EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 26.03.1997 
KOM(97)134 slutlig 
Förslag till 
RÅDETS FÖRORDNING (EG^ 
om avslutande av antidumpningsförfarandet rörande import av kullager med en 
yttre diameter av mer än 30 mm med ursprung i Japan och upphävande av de 
antidumpningsåtgärder som inforts på sådan import 
(framlagt av kommissionen) 

MOTIVERING 
1. Härmed bifogas ett förslag till rådets förordning om avslutande av 
antidumpningsförfarandet rörande import av kullager med en yttre diameter av mer 
än 30 mm med ursprung i Japan och upphävande av de antidumpningsåtgärder som 
införts på sådan import. 
2. Det bifogade förslaget är resultatet av en interimsöversyn av gällande 
antidumpningsåtgärder för importen i fråga som inleddes i mars 1995 av 
kommissionen på begäran av gemenskapsindustrin. 
3. Enligt kommissionens undersökning har gemenskapsindustrin visserligen inte helt 
återhämtat sig från den tidigare osäkra situationen men importen i fråga har inte i sig 
någon större skadevållande inverkan på gemenskapsindustrins situation. De 
påståenden om att de gällande åtgärderna är otillräckliga för att uppväga tilltagande 
skada vilka framfördes i den begäran om interrimsöversyn som ingetts av 
gemenskapsindustrin avvisas därför. Kommissionen anser att gemenskapsindustrins 
osäkra situation snarare kan härröra från annan import från tredje land och från den 
japanska tillverkningen i gemenskapen. 
4. Dessutom fann kommissionen att det inte är sannolikt att de gällande 
antidumpningsåtgärdernas upphörande skulle skapa en situation där väsentlig skada 
på grund av denna import skulle återkomma. 
5. Mot bakgrund av ovanstående undersökningsresultat av interimsöversynen av de 
antidumpningsåtgärder som är i kraft för import av den berörda produkten med 
ursprung i Japan bör antidumpningsförfarandet för denna import avslutas och 
antidumpningsåtgärderna i kraft upphöra att gälla. 
-i 
Förslag till 
RÅDETS FÖRORDNING (KGÏ 
om avslutande av antidumpningsförfarandet rörande import av kullager med en 
yttre diameter av mer än 30 mm med ursprung i Japan och upphävande av de 
antidumpningsåtgärder som införts på sådan import 
EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING 
med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, 
med beaktande av rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd 
mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen1, 
särskilt artiklarna 9 och 11.3 i denna, 
med beaktande av det förslag som lagts fram av kommissionen efter samråd med 
Rådgivande kommittén, och 
1 EGT nr L 56, 6.3.1996, s. 1, senast ändrad genom rådets förordning (EG) nr 2331/96, EGT nr L 317, 
6.12.1996, s. I 
~Å& •O 
med beaktande av följande: 
A. FÖRFARANDE 
1. I juni 1994 mottog kommissionen en begäran om en interrimsöversyn av de 
slutgiltiga antidumpningsåtgärder som införts genom rådets förordning (EEG) nr 
2849/922 om ändring av den slutgiltiga antidumpningstull på import av kullager med 
en yttre diameter av mer än 30 mm (nedan kallade stora kullager) med ursprung i 
Japan och som införts genom förordning (EEG) nr 1739/853. Denna begäran ingavs 
av sammanslutningen av europeiska föreningar för lagertillverkare (FEBMA) på 
uppdrag av gemenskapstillverkare vars sammanlagda tillverkning hade konstaterats 
utgöra en betydande del av gemenskapens sammanlagda tillverkning av stora 
kullager. 
2. I begäran hävdades att gällande antidumpningsåtgärder inte eller inte längre räckte 
till för att motverka den skadevållande dumpningen, eftersom både dumpningen och 
den skada denna orsakar uppgavs ha ökat. 
