Förslag till RÅDETS DIREKTIV om ändring av direktiv 2003/96/EG när det gäller möjligheten för vissa medlemsstater att tillämpa tillfällig skattebefrielse eller tillfälliga skattenedsättningar för energiprodukter och elektricitet

(framlagt av kommissionen)

MOTIVERING

1. INLEDNING

Rådets direktiv 2003/96/EG om en omstrukturering av gemenskapsramen för beskattning av energiprodukter och elektricitet (nedan kallat "energiskattedirektivet" eller "direktivet") antogs den 27 oktober 2003 [1]. Det träder i kraft den 1 januari 2004 [2].

[1] EUT L 283, 31.10.2003, s. 51.

[2] Åtgärder avseende biobränslen och individuella undantag beviljade på grundval av artikel 8.4 i direktiv 92/81/EEG träder i kraft retroaktivt från och med den 1 januari 2003.

Liksom de nuvarande medlemsstaterna behöver också de anslutande staterna vissa övergångsordningar för att klara av de nya krav som införs genom direktivet. Kommissionen måste därför på grundval av artikel 93 i EG-fördraget lägga fram ett förslag till direktiv om ändring av direktivet.

2. BESKATTNINGSRAMEN FÖR ENERGIPRODUKTER OCH ELEKTRICITET

Energiprodukter beskattas i huvudsak på tre olika sätt: genom a) punktskatter, som är specifika avgifter (i proportion till den fysiska kvantiteten av produkten), b) skatter och avgifter för särskilda ändamål, och c) mervärdesskatt, som är en skatt på värdet (i proportion till produktens försäljningspris).

2.1 Mineraloljedirektiven

När det gäller punktskatter beslutade medlemsstaterna 1992 att upprätta ett gemenskapssystem för beskattning av mineraloljor. Detta beslut förverkligades genom två direktiv: direktivet om harmonisering av strukturerna för punktskatter på mineraloljor (92/81/EEG) [3] och direktivet om tillnärmning av punktskattesatser för mineraloljor (92/82/EEG) [4]. I direktiven definieras olika produkter och strukturer och fastställs minimiskattesatser för varje typ av mineralolja, beroende på om den används som bränsle, för industriella eller kommersiella ändamål eller för uppvärmning.

[3] EGT L 316, 31.10.1992, s. 12. Direktivet senast ändrat genom direktiv 94/74/EG (EGT L 365, 31.12.1994, s. 46).

[4] EGT L 316, 31.10.1992, s. 19. Direktivet senast ändrat genom direktiv 94/74/EG (EGT L 365, 31.12.1994, s. 46).

Enligt artikel 8.4 i direktiv 92/81/EEG får rådet genom enhälligt beslut på kommissionens förslag tillåta en medlemsstat att införa ytterligare regler om skattebefrielse eller nedsättning av skatten som motiveras av speciella hänsyn. Över hundra sådana undantag är i kraft i de femton nuvarande medlemsstaterna. Deras giltighetstid förlängdes 2001, och de allra flesta upphör att gälla den 31 december 2006 [5].

[5] Rådets beslut av den 12 mars 2001 om nedsättning av punktskattesatser och befrielse från punktskatter för vissa mineraloljor som används för särskilda ändamål (EGT L 84, 23.3.2001, s. 23).

Nivån på de punktskatter som tillämpas av många av de anslutande länderna är i vissa fall avsevärt lägre än nivån i Europeiska unionen. Vissa av de anslutande länderna tillämpar redan de nuvarande minimisatserna för punktskatt i direktiv 92/82/EEG, medan andra fortfarande håller på att anpassa sig till dessa minimisatser och inte kommer att börja följa gällande gemenskapslagstiftning förrän vid anslutningen. I 2003 års fördrag om anslutning till Europeiska unionen [6] beviljas dock endast följande undantag när det gäller sådana avgifter:

[6] EUT L 236, 23.9.2003, s. 17.

i) För Cypern:

- Om inte annat följer av ett formellt beslut som skall antas enligt förfarandet i artikel 8.4 i direktiv 92/81/EEG får Cypern tillämpa ett undantag från punktskatter på mineraloljor som används för tillverkning av cement under ett år efter anslutningen.

- Om inte annat följer av ett formellt beslut som skall antas enligt förfarandet i artikel 8.4 i direktiv 92/81/EEG får Cypern också tillämpa ett undantag från extra punktskatter på alla typer av bränsle som används för lokal passagerartrafik under ett år efter anslutningen.

ii) För Polen:

- Om inte annat följer antingen av ett formellt beslut som skall antas i enlighet med förfarandet i artikel 8.4 i direktiv 92/81/EEG, eller av en bedömning av denna åtgärd enligt artikel 87 i EG-fördraget, får Polen under ett år efter anslutningen behålla en reducerad punktskattesats för bensin tillverkad med absolut alkohol, dieselolja med låg svavelhalt och bensin som innehåller etyl-butylalkoholeter.

Direktiven 92/81/EEG och 92/82/EEG upphör att gälla den 31 december 2003.

2.2 Energiskattedirektivet

Genom energiskattedirektivet utvidgas räckvidden för de tidigare mineraloljedirektiven till att omfatta nästan alla energiprodukter (däribland kol och gas) samt elektricitet. Dessutom uppdateras minimiskattesatserna för mineraloljor, som inte har setts över sedan 1992, på följande sätt:

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

Genom direktivet kommer den snedvridning av konkurrensen till följd av olika skattesatser som för närvarande existerar mellan medlemsstaterna att minskas. Dessutom kommer snedvridningen av konkurrensen mellan mineraloljor och andra energiprodukter som hittills inte har omfattats av gemenskapens skattelagstiftning att minskas. Direktivet kommer också att uppmuntra till en mera effektiv energianvändning och därmed ett minskat beroende av importerad energi och lägre koldioxidutsläpp i överensstämmelse med Kyotoprotokollet.

2.3 Differentierade skattesatser och övergångsordningar

Direktivet ger flera olika möjligheter att differentiera skattesatserna på grundval av användningsområden eller produkter. Följande bestämmelser är särskilt viktiga i samband med detta förslag:

- Medlemsstater som har svårt att införa de nya minimiskattenivåerna beviljas övergångsperioder fram till och med den 1 januari 2007 för att inte prisstabiliteten skall äventyras, förutsatt att detta inte innebär betydande snedvridning av konkurrensen - se artikel 18.2.

- Medlemsstaterna måste i princip bevilja skattebefrielse för energiprodukter och elektricitet som används för att framställa elektricitet - se artikel 14.1 a.

- Medlemsstater med en naturgasandel som understeg 15 % av den slutliga energiförbrukningen år 2000 får under tillsyn av skattemyndigheterna tillämpa fullständig eller partiell skattebefrielse eller skattenedsättningar för naturgas. Fullständig eller partiell skattebefrielse eller skattenedsättningar kan medges för en period på högst tio år efter direktivets ikraftträdande eller fram till den tidpunkt då den inhemska naturgasandelen uppgår till 25 % av den slutliga energiförbrukningen, beroende på vilket som först inträffar. Så snart den inhemska naturgasandelen emellertid uppnår 20 % av den slutliga energiförbrukningen, skall den berörda medlemsstaten tillämpa en beskattning med strikt positiva skattesatser som skall öka på årsbasis för att minst uppgå till minimiskattesatserna i slutet av den ovan angivna perioden - se artikel 15.1 g.

- Medlemsstaterna får under tillsyn av skattemyndigheterna tillämpa fullständig eller partiell skattebefrielse eller skattenedsättningar för elektricitet, naturgas, kol och fasta bränslen som förbrukas av hushåll - se artikel 15.1 h.

- Dubbel användning av energiprodukter [7] och användning av energiprodukter för andra ändamål än som bränslen samt mineralogiska processer hör inte till direktivets tillämpningsområde. Detsamma gäller elektricitet som används på liknande sätt -se artikel 2.4.

[7] Användning av energiprodukter i kemisk reduktion, elektrolys och i metallurgiska processer skall anses som dubbel användning.

Vid sidan av dessa bestämmelser ges medlemsstaterna också tillstånd att längst fram till och med den 31 december 2006 fortsätta att tillämpa sådana undantag som beviljats på grundval av artikel 8.4 i direktiv 92/81/EEG och som förlängdes 2001 - se artikel 18.1.

Slutligen innefattar direktivet också övergångsperioder för vissa medlemsstater, under vilka dessa gradvis skall höja sina skattesatser så att avståndet till de nya minimiskattenivåerna minskar - se artikel 18.14.

3. ÖVERGÅNGSORDNINGAR FÖR DE ANSLUTANDE STATERNA

Rådets interimskommitté noterade vid sitt möte den 24 oktober 2003 de farhågor som de anslutande staternas delegationer uttryckt när det gäller direktivet. Kommissionen uppmanade de anslutande staterna att snarast möjligt och helst inom femton arbetsdagar lämna in detaljerade och motiverade ansökningar om övergångsordningar så att dessa skulle kunna prövas i tid.

Under loppet av november 2003 lämnade de anslutande staterna in sina ansökningar till kommissionen.

Med beaktande av de anslutande staternas nuvarande punktskattenivåer, den ekonomiska övergångsprocess de genomgår och deras relativt låga inkomstnivåer kan de minimisatser som anges i direktivet komma att vålla dem avsevärda ekonomiska och sociala svårigheter. I synnerhet kan den prisökning som sannolikt blir följden komma att få negativa konsekvenser för medborgarna och för ekonomin i sin helhet och utgöra en alltför tung börda för små och medelstora företag. Det bör dock också framhållas att de avslutande länderna kommer att få betydande överföringar från gemenskapen (transeuropeiska nät, strukturfonderna och Sammanhållningsfonden, upp till 4 % av BNP). De nationella utvecklingsplanerna skiljer sig visserligen avsevärt från varandra när det gäller fördelningen av stödet mellan olika åtgärdsområden, vilket återspeglar skillnader i de sociala och ekonomiska förhållandena och i prioriteringarna, men syftet med dessa överföringar är att uppväga bristerna och förstärka konkurrenskraften genom att utveckla nya infrastrukturer särskilt inom energisektorn. Möjligheterna för de flesta av de anslutande staterna att internt kompensera denna ökade belastning genom att sänka andra skatter verkar tämligen begränsade. Kommissionen föreslår därför att det vid behov beviljas övergångsordningar.

Detta överensstämmer med den allmänna hållning som EU intog under förhandlingarna med de anslutande länderna, nämligen att övergångsperioder bör beviljas med beaktande av såväl unionens som kandidatländernas intressen [8]. I synnerhet när det gäller kapitlet beskattning anges det i meddelandet från kommissionen till Europeiska rådet om en översyn efter halva tiden av genomförandet av strategin inför utvidgningen att medlemsstaterna, när de överväger huruvida övergångsåtgärder bör godtas, bör ta i beaktande både behovet av att säkerställa att den inre marknaden fungerar tillfredsställande och de politiska, ekonomiska och sociala följderna för kandidatländerna [9].

[8] EU:s allmänna ställningstagande enligt 2000 års strategidokument om utvidgningen, s. 29, och meddelandet av den 23 oktober 2001 från Günter Verheugen (i samförstånd med ordföranden) till kommissionen rörande viktiga aspekter på punktskattesatser för cigaretter med tanke på utkasten till gemensamma ståndpunkter beträffande kapitlet beskattning.

[9] KOM(2001) 553, 2.10.2001, s. 17.

EU medgav att en höjning av den indirekta beskattningen (punktskatter och mervärdesskatt) skulle kunna få direkta och potentiellt störande verkningar på levnadsstandarden för stora delar av befolkningen i kandidatländerna. Av denna anledning beviljades alla kandidatländer under förhandlingarna en rad övergångsperioder för att kunna bibehålla nedsatta mervärdes- eller punktskattesatser på områden som ansågs vara särskilt känsliga socialt och politiskt sett, såsom uppvärmning, elektricitet och gas samt cigaretter [10].

[10] Anslutningsakten för Tjeckien, Estland, Cypern, Lettland, Litauen, Ungern, Malta, Polen, Slovenien och Slovakien, EUT L 236, 23.9.2003).

När det gäller energibeskattning bör det påpekas att de nuvarande medlemsstaterna också beviljats övergångsperioder (se ovan), som ofta gäller samma produkter som är föremål för de anslutande ländernas ansökningar. Mot denna bakgrund, och med beaktande av de anslutande ländernas särskilda behov, bedömde kommissionen deras ansökningar enligt samma principer som tillämpades när de nuvarande medlemsstaterna beviljades övergångsperioder. Enligt dessa principer bör övergångsåtgärder

- vara strikt begränsade i tid, i princip längst till och med 2012,

- stå i proportion till det problem de avses åtgärda, och

- i förekommande fall inbegripa en gradvis anpassning till de tillämpliga minimisatserna i gemenskapen.

