EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 18.11.1997 
KOM(97) 550 slutlig 
97/0302 (CNS) 
Förslag till 
RÅDETS BESLUT 
om antagande av ett flerårigt ramprogram för insatser inom 
energisektorn (1998-2002) 
och 
DÄRMED SAMMANHÖJfcANDE ÅTGÄRDER 
(framlagt av kommissionen) 

MOTIVERING 
INLEDNING 
3 
2 
1. FÖRBÄTTRAD SAMSTÄMMIGHET OCH EFFEKTIVITET I ENERGIPOLITIKEN 7 
1.1 Allmän bakgrund 7 
1.1.1 övergripande insatser 7 
1.1.2 Tematiska program 7 
1.1.3 Samordning av energipolitiska komponenter inom andra gemenskapsprogram och andra delar av 
gemenskapens politik 8 
1.2 Ramprogrammets struktur 8 
i 
1.2.1 Ugstiftning 8 
1.2.2 Organ 9 
1.2.3 Styrning och kontroll 9 
1.3 Insatser och program 10 
1.3.1 Framtidsanalyscr och uppföljning av marknader (se bilaga II) K) 
1.3.2 Internationellt samarbete på energiområdet (se bilaga III) 12 
1.3.3 Att främja fÖrnybara energikällor och genomföra en strategi och en handlingsplan för 
gemenskapen inom detta område (se bilaga IV) 15 
1.3.4 Att främja effektiv energianvändning (se bilaga V) 16 
1.3.5 Att stimulera en ren och effektiv användning av kol (se bilaga VI) 17 
1.3.6 Kärnkraftssektom (samarbete på säkerhetsområdet, industriellt samarbete med Ryssland och 
transport av radioaktivt material, inklusive bekämpning av illegal handel) (se bilaga VII) 19 
1.4 Samordning med cncrgipolitiska komponenter i andra gemenskapsprogram och i andra delar av 
gemenskapens politik 22 
1.4.1 Stöd till forskning och teknisk utveckling (FoTU) 22 
1.4.2 Transcuropciska cnerginät 22 
1.4.3 Andra politiska oniråtlcn och andra program 2* 
1.5 Allmänna ekonomiska aspekter 23 
2. FÖRBÄTTRAD SAMORDNING AV ENERGIPOLITISKA KOMPONENTER INOM GEMENSKAPENS OLIKA 
POLITISKA VERKSAMHETSOMRÅDEN 24 
SLUTSATSER 25 
BILAGOR 
FÖRSLAG TILL RÅDETS BESLUT 
om antagande av ett 
flerårigt ramprogram för insatser inom energisektorn 
(1998-2002) 
och därmed sammanhörande åtgärder 
MOTIVERING 
INLEDNING 
Krav på att man inrättar ett ramprogram för energipolitiska insatser har vid flera 
tillfällen ställts i samband med diskussioner som har ägnats denna sektor. Dessa 
krav har slutligen utmynnat i en formell anhållan från rådet1. I samband med att 
man granskade kommissionens meddelande om en "Helhetssyn på energipolitiken 
och energiåtgärderna"2 uttalade sig Europaparlamentet3 och Ekonomiska och 
sociala kommittén4 i samma riktning. 
Utvecklingen inom energiområdet - en viktig sektor för unionens ekonomi och 
för de europeiska medborgarnas välfärd - kräver en reaktion i form av en lämplig 
energistrategi: Beslutet vid toppmötet i Denver att under våren 1998 hålla ett G8-
möte i Moskva, som enbart skall ägnas åt energifrågan, bekräftar om så 
behövs den betydelse som måste tillmätas denna sektor och alla de 
problemställningar som hör dit. 
I meddelandet av den 23 april 1997 om en "Helhetssyn på energipolitiken och 
energiåtgärderna", som utarbetades på rådets uttryckliga begäran, framträder 
följande situation tydligt: 
(1) Europeiska unionen står idag - och kommer att göra det i allt högre grad i 
framtiden - inför avgörande utmaningar i fråga om en strategi på 
energiområdet: 
(a) Om nuvarande trend fortsätter och inga åtgärder vidtas kan 
importberoendet när det gäller energiförsörjningen, som idag är 50 %, 
vara uppe i 80 % år 2020 för kol, 70 % för naturgas och 90 % för 
petroleum, och de två sistnämnda kommer för en överskådlig framtid att 
förbli Europas två viktigaste energikällor. Detta ökade beroende måste 
3 Rådets resolution av den 8 juli 1996 om vitboken "Energipolitik inom europeiska unionen" 
(EGT C 224 av den 1.8.1996) och nidets förordning (EG) nr 701/97 av den 14 april 1997 om 
antagande av ett program avsctl atl främja internationellt samarbete inom energisektorn -
Synergy-programmet (EGT L 104, 22.4.1997). 
KOM(97)0167 slutlig, 23.4.1997. 
Referens EP ... 
ReferensESK ... 
att sia om. Det är här viktigt att notera att rådets grupp "Analys och 
planering" (COPLA) har fatt i uppdrag av kommittén för den 
gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken att under andra halvåret 
1997 ägna sitt arbete åt betydelsen av den nya geopolitiska 
situationen på energiområdet för Europeiska unionen. För att 
garantera försörjningstrygghet krävs en strategi som är grundad på en 
mångfald av källor och främjande av inhemska förnybara energikällor, 
kombinerad med rationell energianvändning och understödd av ett 
utvidgat internationellt samarbete och utveckling av infrastruktur för 
transeuropeiska energinät som förbinder unionen med externa källor. 
