SV Europeiska unionens officiella tidning C 141/22

Yttrande från Regionkommittén om ”IKT-infrastruktur för e-vetenskap; en strategi för forskning, utveckling och innovation inom området informations- och kommunikationsteknik samt för framtida och ny teknik i Europa”

2010/C 141/05

REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

— ReK anmodar Europeiska kommissionen och medlemsstaterna att vidta alla nödvändiga åtgärder för att säkerställa att lokala och regionala myndigheter fullt ut och på ett effektivt sätt deltar i initiativ som rör förvaltningen av det europeiska forskningsområdet.

— ReK anser att europeiska IKT-projekt som omfattar allt från FoU till praktisk användning kan ge betydande socioekonomiska fördelar för de städer och regioner som berörs av projekten.

— ReK uppmanar kommissionen och medlemsstaternas regeringar att aktivt främja såväl lokala och regionala myndigheters delaktighet i forsknings- och utvecklingsprocessernas olika faser som användningen av IKT-innovationer inom den offentliga sektorn genom att lyfta fram de bästa europeiska lösningarna och bistå med råd och metodologiska rekommendationer.

— ReK betonar starkt den särskilda betydelse som tjänstesektorn har när det gäller att utnyttja fördelarna med IKT, med tanke på att sektorer som grossist- och detaljhandeln samt finans- och företagstjänster utgör några av de viktigaste IKT-investerarna.

Föredragande: Liudvikas Žukauskas (LT–PPE), distriktsfullmäktigeledamot i Skuodas

Referensdokument

KOM(2009) 108 slutlig

KOM(2009) 116 slutlig

KOM(2009) 184 slutlig

I. POLITISKA REKOMMENDATIONER

REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

1. Regionkommittén vill framhålla att informations- och kommunikationsteknik (IKT), som ligger till grund för ett informationssamhälle som är tillgängligt för alla, bör svara mot behoven hos samtliga medborgare, även de medborgare som ligger i riskzonen för socialt utanförskap. I linje med detta har ReK konsekvent förordat forskningsinvesteringar på lokal, regional, nationell och europeisk nivå för att säkerställa tillväxt och främja nyföretagande, och kommittén anser att användningen av IKT på innovationsområdet kan bidra till att ett antal centrala socioekonomiska utmaningar kan bemötas.

2. ReK anmodar Europeiska kommissionen och medlemsstaterna att vidta alla nödvändiga åtgärder för att säkerställa att lokala och regionala myndigheter fullt ut och på ett effektivt sätt deltar i initiativ som rör förvaltningen av det europeiska forskningsområdet. På området IKT-forskning intar regionerna en särställning. De utgör nyckelaktörer i utvecklingen av forskning och innovationsstrategier på regional nivå. Forskningsinstitutionerna drivs ofta på regional nivå. Universitet och andra forskningsinstitutioner har inrättats inom deras territorium, och de främjar ett innovationsvänligt klimat. Dessutom har många regionala myndigheter och förvaltningar lagstiftande befogenheter, vilket innebär att de har en egen forskningsbudget att förvalta.

3. ReK vill lyfta fram att främjandet av e-integration, dvs. ett informationssamhälle där alla är delaktiga, som är regionalt och socialt rättvist och som utnyttjar IKT för att öka konkurrenskraften och förbättra de offentliga tjänsterna, av kommittén har identifierats som ett centralt mål inom EU:s förnyade Lissabonstrategi.

4. Kommittén betonar att lokala och regionala myndigheter är några av de viktigaste målgrupperna för de förslag som lagts fram i samband med e-integrationsinitiativet i2010, och att de kan komma att utgöra huvudaktörer när förslagen ska genomföras. E-integration på lokal och regional nivå kan öka människors livskvalitet och främja socioekonomisk verksamhet bland befolkningen, samtidigt som regionernas offentliga tjänster kan göras effektivare och mer individualiserade och det lokala företagandet främjas. Lokala och regionala myndigheter måste därför delta som partner i arbetet för att engagera samtliga åldersgrupper i olika IKT-insatser som syftar till att göra livet lättare och bekvämare för dem. Det finns många sätt för regionerna och städerna att se till att denna potential utnyttjas fullt ut.

