RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN - GFC årsrapport

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

1. Förord från kommissionsledamoten med ansvar för forskning

2. Synpunkter från styrelsen

3. Meddelande från generaldirektören för GFC

4. Direkt stöd till gemenskapens politik

4.1. Stöd till kemikaliepolitiken

4.2. Nytt europeiskt nätverk av GMO-laboratorier

4.3. Hållbart jordbruk och livsmedelssäkerhet

4.4. Hållbart fiske - kontroll och efterlevnad

4.5. Ramdirektivet för vatten

4.6. Hantering av nödsituationer

4.7. Framtidsstudier om utvidgningen

4.8. Säkerheten hos kärnreaktorer i Central- och Östeuropa

4.9. Det nya aktinidlaboratoriet främjar innovation inom hantering av kärnavfall

4.10. Kärnsäkerhetskontroller och skydd mot spridning av kärnmaterial

5. Unga forskares insatser

5.1. Priser till unga forskare vid GFC

5.2. Priser för bästa publikation

5.3. Tre innovativa publikationer under året

6. Bidraget till det europeiska området för forskningsverksamhet

6.1. Handlingsplan för det europeiska området för forskningsverksamhet

6.2. Stöd till utvidgningen

6.3. Stöd till GMES-initiativet

6.4. Sjätte ramprogrammet och det fleråriga arbetsprogrammet

6.5. Tekniköverföring

7. Avveckling av GFC:s kärnanläggningar

7.1. Det aktuella läget

8. GFC i siffror

8.1. Personal

8.2. Gästpersonal

8.3. Lika möjligheter

8.4. Budget (budget och utgifter - institutionella aktiviteter)

8.5. Konkurrensförknippade aktiviteter

8.6. GFC 2002 - publikationer från de olika instituten

9. Bilagor

9.1. Bilaga 1: Ledamöter och deltagare i GFC:s styrelse

9.2. Bilaga 2: GFC:s direktörer

1. Förord från kommissionsledamoten med ansvar för forskning

Europa har historiskt sett haft en framstående ställning inom forskningen och står idag för drygt en tredjedel av världens vetenskapliga publikationer. På vissa områden krävs dock åtgärder för att påverka en rad faktorer som gör att Europa inte är ledande inom världens vetenskapliga forskning. I Europa anslås endast 1,9 % av BNP till forskning, medan motsvarande siffror i Japan och USA är 3,0 % respektive 2,7 % - de senare siffrorna stiger. Ett hinder för den europeiska forskningen är att forskningsinsatserna är utspridda och dåligt samordnade, vilket beror på den oundvikliga uppdelningen inom och mellan olika länder. Det europeiska området för forskningsverksamhet inrättades för att undanröja detta hinder, och syftet är att göra unionen till världens mest konkurrenskraftiga och dynamiska kunskapsbaserade ekonomi.

Även om det europeiska området för forskningsverksamhet ännu ligger i sin linda kommer det att ha en viktig funktion när det gäller att stärka den europeiska forskningen, och GFC kan genom sina grundläggande vetenskapliga kompetensområden ha en drivande roll i dess utveckling och framsteg. Under 2002 utarbetade GFC därför en handlingsplan för det europeiska området för forskningsverksamhet, där tyngdpunkten ligger på GFC:s bidrag till gemensamma vetenskapliga referenssystem, nätverk, utvidgningen, utbildning och rörlighet samt ökad tillgång till specialiserade anläggningar. Jag lägger särskilt stor vikt vid främjandet av gemensamma vetenskapliga referenser och metoder, såsom det nya europeiska nätverket av GMO-laboratorier (genetiskt modifierade organismer), eftersom dessa utgör grunden för en samordnad strategi för att lösa gränsöverskridande problem och underlätta företagande och handel både inom och utanför unionen.

Genom sin expertis inom hälsa, säkerhet och miljö har GFC under 2002 fortsatt att ge vetenskapligt och tekniskt stöd till Europeiska unionen (EU) när det gäller utformningen och genomförandet av gemenskapens politik. En klar fokusering både på stöd till politikområden och det europeiska området för forskningsverksamhet märks tydligt i de prioriteringar som anges i GFC:s fleråriga arbetsprogram (2003-2006) för det sjätte ramprogrammet. I nära samarbete med forskare, nationella forskningsorganisationer och företag i hela Europa tillför GFC medlemsstaternas initiativ ett mervärde och bidrar till utvidgningsprocessen genom att stödja kandidatländernas integration i EU.

GFC:s verksamhet under 2002, som redovisas i denna rapport, omfattade insatser och stöd för att lösa vetenskapliga problem som rör EU:s politik, åtgärder inför utvidgningen och bidrag till utformningen av det europeiska området för forskningsverksamhet. Jag kan också med glädje konstatera att GFC håller på att utvecklas till en dynamisk och resultatinriktad organisation, med starkare fokus, ökad kundorientering och resultat av hög kvalitet i rätt tid. Jag är säker på att GFC kommer att ge ett värdefullt bidrag till utformningen av det europeiska området för forskningsverksamhet och därigenom bidra till en hög vetenskaplig kvalitet i Europa.

Philippe Busquin

Kommissionsledamot med ansvar för forskning

2. Synpunkter från styrelsen

Under 2002 har GFC koncentrerat sig på att utarbeta ett flerårigt arbetsprogram för 2003-2006 och att fastställa sin funktion i det europeiska området för forskningsverksamhet och sitt bidrag till utvidgningen. Det utökade samarbetet och samrådet med både generaldirektoratens användargrupp på hög nivå och GFC:s styrelse har i stor utsträckning bidragit till arbetsprogrammets totala innehåll. När den nye vice generaldirektören, Dr Roland Schenkel, och den nye direktören för Institutet för transuraner i Karlsruhe, Dr Gerard Lander, tillsattes deltog styrelsen i urvalsprocessen. Styrelsen godkände även den interna omstruktureringen av ledande befattningar inom GFC, som genomfördes på ett effektivt och smidigt sätt.

Arbetet med att effektivisera avdelningarna fortsatte också genom utvecklingen av ett tidredovisnings- och projektförvaltningssystem. Styrelsen värdesätter de insatser som GFC:s ledning har gjort för att effektivisera det administrativa arbetet och minska kostnaderna, samtidigt som mänskliga och finansiella resurser utnyttjas på bästa sätt.

Mot denna bakgrund har styrelsen följande synpunkter för 2002:

GFC fortsatte i enlighet med sitt uppdrag att tillhandahålla ett tillförlitligt vetenskapligt och tekniskt stöd till EU:s politikområden. Exempel på detta ges i denna rapport. Ökad användarvänlighet har satt en tydlig prägel på utarbetandet av GFC:s fleråriga arbetsprogram. Styrelsen noterar att GFC har beaktat styrelsens och dess arbetsgruppers rekommendationer och att det nya arbetsprogrammet kommer att främja EU:s politikområden på ett effektivt sätt och säkra nödvändig vetenskaplig kvalitet. Vi tror att den nya strukturen med integrerade vetenskapliga områden kommer att göra det lättare att utnyttja GFC:s tvärvetenskapliga kompetens och främja samordningen och fokuseringen av GFC:s verksamhet.

Styrelsen noterar även GFC:s stora möjligheter att bidra till målen för det europeiska området för forskningsverksamhet genom att stärka EU:s ställning inom internationell forskning. I GFC:s handlingsplan för det europeiska området för forskningsverksamhet, som utformats gemensamt av styrelsen och GFC:s ledning, ambitiösa mål där tyngdpunkten ligger på GFC:s möjligheter att bidra genom gemensamma vetenskapliga referenssystem, utökade nätverk, riktad tvärvetenskaplig utbildning och rörlighet samt ökad tillgång till och användning av GFC:s specialiserade anläggningar. Ett annat mål för det europeiska området för forskningsverksamhet är att lösa frågorna kring utvidgningen. Styrelsen noterar resultaten av GFC:s program för samarbete och fördjupad utbildning under 2002, som omfattade flera arbetsmöten och kurser med över tusen deltagande forskare från kandidatländerna.

GFC:s viktigaste tillgång är den högt kvalificerade personalen, och styrelsen välkomnar initiativet under 2002 att uppmärksamma vetenskaplig kvalitet genom priser till unga forskare och priser för bästa publikation. Styrelsens egna diskussioner under året drog i hög grad fördel av direkta kontakter med personalen inom ramen för i styrelsens sammanträden.

Styrelsen välkomnade och godkände åtgärden att anförtro GFC ansvaret för förvaltningen av gemenskapens immateriella tillgångar. GFC kommer att vidta åtgärder för att skydda och överföra sina egna resultat till marknaden och utveckla sin nätverk i Europa för att främja bästa metoder för innovation och tekniköverföring.

Styrelsen noterar att GFC:s roll i kärnrelaterad verksamhet innebär flera utmaningar, särskilt när det gäller att ta hand om GFC:s eget kärnavfall och att avveckla vissa av GFC:s egna kärnanläggningar. Styrelsen uppmuntrar GFC att fortsätta använda sitt kunnande och sin kompetens inom detta område för att genomföra sitt uppdrag, och ser fram emot den framtida utvecklingen av högflödesreaktorn.

3. Meddelande från generaldirektören för GFC

Året 2002, i efterdyningarna av GFC:s omstrukturering och koncentrering av verksamheter, präglades av konsolidering och mätbara framgångar. Dessa bestod i att ett europeiskt nätverk av fyrtiofem GMO-laboratorier och ett nytt aktinidlaboratorium inrättades för att utveckla säkra lösningar för kärnavfall, men också i en effektiv användning av satellitbilder för att främja ett hållbart jordbruk, fiske, miljöskydd samt åtgärder vid europeiska kriser som översvämningar och oljeutsläpp. Framsteg gjordes även när det gäller att sprida gemensamma vetenskapliga referenssystem till kandidatländerna, till exempel utvärdering av BSE-test, och sprida vår vetenskapliga grund och våra nätverk till östländerna för att öka kärnsäkerheten. Framsteg på en annan nivå skedde även genom att sjätte ramprogrammets fleråriga arbetsprogram fick en utformning som främjar samordningen mellan våra sju institut och som tillsammans med handlingsplanen för det europeiska området för forskningsverksamhet visar vår vilja att bidra till detta område.

Jag vill gärna nämna några särskilt viktiga insatser från unga GFC-forskare under 2002. I enlighet med GFC:s vetenskapliga kommittés beslut tilldelades årets pris till unga forskare Francesca Campolongo för hennes nyskapande teoretiska vetenskapliga arbete inom matematisk modellering, framför allt osäkerhets- och känslighetsanalys av modelleringsresultat. Priset till unga forskare för vetenskaplig innovation tilldelades för forskning inom biomedicinsk teknik och miljöforskning.

Priset för årets vetenskapliga publikation tilldelades artikeln "Determination of Deforestation Rates of the World's Humid Tropical Forests" som publicerades i Science. Följande tre artiklar ansågs dessutom ha ett utmärkt innehåll med avseende på innovativ vetenskap: "Fission of actinides using a tabletop laser" som publicerades i Europhysics Letters, "Neutron-Induced Fission Cross Section of 233Pa between 1.0 and 3.0 MeV" som publicerades i Physical Review Letters och "Plutonium-based superconductivity above 18 K" som publicerades i Nature. Dessa exempel visar att den vetenskapliga kvaliteten står högt på GFC:s dagordning och jag är mycket nöjd att kunna stödja denna viktiga del i ett tillförlitligt stöd till gemenskapens politik.