(b) Behovet att ge ett starkt stöd till EU-företagens konkurrenskraft, vilka 
alltför ofta har ett handikapp i energikostnader som är högre än för 
deras icke-europeiska konkurrenter, framför allt i Förenta staterna 
(inom den kemiska industrin uppskattar man exempelvis att de 
europeiska företagen har 45 % högre energikostnader än deras 
amerikanska konkurrenter). Den snabba globaliseringen av ekonomierna 
och behovet att skapa nya jobb gör det nödvändigt att förbättra 
konkurrenskraften hos europeiska företag och att stödja lovande 
sektorer som kan ge en positiv nettoeffekt för sysselsättningen, t.ex. 
förnybar energi och energihushållning. 
(c) Nödvändigheten att se till att energimarknadens utveckling är förenlig 
med målsättningarna på miljöområdet med beaktande av den europeiska 
folkopinionen och gemenskapens internationella åtaganden. Den 
oroväckande föroreningsnivån i själva hjärtat av Europas städer och 
klimatförändringarnas inverkan på miljön och folkhälsan ger Europas 
regeringar och medborgare en skarp påminnelse om de brådskande och 
långtgående åtgärder som måste vidtas när det gäller energival. 
Pågående diskussioner inom ramen för konventionen om 
klimatförändringar och de åtgärder som måste vidtas efter 
Kyotokonferensen har särskilt aktualiserat denna nödvändighet. Dessa 
beslut medför en djupgående förändring av konsumentkulturen via en 
tillgångs- och efterfrågepolitik som är baserad på frivillighet. 
(2) Gemenskapen gör stora insatser på energiområdet, men dessa är 
spridda 
(a) dels mellan olika energipolitiska program som verkar i 
olika perioder och sammanhang5, 
(b) dels mellan gemenskapens olika politiska 
verksamhetsområden, såsom miljö, skatter, 
Save, Altener, Synergy ... 
utrikespolitiken6, den inre marknaden, strukturpolitiken, 
forskning och till och med jordbrukspolitiken. 
Denna situation är resultatet av hur synen på energifrågor har utvecklats inom 
gemenskapen och av viljan att behandla alla aspekter på denna komplexa fråga. 
De instrument som har inrättats i detta syfte har visat sig vara ändamålsenliga 
och sammantaget måste de anses fungera tillfredsställande. En sådan spridning 
har dock följande konsekvenser: 
• En viss brist på överskådlighet för berörda parter. 
• Risk för överlappande insatser. 
• Risk för att olika insatser inte skall vara samstämmiga. 
• Ledningsproblem. 
• Ett resursutnyttjande som inte alltid är optimalt. 
• Missade möjligheter att uppnå synergieffekter och att maximera 
komplementariteten mellan åtgärderna. 
Gemenskapens energipolitik bör vara mer koncentrerad och bättre integrerad 
för att den på ett effektivt sätt skall kunna bemöta oundvikliga utmaningar och 
svårigheter. Upprättandet av den inre marknaden för gas och elektricitet på 
grundval av principen om en konkurrensutsatt och öppen marknad utgör här ett 
avgörande inslag. 
När det gäller gemenskapens insatser är insatsernas koncentration det främsta 
villkoret för en effektiv politik. Inom energiområdet innebär detta en fokusering 
på följande tre huvudmålsättningar 
• Försörjningstrygghet 
• Konkurrenskraft 
• Miljöskydd 
Varje insats på energiområdet bör, oavsett om den görs inom ramen för själva 
energipolitiken eller genom någon av gemenskapens övriga politiska 
verksamhetsområden, bidra till dessa mål. 
Ett rent "operationellt" arbete för vart och ett av dessa mål skulle dock snart nå 
sina begränsningar och dessutom kunna stöta på motsägelser mellan målen. Det 
komplexa energipolitiska sammanhanget gör det nödvändigt - kanske mer än 
inom andra områden - att eftersträva en tillfredsställande jämvikt mellan de olika 
politiska, ekonomiska och sociala faktorerna. Endast med ett tillvägagångssätt 
Framför allt de energipolitiska delarna av programmen Phare och Tacis. 
som verkligen är integrerat kan man ta tillräcklig hänsyn till alla aspekter på de 
problem som skall lösas, vilket bland annat har påvisats av den strategi som valts 
för genomförandet av fordons- och oljeprogrammet. 
Det är också särskilt betydelsefullt att man i Agenda 2000 omnämner att "den 
yttre dimensionen i gemenskapens politik t.ex. vad gäller miljö eller energi 
kommer att vara en integrerad del av unionens utrikespolitik". 
Energipolitiken måste ges högre prioritet. För att maximera nyttan av det stöd 
som unionen ger bör de insatser som faller under energipolitiken genomföras 
enligt följande riktlinjer: 
• Krav på att varje gemenskapsinsats direkt skall bidra till att man 
uppnår ett eller flera av ovannämnda mål. 
• En avsevärd förbättring av samordningen mellan alla insatser som på 
något sätt berör energiområdet. 
• Främjande av samarbetet mellan olika aktörer som deltar i insatserna, 
både inom gemenskapens institutioner och i medlemsstaterna, helt i 
enlighet med subsidiaritetsprincipen. 
• Förmåga att omedelbart reagera på situationsförändringar. 
• Klargörande och förenkling av förfaranden. 
• Förstärkta insatser på grundval av prioriteringar och behov. 
Det är slutligen viktigt att samstämmigheten och samordningen återspeglas i 
arbetet på alla nivåer: 
• Inom gemenskapens egentliga energipolitik. Det är i detta sammanhang 
som ramprogrammet "Energi" har inrättats (se kapitel 1). 