I de fall då ingen övergångsperiod beviljades i anslutningsfördraget måste de minimisatser som fastställs i direktiv 92/82/EEG tillämpas från och med den 1 maj 2004.

Målen för gemenskapens politik på andra områden, särskilt användning av miljövänliga bränslen för uppvärmning, har också integrerats i analysen.

Det kan noteras att kommissionen, efter det att den politiska överenskommelsen [11] nåtts (i mars 2003), lämnade alla anslutande stater teknisk information om direktivet. Dessutom hölls den 1 juli 2003 ett möte angående de problem medlemsstaterna hade i samband med införlivandet av det nya direktivet, i vilket de anslutande staterna inbjöds att delta.

[11] Dokument 8084/03 Fisc 59, 3.4.2003.

3.1. Tjeckien

Enligt de tjeckiska myndigheternas skrivelse av den 13 november 2003 skulle införandet av punktskatter på elektricitet, fasta bränslen och naturgas få negativa följder för konsumenterna. Det skulle medföra en övermäktig social börda för de tjeckiska medborgarna. Dessutom skulle det påverka små och medelstora företag och minska deras konkurrenskraft på den inre marknaden. De högre skattenivåerna skulle också påverka den tjeckiska industrin, i synnerhet den kemiska industrin, byggnadsindustrin (bränt tegel, taktäckningsmaterial m.m.), keramik- och porslinsindustrin, traditionellt tjeckiskt glasblåseri samt tillverkningen av bijouterier.

De tjeckiska myndigheterna uppskattar att införandet av minimiskattesatserna enligt energiskattedirektivet skulle leda till prisökningar för slutkonsumenterna på ca 1 % för elektricitet, omkring 10 % för fasta bränslen [12] och upp till 5 % för naturgas.

[12] För fasta bränslen är spridningen relativt stor, mellan 4 och 16 %, beroende på produkt och användning.

Tjeckien ansöker därför om övergångsordningar i) för elektricitet och fasta bränslen och ii) för naturgas som används för uppvärmning.

De tjeckiska myndigheterna påpekar att det vore viktigt att samtidigt anpassa de nationella skattesatserna för elektricitet och fasta bränslen och för naturgas som används för uppvärmning, så att snedvridning av konkurrensen på energimarknaden kan undvikas.

3.1.1. Elektricitet och fasta bränslen

Elektricitet och fasta bränslen beskattas inte i Tjeckien. Genomförandet av direktivet innebär att ett helt nytt system för beskattning av elektricitet och fasta bränslen måste införas och att ny lagstiftning måste utarbetas och antas på detta område.

När det gäller elektricitet kommer avregleringen av marknaden att slutföras före utgången av 2005. Detta kommer att medföra förändringar i systemet för handel med elektricitet. Det är därför viktigt att det nya systemet för beskattning av elektricitet ligger i linje med dessa förändringar.

Tjeckien är ett kolproducerande land. Om skattesatsen för fasta bränslen infördes skulle dessas konkurrenskraft i förhållande till olja bli lidande och kolproduktionen skulle ytterligare minska. Detta skulle direkt påverka sysselsättningen i kolregionerna.

Mot denna bakgrund ansöker Tjeckien om en övergångsperiod fram till och med den 1 januari 2008 för att införa ett system för beskattning av elektricitet och fasta bränslen, i enlighet med bestämmelserna i direktivet.

Bedömning

Behovet av att införa lämplig lagstiftning är inte i sig ett skäl att skjuta upp beskattningen av elektricitet och fasta bränslen med tre och ett halvt år. Kommissionen anser emellertid att en övergångsordning skulle kunna godtas om den inbegriper ett stegvis införande av skatten, så att miniminivåerna i direktivet kan nås på ett smidigt sätt.

Kommissionens slutsats är att Tjeckien bör bemyndigas att fram till och med den 1 januari 2008 tillämpa fullständig eller partiell skattebefrielse eller skattenedsättningar för elektricitet och fasta bränslen.

3.1.2. Naturgas

Enligt den nationella punktskattelagstiftningen är naturgas som används för uppvärmning redan en skattepliktig produkt, men skattesatsen är noll. Naturgasanläggningarna är vanligen i kommunal ägo, och kommunerna skulle inte klara av den minskning av efterfrågan som högre gaspriser till följd av strängare beskattning skulle medföra. Detta skulle öka kommunernas skuldsättning, vilket skulle få allvarliga följder för den offentliga ekonomin. En annan närliggande negativ konsekvens skulle vara ökad användning av uppvärmningsbränslen som är mindre miljövänliga än naturgas.

Tjeckien ansöker därför om skattebefrielse fram till och med den 1 januari 2008 för naturgas som används för uppvärmning.

Bedömning

Kommissionen anser att begäran är rimlig.

Kommissionens slutsats är att Tjeckien bör bemyndigas att fram till och med den 1 januari 2008 tillämpa fullständig eller partiell skattebefrielse eller skattenedsättningar för naturgas som används för fjärrvärme.

3.2. Estland

De estniska myndigheterna ansöker i en skrivelse av den 14 november 2003 om övergångsperioder för i) motorbränslen, ii) oljeskiffer och skifferolja, iii) naturgas och iv) elektricitet.

3.2.1. Motorbränslen

Estland håller på att stegvis höja punktskattesatserna för motorbränslen med sikte på att kraven i direktiv 92/82/EEG skall vara uppfyllda vid anslutningen. De nu gällande satserna ligger dock långt under de minimisatser som anges i det direktivet. Om miniminivåerna i direktiv 2003/96/EG tillämpades skulle punktskattesatserna för blyfri bensin och dieselbrännolja stiga med 60 % respektive 85 %.

För att undvika prisökningar och därav följande ekonomiska avbräck ansöker Estland om en övergångsperiod när det gäller tillämpningen av minimisatserna på blyfri bensin, diesel och gasol. I skrivelsen av den 14 november 2003 lägger Estland fram en plan för en stegvis höjning av skattesatserna så, att minimisatserna skulle tillämpas från och med den 1 januari 2010.

Bedömning

När det gäller gasol som används som motorbränsle får, enligt artikel 15.1 i i energiskattedirektivet, medlemsstaterna under tillsyn av skattemyndigheterna tillämpa fullständig eller partiell skattebefrielse för naturgas och gasol som används som drivmedel. Någon övergångsordning behövs därför inte.

Kommissionen anser att begäran i övrigt är rimlig. Kommissionens slutsats är att Estland bör bemyndigas att tillämpa en övergångsperiod fram till och med den 1 januari 2010 för att anpassa sin nationella skattenivå för dieselbrännolja som används som drivmedel till den nya miniminivån på 330 euro per 1 000 liter.

Estland bör också bemyndigas att tillämpa en övergångsperiod fram till och med den 1 januari 2010 för att anpassa sin nationella skattenivå för blyfri bensin som används som drivmedel till den nya miniminivån på 359 euro per 1 000 liter.

3.2.2. Oljeskiffer och skifferolja

I Estland omfattas oljeskiffer och skifferolja som används för uppvärmning för närvarande inte av punktskatter.

Oljeskiffer är den viktigaste inhemska primärenergikällan och står för 60 % av Estlands totala primärenergibalans. Oljeskiffer spelar en avgörande roll när det gäller Estlands självförsörjning på energiområdet. Den har två användningsområden - 80 % används för framställning av elektricitet och värme och 20 % för utvinning av skifferolja. Produktionen och förbrukningen av oljeskiffer är mycket koncentrerade geografiskt sett.

Om skifferolja som används för uppvärmning beskattades från och med EU-anslutningen skulle svåra problem uppstå till följd av prisökningar, och hela industrisektorns överlevnad skulle äventyras. Den minskade produktionen av oljeskiffer och skifferolja för uppvärmning skulle också leda till ökad arbetslöshet, huvudsakligen i nordöstra Estland, där arbetslösheten redan uppgår till omkring 17 % (2003).

Över hälften av Estlands värmeverk framställer värmeenergi ur skifferolja. Införandet av punktskatt skulle höja priserna på uppvärmningstjänster med omkring 14 %.

I skrivelsen av den 14 november lägger Estland fram en plan för en höjning av skattesatserna så, att minimisatserna skulle tillämpas 2015. Fram till slutet av 2008 skulle fullständig skattebefrielse tillämpas.

Bedömning

Oljeskiffer är en bituminös bergart som avger kolväten vid destillation. Den klassificeras enligt KN-nummer 2714 och omfattas därmed av direktivet (se artikel 2.1 b).

Det bör påpekas att oljeskiffer som används för att framställa elektricitet i princip bör vara befriad från skatt med stöd av artikel 14.1 a i direktivet. Dessutom omfattas oljeskiffer som används för att framställa skifferolja högst sannolikt av artikel 21.3. I princip bör sådan användning inte medföra att skattskyldighet inträder. Följden blir att en betydande del av användningen av oljeskiffer inte kommer att beskattas i Estland.

Kommissionen noterar den gemensamma förklaringen av de nuvarande medlemsstaterna i 2003 års fördrag om anslutning till Europeiska unionen, avseende Estland, "om oljeskiffer, den inre marknaden för el och Europaparlamentets och rådets direktiv 96/92/EG av den 19 december 1996 om gemensamma regler för den inre marknaden för el (eldirektivet)". I förklaringen anges bland annat följande: "Unionen är i detta hänseende medveten om den specifika situationen när det gäller omstruktureringen av oljeskiffersektorn, som kommer att kräva särskilda ansträngningar fram till slutet av 2012, och behovet av ett successivt öppnande av Estlands elmarknad för ickehushållskunder fram till dess. På grundval av denna utvärdering och med fullt beaktande av oljeskiffrets unika karaktär samt sociala och ekonomiska överväganden som rör utvinning, produktion och konsumtion av oljeskiffer i Estland samt med beaktande av gemenskapens mål för elmarknaden, skall kommissionen rapportera till rådet med lämpliga rekommendationer."

Med hänsyn till dessa exceptionella omständigheter anser kommission att Estland bör bemyndigas att tillämpa fullständig skattebefrielse för oljeskiffer fram till och med den 1 januari 2009 och därefter tillämpa skattenedsättning för oljeskiffer fram till och med den 1 januari 2013. Den effektiva skattesatsen för oljeskiffer får emellertid från och med den 1 januari 2011 inte vara lägre än 50 % av den tillämpliga minimisatsen i gemenskapen. Den ovannämnda rapporten till rådet kan innefatta lämpliga skatteåtgärder till förmån för oljeskiffer från och med den 1 januari 2010.

Skifferolja är en mineralolja som omfattas av direktiv 92/81/EEG. I beskattningshänseende är den likställd med tung eldningsolja. Ingen övergångsperiod begärdes i samband med anslutningsförhandlingarna. Kommissionen anser att minimisatserna i direktiv 92/82/EEG i princip bör tillämpas vid tidpunkten för anslutningen. Som ett särskilt undantag kan kommissionen dock godta att Estland inte var fullt medvetet om att skifferolja måste beskattas enligt mineraloljedirektiven.

För att undvika sociala svårigheter anser kommissionen att skattebefrielse skulle kunna beviljas hushåll. Estland bör därför bemyndigas att tillämpa en övergångsperiod fram till och med den 1 januari 2010 för att anpassa sin nationella skattenivå för skifferolja som används för fjärrvärme till minimiskattenivån. Den effektiva skattesatsen för skifferolja som används för fjärrvärme får emellertid från och med den 1 januari 2007 inte vara lägre än 50 % av den tillämpliga minimisatsen i gemenskapen.

När det gäller företag noterar kommissionen att uppvärmning ofta står för en avsevärd del av den totala energiförbrukningen. I energiskattedirektivet beaktas detta genom vissa särskilda ordningar, särskilt i artikel 17. Kommissionen anser att det utöver den befintliga ramen inte är lämpligt att bevilja någon ytterligare ordning för skattebefrielse för skifferolja som används av företag.

3.2.3. Naturgas

Enligt den statistik som de estniska myndigheterna lämnade i skrivelsen av den 14 november 2003 uppgick förbrukningen av naturgas under 2000 och 2001 till 13 % av den samlade förbrukningen av primärenergi i Estland. Estland är berett att tillämpa artikel 15.1 g i direktivet med sikte på att 2009 nå upp till de minimisatser som fastställs i direktivet.

Bedömning

Artikel 15.1 i energiskattedirektivet innehåller en förteckning över fall då medlemsstaterna under tillsyn av skattemyndigheterna får tillämpa skattebefrielse eller skattenedsättningar. En medlemsstat behöver inte inge någon särskild ansökan till kommissionen för att få tillämpa en sådan åtgärd. Kommissionen anser inte att någon särskild övergångsordning behövs så länge villkoren i artikel 15.1 är uppfyllda.