Vid sidan av de vetenskapliga frågorna kommer GFC även att minnas 2002 som det år då ett av dess institut tilldelades ett av tre priser för bästa tjänsteman med finansiella befogenheter inom Europeiska kommissionen. Detta är mycket positivt för den enhet som tillhandahållit förvaltningsstöd. Utmärkelsen tilldelades för "klok och effektiv förvaltning", vilket i sig ytterligare befäster GFC:s rykte som en pålitlig institution. Det finns också många hjältar som arbetat i det tysta för att tillhandahålla utmärkt stöd såväl tekniskt som administrativt, och under 2003 kommer vi att inrätta ett system för att även uppmärksamma dessa insatser.

Under 2002 ökade antalet tillfälligt anställda till 591, från 494 år 2001. Jag är mycket nöjd med de framsteg vi fortsätter att göra när det gäller att attrahera framstående forskare från medlemsstater, kandidatländer och andra länder, som tillfälligt arbetar inom GFC i upp till tre år. Nu ser jag fram emot det nya ramprogrammets start, och min förhoppning är att GFC på ett kraftfullt och pålitligt sätt skall bidra med vetenskapligt och tekniskt stöd till utformningen, utvecklingen och genomförandet av EU:s politikområden.

Avslutningsvis vill jag framföra ett varmt tack till hela GFC:s personal, våra kunder generaldirektoraten och våra partner.

Barry Mc Sweeney

4. Direkt stöd till gemenskapens politik

Gemensamma forskningscentret (GFC) är ett av Europeiska kommissionens generaldirektorat och tjänar hela Europeiska unionen (EU). GFC:s roll är att stödja EU:s politik genom att tillhandahålla oberoende vetenskapligt och tekniskt stöd till kommissionen, Europaparlamentet, rådet och medlemsstaterna - det övergripande målet är att bidra till att skapa ett säkrare, renare, hälsosammare och konkurrenskraftigare Europa.

GFC bedriver forskning av direkt betydelse för Europas medborgare och näringsliv. Som en avdelning inom kommissionen saknar GFC kopplingar till privata och nationella intressen, vilket är en förutsättning för genomförandet av dess uppdrag. Under årens lopp har GFC utvecklat kompetens och verktyg i syfte att tillhandahålla oberoende och Europaomfattande expertis som bidrar till att öka förståelsen för sambanden mellan teknik, ekonomi och samhälle. I det följande ges exempel på områden där GFC tillhandahållit vetenskapligt och tekniskt stöd under 2002.

Lagstiftning där GFC tillhandahållit stöd under 2002

Förordning (EG) nr 765/2002 när det gäller könsbestämning av nötkött.

Initiativet för hantering av gruvavfall - Generaldirektoratet för miljö/Europeiska byrån för samordnat förebyggande och kontroll av miljöföroreningar (EIPPCB).

Miljöteknik för hållbar utveckling, (KOM(2002) 122) (Europeiska rådets möte i Barcelona).

Meddelande från kommissionen om konsekvensanalys (KOM(2002) 276).

Direktivet om tryckbärande anordningar.

Direktivet om biobränslen

Europeiska unionens handlingsplan för miljöteknik.

Meddelande från kommissionen till rådet och Europaparlamentet: Räddningstjänst - Framsteg vid genomförandet av programmet för beredskap för att hantera krissituationer.

Meddelande från kommissionen om utgiftsmålet på 3 % för forskning och utveckling.

Kommissionens beslut C(2002)4287 om Europeiska atomenergigemenskapens 1) anslutning till det internationella forumet Generation IV, och 2) slutande av ett avtal om tekniskt utbyte och samarbete med det amerikanska energiministeriet.

Gemensamt meddelande (Europeiska rådets möte i Köpenhamn) från rådet och kommissionen: Utkast till program för att förbättra samarbetet i Europeiska unionen för att förebygga och begränsa följderna av kemiska, biologiska, radiologiska och nukleära terroristhot.

Meddelande till toppmötet i Köpenhamn (december 2002) om hinder för att uppnå omfattande tillgång till nya tjänster och tillämpningar av informationssamhället genom öppna plattformar i digital television och tredje generationens mobiltelekommunikation.

4.1. Stöd till kemikaliepolitiken

Kemikalieindustrin är en av EU:s viktigaste tillverkningsindustrier. Enbart kemikalieförsäljningen uppgick till 488 miljarder euro under 2001, och cirka tre miljoner människor är direkt eller indirekt sysselsatta inom kemikalieindustrin i EU. Efter samråd med alla berörda parter, inbegripet kemiföretag, industriella användare, medborgargrupper och djurskyddsorganisationer, offentliggjorde kommissionen i februari 2001 en vitbok om en strategi för kemikaliepolitiken. För närvarande håller kommissionen på att införa ett enhetligt system för översyn och testning kallat REACH (Registration, Evaluation and Authorisation of CHemicals, dvs. registrering, bedömning och godkännande av kemikalier), som omfattar alla befintliga och nya kemikalier.

Europeiska kemikaliebyrån (ECB) tillhandahåller vetenskapligt och tekniskt stöd för utveckling och genomförande av EU:s kemikaliepolitik tillsammans med generaldirektoraten för miljö respektive näringsliv, genom att klassificera, märka och utvärdera kemikaliernas risker för människor och miljö. ECB har påpekat bristen på grundläggande data om industrikemikalier, och under 2002 genomfördes åtta riskbedömningar för befintliga ämnen samtidigt som cirka 900 anmälningar om nya ämnen behandlades. Då cirka 100 000 kemiska ämnen återstår att testa arbetar ECB aktivt för att utveckla metoder för att förbättra möjligheterna att förutse och bedöma ämnenas risker.

Metod- och datarelaterade brister i fråga om human exponering är en stor flaskhals i riskbedömningsprocessen. GFC:s enhet för fysisk och kemisk exponering (PCE) utvecklar metoder för att förbättra klassificeringen av human exponering för kemikalier. Under 2002 bad Generaldirektoratet för hälsa och konsumentskydd PCE att utveckla och förvalta ett europeiskt system för information om kemiska risker. Eis-Chemrisks kommer systematiskt att samla in, lagra och bedöma uppgifter om human exponering för kemikalier som utsöndras från konsumentprodukter.

GFC validerar också kostnadseffektiva alternativa testmetoder, dvs. metoder som minskar, vidareutvecklar eller ersätter användningen av djur. Europeiska centret för validering av alternativa provmetoder (ECVAM) inom GFC samordnar och finansierar (förberedande) valideringsstudier och bedriver forskning inom flera toxikologiska områden som är relevanta för kemikalitester (inbegripet kosmetika och läkemedel), vilket i slutänden leder till ett bättre skydd för människors hälsa. Under 2002 höll ECVAM flera sammanträden i sin arbetsgrupp för kemikalier, vilket resulterade i publicering (ATLA (Alternatives To Laboratory Animals) i juli 2002) av en övergripande rapport om alternativa metoder (ej djur) för kemiska tester i dagsläget och i framtiden.

4.2. Nytt europeiskt nätverk av GMO-laboratorier

Genetiskt modifierade organismer (GMO) är föremål för en intensiv allmän och politisk debatt när det gäller säkerheten hos såväl livsmedel som miljö. EU:s konsumenter har på ett övertygande sätt gett uttryck för sin vilja att få veta om de livsmedel som de äter, köper och/eller säljer är genetiskt modifierade. I rådets senaste slutsatser, som godkänts av kommissionen, fastställs att livsmedel och livsmedelsingredienser med högre koncentrationer av GMO än 0,9 % måste märkas. Två vetenskapliga förutsättningar för att genomföra EU:s märkningskrav är att kraftfulla och tillförlitliga analysmetoder för identifiering och bestämning av GMO i livsmedel utvecklas och att det finns certifierade referensmaterial (mätstandarder) så att standardiserade mätningar kan garanteras och en rättvis handel främjas.

GFC framställde världens första certifierade referensmaterial för GMO och har hittills levererat cirka 100 000 prov till externa laboratorier. Med sin globalt erkända expertis inom GMO-riskbedömning har GFC även utvecklat och validerat metoder för identifiering och bestämning av GMO-nivåer i livsmedel.

Den 4 december 2002 invigde kommissionsledamoten Philippe Busquin det europeiska nätverket av GMO-laboratorier (ENGL) - http://engl.jrc.it/ ). Nätverket, som samordnas av GFC, består av 45 EU-kontrollaboratorier (cirka 450 experter) och har som uppdrag att undersöka de olika GMO som släpps ut på marknaden och se till att alla nationella kontrollaboratorier kan spåra GMO i hela livsmedelskedjan. ENGL har inrättats för att skapa ett forum där EU och Europeiska miljöbyrån kan samarbeta kring provtagning, detektering, identifiering och kvantifiering av GMO.

På kort sikt kommer ENGL att generera tillförlitliga och jämförbara GMO-testresultat, som gör det möjligt att undvika handelsrelaterade oklarheter och tvister samtidigt som konsumenternas förtroende ökas. På lång sikt är syftet att ENGL skall utvecklas till ett vetenskapligt och tekniskt europeiskt expertnätverk inom ramen för EU:s GMO-lagstiftning. Nätverket välkomnar redan blivande medlemsstaters deltagande i arbetsgrupperna, och kontakter har knutits med EU:s handelspartner runtom i världen.

Kommissionen har slutligen föreslagit att GFC skall bli gemenskapens referenslaboratorium för lagstiftning om GMO i livsmedel och foder, vilket illustrerar GFC:s betydande roll och bidrag inom detta viktiga forskningsområde.

4.3. Hållbart jordbruk och livsmedelssäkerhet

De europeiska konsumenterna lägger allt större vikt vid säkerheten och kvaliteten hos livsmedelsförsörjningen och hos produktionsmetoderna i hela livsmedelskedjan. Detta är frågor som diskuteras inom ramen för reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken (GJP). Ökad livsmedelssäkerhet ingår i ett mer hållbart jordbruk. GFC:s roll är att bidra till hållbar utveckling, renare energi och ökad livskvalitet genom livsmedelssäkerhet, hälsa och säkerhet. Detta innebär även att anta en helhetsstrategi för att skydda miljön, dvs. mark, luft, vatten, klimat och markanvändning både lokalt i Europa och i övriga världen.

Närmare bestämt bidrar GFC till spårbarheten hos livsmedel och utvärderingen av hållbara produktionsmetoder inom jordbruket. Exempelvis ökar efterfrågan på ekologiska livsmedel, och konsumenterna blir allt mer medvetna om vilka typer av färska produkter de äter och hur dessa produceras. Vid en tidpunkt då medlemsstaterna efterlyser gemensamma kontrollregler står ekologiska livsmedel och ekologiskt jordbruk verkligen i centrum. Trots vissa försök att skilja mellan konventionella och ekologiska livsmedel (bekämpningsmedels- och nitrathalter) har dock liten vikt lagts vid märkningsreglernas efterlevnad och en harmoniserad metod för hela EU.

Därför genomför GFC för närvarande därför en genomförbarhetsstudie om möjligheterna att detektera skillnader mellan ekologiska och konventionella livsmedelsprodukter. Under 2002 upprättades en databas över certfierings- och kontrollorgan för ekologiskt jordbruk. Vidare genomfördes och presenterades en undersökning om analysmetoder som utvecklats för att bedöma ekologiska livsmedel, och en pågående undersökning om föroreningsnivåer av mykotoxiner i ekologiskt framställda flingor kommer att slutföras i början av 2003. GFC har även inlett ett samarbete inom ramen för ett nätverk med laboratorier, näringsliv, allmänna institut och universitet i medlemsstaterna, kandidatländerna och Schweiz. GFC:s verksamhet under 2002 omfattade också en omflyttning mellan instituten då livsmedelsproduktverksamheten överfördes till Geel-institutet, varigenom en ny enhet för livsmedel och foder inrättades för att skapa en kritisk massa för forskning kring livsmedelssäkerhet. Verksamheten omfattade framför allt detektering/bestämning av allergener, mykotoxiner, akrylamid, kakaosmör, polyklorerade bifenyler och dioxiner, kött- och benmjöl samt vävnad från centrala nervsystemet i livsmedel och/eller foder.