• Mellan energipolitiska aspekter inom flera andra av gemenskapens 
politiska verksamhetsområden, vilket skall säkerställas genom 
inrättandet av en lämplig struktur inom kommissionen (se kapitel 2) 
samt genom en förstärkning av den samordning som finns idag. 
• Gentemot medlemsstaterna och berörda parter7. 
Man kommer också att försäkra sig om att ramprogrammet uppvisar 
samstämmighet och integration utåt. Kommissionen kommer i detta syfte att 
fastställa innehållet i och målgrupper för alla informationskampanjer som skall 
7 Samarbetet med medlemsstaterna och berörda parter skall ske inom lämpliga ramar, som 
stipuleras dels av kommissionens beslut 96/642 av den 8 november 1996 om inrättande av en 
rådgivande energikommitté, dels av förslaget till rädets beslut KOM(97)0436 om 
organisationen av samarbetet kring överenskomna encrgimål for gemenskapen. 
organiseras i samband med programmet. Man kommer också att organisera 
informationskampanjer riktade till allmänheten och då utnyttja de 
informationskanaler som finns i medlemsstaterna. 
1. FÖRBÄTTRAD SAMSTÄMMIGHET OCH EFFEKTIVITET I 
ENERGIPOLITIKEN 
1.1 Allmän bakgrund 
Ramprogrammet "Energi" syftar i första hand till att garantera 
samstämmiga och effektiva energipolitiska insatser. Det kommer därmed 
att utgöra ett instrument för att rationalisera de program som hänger 
samman med denna politik. Såsom påpekas ovan har dessa program 
utformats och genomförts under olika perioder och i olika sammanhang -
det är därför viktigt att nu ersätta dem med en bättre integrerad och 
mera överskådlig politik, som skall fastställas för en period på fem år. 
Denna politik är tänkt att vila på en kombination av övergripande 
insatser och tematiska program eller insatser. Dessa två kategorier av 
insatser, som beskrivs mer i detalj under punkt 1.3 nedan, skall vara 
kompletterande och organiseras så att de fokuseras till 
huvudmålsättningarna, som skall utgöra en konstant referenspunkt under 
hela genomförandet. 
När det gäller resurser (se punkt 1.4) är planerade anslag fastställda inom 
ramen för aktuella finansiella prognoser. Efter den första perioden skall 
man genomföra omvärderingar och/eller förstärkningar på grundval av 
politiska behov och prioriteringar. 
1.1.1 Övergripande insatser 
Till sin natur går dessa insatser utöver ramarna för ett delprogram och 
bidrar på ett övergripande sätt till huvudmålsättningarna. Även om de har 
sina egna syften kommer de också att medge att man i nivå med 
ramprogrammet kan säkerställa samordnade insatser genom de tematiska 
programmen. De kommer också att bidra till att samstämmigheten med 
övriga delar av gemenskapens politik säkerställs. Dessa insatser skall 
täcka 
• framtidsanalyser och uppföljning av marknaderna, 
• internationellt energi samarbete. 
/. /. 2 Tematiska program 
Dessa program motsvarar specifika prioriterade områden inom unionens 
energipolitik och är motiverade eftersom de bidrar till uppnåendet av alla 
prioriterade energimål, med särskild betoning på främjandet av miljövänlig 
teknik och en hållbar utveckling. 
(1) Främjande av förnybara energikällor och genomförande av en 
strategi och en handlingsplan för gemenskapen fram till 2010. 
(2) Främjande av energieffektivitet och energisparande. 
(3) Främjande av ren och effektiv teknik för utnyttjande av fasta 
bränslen. 
(4) Samarbete om säkerhet inom kärnkraftssektorn, industriellt 
samarbete med de nya staterna i före detta Sovjetunionen, 
transport av radioaktivt material, inklusive bekämpning av olaglig 
handel. 
1.1.3 Samordning av energipolitiska komponenter inom andra 
gemenskapsprogram och andra delar av gemenskapens politik 
Detta gäller i synnerhet två typer av åtgärder som är mycket viktiga för 
energisektorn vad gäller både innehåll och omfattning hos de resurser som 
används, men som faller inom ramarna för specifika förfaranden och 
därför inte omfattas som sådana i detta ramprogram: 
• Stöd till forskning och teknisk utveckling (FoTU). 
• Transeuropeiska energinät. 
Uppmärksamhet kommer dock också att ägnas åt förbättrad samordning 
mellan alla andra politiska verksamhetsområden och mellan program vars 
verksamhetsområde omfattar energipolitiska komponenter, t.ex. 
utrikespolitik (Phare, Tacis, Meda), strukturfonder och investeringsstöd. 
1.2 Ramprogrammets struktur 
1.2.1 Lagstiftning 
Genomförandet av ramprogrammet kommer att baseras på följande: 
• Ett grundbeslut, där man definierar programmets allmänna ramar. 
dess varaktighet, dess huvudsakliga finansiering och genom vilka 
organ det skall genomföras I bilagan till detta beslut presenteras en 
preliminär uppdelning av resurserna på de olika specifika åtgärderna. 
• Vid behov: specifika åtgärder för att precisera målen, innehållet och 
formerna för varje insats och som i förekommande fall skall ersätta 
motsvarande rättsakter som för närvarande är tillämpliga eller på väg 
att antas (se bilaga II till VII). 
Beslutet rörande själva ramprogrammet kommer att vara grundat på 
artikel 235 i EG-fördraget. De specifika åtgärder som är särskilt inriktade 
på främjande av miljövänlig teknik kommer att vara grundade på artikel 
130s, punkt 1, de andra kommer att vara grundade på artikel 235. För att 
maximera öppenheten och för att garantera en nödvändig grad av 
samstämmighet för utformningen och genomförandet av politiken är det 
viktigt att dessa texter ses som ett paket. 