En strategi för europeisk forskning, utveckling och innovation inom området informations- och kommunikationsteknik: Höjda insatser (KOM(2009) 116 slutlig)

5. Regionkommittén välkomnar att medlemsstaterna och regionerna i ovannämnda meddelande ses som huvudaktörer när det gäller att främja ett närmare samarbete mellan användare och producenter av IKT-innovationer inom olika delar av myndigheter och förvaltningar. Detta bör leda till gemensamma planer över sådana behov inom offentliga tjänster där IKT kan bidra till en lösning (1). ReK har redan tidigare gett uttryck för åsikten (2) att de lokala och regionala myndigheterna bör delta i ett brett samarbete för att förbättra interoperabiliteten i offentlig förvaltning och effektiviteten i tillhandahållandet av offentliga tjänster.

6. ReK stöder kommissionens slutsats att det krävs ett fortsatt stöd och deltagande av nationella, regionala och lokala myndigheter för att ansträngningarna för att underlätta framväxten av marknader för innovationer ska bli framgångsrika och för att interoperabilitet och gemensamma standarder ska kunna skapas. Kommittén anser också att ett sådant stöd och deltagande måste kompletteras med åtgärder på regional och lokal nivå (3).

7. ReK ser positivt på att kommissionen vill förenkla förfarandena och minska den administrativa bördan så att det blir attraktivare för innovativa företag (i synnerhet små och medelstora företag) att delta i åtgärder lokalt, nationellt och på EU-nivå.

8. ReK anser att europeiska IKT-projekt som omfattar allt från FoU till praktisk användning kan ge betydande socioekonomiska fördelar för de städer och regioner som berörs av projekten. Redan tidigare har kommittén pekat på den viktiga roll som IKT har i samband med genomförandet av EU:s strategi för hållbar utveckling.

9. ReK förordar att den potential som Europa har för att utveckla IKT-tjänster inom såväl den offentliga som privata sektorn utnyttjas fullt ut och därmed att IKT används som ett sätt att förbättra de tjänster som lokala och regionala myndigheter tillhandahåller på sådana områden som hälso- och sjukvård, utbildning, skapande av arbetstillfällen, allmän ordning och säkerhet samt sociala tjänster. Det EU-stödda offentlig-privata partnerskapet mellan lokala och regionala myndigheter å ena sidan och små och medelstora IKT-företag å den andra på området offentliga IKT-tjänster kan ses som en utmärkt hörnsten när den lokala kompetensen och det lokala kunnandet ska byggas upp inom EU.

10. ReK vill framhålla att lokala och regionala myndigheter kan ta, och också tar, en ledande roll när det gäller att använda IKT för att öka energieffektiviteten samt att de har en ledande roll att spela när det gäller att på lokal nivå identifiera olika möjligheter att sprida goda tekniklösningar, identifiera projektpartner och tillhandahålla finansiering på IKT-området.

11. ReK uppmanar kommissionen och medlemsstaternas regeringar att aktivt främja såväl lokala och regionala myndigheters delaktighet i forsknings- och utvecklingsprocessernas olika faser som användningen av IKT-innovationer inom den offentliga sektorn genom att lyfta fram de bästa europeiska lösningarna och bistå med råd och metodologiska rekommendationer.

12. ReK betonar starkt den särskilda betydelse som tjänstesektorn har när det gäller att utnyttja fördelarna med IKT, med tanke på att sektorer som grossist- och detaljhandeln samt finans- och företagstjänster utgör några av de viktigaste IKT-investerarna (4).

13. ReK kan konstatera att IKT under det senaste decenniet har vuxit fram som en nyckelteknologi med potential att radikalt förändra den ekonomiska och sociala verksamheten och därmed bidra till en hållbar och konkurrenskraftig utveckling. Politiska åtgärder för att främja IKT leder dock inte i sig till bättre ekonomiska resultat (5) och kan inte genomföras utan ett aktivt stöd och deltagande från lokala och regionala myndigheters sida.

14. ReK betonar att arbetsmarknadens parter, lokala och regionala myndigheter samt regeringarna behöver samarbeta för att säkerställa att en positiv utveckling inleds där en uppgradering av mänskliga resurser, organisationsförändringar, IKT och produktivitet samverkar, samt att IKT utvecklas och används på ett effektivt sätt. En politik som syftar till att stärka grundläggande IKT-färdigheter, bygga upp en IKT-kompetens, främja livslångt lärande på IKT-området och stärka den organisations- och nätverkskompetens som krävs för ett effektivt användande av IKT framstår som särskilt relevant (6) och utgör ett centralt behörighetsområde för lokala och regionala myndigheter.