Ytterligare stöd till hållbart jordbruk har riktats till skördeprognossystemet MARS-STAT, som bygger på meteorologiska analyser, indikatorer för grödornas utveckling och satellitbilder med låg upplösning. De viktigaste spannmålen (vete, korn och majs) och oljeväxterna (raps och solros) utvärderas för hela den europeiska kontinenten, Maghrebländerna och Turkiet. Systemet genererar kvantitativa prognoser, som används som officiella referenser av Europeiska kommissionen och för framtidsanalyser som ligger till grund för beslut om den gemensamma jordbrukspolitiken. Slutligen används fjärranalys för att upptäcka felaktigheter i de ansökningar om arealstöd som EU:s jordbrukare varje år lämnar till de nationella myndigheterna.

Avslutningsvis är GFC nu redo att bistå politiken rörande kolkrediter och krediter för energigrödor som nu förbereds i syfta att bidra till de ambitiösa mål som medlemsstaterna har fastställt för biobränslenas andel av EU:s energiförsörjning.

4.4. Hållbart fiske - kontroll och efterlevnad

Inom forskarsamfundet är det nu nästan allmänt accepterat att överfiske och olämpliga fiskemetoder är orsaken till såväl de lokala fiskebeståndens kollaps som de minskande totala fångsterna. De lösningar som föreslagits både av kommissionen i reformen av den gemensamma fiskeripolitiken och vid det senaste världstoppmötet om hållbar utveckling i Johannesburg innefattar bättre rapportering, efterlevnad och kontroll av fiskefartyg.

EU:s viktigaste verktyg för att övervaka fiskefartygens position är VMS-systemet (Vessel Monitoring System), som är obligatoriskt för alla fartyg över 24 meter som är registrerade inom EU eller som fiskar i EU:s vatten. Detta system rapporterar regelbundet fartygets position till flaggstaten och kuststaten, vanligen med en timmes intervaller.

GFC har undersökt hur satellitbilder kan användas för att spåra och identifiera fartyg vars VMS-system är ur funktion. Försök vid Flemish Cap, Nordsjön, Biscayabukten och Azorerna har visat nästan alla fartyg med stolskrov och fungerande VMS-system kan spåras genom att analysera SAR-bilder från den kanadensiska Radarsat-satelliten. Genom att jämföra fartygens positioner med VMS-systemets positionsangivelser kunde de fartyg som saknade VMS identifieras. Under 2002 samordnade GFC ett partnerskap för näringsliv, forskningsorganisationer och fiskerimyndigheter, som genomförde pilottester när det gäller fisket efter kungsfisk i Rockall, Cantabrico och Nordostatlantiska fiskerikommissionens (NEAFC) område. I Cantabricoregionen finns två områden där fisket har stoppats för att bevara beståndet.

Den nya undersökningen inriktades främst på att minska sjöbruset i bilderna, för att antingen göra det möjligt att spåra mindre fartyg med samma bild eller använda bilder med lägre upplösning och därigenom öka storleken på det havsområde som inryms i varje bild. Ett annat mål var att minska den tid det tar att överföra informationen till myndigheterna. Det konstaterades att de SAR-processorer som användes vid vissa markstationer var mer effektiva än andra när det gäller att minska störningarna. Efter experiment vid GFC där obearbetade bilder användes utfärdades rekommendationer för nästföljande års undersökningar. Svarshastigheten ökades genom automatisering av algoritmer, och i december 2002 upprättades en satellitkommunikationslänk med hög bandbredd mellan markstationen i Tromsø i Norge och Ispra. Enligt rådets förordning (EG) nr 2371/2002 av den 20 december 2002 skall medlemsstaterna även inrätta satellitövervakningssystem.

GFC stödjer också kommissionens ansträngningar att utveckla en säker harmoniserad loggbok för bättre fångstrapportering, och håller tillsammans med övriga europeiska parter på att upprätta en databas över genetiska egenskaper hos havsfisk i de europeiska vattnen.

4.5. Ramdirektivet för vatten

I december 2000 antog Europaparlamentet och rådet ett direktiv om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område - ramdirektivet för vatten. De viktigaste målen hos detta direktiv är att säkra en hållbar vattenanvändning i hela Europa och uppnå en god yt- och grundvattenstatus i Europa senast 2015.

Genomförandet av ramdirektivet för vatten innebär flera både vetenskapliga och tekniska utmaningar. De förvaltningsmål som skall uppnås för avrinningsområden måste fastställas, utvecklas och genomföras utifrån en analys av den mänskliga påverkan på statusen hos allt vatten inom ett avrinningsområde. Enighet måste uppnås kring de åtgärdsprogram som behövs för att nå dessa mål, även utifrån ett ekonomiskt perspektiv. I ramdirektivet för vatten anges vissa centrala begrepp, bland annat god status som är ett av direktivets viktigaste miljömål, men bara i mycket generella ordalag, och begreppen förutsätter en gemensam förståelse som bygger på de allra senaste forskningsrönen. Harmoniserade eller åtminstone interkalibrerade bedömningsmetoder krävs för att kvantifiera den kemiska och ekologiska statusen.

GFC har och kommer även i fortsättningen att spela en viktig roll i den gemensamma strategin för genomförandet av ramdirektivet för vatten, som ett stöd för Europeiska kommissionen, medlemsstaterna och kandidatländerna. Syftet med den gemensamma strategin är att så långt som möjligt genomföra direktivet på ett samordnat och harmoniserat sätt. Den gemensamma strategin innefattar framför allt informationsutbyte, utveckling av vägledning i vetenskapliga och tekniska frågor, informations- och datahantering samt tillämpning, provning och validering. Över 500 experter från medlemsstaterna och kandidatländerna, GFC, Europeiska miljöbyrån (EEA) och Generaldirektoratet för miljö deltar i den gemensamma strategin.

Under 2002 samordnade GFC de två viktigaste arbetsgrupperna inom den gemensamma strategin för genomförandet av ramdirektivet för vatten tillsammans med Generaldirektoratet för miljö, nämligen arbetsgruppen för interkalibrering och arbetsgruppen för den gemensamma strategin/rapportering. GFC fungerade även som tekniskt sekretariat för arbetsgruppen för pilotavrinningsområden och bidrog med vetenskaplig och teknisk expertis till övriga arbetsgrupper inom den gemensamma strategin. GFC samordnar arbetsgruppen för analys och övervakning av prioriterade ämnen (AMPS) som skall ge en harmoniserad strategi för övervakning av kemikalier i EU:s vatten. De viktigaste resultaten från dessa arbetsgrupper under 2002 var en rad övergripande vägledande dokument som godkänts av Generaldirektoratet för miljö.

Under 2002 deltog GFC i utvecklingen av miljöindikatorer för eutrofiering av kust- och inlandsvatten, insamling av data, analys och modellering av avrinningsområden samt utveckling och genomförande av avancerade metoder och protokoll för kemisk övervakning. GFC deltog även i sammankopplingen av fjärranalys och tredimensionell kustmodellering för utveckling av miljöindikatorer, användningen av fjärranalys för att bestämma status och utveckling hos kustvatten samt modelleringen av växelverkan mellan mark och grundvatten. Efter samråd med Generaldirektoratet för miljö och medlemsstaterna invigde GFC i november 2002 det europeiska centret för ekologisk vattenkvalitet och interkalibrering (EEWAI), som skall fungera som samordnande instans för interkalibrering och centrum för forskning om ekologisk kvalitetsbedömning.

GFC kommer att bidra till det långsiktiga genomförandet av ramdirektivet för vatten fram till 2009, och kommer att tillhandahålla viktigt stöd till EU:s vattenpolitik liksom forskning om viktiga vetenskapliga och tekniska frågor.

4.6. Hantering av nödsituationer

Förödande översvämningar i Centraleuropa. Under senare år har Europa drabbats av allvarliga översvämningar. 1993 och 1995 drabbades till exempel Belgien, Frankrike, Tyskland och Nederländerna av översvämningar. 1997 inträffade översvämningar i Tjeckien, Tyskland och Polen, 1994 och 2000 i Italien och 1998 och 2000 i Förenade kungariket.

I augusti 2002 drabbades Elbe- och Donauregionen på nytt av översvämningar. GFC underrättades och vidtog snabba åtgärder för att utarbeta och leverera dagliga simulerade prognoser om översvämningarnas utveckling. Informationen vidarebefordrades via Generaldirektoratet för miljö och dess övervaknings- och informationscenter till medlemsstaternas och kandidatländernas räddningstjänstmyndigheter. Till grund för simuleringen låg en datamodell (Lisflood) som GFC utvecklat för att förbättra översvämningsprognoserna. En utvärdering av detta sker som ett led i kommissionens varningssystem för översvämningar. Målet är att uppnå en tidsfrist på fyra till tio dagar (från varningens utfärdande till översvämningens inträffande). Detta visar hur GFC kan omsätta forskningsarbete till snabba insatser i nödsituationer.

Olyckan med den Iberiaflaggade oljetankern Prestige. I november 2002 inträffade en allvarlig olika med oljetankern Prestige, som befann sig utanför Galiciens västra kust. Flera tusen ton tung eldningsolja som fanns i lasten läckte ut i havet innan fartygets struktur kollapsade och oljetankern bröts mitt itu cirka 160 km utanför Spaniens och Portugals kust. Fartyget hade en total last på 77 000 ton tung eldningsolja.

Efter olyckan bistod GFC med teknisk rådgivning och tekniskt stöd till räddningstjänstenheten vid Generaldirektoratet för miljö, genom att tolka och utvärdera radarsatellitbilder som är särskilt användbara nattetid och under molniga förhållanden. Analysen av bilderna underlättade bedömningen och övervakningen av situationen både till havs och längs kusten. GFC kommer att fortsätta tillhandahålla denna information så länge det behövs.

Fabriksexplosion i Toulouse i Frankrike. Explosionen i AZF-fabriken i Toulouse i september 2001 krävde trettio dödsoffer, skadade över två tusen och ödelade ett stadsområde på över en kilometer i diameter. Kostnaderna för olyckan uppgår till hundratals miljoner euro. Generaldirektoratet för miljö, Europaparlamentet, kommittén för behöriga myndigheter och den franska regeringen har bett GFC att hjälpa till att fastställa de lärdomar som kan dras av detta och stärka de rättsakter som reglerar användningen av ammoniumnitrat, särskilt Seveso II-direktivet (96/82/EG).

Med anledning av dessa händelser anordnade GFC ett internationellt arbetsmöte om lagring och hantering av ammoniumnitrat. Slutsatserna därifrån omsattes direkt genom en ändring av Seveso II-direktivet. GFC har också bistått Generaldirektoratet för miljö vid olika sammanträden i rådets arbetsgrupper samt uttalat sig för den franska nationalförsamlingen vid förhöret om olyckan i Toulouse.

4.7. Framtidsstudier om utvidgningen

Under 2002 ändrades inriktningen hos GFC:s utvidgningsprojekt enligt önskemålen från Lissabonprocessen. I projektet undersöks de viktigaste förändringsfaktorer som är specifika för kandidatländernas integration, och dessutom analyseras svårigheterna att främja konkurrenskraft och hållbar utveckling i ett utvidgat EU. Med utgångspunkt från GFC:s egna vetenskapliga framsteg och neutrala framsyn när det gäller den vetenskapliga och tekniska utvecklingen syftar projektet till att informera de europeiska politiska beslutsfattarna och allmänheten om den vetenskapliga och tekniska forskningens betydande framsteg.

Projektet har fått aktivt stöd av kandidatländerna, varifrån huvuddelen av panelens och ledningsgruppens ledamöter kommer och där de viktigaste sammanträdena har hållits. Projektet har även gynnat anslutningen av kandidatländernas organisationer till Europeiska vetenskaps- och teknikobservatoriet (ESTO), vilket lett till att fem organisationer från kandidatländerna redan blivit medlemmar. Medlemskapet kommer i hög grad att underlätta och förbättra de specialiserade GFC-undersökningar som behövs inför EU-utvidgningen.

Under 2002 gav projektet upphov till en rad undersökningsrapporter, som publicerades av GFC. Projektets andra fas har inriktats på följande tre temaområden, som är relevanta för Lissabon/Göteborg/Barcelona-processen och som kandidatländerna kommer att delta fullt ut i när de väl har gått med:

Konkurrenskraftagendan - om ekonomiska aspekter och kunskapssamhället, sysselsättning, anställbarhet och kompetens samt aspekter av social sammanhållning.

Hållbarhetsagendan - om de strukturella indikatorer som Europeiska rådet enats om för att övervaka genomförandet av EU:s strategi för hållbar utveckling.

Ett jordbruk i omvandling - om strukturförändring, teknisk utveckling, konkurrenskraft och mångfunktionalitet inom jordbrukssektorn.

Dessa resultat lades fram och diskuterades i Warszawa i november 2002. All information om dessa och andra framtidsstudier finns på http://www.jrc.es.

Ytterligare resultat från den andra fasen skall läggas fram i Grekland i maj 2003 och vid en slutkonferens i Italien i november 2003.

4.8. Säkerheten hos kärnreaktorer i Central- och Östeuropa

El från kärnkraftsanläggningar svarar för över en tredjedel av EU:s totala elproduktion. Åldersfördelningen hos denna energikälla innebär dock att 70 % av kärnkraftsanläggningarna kommer att vara mer än tjugo år gamla år 2005. Därför är löpande kontroll, övervakning och forskning av yttersta vikt för att garantera att säkerhetsnormerna upprätthålls både inom EU och i dess närhet.

Med sin över fyrtioåriga erfarenhet och kompetens inom området fortsätter GFC att utveckla avancerad teknik, harmonisera förfaranden och metoder samt samordna, stärka och sprida europeisk FoTU-verksamhet och FoTU-kunnande.

Inom ramen för flera europeiska nätverk deltar GFC för närvarande i studier av hur åldrande kärnanläggningar förvaltas. GFC tillhandahåller även teknisk och vetenskaplig expertis inom alla områden inom de välkända Phare- och Tacis-programmen för kärnsäkerhet, som syftar till att öka säkerheten i kärnanläggningar i Central- och Östeuropa, Ryssland, Ukraina och Armenien. Inom ramen för sin utvidgningsverksamhet har GFC bidragit till att öka säkerheten hos kandidatländernas kärnreaktorer. Till exempel överlämnades dataprogrammet Transuranus till åtta östeuropeiska länder för att dessa skall kunna simulera reaktordriftsförhållanden och därigenom öka säkerheten.

Under 2002 genomfördes omfattande analys av alla tillgängliga övervakningsdata för vattenkylda, vattenmodererade tryckvattenreaktorkärl av modell VVER-1000, samt studier av fosfors, koppars och nickels inverkan på den strålningsinducerade sprödheten (med hjälp av modellegeringar). Resultaten presenterades vid Internationella atomenergiorganets (IAEA) och NATO:s konferenser. GFC har även sammanställt resultaten från de senaste Tacis-projekten och fastställt referensramarna för ett nytt projekt vars syfte är att delge de ryska och ukrainska kärnreaktoroperatörerna slutsatser om demonstrerade säkerhetsmarginaler och återstående förväntad livslängd.

GFC kommer att fortsätta stödja organ som arbetar med kärnsäkerhetsfrågor, särskilt Generaldirektoratet för yttre förbindelser, Byrån för samarbete EuropeAid, Generaldirektoratet för utvidgning och Generaldirektoratet för energi och transport (arbetsgruppen för reglering av kärnkraft), för att bidra till att lösa en av de viktigaste frågorna för ett utvidgat Europa - att finna en billig, tillräcklig och säker energiförsörjning för Europas medborgare.

4.9. Det nya aktinidlaboratoriet främjar innovation inom hantering av kärnavfall

Hantering av kärnavfall är en av de absolut viktigaste prioriteringarna i sjätte ramprogrammet för Euratom, och kommissionen vill därför stödja sökandet efter säkra lösningar för hantering av kärnavfall. För att höja kvaliteten på den europeiska forskningen inom detta område invigde kommissionen ett nytt aktinidlaboratorium vid GFC i september 2002. Detta laboratorium skall undersöka och utveckla innovativa metoder att minska de risker som är förenade med den höga radiotoxiciteten hos många radionuklider med lång livslängd, varav en del förblir toxiska i upp till flera tusen år.

Radionuklider med lång livslängd, s.k. mindre aktinider (till exempel neptunium, americium och curium), kan avskiljas från det använda bränslet och återföras till en reaktor för omvandling. Syftet är att omvandla dessa ämnen med lång livslängd till mindre skadliga nuklider genom att minska deras radiotoxicitet väsentligt.

Aktinidlaboratoriet har särskilt utformats för att framställa och klassificera de lämpligaste materialen för omvandling av radioaktiva ämnen med lång livslängd. I det nya laboratoriet finns en serie högaktiva celler, som har en utformning som skyddar operatörerna från den neutron- och gammastrålning som dessa radiotoxiska ämnen avger. Av samma skäl kommer materialen att hanteras med hjälp av telemanipulatorer och robotar samt genom omfattande automatisering med fjärrstyrning. Huvudsyftet är att föra in de radiotoxiska ämnena i en lämplig matris som på ett säkert sätt kan placeras i en forskningsreaktor för omvandling.

Det nya aktinidlaboratoriet, som kostat 10 miljoner euro, kommer att bli en av de viktigaste infrastrukturerna i det europeiska området för forskningsverksamhet och kommer att ingå i flera projekt på avfallshanteringsområdet. Samma dag som laboratoriet invigdes undertecknades dessutom ett samförståndsavtal med "Commissariat à l'Energie Atomique" (CEA) i Frankrike - det första steget mot inrättandet av ett europeiskt nätverk inom detta område.

4.10. Kärnsäkerhetskontroller och skydd mot spridning av kärnmaterial

GFC:s verksamhet när det gäller kärnsäkerhetskontroll syftar till att stödja kommissionens åtagande enligt Euratomfördraget, nämligen att bevara den höga säkerhetsnivån i gemenskapen när det gäller att förhindra spridning av kärnmaterial. Nya utmaningar har uppkommit genom EU:s utvidgning, behovet av kärnämneskontroller på material som nedrustningsprocessen genererar, kampen mot den olagliga handeln med kärnmaterial och/eller den tekniska utvecklingen. GFC har samarbetat med Generaldirektoratet för energi och transport (Euratoms organ för kärnämneskontroll) och via Generaldirektoratet för yttre förbindelser (Internationella atomenergiorganet - IAEA) för att stärka systemet för kärnsäkerhetskontroll genom att tillhandahålla vetenskapligt, tekniskt och utbildningsmässigt stöd. Inom ramen för Tacis samarbetar GFC med Ryssland när det att inrätta ett system för redovisning och kontroll av kärnmaterial som uppfyller västeuropeiska standarder.

Under 2002 utvecklade och inrättade GFC en obemannad mätstation för kontroll av bränslepatroner för nytt uran vid en bränsleframställningsanläggning i Frankrike. Genom att kombinera metoder för mätning och optisk identifiering kan stationen lämnas obemannad i hundra arbetsdagar. Stationen var avsedd för både drift och kontroll av anläggningen och garanterar en hög säkerhetsnivå samtidigt som anläggningens industriella produktivitet bibehålls. Vidare har metoder för analys av prover från avancerade bränslen och från nya typer av bränslecykler utvecklats inom GFC. Dessa innefattar kalorimetrisk undersökning av plutonimoxidprover och bidrar till både processutveckling och bättre säkerhetskontroller av avancerade bränslecykler.

Under 2002 gjordes stora insatser när det gäller kontrollen av upparbetningsanläggningar. GFC fortsatte att driva laboratorier på plats i de stora anläggningarna i Sellafield (Förenade kungariket) och La Hague (Frankrike). Närmare tusen prov som tagits av Euratoms inspektörer i dessa anläggningar har analyserats för att ge oberoende bevisning för att inga material har använts för andra ändamål än de var avsedda för. Sådana mätningar kräver mycket exakta isotopreferensmaterial, och s.k. LSD (large size dried spikes) som framställts inom GFC ligger nu till grund för de flesta destruktiva testprover som utförs vid upparbetningsanläggningar runtom i världen. Utrustning för att övervaka massa och volym har installerats inom ramen för ett avtal med japanerna, för att hjälpa dessa att kontrollera kärnmaterialflödet. När det gäller icke-spridning av kärnmaterial har prover som tagits av IAEA:s inspektörer i kärnanläggningar analyserats med hjälp av partikelanalys för att kontrollera frånvaron, eller eventuellt upptäcka närvaron, av oredovisad kärnverksamhet. Avancerade övervakningssystem och avbildningsteknik för geografiska informationssystem har utvecklats för att bistå IAEA:s inspektörer i arbetet med att kontrollera kärnanläggningarnas uppgifter. Slutligen har metoderna för rättstekniska kärnvetenskapliga undersökningar förfinats, särskilt när det gäller att åldersbestämma uran och fastställa materialens ursprung.

För att avsluta denna sammanfattning av verksamheten 2002 har stor vikt lagts vid att bekämpa olaglig handel med kärnmaterial och radioaktiva material, och i synnerhet kandidatländerna har fått hjälp att upprätta handlingsplaner för beslagtagande av kärnmaterial. Särskild utbildning har också tillhandahållits experter från brottsbekämpande organ och radiologiska laboratorier, och viktiga mätinstrument för klassificering på plats har tillhandahållits. GFC kommer, inom ramen för sjätte ramprogrammet, att fortsätta tillhandahålla vetenskapligt, tekniskt och utbildningsmässigt stöd för att stärka kärnsäkerhetskontrollerna.

5. Unga forskares insatser

Med en personalstyrka på över två tusen personer har GFC en aktiv policy som syftar till att attrahera begåvade och kvalificerade forskare. Personalen kommer från hela EU och från länder som ansökt om EU-medlemskap, och bidrar med sin kompetens och sitt kunnande för att lösa aktuella forskningsproblem. Den vetenskapliga och kulturella mångfalden inom GFC:s tvärvetenskapliga institutioner och samarbetsnätverken med medlemsstaternas och kandidatländernas organisationer innebär stora fördelar. Tack vare det får många GFC-stipendiater anställning direkt i sina hemländer, eller till och med i något annat land, efter avslutad utbildning vid GFC.

Varje år bedömer och premierar GFC:s vetenskapliga kommitté unga GFC-forskare för såväl prestationer som publikationer. Resultatet av årets bedömning redovisas nedan.

5.1. Priser till unga forskare vid GFC

Francesca Campolongo, årets unga GFC-forskare

Vetenskaplig sammanfattning: Under sin karriär vid GFC har Francesca producerat nyskapande teoretiskt forskningsarbete inom matematisk modellering, särskilt osäkerhets- och känslighetsanalys av modelleringsresultat. Under sina doktorandstudier har Francesca utvecklat, genomfört och testat en ny metod för känslighetsanalys för att bedöma sekundära effekter utifrån matematisk grafteori. Hon har även jämfört olika metoder för känslighetsanalys och dragit slutsatser om "när man skall använda vad". Francesca har tillämpat känslighetsanalys på flera miljömodeller (modeller för fiskebeståndens dynamik, modeller för klimatförändringen etc.) och bidragit till att förbättra dessa liksom förståelsen av de studerade företeelserna.

Under 2002 koncentrerade sig Francesca på att använda känslighetsanalysmetoder inom ett delvis outforskat område, nämligen bedömning och hantering av finansiell risker. Tillsammans med sin kollega Alessandro Rossi har hon publicerat arbetsmaterial som beskriver hur känslighetsanalys kan vara ett värdefullt redskap när det gäller problemet med risksäkring av finansiella portföljer. Tillsammans med Alessandro och tjänstemän vid Europeiska investeringsbanken har Francesca utarbetat ett arbetsdokument där ett effektivt redovisningsförfarande beskrivs som kan utgöra ett stöd för bankens ekonomisystem när det gäller att anpassa dess redovisning till internationella standarder.

Under det senaste året har Francesca bistått Generaldirektoratet för inre marknaden när det gäller att tillhandahålla vetenskapligt och tekniskt stöd i syfte att uppdatera det europeiska direktivet om kapitalkrav (CAD3) för europeiska banker och värdepappersföretag.

Bakgrund: Francesca kom till GFC som praktikant 1996 och avslutade sin doktorandutbildning i Ispra. Sedan 2001 är hon anställd.

>Hänvisning till>

Francesca tog sin examen i tillämpad matematik vid universitetet i Pisa i Italien 1993. 1994 tilldelades hon två stipendier av Australiens regering och flyttade till Griffith University (Brisbane, Australien), där hon 1998 slutförde sina doktorandstudier i modellering och känslighetsanalys vid miljövetenskapliga fakulteten. Francescas doktorandstudier handleddes av bland andra Andrea Saltelli, som tillhör GFC:s personal och som varit Francescas värd och forskningshandledare i Ispra under två sexmånadersperioder. Under doktorandstudierna 1995 tillbringade Francesca en månad vid Cornell University (New York, USA), där hon valdes ut att delta i en internationell sommarkurs (med endast tjugo deltagare) i ekologisk modellering. Sedan 1998 har Francesca arbetat i Ispra med att utveckla forskning om känslighetsanalys och tillämpa de mest avancerade metoderna på en rad olika problem (t.ex. miljömodeller och modeller för bedömning och hantering av finansiella risker.

"Min erfarenhet är att GFC är en utmärkt miljö för unga forskare. Vi får inte bara chansen att öka vårt kunnande och vetenskapliga kompetens genom ett nära samarbete med framstående forskare, vi trivs också mycket bra eftersom GFC är en mångkulturell och vänlig miljö."

Maurice Whelan, pris för vetenskaplig innovation

Vetenskaplig sammanfattning: Maurice är upphovsman till åtta internationella patent och fick 1999 dela på det brittiska handels- och näringsministeriets pris Metrology for World Class Manufacturing. Han kom till GFC 1994 genom ett stipendium för forskare med doktorsexamen och blev senare fast anställd. För närvarande är han chef för GFC:s enhet för biomedicinsk optik. Maurice har bidragit till att höja biomedicinteknikens profil i forskarsamfundet, och de övergripande aspekterna av hans arbete gagnar även övriga GFC-projekt, särskilt kemisk känslighet och nanoteknik. I egenskap av expert inom biofotonik, ett område som förväntas växa snabbt under de närmaste tio åren, bidrar han till GFC:s prioriterade områden inom hälsovårdsteknik, livsmedelssäkerhet och kemiska ämnen och till att förbättra den vetenskapliga grunden för en bättre exponeringsbaserad riskbedömning. En höjdpunkt under 2002 var beviljandet av ett amerikanskt patent (nr 6 393 315) för en ny fluorescerande avbildningsteknik för upptäckt av sjukdomar, däribland cancer, på ett tidigt stadium. En endoskopprototyp för diagnosticering med minsta möjliga ingrepp bör kunna genomgå kliniska tester under 2003.

>Hänvisning till>

Bakgrund: Maurice tog examen i maskinteknik 1990 vid universitetet i Limerick i Irland. Efter att ha vistats vid Liverpools universitet och University College Swansea avslutade han sina doktorandstudier i databaserad och experimentell hållfasthetsanalys 1994. Därefter har han arbetat inom området tillämpad optik, där han koncentrerat sin forskning till en rad olika områden, t.ex. smarta material och strukturer för flyg- och rymdtillämpningar, industrikontroll och processtyrning samt skydd av historiska byggnader. För närvarande forskar han om laserteknik på mikro- och nanonivå, fiberoptiksensorer och medicinsk avbildning.

"Arbetet vid GFC har främjat min vetenskapliga utveckling och gett mig möjlighet att utforska nya och spännande forskningsområden."

Janna Puumalainen, pris för miljöforskning

Vetenskaplig sammanfattning: Janna kom till GFC år 2000 genom ett stipendium för forskare med doktorsexamen. Syftet med hennes forskning är att öka kunskapsbasen för miljöskydd, förbättra övervakningen av den biologiska mångfalden i Europa och öka förståelsen av de orsaker och processer som utarmar den biologiska mångfalden. Tyngdpunkten i hennes arbete låg på både skogens biologiska mångfald och växelverkan mellan olika typer av markanvändning, t.ex. skogar och vattensystem eller skogar och jordbruksområden. Till exempel har hon för första gången utvärderat situationen för skogens biologiska mångfald i hela det europeiska området, genom att använda sig av jämförbara nationella data.

Under 2002 deltog hon i utvecklingen av metoder för övervakning av den biologiska mångfalden, med hjälp av statistik- och modelleringsmetoder för att integrera olika typer av data. Hon började även vid enheten för bioteknik och GMO och arbetar för närvarande med biometri i anslutning till genetiskt modifierade organismer och övervakningen av dessa i livsmedel, foder och miljö.

>Hänvisning till>

Bakgrund: Efter att ha avslutat sina filosofie kandidatstudier i skogsvetenskap 1994 vid Joensuu universitet i Finland fortsatte Janna till universitetet i Göttingen, där hon slutförde sina doktorandstudier vid institutionen för skogstillväxt och skogsförvaltning. Hon kom till GFC år 2000 för att avsluta sin post doc-utbildning vid enheten för markförvaltning, och hittills har hennes karriär fört henne till sex olika länder, nämligen Belgien, Finland, Tyskland, Irland, Italien och Sydafrika.

"Att få arbeta inom ett integrerat forskningsprojekt som GFC är en unik möjlighet, eftersom man inte bara möter en mångfald av forskningsområden, idéer och forskningsbakgrunder utan även en mångfald av människor och kulturer."

5.2. Priser för bästa publikation

Årets bästa vetenskapliga publikation

"Determination of Deforestation Rates of the World's Humid Tropical Forests" (i Science)

Frédéric Achard, Hugh D. Eva, Hans-Jürgen Stibig, Philippe Mayaux, Javier Callego, Timothy Richards och Jean-Paul Malingreau (samtliga GFC-forskare, utom T. Richards), Science 297, 999 (2002).

Vetenskaplig sammanfattning: Ett nyligen slutfört forskningsprogram (TREES), där jordobservationssatelliternas samlade bildresurser används, ger aktuella uppgifter om statusen för skogstäckningen i världens tropiska regnskog. Mellan 1990 och 1997 försvann 5,8 ± 1,4 miljoner hektar tropisk regnskog per år, och ytterligare 2,3 ± 0,7 miljoner hektar skog försämrades märkbart. Siffrorna visar att den totala nettoförändringen hos regnskogens skogstäckning är 23 % lägre än den allmänt accepterade nivån. Resultatet påverkar den globala beräkningen av kolflöden och innebär att kolsänkan är mindre än man tidigare trott.

Dessa nya uppgifter kommer att bidra till att minska de osäkra uppgifterna i den globala kolbudgeten, tillhandahålla korrekta grunddata för bedömningar av den biologiska mångfalden och underlätta utformningen av strategier för hållbar skogsförvaltning. Tack vare projektet har en tillförlitlig grund för övervakning av de tropiska skogarna inrättats och viktiga nya data för denna värdefulla globala resurs erhållits.

>Hänvisning till>

Bakgrund: Frédéric avslutade sin utbildning till "ingénieur polytechnicien" 1984, erhöll en magisterexamen i bildbehandling vid universitetet i Strasbourg 1986, blev filosofie doktor i tropisk ekologi och fjärranalys vid universitetet i Toulouse 1989 samt erhöll en "Habilitation à diriger des recherches" vid samma universitet 1997. Efter att först ha arbetat med optisk fjärranalys vid International institute of vegetation mapping (CNRS/universitetet) i Toulouse blev han det franska jordbruks- och skogsbruksministeriets nationella utlånade expert vid GFC i Ispra. Här har han initierat forskning om Sydostasien inom ramen för projektet "TRopical Ecosystem Environment observations by Space" (TREES). Frédéric kom till GFC 1992 och bedriver för närvarande forskning om utveckling av jordobservationsteknik för global och regional utvärdering och övervakning av skogar.

"Arbetet inom TREES-projektet har varit mycket positivt, särskilt den mänskliga miljön och kompetensen. TREES-gruppen nådde en hög vetenskaplig nivå, framför allt genom ett effektivt samarbete med en lång rad externa partner både i Europa och i de tropiska länderna.

5.3. Tre innovativa publikationer under året

"Fission of actinides using a tabletop laser" (i Europhysics Letters)

Heinrich Schwoerer, Friederike Ewald, Roland Sauerbrey, Jean Galy, Joseph Magill, Vincenzo Rondinella, Roland Schenkel och Tilman Butz.

Vetenskaplig sammanfattning: Denna publikation var den första demonstrationen av kärnklyvning där en högrepetitiv laser av bordsstorlek användes. GFC organiserade klyvningsexperimentet och genomförde strålningsmätningarna för att demonstrera fissionsprocessen. Jean har haft en central roll i tre projekt som pågår inom GFC. I projektet om laserinducerade kärnreaktioner demonstrerade experimenten den första klyvningen av torium med en högeffektslaser, och bekräftade klyvningen av uran och torium med användning av en Vulcan GPL (giant pulse laser). Jean har vidare bedrivit forskning om en neutronförstärkare som GFC nu har världspatent på och som haft mycket stor betydelse för utvecklingen av det kommersiella datapaketet "nuclides.net" för beräkningar av radionuklider och deras strålning.

>Hänvisning till>

Bakgrund: Jean tog sin examen (Baccalaureate) i Aix-en-Provence 1991 och studerade sedan vid universitetet i Marseille, där han erhöll en magisterexamen i fysik (1995). Efter att ha tagit en ettårig grundexamen i reaktorfysik flyttade han till Sverige för att arbeta med experimentell kärnfysik, samtidigt som han disputerade i kärnfysik vid Uppsala universitet. Doktorandstudierna vid universitet i Marseille 1999 belönades av den franska kärnenergiföreningen SFEN. År 2000 kom Jean till GFC genom ett stipendium för forskare med doktorsexamen, och är nu tillfälligt anställd.

"Arbetet inom GFC ger många möjligheter till innovativ forskning i internationell miljö. Utmärkta anläggningar och samarbetsnätverk med vetenskapliga experter i hela EU inspirerar mig att delta i spännande forskning och utveckling."

"Neutron-Induced Fission Cross Section of 233Pa between 1.0 and 3.0 MeV" (i Physical Review Letters)

Fredrik Tovesson, F.-J. Hambsch, A. Oberstedt, B. Fogelberg, E. Ramström och S. Oberstedt. Physical Review Letters 88, 62502 (2002).

Vetenskaplig sammanfattning: Det energiberoende reaktionstvärsnittet för neutroninducerad fission av Pa-233 (Protactinium 233) har för första gången mätts direkt med monoenergetiska neutroner. Denna nuklid är en viktig intermediär i en toriumbaserad bränslecykel och dess fissionstvärsnitt är en viktig parameter i modelleringen av framtidens avancerade bränsle- och reaktorkoncept. Ett inledande experiment resulterade i fyra tvärsnittsvärden på 1,0-3,0 MeV, vilket gav en fissionströskel på över 1 MeV. Stora avvikelser hittades genom en tidigare indirekt experimentell bestämning och genom modellberäkningar.

>Hänvisning till>

Bakgrund: Fredrik kom till GFC genom ett stipendium för doktorander i februari 2000. Efter att ha bekantat sig med gaseffekterna i jonkammare satte han sig snabbt in i experimentuppställningen, analysen av data, användningen av datakoder för neutrontransportberäkningar samt teoretiska utvärderingar av data. Experimenten genomfördes med hjälp av GFC:s Van de Graaff-accelerator på sju miljoner volt. Fredrik lade fram sina resultat vid den internationella konferensen om kärndata för vetenskap och teknik i Tsukuba i Japan.

"Som doktorandstipendiat vid GFC har jag fått chansen att arbeta i en framstående forskningsmiljö, med tillgång till unika anläggningar och expertkunnande på fältet. En av kärnverksamheterna för GFC:s referenslaboratorium för neutronfysik är att tillhandahålla grundläggande kärndata till stöd för hantering av kärnavfall och avancerade reaktorkoncept - att få delta i denna viktiga uppgift har verkligen varit en givande erfarenhet."

"Plutonium-based superconductivity above 18 K" (i Nature)

J.L. Sarrao, L.A. Morales, J.D. Thompson, B.L. Scott, G.R. Stewart, F. Wastin, J. Rebizant, Pascal Boulet, E. Colineau och G. H. Lander. Nature 420, 297 (2002).

Vetenskaplig sammanfattning: Plutonium är en metall som både är tekniskt betydelsefull, på grund av sin nukleära instabilitet och radioaktivitet, och representerar ett grundläggande vetenskapligt intresse. Trots att dess betydelse är erkänd är förståelsen av plutoniumets elektroniska struktur, som direkt påverkar dess metallurgiska egenskaper, dålig. I detta arbete redovisas observationer av supraledning, för första gången hos en plutoniumförening, med en ganska hög övergångstemperatur, cirka 18,5 K. Detta, och relaterade effekter, skulle ha teknisk betydelse för tillämpad supraledning.

>Hänvisning till>

Bakgrund: Efter att ha avslutat sina doktorandstudier i fasta tillståndets kemi (uran) vid universitetet i Rennes 1997 flyttade Pascal till "Institute für Physikalishe-Chemie" vid universitetet i Wien, där han slutförde sin post doc-forskning om sällsynta jordartsbaserade föreningar. Genom ett treårigt Marie Curie-stipendium kom Pascal till GFC 1999, där han för närvarande arbetar med "Synthesis of new Transuranium Compounds - Crystallographic Study (powder and single crystal)".

"Det är mycket stimulerande att arbeta inom GFC och man får chansen att samarbeta med människor från hela världen."

6. Bidraget till det europeiska området för forskningsverksamhet

Det främsta syftet med det europeiska området för forskningsverksamhet är att stärka EU:s ställning inom den internationella forskningen genom bättre organisation och integrering av forskningsverksamheter i Europa. Att främja samarbete mellan nationella laboratorier och förhindra att samma arbete upprepas är ett viktigt led i upprättandet av detta område.

GFC:s bidrag till det europeiska området för forskningsverksamhet under 2002 omfattade bland annat att upprätta en konkret handlingsplan för området, att organisera det fleråriga arbetsprogrammet så att det europeiska området för forskningsverksamhet lyfts fram samt att öka GFC:s bidrag till EU:s utvidgning.

6.1. Handlingsplan för det europeiska området för forskningsverksamhet

Nätverk är mycket viktigt för det europeiska området för forskningsverksamhet - det är det främsta instrumentet för att motverka uppsplittring och isolering av forskningsverksamheter och är också det bakomliggande verktyget för sjätte ramprogrammet och dess nya instrument för forskningsfinansiering. GFC behöver starka partnerskap med offentliga och privata organisationer i medlemsstaterna och kandidatländerna för att kunna genomföra sitt uppdrag och sitt arbetsprogram och dessutom producera resultat av hög kvalitet. Ett sådant samarbete krävs på grund av själva karaktären hos GFC:s arbete - harmonisering och validering av metoder och mätningar, fastställande av gemensamma standarder och tillhandahållande av vetenskapligt och tekniskt stöd i genomförandet av den europeiska lagstiftningen.

GFC tillgodoser även de europeiska politiska beslutsfattarnas och medlemsstaternas växande krav på inrättande av gemensamma vetenskapliga referenssystem. Därigenom kan GFC även ha en drivande roll i samordningen av forskningsinsatser mellan medlemsstaterna och kandidatländerna, och hjälpa de senare att snabbt integreras i gemenskapens forskning och genomföra gemenskapens regelverk.

Handlingsplanen för det europeiska området för forskningsverksamhet utarbetades 2002 och innehåller ambitiösa mål för GFC:s integrering i detta område, genom fokusering på följande fem verksamheter:

Utveckling och förvaltning av gemensamma vetenskapliga referenssystem.

Utökade nätverk med nationella och europeiska organisationer av hög kvalitet.

Riktade multinationella och tvärvetenskapliga program för utbildning och rörlighet.

Utökad tillgång till och användning av GFC:s forskningsinfrastrukturer, även för utbildningssyften.

Integrering av utvidgningsverksamhet i GFC:s arbetsprogram, framför allt genom gemensamma projekt och utbildningsinsatser.

Dessa verksamheter kompletterar varandra och genomförs ofta samordnat. Användningen av rörlighetsinstrument för att stimulera forskarutbytet är till exempel en viktig stödåtgärd för nätverk, och utbildning genom forskning främjas av tillgången till infrastrukturanläggningar. Nätverk med viktiga aktörer är nödvändigt för att tillhandahålla den kritiska massa och vetenskapliga kvalitet som krävs för att bygga upp vetenskapliga referenssystem.

Under 2002 noterade GFC att samarbete skett med över 2 000 partner i över 250 nätverk. Dessutom ökade tillgången till GFC:s anläggningar liksom utbildnings- och rörlighetsprogrammen och stödet till utvidgningen.

6.2. Stöd till utvidgningen

Europeiska unionens utvidgning leder inte bara till en mångfald av olika historiska förutsättningar och kulturer utan också till en befolkningsökning med 105 miljoner människor och en ökning av markytan med 34 %. Den 29 oktober 2002 undertecknade sammanlagt tretton länder avtal om associering till sjätte ramprogrammet - nu är EU:s utvidgning en realitet i det europeiska området för forskningsverksamhet. Dessa kandidatländer kommer att få samma rättigheter och skyldigheter som medlemsstaterna i sjätte ramprogrammet.

I sin senaste lägesrapport påpekade dock kommissionen att det fortfarande behövs ytterligare förberedelser inom vissa politikområden, bland annat när det gäller tullfrågor, luft- och vattenkvalitet, avfallshantering, veterinär- och växtskyddskontroll samt förvaltning och övervakning av jordbrukspolitiken. För att genomföra denna politik krävs en stark vetenskaplig grund och till detta bidrar GFC, som kommer att utöka sitt stöd genom att överföra relevanta metoder, referenser och kunskaper.

I femte ramprogrammet öppnade GFC upp sitt arbetsprogram för kandidatländerna till en total kostnad på 20 miljoner euro. Cirka arton av GFC:s åttio projekt utökades för att möjliggöra direkt samarbete med forskningsorganisationer inom områdena miljö, kärnsäkerhet och säkerhetskontroller, harmonisering av mätningar, stöd till jordbrukspolitiken, livsmedel och kemiska produkter samt framtidsanalyser och modellering.

Under 2002 inledde GFC ett nytt program för samarbete och fördjupad utbildning, som ledde till sextio arbetsmöten och ett program för aktiv utbildning där hela 1 200 forskare från kandidatländerna deltog. Programmets deltagare utsågs av kandidatländernas EU-delegationer tillsammans med GFC:s nationella kontaktpunkter. Detta har lett till en markant ökning av antalet gästforskare. Dessa ökade till exempel från 33 stycken år 2001 till 67 år 2002, och siffran väntas stiga ytterligare till över 120 gästforskare år 2003. Denna åtgärd har även förstärkt kandidatländernas deltagande i nätverk. I början av femte ramprogrammet var till exempel deltagandet av partner från kandidatländerna i nätverk mycket lågt. Antalet partner ökade dock snabbt till sammanlagt 270 i slutet av 2002, vilket innebär att de redan utgör över 13 % av GFC:s 2 000 partner.

Utifrån framstegen och erfarenheterna från femte ramprogrammet har GFC i nära samarbete med de nya partnerna utarbetat ett nytt paket med projekt för sjätte ramprogrammet. Tyngdpunkten under de första två åren kommer att ligga på att skynda på genomförandet av gemenskapens regelverk. Arbetsmöten och utbildning kommer att ta till sig nya multimediemetoder för e-lärande. Ett exempel är en nyligen utvecklad demonstration för identifiering av GMO. Nya möjligheter till tillfälliga tjänster för gästforskare, utlånade nationella experter och stipendiater kommer också att eftersträvas (se www.jrc.cec.eu.int/enlargement).

GFC:s utvidgningsverksamhet är i linje med generaldirektörens utfästelse att GFC skall gå i bräschen för detta viktiga europeiska initiativ.

6.3. Stöd till GMES-initiativet

Harmoniserade geospatiala databaser som möjliggör enhetlig och snabb integrering av data från satelliter är mycket viktiga för att tillgodose behoven hos EU och statliga och privata organ som hanterar frågor som miljö, resursförvaltning, regional utveckling, räddningstjänst, forskning och säkerhet. GFC har under ett drygt decennium deltagit i utvecklingen av metoder för insamling av data och harmonisering av databaser, och har spelat en viktig roll för inrättandet av systemet för global övervakning av miljö och säkerhet (GMES).

GMES har en central funktion i Europas övergripande strategi för rymden. Initiativet inrättades av företrädare för Europeiska kommissionen, Europeiska rymdorganisationen (ESA), den europeiska organisationen för användning av meteorologiska satelliter (Eumetsat), den europeiska sammanslutningen för fjärranalysföretag (EARSC), den europeiska industrin samt nationella rymdorgan.

Satellitdata om global markanvändning, brända områden och avskogning underlättar studier av klimatförändringen. GFC samlar in indikatorer: ett exempel är satellitbaserad information som nyligen erhållits om statusen för skogstäckningen i världens tropiska regnskogar (TREES-projektet) och som bidrar till en bättre förståelse av kolbalansen. Satellitdata får också allt större betydelse vid krissituationer som översvämningar och bränder. Som exempel kan nämnas europeiska och nationella en- och tredagars brandriskprognoskartor som framställs och överförs till alla räddningstjänst- och skogsbrandsmyndigheter i Medelhavsområdet genom en föroperationell användarorienterad tjänst kallad Fire Risk Watch.

GFC inhyser också WDCA (World Data Centre for Aerosols) för WMO:s räkning (World Meteorological Organisation), och ett GMES-projekt i anslutning till detta syftar till att samordna aerosolmätningar från rymd- och markbaserade plattformar.

GFC har utvecklat metoder att använda satellitbilder för att övervaka jordbruket med hjälp av fjärranalys (MARS) inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken (GJP). Syftet är att bekämpa bedrägeri och ta fram skördeprognoser. Kommersiella satellitbilder med hög upplösning som visar detaljer på en meter eller mindre blev tillgängliga under 2000 och GFC har demonstrerat de möjligheter som detta ger när det gäller humanitärt bistånd, minröjning och skadevärdering inför återuppbyggnad. Tekniken kan också användas för att positionsbestämma fartyg för den gemensamma fiskeripolitikens syften.

Avslutningsvis bidrar GFC inom ramen för sitt uppdrag till att utforma GMES-tjänsterna så att de bättre svarar mot de krav som ställs av kommissionens övriga avdelningar.

6.4. Sjätte ramprogrammet och det fleråriga arbetsprogrammet

Under 2002 utarbetade GFC sitt fleråriga arbetsprogram för 2003-2006. Detta i enlighet med 1) det särskilda programmet för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration som skall genomföras genom direkta åtgärder av Gemensamma forskningscentret (2002-2006), och 2) det särskilda forsknings- och utbildningsprogrammet som skall genomföras av Gemensamma forskningscentret genom direkta åtgärder för Europeiska atomenergigemenskapen (2002-2006).

Det fleråriga arbetsprogrammet är organiserat efter följande fyra huvudområden:

(1) Livsmedel, kemiska produkter och hälsa.

(2) Miljö och hållbarhet.

(3) Kärnsäkerhet.

(4) Övergripande verksamhet.

Inom dessa huvudområden har åtta tematiska och tre övergripande verksamheter (teknisk framsyn, referensmaterial och mätning samt allmän säkerhet och bedrägeribekämpning) valts ut, vilka på bästa sätt skall kombinera politiska behov och GFC:s kompetens. Varje prioritet består av en rad integrerade vetenskapliga områden där de särskilda aspekterna av GFC:s forskning GFC fastställs. Denna nya struktur är unik eftersom det är första gången som integrerade vetenskapliga områden som omfattar verksamheter från flera institut delas mellan instituten. Detta kommer definitivt att förbättra GFC:s sammanhållning och fokusering. Dessa prioriteringar förenar GFC:s verksamheter i enlighet med målen för dess uppdrag, medan de integrerade vetenskapliga områdena organiserar sin kompetens och effektiviserar sina tvärvetenskapliga insatser kring särskilda arbetsområden för att skapa synergier från forskning som bedrivs inom GFC:s specialiserade kompetensområden.

De integrerade vetenskapliga områdena och deras innehåll har utformats efter de behov som uttryckts och fastställts under samråden med GFC:s kunder. Genom att integrera forskningskapaciteten kommer GFC att uppnå den nödvändiga fokuseringen av verksamheterna på viktiga prioriteringar, en ökad effektivitet när det gäller att producera resultat av hög kvalitet genom synergi och samarbete samt ett högt deltagande.

Efter en första omgång med djupgående interna diskussioner med de sju GFC-instituten utarbetades det fleråriga arbetsprogrammet inom ramen för ett brett samråd med GFC:s användargrupp på hög nivå (direktörerna för kommissionens generaldirektorat med ansvar för politiska nyckelområden), GFC:s styrelse (företrädare för EU:s medlemsstater och deltagare från kandidatländer och associerade länder) och kommissionsledamoten med ansvar för forskning, Philippe Busquin, och dennes kansli.

GFC:s verksamheter för sjätte ramprogrammet

Forskningsområden

1. Livsmedel, kemiska produkter och hälsa

Säkerhet och kvalitet hos livsmedel och foder

Livsmedelskedjan: från jordbruk till konsumentskydd

GMO i livsmedel, foder, utsäde och miljön

Bedömning av kemikalier samt exponering

Alternativa metoder för djurförsök

Teknik för biomedicinska tillämpningar

Hälsa och miljö: hur exponering för miljöfaktorer påverkar det humana genomet

2. Miljö och hållbarhet

Luftkvalitet och radioaktivitet i miljön

Vattenkvalitet och vattenekosystem

Mark och avfallshantering

Markresurser

Integrering av hållbarhet i övriga politikområden

Klimatförändring: Kyotoprotokollet och fortsättningen

Övervakning och bedömning av ekosystemens hållbarhet

Referens- och informationssystemet för hållbara energitekniker

Förnybar energi och avancerad energiomvandlingsteknik

3. Kärnsäkerhet

Hantering av använt bränsle och radioaktivt avfall

Kärnsäkerhet (kontroller och icke-spridning)

Reaktor- och kärnbränslesäkerhet

Mätning av strålning

Grundläggande aktinidforskning

4. Övergripande verksamhet

4.1 Teknisk framsyn

Teknisk framsyn i övriga GFC-prioriteringar

Sektorsövergripande teknisk-ekonomisk framsyn

Statistiska metoder för analys av ekonomiska indikatorer

4.2 Referensmaterial och mätning

Referensmaterial och metoder i övriga GFC-prioriteringar

BCR (Gemenskapens referensbyrå) och industriella certifierade referensmaterial

Metrologi inom kemi och radionuklidmätteknik

Metrologi inom fysik: mätning av neutrondata

4.3 Allmän säkerhet och bedrägeribekämpning

Bedrägeribekämpning och övervakning av efterlevnaden av EU:s regelverk inom vissa politikområden

Stöd till cybersäkerhet

Tekniska och naturliga risker

Stöd till kommissionens mål för humanitärt bistånd och stöd

6.5. Tekniköverföring

GFC genererar forskningsresultat med kommersiell potential och ansvarar sedan mars 2002 för förvaltningen av Europeiska unionens immateriella tillgångar, t.ex. patent, varumärken och upphovsrättigheter. För att kunna utnyttja sin potential behöver GFC industriella partner, eftersom forskare inom offentliga institutioner ofta saknar kommersiell förmåga och medvetenhet, vilket är en viktig orsak till att en mängd kunskap och teknik förblir outnyttjad. Ett viktigt mål för det europeiska området för forskningsverksamhet är att förändra attityder och öka medvetenheten om den kommersiella potentialen hos sådana forskningsresultat, både inom offentliga institutioner och kommissionen.

De senaste åren har GFC eftersträvat nya sätt att överföra teknik som utvecklats av GFC:s personal, sätt som gagnar det europeiska samhället. De instrument som inrättats omfattar tillhandahållande av entreprenörsutbildning och rådgivning vid avknoppningar av företag. GFC har även deltagit i ett konsortium med europeiska offentliga forskningsorganisationer som samarbetar för att utveckla expertis inom avknoppningar och tekniköverföring. Eftersom alla organisationer brottas med likartade problem när det gäller att utveckla denna sida av verksamheten kan de hjälpa varandra att tillhandahålla riktad rådgivning och stödja verksamheter för sina forskare.

Enligt rådande bestämmelser måste blivande entreprenörer lämna kommissionen innan de startar egna företag, men många avskräcks av sina bristande affärskunskaper. GFC anordnar därför entreprenörskurser, och under 2002 genomgick tio personer praktisk utbildning i grundläggande ledarkompetens och företagsplanering. Två nya företag startades och flera andra ligger i startgroparna.

Av cirka 130 patenterade uppfinningar i gemenskapens ägo genereras ungefär 90 % av GFC. Under 2002 lämnade GFC-forskare in 17 nya ansökningar om patent och upphovsrätt för program. Bland de senaste framgångarna på patent- och licensområdet finns utrustning för plasmabehandling i syfte att minska infektioner orsakade av medicintekniska produkter, fiberoptiska sensorer som ger information om deformering av byggnader samt ett interaktivt multimedieverktyg för beräkningar rörande radionuklider och deras strålning.

6.6. Kompletterande program för högflödesreaktorn

Det kompletterande programmet för högflödesreaktorn (HFR), som finansieras av Frankrike, Tyskland och Nederländerna, administreras av GFC. HFR, som finns i nederländska Petten, är en av världens kraftigaste forsknings- och testreaktorer med flera användningsområden, och vars drift från och med i dag övertas av nederländska Energy Research Foundation (NRG). Reaktorn, som tidigare under mer än 30 år bidragit med undersökningstjänster rörande bestrålning och efterbestrålning, har under de senaste åren fått verksamheten utökad till medicinskt stöd, vilket skett både genom tillverkning av radioisotoper och genom patientbehandling vid Boron Neutron Capture Therapy Facility (BNCT). I dag är HFR europaledande i fråga om tillverkningsvolym av radioisotoper.

Under 2002 ledde ytterligare indikationer på bristfälliga svetsarbeten, som första gången upptäcktes vid en kontroll sommaren 2001, tillsammans med interna samarbetssvårigheter mellan NRG, HFR-operatören och Energy Centrum Netherlands (ECN) till allvarliga farhågor rörande säkerheten vid anläggningen. Problemen ledde till att kommissionen tillsammans med NRG och den nederländska kärnsäkerhetsmyndigheten (Kernfysische Dienst, KFD) beslöt om en temporär stängning av anläggningen. Stängningen ledde till kraftig oro för de fortsatta leveranserna av radioisotoper för medicinsk användning, och frågan togs upp vid en extrainsatt debatt i det nederländska parlamentet i februari 2002.

Stängningsperioden utnyttjades för en extern genomgång av säkerhetsrutinerna av en expertgrupp från IAEA, införande av förbättringar samt en extern undersökning av de bristfälliga svetsarbeten som upptäcktes i svets 22 i reaktorkärlet vid den kontroll som genomfördes sommaren 2001. Enligt IAEA:s uppfattning var reaktorn i god kondition, men man lämnade ändå rekommendationer och förslag på ytterligare säkerhetsförbättringar. Sammantaget ledde det hela till att man utformade ett program för förbättrade säkerhetsrutiner och efter en extern kontroll av de bristfälliga svetsarbetena kunde reaktorn startas igen den 22 mars och därefter har driften löpt problemfritt. Under sommaren 2003 kommer en ny kontroll att ske.

7. Avveckling av GFC:s kärnanläggningar

Kommissionen är ansvarig för förvaltningen av de kärnanläggningar som byggts i enlighet med Euratomfördraget under anläggningarnas hela driftstid tills det att skyddsklassningen av området upphört. För att följa Euratomfördragets bestämmelser tillämpar kommissionen, och därmed GFC i samtliga sina anläggningar, nationell och europeisk lagstiftning om transport, behandling, tillfällig lagring och slutförvaring av kärnmaterial, liksom gällande säkerhetsbestämmelser för kärnanläggningar och kärnmaterial. Enligt denna lagstiftning skall GFC skydda både allmänheten och miljön från strålningsrisker, och måste därför avveckla och lägga ned kärnanläggningar och ta hand om avfallet från dessa.

Som ett led i detta har GFC utvecklat ett program för avveckling och avfallshantering. Detta program förvaltas inom varje GFC-anläggning av ett specialteam under överinseende av programmets expertgrupp, som består av externa experter utsedda av medlemsstaterna och med vice generaldirektören som ordförande. Programmets mål är att planera, stödja och övervaka det successiva omhändertagandet av GFC:s historiska förpliktelser, t.ex. överflödiga kärnanläggningar och anläggningar för hantering av kärnavfall. Det slutliga målet är att de överflödiga anläggningarna skall återgå till ett läge där inga radioaktiva risker kvarstår och där marken och byggnaderna kan användas för andra syften.

7.1. Det aktuella läget

Under 2002 slutfördes avvecklingen av radiokemibyggnaden vid GFC:s anläggning i Geel i Belgien och den 11 oktober nyinvigde kommissionsledamoten Busquin denna byggnad för forskning om livsmedels-, hälso- och miljörelaterade frågor. Vid GFC:s anläggning i Karlsruhe i Tyskland inriktades verksamheten under 2002 främst på att avveckla ett trettiotal handskboxar och klassificera kärnavfall. I Ispra gjordes framsteg när det gäller att tillhandahålla anläggningar för hantering av kärnavfall. Inrättandet av ett övergångslager, inbegripet vägningsstation och portaler, för sanering av materialen har slutförts, och både klassificerings- och saneringsanläggningarna nådde en mycket hög nivå - båda anläggningarna kommer att färdigställas i början av 2003. Både saneringsanläggningen och stationen för bearbetning av spillvatten har försetts med värme-, ventilations- och luftkonditioneringssystem, och för den sistnämnda har idrifttagningsprogram utarbetats och skickats till myndigheterna för godkännande. Slutligen har bearbetningsanläggningarna utrustats med brandskyddssystem, strålningsövervakningsutrustning m.m. och rapporterna om de två slutliga anläggningarna har också utarbetats.

En viktig milstolpe var den avvecklingsförberedande verksamheten. Lagret av kärn- och strategiska material har minskats ytterligare genom överföring av 23 ton tungt vatten (halva lagret) till Kanada. Över 200 ton avfall från högaktiva celler, reaktorer och andra anläggningar har frigjorts efter kontroll och/eller sanering. När det gäller licensiering/säkert bevarande erhölls slutligen godkännanden för avlägsnande av ytterligare komponenter, t.ex. luftkanaler.

Avvecklingsprogrammet inleddes under år 2000 och nu två år senare har ett beslut fattats om att se över läget både när det gäller bedömningen av det tekniska innehållet och de ekonomiska konsekvenserna. Under 2002 anförtroddes därför denna uppgift åt ett europeiskt konsortium under ledning av Belgiens kärnkraftscenter (SCK.CEN). Rapporten, som väntas bli klar i början av 2003, kommer att överlämnas till berörda rådgivande organ (expertgruppen och styrelsen).

Under 2003 kommer GFC att fortsätta avvecklingsprogrammet och utarbeta ett nytt meddelande till Europaparlamentet och rådet om ett uppdaterat program.

8. GFC i siffror

8.1. Personal

GFC:s personal (M = män, K = kvinnor) indelas i följande kategorier:

>Plats för tabell>

Av ovanstående kan ungefär 1 311 anses utgöra forskningspersonal, av vilka cirka 81 är anställda på korttidskontrakt (1-3 år). Under året gick det sammanlagda antalet anställda ned med sexton, på grund av att antalet personer som lämnade sin anställning översteg antalet nyrekryterade. Under 2002 ändrades kommissionens personalpolitik för personal som finansieras via forskningsbudgeten i enlighet med vitboken om reformen av kommissionen, där det anges att forskningspersonalen bör integreras med den övriga personalpolitiken. Målet med denna politik är att 65-90 % av de anställda skall vara tjänstemän (fast anställda) och att det skall finnas en flexibilitetsmarginal på 10-35 % av fasta forskningstjänster för rekrytering av specialiserad personal för att klara tidsbegränsade behov.

>Plats för tabell>

8.2. Gästpersonal

Utöver den ordinarie personalen vid GFC finns även stipendiater, gästforskare, utlånade nationella experter, extraanställda och praktikanter från medlemsstaterna, kandidatländerna och andra länder.

Medan gästpersonalen lockas av GFC:s kulturella mångfald, tvärvetenskapliga institut och samarbetsnätverk bidrar de i sin tur med sin kompetens, kunskap och expertis när det gäller att lösa aktuella forskningsproblem. Resultatet av GFC:s strategi att utöka gästpersonalen framgår av nedanstående siffror.

>Plats för tabell>

8.3. Lika möjligheter

Från år 2000 har GFC intagit en klart aktiv ställning när det gäller att främja lika möjligheter, särskilt jämställdhet på arbetsplatsen. GFC:s nätverk för kvinnor i vetenskapen, med företrädare från alla GFC:s institut och direktorat, inrättades.

Under 2002 lanserade GFC en ansökningsomgång för GFC-utbildning genom forskarstipendier, och bland de unga forskare som godkändes överträffades målet på 40 % kvinnliga GFC-stipendiater. För första gången uppnåddes nästan jämlikhet för stipendiater på doktorandnivå.

GFC:s rekrytering av kvinnor i tjänsteklasserna A8/A7/A6 ökade under 2002 till 32 %, och i mars 2002 antog GFC en uppförandekod för tillsättning av vikarier vid föräldraledighet.

8.4. Budget (budget och utgifter - institutionella aktiviteter)

De tillgängliga anslagen för GFC är fördelade på personalutgifter, verkställighetsmedel (underhåll av byggnader och utrustning, elektricitet, försäkringar, förbrukningsvaror m.m.) och driftsanslag (direkta vetenskapliga verksamheter).

Anslagen kommer från den institutionella budgeten, som ställs till direkt förfogande från EU:s budget till GFC för femte ramprogrammet. I den institutionella budgeten beviljades följande belopp:

>Plats för tabell>

Utöver dessa anslag beviljades totalt 10,2 miljoner euro för finansiering av ett åtgärdsprogram för att minska och ta hand om kärnrelaterade förpliktelser som härrör från verksamhet utan direkt koppling till den forskning GFC bedrivit sedan starten. Anslaget skall täcka avvecklingen av nedlagda anläggningar samt avfall från dessa.

Ytterligare anslag blev tillgängliga genom bidrag från länderna i Central- och Östeuropa och de associerade länderna i Central- och Östeuropa, Cypern, Malta och Efta (15,3 miljoner euro under 2002) samt konkurrensförknippade aktiviteter.

8.5. Konkurrensförknippade aktiviteter

I nedanstående tabell anges värdet av undertecknade kontrakt bokförda i 2001 och 2002 års redovisning.

>Plats för tabell>

I siffran på 2,3 miljoner euro för åtgärder med kostnadsdelning ingår tecknandet av nitton nya kontrakt under 2002. Minskningen beror på att detta var femte ramprogrammets sista år och att antalet ansökningsomgångar var lägre 2002.

De konkurrensförknippade aktiviteterna utanför ramprogrammet omfattar ytterligare betalt arbete för kommissionens avdelningar som inte omfattas av GFC:s eget arbetsprogram. Femtioåtta nya kontrakt på sammanlagt 13,8 miljoner euro undertecknades under 2002, en ökning med 4,5 miljoner euro jämfört med 2001.

Arbete för tredje part utfördes för 5,2 miljoner euro för sextioåtta olika större kunder. Denna betydande inkomstminskning jämfört med 2001 sammanfaller dock med årliga variationer när det gäller arbete för tredje part, och avspeglar en allmän trend att generera extra inkomster genom att tillhandahålla vetenskapligt och tekniskt stöd till kommissionen utanför de ramar som anges i GFC:s arbetsprogram.

8.6. GFC 2002 - publikationer från de olika instituten

>Plats för tabell>

*Särskilda publikationer: PR-material, tekniska kommentarer, bulletiner, nyhetsbrev, manualer, interna förvaltningsrapporter, skrifter, avhandlingar och ekonomiska dokument.

9. Bilagor

9.1. Bilaga 1: Ledamöter och deltagare i GFC:s styrelse

Prof. Fernando Aldana

Director Oficina de Innovación y Tecnología Empresarial E. Técnica Superior de Ingenieros Industriales E - 28006 Madrid // ORDFÖRANDE

LEDAMÖTER //

Jacques Wautrequin

Secrétaire Général Honoraire Services Fédéraux des Affaires Scientifiques, Techniques et Culturelles B-1170 Bruxelles // BELGIEN

Dr Hans Peter Jensen

Deputy Director Institute of Food Safety and Nutrition DK-2860 Søborg // DANMARK

Maximilian Metzger

Ministerialrat Bundesministerium für Bildung und Forschung D-53175 Bonn // TYSKLAND

Prof. Demosthenes Asimakopoulos

Chairman of the Physics Department University of Athens GR-157 84 Aten // GREKLAND

Prof. José Pío Beltrán

Vicepresidente de Organización y Relaciones Institucionales Consejo Superior de Investigaciones Científicas (C.S.I.C.) E-28006 Madrid // SPANIEN

Philippe Garderet

Directeur de l'Innovation et des Technologies Emergentes AREVA F-5433 Paris Cédex 09 // FRANKRIKE

Dr Killian Halpin

Director Office of Science & Technology - Policy Division Forfás, Wilton Park House IRL-Dublin 2 // IRLAND

Ing. Paolo Venditti

Direttore Generale Consorzio SICN I-00196 Roma // ITALIEN

Pierre Decker

Conseiller de Gouvernement 1ère classe Ministère de la Culture, de l'Enseignement Supérieur et de la Recherche L-2273 Luxembourg // LUXEMBURG

Dr Kees Vijlbrief

Directeur Directie Infrastructuur en Innovatie van het DG Innovatie Ministerie van Economische Zaken NL-2500 EC Den Haag // NEDERLÄNDERNA

Ministerialrat Dr Kurt Persy

Bundesministerium für Bildung, Wissenschaft und Kultur, Gruppe VI/A A-1014 Wien // ÖSTERRIKE

Prof. José Carvalho Soares

President Ministério da Ciência e da Tecnologia, Instituto Tecnológico e Nuclear P-2686-953 Sacavém // PORTUGAL

Prof. Jarl Forstén

Deputy Director General VTT Technical Research Centre of Finland FIN-02044 VTT // FINLAND

Prof. Kerstin Fredga

S-131 50 Saltsjö-Duvnäs // SVERIGE

Dr James McQuaid

Director Science and Technology and HSE Board GB-Sheffield S7 2LL // FÖRENADE KUNGARIKET

DELTAGARE //

Albena Vutsova

Director Ministry of Education and Science BG-Sofia 1000 // BULGARIEN

Dr Karel Aim

ICPF Scientific Board Chair Academy of Sciences of the Czech Republic Institute of Chemical Process Fundamentals CZ-165 02 Praha 6 // TJECKIEN

Panikos Pouros

President of the Board of Directors Research Promotion Foundation CY-1683 Nicosia // CYPERN

Dr Toivo Räim

Ministry of Education of Estonia Department of Research and High Education EE-Tartu 50088 // ESTLAND

Dr Axel Björnsson

Professor in Environmental Sciences University of Akureyri IS-600 Akureyri // ISLAND

Prof. Arnon Bentur

Samuel Neaman Institute for Advanced Studies in Science and Technology IL-32000 Haifa // ISRAEL

Prof. Andrejs Siliòð

Vice President Latvian Academy of Sciences LV-1050 Riga // LETTLAND

Sabine Althof

Amt für Volkswirtschaft FL-9490 Vaduz // LIECHTENSTEIN

Dr Habil. Antanas Èenys

Chairman of Senate (Board) Semiconductor Physics Institute LT-2600 Vilnius // LITAUEN

Prof. László Keviczky

Member of the Academy, Vice-President Hungarian Academy of Sciences H-1051 Budapest // UNGERN

Prof. Roger Ellul-Micallef

Rector University of Malta M-Msida MSD 06 // MALTA

Andreas Mortensen

Ministry of Trade and Industry N-0030 Oslo // NORGE

Prof. Jerzy Langer

Institute of Physics, Polish Academy of Sciences PL-02-668 Warszawa // POLEN

Dr Constantin Gheorghiu

Scientific Deputy Director Institute for Nuclear Research RO-0300 Pitesti // RUMÄNIEN

Dr Vladimír pucha

Associated Professor at Faculty of Sciences Department of Geology of Mineral Deposits, Comenius University SK-842 15 Bratislava // SLOVAKIEN

Dr Milos Komac

State Undersecretary Ministry of Education, Science and Sport SL-1000 Ljubljana // SLOVENIEN

Lino de Faveri

Office fédéral de l'éducation et de la science Programmes internationaux de recherche CH-3003 Berne // SCHWEIZ

9.2. Bilaga 2: GFC:s direktörer

Generaldirektör // Barry Mc Sweeney

Vice generaldirektör // Roland Schenkel

Institutet för referensmaterial och referensmätningar // Alejandro Herrero-Molina

Institutet för hälsa och konsumentskydd // Kees van Leeuwen

Institutet för miljö och hållbar utveckling // Manfred Grasserbauer

Institutet för allmänhetens skydd och säkerhet // Jean-Marie Cadiou

Energiinstitutet // Kari Törrönen

Institutet för transuraner // Gerard Lander

Institutet för framtidsstudier // Tillförordnad direktör Per Sorup

Direktoratet för vetenskaplig strategi // David R. Wilkinson

Direktoratet för resursadministration // Jean-Pierre Vandersteen

Chefsrådgivare för vetenskap och teknik // Jean-Marie Martin