1.2.2 Organ 
Huvudprincipen att man skall eftersträva största möjliga samstämmighet 
innebär att man måste fästa särskild vikt vid beslutsprocessens 
effektivitet, vilken skall säkras genom förbättrad samordning, flexibilitet 
och informationstillgänglighet. 
I detta syfte skall man inrätta en gemensam rådgivande kommitté för 
ramprogrammet för energisektorn (övergripande insatser och tematiska 
program). Denna gemensamma kommitté skall samarbeta med alla 
berörda instanser, framför allt de kommittéer som omnämns nedan. Den 
skall aktivt bidra till samordningen mellan de energi insatser som görs inom 
gemenskapens olika politiska verksamhetsområden, och den skall granska 
den rapport om samordning mellan insatser som kommissionen 
regelbundet sammanställer. 
Med tanke på den stora mångfalden och den tekniska komplexiteten hos 
de frågor som skall behandlas bör dock arbetsmetoder och organisation 
vara så flexibla som möjligt för att medge utnyttjande av all erforderlig 
expertis. Det ankommer på den gemensamma kommittén att organisera 
sitt arbetssätt i enlighet därmed. 
Vissa organ som upprättats för mycket specifika uppdrag påverkas inte av 
inrättandet av denna kommitté. Dessa organ kommer att fullfölja sina 
uppdrag. Det handlar bland annat om 
- den rådgivande energikommittén*, 
- kommittén för samarbete kring överenskomna energimål för 
gemenskapen9, 
- kommittén "Riktlinjer" (transeuropeiska energinät), 
- styrorgan för FoTU som inrättats inom ramen för de fjärde och femte 
ramprogrammen för FoTU. 
Kommissionens beslut 96/642 av den 8 november 1996 om inrättande av en rådgivande 
energikommitté, EGT nr L 292. 15.11.1996. 
Förslaget till rådets beslut KOM(97)0436 om organisationen av samarbetet kring 
överenskomna energimål för gemenskapen. 
1.2.3 Styrning och kontroll 
Integreringen av politiken, instrumenten och organen kommer - bland 
annat genom att överlappande insatser undviks - göra det möjligt att 
säkerställa följande: 
• Optimal resursstyrning, som också kommer att garanteras genom 
kostnads-intäktsanalyser. 
• Total öppenhet för alla som deltar i insatserna (institutioner, 
medlemsstater, företag). 
En systematisk och regelbunden utvärdering av insatserna kommer att 
göras regelbundet. Kommissionen kommer varje år att granska hur 
ramprogrammet och dess specifika delar genomförs samt att anpassa 
genomförandet på lämpligt sätt. Under ramprogrammets tredje år, eller i 
vilket fall som helst innan man presenterar sina förslag om ändring av 
detta ramprogram eller om efterföljande program, kommer kommissionen 
att ge oberoende experter i uppdrag att genomföra en övergripande extern 
utvärdering av hur gemenskapens insatser inom ramprogrammet för 
energisektorn har genomförts. 
1.3 Insatser och program 
Upprättandet av ett ramprogram kommer att leda till en avsevärd 
rationalisering av alla de insatser och program som omnämns under 
punkterna 1.1.1 och 1.1.2 ovan. Syftet med detta avsnitt är att beskriva 
dessa insatser och program, och att identifiera de justeringar eller 
förstärkningar som man skulle kunna besluta om till följd av ändrade 
politiska krav och prioriteringar. I enlighet med kommissionens 
rekommendationer i Agenda 2000 om förstärkt strategi inför anslutningen 
till unionen kommer kandidatländerna att få möjlighet att delta i alla de 
insatser och program som genomförs inom detta ramprogram. 
Övergripande insatser 
1.3.1 Framtidsanalyser och uppföljning av marknader (se bilaga II) 
Energipolitiken är ett område som, i högre grad än vad som gäller för 
andra verksamhetsområden, inte kan utformas utan att man beaktar den 
tänkbara utvecklingen på medellång och lång sikt. Denna nödvändighet, 
som kommissionen underströk i sin vitbok om energipolitiken10, 
bekräftades av rådet och Europaparlamentet i samband med 
remissförfarandet för detta dokument. 
Studier, analyser, prognoser och därtill hörande arbete (spridning av och 
diskussion om resultaten) utgör redan en del av kommissionens arbete i 
'Energipolitik inom Europeiska unionen", KOM(95)0682 slutlig, 13.12.1995. 
10 
samband med utformningen av energipolitiken. I detta arbete stöder sig 
kommissionen på det kunnande man har utvecklat vid Europas mest 
välrenommerade centrer för energifrågor. Detta gör det bland annat 
möjligt att undvika överlappande arbete och att till en lägre kostnad 
skörda frukterna av genomfört arbete och utnyttja befintlig kunskap vad 
gäller de arbeten som har finansierats av kommissionens olika enheter 
och/eller av medlemsstaterna. 
