 5. Kommissionen har sammanlagt mottagit slutrapporter för 121 ansökningar om stöd från fonden (från 2008 när resultaten av den första ansökan från fonden blev tillgängliga fram till december 2016), vilket motsvarar cirka 82 % av alla ansökningar (147) som lämnats in fram till slutet av 2016. På grundval av uppgifterna i medlemsstaternas slutrapporter kan kommissionen konstatera att fonden tillför ett mervärde i förhållande till vad medlemsstaterna annars kan göra för att hjälpa de berörda stödmottagarna att hitta nya arbeten. Fonden ger medlemsstaterna möjlighet att vidta åtgärder av bättre kvalitet för fler stödmottagare under längre tidsperioder än vad som skulle vara möjligt utan stödet från fonden. 3.4.1 Sammanfattning av rapporterade resultat 2015 och 2016 De 26 slutrapporter som togs emot från tolv medlemsstater under 2015 och 2016 visade att 9 072 arbetstagare, eller 47 % av de 19 434 de personer som fick stöd från fonden hade hittat nya arbeten när åtgärderna med stöd från fonden hade genomförts (7 601 som anställda och 1 471 som egenföretagare). Cirka 3 % deltog fortfarande i utbildning, 48 % var arbetslösa eller inaktiva av olika skäl och för 2 % av stödmottagarna saknades uppgifter som sysselsättningssituation. Det bör påpekas att personer som får stöd genom åtgärder som samfinansieras av fonden vanligtvis hör till dem som har det som svårast på arbetsmarknaden. Resultaten i fråga om återintegrering på arbetsmarknaden påverkas av de lokala och regionala arbetsmarknadernas absorptionsmöjligheter i kölvattnet av den globala ekonomiska och finansiella krisen. Uppgifterna från slutet av varje genomförandeperiod om antalet personer som återgått i arbete ger dock bara en ögonblicksbild av stödmottagarnas sysselsättningssituation vid den tidpunkt då uppgifterna samlades in. De ger ingen information om typ eller kvalitet på det arbete som hittats. Detta kan förändras avsevärt inom en kort tid. Enligt den information som flera medlemsstater lämnat brukar återintegrationen öka under månaderna som följer slutet på åtgärdsperioden och öka ytterligare på medellång sikt. Merparten av det stöd som samfinansieras genom fonden ger fler positiva effekter på längre sikt. 3.4.2 Kvalitativ bedömning av slutrapporterna som lämnats in 2015 och 2016 Bland de stödpaket som de tolv medlemsstaterna har tillhandahållit stödmottagarna ingår ett brett urval av individanpassat stöd för arbetssökande, omplaceringsåtgärder och kompetensutveckling. De högsta beloppen satsades på följande tre kategorier: ·Jobbsökarbidrag : 48,8 miljoner euro (41 % av det totala beloppet för individanpassade tjänster för de 26 rapporterade ärendena). ·Individuellt stöd: 24,2 miljoner euro (20 % av det totala beloppet för individanpassade tjänster för de 26 rapporterade ärendena). ·Utbildning och omskolning: 23,3 miljoner euro (19 % av det totala beloppet för individanpassade tjänster för de 26 rapporterade ärendena). Kompetensutvecklings- och utbildningsprogram skräddarsyddes enligt stödmottagarnas behov och önskemål, samtidigt som hänsyn togs till de lokala och regionala arbetsmarknadernas krav och den framtida potentialen hos lovande sektorer.