3.2.4 Elektricitet

För närvarande omfattas elektricitet inte av punktskatt. Estland har dock infört en avgift för koldioxidutsläpp vid energiproduktion (i genomsnitt 0,76 euro per MWh under 2002 och 1,145 euro per MWh från och med 2005). Till följd av detta är avgiften för koldioxidutsläpp vid energiproduktion redan 25 % högre än den minimiskattenivå för elektricitet som anges i direktivet.

Om punktskatt tillämpades från och med EU-anslutningen skulle priset på elektricitet stiga i Estland. Med beaktande av de estniska konsumenternas genomsnittliga inkomst skulle detta få allvarliga följder. Estland ansöker därför om en övergångsperiod fram till och med 2009 för att stegvis anpassa sina skattesatser för elektricitet.

Bedömning

Estlands utsläppsavgift är att likna vid beskattning grundad på input som införts av miljöpolitiska skäl. Enligt artikel 14.1 i direktivet får Estland bibehålla denna skatt och minimiskattenivåerna i direktivet behöver inte iakttas. En sådan skatt på input kan dock inte tas i beaktande när det gäller att nå upp till den minimiskattenivå för elektricitet som anges i artikel 10 i direktivet.

Artikel 18.8 i direktivet avser ett liknande fall. Kommissionens slutsats är därför att Estland bör bemyndigas att tillämpa en övergångsperiod fram till och med den 1 januari 2010 i syfte att omvandla sitt nuvarande system där elbeskattningen grundas på input till ett system med beskattning grundad på output (förbrukning).

Denna omvandling av skattestrukturen kan i princip genomföras så, att den inte påverkar skatteintäkterna och utan att konsumenterna drabbas av prishöjningar.

3.3 Cypern

Cypern har inte ansökt om några andra övergångsordningar än de som beviljats i anslutningsfördraget.

3.4 Lettland

Enligt de lettiska myndigheternas skrivelse av den 12 november 2003 skulle införlivandet av punktskattesatserna i direktivet leda till att punktskatten på energiprodukter från och med 2004 höjdes från 5 % till 97 %. Punktskatten på dieselbrännolja skulle fördubblas. Höjningen av den effektiva minimisatsen för indirekt beskattning av energiprodukter skulle få en omedelbar negativ inverkan i form av en snabb ökning av priserna på motorbränslen och energi för uppvärmning.

Enligt de lettiska myndigheterna skulle, om alla krav i direktivet infördes från och med den 1 januari 2004, inflationstakten stiga med minst en procentenhet, vilket skulle påverka landets makroekonomiska utsikter. Inflationstakten förväntas 2004 uppgå till 3 % i Lettland, men med beaktande av det ovanstående skulle den stiga till över 4 %. I en sådan situation skulle Lettland löpa risk att inte kunna fullgöra ett av kriterierna i Maastrichtfördraget.

Sist men inte minst innebär de nödvändiga arrangemangen för att anpassa skatteförvaltningen till den omstrukturerade gemenskapsramen för beskattning samt eventuellt införande av nya skatter att det inte förefaller möjligt att införa en fullt fungerande skatteförvaltning från och med 2004, av såväl metodologiska och praktiska som ekonomiska skäl.

Lettland ansöker följaktligen om flera övergångsperioder: för i) motorbränslen, ii) energiprodukter och elektricitet som används för kollektivtrafik, iii) tung eldningsolja, iv) naturgas och v) elektricitet, kol och koks.

3.4.1 Motorbränslen

Utvecklingen av transportsektorn, som spelar en central roll för Lettlands ekonomi, skulle drabbas hårt av en plötslig höjning av skatten på motorbränslen. Kostnaderna för persontrafik på järnväg skulle stiga med 6 % och för godstrafik med 5 %. Kostnaderna för andra typer av persontrafik skulle stiga med 15-20 %.

Köpkraften hos privata användare av motorbränslen är sådan att de inte skulle klara av prishöjningen och alltså inte kunna köpa bränsle till det nya priset. En sådan situation skulle kunna leda till en markant ökning av skattebedrägerier (smuggling) och en minskning av statens budgetinkomster.

Lettland ansöker om en övergångsperiod fram till och med den 31 december 2010 för att anpassa punktskattesatsen för dieselbrännolja, fotogen och eldningsolja som används som drivmedel till minimisatsen på 302 euro och fram till och med den 31 december 2012 för att nå upp till 330 euro. För blyfri bensin begärs en övergångsperiod fram till och med den 31 december 2010 för att nå upp till minimisatsen på 359 euro. För gasol och blyhaltig bensin ansöker Lettland om en övergångsperiod fram till och med den 31 december 2004.

Bedömning

Enligt artikel 15.1 i i direktivet får medlemsstaterna under tillsyn av skattemyndigheterna tillämpa fullständig eller partiell skattebefrielse eller skattenedsättningar för naturgas och gasol som används som drivmedel. Någon särskild ordning krävs därför inte.

Enligt artikel 18.2 i direktivet skall medlemsstater som har svårt att införa de nya minimiskattenivåerna ha rätt till en övergångsperiod fram till och med den 1 januari 2007 för att inte prisstabiliteten skall äventyras, förutsatt att detta inte innebär en betydande snedvridning av konkurrensen. Kommissionen anser att båda villkoren i denna artikel är uppfyllda när det gäller beskattningen av blyhaltig bensin i Lettland. Någon särskild övergångsordning behöver därför inte beviljas i detta fall.

De längsta övergångsperioder som i direktivet beviljas för dieselbrännolja och blyfri bensin är fram till och med den 1 januari 2012 respektive den 1 januari 2010. På grund av de särskilda omständigheter som råder i Lettland, särskilt de låga gällande skattesatserna på motorbränslen, anser kommissionen att landet skulle behöva ytterligare ett år för att nå upp till miniminivåerna i direktivet. Det bör i så fall planeras för ett mellansteg vid höjningen av de nationella skattesatserna.

Kommissionens slutsats är att Lettland bör bemyndigas att tillämpa en övergångsperiod fram till och med den 1 januari 2011 för att anpassa sin nationella skattenivå för dieselbrännolja och fotogen som används som drivmedel till den nya miniminivån på 302 euro per 1 000 liter och fram till och med den 1 januari 2013 för att nå 330 euro. Den effektiva skattesatsen för dieselbrännolja och fotogen får emellertid från och med den 1 januari 2008 inte vara lägre än 274 euro per 1 000 liter.

Lettland bör också bemyndigas att tillämpa en övergångsperiod fram till och med den 1 januari 2011 för att anpassa sin nationella skattenivå för blyfri bensin som används som drivmedel till den nya miniminivån på 359 euro per 1 000 liter. Den effektiva skattesatsen för blyfri bensin får emellertid från och med den 1 januari 2008 inte vara lägre än 323 euro per 1 000 liter.

3.4.2 Undantag för energiprodukter och elektricitet som används för kollektivtrafik

Lettland ansöker om undantag för energiprodukter och elektricitet som används för kollektivtrafik.

Bedömning

Enligt artikel 15.1 e i direktivet får medlemsstaterna under tillsyn av skattemyndigheterna tillämpa fullständig eller partiell skattebefrielse eller skattenedsättningar för energiprodukter och elektricitet som används för person- och godstrafik på järnväg, med tunnelbana, med spårvagn eller trådbuss.

Utöver denna möjlighet som medlemsstaterna har anser kommissionen att endast fordon för lokal kollektivtrafik skulle kunna omfattas av förmånsbehandling i skattehänseende. Detta synsätt återspeglas i bilaga II till direktivet, vilken innehåller flera undantag till förmån för sådana fordon. Dessa undantag gäller längst fram till och med den 31 december 2006.

Kommissionens slutsats är att Lettland bör bemyndigas att fram till och med den 31 december 2006 tillämpa skattenedsättning eller skattebefrielse för energiprodukter och elektricitet som används i fordon för lokal kollektivtrafik.

3.4.3 Tung eldningsolja

Lettland ansöker för det första om en övergångsperiod fram till och med den 31 december 2004 för att införa den nya minimiskattenivån för tung eldningsolja.

För det andra påpekar de lettiska myndigheterna att punktskatten för närvarande återbetalas till företag som använder tung eldningsolja för att framställa värme och varmvatten. I flera städer är tung eldningsolja det enda bränsle som används för centralvärme, eftersom infrastruktur för andra bränslen saknas. Centralvärmesystemet används främst i lägenhetskomplex där låginkomstfamiljer bor. Uppvärmningskostnaderna utgör en stor del av dessa familjers utgifter. En tvär höjning av priserna för uppvärmning skulle kunna leda till sociala spänningar i de berörda områdena. Följaktligen ansöker Lettland om skattebefrielse för tung eldningsolja som används av företag för framställning av värme och varmvatten.

Bedömning

När det gäller ansökan om en övergångsperiod fram till och med den 31 december 2004 för att införa den nya minimiskattenivån för tung eldningsolja har medlemsstater som har svårt att införa de nya minimiskattenivåerna rätt till en övergångsperiod fram till och med den 1 januari 2007 för att inte prisstabiliteten skall äventyras, förutsatt att detta inte innebär betydande snedvridning av konkurrensen - se artikel 18.2 i direktivet. Kommissionen anser att båda villkoren i denna artikel är uppfyllda när det gäller Lettlands första ansökan.

Slutsatsen är alltså att ingen särskild övergångsordning behövs i det fallet.

När det gäller ansökan om skattebefrielse för tung eldningsolja som används av företag för framställning av värme och varmvatten anser kommissionen att den avser två olika fall. För hushåll skulle skattebefrielse kunna beviljas för att undvika en tvär prishöjning. Lettland bör därför bemyndigas att tillämpa en övergångsperiod fram till och med den 1 januari 2010 för att anpassa sin nationella skattenivå för tung eldningsolja som används för fjärrvärme till minimiskattenivån. Den effektiva skattesatsen för tung eldningsolja som används för fjärrvärme får emellertid från och med den 1 januari 2007 inte vara lägre än 50 % av minimisatsen i gemenskapen.

I fråga om företag noterar kommissionen att framställning av värme och varmvatten ofta står för en avsevärd del av den totala energiförbrukningen. I direktivet beaktas detta genom vissa särskilda ordningar, särskilt i artikel 17. Kommissionen anser att det utöver den befintliga ramen inte är lämpligt att bevilja någon ytterligare ordning för skattebefrielse för tung eldningsolja som används av ekonomiska aktörer.

3.4.4 Naturgas

Lettland ansöker om i) att få skjuta upp införandet av den nya skatten på naturgas fram till och med den 31 december 2006, ii) att få tillämpa fullständig eller partiell skattebefrielse eller skattenedsättningar för naturgas fram till och med den 31 december 2009, och iii) ett undantag avseende skattebefrielse för naturgas som används för uppvärmning.

Bedömning

Ansökan om ett obegränsat undantag kan inte godtas av principiella skäl. I Lettland uppgick naturgasens andel av den slutliga energiförbrukningen år 2000 till 11 %. Lettland kan därför omfattas av skattebefrielse för naturgas enligt artikel 15.1 g. Kommissionen anser att den möjlighet denna artikel ger att på lång sikt tillämpa skattebefrielse för naturgas täcker Lettlands behov. Kommissionen föreslår därför ingen särskild övergångsordning.

3.4.5 Elektricitet, kol och koks

Elektricitet, kol och koks omfattas för närvarande inte av punktskatt i Lettland. Införandet av minimiskattenivån skulle kunna leda till en höjning av priset på elektricitet med upp till 5 % och av priset på kol och koks med 12 %. Dessutom har den lettiska nämnden för allmännytiga företag (Public Utilities Commission) redan godkänt en höjning av elpriset från och med den 1 januari 2004. Priset på elektricitet som används av hushåll skulle öka med 15 % och inflationstakten med 0,45 procentenheter.

Lettland ansöker om i) att få skjuta upp införandet av den nya skatten på elektricitet, kol och koks fram till och med den 31 december 2006, och ii) att få tillämpa fullständig eller partiell skattebefrielse eller skattenedsättningar för elektricitet, kol och koks fram till och med den 31 december 2009.

Bedömning

Kommissionen anser att den del av begäran som avser elektricitet är rimlig. När det gäller fasta bränslen anser kommissionen emellertid att övergångsordningen bör upphöra att gälla senast 2008. Beskattningen bör införas stegvis, så att miniminivåerna i direktivet kan nås på ett smidigt sätt.

Kommissionens slutsats är att Lettland bör bemyndigas att tillämpa en övergångsperiod fram till och med den 1 januari 2010 för att anpassa sin nationella skattenivå för elektricitet till de tillämpliga minimiskattenivåerna. De effektiva skattesatserna för elektricitet får emellertid från och med den 1 januari 2007 inte vara lägre än 50 % av de tillämpliga minimisatserna i gemenskapen.