Man måste dock göra framsteg när det gäller gemensamma analyser: 
Analysarbetet inom energiområdet håller för närvarande på att förändras, 
vilket gör att det blir mer besvärligt att genomföra. Nya ekonomiska 
villkor har tillkommit, bland annat till följd av de alltmer avreglerade 
energimarknaderna, alltmer omfattande miljöbegränsningar och den 
tekniska utvecklingen, som innebär att man måste utveckla och tillämpa 
nya koncept och nya metoder som tar hänsyn till det arbete som bedrivits 
inom FoTU-programmet. I samband med ramprogrammet måste det nya 
analysarbetet därför vara mer långtgående genom att man stärker 
samarbetet mellan kommissionen och medlemsstaterna i prognosarbetet, 
och då också inbegriper företag, den akademiska världen och andra 
kunskaps- eller erfarenhetskällor i analysarbetet. I syfte att svara mot detta 
behov har detta program och de föreslagna insatserna i grunden utformats 
så att de energipolitiska beslut som fattas på nationell nivå och på 
gemenskapsnivå skall kunna fattas på grundval av gemensamma 
analysgrunder. Målet är då inte att åstadkomma en harmonisering. utan att 
komma fram till gemensamma ståndpunkter så att beslutsfattarna tar 
tillgång till identiska referensbaser i form av 
• ekonomiska studier och analyser, 
• energiprognoser, 
• energisystemens dynamik. 
I detta sammanhang bör särskild uppmärksamhet ägnas åt följderna av 
införandet av den enhetliga valutan, med hänsyn tagen till den positiva 
effekt euro-prissättning på olja kan fa för konkurrenskraften. 
Denna åtgärd, som syftar till en bättre överensstämmelse mellan 
beslutsunderlagen, skall grunda sig på att man utvecklar ett effektivt 
partnerskap mellan kommissionen, medlemsstaterna och övriga aktörer på 
energiområdet. Det skulle sedan omsättas i ett arbetsprogram som 
omfattar energisektorn i vid bemärkelse. Utarbetandet av samstämmiga 
analysförfaranden kommer att medge en bättre identifiering av centrala 
frågor som uppstår kring huvudmålsättningarna, det vill säga 
försörjningstrygghet, konkurrenskraft och miljöskydd. 
I detta sammanhang utgörs programmets viktigaste handlingsområden av 
följande: 
(a) Identifiering på europeisk nivå av de viktigaste problemen rörande 
11 
framtida efterfrågan på och produktion av energi samt energipolitiken, 
med särskild betoning på följande: 
• Strategier som svar på den utmaning som utgörs av 
klimatförändringar och miljöproblem i största allmänhet (framför allt 
en utvärdering av kostnaderna för olika möjliga strategier). 
• Dynamiken i liberaliseringen av energimarknaderna och 
motsvarande strukturer, särskilt vad gäller konsekvenser för framtiden 
och företagens uppträdande. 
• Världsomfattande trender på energimarknaden och deras betydelse för 
Europeiska unionens importberoende (framför allt den förväntade 
betydande ökningen av efterfrågan på energi i Asien och Latinamerika). 
(b) Förbättrad analyskapacitet för att man skall kunna identifiera tendenser 
på energiområdet och möjliga scenarier på ett jämförbart sätt i alla 
medlemsstater, mot bakgrund bland annat av de förändrade 
marknadsstrukturerna och den utmaning som klimatförändringarna 
utgör. 
De nödvändiga insatserna på området faller klart inom ramarna för 
huvudmålsättningarna på energiområdet, i synnerhet när det gäller 
miljöaspekter (som ännu en gång underströks av rådet vid dess möte den 
27 maj 1997) och fullbordandet av den inre marknaden för energi, vilket 
är av avgörande betydelse för de europeiska företagens konkurrenskraft. 
Insatsen kommer att bidra till uppnåendet av de energipolitiska mål som 
anges i vitboken och den kommer att bygga på de insatser som redan görs. 
De årliga anslag som krävs för att dessa insatser skall kunna genomföras 
anges i finansieringsöversikten i bilaga II 
1.3.2 Internationellt samarbete på energiområdet (se bilaga III) 
De internationella aspekterna får allt större betydelse för unionens 
energipolitiska frågeställningar. 
Unionens ökade beroende av externa leverantörer av energiråvaror ger i 
första hand upphov till frågor angående försörjningstryggheten. 
Situationen kompliceras dessutom av framväxten av energimarknader 
med stor efterfrågan i utvecklingsländerna samtidigt som den europeiska 
marknaden bara växer långsamt. De europeiska företagens 
konkurrenskraft gentemot dessa nya marknader utgör också en fråga av 
stor betydelse. De stora miljöproblemens världsomfattande 
utbredning till följd av energikonsumtionen kräver världsomspännande 
samarbete med beaktande av de olika parternas situation och framför allt 
av energins roll som nyckelfaktor för en hållbar ekonomisk utveckling. 
Slutligen måste man redan nu börja planera och förbereda nödvändiga 
anpassningar som unionens utvidgning kommer att kräva när det gäller 
dess energipolitik. 
12 
Synergy är den viktigaste externt inriktade delen av ramprogrammet 
"Energi". 
Den utgör här en koppling mellan den interna politiken och gemenskapens 
externa insatser. Den erbjuder också ett värdefullt verktyg till stöd för 
gemenskapens företag när de skall etablera sig på de stora 
utlandsmarknaderna. Det är här viktigt att understryka att unionen med sin 
teknik på områdena förnybar energi och förbättrad energieffektivitet har 
stora industriella och sysselsättningsskapande möjligheter, som kommer 
att stärkas av nya avsättningsmöjligheter för medlemsstaternas 
utrikeshandel i tredje land. 
I förhållande till övriga gemenskapsinstrument som kan innebära externa 
insatser inom energiområdet är Synergy mer specifikt ägnad att på 
internationell nivå genomföra de tre målsättningarna för ramprogrammet 
"Energi": global konkurrenskraft, försörjningstrygghet och miljöskydd. 
För att öka effektiviteten syftar Synergy dessutom till att stärka 
samordningen mellan gemenskapens olika internationella insatser inom 
energiområdet såväl som till att förbättra samstämmigheten mellan 
gemenskapens insatser och internationella organisationers insatser på 
området. 