2 EGT nr L 286,1.10.1992, s. 2. 
3 EGT nr L 167, 27.6.1985, s.3. 
3. Eftersom det fanns tillräckliga bevis för att motivera inledande av en 
interimsöversyn i enlighet med artikel 11.3 i rådets förordning (EG) nr 3283/94 om 
skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska 
gemenskapen4, offentliggjorde kommissionen den 23 mars 19955 ett 
tillkännagivande om inledande av en interimsöversyn av antidumpningsåtgärderna 
för import av kullager med ursprung i Japan. 
* 
4. Kommissionen underrättade officiellt de gemenskapstillverkare, importörer och 
japanska tillverkare som den visste var berörda samt företrädare för Japan om 
undersökningens inledande och gav de berörda parterna möjlighet att framlägga sina 
synpunkter skriftligen och att begära att bli hörda. 
4 EGT nr L 349, 31.12.1994, s. I, ersatt med rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 
1995. 
5 EGT nr C 71,23.3.1995, s. 3. 
5. Kommissionen begärde och kontrollerade all information som den ansåg vara 
nödvändig för sitt beslut. 
6. Den undersökningsperiod som tillämpades för detta förfarande sträckte sig från 1 
januari 1994 till 31 december 1994. För analysen av de faktorer som låg till grund 
för att avgöra huruvida importen i fråga vållat gemenskapsindustrin skada 
tillämpades perioden 1 januari 1991 - 31 december 1994. 
7. Med avseende på skadeanalysen och i syfte att kunna jämföra de uppgifter som 
samlats in under den period som anges i punkt 6 användes uppgifter gällande 
gemenskapen i dess sammansättning av femton stater även för perioden före 
utvidgningen av gemenskapen till att omfatta även Sverige, Finland och Österrike. 
8. Undersökningen har överskridit den normala tiden på grund av den komplicerade 
bedömningen av skada och orsakssamband, vilken huvudsakligen hade sin grund i 
att den produkt som var föremål för utredning kunde delas in i ett stort antal olika 
produkttyper som i hög grad skilde sig från varandra. 
9. Gemenskapsindustrin, på vars vägnar begäran om interimsöversynen ingavs, består 
av följande tillverkare: 
SKF France S.A. (Frankrike) 
SKF Industrie SpA (Italien) 
SKF Espanola S.A. (Spanien) 
SKF Deutschland GmbH (Tyskland) 
SKF (UK) Ltd (Förenade Kungariket) 
FAG Kugelfischer (Tyskland) 
FAG Cuscinetti SpA (Italien) 
Umbra Cuscinetti SpA (FAG) (Italien) 
ROL Rolamentos Portugueses SARL (Portugal) 
SNR Roulements (Frankrike) 
10. Under undersökningsperioden exporterade följande företag stora kullager från Japan 
till Europeiska gemenskapen och samarbetade med kommissionen under 
översynsundersökningen: 
Sapporo Precision Ltd. 
NTN Corporation Ltd. 
Nankai Seiko Co. Ltd. 
Nachi-Fujikoshi Corp. 
Koyo Seiko Co. Ltd. 
NSKLtd. 
Inoue Jikuuke Kogyo Ltd. 
Izumoto Seiko Co. Ltd. 
Nakai Bearings Co. Ltd. 
Tottori Yamakei Bearing Seisakusho Ltd. 
Wada Seiko Ltd 
Fujino Iron Works Ltd. 
NSK Micro Precision Ltd. 
11. Följande icke närstående importör samarbetade med kommissionen under denna 
undersökning: I.S.O. Import Standard Office (Frankrike). 
12. Dessutom inkom många slutanvändare med synpunkter som beaktades i den mån de 
underbyggdes med bevis. 
