[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel den 20.3.2009

KOM(2009) 130 slutlig

Förslag till

RÅDETS FÖRORDNING

om klargörande av tillämpningsområdet för de slutgiltiga antidumpningstullar som infördes genom rådets förordning (EG) nr 85/2006 på import av odlad lax med ursprung i Konungariket Norge

MOTIVERING

BAKGRUND |

Motiv och syfte Detta förslag rör tillämpningen av rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen, senast ändrad genom rådets förordning (EG) nr 2117/2005 av den 21 december 2005 (nedan kallad grundförordningen), i antidumpningsförfarandet rörande import av odlad lax med ursprung i Norge. |

Allmän bakgrund Förslaget läggs fram som ett led i tillämpningen av grundförordningen och grundar sig på en undersökning som genomförts i enlighet med grundförordningens materiella och formella krav. |

Gällande bestämmelser Rådets förordning (EG) nr 85/2006 av den 17 januari 2006 om införande av en slutgiltig antidumpningstull och om slutgiltigt uttag av den preliminära tull som införts på import av odlad lax med ursprung i Konungariket Norge. Förordningen upphävd genom rådets förordning (EG) nr 685/2008 av den 17 juli 2008. |

Förenlighet med Europeiska unionens politik och mål på andra områden Ej tillämpligt. |

SAMRÅD MED BERÖRDA PARTER OCH KONSEKVENSANALYS |

Samråd med berörda parter |

De parter som berörs av förfarandet har redan fått möjlighet att tillvarata sina intressen under undersökningens gång, i enlighet med grundförordningens bestämmelser. |

Extern experthjälp |

Någon extern experthjälp har inte behövts. |

Konsekvensanalys Förslaget är ett resultat av tillämpningen av grundförordningen. Grundförordningen innehåller inga bestämmelser om en allmän konsekvensanalys, men den innehåller en uttömmande förteckning över villkor som måste bedömas. |

RÄTTSLIGA ASPEKTER |

Sammanfattning av den föreslagna åtgärden Genom rådets förordning (EG) nr 85/2006 av den 17 januari 2006 införde rådet en slutgiltig antidumpningstull på import av odlad lax med ursprung i Norge. Förvaltningsdomstolen i Tallinn har begärt ett förhandsavgörande av EG-domstolen i frågan om huruvida fryst ryggben (fiskben med fiskkött) av lax ska klassificeras enligt ett av de Taric-nummer som anges i artikel 1 i ovannämnda förordning, och i så fall om följderna av denna klassificering för antidumpningsåtgärderna. Enligt artikel 1 i den förordningen är presentationen av den berörda produkten avgörande för nivån på åtgärderna. En av presentationerna är annan odlad lax (även urtagen utan huvud), färsk, kyld eller fryst. Den 18 juli 2008 inledde kommissionen på eget initiativ en interimsöversyn av ovannämnda åtgärder enligt artikel 11.3 i grundförordningen för att klargöra produktdefinitionen. Undersökningen visade att ryggben av lax, oavsett om de är frysta, färska eller kylda, inte har samma grundläggande fysiska egenskaper eller användningsområden som annan odlad lax (även urtagen utan huvud), färsk, kyld eller fryst. De är inte utbytbara och konkurrerar inte med varandra på gemenskapsmarknaden. Rådet föreslås därför anta det bifogade förslaget till förordning för att klargöra definitionen av den berörda produkten i förordningen om införande av slutgiltiga antidumpningsåtgärder genom att ange att ryggben av lax, oavsett om de är frysta, färska eller kylda, inte omfattas av åtgärderna. |

Rättslig grund Rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen, senast ändrad genom rådets förordning (EG) nr 2117/2005 av den 21 december 2005. |

Subsidiaritetsprincipen Förslaget avser ett område där gemenskapen är ensam behörig. Subsidiaritetsprincipen är därför inte tillämplig. |

Proportionalitetsprincipen Förslaget är förenligt med proportionalitetsprincipen av följande skäl: |