Kommissionens slutsats är att Lettland bör bemyndigas att tillämpa en övergångsperiod fram till och med den 1 januari 2009 för att anpassa sin nationella skattenivå för kol och koks till de tillämpliga minimiskattenivåerna. De effektiva skattesatserna för kol och koks får emellertid från och med den 1 januari 2007 inte vara lägre än 50 % av de tillämpliga minimisatserna i gemenskapen.

3.5 Litauen

Enligt de litauiska myndigheternas skrivelse av den 7 november 2003 skulle Litauen ha svårt att införa vissa av de nya minimiskattesatserna för motorbränslen och bränslen för uppvärmning och att införa beskattning av produkter som tidigare inte omfattades av den harmoniserade gemenskapsstrukturen.

Litauen ansöker följaktligen om flera övergångsperioder: för motorbränslen, elektricitet, naturgas, kol, koks och brunkol samt orimulsion.

3.5.1 Motorbränslen

Litauen kommer att tillämpa minimisatserna för motorbränslen i direktiv 92/82/EEG från och med anslutningsdagen. Om skattesatserna höjdes till den nivå som föreskrivs i energiskattedirektivet skulle detta ha en avsevärd direkt inverkan på utvecklingen av hushållens och företagens utgifter.

Litauen anser att följande övergångsperioder är nödvändiga:

- För blyfri bensin: fram till och med den 1 januari 2011.

- För dieselbrännolja och fotogen: fram till och med den 1 januari 2011 för att nå miniminivån på 302 euro och fram till och med den 1 januari 2013 för att nå miniminivån på 330 euro.

Litauen håller på att utarbeta en plan för hur minimisatserna stegvis skall kunna uppnås.

Bedömning

De längsta övergångsperioder som i direktivet beviljas för dieselbrännolja och blyfri bensin är fram till och med den 1 januari 2012 respektive den 1 januari 2010. På grund av de särskilda omständigheter som råder i Litauen, särskilt de låga gällande skattesatserna på motorbränslen, anser kommissionen att landet skulle behöva ytterligare ett år för att nå upp till miniminivåerna i direktivet. Det bör i så fall planeras för ett mellansteg vid höjningen av de nationella skattesatserna.

Kommissionens slutsats är att Litauen bör bemyndigas att tillämpa en övergångsperiod fram till och med den 1 januari 2011 för att anpassa sin nationella skattenivå för dieselbrännolja och fotogen som används som drivmedel till den nya miniminivån på 302 euro per 1 000 liter och fram till och med den 1 januari 2013 för att nå 330 euro. Den effektiva skattesatsen för dieselbrännolja och fotogen får emellertid från och med den 1 januari 2008 inte vara lägre än 274 euro per 1 000 liter.

Litauen bör också bemyndigas att tillämpa en övergångsperiod fram till och med den 1 januari 2011 för att anpassa sin nationella skattenivå för blyfri bensin som används som drivmedel till den nya miniminivån på 359 euro per 1 000 liter. Den effektiva skattesatsen för blyfri bensin får emellertid från och med den 1 januari 2008 inte vara lägre än 323 euro per 1 000 liter.

Kommissionen noterar att de minimiskattesatser som enligt detta förslag skall tillämpas från och med 2008 överensstämmer med den preliminära tidsplan för höjning av punktskatten på motorbränslen som de litauiska myndigheterna översände i skrivelsen av den 7 november 2003.

3.5.2 Elektricitet, naturgas, kol, koks och brunkol samt orimulsion

Genom direktivet införs beskattning av elektricitet, naturgas, kol, koks och brunkol samt orimulsion. Litauen ansöker om övergångsperioder för införandet av beskattning av nya energiprodukter i syfte att undvika negativa ekonomiska och sociala följder av den ökade förbrukningen av alternativa energiprodukter till följd av avvecklingen av kärnkraftverket Ignalina (2005-2009).

Litauen anser att följande övergångsperioder är nödvändiga:

- För kol, koks och brunkol: fram till och med den 1 januari 2007.

- För naturgas och elektricitet: fram till och med den 1 januari 2010.

- För orimulsion: fram till och med den 1 januari 2016.

Litauen vill få tillämpa fullständig skattebefrielse för dessa produkter fram till utgången av respektive övergångsperiod i stället för att beskatta produkterna till lägre satser som stegvis höjs.

Som svar på en följdfråga från kommissionen påpekar de litauiska myndigheterna att orimulsion inte används uteslutande för att framställa elektricitet. I Litauen producerar man i kraftverk där det framställs elektricitet samtidigt också värmeenergi som levereras till värmekonsumenter. Den energi som produceras i kraftvärmeverk utgörs till 60-70 % av värmeenergi och 30-40 % av elektricitet.

Bedömning

I protokoll nr 4 till 2003 års fördrag om anslutning till Europeiska unionen, om kärnkraftverket Ignalina i Litauen, åtar sig Litauen att stänga reaktor 1 i kärnkraftverket Ignalina före 2005 och reaktor 2 i detta kärnkraftverk senast den 31 december 2009 och att sedan avveckla dessa reaktorer. Det s.k. Ignalinaprogrammet inrättas till stöd för denna åtgärd. Programmet skall bland annat omfatta åtgärder som "bidrar till den nödvändiga omstruktureringen, miljöuppgraderingen och moderniseringen av energiproduktionen i Litauen samt till att förbättra energiförsörjningstryggheten och förbättra energieffektiviteten i Litauen".

I detta sammanhang anser kommissionen att skattenedsättningar eller skattebefrielse fram till och med den 31 december 2009 skulle kunna beviljas som en kompletterande åtgärd i syfte att bidra till att den mycket viktiga processen för omstrukturering av energiproduktionssektorn i Litauen förlöper smidigt.

Kommissionens slutsats är att Litauen bör bemyndigas att tillämpa skattebefrielse för kol, koks och brunkol fram till och med den 1 januari 2007 och för naturgas och elektricitet fram till och med den 1 januari 2010.

Orimulsion är en blandning av bitumen och vatten, som klassificeras enligt KN-nummer 2714. Den omfattas inte av direktiv 92/81/EEG [13]. De litauiska myndigheterna förklarar att 30-40 % av förbrukningen av orimulsion används för att framställa elektricitet. Medlemsstaterna måste i princip bevilja skattebefrielse för energiprodukter och elektricitet som används för att framställa elektricitet (se artikel 14.1 a). Vidare används enligt de litauiska myndigheterna orimulsion för att framställa värme i "kombinerade värme- och kraftverk". Enligt artikel 15.1 c i direktivet får medlemsstaterna under tillsyn av skattemyndigheterna tillämpa fullständig eller partiell skattebefrielse eller skattenedsättningar för energiprodukter och elektricitet som används för kombinerad produktion av värme och elektricitet i kraftvärmeverk. Litauens ansökan att få tillämpa fullständig skattebefrielse för orimulsion som används för att framställa antingen elektricitet eller värme i kraftvärmeverk förefaller alltså att vara överflödig mot bakgrund av bestämmelserna i energiskattedirektivet.

[13] Enligt överläggningar i punktskattekommittén i oktober 1995 (CED 163/12) och januari 1996 (CED 176/3).

Kommissionen anser vidare att en tolvårig övergångsperiod inte kan betraktas som rimlig mot bakgrund av direktivet. Till följd av de särskilda omständigheter som beskrivs ovan skulle skattebefrielse kunna beviljas fram till och med den 1 januari 2010 för orimulsion som används för andra ändamål än för att framställa elektricitet eller värme.

Kommissionens slutsats är att Litauen bör bemyndigas att fram till och med den 1 januari 2010 tillämpa skattebefrielse för orimulsion som används för andra ändamål än för att framställa elektricitet eller värme.

3.6 Ungern

I en skrivelse av den 6 november 2003 begärde Ungern två övergångsperioder: i) för energiprodukter och elektricitet som används för fjärrvärme, och ii) för kol och koks.

3.6.1 Energiprodukter och elektricitet som används för fjärrvärme

Enligt de ungerska myndigheterna är bostadsmarknaden i Ungern strukturerad på ett sådant sätt att en betydande del (18 %) av hushållen bor i lägenheter och alltså inte har några möjligheter till individuell uppvärmning. Dessa hushåll är tvungna att köpa uppvärmningstjänster från fjärrvärmeleverantörer [14]. Enligt direktivet får skattebefrielse beviljas för produkter som används direkt av hushåll för individuell uppvärmning. Däremot måste hushåll som använder fjärrvärme bära kostnaden för den energiskatt som skall betalas på input.

[14] De ungerska myndigheterna påpekar att de med begreppet fjärrvärme avser framställning av värme som levereras till invånarna i ett stort antal lägenheter från en värmepanna med hög kapacitet som ligger på avstånd från lägenheterna och drivs av ett oberoende företag. Lagstiftningen innehåller även bestämmelser om "blockvärme", d.v.s. värme som levereras till ett enda lägenhetskomplex av ett oberoende företag.

Ungern påpekar att lägenheter med fjärrvärme vanligen ligger i stora lägenhetskomplex där låginkomstfamiljer bor. Energikostnaden skulle utgöra en avsevärd del av deras utgifter, eftersom kostnaden för fjärrvärme skulle vara 40 % högre än för individuell uppvärmning.

Slutligen anförs att fjärrvärme är mycket mera miljövänlig än olika former av individuell uppvärmning.

Ungern ansöker därför om att fram till och med den 31 december 2009 få bevilja befrielse från energiskatt för elektricitet (KN-nummer 2716), naturgas (KN-nummer 2711) samt kol och koks (KN-nummer 2701, 2702 och 2704) som används för fjärrvärme.

Bedömning

Kommissionen anser att begäran är rimlig. Beskattningen bör dock införas stegvis, så att miniminivåerna i direktivet kan nås på ett smidigt sätt.

Kommissionens slutsats är att Ungern bör bemyndigas att tillämpa en övergångsperiod fram till och med den 1 januari 2010 för att anpassa sin nationella skattenivå för elektricitet, naturgas, kol och koks som används för fjärrvärme till de tillämpliga minimiskattenivåerna. De effektiva skattesatserna för de berörda energiprodukterna och för elektricitet får emellertid från och med den 1 januari 2007 inte vara lägre än 50 % av de tillämpliga minimisatserna i gemenskapen.

3.6.2 Kol och koks

Enligt de ungerska myndigheterna är kolförbrukningen inte betydande i Ungern.

Omkring 96-97 % av den nationella kolförbrukningen skulle omfattas av skattebefrielse enligt energiskattedirektivet (framställning av elektricitet, sektorer utanför direktivets räckvidd m.m.) och av den begärda skattebefrielsen för fjärrvärme. I detta skede skulle det leda till oproportionerligt stora administrativa kostnader att beskatta den återstående förbrukningen, som uppgår till 4 600 terajoule.

Dessutom är den nationella produktionen och förbrukningen av kol på nedåtgående. Om kol beskattades skulle detta påskynda nedgången, vilket skulle leda till att gruvor stängdes och arbetslösheten ökade och därmed till risk för social oro.

De ungerska myndigheterna anser inte att en sådan skattebefrielse skulle utgöra ett hinder för den inre marknadens funktion.

Ungern påpekar att landet vid utgången av den begärda övergångsperioden, den 31 december 2009, kommer att vara redo att inrätta ett effektivt system för beskattning av kol och en effektiv infrastruktur för kontroll av att systemet efterlevs.

Bedömning

Kommissionen anser att begäran är rimlig om övergångsperioden begränsas till 2008. Med tanke på de särskilda problem som skall lösas, särskilt de administrativa kostnaderna, bör det inte krävas att beskattningen skall införas stegvis.

Kommissionens slutsats är att Ungern bör bemyndigas att fram till och med den 1 januari 2009 tillämpa skattebefrielse för kol och koks.

3.7 Malta

De maltesiska myndigheterna påminner i en skrivelse av den 10 december 2003 om att Maltas ekonomiska verksamhet är liten. Om direktivet tillämpades strikt skulle stora delar av den ekonomiska verksamheten äventyras. Om energiskatterna i stället infördes stegvis skulle det däremot vara möjligt att långsamt anpassa ekonomin till de nya tillverkningskostnaderna. Malta anser att det är osannolikt att särskilda undantag skulle påverka gemenskapens handel.

Malta ansöker om övergångsperioder för i) elektricitet och ii) alla andra energiprodukter. Malta ansöker också om ett obegränsat undantag för sjöfart i privata nöjesfartyg och för privat nöjesflyg.

3.7.1 Beskattning av elektricitet

De maltesiska myndigheterna anför att Malta varken importerar eller exporterar elektricitet. De ansöker om undantag för att få införa beskattningen av elektricitet stegvis så, att full beskattning tillämpas från och med den 1 januari 2010.