B. PRODUKT SOM ÄR FÖREMÅL FÖR UTREDNING OCH LIKADAN 
PRODUKT 
13. Den produkt som är föremål för utredning är kullager med en yttre diameter av mer 
än 30 mm enligt KN-nummer 8482 10 90 med ursprung i Japan. Dessa kullager 
används huvudsakligen som mellanprodukt vid montering av produkter som 
motorfordon, elektrisk materiel, verktygsmaskiner och av utrustning som används i 
byggnads-, rymd- och jordbruksindustrin och för militärt bruk. 
14. I Japan och gemenskapen säljs kullager huvudsakligen till två olika kundkategorier, 
det vill säga industriella användare och distributörer. 
15. Det konstaterades att de kullager som tillverkas i Japan, säljs på hemmamarknaden 
och exporteras till gemenskapen och de kullager som tillverkas av gemenskapens 
tillverkare och säljs på gemenskapsmarknaden är likadana vad gäller fysiska 
egenskaper och användningsområden. De ansågs därför vara likadana produkter 
enligt artikel 1.4 i rådets förordning (EG) nr 384/96. 
C. DEFINITION AV GEMENSKAPSINDUSTRIN 
16. I denna förordning under översyn6 anses inte de japanskägda företag med 
tillverkning i gemenskapen vara del av gemenskapsindustrin enligt artikel 4.1 a i 
förordning (EG) nr 384/96. Detta synsätt ansågs motiverat eftersom företagen är 
6 Punkterna 24-25. 
japanska exportörer närstående som exporterar den undersökta produkten. Företagen 
säljer all sin tillverkning till dotterbolag i gemenskapen som är japanska exportörer 
lika närstående och som också är engagerade i att sälja importerade stora kullager 
med ursprung i Japan. Under dessa omständigheter ansågs de producerande företag 
som är lokaliserade i gemenskapen kunna dra fördelar av illojala affärsmetoder. 
Tillverkarna ansågs under dessa omständigheter inte agera som normala 
gemenskapstillverkare utan snarare som en kompletterande försörjningskälla för 
exportörer som anklagas för dumpning. 
17. En av dessa gemenskapstillverkare lämnade inte något svar på kommissionens 
frågeformulär inom den tidsfrist som fastställts av kommissionen. Med tanke på 
detta företags bristande samarbete uteslöts det från gemenskapsindustrin som den 
definieras i klagomålet och således från kommissionens fastställande av skada i 
samband med denna undersökning. Under återstoden av denna analys avses med 
gemenskapsindustrin följaktligen de samarbetsvilliga gemenskapstillverkare som 
stödde klagomålet och vars totala produktion av kullager utgör en större del av 
gemenskapens sammanlagda produktion enligt artikel 4.1 i rådets förordning (EG) 
nr 384/96. 
10 
D. SKADA 
Förbrukning 
18. Under perioden 1991 till 1994 ökade förbrukningen av stora kullager i de femton 
staterna i Europeiska gemenskapen från cirka 409 miljoner enheter till cirka 513 
miljoner enheter, dvs. med cirka 25%. Denna expandering av marknaden har sin 
grund i den allmänna konjunkturcykelns inverkan på marknaden för stora kullager 
enligt vilken storleken på marknaden för stora kullager varierar med den allmänna 
aktivitetsnivån för användare av stora kullager. 
11 
Importens volym och marknadsandel 
19. Mellan 1991 och undersökningsperioden minskade importen av stora kullager med 
ursprung i Japan uttryckt i ton från 10 225 ton till 7 872 ton, dvs. med 23%. 
Försäljningen i gemenskapen av stora kullager med ursprung i Japan minskade från 
30,6 miljoner enheter till 29,8 miljoner enheter, dvs. med 2,3 % under samma 
period. 
20. I överensstämmelse med denna minskning och i motsats till gemenskapsindustrins 
påståenden har marknadsandelen för importen i fråga minskat stadigt sedan 1991. 
Marknadsandelen sjönk från 7,7% 1991 till 5,9% 1994. 