15. ReK instämmer helt och fullt i åsikten att forskares rörlighet utgör en nyckelfaktor för att en forskarkarriär inom IKT ska bli effektiv och i de flesta fall mer attraktiv, och kommittén vill här betona följande: — Intresset för forskning och innovation måste främjas i samhället, särskilt bland ungdomar. Medlemsstaterna bör försöka anpassa sina nationella läroplaner så att de studerande redan tidigt under skoltiden får vetskap om den potential som IKT har inom vetenskap och forskning. I egenskap av styresnivå med direkt ansvar för hur utbildningen organiseras bör lokala och regionala myndigheter ingå som en naturlig del i denna process där lokal expertis kombineras med de EU-stödåtgärder som utvecklas på detta område. Kommissionen bör försöka hitta möjligheter att utveckla en lämplig stödmekanism.

16. ReK vill understryka behovet av att locka till sig toppforskare från icke-europeiska länder och betonar därför den stora betydelse som EU:s program för rörlighet har (t.ex. Marie Curie-programmet). Kommittén välkomnar också de stödåtgärder som vidtagits i vissa regioner i form av program för forskare som vill återvända (7).

17. ReK vill erinra om de slutsatser som det europeiska forskningsområdets expertgrupp (8) presenterat när det gäller nationella och regionala aktörers allt större roll för utvecklingen av sådana större europeiska initiativ som ERA-NET, Eurostars, Europeiska institutet för innovation och teknik (EIT) samt gemensamma teknikinitiativ (JTI) och klusterinitiativ.

18. ReK föreslår att samtliga aktörer – EU, medlemsstaterna och regionerna – utforskar alla tänkbara medel för att uppnå komplementaritet mellan den politik och de samarbetsinstrument som redan existerar och för att få fram mekanismer som ska säkerställa att befintliga samordningsprogram fullt ut stöder IKT-forskningen (9). Mer specifikt, och som ReK har fört fram i tidigare yttranden (10), efterlyser ReK en samordnad användning av sjunde ramprogrammet, strukturfonderna och ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation, eftersom detta är viktigt för EU:s konkurrenskraft och för en ömsesidig samverkanseffekt mellan sammanhållnings-, forsknings-, högskole- och innovationspolitiken på nationell och regional nivå.

19. ReK vill betona att samordningen av viktigare EU-instrument som sjunde ramprogrammet för forskning, strukturfonderna och ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation inte bara är en fråga om politiska intentioner, utan att det också innebär en utmaning att skapa enhetlighet mellan olika politikområden. För att man ska kunna skapa en sådan konsekvent politik när det gäller program som omfattar flera nivåer och aktörer krävs det att det finns ett effektivt decentraliserat politiskt styre (11).

20. ReK vill peka på hur viktigt det är att regionerna optimerar sitt utnyttjande av sjunde ramprogrammets samordningsinstrument. På så sätt kan regionerna arbeta för att deras forsknings- och innovationssystem ska nå spetskompetensnivå och vara konkurrenskraftiga på europeisk eller internationell nivå. Detta innebär bland annat en förbättring av det regionala nätverkssamarbetet mellan forskningsinstitut, universitet, små och medelstora företag och andra berörda aktörer, skapande av kluster, regionala teknikplattformar och teknikcentrum och stöd till de regionala aktörerna för att hjälpa dem att bygga upp kontakter till samarbetsinriktade EU-projekt och agendor för forskning och innovation, t.ex. ERA-NET och de europeiska teknikplattformarna (12).

21. ReK ser positivt på möjligheten till ökat erkännande av den roll som lokala myndigheter har när det gäller att stödja IKT-forskningen. Regioner och städer kan underlätta marknadsintroduktionen för nya produkter och främja innovation och forskning genom förkommersiell upphandling.

22. ReK vill framhålla att lokala och regionala myndigheter även kan driva på efterfrågan på nya IKT-baserade lösningar och på så sätt skapa nya marknader för den europeiska forskningen. Dessutom kan regioner och städer anpassa sina FoU-investeringar så att de stöder vissa områden med särskilt stor genomslagskraft genom att koppla sådana insatser till befintliga och framväxande lokala industrier och kluster, för att på så sätt bidra till att hantera den ekonomiska nedgången och underinvesteringen i FoU.

23. ReK vill peka på den allmänna bristen på samordning av insatserna på ett flertal olika nivåer, t.ex. när det gäller utbildning, innovation, forskning, investeringar och marknadsintroduktion av innovativa IKT-lösningar. Konceptet användarbaserad innovation kan i detta sammanhang utgöra en nyckelfaktor för förbättringar. Detta koncept har börjat tillämpas i allt fler regioner och städer i Europa och har visat sig vara en central drivkraft för FoU-investeringar och marknadsintroduktionen av nya innovationer. Kommittén förordar därför att detta koncept ges en mer framträdande plats i Europeiska kommissions meddelande.