Under perioden 2015–2017 gjorde kommissionen en halvtidsutvärdering av fonden för att utvärdera hur och i vilken utsträckning fonden uppnår sina mål. Eftersom rapporten från utvärderingen ännu inte har offentliggjorts måste resultaten betraktas som preliminära. Utvärderingen omfattar alla 29 ärenden som fonden tog emot ansökningar för under 2014 och 2015. Utvärderingen omfattar inte ärenden som avsåg den föregående programperioden. Resultaten av fondutvärderingen (både efterhandsutvärderingen 2007–2013 och halvtidsutvärderingen 2014–2020) visar att stödet från fonden hjälper stödmottagarna (uppsagda arbetstagare eller unga som varken arbetar eller studerar) att bygga upp sitt självförtroende, inte bara genom intensiv rådgivning utan också och i synnerhet genom skräddarsydd utbildning. Fonden bidrar dessutom ofta till att göra det möjligt för stödmottagarna att delta i dessa åtgärder, t.ex. genom stöd i form av resebidrag eller stöd för barnomsorg. Trots att resultaten av utvärderingen visar att återanställningsgraden för personer som fått stöd från fonden ökade i förhållande till föregående finansieringsperiod (från 49 % till 56 %) måste resultaten ändå tolkas försiktigt, eftersom genomförandeperioden nu är dubbelt så lång som tidigare. Det finns dessutom belägg som tyder på att graden av återintegrering i hög utsträckning är specifik för det enskilda ärendet, t.ex. beroende på den specifika ekonomiska situationen i det berörda området. Det är därför inte bara svårt att jämföra graden av återintegrering mellan olika ärenden, utan också att hitta andra lämpliga sätt att jämföra liknande åtgärder. Undantaget för unga som varken arbetar eller studerar utnyttjades i två ansökningar (EGF/2014/001 EL/Nutriart och EGF/2014/006 IE/Andersen Ireland). Slutrapporter för dessa ansökningar lämnades in under 2015 och 2016. Det finns belägg för att den hjälp som erbjuds i stor utsträckning har utnyttjats av de ungdomar som hör till målgruppen och att de annars inte skulle ha fått sådant stöd. De som ansvarar för genomförandet av stödet från fonden har dock ofta ifrågasatt om fonden är rätt mekanism för att ge den här hjälpen. Detta tyder på att det skulle kunna vara mer fördelaktigt för unga som varken arbetar eller studerar om det stöd som ges inte vore kopplat till uppsägningar som omfattas av fonden i respektive region, utan att det skulle kunna ges vid alla betydande omstruktureringar. Medlemsstaternas institutionella kapacitet för och erfarenhet av att ge stöd vid omstruktureringar är en central del i att säkra fondens framgångar. Om medlemsstaterna däremot har liten eller ingen erfarenhet kan de dra stor nytta av fonden om mekanismer för att ge stöd prövas och upprättas. En annan viktig faktor är i vilken utsträckning stödmottagarna eller deras representanter från början medverkar i utformningen och genomförandet av stödet från fonden. 3.5 Översyn av den fleråriga budgetramen – förordning (EU) nr 1309/2013 Genom förordning (EU) nr 1309/2013 återinfördes kriskriteriet, vilket innebär att en ansökan om medel från fonden får motiveras med en pågående eller framtida ekonomisk och finansiell kris. Förordningens tillämpningsområde utökas dessutom genom att även arbetstagare med tidsbegränsade anställningar och egenföretagare kan beviljas stöd. För att stödja genomförandet av ungdomsgarantin föreskrivs det i förordning (EU) nr 1309/2013 ett undantag till och med slutet av 2017 som gör det möjligt att även inkludera unga som varken arbetar eller studerar i regioner som kan få stöd genom sysselsättningsinitiativet för unga. Trots att fonden inte ingår i den fleråriga budgetramen omfattas den av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om finansiella regler för unionens allmänna budget och om ändring av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 2012/2002, (EU) nr 1296/2013, (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013, (EU) nr 1304/2013, (EU) nr 1305/2013, (EU) nr 1306/2013, (EU) nr 1307/2013, (EU) nr 1308/2013, (EU) nr 1309/2013, (EU) nr 1316/2013, (EU) nr 223/2014, (EU) nr 283/2014 och (EU) nr 652/2014 samt Europaparlamentets och rådets beslut nr 541/2014/EU. Kommissionen föreslog en förlängning av undantaget för unga som varken arbetar eller studerar i förordningen om fonden samt vissa ändringar som skulle underlätta budgetförfarandet när det gäller att utnyttja fonden. Tabell 5: Inlämnade slutrapporter 2015 och 2016 (*) Arbetstagarnas arbetsmarknadssituation enligt denna tabell visar situationen i slutet av genomförandeperioden. I vissa fall visar tabellen dock data för situationen några månader senare. **) ”Inaktiv” kan betyda att personer inte längre står till arbetsmarknadens förfogande av olika personliga skäl, t.ex. pension. (*) Arbetstagarnas arbetsmarknadssituation enligt denna tabell visar situationen i slutet av genomförandeperioden. I vissa fall visar tabellen dock data för situationen några månader senare. **) ”Inaktiv” kan betyda att personer inte längre står till arbetsmarknadens förfogande av olika personliga skäl, t.ex. pension.