12 
Importpriser 
21. De priser som togs ut för vissa produkttyper av ett representativt urval av de 
japanska tillverkare som lämnat uppgifter om försäljningspriser jämfördes med de 
priser som togs ut av gemenskapstillverkare för identiska produkttyper, uppdelade 
på kundkategorier i fyra medlemsstater (Tyskland, Förenade kungariket, Frankrike 
och Italien). Mot bakgrund av deras samlade storlek och i överensstämmelse med 
tidigare undersökningar rörande kullager och rullager ansågs dessa marknader vara 
representativa för situationen i hela gemenskapen. På grundval av denna analys 
konstaterades det att japansk import uppvisade ett visst mått av prisunderskridande 
vilket fastställdes i förordningen under översyn7. Det ansågs emellertid inte lämpligt 
att dra några slutsatser av denna analys, eftersom de berörda japanska företagen bara 
säljer ett begränsat antal produkttyper, som är identiska eller direkt jämförbara med 
de som tillverkas av gemenskapstillverkarna, i tillräckligt stora mängder för att det 
skall vara meningsfullt att göra en jämförelse med europeiska tillverkare. Under 
dessa omständigheter har, liksom i förordningen under översyn, inga enskilda 
marginaler för prisunderskridande fastställts för de berörda företagen. 
Punkt 28. 
13 
Gemenskapsindustrins situation 
Försäljning och marknadsandelar 
22. Försäljningen av stora kullager tillverkade i gemenskapen av gemenskapsindustrin 
ökade från 190 miljoner enheter till 200 miljoner enheter mellan 1991 och 
undersökningsperioden, dvs. med 5,3%. Gemenskapsindustrins marknadsandel 
minskade under samma period från 46,61% till 39,1%. 
Priser 
23. Gemenskapsindustrin har hävdat att de japanska exportörernas underskridande eller 
deras lägre priser ledde till att priserna tvingade Europeiska gemenskapens 
tillverkare av stora kullager att sänka sina priser för att på så sätt, och till en icke 
ringa kostnad, försvara sina marknadsandelar. Enligt gemenskapsindustrin har 
underskridandet hindrat den från att göra prishöjningar under 1994, som var en 
period av uppsving efter en konjunktursvacka. 
14 
24. Vad gäller prisutvecklingen i Europeiska gemenskapen mellan 1991 och slutet av 
undersökningsperioden (1994) för stora kullager sålda av gemenskapstillverkarna 
analyserades denna i detalj per kundkategori i Tyskland, Förenade kungariket, 
Frankrike och Italien för de produkttyper vars omsättning utgjorde 50% av deras 
sammanlagda omsättning i Europeiska gemenskapen. På grundval av detta 
konstaterades det att priserna sjönk mellan 1991 och 1994 i genomsnitt (försäljning 
till alla kundkategorier) med 1,74%. Mellan 1993 och 1994 sjönk priserna med 
0,17%. Beräknat per kundkategori konstaterades det att för försäljning till stora 
industriella tillverkare, som står för större delen av gemenskapstillverkarnas 
sammanlagda omsättning, sjönk priserna mellan 1991 och 1994 med 1,49% och 
med 0,16% mellan 1993 och 1994. För försäljning till distributörer sjönk priserna 
med 2,33% mellan 1991 och 1994 och med 0,18% mellan 1993 och 1994. 
15 
25. Mot bakgrund av det faktum att gemenskapsindustrins försäljningsvolymer ökade 
och därmed sänkte tillverkningskostnaderna gagnade de relativt stabila priserna 
gemenskapsindustrin. Hur som helst anses det mycket begränsade 
prisunderskridandet inte i nämnvärd omfattning ha tvingat gemenskapsindustrin att 
sänka priserna. Till stöd för detta fann kommissionen att det vägda genomsnittliga 
priset för kullager med ursprung i Japan som såldes i gemenskapen ökade märkbart 
under undersökningsperioden för fastställande av skada. 