Med ramar som i högre grad beaktar dels samtliga energiaspekter och dels 
en strategi på medellång sikt kommer Synergy att bidra till finansieringen 
av samarbete för att fastställa, utarbeta och genomföra energipolitiken på 
områden som är av ömsesidigt intresse. Genom Synergy finansieras dock 
inga insatser när det gäller forskning och teknisk utveckling, 
demonstrationsprojekt eller investeringar i infrastruktur på energiområdet. 
Projekt av denna typ kan finansieras genom andra gemenskapsinstrument. 
På samma sätt utgör Synergy inte heller något instrument för ekonomiskt 
stöd eller samarbete till förmån för tredje land. De insatser som görs 
genom Synergy rör i första hand tredje länder som står inför utmaningar 
på energiområdet, framför allt i Central- och Östeuropa, i de nya staterna i 
före detta Sovjetunionen, Medelhavsländerna, länder i Latinamerika och 
Asien och de länder i Afrika, Västindien och Stilla.havet som har skrivit 
under Lomé-konventionen. Synergy kan också samarbeta med 
internationella organisationer på området (till exempel Internationella 
energibyrån och Latinamerikanska energiorganisationen), med 
internationella finansieringsinstitut (EIB, Världsbanken och EBRD) eller 
med andra industriländer (Förenta staterna, Japan, Norge etc.) för att 
inleda insatser i tredje land till ömsesidig fördel. Programmet kommer i 
högre grad att ges en inriktning där gemenskapens intressen beaktas. 
Insatserna kan också i de flesta fall realiseras på unionens eget initiativ, 
och inte bara när del gäller efterfrågan på energi, utan också när det gäller 
tillgång. 
På grundval av dessa riktlinjer finns som bilaga till beslutet om antagande 
av programmet Synergy ett flerårigt handlingsprogram och en förteckning 
över prioriterade mottagarländer. Inom ramen för detta fleråriga program 
13 
skall man varje år fastställa konkreta handlingsplaner på grundval av 
följande: 
• Gemenskapens övriga program och instrument. 
• De insatser som medlemsstaterna har gjort i vissa länder utanför 
gemenskapen. 
• De behov som har uttryckts av medlemsländernas nationella industri. 
• De behov som har uttryckts av mottagarländerna. 
För att beakta olika kompletterande aspekter skall dessa planer utarbetas i 
samråd med berörda enheter inom kommissionen och sedan läggas fram 
för den gemensamma kommitté som instiftats genom rådets beslut om 
upprättande av ramprogrammet "Energi". Denna kommitté skall också ta 
del av periodiska rapporter om genomförandet av de olika programmen. 
Samarbetet kan ske i följande former: 
• Råd i energipolitiska frågor. 
• Expertdelegationer till organisationer i tredje land. 
• Studier och arbeten rörande framtidsforskning inom energiområdet. 
• Stöd till internationella nätverk för diskussion om och råd i 
energipolitiska frågor. 
• Utbildningsinsatser (kurser, seminarier, tekniska inspektioner). 
• Samordning av olika gemenskapsinstrument som används vid 
internationella insatser på energiområdet. 
• Informationsspridning (broschyrer, nyhetsbrev). 
• Främjande av dialog samt informations- och erfarenhetsutbyte genom 
konferenser, seminarier etc. 
Den finansiering som sker genom Synergy kan täcka alla kostnader för ett 
enskilt projekt om det är av intresse enbart för gemenskapen eller täcka 
delar av kostnaderna genom samfinansiering med en annan part. 
Det sammanlagda anslaget för detta program måste vara tillräckligt för att 
programmet på ett effektivt sätt skall kunna bidra till att förbättra 
samstämmigheten och komplementariteten mellan interna och externa 
dimensioner i unionens politik, vilket kommissionen underströk i samband 
14 
14 med Agenda 200011. En uppdelning av den finansiering som krävs 
presenteras i finansieringsöversikten i bilaga III. 
Tematiska program 
1.3.3 Att främja förnybara energikällor och genomföra en strategi och 
en handlingsplan för gemenskapen inom detta område (se bilaga 
IV) 
De förnybara energikällorna kommer att bidra både till miljöskydd och 
försörjningstrygghet genom att energikällorna diversifieras. En ökad 
användning av dessa källor kommer också att bidra till uppnåendet av 
andra högprioriterade gemenskapsmål såsom regional utveckling, 
ekonomisk och social sammanhållning, sysselsättningen och 
konkurrenskraften. 
Målet med denna insats, som inbegriper huvuddelarna i det förslag som 
kommissionen redan har presenterat i fråga om Altener II1 :, är att bidra 
till en ökad användning av förnybara energikällor och därmed till 
deras andel av gemenskapens energibalans. Detta skall bland annat ske 
genom att man främjar skapandet av de juridiska, socioekonomiska och 
administrativa villkor som krävs för genomförandet av vitboken och 
handlingsplanen för förnybara energikällor med sikte på år 2010n. 
Handlingsplanen skall antas av kommissionen efter omfattande 
diskussioner om grönboken från 1996H. 
Då dessa villkor väl är definierade blir det enklare att uppmuntra privata 
och offentliga investeringar i produktionen och användningen av energi 
från förnybara källor. De förnybara energikällornas ekonomiska 
genomslag kommer att stödjas av riktade insatser, som syftar till att öka 
operatörernas förtroende genom stöd till utarbetande och presentation av 
projekt samt genom utveckling av nya finansieringsmöjligheter (såsom 
finansiering genom tredje part). 