3.6 Budgetgenomförande 3.6.1 Stöd från fonden Under 2015 och 2016 godkände budgetmyndigheten 25 ansökningar om stöd från fonden till ett belopp om sammanlagt 70 392 546 euro (se tabell 2), varav 42 754 375 euro användes 2015 och 27 638 171 euro användes 2016. Enligt artikel 12 i rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 av den 2 december 2013 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 gäller ett årligt tak för utnyttjandet av fonden på 150 miljoner euro (i 2011 års priser). Det innebar att 162 365 000 euro i åtagandebemyndiganden blev tillgängliga under 2015 och att 165 612 000 i åtagandebemyndiganden blev tillgängliga under 2016 genom fondens reservpost. Åtagandebemyndigandena för det stöd som beviljades under de båda åren överfördes från fondens reservpost till budgetrubriken efter det att budgetmyndigheten hade godkänt varje ansökan. När det gäller betalningsbemyndiganden krediterades budgetposten för fonden med ett sammanlagt belopp på 105 923 969 euro för 2015 och 2016. Under 2015 uppgick den utbetalade förfinansieringen till sammanlagt 78 285 798 euro och under 2016 utbetalades ett belopp på 27 638 171 euro för de godkända ansökningarna. En del av dessa belopp kom från återkrävda belopp från medlemsstater som vid avslutande av räkenskaperna inte hade utnyttjat hela den planerade summan. 3.6.2 Utgifter för tekniskt stöd Enligt artikel 11.1 i förordning (EG) nr 1309/2013 får på kommissionens initiativ högst 0,5 % av de årliga anslag som är tillgängliga via fonden (811 825 euro år 2015 och 828 060 euro år 2016) användas för tekniskt stöd för förberedande åtgärder, övervakning, insamling av uppgifter och upprättande av en kunskapsbas, administrativt och tekniskt stöd samt revision, kontroll och utvärdering som krävs för att tillämpa förordningen om fonden. Budgetmyndigheten godkände på grundval av kommissionens förslag anslag till tekniskt stöd 2015 och 2016 på 630 000 euro respektive 380 000 euro. Tabell 6: Utgifter för tekniskt stöd 2015 Tabell 6.1: Utgifter för tekniskt stöd 2016 3.6.3 Rapporterade oriktigheter Under 2015 och 2016 rapporterades inga oriktigheter till kommissionen i enlighet med förordning (EG) nr 1927/2006 eller förordning (EU) nr 1309/2013. 3.6.4 Avslutande av ekonomiskt stöd från fonden

Förfarandena för att avsluta det ekonomiska stödet från fonden fastställs i artikel 18 i förordning (EU) nr 1309/2013. Under 2015 och 2016 avslutades 34 ärenden som hade pågått mellan 2009 och 2015. Uppgifter om ärendena finns i tabell 3 i bilagan. Ett fondärende avslutas när slutrapporten med all nödvändig information har skickats till kommissionen, alla utestående återbetalningar har genomförts och det inte återstår något att göra för varken medlemsstaten eller kommissionen, bortsett från skyldigheten att behålla alla stöddokument i tre års tid om kommissionen eller revisionsrätten skulle behöva dem (artikel 21.5 i förordning (EU) nr 1309/2013). Det genomsnittliga budgetgenomförandet för de avslutade ärendena var 57,6 %, med variationer i budgetutnyttjande från 9 % till 100 %. Den totala summan för outnyttjat stöd som betalades tillbaka till kommissionen för dessa 34 ärenden uppgick till 60 573 926 euro (42,4 % av stödet från fonden som beviljats för dessa 34 ansökningar). Kommissionen ger fortsatt vägledning till medlemsstaterna för att förbättra budgetgenomförandet. Det finns olika förklaringar till att medlemsstaterna inte använde hela det beviljade stödet. Även om medlemsstaterna flera gånger har uppmanats att göra realistiska budgetuppskattningar för det samordnade paketet av individanpassade tjänster, har planeringen kanske inte alltid varit så korrekt och välgrundad. De första beräkningarna omfattade en alltför hög säkerhetsmarginal som visade sig vara onödig. Under planeringsstadiet överskattade man hur många arbetstagare som