Lönsamhet 
26. Enligt gemenskapsindustrin hade prisunderskridandet och den prisutveckling som 
denna orsakade betydande verkningar för dess ekonomiska resultat. Analysen av de 
uppgifter som inlämnats av gemenskapstillverkarna i samband med den aktuella 
översynen visar emellertid att lönsamheten för den undersökta produkten tvärtom 
utvecklades från en förlust på 12% 1991 till en vinst på 4% 1994 exklusive 
extraordinära kostnader eller intäkter och därmed visade en återhämtning under 
1994. 
16 
Tillverkning, kapacitet och kapacitetsutnyttjande 
27. Mellan 1991 och 1994 ökade gemenskapsindustrins tillverkning från 216 miljoner 
enheter till 262 miljoner enheter, dvs. med 20%. Gemenskapsindustrins kapacitet, 
uttryckt i ton, minskade med 4,6% under samma period och kapacitetsutnyttjandet, 
även det uttryckt i ton, minskade något från 76,9% till 76,2%. 
Sysselsättning 
28. Mellan 1991 och undersökningsperioden minskade sysselsättningen i 
gemenskapsindustrin från 9 238 till 6 482 anställda, dvs. med 30%. Det bör 
observeras att undersökningen visade att de flesta gemenskapstillverkare i syfte att 
öka produktiviteten i allmänhet hade gjort betydande ansträngningar för att 
omstrukturera under perioden i fråga. Enligt de offentliga uttalanden som gjorts av 
större gemenskapstillverkare anses det att denna omstrukturering var nödvändig för 
att övervinna strukturella brister och öka produktiviteten på lång sikt. En jämförelse 
mellan kapacitetsutvecklingen, kapacitetsutnyttjandet och tillverkningen visar att 
detta också lyckades - ett faktum som avspeglas i den ökade lönsamheten. 
17 
Slutsats om skada 
29. Av analysen av dessa skadefaktorer som t. ex. gemenskapsindustrins lönsamhet, 
tillverkning och försäljning framgår att dessa uppvisar en positiv tendens medan 
faktorer som sysselsättning, kapacitet och kapacitetsutnyttjande uppvisar en negativ 
utveckling. Vad gäller lönsamheten tyder denna utveckling på en viss återhämtning 
hos gemenskapsindustrin. Den visar emellertid också att gemenskapsindustrin ännu 
inte helt har återhämtat sig från den tidigare osäkra situationen. 
E. ORSAKSSAMBAND 
30. Gemenskapsindustrin har hävdat att importen från Japan har haft skadlig inverkan 
på dess resultat, dvs. att resultatet skulle ha varit bättre om inte gemenskapsindustrin 
hade varit tvungen att anpassa sina priser neråt för att kunna konkurrera med de 
japanska exportörerna. 
18 
31. I enlighet med bestämmelserna i förordning (EG) nr 384/96 undersökte 
kommissionen därför huruvida den berörda importens volym och priser hade orsakat 
gemenskapsindustrins situation och haft en sådan inverkan att den skulle kunna 
betraktas som väsentlig enligt artikel 3.6 i förordning (EG) nr 384/96. I denna 
undersökning sörjdes det för att andra faktorers effekt på gemenskapsindustrin inte 
tillskrevs den berörda importen. 
32. I detta sammanhang visar för det första den detaljerade analysen av de priser som 
tillämpades av gemenskapstillverkarna under perioden enligt redogörelsen ovan att 
importen i fråga inte hade någon väsentligt inverkan på de priser som tillämpades av 
gemenskapstillverkarna och följaktligen inte heller på deras ekonomiska resultat 
eller på någon av de faktorer som tagits upp ovan. 
19 
33. För det andra bör det erinras om att importen från Japan minskade både absolut sett 
och uttryckt i marknadsandelar under undersökningsperioden. Visserligen minskade 
gemenskapsindustrins marknadsandelar också, men minskningen av den japanska 
importens marknadsandelar skedde uttryckt i procent snabbare än 
gemenskapsindustrins. Slutsatsen blir därför att gemenskapsindustrin i motsats till 
vad den själv påstår inte förlorade några marknadsandelar till japansk import. 