Specifika insatser som kan komma ifråga för finansiering, som kommer att 
omfatta åtgärder till stöd för ökad användning av innovativ, miljövänlig 
teknik som har visat sig vara värdefull och effektiv, kan bland annat röra 
följande. 
Agenda 2000, volym 1, första delen, avsnitt IV.2; "Ett starkt och enat EU". 
KOM(97)0087 slutlig, 12.3.1997. 
KOM (97) . 
"Energi för framtiden: förnybara energikällor. Grönbok för en gemenskapsstrategi' 
KOM(96)0576 slutlig, 20.11.1996. 
15 
• 
• Insatser för att följa upp genomförandet av strategin och 
handlingsplanen rörande förnybara energikällor samt för att utvärdera 
de åtgärder som vidtas inom ramen för detta program. 
De förnybara energikällornas marknadspenetration genom att man 
bland annat underlättar tillgången till specialiserade rådgivare, 
framtagning av marknadsprognoser, val av lokalisering av projekt, 
utarbetande av finansieringsplaner. Projekten kan exempelvis röra 
biomassa och avfall, solenergisystem (både för värme och el), 
solenergisystem i byggnader, småskaliga vattenkraftsprojekt, 
vindenergi samt jordenergi. 
Främjande av standardisering av produkter och utrustning. 
Utbyggnad av infrastruktur för utveckling av de förnybara 
energikällornas roll i lokal och regional planering, utformning och 
utvärdering, information och utbildning. 
Informationsspridning med sikte på förbättrad samordning mellan 
aktiviteter på gemenskapsnivå och internationella, nationella, regionala 
och lokala aktiviteter samt utbyte av erfarenheter och know-how. 
• Studier och annat arbete som syftar till att genomföra eller komplettera 
gemenskapsåtgärder som vidtagits för att utveckla de olika förnybara 
energikällornas potential. 
De förnybara energikällornas bidrag till Europeiska unionens primära 
energibehov uppgår idag till knappt 6% eller 70 miljoner ton 
oljeekvivalenter. I nämnda grönbok föreslog kommissionen att man skulle 
öka användningen av förnybar energi avsevärt fram till år 2010. Som en 
vägledande målsättning föreslogs en fördubbling av de förnybara 
energikällornas andel av energianvändningen till år 2010, vilket 
bekräftades under samrådsprocessen och togs upp i vitboken. 
Det aktuella programmet utgör en mycket viktig del av genomförandet av 
strategin och handlingsplanen för förnybara energikällor. Det totala 
anslaget för åtgärderna måste vara betydande för att det skall bli ett 
avsevärt bidrag till förverkligandet av gemenskapens målsättning på 
området. Detaljerade uppgifter presenteras i finansieringsöversikten i 
bilaga IV. Syftet med den föreslagna ökningen från år 2000 och framåt är 
att man - inom ramen för finansieringsprognoserna - skall kunna dra full 
nytta av vitboken och handlingsplanen. Det bör också understrykas att den 
ökade användningen av förnybara energikällor kommer att bidra till den 
ekonomiska och sociala sammanhållningen, framför allt genom en ökad 
tonvikt på lokala energikällor. 
16 
15 1.3.4 Att främja effektiv energianvändning (se bilaga V) 
På medellång och lång sikt utgör en försiktig och rationell slutanvändning 
av energikällorna - i kostnads- och effektivitetstermer - den bästa möjliga 
lösningen för att reducera koldioxidutsläppen. 
Programmet Save II, som antogs av rådet i december 199615, har visat sin 
effektivitet som ett icke-tekniskt program för att främja rationell 
energianvändning inom alla användarsektorer. Det tidigare programmet 
(Save I) hade redan visat sig vara ett viktigt instrument när det gällde att 
bidra till förverkligandet av gemenskapens energimålsättningar genom att 
man vidtog en mängd olika åtgärder såsom rättsakter, praktiska 
pilotinsatser, studier, uppföljning och utvärdering av framstegen i fråga 
om effektiv energianvändning, informationsspridning och nyskapande 
mekanismer för finansiering och kontraktering. 
I anslutning till Save har rådet och kommissionen antagit nio direktiv 
rörande effektiv energianvändning i hushållsapparater, i byggnader och 
inom industrin. Detta lagstiftningsprogram, liksom övriga åtgärder, bör 
fullföljas. 
Elektricitet har en särskild betydelse inom energisektorn: Elproduktionen 
står för ungefär 35 % av den primära energikonsumtionen och 30 % av 
koldioxidutsläppen. Slutledets elanvändning utgör en stor potential för 
effektivitetsförbättringar inom alla verksamhetsområden (hushåll och 
industri). Det tidigare programmet Pace, ett handlingsprogram för att 
effektivisera elanvändningen på gemenskapsnivå som rådet antog 1989, 
har i sin helhet integrerats i programmet Save II. Genom Pace planerades 
en rad insatser i syfte att effektivisera olika apparaters energiförbrukning 
(hushållsapparater, elmotorer) och främja konsumentinformation i fråga 
om inköp och användning av effektiva elapparater etc. Dessa insatser, som 
utgör ett betydande bidrag när det gäller att minska utsläppen av 
koldioxid, bör fullföljas i anslutning till det nya ramprogrammet "Energi". 
Man skulle här särskilt kunna uppmärksamma insatser för att främja 
energihantering på regional och lokal nivå, vilket med fördel skulle kunna 
utvecklas i samverkan med projektet "Morgondagens stad". 
I samband med utvidgningen kommer de faktiska fördelarna till följd av 
åtgärder för en effektiv energianvändning att bli mer uppenbara när den 
prispolitik och de mätmetoder som används i kanditatländerna är mer i 
linje med marknadsorienterade mekanismer. 