Åtgärdsformen beskrivs i grundförordningen och lämnar inget utrymme för nationella beslut. |

Det är inte nödvändigt att ange på vilket sätt den ekonomiska och administrativa börda som faller på gemenskapen, nationella regeringar, regionala och lokala myndigheter, ekonomiska aktörer och medborgare begränsas till ett minimum och står i proportion till syftet med förslaget. |

Val av regleringsform |

Föreslagen regleringsform: förordning. |

Övriga regleringsformer skulle vara olämpliga av följande skäl: Grundförordningen medger inga andra regleringsformer. |

BUDGETKONSEKVENSER |

Förslaget kommer troligen att belasta gemenskapens budget. |

Förslag till

RÅDETS FÖRORDNING

om klargörande av tillämpningsområdet för de slutgiltiga antidumpningstullar som infördes genom rådets förordning (EG) nr 85/2006 på import av odlad lax med ursprung i Konungariket Norge

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen[1] (nedan kallad grundförordningen ), särskilt artikel 11.3,

med beaktande av det förslag som kommissionen lagt fram efter samråd med rådgivande kommittén, och

av följande skäl:

A. FÖRFARANDE

1. Tidigare undersökningar och antidumpningsåtgärder

(1) Efter inledandet av en antidumpningsundersökning i oktober 2004[2] införde kommissionen genom förordning (EG) nr 628/2005[3] preliminära antidumpningstullar på import av odlad lax med ursprung i Norge i form av en värdetull.

(2) Den 1 juli 2005 ändrade kommissionen genom förordning (EG) nr 1010/2005[4] de preliminära tullarnas form till ett minimiimportpris.

(3) Genom förordning (EG) nr 85/2006[5] införde rådet en slutgiltig antidumpningstull på import av odlad lax med ursprung i Norge (nedan kallade den ursprungliga undersökningen och förordningen om slutgiltig tull ). Den slutgiltiga tullen infördes i form av ett minimiimportpris.

(4) Efter en interimsöversyn som var begränsad till frågan om dumpning och syftade till att avgöra behovet av att fortsätta, avsluta eller ändra de gällande åtgärderna upphävde rådet genom förordning (EG) nr 685/2008[6] de antidumpningsåtgärder som införts genom förordningen om slutgiltig tull.

2. Inledande av översynen

(5) Kommissionen inledde på eget initiativ en partiell interimsöversyn efter en begäran från förvaltningsdomstolen i Tallinn om ett förhandsavgörande av EG-domstolen i frågan om huruvida fryst ryggben (fiskben med fiskkött) av lax ska klassificeras enligt ett av de Taric-nummer som anges i artikel 1 i förordningen om slutgiltig tull. Enligt artikel 1 i förordningen om slutgiltig tull är presentationen av den berörda produkten avgörande för nivån på åtgärderna. En av presentationerna är ”Annan (även urtagen utan huvud), färsk, kyld eller fryst”.

(6) Det ansågs därför lämpligt att undersöka om fryst ryggben av lax omfattas av definitionen av den berörda produkten, särskilt av ovannämnda presentation, och slutsatsen kan få retroaktiv verkan från och med det datum då antidumpningsåtgärderna i fråga infördes.

(7) Efter samråd med rådgivande kommittén meddelade kommissionen genom ett tillkännagivande (nedan kallat tillkännagivandet om inledande ) som offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning [7] att en partiell interimsöversyn begränsad till en undersökning av produktdefinitionen inleddes enligt artikel 11.3 i grundförordningen.

B. AKTUELL UNDERSÖKNING

(8) Kommissionen underrättade officiellt de norska myndigheterna, de norska producenternas intresseorganisation, kända importörer i gemenskapen, kända användare i gemenskapen, gemenskapsproducenternas intresseorganisationer och andra kända producenter i gemenskapen om att undersökningen inleddes. Berörda parter gavs tillfälle att lämna synpunkter skriftligen och begära att bli hörda inom tidsfristen i tillkännagivandet om inledande.