34. För det tredje kännetecknades hela undersökningsperioden av betydande import från 
andra länder än Japan varvid dessa länders marknadsandel ökade från 25% 1991 till 
33,4% 1994. 
35. För det fjärde var andelen japanska företag som hade tillverkning i gemenskapen 
och som var dotterbolag till de exportörer som berördes av detta förfarande 
betydande under hela perioden och ökade från 19% 1991 till 20,9% 1994 och var 
betydligt högre än importen i fråga. 
20 
36. För det femte hävdade gemenskapsindustrin att, den försvagad av tidigare 
dumpning, var oförmögen att under en period av ekonomiskt uppsving möta sina 
kunders efterfrågan och att den för att kunna investera i ny kapacitet behövde en 
avsevärt högre avkastning på sin försäljning än den som registrerades under 
undersökningen. Det anses dock vara normalt affärsbeteende att minska kostnader, 
särskilt när industrin befinner sig i ekonomisk recession. Å andra sidan kan det vara 
normalt att under en högkonjunktur öka kapaciteten och att finansiera detta genom 
normala finansiella resurser. Denna begränsning av kapaciteten bör alltså inte 
tillskrivas importen i fråga, i synnerhet inte som volymen av denna import minskade 
mer än gemenskapsindustrins kapacitet gjorde. 
37. Slutligen, vad gäller den minskade sysselsättningen bör det observeras att det under 
undersökningen framkom att de flesta gemenskapstillverkare i syfte att öka 
produktiviteten i allmänhet hade gjort betydande ansträngningar för att 
omstrukturera under perioden i fråga. Enligt de offentliga uttalanden som gjorts av 
större gemenskapstillverkare anses det att denna omstrukturering var nödvändig för 
att övervinna strukturella brister och öka produktiviteten på lång sikt. En jämförelse 
mellan kapacitetsutvecklingen, kapacitetsutnyttjandet och tillverkningen visar att 
detta också lyckades - ett faktum som avspeglas i den ökade lönsamheten. 
21 
Slutsats om orsakssamband 
38. Mot bakgrund av ovanstående undersökningsresultat dras slutsatsen att importen i 
fråga inte i sig hade någon större skadevållande inverkan på gemenskapsindustrins 
situation. De påståenden om att de gällande åtgärderna var otillräckliga för att 
uppväga tilltagande skada vilka framfördes i den begäran om interrimsöversyn som 
ingavs av gemenskapsindustrin vederläggs därmed. Gemenskapsindustrins osäkra 
situation kan snarare härröra från annan import från tredje land och från den 
japanska tillverkningen i gemenskapen. 
F. SANNOLIKA VERKNINGAR AV ATT LÅTA GILTIGHETSTIDEN FÖR 
GÄLLANDE ÅTGÄRDER UPPHÖRA 
39. Som framgår av ovan har de åtgärder som är föremål för översyn minskat den 
aktuella importens skadliga inverkan så att den inte längre kan betecknas som 
väsentlig enligt artikel 3.6 förordning (EG) nr 384/96. 
22 
40. Gemenskapsindustrin har framhållit att det är troligt att den väsentliga skada som 
orsakats av importen i fråga skulle återkomma, om den åtgärd som är i kraft skulle 
upphöra att gälla. Gemenskapsindustrin grundar sina argument på följande faktorer: 
För det första att importen från Japan absolut sett har ökat efter 
undersökningsperioden och att detta har medfört att priserna ytterligare sjunkit eller 
ej har höjts. Trots de uppgifter som framlagts av gemenskapsindustrin går det inte 
att på grundval av tillgängliga fakta dra slutsatsen att en ökning av importvolymen 
väsentligen kommer att påverka utvecklingstendensen beträffande 
marknadsandelarna och gemenskapsindustrins priser. För det andra att importen i 
fråga kommer att ha en fortsatt menlig inverkan oavsett dess relativt låga 
marknadsandel och de betydande marknadsandelar som innehas av de japanska 
tillverkarna belägna inom gemenskapen. I detta avseende bör det erinras om att den 
japanska importens marknadsandel för det första minskar, att importen från andra 
länder än Japan för det andra Ökar och att de japanska tillverkningsanläggningar som 
är belägna inom gemenskapen för det tredje har en väsentlig och stabil 
marknadsandel. 