ville delta i de föreslagna åtgärderna. Vissa arbetstagare valde åtgärder som kostade mindre eller varade en kortare tid, eller också hittade de ett nytt arbete snabbare än man först hade räknat med. Andra orsaker till lägre utgifter var att åtgärderna inleddes senare än planerat eller att man inte fullt ut utnyttjade möjligheten att omfördela medlen mellan de olika budgetposterna under genomförandet av de individanpassade tjänsterna. Budgeteringen av åtgärderna och bedömningen av hur många arbetstagare som kommer att delta under 24-månadersperioden förväntas bli bättre med ökad erfarenhet. Kommissionen ser också förbättringar när det gäller den tidpunkt då medlen från fonden finns tillgängliga i det berörda området, de olika samordnings- och genomförandeorganens kapacitet samt kvaliteten på kommunikationen mellan den nationella och den regionala/lokala nivån. Medlemsstaterna utnyttjar på ett bättre sätt möjligheten att justera budgeten och omfördela utgifter mellan olika åtgärder och/eller genomförandeutgifter. Kommissionen uppmanar nu även medlemsstaterna att se över budgeten under genomförandefasen. EU-institutionerna arbetar dessutom hårt för att påskynda beslutsförfarandena och utbetalningarna från fonden så att tid och resurser utnyttjas på bästa sätt. I förordning (EU) nr 1309/2013 fastställs strikta tidsgränser för bedömning av ansökningar om medel från fonden och för budgetförfarandet så att medlen blir tillgängliga snabbare. Inom ramen för det ekonomiska stödet kan medlemsstaterna även ombudgetera och, med kommissionens samtycke, införa nya stödberättigande åtgärder under genomförandeperioden. 3.7 Kommissionens tekniska stödåtgärder 3.7.1 Information och publicitet: webbplats Enligt artikel12.2 i förordning (EU) nr 1309/2013 ska kommissionen upprätta och underhålla en webbplats som är tillgänglig på alla EU-språk och som innehåller information om fonden, vägledning för ansökningsförfarandet, aktuella uppgifter om godkända och avslagna ansökningar samt information om budgetmyndighetens roll. Kommissionens webbplats för Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter uppdaterades regelbundet med relevant information under 2015 och 2016. 3.7.2 Möten med nationella myndigheter och fondens berörda parter I Bryssel anordnades i mars och oktober 2015 respektive 2016 möte nummer femton, sexton, sjutton och arton för fondens experter och kontaktpersoner. Kontaktpersonerna företräder medlemsstaterna i frågor om fonden. En del av varje möte ägnades åt pågående och planerade ansökningar om medel från fonden, det gemensamma systemet för fondförvaltning (SFC2014), halvtidsutvärderingen för fonden 2014–2020, juridiska frågor och revisionsfrågor samt en mängd andra frågor. Tre nätverksseminarier anordnades under 2015 och 2016. Ämnena på seminarierna var användning av tekniskt stöd för fonden, processen för halvtidsutvärderingen 2014–2020 och de nationella myndigheternas roll i den processen samt strategier för att motivera uppsagda arbetstagare. Seminarierna kompletterades även med projektbesök som gav möjlighet att utbyta erfarenheter direkt och träffa stödmottagare. Alla tre seminarierna var välbesökta av representanter för medlemsstaterna, fondens berörda parter och de organ som sköter genomförandet. 3.7.3 Inrättande av en kunskapsbas Under 2014 försökte kommissionen förenkla förfarandena ytterligare genom att inbegripa fonden i kommissionens och medlemsstaternas elektroniska kommunikationssystem, det gemensamma systemet för fondförvaltning (SFC2014). Från och med april 2015 använder medlemsstaterna systemet för att skicka in ansökningar på nätet genom ett ansökningsförfarande med vägledning. Detta bör leda till att de ansökningar som lämnas in är mer korrekta och fullständiga, eftersom plattformen ger medlemsstaterna möjlighet att dela information med kommissionen även innan ansökan officiellt lämnas in. Det innebär att det blir lättare att samla in och behandla informationen och att rapporteringen av fondens resultat går snabbare. Det förbättrade systemet har bidragit till att förkorta tiden från det att en medlemsstat lämnar in en ansökan till dess att kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet antas. I augusti 2016 togs även en modul för slutrapporter för fonden i bruk i SFC2014, och medlemsstaterna har redan börjat lämna in slutrapporter för programperioden 2014–2020 genom SFC2014. Andra möjligheter i SFC2014 är utveckling av en rapporteringsmodul (Infoview), möjligheten att återkalla en ansökan och en möjlighet för kommissionen att skapa ett utkast till förslag till Europaparlamentets och rådets beslut och till kommissionens genomförandebeslut (med avseende på informationen i systemet) direkt genom SFC2014. 3.7.4 Halvtidsutvärdering av fonden 2014–2020 Enligt artikel 20 i förordning (EU) nr 1309/2013 ska kommissionen senast den 30 juni 2017 på eget initiativ göra en halvtidsutvärdering av fonden. Under 2015 valde kommissionen ut en extern tjänsteleverantör i ett upphandlingsförfarande i samband med ett ramavtal. Uppdragstagaren fick i uppgift att göra en utvärdering under 2016 och lämna en rapport med svar på utvärderingsfrågor i form av resultat, slutsatser och rekommendationer. Rapporten skulle också åtföljas av bilagor med information om enskilda ärenden (ärenderapporter). Rapporten bygger på en blandning av kvalitativ och kvantitativ information samt en rad olika informationskällor som grund för slutsatserna. Kommissionen godkände den slutliga versionen av rapporten i december 2016.

Slutresultaten av utvärderingsprocessen kommer att publiceras i form av ett arbetsdokument från kommissionens avdelningar baserat på rapporten från de externa konsulterna. I förordning (EU) nr 1309/2013 föreskrivs att de resultat som uppnåtts genom fonden och resultatens långsiktiga genomslag ska utvärderas. Genom de riktlinjer för bättre lagstiftning som antogs 2015 lades de ytterligare kriterierna ändamålsenlighet, samstämmighet, relevans och EU-mervärde till för respektive insats. Halvtidsutvärderingen av fonden var redan från början utformad för att täcka alla ovanstående aspekter och uppfyller därmed fullt ut kraven i riktlinjerna för bättre lagstiftning. Berörda parter rådfrågades i stor utsträckning under denna process genom ett öppet offentligt samråd på nätet, riktade samråd och ett nätverksseminarium. 4. Kumulativa data 2007–2016 Varje år finns det allt mer tillgänglig information för att identifiera tendenser i ansökningarna och få en överblick över den verksamhet som bedrivs med stöd från fonden. Uppgifterna i diagrammen nedan och tabellerna 1 och 2 i bilagan är hämtade från 147 ansökningar som lämnades in av medlemsstaterna mellan 2007 och 2016 . Ett totalt belopp på 592 894 194 euro har begärts hittills för åtgärder som berör 140 545 stödmottagare . Diagram 6: Antal inlämnade ansökningar 2007–2016 Förordning (EG) nr 546/2009, genom vilken kriskriteriet infördes, hade en betydande inverkan på antalet inlämnade ansökningar till kommissionen. Från och med 2009 (när den relevanta ändringen trädde i kraft) och till den 31 december 2011 ökande antalet ansökningar betydligt. Mellan 2007 och 2016 inlämnades 77 krisrelaterade och 70 handelsrelaterade ansökningar till kommissionen. Det sammanlagda antalet ansökningar som lämnas in förändras varje år och uppgår i genomsnitt till 15 ansökningar per år. Som framgår av tabell 2 i bilagan är Spanien den medlemsstat som har lämnat in flest ansökningar (21), följt av Nederländerna (17), Italien (13) och Belgien (12). Följande sju medlemsstater hade vid slutet av 2016 inte ansökt om stöd från fonden: Cypern, Kroatien, Ungern, Luxemburg, Lettland, Slovakien och Förenade kungariket.