Bedömning

Kommissionen anser att Maltas begäran är rimlig. Beskattningen bör emellertid införas stegvis, så att miniminivåerna i direktivet kan nås på ett smidigt sätt.

Kommissionens slutsats är att Malta bör bemyndigas att tillämpa en övergångsperiod fram till och med den 1 januari 2010 för att anpassa sin nationella skattenivå för elektricitet. Den effektiva skattesatsen för elektricitet får emellertid från och med den 1 januari 2007 inte vara lägre än 50 % av de tillämpliga minimisatserna i gemenskapen.

3.7.2 Andra energiprodukter

De maltesiska myndigheterna ansöker om undantag för att få införa de nya minimisatserna på alla andra energiprodukter (d.v.s. utom elektricitet) stegvis fram till och med den 1 januari 2010.

Bedömning

Kommissionen anser att det med tanke på särdragen i Maltas ekonomi behövs en viss flexibilitet för att Malta skall kunna nå de nya minimisatserna på motorbränsle och bränslen för uppvärmning. Såsom de maltesiska myndigheterna föreslår måste övergångsperioderna inbegripa ett stegvis införande av beskattningen, så att miniminivåerna i direktivet kan nås på ett smidigt sätt.

När det gäller gasol som levereras till hushållen i cylinderformade behållare påminner kommissionen om att minimiskattesatsen för gasol som används för uppvärmning är noll.

När det gäller fasta bränslen aner kommissionen att övergångsordningen bör upphöra att gälla senast 2008.

Beskattningen bör införas stegvis, så att miniminivåerna i direktivet kan nås på ett smidigt sätt.

Den skattesats som i Malta för närvarande gäller för tung eldningsolja är emellertid 14 euro per 1 000 kg, medan den minimisats som fastställs i direktivet är 15 euro per 1 000 kg. Det förefaller därför inte rimligt med en övergångsperiod som löper till 2010.

Kommissionens slutsats är att Malta bör bemyndigas att tillämpa en övergångsperiod fram till och med den 1 januari 2010 för att anpassa sin nationella skattenivå för dieselbrännolja och fotogen som används som drivmedel till miniminivåerna på 330 euro per 1 000 liter.

Malta bör också bemyndigas att tillämpa en övergångsperiod fram till och med den 1 januari 2010 för att anpassa sin nationella skattenivå för blyfri bensin och blyhaltig bensin som används som drivmedel till de tillämpliga minimiskattenivåerna.

Malta bör bemyndigas att tillämpa en övergångsperiod fram till och med den 1 januari 2010 för att anpassa sin nationella skattenivå för naturgas som används för uppvärmning till de tillämpliga minimiskattenivåerna. De effektiva skattesatserna för naturgas som används för uppvärmning får emellertid från och med den 1 januari 2007 inte vara lägre än 50 % av de tillämpliga minimisatserna i gemenskapen.

Malta bör dessutom bemyndigas att tillämpa en övergångsperiod fram till och med den 1 januari 2009 för att anpassa sin nationella skattenivå för fasta bränslen som används för uppvärmning till de tillämpliga minimiskattenivåerna. De effektiva skattesatserna för de berörda energiprodukterna får emellertid från och med den 1 januari 2007 inte vara lägre än 50 % av de tillämpliga minimisatserna i gemenskapen.

3.7.3 Sjöfart i privata nöjesfartyg och privat nöjesflyg

De maltesiska myndigheterna påpekar att många flygplan och fartyg avbryter sin färd i Malta bl.a. för att fylla på sina lager. Särskilt inom båtuthyrningsindustrin ingår skattefritt bränsle i paketerbjudanden som också omfattar proviantering och underhållsarbete. Detta är en betydande turistattraktion för Malta. Om undantagsbestämmelserna för bränsle upphörde skulle det leda till förlust av arbetstillfällen inom bunkringsverksamheten.

Bedömning

Ansökan om ett obegränsat undantag kan inte godtas av principiella skäl.

Enligt artikel 14.1 b och c i direktivet skall medlemsstaterna bevilja skattebefrielse för energiprodukter som levereras för användning som flygbränsle för annan luftfart än privat nöjesflyg och för energiprodukter som levereras för användning som bränsle för sjöfart inom gemenskapens farvatten (inklusive fiske), annat än i privata nöjesfartyg, och elektricitet som framställs ombord på ett fartyg.

Kommissionen noterar dessutom att flera av de nuvarande medlemsstaterna har beviljats liknande skattenedsättningar eller skattebefrielser i bilaga II till direktivet.

Kommissionen skulle därför kunna godta ett tidsbegränsat undantag, till och med den 31 december 2006, till förmån för sjöfart i privata nöjesfartyg och för privat nöjesflyg.

3.8 Polen

Polen har i en skrivelse av den 14 november 2003 i enlighet med artikel 57 i anslutningsfördraget ansökt om övergångsperioder för i) drivmedel, ii) tung eldningsolja, iii) dieselbrännolja som används för uppvärmning, iv) naturgas, v) kol och vi) elektricitet.

Polen hänvisar dessutom till särskilda undantag enligt artikel 18.1 i direktivet.

3.8.1 Drivmedel

De polska myndigheterna påpekar att parlamentsdebatten i sejmen om den nya punktskattelagstiftningen ännu inte har slutförts. Den polska lagstiftningen överensstämmer således ännu inte till fullo med EU-lagstiftningen på området. Dessutom är skattesatserna för bränsle ofta betydligt lägre än minimisatserna i energiskattedirektivet och, när det gäller diesel, lägre än den minimisats som fastställs i direktiv 92/82/EEG. Högre beskattning skulle kunna få negativa socioekonomiska effekter.

Polen ansöker också om att få använda den växelkurs mellan zlotyn och euron som gällde den 1 oktober 2002 i stället för den som gällde den 1 oktober 2003.

Polen är berett att stegvis anpassa de nationella skattesatserna till gemenskapens minimisatser enligt följande tidsplan:

- För gasol: fram till och med den 1 januari 2009.

- För blyhaltig bensin: fram till och med den 1 januari 2005.

- För blyfri bensin: fram till och med den 1 januari 2009.

- För dieselbrännolja: fram till och med den 1 januari 2012 för att nå upp till den nya minimiskattesatsen på 302 euro och fram till och med den 1 januari 2015 för att nå upp till minimiskattesatsen på 330 euro.

Bedömning

Enligt artikel 13.1 skall för omräkningen mellan polska zloty och euro vid anslutningen den växelkurs användas som gällde den 1 oktober 2003. Artikel 13.2 är inte tillämplig, eftersom växelkursen varierade med mer än 5 % mellan den 1 oktober 2002 och den 1 oktober 2003.

Enligt artikel 15.1 i i direktivet får medlemsstaterna under tillsyn av skattemyndigheterna tillämpa fullständig eller partiell skattebefrielse eller skattenedsättningar för naturgas och gasol som används som drivmedel. Ingen särskild ordning är därför nödvändig.

När det gäller blyhaltig bensin skulle skatten behöva höjas med 15 % för att minimisatsen på 421 euro (per 1 000 liter) skall kunna nås. Enligt artikel 18.2 i direktivet skall medlemsstater som har svårt att införa de nya minimiskattenivåerna ha rätt till en övergångsperiod fram till och med den 1 januari 2007 för att prisstabiliteten inte skall äventyras, förutsatt att detta inte innebär betydande snedvridning av konkurrensen. Kommissionen anser att båda villkoren i denna artikel är uppfyllda. Det behövs därför ingen särskild övergångsordning i detta fall.

När det gäller blyfri bensin skulle skatten behöva höjas med 9,5 % för att minimisatsen på 359 euro (per 1 000 liter) skall kunna nås. Polen bör bemyndigas att tillämpa en övergångsperiod fram till och med den 1 januari 2009 för att anpassa sin nationella skattenivå för blyfri bensin som används som drivmedel till den nya miniminivån på 359 euro per 1 000 liter.

När det gäller dieselbrännolja med låg svavelhalt skulle skatten behöva höjas med 50 % för att minimisatsen på 330 euro (per 1 000 liter) skall kunna nås. Den längsta övergångsperiod för denna produkt som övervägs i detta förslag är fram till och med den 1 januari 2011 för att den nya minimiskattesatsen på 302 euro skall nås och fram till och med den 1 januari 2013 för att minimisatsen på 330 euro skall nås. För att de anslutande länderna - med beaktande av de låga skattesatser som för närvarande gäller för dieselbrännolja - skall behandlas på ett liknande sätt, anser kommissionen att en sådan övergångsordning skulle kunna beviljas även Polen. Det bör i så fall planeras för ett mellansteg vid höjningen av de nationella skattesatserna. Kommissionens slutsats är att Polen bör bemyndigas att tillämpa en övergångsperiod fram till och med den 1 januari 2011 för att anpassa sin nationella skattenivå för dieselbrännolja som används som drivmedel till den nya miniminivån på 302 euro per 1 000 liter och fram till och med den 1 januari 2013 för att nå 330 euro. Den effektiva skattesatsen för dieselbrännolja får emellertid från och med den 1 januari 2008 inte vara lägre än 274 euro per 1 000 liter.

3.8.2 Tung eldningsolja

I Polen används tung eldningsolja i stor skala i kraftvärmeverk, lokala värmeverk och industriella värmeanläggningar, för produktion av värme som sedan används för centralvärme och varmvatten på kommunal nivå. Den används även i andra industrier, i tekniska processer som kräver värmeenergi (t.ex. i cementfabriker) och för framställning av annan byggnadsmateriel. Det skulle krävas tid för att genomföra de olika möjligheter som anges i direktivet när det gäller differentiering av skattesatser på grundval av användning (t.ex. i artiklarna 15 och 17).

Polen ansöker om att fram till och med den 1 januari 2008 få genomföra en stegvis anpassning av beskattningen av tung eldningsolja för att nå miniminivån på 15 euro per 1 000 kg.

Bedömning

Kommissionen anser att Polens begäran är rimlig. Polen bör bemyndigas att tillämpa en övergångsperiod fram till och med den 1 januari 2008 för att anpassa sin nationella skattenivå för tung eldningsolja till den nya miniminivån på 15 euro per 1 000 kg.

3.8.3 Dieselbrännolja som används för uppvärmning

Eftersom dieselbrännolja som används för uppvärmning har en särskild ställning i Polens ekonomi anser de polska myndigheterna att det krävs en övergångsperiod a) för att den nu gällande punktskattesatsen för dieselbrännolja som används för uppvärmning skall kunna sänkas, och b) eftersom dieselbrännolja som används för uppvärmning för närvarande inte omfattas av en differentierad punktskattesats på grundval av användning.

Polen nämner också att det skulle kunna tillämpas lägre skattesatser på dieselbrännolja som används för uppvärmning för särskilda ändamål, t.ex. för uppvärmning av skolor, daghem och andra offentliga inrättningar.

Polen ansöker om att fram till och med den 1 januari 2008 få genomföra en stegvis anpassning av beskattningen av dieselbrännolja som används för uppvärmning för att nå miniminivån på 21 euro per 1 000 liter.

Bedömning

Den skattesats som i Polen för närvarande tillämpas på dieselbrännolja som används för uppvärmning är 42,7 euro per 1 000 liter, vilket är betydligt högre än den minimisats som fastställs i direktivet (21 euro per 1 000 liter).

Kommissionen anser att den fråga som Polen först tar upp rör märkning av dieselbrännolja. Kommissionen påminner om att Polen måste märka dieselbrännolja när produkten övergår till fri omsättning och beskattas enligt en avvikande skattenivå [15]. Ingen särskild ordning är därför nödvändig.

[15] Rådets direktiv 95/60/EG av den 27 november 1995 om märkning för beskattningsändamål av dieselbrännolja och fotogen (EGT L 291, 6.12.1995, s. 46).

Kommissionen noterar vidare att Polen ansöker om att få tillämpa en nedsatt punktskattesats på dieselbrännolja som används för uppvärmning av skolor, daghem och andra offentliga inrättningar. En liknande möjlighet ges i direktivet - se artikel 18.10.

Kommissionens slutsats är att Polen bör bemyndigas att fram till och med den 1 januari 2008 tillämpa fullständig eller partiell skattebefrielse eller skattenedsättningar för dieselbrännolja som används för uppvärmning av skolor, daghem och andra offentliga inrättningar, när det gäller verksamhet eller transaktioner som de bedriver i egenskap av offentliga myndigheter.

3.8.4 Naturgas

Naturgas omfattas för närvarande inte av punktskatt i Polen. Enligt de polska myndigheterna utgjorde år 2000 naturgasandelen något mer än 11 % av den slutliga energiförbrukningen. Polen skulle därför kunna medges skattebefrielse enligt artikel 15.1 g i direktivet.