(9) Kommissionen sände frågeformulär till alla parter som såvitt känt var berörda och till alla andra företag som gav sig till känna inom tidsfristerna i tillkännagivandet om inledande.

(10) Med hänsyn till den partiella översynens syfte fastställdes ingen undersökningsperiod. Svaren på frågeformulären omfattade perioden mellan 2005 och 2007. För denna period begärdes uppgifter om volymer och värde av inköp och försäljning. Dessutom ombads de berörda parterna kommentera eventuella skillnader eller likheter mellan ryggben av lax och odlad lax i fråga om deras fysiska, kemiska och/eller biologiska egenskaper, användningsområden, utbytbarhet och konkurrens med varandra.

(11) Två importörer i gemenskapen och de norska producenternas intresseorganisation var samarbetsvilliga i den aktuella undersökningen och lämnade ovannämnda grundläggande uppgifter.Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den bedömde vara nödvändiga för att klargöra de gällande antidumpningsåtgärdernas tillämpningsområde och genomförde undersökningar på plats hos följande importörer:– Nereus AS, Pärnu, Estland– Pärlitigu OÜ, Tallinn, EstlandBesök gjordes även hos följande företag som bereder ryggben av lax:– Korvekula Kalatoostuse, Tartu, Estland

(12) Alla berörda parter underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för de slutsatser man kommit fram till. I enlighet med artikel 20.5 i grundförordningen gavs parterna tillfälle att inom en viss tid lämna synpunkter efter det att dessa uppgifter meddelats. Parternas muntliga och skriftliga synpunkter beaktades, och undersökningsresultaten ändrades när så var tillämpligt i enlighet med detta.

C. BERÖRD PRODUKT

(13) Den produkt som berörs är densamma som i den ursprungliga undersökningen, dvs. odlad lax (dvs. annan än vild), även filead, färsk, kyld eller fryst, med ursprung i Norge (nedan kallad den berörda produkten ). Definitionen utesluter andra liknande odlade fiskprodukter, t.ex. stor laxöring, biomassa (levande lax), vild lax och förädlade produkter såsom rökt lax.

(14) Produkten klassificeras för närvarande enligt KN-nummer ex 0302 12 00, ex 0303 11 00, ex 0303 19 00, ex 0303 22 00, ex 0304 19 13 och ex 0304 29 13 beroende på produktens presentation (färsk eller kyld fisk, färska eller kylda filéer, fryst fisk och frysta filéer).

D. RESULTAT AV UNDERSÖKNINGEN

1. Metod

(15) För att avgöra om ryggben av lax bör omfattas av produktdefinitionen i artikel 1 i förordningen om slutgiltig tull, undersökte man huruvida ryggben av lax och odlad lax hade samma grundläggande fysiska och/eller biologiska egenskaper och användningsområden. I detta sammanhang bedömde man också utbytbarheten och konkurrensen mellan ryggben av lax och annan odlad lax.

2. Grundläggande fysiska egenskaper

(16) Ryggben av lax, som vanligen utgör ca 10 % av en hel fisks vikt, är en biprodukt som uppstår när laxen fileas. Efter det att fisken tagits ur och huvudet avlägsnats framställs filéer genom att laxen delas i minst tre separata delar: två filéer och ett ryggben vid vilket en del kött ännu sitter kvar. Fisken kan trimmas ytterligare genom att t.ex. ryggfenor, gällockskrage, nålben, bukbit och skinn avlägsnas.

(17) I artikel 1 i förordningen om slutgiltig tull hänvisas det till olika presentationer av odlad lax, bl.a. hel fisk, urtagen hel fisk med huvud och filéer i olika presentationer (vikt, med eller utan skinn).

(18) Det är ingen tvekan om att ryggben av lax inte omfattas av de presentationer som rör hel fisk eller urtagen fisk med eller utan huvud eller någon av de presentationer som rör filéer i artikel 1 i förordningen om slutgiltig tull. Dessa presentationer och ryggben av lax kan tydligt och enkelt särskiljas eftersom de, såsom beskrivs nedan, har uppenbarligen olika fysiska egenskaper.

(19) Därför inställer sig frågan om ryggben av lax omfattas av kategorin ”Annan” i artikel 1 i förordningen om slutgiltig tull, som omfattar urtagen lax utan huvud (färsk, kyld eller fryst) men inte är begränsad till denna presentation.

(20) I detta sammanhang ansåg man att förordningen om slutgiltig tull endast särskilde två produkttyper, filead och icke-filead lax, där den sistnämnda avsåg hela laxen. Detta framgår av den ursprungliga undersökningen, där uppgifter endast samlades in om hel fisk och filéer, men inte om andra delar av fisken, vilket innebär att de tillämpliga minimiimportpriserna enbart beräknades på grundval av dessa uppgifter. Det verkar således som att undersökningen vid den tidpunkten inte omfattade ryggben av lax, även om ryggben inte uttryckligen undantogs.

(21) Såsom nämns ovan sitter det ännu kvar en del kött på ryggbenet, och detta kött är också delvis avsett som livsmedel. Ryggben kännetecknas dock, såsom benämningen antyder, främst av benet, medan odlad lax, filead eller inte, främst kännetecknas av köttet. Ryggben av lax utgör ca 10 % av vikten på en hel lax, och köttet på ryggbenet utgör mellan 25 % och 40 % av ryggbenets vikt. Köttet på fiskbenet står således endast för 2,5–4 % av en hel fisks vikt, medan laxkött från en hel fisk utgör mer än 65 % av den hela fiskens vikt.

(22) Man drog därför slutsatsen att ryggben av lax och odlad lax enligt definitionen i förordningen om slutgiltig tull inte har samma grundläggande fysiska egenskaper.

3. Grundläggande användningsområden och utbytbarhet

(23) Undersökningen visade vidare att odlad lax enligt definitionen i förordningen om slutgiltig tull har flera användningsområden inom det övre marknadssegmentet. Den saluförs som urtagen fisk med eller utan huvud, som filé eller som stek, eller fileas före rökning eller marinering. Dessa produkter säljs vanligen i stormarknader eller bearbetas ytterligare och tillhandahålls i restauranger eller specialbutiker. Med tanke på prisnivån marknadsförs de som produkter inom det övre marknadssegmentet och kan nästan betraktas som lyxprodukter.

(24) Ryggben av lax betraktas ofta som avfall och bortskaffas under fileteringen. När ryggben av lax inte bortskaffas vid den förpackningsanläggning där laxen fileas, säljs de för det mesta som produkter inom det lägre marknadssegmentet och används främst som djurfoder, men också som ingredienser i soppor, biffar och patéer. Endast i mycket begränsad omfattning röks även ryggben av lax och säljs som livsmedel i denna presentation (dvs. utan att köttet först skrapas av). Vikten av det rökta köttet på ryggbenet är dock ännu lägre.

(25) De uppgifter som samlats in visade att ryggben av lax betingar ett väsentligt lägre pris än odlad lax. Medan odlad lax aldrig importerades till ett lägre pris än 2,88 euro/kg under perioden januari 2006–juli 2008, importerades ryggben av lax till ett genomsnittligt pris av 0,50 euro/kg under samma period. Det bör även noteras att priset på odlad lax varierade kraftigt under ovannämnda period, medan priset för ryggben av lax var stabilt.

(26) Med tanke på ovanstående dras slutsatsen att de båda produkterna inte har samma grundläggande användningsområden och är avsedda för olika marknadssegment. Medan odlad lax hör till det övre marknadssegmentet är ryggben av lax en biprodukt som är avsedd för det lägre marknadssegmentet och som främst används som ingrediens i foder- och livsmedelsindustrin.

(27) Av ovanstående framgår att odlad lax och ryggben av lax inte har samma grundläggande användningsområden och inte är utbytbara.