23 
41. Mot bakgrund av dessa ekonomiska tendenser och slutsatsen att den japanska 
importens inverkan på gemenskapsindustrins situation under undersökningsperioden 
inte var väsentlig och att en viss återhämtning har skett i gemenskapsindustrins 
ekonomiska resultat, är kommissionens ståndpunkt att det inte är sannolikt att de 
gällande antidumpningsåtgärdernas upphörande skulle skapa en situation där 
väsentlig skada på grund av denna import skulle återkomma. 
42. Vad gäller exportörernas omständigheter visar officiell statistik att 
tillverkningskapaciteten för kullager i allmänhet har varit stabil från 1990 till 1994 
och därefter ökat i samband med den ökade efterfrågan på världsmarknaden, vilket 
bekräftar ovanstående slutsats. 
24 
43. Avseende marknadsvillkoren bör det än en gång påpekas att situationen för 
gemenskapsindustrin under 1994 tydligt förbättrades på marknaden för stora 
kullager. Detta ledde till ökad lönsamhet. Utvecklingen fortsatte och förbättrades 
ytterligare efter undersökningsperioden, vilket framgår av de allmänna resultat som 
de större gemenskapstillverkarna offentliggjorde för 1995. Det är inte troligt att 
denna situation skulle förändras som en följd av att nu gällande åtgärder upphör att 
gälla. 
G. DUMPNING 
44. Mot bakgrund av denna slutsats ansågs det inte vara nödvändigt att analysera 
huruvida importen i fråga var dumpad och om dumpningsmarginalen i så fall hade 
ökat eller ej, eftersom detta inte skulle ha någon betydelse för analysen och således 
inte ändra de slutsatser som fastställts. 
25 
H. SLUTSATS 
45. Mot bakgrund av ovanstående undersökningsresultat av interimsöversynen av de 
antidumpningsåtgärder som är i kraft för import av stora kullager med ursprung i 
Japan bör antidumpningsförfarandet för denna import avslutas och 
antidumpningsåtgärderna i kraft upphöra att gälla. 
46. Kornmissionen har informerat berörda parter, inklusive gemenskapsindustrin, om 
sina utredningsresultat. Efter att ha informerats av kommissionen om dessa 
sakuppgifter, utredningsresultat och slutsatser lämnade företrädare för 
gemenskapsindustrin ytterligare synpunkter, både skriftligt och muntligt, rörande 
den japanska importens inverkan på gemenskapsindustrin. Dock anses det att dessa 
uppgifter inte ändrar de slutsatser som nämns ovan. Vissa medlemsstater reste 
invändningar mot detta tillvägagångssätt. 
26 
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. 
Artikel 1 
Antidumpningsförfarandet rörande import av kullager med en yttre diameter av mer 
än 30 mm enligt KN-nummer 8482 10 90 med ursprung i Japan avslutas och de 
antidumpningsåtgärder som införs genom förordning (EEG) nr 2849/92 för denna 
import skall upphöra att gälla. 
Artikel 2 
Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i 
Europeiska gemenskapernas officiella tidning. 
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla 
medlemsstater. 
Utfärdad i Bryssel 
På rådets vägnar 
27 

ISSN 1024-4506 
KOM(97) 134 slutlig 
DOKUMENT 
SV 02 11 
Katalognummer : CB-CO-97-122-SV-C 
ISBN 92-78- 17520-X 
Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg