A4-0279/96

Resolution om kommissionens meddelande om utarbetande av en EU-strategi för relationerna med de transkaukasiska republikerna (KOM(95)0205 - C4-0242/96)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

- med beaktande av kommissionens meddelande (KOM(95)0205 - C4-0242/96),

- med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikes-, säkerhets- och försvarsfrågor och yttrandet från utskottet för forskning, teknologisk utveckling och energi samt yttrandet från utskottet för externa ekonomiska förbindelser (A4-0279/96), och med beaktande av följande:

A. Transkaukasien har sedan antiken upprätthållit nära kulturella och historiska förbindelser med vissa europeiska länder, något som gör att Europeiska unionen måste intressera sig för området, i synnerhet som Armenien, Azerbajdzjan och Georgien återfick sin självständighet år 1991.

B. Transkaukasien är ett viktigt område för säkerheten i hela Europa, eftersom det är ett strategiskt område som gränsar till Ryssland, Turkiet och Iran.

C. Regionen omfattar krishärdar och dessutom gränsar till politiskt instabila områden.

D. De transkaukasiska staterna, som är medlemmar av OSS, strävar efter att låta sig införlivas med de politiska strukturerna och säkerhetsstrukturerna i Europa.

E. Det är nödvändigt att Europeiska unionen tar Transkaukasien i beaktande då den utarbetar sin utrikespolitik, samt att unionen utvecklar en strategi som möjliggör ömsesidiga fördelar för de berörda parterna.

1. Parlamentet uppmanar Europeiska unionen att vara aktivt närvarande i Transkaukasien som är ett strategiskt intresseområde,

2. uppmanar kommissionen och rådet att vidta aktiva åtgärder för att genomföra tillämpningen av GUSP och att börja inrätta ambassader för gemenskapen så att medlemsstaternas egna ekonomiska intressen inte hindrar utvecklandet av en genuin europeisk strategi för Transkaukasien,

3. bekräftar att en EU-strategi för förbindelserna med Transkaukasien bör ha som mål att

a) förstärka de tre staternas självständighet,

b) arbeta för att förhandlingsvägen finna en lösning på de politiska kriser som drabbar hela Kaukasien och Transkaukasien i synnerhet genom att tillämpa samma allmänna kriterier och att ta hänsyn till en eventuell ömsesidig påverkan mellan olika krishärdar,

c) främja demokratin, rättsstaten, mänskliga rättigheter och det civila samhället i de tre staterna,

d) gynna den ekonomiska utvecklingen i Armenien, Azerbajdzjan och Georgien inom ramen för blandekonomi samt med hänsyn till miljön,

4. kräver att Europeiska unionen på grundval av dessa frågor antar en gemensam ståndpunkt om förbindelserna mellan Europeiska unionen och de transkaukasiska staterna i enlighet med artikel J2 i Fördraget om Europeiska unionen,

5. understryker att avtalen om partnerskap och samarbete som paraferades den 15 december 1995 och som skall undertecknas den 22 april 1996 med Armenien, Azerbajdzjan och Georgien framför allt är politiska instrument; ett av målen är att förstärka självständigheten i länderna i dessa nya oberoende stater genom att göra det möjligt för dem att upprätthålla en nära politisk och parlamentarisk dialog med Europeiska unionen och att bredda deras ekonomiska förbindelser,

6. välkomnar den möjlighet som föreskrivs i alla partnerskapsavtal med ett närmare ekonomiskt samarbete mellan Armenien, Azerbajdzjan och Georgien samt de andra medlemsstaterna i OSS, vilket skulle göra det möjligt att återupprätta det traditionella handelsutbytet inom såväl energiområdet som råvaror samt inom försäljningen av jordbruksprodukter,

7. kommer, då tiden är mogen, att yttra sig om partnerskapsavtalen, med hänsyn till de framsteg som varje stat har gjort i fråga om demokratisering, respekt för de mänskliga rättigheterna och minoriteters rättigheter samt ekonomiska reformer,

8. stödjer Armeniens ansökan om anslutning till Världshandelsorganisationen och hoppas att Georgien och Azerbajdzjan kommer att följa efter när omvandlingsprocessen mot marknadsekonomi i de två länderna har nått tillräckligt långt,

9. anser, efter att ha konstaterat att det finns ett brådskande behov av fortsatt humanitärt bistånd, att mer uppmärksamhet borde ges från EU:s och andra bidragsgivares sida för att främja investeringar och tillväxt i området och att genomföra en övergång från humanitärt bistånd till långsiktigt utvecklingsstöd,

10. understryker att de transkaukasiska staterna deltar i programmet Partnerskap för fred och att dessa sålunda på ett ändamålsenligt sätt kan bidra till den dialog som Nato försöker upprätta med länderna i före detta Sovjetunionen, Ryssland till att börja med, inom ramen för upprättandet av en alleuropeisk säkerhetsstruktur, där OSSE utgör en av huvudparterna,

11. kräver att Europeiska unionen och dess medlemsstater, inom ramen för GUSP, vidtar åtgärder inom internationella organisationer såsom FN, OSSE och Europarådet för att finna en politisk lösning på de kriser som drabbar Transkaukasien,

12. påminner om att Europeiska unionen förfogar över nödvändiga politiska och ekonomiska instrument som kan användas för att påverka grannländerna i området, Ryssland och Turkiet, för att dessa på ett positivt sätt skall bidra till en lösning på de konflikter som pågår i Transkaukasien,

13. uppmanar kommissionen och rådet att i samarbete med expertorgan som Europarådet och OSSE arbeta för att finna en lösning på minoritetsproblemen i området,

14. understryker på nytt den vikt som den lägger vid att Georgiens suveränitet återupprättas på hela dess område samt att dess territoriella integritet bibehålls, och bekräftar på nytt att det generellt sett stödjer självständighet, suveränitet och territoriell integritet i alla stater i området,

15. fäster uppmärksamheten vid flyktingarnas svåra situation i Armenien, Azerbajdzjan och Georgien; noterar ECHO:s effektiva verksamhet i området och insisterar på att unionen gör sitt yttersta för att finna en lösning på flyktingproblemet,

16. understryker den viktiga uppgift som OSSE redan länge har fyllt i konflikten i Nagorno-Karabach och kräver att medlemsstaterna understöder denna uppgift med alla tillgängliga finansiella och politiska medel; understryker att det vapenstillestånd som rått mellan Azerbajdzjan och Nagorno-Karabach sedan maj 1994 skapar ett gynnsamt klimat för att finna en rättvis och genomförbar lösning på konflikten som grundar sig på OSSE:s principer och kräver att de regionala krafter som är särskilt intresserade av konflikten avhåller sig från all inblandning, beklagar att inget framsteg skett i förhandlingarna om denna konflikt vid OSSE:s toppmöte 2-3 december 1996 i Lissabon,

17. kräver att blockaden mot Armeninen av Turkiet och Azerbajdzjan hävs så snart som möjligt och att alla traditionella kommunikationsvägar öppnas på nytt, vilket framför allt skulle göra det möjligt att bryta isoleringen av Nachitjevan; påminner om att hindren för fri rörlighet för personer och varor varken är förenliga med andan i det samarbete som Europeiska unionen försöker skapa i området med sin associerings- och partnerskapspolitik eller med bestämmelserna i Parisstadgan,

18. konstaterar att de transkaukasiska staterna inte demokratiseras i samma takt, något som parlamentsvalen som hölls år 1995 i varje stat visade,

19. noterar att Armenien, Georgien och Azerbajdzjan den 26 januari 1996, den 28 maj 1996 respektive den 28 juni 1996 fick status som specialinbjuden vid Europarådet,

20. understryker trots det att Azerbajdzjan fortfarande bör vidta kraftiga åtgärder för att demokratisera sitt politiska liv, och att den aktuella situationen kan ha negativa följder för förbindelserna med europeiska organisationer; uppmanar därför kommissionen att koppla samman erbjudandet om icke-humanitär hjälp till framsteg på området för mänskliga rättigheter,

21. önskar, vad gäller Armenien, att majoriteten och oppositionen engagerar sig kraftigt till förmån för en dialog, i syfte att finna en politisk lösning på den kris som följt på valet till president den 22 september 1996, för att möjliggöra att demokratiseringsprocessen och demokratiseringsreformerna kan fortsätta, och landets inre sammanhållning kan förstärkas,

22. kräver därför att kommissionen på ett så målinriktat sätt som möjligt genomför Tacis-programmet för demokrati i var och en av de tre transkaukasiska staterna och att mer än tidigare understryka betydelsen av direkta förbindelser med områdena inom ramen för en decentraliserad politik, på grundval av de behov som finns i länderna,

23. uppmanar kommissionen att främja regionalt samarbete på alla områden med hjälp av tillfälliga överregionala projekt inom ramen för Tacis-programmet för att stödja samlevnad och ömsesidig förståelse mellan folken i de transkaukasiska staterna,

24. understryker en kontinuitet i genomförandet av Tacis-programmet, framför allt vid omstruktureringen av social- och hälsovårdstjänster,

25. anser att det är önskvärt att särskilt ekonomiskt stöd planeras för de tre transkaukasiska republikerna inom ramen för Internationella valutafonden, vilket sträcker sig utanför vad som föreskrivs i Tacis-programmet, för att underlätta återbetalningen av de lån som Europeiska unionen beviljade 1991,

26. anser att beviljande av lån som är knutna till särskilda investeringsprojekt för transeuropeiska nät inom ramen för Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling eller Europeiska investeringsbanken är en effektiv typ av ekonomiskt stöd för en hållbar utveckling i det transkaukasiska området,

27. uppmanar kommissionen att använda alla medel som står till buds för att främja den ekonomiska utvecklingen i Armeninen, Azerbajdzjan och Georgien, stärka handeln med Europeiska unionen, utveckla ett modernt bankväsende och främja det ekonomiska samarbetet inom det transkaukasiska området, till exempel i form av en stor marknad, vid behov på bilateral grund, för att påskynda processen, samt med grannländerna; understryker att ett dylikt perspektiv gör det ännu mer nödvändigt att häva blockaden mot Armenien,

28. understryker att särskild vikt bör läggas vid utvecklingen av transport-, energi- och telekommunikationsnäten i Transkaukasien,

29. uppmanar kommissionen att undersöka vilka infrastrukturprojekt av betydelse för Europeiska unionens förbindelser med de transkaukasiska staterna skulle kunna få bidrag från de instrument som redan finns inom unionen eller från instrument som håller på att införas,

30. anser att förnyande av infrastruktur inom energi- och transportsektorerna har högsta prioritet och att ökat regionalt samarbete inom transporter och kommunikationer skulle hjälpa till att minska spänningarna i regionen samt bidra till ytterligare tillväxt,

31. påminner om sin oro inför kärnkraftverk av sovjetisk typ, som inte är konstruerade för att fungera på lång sikt; önskar därför att Europeiska unionen, inom ramen för Tacis-programmet, ger bistånd inom området för kärnkraftssäkerhet till kärnkraftverket i Medzamor i Armenien och att unionen i samråd med de armeniska myndigheterna utvecklar en allomfattande energistrategi på lång sikt som i synnerhet gör det möjligt att använda alternativa energikällor,

32. anser att Europeiska unionen noggrannare bör undersöka den roll som Svarta havet kunde spela i utvecklingen av förbindelserna med de transkaukasiska staterna, eftersom Svarta havet genom flodförbindelsen Rhen-Donau förbinder detta område med Europas industriella centrum; betydelsen av förbindelsen kommer att öka nu när konflikterna i Jugoslavien upphört,

33. påminner om att upprättandet av det ekonomiska samarbetsområdet vid Svarta havet i juni 1992 hade som målsättning att skapa ett område för fred och välfärd och att främja ekonomisk verksamhet; välkomnar deltagarnas beslut att grunda en bank för utvecklandet av Svarta havet och handelsutbytet som skall placeras i Thessaloniki, samt avtalet som nu befinner sig i ratificeringsprocessens sista skeden,

34. kräver att Europeiska unionen drar nytta av att en av medlemsstaterna (Grekland) deltar i det ekonomiska samarbetsområdet vid Svarta havet och att två andra medlemsstater (Österrike och Italien) har observatörsstatus och inleder ett närmare samarbete med området som de transkaukasiska staterna deltar i, i synnerhet med tanke på unionens utvidgning mot de central- och östeuropeiska länderna; understryker att unionens deltagande är ännu mer berättigat av att unionen har ingått avtal med alla stater kring Svarta havet,

35. påminner om betydelsen av de avtal som ingåtts mellan Ryssland, Georgien och Azerbajdzjan för att leda olja från Kaspiska havet,

36. anser att oljetransporter från hamnarna vid Svarta havet genom sunden kan utgöra en icke försumbar risk för miljön och anser av denna anledning att EU bör ge sitt fulla stöd till dragandet av den oljeledning mellan Burgas (Bulgarien) och Alexandropolis (Grekland), vilket skulle vara ett exempel på fruktbart transeuropeiskt samarbete.

37. uppmanar kommissionen, som för tillfället finns representerad i Tbilisi, att också öppna delegationer i Jerevan och Baku; önskar dessutom att medlemsstaterna, inom ramen för GUSP, allt mer samordnar sina respektive diplomatiska representationers åtgärder i Transkaukasien,

38. uppdrar åt sin ordförande att vidarebefordra denna resolution till kommissionen, rådet, OSSE:s sekretariat samt Armeniens, Azerbajdzjans och Georgiens regeringar och parlament.