24. ReK betonar vikten av ett nära samband mellan FoU och näringslivets lösningar, och anmodar därför medlemsstaterna och kommissionen att på alla sätt främja att forskningsresultaten snabbt kan omsättas i praktiska lösningar för kommersiellt bruk och för allmänheten.

Nya horisonter för IKT – en strategi för framtida och ny teknik i Europa (KOM(2009) 184 slutlig)

25. Regionkommittén betonar att arbetet för att skapa en forsknings- och innovationspotential för att kunna vidga gränserna för IKT endast kan bli framgångsrikt om städer och regionala myndigheter medverkar. Med tanke på deras fysiska närhet fungerar de som huvudkatalysatorer för kunskap och innovation i Europa. Ett allt större antal europeiska regioner ger forskning och innovation högsta prioritet i sin budget (13).

26. ReK kan konstatera att regionerna inom ramen för sin forskningspolitik, genom stödjande programplanering och ramvillkor för struktur och lagstiftning, väsentligt bidrar till att skapa ett mervärde på forskningsområdet och till utformningen av ett livskraftigt europeiskt område för forskningsverksamhet (14).

27. När det gäller strategifrågan vill kommittén framhålla att nätverks- och klusterinitiativ fortsätter att växa fram, samtidigt som stödet till dessa också håller på att utvecklas i syfte att skapa ”noder” av världsklass som ska koppla samman globala innovationskedjor. Kopplingar och samarbetsinitiativ mellan olika regioner, såväl inom som mellan olika länder, blir därför allt viktigare (15).

28. ReK vill framhålla att städerna och regionerna i hög grad bidrar till utvecklingen av innovativa miljöer genom regionala innovationspolitiska åtgärder, teknikcentrum, företagskuvöser, vetenskapsparker och riskkapitalfonder (16).

29. ReK välkomnar kommissionens förslag om en strategi för identifiering och lansering av två eller tre nya djärva flaggskeppsinitiativ inom forskningen om framtida och ny teknik (FET), som kan driva på en mer omfattande tvärvetenskaplig forskning med siktet inställt på grundläggande genombrott inom IKT.

30. ReK anser att en gemensam programplanering, förutsatt att den är välstrukturerad och välorganiserad, har potential att bli en mekanism som är minst lika viktig som EU:s ramprogram när det gäller att främja FET-forskningen. ReK vill återigen peka på att det krävs bättre samordning mellan offentlig och privat forskningsfinansiering om denna potential ska kunna utnyttjas fullt ut (17).

31. ReK betonar att EU och medlemsstaterna bör undersöka varje möjlighet att rationalisera och stärka samverkanseffekterna mellan de många olika befintliga transnationella åtgärdsinstrumenten och samarbetsmekanismerna, så att de anpassas till det europeiska forskningsområdet (18).

32. ReK vill erinra om att programmet ERA-NET för samordning av regionala och europeiska forskningsprogram har varit effektivt och därför bör vidareutvecklas (19). Programmet har blivit framgångsrikt tack vare att en mängd olika aktörer har involverats, däribland lokala och regionala myndigheter.

33. ReK efterlyser ytterligare insatser för att främja öppenhet och insyn när det gäller de europeiska teknikplattformarna, så att man kan se till att även aktörer utanför storindustrin och forskningsvärlden involveras, dvs. även lokala och regionala myndigheter, det civila samhällets organisationer och små och medelstora företag (20).

IKT-infrastruktur för e-vetenskap (KOM(2009) 108 slutlig)

34. Regionkommittén konstaterar att de regionala och lokala myndigheterna är av stor betydelse för det europeiska området för forskningsverksamhet, eftersom de tjänar dem som företräder lokala intressen, för ut politiken till medborgarna och befinner sig närmare den miljö som politikens aktörer verkar i. Kommittén anser därför att regionerna måste spela en viktig roll i de initiativ som tas för att stärka och utvidga det europeiska området för forskningsverksamhet, särskilt i de initiativ som gäller skapande av stabila forskningsinstitut i innovativ miljö och samarbete i forskningsfrågor (21).

35. ReK vill upprepa sin anmodan till kommissionen och medlemsstaterna att bidra till regionernas och kommunernas kapacitet att tillämpa, bygga upp och förverkliga modern forskningsinfrastruktur, varvid kommittén föreslår följande: — Att de regionala och lokala myndigheterna ges en mer framträdande roll i utvecklingen av färdplanen för Europeiska strategiska forumet för forskningsinfrastruktur (Esfri) (22), och framför allt vid prioriteringen av de 35 nyckelprojekt av europeiskt intresse som redan godkänts. — Att de regionala och lokala myndigheternas betydelse och deras medverkan i den europeiska forskningsinfrastrukturen ska beaktas. — Att man ser till att de lokala och regionala myndigheterna blir verkligt och fullständigt delaktiga i en effektiv förvaltning av den europeiska forskningsinfrastrukturen (23).

36. Kommittén understryker att de regionala och lokala myndigheterna spelar en viktig roll som drivkraft för gemensamma forskningsprogram, även program där tredjeländer deltar, eftersom dessa myndigheter är mer insatta i de lokala förhållandena när det gäller forskning, teknik och näringsliv, och därför vet mer om samarbetsbehovet på strategiska områden (24).

37. ReK anser att genomförandet och finansieringen av den europeiska färdplanen – som för närvarande omfattar 35 nyckelprojekt av europeiskt intresse som ska utvecklas under de kommande 10–20 åren (25) – utgör en viktig milstolpe i arbetet för att få till stånd ett europeiskt forskningsområde.

38. ReK vill erinra om att kvalitetskriteriet bör sättas i första rummet när den europeiska färdplanen ska genomföras. Kommittén har uppmanat medlemsstaterna att se till att de deltar mer aktivt i detta initiativ (26).

39. ReK ställer sig bakom de rekommendationer som förts fram av expertgruppen för det europeiska forskningsområdet (27) om att Esfri bör fortsätta att förbättra sina metoder för bedömning av storskaliga alleuropeiska forskningsinfrastrukturer, inte minst när det gäller förfarandenas överblickbarhet och relevanta aktörers delaktighet.

40. ReK vill peka på behovet av att lokala och regionala myndigheter involveras fullt ut i genomförandet och översynen av Esfri:s färdplan, i synnerhet när det gäller den nödvändiga prioriteringen av projekten och samordningen mellan Esfri:s färdplan och liknande verksamhet på nationell eller regional nivå, där såväl fysiska som virtuella anläggningar integreras.

41. ReK vill lyfta fram behovet av att en så bred allmänhet som möjligt får kännedom om e-vetenskapens möjligheter, bland annat genom att man inrättar och främjar offentliga databaser där bästa metoder, exempel och tillgängliga fungerande lösningar kan presenteras. All relevant information ska finnas tillgänglig på EU:s samtliga officiella språk.

Bryssel den 3 december 2009. Regionkommitténs ordförande Luc VAN DEN BRANDE

(1) KOM(2009) 116 slutlig.

(2) CdR 10/2009 fin.

(3) KOM(2009) 116 slutlig.

(4) The Economic Impact of ICT Measurement, Evidence and Implications http://browse.oecdbookshop.org/oecd/pdfs/browseit/9204051E.PDF

(5) The Economic Impact of ICT Measurement, Evidence and Implications http://browse.oecdbookshop.org/oecd/pdfs/browseit/9204051E.PDF

(6) The Economic Impact of ICT Measurement, Evidence and Implications http://browse.oecdbookshop.org/oecd/pdfs/browseit/9204051E.PDF

(7) CdR 83/2007 fin.

(8) Rapport från expertgruppen för det europeiska forskningsområdet: Opening to the world: International Cooperation in Science and Technology.

(9) CdR 283/2008 fin.

(10) CdR 263/2007 fin.

(11) CdR 263/2007 fin.

(12) CdR 263/2007 fin.

(13) CdR 263/2007 fin.

(14) CdR 83/2007 fin.

(15) OECD Science, Technology and Industry Outlook 2008 – Highlights.

(16) CdR 83/2007 fin.

(17) CdR 83/2007 fin.

(18) Rapport från det europeiska forskningsområdets expertgrupp: Optimising research programmes and priorities (se bilaga).

(19) CdR 83/2007 fin.

(20) Europeiska kommissionen, mars 2007: Third status report on ETPs, avsnitt 4.1.

(21) CdR 283/2008 fin.

(22) Europeiska strategiska forumet för forskningsinfrastruktur, http://cordis.europa.eu/esfri/home.html

(23) CdR 283/2008 fin.

(24) CdR 283/2008 fin.

(25) http://www.riportal.eu

(26) CdR 263/2007 fin, CdR 83/2007 fin.

(27) Rapport från expertgruppen för det europeiska forskningsområdet: Developing World-class Research Infrastructures for the ERA.