Diagram 7: Begärda belopp från fonden per medlemsstat, 2007–2016 Totalt begärda belopp från fonden per medlemsstat: 592 894 194 euro Genomsnittligt begärt belopp från fonden per medlemsstat: 29 644 710 euro Ett sammanlagt belopp på 592 894 194 euro begärdes från fonden av tjugo medlemsstater från 2007–2016. Frankrike ansökte om det högsta beloppet för samfinansiering från fonden (89 760 859 euro för 8 ansökningar), följt av Irland (67 720 204 euro för 10 ansökningar), Danmark (63 680 782 euro för 10 ansökningar) och Italien (60 537 811 euro för 13 ansökningar). Uppgifter om ansökningarna per år och per medlemsstat finns i tabell 2 i bilagan. Diagram 8: Antal stödmottagande arbetstagare per medlemsstat, 2007–2016 Totalt antal berörda arbetstagare per medlemsstat: 137 601 Genomsnittligt antal berörda arbetstagare per medlemsstat: 6 880

Ansökningarna som mottogs mellan 2007 och 2016 (exklusive återkallade eller avslagna ansökningar) från de tjugo medlemsstaterna berörde 137 601 arbetstagare. Under de senaste tio åren begärde Frankrike stöd för det största antalet arbetstagare (17 586), följt av Tyskland (14 517), Spanien (14 468) och Belgien (14 162). Nio ansökningar som lämnades in av tre medlemsstater under perioden 2014–2016 gällde 2 944 unga som varken arbetar eller studerar. De medlemsstater som ansökte om stöd för unga som varken arbetar eller studerar var Belgien (2 ansökningar – 400 personer), Grekland (4 ansökningar – 2 098 personer) och Irland (3 ansökningar – 446 personer). Uppgifter om ansökningarna per år och medlemsstat finns i tabell 2 i bilagan.



Diagram 9: Antal ansökningar per sektor (Nace rev. 2), 2007–2016* * Ansökan EGF/2016/003 EE/petroleum och kemikalier gäller två olika sektorer (19 och 20) och har därför räknats två gånger. Totalt antal sektorer: 34 Under perioden 2007–2016 mottog kommissionen 147 ansökningar om medel från fonden som gällde många olika sektorer (34 stycken). Det största antalet ansökningar som togs emot avsåg sektorn för motorfordon, släpvagnar och påhängsvagnar (23 ansökningar), följt av datorprogrammering, datakonsultverksamhet o.d (16 ansökningar) och maskiner som inte ingår i annan underavdelning (14 ansökningar). Uppgifter om de mottagna ansökningarna uppdelade efter sektor finns i tabell 1 i bilagan.



Diagram 10: Antal stödmottagande arbetstagare per sektor (Nace rev. 2), 2007–2016* * Ansökan EGF/2016/003 EE/petroleum och kemikalier gäller två olika sektorer (19 och 20). De 800 arbetstagare som omfattas av ansökan har därför räknats två gånger. Totalt antal berörda arbetstagare i 34 sektorer: 137 601 Under perioden 2007–2016 mottog kommissionen ansökningar om stöd från fonden som lämnades in av tjugo medlemsstater och som berörde 137 601 uppsagda arbetstagare inom 34 olika sektorer. Det största antalet stödmottagande arbetstagare var i sektorn för motorfordon, släpvagnar och påhängsvagnar (33 202), följt av datorprogrammering, datakonsultverksamhet o.d (19 488) och textiler (12 008).