Om det infördes punktskatt på naturgas skulle detta innebära en direkt belastning för köparna av denna energiprodukt, vilket skulle kunna leda till att de slutade använda denna miljövänliga energibärare. Inflationen skulle stiga med 2 %. Med tanke på att Polens befolkning har en inkomst som ligger under Europeiska unionens genomsnitt skulle införandet av punkskatt på naturgas framför allt leda till att gasindustrins utvecklingstakt minskade. En annan konsekvens skulle vara försämrad konkurrenskraft för produkter som framställs av Polens industri. Vidare skulle den polska punktskatteförvaltningen möta stora svårigheter.

Polen ansöker därför om ett permanent undantag eller om en övergångsperiod, fram till och med den 31 december 2018 eller fram till dess att den inhemska naturgasandelen av den slutliga energiförbrukningen uppgår till 25 %, för att anpassa den nationella skattenivån för naturgas till miniminivåerna.

Bedömning

Ansökan om ett obegränsat undantag kan inte godtas av principiella skäl.

De uppskattningar som de polska myndigheterna har lagt fram förefaller inte omfatta de möjligheter till skattebefrielse som ges i direktivet. Exempelvis skulle naturgas som förbrukas av hushåll kunna befrias från skatt.

Kommissionen kan inte se på vilket sätt Polens situation skulle skilja sig från situationen i andra medlemsstater när det gäller beskattning av naturgas. Kommissionen anser att det genom den långsiktiga möjligheten att tillämpa skattebefrielse för naturgas enligt artikel 15.1 g kan uppnås en lämplig jämvikt mellan de mål som fastställts för den inre marknaden, den ekonomiska politiken, miljöpolitiken och energipolitiken. Kommissionen föreslår därför ingen särskild övergångsordning.

3.8.5 Kol

Kol är för närvarande inte belagt med punktskatt i Polen. De polska myndigheterna anser att energisektorn och industrin skulle påverkas enormt om det infördes punktskatt på denna produkt. Längden på de övergångsperioder för bränsle som Polen ansöker om skulle behöva fastställas med beaktande av den polska befolkningens köpkraft. Stenkolssektorn i Polen håller på att omstrukturerats. Syftet med omstruktureringen är bland annat att anpassa den befintliga tillverkningskapaciteten för att skapa förutsättningar för lönsam försäljning av kol. Ökade kolpriser till följd av beskattning skulle otvivelaktigt påverka kolförsäljningen och därigenom försämra sektorns finansiella ställning och komplicera omstruktureringsprocessen. Reformen av kolsektorn är en långdragen och kostsam process, och behovet av nedskärning av antalet arbetstillfällen i kolgruvorna skulle medföra en ökad arbetslöshet i Schlesien, vilket skulle ge upphov till socialt missnöje. Ytterligare skattetryck skulle således ses som ett hinder för omstruktureringen av gruvindustrin. Fjärrvärme står för 3 % av Polens kolförbrukning. Vidare skulle den polska punktskatteförvaltningen möta stora svårigheter.

Polen ansöker därför om ett permanent undantag eller om en övergångsperiod fram till och med den 1 januari 2018 för att anpassa den nationella skattenivån för kol till miniminivåerna.

Bedömning

Ansökan om ett obegränsat undantag kan inte godtas av principiella skäl.

De uppskattningar som de polska myndigheterna har lagt fram förefaller inte omfatta de möjligheter till skattebefrielse som ges i direktivet. Exempelvis skulle kol som förbrukas av hushåll kunna befrias från skatt. Kol som används för produktion av elektricitet bör i princip undantas från skatt. Kommissionen anser att största delen av den polska kolförbrukningen skulle kunna befrias från skatt i enlighet med direktivet. Detta bekräftas av de uppgifter som bifogades de polska myndigheternas skrivelse av den 14 november 2003. Särskild uppmärksamhet bör ägnas fjärrvärme.

Kommissionens slutsats är att Polen bör bemyndigas att tillämpa en övergångsperiod fram till och med den 1 januari 2010 för att anpassa sin nationella skattenivå för kol som används för fjärrvärme till de tillämpliga minimiskattenivåerna. De effektiva skattesatserna för den berörda energiprodukten får emellertid från och med den 1 januari 2007 inte vara lägre än 50 % av de tillämpliga minimisatserna i gemenskapen.

Polen bör bemyndigas att tillämpa en övergångsperiod fram till och med den 1 januari 2009 för att anpassa sin nationella skattenivå för kol som används för andra ändamål än för fjärrvärme till de tillämpliga minimiskattenivåerna. De effektiva skattesatserna för denna produkt får emellertid från och med den 1 januari 2007 inte vara lägre än 50 % av de tillämpliga minimisatserna i gemenskapen.

3.8.6 Elektricitet

Punktskatterna på elektricitet ligger långt över minimisatserna i direktivet. Polen ansöker om att få skjuta upp genomförandet av gemenskapens beskattningssystem för elektricitet fram till och med den 1 januari 2008.

Bedömning

Ansökan rör den tidsperiod som krävs för att införliva energiskattedirektivets bestämmelser om elektricitet med den polska lagstiftningen.

Direktivet innehåller bestämmelser som gör beskattningen av elektricitet ganska lätt att förvalta. Det finns exempelvis ingen suspenderingsordning, eftersom elektricitet är föremål för beskattning och skatten kan utkrävas omedelbart.

Kommissionen anser emellertid att Polen bör bemyndigas att tillämpa en övergångsperiod fram till och med den 1 januari 2006 för att anpassa sitt gällande inhemska system för beskattning av elektricitet med gemenskapsramen.

3.8.7 Undantag enligt artikel 18.1 i direktivet

De polska myndigheterna anser att följande skattebefrielser, vilka för närvarande är i kraft, är förenliga med gemenskapsrätten:

Flygbränsle, bränsle för turbomotorer och motorolja för flygmotorer som av tillverkarna av dessa bränslen säljs

- på uppdrag av försvarsministeriet eller inrikesministeriet för användning inom luftfartsindustrin,

- på uppdrag av kontoret för råvarulager för komplettering av statens råvarulager,

- på uppdrag av förvaltningsenheterna för ambulansflyg för dessa enheters ändamål.

- dieselbrännolja för fartygsmotorer och för motorer för havsteknik samt motorolja för fartygsmotorer och för motorer för havsteknik som av tillverkaren av sådant bränsle säljs på uppdrag av kontoret för råvarulager för komplettering av statens råvarulager, på uppdrag av försvarsministeriet för användning inom flottan eller på uppdrag av inrikesministeriet för användning inom havsteknik.

- flygbränsle, bränsle för turbomotorer och dieselbrännolja för fartygsmotorer och för motorer för havsteknik samt olja för flygmotorer, fartygsmotorer och motorer för havsteknik, vilka säljs av kontoret för råvarulager på uppdrag av försvarsministeriet eller inrikesministeriet.

Blyhaltig bensin och blyfri bensin med en etylalkoholhalt på mellan 4,5 och 5 %; skattebefrielsen motsvarar andelen av denna produkt per 1 000 liter av dessa bränslen.

Blyhaltig bensin med en etyl-tertiär-butyleterhalt på högst 8 % och blyfri bensin med en ur etylalkohol utvunnen etyl-tertiär-butyleterhalt på högst 5 %; skattebefrielsen motsvarar andelen av denna produkt per 1 000 liter av dessa bränslen.

Polen ansöker om att artikel 18.1 i direktivet skall fortsätta att gälla för dessa skattebefrielser.

Bedömning

Kommissionen anser att räckvidden för undantag 1, 2 och 3 i stort sett överensstämmer med räckvidden för artiklarna 14.1 b, 14.1 c och 15.1 j i direktivet. För de delar som inte omfattas av dessa artiklar skulle kommissionen kunna godta ett tidsbegränsat undantag.

Kommissionen noterar att Polen i fråga om undantag 4 och 5 har beviljats en övergångsåtgärd i anslutningsfördraget. Vidare fastställs i artikel 16 i direktivet på vilka villkor medlemsstaterna under tillsyn av skattemyndigheterna får tillämpa skattebefrielse för biobränslen. Sådan skattebefrielse måste givetvis även vara förenlig med övriga bestämmelser i fördraget, t.ex. artikel 90. Kommissionen föreslår ingen särskild övergångsordning.

3.9 Slovenien

Slovenien har i en skrivelse av den 10 november 2003 ansökt om två övergångsperioder: i) för elektricitet och ii) för naturgas. Slovenien hävdar att dessa övergångsperioder inte kommer att utgöra ett hinder för den inre marknadens funktion.

3.9.1 Elektricitet

Enligt de slovenska myndigheterna skulle ett fullständigt införande av minimiskattenivån medföra ytterligare pristryck och inflation. Detta skulle äventyra den slovenska regeringens makroekonomiska mål, vilka är minskad inflation i enlighet med Maastrichtkriterierna och anslutning till ERM2. Slovenien vill också främja en rationell användning av elektricitet genom att utöva inflytande på dess pris. Slovenien anser att man genom att införa punktskatt och stegvis öka beskattningen av elektricitet under en begränsad tidsperiod skulle uppnå en lämplig balans mellan miljöpolitiken och den ekonomiska politiken. Slovenien ansöker om en övergångsperiod fram till och med den 1 januari 2007 för att nå upp till minimiskattenivån för elektricitet.

Bedömning

Enligt artikel 18.2 i energiskattedirektivet skall medlemsstater som har svårt att införa de nya minimiskattenivåerna ha rätt till en övergångsperiod fram till och med den 1 januari 2007 för att inte prisstabiliteten skall äventyras, förutsatt att detta inte innebär betydande snedvridning av konkurrensen.

Kommissionen bedömer att båda villkoren i denna artikel är uppfyllda när det gäller beskattning av elektricitet i Slovenien. Ingen särskild övergångsordning är därför nödvändig i detta fall.

3.9.2 Naturgas

I Slovenien omfattas naturgas av punktskatt och av koldioxidskatt. Den sammanlagda skatten på naturgas (exklusive mervärdesskatt) uppgår till mellan 44,12 och 211,8 slovenska tolar per gigajoule (cirka 0,19 till 0,93 euro per gigajoule [16]).

[16] Vid beräkningen används eurons växelkurs per den 1 oktober 2002.

Naturgas är det fossila bränsle som huvudsakligen används för att uppfylla målen i det nationella energiprogrammet och i det operativa programmet för minskade utsläpp av växthusgaser. Skattepolitiken är en mycket viktig faktor när det gäller målen på de ovannämnda områdena.

Slovenien strävar efter att öka användningen av naturgas såväl för att tillgodose det växande behovet av elektricitet och värme som för att ersätta fossila bränslen (kol, eldningsolja). Ett omedelbart införande av den föreskrivna minimisatsen för punktskatt skulle kunna leda till att målet inte kan uppfyllas och att Slovenien inte kan uppfylla sina åtaganden i samband med Kyotoprotokollet.

De slovenska myndigheterna hänvisar till artikel 15.1 g i energiskattedirektivet och anger att naturgasandelen av den slutgiltiga energiförbrukningen var 15,1 % år 2000.

Slovenien ansöker om en övergångsperiod på tio år, dvs. fram till och med den 1 maj 2014, för att nå upp till minimiskattenivån för naturgas.

Bedömning

Kommissionen anser att Sloveniens begäran är rimlig. Slovenien bör beviljas den möjlighet som anges i artikel 15.1 g och som i allt väsentligt är tillämplig på landets ansökan. Framför allt ligger naturgasandelen av den slutgiltiga energiförbrukningen mycket nära den tröskel som fastställs i direktivet (15 %).

Kommissionens slutsats är att Slovenien bör bemyndigas att under tillsyn av skattemyndigheterna tillämpa fullständig eller partiell skattebefrielse eller skattenedsättningar för naturgas. De fullständiga eller partiella skattebefrielserna eller skattenedsättningarna får tillämpas fram till maj 2014 eller till dess att den inhemska naturgasandelen av den slutgiltiga förbrukningen uppgår till 25 %, beroende på vilket som inträffar först. Så snart den inhemska naturgasandelen av den slutgiltiga förbrukningen uppgår till 20 % bör Slovenien emellertid tillämpa en beskattning med strikt positiva skattesatser som skall öka på årsbasis för att vid utgången av den ovan angivna perioden minst uppgå till minimisatsen.

3.10 Slovakien

De slovakiska myndigheterna anger i sin skrivelse av den 21 november 2003 att naturgas, kol, koks och elektricitet enligt gällande nationell lagstiftning inte omfattas av punktskatt.