E. SLUTSATSER OM PRODUKTDEFINITIONEN

(28) Ovanstående undersökningsresultat visar att ryggben av lax och odlad lax enligt definitionen i förordningen om slutgiltig tull inte har samma grundläggande fysiska egenskaper och användningsområden. De är inte utbytbara och konkurrerar inte med varandra på gemenskapsmarknaden. På grundval av detta dras slutsatsen att ryggben av lax och odlad lax enligt definitionen i artikel 1 i förordningen om slutgiltig tull är två olika produkter. Eftersom ryggben av lax inte omfattades av den ursprungliga undersökningen borde antidumpningstullen inte ha tillämpats på import av ryggben av lax.

(29) Av ovanstående skäl bör åtgärdernas tillämpningsområde klargöras retroaktivt genom en ändring av förordningen om slutgiltig tull.

F. RETROAKTIV TILLÄMPNING

(30) Eftersom den aktuella översynen är begränsad till klargörandet av produktdefinitionen och ryggben av lax inte omfattades av den ursprungliga undersökningen och den påföljande antidumpningsåtgärden, anses det lämpligt att slutsatserna tillämpas från och med det datum då förordningen om slutgiltig tull trädde i kraft, inklusive eventuell import som omfattades av preliminära tullar.

(31) Följaktligen bör de preliminära tullar som slutgiltigt tagits ut och de slutgiltiga antidumpningstullar som betalats i enlighet med rådets förordning (EG) nr 85/2006 på import till gemenskapen av ryggben av lax återbetalas eller efterskänkas. Ansökan om återbetalning eller efterskänkning ska göras hos de nationella tullmyndigheterna i enlighet med tillämplig nationell tullagstiftning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Artikel 1.1 i förordning (EG) nr 85/2006 ska ersättas med följande:

”1. En slutgiltig antidumpningstull ska införas på import av odlad lax (dvs. annan än vild), även filead, färsk, kyld eller fryst, enligt KN-nummer ex 0302 12 00, ex 0303 11 00, ex 0303 19 00, ex 0303 22 00, ex 0304 10 13 och ex 0304 20 13 (nedan kallad odlad lax ), med ursprung i Norge. Ryggben av lax, som består av ett fiskben delvis täckt med kött och som är en ätlig biprodukt från fiskerinäringen, enligt KN-nummer ex 0302 12 00, ex 0303 11 00, ex 0303 19 00 och ex 0303 22 00, ska inte omfattas av den slutgiltiga antidumpningstullen om köttet på ryggbenet utgör högst 40 % av vikten på ryggbenet av lax.”

Artikel 2

För varor som inte omfattas av artikel 1.1 i förordning (EG) nr 85/2006 i dess ändrade lydelse enligt den här förordningen ska de slutgiltiga antidumpningstullar som betalats eller bokförts i enlighet med artikel 1.1 i förordning (EG) nr 85/2006 i dess ursprungliga lydelse och de preliminära antidumpningstullar som slutgiltigt tagits ut i enlighet med artikel 2 i den förordningen återbetalas eller efterskänkas.

Ansökan om återbetalning eller efterskänkning ska göras hos de nationella tullmyndigheterna i enlighet med tillämplig tullagstiftning. I vederbörligen motiverade fall ska den tidsfrist på tre år som föreskrivs i artikel 236.2 i rådets förordning (EEG) nr 2913/92 av den 12 oktober 1992 om inrättandet av en tullkodex för gemenskapen[8] förlängas med två år.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning och ska tillämpas retroaktivt från och med den 21 januari 2006.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den […]

På rådets vägnar

Ordförande […]

[1] EGT L 56, 6.3.1996, s. 1.

[2] EUT C 261, 23.10.2004, s. 8.

[3] EUT L 104, 23.4.2005, s. 5.

[4] EUT L 170, 1.7.2005, s. 32.

[5] EUT L 15, 20.1.2006, s. 1.

[6] EUT L 192, 19.7.2008, s. 5.

[7] EUT C 181, 18.7.2008, s. 25.

[8] EGT L 302, 19.10.1992, s. 1.