Om de minimisatser som i direktivet fastställs för dessa produkter tillämpades omedelbart skulle detta leda till en alltför tung börda för hushållen. Naturgas används framför allt för både central och individuell produktion av värme för hushåll. Energipriserna har nyligen ökat betydligt. Framför allt har försäljningspriserna för naturgas för hushåll redan ökat med 40 %, oberoende av det framtida införandet av punktskatter.

Naturgas har just börjat användas som bränsle. Om punktskatter infördes skulle detta leda till att den nuvarande konkurrensfördelen för naturgas såsom mer naturvänligt bränsle än dieselolja minskade betydligt.

Det skulle dessutom innebära sämre konkurrenskraft för slovakiska produkter på den gemensamma marknaden, eftersom priset på elektricitet och naturgas redan nu är högre än eller lika högt som råvarupriset i EU:s medlemsstater.

Slovakien skulle dessutom behöva en övergångsperiod för införlivandet av direktivet.

Slovakien ansöker därför om övergångsperioder för i) elektricitet, naturgas och fasta bränslen, ii) gasol och iii) spilloljor och miljösäkert avfall som används som bränsle.

3.10.1 Elektricitet, naturgas och fasta bränslen

Slovakien ansöker om att under en övergångsperiod till och med den 31 december 2009 få tillämpa befrielse från punktskatter för elektricitet, naturgas och fasta bränslen.

Bedömning

Slovakiens främsta skäl för att motivera behovet av övergångsordningar för elektricitet, naturgas och fasta bränslen är den sociala inverkan av prishöjningar till följd av skatter. Kommissionen påminner om att medlemsstaterna enligt artikel 15.1 h i direktivet under tillsyn av skattemyndigheterna får tillämpa fullständig eller partiell skattebefrielse eller skattenedsättningar för elektricitet, naturgas, kol och fasta bränslen som används av hushåll.

Kommissionen noterar också att naturgasandelen av den slutgiltiga energiförbrukningen låg en bra bit över 15 % i Slovakien år 2000.

När det gäller fasta bränslen anser kommissionen att övergångsordningen bör upphöra att gälla senast 2008.

Begäran kan betraktas som rimlig endast om beskattningen införs stegvis, så att miniminivåerna i direktivet kan nås på ett smidigt sätt

Kommissionens slutsats är att Slovakien bör bemyndigas att tillämpa en övergångsperiod fram till och med den 1 januari 2010 för att anpassa sin nationella skattenivå för elektricitet och för naturgas som används för uppvärmning till de tillämpliga minimiskattenivåerna. De effektiva skattesatserna för elektricitet och för naturgas som används för uppvärmning får emellertid från och med den 1 januari 2007 inte vara lägre än 50 % av de tillämpliga minimisatserna i gemenskapen.

Slovakien bör bemyndigas att tillämpa en övergångsperiod fram till och med den 1 januari 2009 för att anpassa sin nationella skattenivå för fasta bränslen till de tillämpliga minimiskattenivåerna. De effektiva skattesatserna för fasta bränslen får emellertid från och med den 1 januari 2007 inte vara lägre än 50 % av de tillämpliga minimisatserna i gemenskapen.

3.10.2 Gasol

Slovakien ansöker om en förlängning av giltighetstiden för den gällande skattebefrielsen för gasol som används som bränsle.

Bedömning

Medlemsstaterna får enligt artikel 15.1 i i direktivet under tillsyn av skattemyndigheterna tillämpa fullständig eller partiell skattebefrielse eller skattenedsättningar för naturgas och gasol som används som drivmedel. Dessutom är minimisatsen för gasol som används för uppvärmning noll.

Inga särskilda ordningar är därför nödvändiga.

3.10.3 Spilloljor och miljösäkert avfall som används som bränsle

Slovakien ansöker om undantag för spilloljor och miljösäkert avfall som används som bränsle.

Bedömning

Kommissionen har fått uppgifter om att så kallat "miljösäkert avfall" också omfattar avfall från mineraloljor. I direktiv 75/439/EEG [17] om omhändertagande av spilloljor, i dess ändrade lydelse, fastställs att medlemsstaterna skall vidta de åtgärder som behövs för att spilloljor i första hand omhändertas genom regenerering. Domstolen har bekräftat denna prioritering [18]. Skattebefrielse och skattenedsättningar för spilloljor som används som bränsle strider därför mot direktivets syften, eftersom förbränning av spillolja gynnas och utvecklingen av en marknad för regenerering av sådan olja därigenom försvåras.

[17] Rådets direktiv 75/439/EEG av den 16 juni 1975 (EGT L 194, 25.7.1975, s. 23). Direktivet ändrat genom rådets direktiv 87/101/EEG av den 22 december 1986 (EGT L 42, 12.2.1987, s. 43).

[18] Mål 102/97 Kommissionen/Tyskland, REG 1999, I -5051.

Det faktum att rådet har bemyndigat flera medlemsstater att fortsätta att tillämpa skattenedsättningar eller skattebefrielser för spilloljor till och med 2006 ändrar inte kommissionens ståndpunkt i denna fråga.

Kommissionen föreslår därför ingen särskild övergångsordning.

4. SLUTSATS

I det föreslagna skattedirektivet framläggs motiverade och rimliga övergångsordningar för de anslutande länderna. Direktivet bör så snart som möjligt behandlas av Europaparlamentet, rådet och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, så att det inte råder juridiskt vakuum vid tidpunkten för utvidgningen.

Kommissionen påminner slutligen om de skyldigheter som följer av rådets förordning (EG) nr 659/1999 av den 22 mars 1999 om tillämpningsföreskrifter för artikel 88 ((f.d. artikel 93) i EG-fördraget [19], särskilt om reglerna rörande befintligt stöd och nytt stöd. Kommissionen rekommenderar de anslutande staterna att till kommissionen anmäla inslag i dessa skatteåtgärder som eventuellt utgör statligt stöd i enlighet med det interimsförfarande för befintligt stöd som fastställs i avsnitt 3 i bilaga IV till anslutningsfördraget.

[19] EGT L 83, 27.3.1999, s. 1.

2004/0016 (CNS)

Förslag till RÅDETS DIREKTIV om ändring av direktiv 2003/96/EG när det gäller möjligheten för vissa medlemsstater att tillämpa tillfällig skattebefrielse eller tillfälliga skattenedsättningar för energiprodukter och elektricitet

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 93 i detta,

med beaktande av kommissionens förslag [20],

[20] EUT C [...], [...], s. [...].

med beaktande av Europaparlamentets yttrande [21],

[21] EUT C [...], [...], s. [...].

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande [22], och

[22] EUT C [...], [...], s. [...].

av följande skäl:

(1) Genom rådets direktiv 2003/96/EG av den 27 oktober 2003 om en omstrukturering av gemenskapsramen för beskattning av energiprodukter och elektricitet [23] ersätts, med verkan från och med den 1 januari 2004, rådets direktiv 92/81/EEG av den 19 oktober 1992 om harmonisering av strukturerna för punktskatter på mineraloljor [24] och rådets direktiv 92/82/EEG av den 19 oktober 1992 om tillnärmning av punktskattesatser för mineraloljor [25]. I direktiv 2003/96/EG fastställs strukturerna och nivåerna för de skatter som skall tillämpas på energiprodukter och elektricitet.

[23] EGT L 283, 31.10.2003, s. 51.

[24] EGT L 316, 31.10.1992, s. 12. Direktivet senast ändrat genom direktiv 94/74/EG (EGT L 365, 31.12.1994, s. 46).

[25] EGT L 316, 31.10.1992, s. 19. Direktivet senast ändrat genom direktiv 94/74/EG.

(2) Med beaktande av den relativt låga punktskattenivå som tidigare tillämpats i Tjeckien, Estland, Cypern, Lettland, Litauen, Ungern, Malta, Polen, Slovenien och Slovakien, den pågående ekonomiska övergången i dessa medlemsstater, deras relativt låga inkomstnivå samt deras begränsade möjligheter att kompensera denna ytterligare skattebörda genom att sänka andra skatter riskerar de minimisatser som fastställs i direktiv 2003/96/EG att vålla dessa medlemsstater betydande ekonomiska och sociala svårigheter. Särskilt den prisökning som skulle bli följden av att minimisatserna i direktiv 2003/96/EG tillämpades skulle sannolikt få en negativ inverkan på deras medborgare och ekonomi och skulle exempelvis utgöra en alltför stor belastning för små och medelstora företag.

(3) Dessa medlemsstater bör därför ges rätt att tillfälligt tillämpa vissa ytterligare skattebefrielser eller skattenedsättningar, under förutsättning att det inte hindrar den inre marknaden från att fungera tillfredsställande och inte resulterar i en snedvridning av konkurrensen. Vidare bör, i överensstämmelse med de principer enligt vilka övergångsperioder ursprungligen beviljades inom ramen för direktiv 2003/96/EG, alla sådana åtgärder utformas så, att de inbegriper en stegvis anpassning till de tillämpliga minimisatserna i gemenskapen.

(4) I 2003 års fördrag om anslutning till Europeiska unionen [26] fastställs övergångsordningar beträffande genomförandet av direktiv 92/81/EEG och direktiv 92/82/EEG för Polen och Cypern. Anslutningsfördraget omfattar också särskilda åtgärder beträffande vissa energifrågor i Litauen och Estland. Dessa åtgärder bör på ett lämpligt sätt beaktas i samband med beviljandet av särskilda skattebefrielser.

[26] EUT L 236, 23.9.2003, s. 17.

(5) Detta direktiv påverkar inte tillämpningen av eventuella förfaranden i samband med snedvridning av den inre marknadens funktion, särskilt sådana som genomförs enligt artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget. Direktivet befriar inte medlemsstaterna från deras skyldighet att i enlighet med artikel 88 i EG-fördraget till kommissionen anmäla alla statliga stödåtgärder som kan komma att vidtas.

(6) Artikel 18.2 bör förtydligas när det gäller hänvisningar till den övergångsperiod som fastställs i den artikeln.

(7) Direktiv 2003/96/EG bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Direktiv 2003/96/EG ändras på följande sätt:

1) Artikel 18 skall ändras på följande sätt:

a) I punkt 1 skall första stycket ersättas med följande: Genom undantag från bestämmelserna i detta direktiv ges de medlemsstater som anges i bilaga II härmed tillstånd att fortsätta att tillämpa de skattenedsättningar eller skattebefrielser som anges i den bilagan."

b) I punkt 2 skall orden "i punkterna 3-12" ersättas med "i punkterna 3-13".

2) Följande artikel skall införas som artikel 18a:

"Artikel 18a

1. Genom undantag från bestämmelserna i detta direktiv ges de medlemsstater som anges i bilaga III härmed tillstånd att tillämpa de skattenedsättningar eller skattebefrielser som anges i den bilagan.

Detta tillstånd skall upphöra att gälla den 31 december 2006 eller den dag som anges i bilaga III, om inte rådet dessförinnan omprövar frågan på grundval av ett förslag från kommissionen.

2. Utan hinder av de perioder som anges i punkterna 3-11 och förutsatt att detta inte innebär betydande snedvridning av konkurrensen skall medlemsstater som har svårt att införa de nya minimiskattenivåerna ha rätt till en övergångsperiod fram till och med den 1 januari 2007, särskilt för att inte prisstabiliteten skall äventyras.

3. Republiken Tjeckien får fram till och med den 1 januari 2008 tillämpa fullständig eller partiell skattebefrielse eller skattenedsättningar för elektricitet, fasta bränslen och naturgas som används för fjärrvärme.

4. Republiken Estland får tillämpa en övergångsperiod fram till och med den 1 januari 2010 för att anpassa sin nationella skattenivå för dieselbrännolja som används som drivmedel till den nya miniminivån på 330 euro per 1 000 liter. Skattenivån för dieselbrännolja som används som drivmedel får emellertid från och med den 1 maj 2004 inte vara lägre än 245 euro per 1 000 liter.

Republiken Estland får tillämpa en övergångsperiod fram till och med den 1 januari 2010 för att anpassa sin nationella skattenivå för blyfri bensin som används som drivmedel till den nya miniminivån på 359 euro per 1 000 liter. Skattenivån för blyfri bensin får emellertid från och med den 1 maj 2004 inte vara lägre än 287 euro per 1 000 liter.

Republiken Estland får tillämpa fullständig skattebefrielse för oljeskiffer fram till och med den 1 januari 2009. Den får vidare fram till och med den 1 januari 2013 tillämpa en nedsatt skattesats för oljeskiffer, förutsatt att skattesatsen från och med den 1 januari 2011 inte är lägre än 50 % än den tillämpliga minimisatsen i gemenskapen.

Republiken Estland får tillämpa en övergångsperiod fram till och med den 1 januari 2010 för att anpassa sin nationella skattenivå för skifferolja som används för fjärrvärme till minimiskattenivån. Skattenivån för skifferolja som används för fjärrvärme får emellertid från och med den 1 januari 2007 inte vara lägre än 50 % av den tillämpliga minimisatsen i gemenskapen.

Republiken Estland får tillämpa en övergångsperiod fram till och med den 1 januari 2010 för att omvandla sitt nuvarande system där elbeskattningen grundas på input till ett system med beskattning grundad på output (förbrukning).

5. Republiken Lettland får tillämpa en övergångsperiod fram till och med den 1 januari 2011 för att anpassa sin nationella skattenivå för dieselbrännolja och fotogen som används som drivmedel till den nya miniminivån på 302 euro per 1 000 liter och fram till och med den 1 januari 2013 för att nå 330 euro. Skattenivån för dieselbrännolja och fotogen får emellertid inte vara lägre än 245 euro per 1 000 liter från och med den 1 maj 2004 och inte lägre än 274 euro per 1 000 liter från och med den 1 januari 2008.

Republiken Lettland får tillämpa en övergångsperiod fram till och med den 1 januari 2011 för att anpassa sin nationella skattenivå för blyfri bensin som används som drivmedel till den nya miniminivån på 359 euro per 1 000 liter. Skattenivån för blyfri bensin får emellertid inte vara lägre än 287 euro per 1 000 liter från och med den 1 maj 2004 och inte lägre än 323 euro per 1 000 liter från och med den 1 januari 2008.

Republiken Lettland får tillämpa en övergångsperiod fram till och med den 1 januari 2010 för att anpassa sin nationella skattenivå för tung eldningsolja som används för fjärrvärme till minimiskattenivån. Skattenivån för tung eldningsolja som används för fjärrvärme får emellertid från och med den 1 januari 2007 inte vara lägre än 50 % av den tillämpliga minimisatsen i gemenskapen.

Republiken Lettland får tillämpa en övergångsperiod fram till och med den 1 januari 2010 för att anpassa sin nationella skattenivå för elektricitet till de tillämpliga minimiskattenivåerna. Skattenivån för elektricitet får emellertid från och med den 1 januari 2007 inte vara lägre än 50 % av de tillämpliga minimisatserna i gemenskapen.

Republiken Lettland får tillämpa en övergångsperiod fram till och med den 1 januari 2009 för att anpassa sin nationella skattenivå för kol och koks till de tillämpliga minimiskattenivåerna. Skattenivån för kol och koks får emellertid från och med den 1 januari 2007 inte vara lägre än 50 % av de tillämpliga minimisatserna i gemenskapen.

6. Republiken Litauen får tillämpa en övergångsperiod fram till och med den 1 januari 2011 för att anpassa sin nationella skattenivå för dieselbrännolja och fotogen som används som drivmedel till den nya miniminivån på 302 euro per 1 000 liter och fram till och med den 1 januari 2013 för att nå 330 euro. Skattenivån för dieselbrännolja och fotogen får emellertid inte vara lägre än 245 euro per 1 000 liter från och med den 1 maj 2004 och inte lägre än 274 euro per 1 000 liter från och med den 1 januari 2008.

Republiken Litauen får tillämpa en övergångsperiod fram till och med den 1 januari 2011 för att anpassa sin nationella skattenivå för blyfri bensin som används som drivmedel till den nya miniminivån på 359 euro per 1 000 liter. Skattenivån för blyfri bensin får emellertid inte vara lägre än 287 euro per 1 000 liter från och med den 1 maj 2004 och inte lägre än 323 euro per 1 000 liter från och med den 1 januari 2008.

7. Republiken Ungern får tillämpa en övergångsperiod fram till och med den 1 januari 2010 för att anpassa sin nationella skattenivå för elektricitet, naturgas, kol och koks som används för fjärrvärme till de tillämpliga minimiskattenivåerna. Skattenivån för de berörda energiprodukterna, och för elektricitet, som används för fjärrvärme får emellertid från och med den 1 januari 2007 inte vara lägre än 50 % av de tillämpliga minimisatserna i gemenskapen.

8. Republiken Malta får tillämpa en övergångsperiod fram till och med den 1 januari 2010 för att anpassa sin nationella skattenivå för elektricitet. Skattenivåerna för elektricitet får emellertid från och med den 1 januari 2007 inte vara lägre än 50 % av de tillämpliga minimisatserna i gemenskapen.

Republiken Malta får tillämpa en övergångsperiod fram till och med den 1 januari 2010 för att anpassa sin nationella skattenivå för dieselbrännolja och fotogen som används som drivmedel till den nya miniminivån på 330 euro per 1 000 liter. Skattenivåerna för dieselbrännolja och fotogen som används som drivmedel får emellertid från och med den 1 maj 2004 inte vara lägre än 245 euro per 1 000 liter.

Republiken Malta får tillämpa en övergångsperiod fram till och med den 1 januari 2010 för att anpassa sin nationella skattenivå för blyfri bensin och blyhaltig bensin som används som drivmedel till de tillämpliga minimiskattenivåerna. Skattenivåerna för blyfri bensin och blyhaltig bensin får emellertid från och med den 1 maj 2004 inte vara lägre än 287 euro per 1 000 liter respektive 337 euro per 1 000 liter.

Republiken Malta får tillämpa en övergångsperiod fram till och med den 1 januari 2010 för att anpassa sin nationella nivå på beskattning av naturgas som används för uppvärmning till de tillämpliga minimiskattenivåerna. De effektiva skattesatserna för naturgas får emellertid från och med den 1 januari 2007 inte vara lägre än 50 % av de tillämpliga minimisatserna i gemenskapen.

Republiken Malta får tillämpa en övergångsperiod fram till och med den 1 januari 2009 för att anpassa sin nationella nivå på beskattning av fasta bränslen till de tillämpliga minimiskattenivåerna. De effektiva skattesatserna för de berörda energiprodukterna får emellertid från och med den 1 januari 2007 inte vara lägre än 50 % av de tillämpliga minimisatserna i gemenskapen.

9. Republiken Polen får tillämpa en övergångsperiod fram till och med den 1 januari 2009 för att anpassa sin nationella skattenivå för blyfri bensin som används som drivmedel till den nya miniminivån på 359 euro per 1 000 liter. Skattenivån för blyfri bensin får emellertid från och med den 1 maj 2004 inte vara lägre än 287 euro per 1 000 liter.

Republiken Polen får tillämpa en övergångsperiod fram till och med den 1 januari 2011 för att anpassa sin nationella skattenivå för dieselbrännolja som används som drivmedel till den nya miniminivån på 302 euro per 1 000 liter och fram till och med den 1 januari 2013 för att nå upp till miniminivån på 330 euro. Skattenivån för dieselbrännolja får emellertid inte vara lägre än 245 euro per 1 000 liter från och med den 1 maj 2004 och inte lägre än 274 euro per 1 000 liter från och med den 1 januari 2008.

Republiken Polen får tillämpa en övergångsperiod fram till och med den 1 januari 2008 för att anpassa sin nationella skattenivå för tung eldningsolja till den nya miniminivån på 15 euro per 1 000 kg. Skattenivån för tung eldningsolja får emellertid från och med den 1 maj 2004 inte vara lägre än 13 euro per 1 000 kg.

Republiken Polen får tillämpa en övergångsperiod fram till och med den 1 januari 2010 för att anpassa sin nationella skattenivå för kol som används för fjärrvärme till den tillämpliga minimiskattenivån. Skattenivån för kol som används för fjärrvärme får emellertid från och med den 1 januari 2007 inte vara lägre än 50 % av den tillämpliga minimisatsen i gemenskapen.

Republiken Polen får tillämpa en övergångsperiod fram till och med den 1 januari 2009 för att anpassa sin nationella skattenivå för kol som används för annan uppvärmning än fjärrvärme till de tillämpliga minimiskattenivåerna. Skattenivån för kol som används för annan uppvärmning än fjärrvärme får emellertid från och med den 1 januari 2007 inte vara lägre än 50 % av de tillämpliga minimisatserna i gemenskapen.

Republiken Polen får fram till och med den 1 januari 2008 tillämpa fullständig eller partiell skattebefrielse eller skattenedsättningar för dieselbrännolja som används för uppvärmning av skolor, daghem och andra offentliga inrättningar, när det gäller verksamhet eller transaktioner som de bedriver i egenskap av offentliga myndigheter.

Republiken Polen får tillämpa en övergångsperiod fram till och med den 1 januari 2006 för att anpassa sitt system för beskattning av elektricitet till gemenskapsramen.

10. Republiken Slovenien får under tillsyn av skattemyndigheterna tillämpa fullständig eller partiell skattebefrielse eller skattenedsättning för naturgas. Den fullständiga eller partiella skattebefrielsen eller skattenedsättningen får tillämpas fram till maj 2014 eller till dess att den inhemska naturgasandelen av den slutgiltiga förbrukningen uppgår till 25 %, beroende på vilket som inträffar först. Så snart den inhemska naturgasandelen av den slutgiltiga energiförbrukningen uppgår till 20 % skall Slovenien emellertid tillämpa en beskattning med strikt positiva skattesatser som skall öka på årsbasis för att vid utgången av den ovan angivna perioden minst uppgå till minimisatsen.

11. Republiken Slovakien får tillämpa en övergångsperiod fram till och med den 1 januari 2010 för att anpassa sin nationella skattenivå för elektricitet och naturgas som används för uppvärmning till de tillämpliga minimiskattenivåerna. Skattenivån för elektricitet och naturgas som används för uppvärmning får emellertid från och med den 1 januari 2007 inte vara lägre än 50 % av de tillämpliga minimisatserna i gemenskapen.

Republiken Slovakien får tillämpa en övergångsperiod fram till och med den 1 januari 2009 för att anpassa sin nationella skattenivå för fasta bränslen till de tillämpliga minimiskattenivåerna. Skattenivån för fasta bränslen får emellertid från och med den 1 januari 2007 inte vara lägre än 50 % av de tillämpliga minimisatserna i gemenskapen.

12. Inom övergångsperioderna skall medlemsstaterna gradvis minska sina respektive avstånd till de nya minimiskattenivåerna. När skillnaden mellan den nationella nivån och miniminivån inte överstiger 3 % av denna miniminivå får den berörda medlemsstaten dock vänta fram till periodens slut med att anpassa sin nationella nivå."

3) Bilaga III, vars text återfinns i bilagan till det här direktivet, skall läggas till.

Artikel 2

1. Medlemsstaterna skall sätta i kraft de lagar och andra förordningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv senast den 2 maj 2004. De skall genast till kommissionen överlämna texten till dessa bestämmelser och en jämförelsetabell över dessa bestämmelser och bestämmelserna i detta direktiv.

När en medlemsstat antar dessa bestämmelser skall de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen skall göras skall varje medlemsstat själv utfärda.

2. Medlemsstaterna skall till kommissionen överlämna texten till de centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.

Artikel 3

Detta direktiv träder i kraft den 1 maj 2004.

Artikel 4

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den [...]

På rådets vägnar

Ordförande

BILAGA

"BILAGA III

Nedsatta skattesatser och befrielse skatter enligt artikel 18a.1

1) Lettland

- För energiprodukter och elektricitet som används i fordon för lokal kollektivtrafik.

2) Litauen

- För kol, koks och brunkol fram till och med den 1 januari 2007.

- För naturgas och elektricitet fram till och med den 1 januari 2010.

- För orimulsion som används för andra ändamål än produktion av elektricitet eller värme, fram till och med den 1 januari 2010.

3) Ungern

- För kol och koks fram till och med den 1 januari 2009.

4) Malta

- För sjöfart i privata nöjesfartyg.

- För annan luftfart än sådan som omfattas av artikel 14.1 b i direktiv 2003/96/EG.

5) Polen

- För flygbränsle, bränsle för turbomotorer och motorolja för flygmotorer som av tillverkaren av sådant bränsle säljs på uppdrag av försvarsministeriet eller inrikesministeriet för användning inom luftfartsindustrin, på uppdrag av kontoret för råvarulager för komplettering av statens råvarulager eller på uppdrag av förvaltningsenheterna för ambulansflyg för dessa enheters ändamål.

- För dieselbrännolja för fartygsmotorer och för motorer för havsteknik samt för motorolja för fartygsmotorer och för motorer för havsteknik som av tillverkaren av sådant bränsle säljs på uppdrag av kontoret för råvarulager för komplettering av statens råvarulager, på uppdrag av försvarsministeriet för användning inom flottan och på uppdrag av inrikesministeriet för användning inom havsteknik.

- För flygbränsle, för bränsle för turbomotorer och för dieselbrännolja för fartygsmotorer och motorer för havsteknik samt för olja för flygmotorer, fartygsmotorer och motorer för havsteknik, vilka säljs av kontoret för råvarulager på uppdrag av försvarsministeriet eller inrikesministeriet.