Förverkligandet av dessa målsättningar, som är särskilt viktiga med tanke 
på den prioritet som miljöaspekterna har getts, innebär att anslagen till 
Save II (vars löptid genom beslutet av den 16 december 1996 skall 
Rådets beslut av den 16 december 1996 om ett flerårigt program för att främja en effektiv 
energianvändning i gemenskapen (Save 11), EGT nr L 335, 24.12.1996. 
17 
sammanfalla med löptiden för ramprogrammet "Energi") i vederbörlig 
ordning skall stärkas inom ramen för de nya finansiella perspektiven. 
Detaljerade uppgifter om de beräknade finansieringskraven presenteras i 
finansieringsöversikten i bilaga IV. 
1.3.5 Att stimulera en ren och effektiv användning av kol (se bilaga VI) 
Fasta bränslen utgör en avsevärd del av unionens totala energiproduktion 
och står för 30 % av elproduktionen. De spelar en avgörande roll för 
försörjningstryggheten och utgör, som en viktig komponent i 
förverkligandet av den inre marknaden, ett reellt verktyg för att reglera 
priserna på andra bränslen, till exempel naturgas. Ett vidmakthållande av 
diversifieringen av energibalansen samt tillgången till alla energikällor är 
av grundläggande betydelse för försörjningstryggheten, men också för 
jämvikten i strävan efter att uppnå de tre huvudmålsättningarna för 
gemenskapens energipolitik. En förutsättning för detta är dock att renare 
och mer effektiv teknik för användning av fasta bränslen vinner insteg på 
marknaden så att de förorenande utsläppen minskar. 
Tekniken för en "ren1' och effektiv förbränning av kol har en stor potential 
när det gäller att minska utsläppen av koldioxid, men också av 
svaveldioxid och kväveoxider som orsakar försurningsproblemen. Den 
insats (Carnot) som föreslås inom ramprogrammet "Energi" är utarbetad 
för att bidra till förverkligandet av denna målsättning. Gemenskapen måste 
spela en roll när det gäller att främja ökad användning av sådan teknik. 
Företagen inom sektorn bör därvid uppmuntras att ta fram de långsiktiga 
strategier som behövs framför allt för att ersätta de värmekraftverk som 
för närvarande används. 
Att främja en ren och effektiv användning av fasta bränslen är dessutom 
särskilt brådskande inför utvidgningen. Huvuddelen av kandidatländerna 
är i själva verket stora producenter och konsumenter av fasta bränslen. I 
Polen står olja och brunkol för 76 % av den primära energikonsumtionen 
och för 94 % av elproduktionen. För Tjeckien är motsvarande siffror 
62 respektive 76 % och för Ungern 19 respektive 27,5 ° o. Trots dessa 
länders reformer till förmån för en högre grad av diversifiering är det 
troligt att en stor del av deras produktion av fasta bränslen kommer att 
fortsätta. En modernisering av de anläggningar som används för dessa 
bränslen är därför av ömsesidigt intresse för dessa länder och unionen, 
både ur ekonomisk och miljömässig synvinkel. Erfarenheterna när det 
gäller modernisering av förbränningsanläggningar för brunkol i de nya 
tyska förbundsstaterna utgör ett gott exempel på de central- och 
östeuropeiska ländernas potential när det gäller att med sin brunkol bidra 
till energiförsörjningen i ett utvidgat Europa. Det tekniska samarbetet för 
"ren kolanvändning" kommer att bidra till de central- och östeuropeiska 
ländernas integration i Europeiska unionen. 
År 2002 kommer EKSG-Fördraget att löpa ut. Detta fördrag har i hög 
grad bidragit till Europas ekonomiska och sociala utveckling. 
Erfarenheterna från EKSG-fördraget erbjuder kunskaper som 
18 
gemenskapen bör utnyttja till fullo. Det är särskilt viktigt att se till att 
resultaten från forskning som redan har finansiering eller som pågår inom 
ramen för EKSG utnyttjas tillräckligt. Syftet med denna föreslagna åtgärd 
är att ny, milj ovänligare teknik för fasta bränslen skall föras närmare 
marknaden. 
Insatser för att främja ren och effektiv användning av fasta bränslen är i 
linje med slutsatserna från Europeiska rådets möte i Amsterdam om 
tillväxt och sysselsättning, där man godkände förslaget om att finansiella 
resurser skulle anslås från dess reserver till forskning inom kol- och 
stålområdet efter EKSG-fördragets utgång. Den föreslagna Carnot-
insatsen inom ramprogrammet för energi kommer att vara ett komplement 
till denna framtida forskning. 
Det framgår slutligen att tillväxtmöjligheterna för denna teknik på 
externa marknader såsom Kina, Asean, Indien etc. utgör en stor 
potential för europeiska företag, samtidigt som ökad användning av denna 
teknik skulle bidra till att minska de utsläpp som bidrar till växthuseffekten 
- som ju utgör ett problem på global nivå. 
Detaljerade uppgifter om den finansiering som krävs för detta program 
presenteras i finansieringsöversikten i bilaga VI. 
/. 3.6 Kärnkraftssektorn (samarbete på säkerhetsområdet, industriellt 
samarbete med Ryssland och transport av radioaktivt material, 
inklusive bekämpning av illegal handel) (se bilaga \ II) 
Kärnkraftssektorn är föremål för flera handlingsprogram från 
kommissionens sida, framför allt när det gäller forskning, teknisk 
utveckling, utbildning, kärnsäkerhet, hälsoskydd, tekniskt bistånd och 
samarbete med de central- och östeuropeiska länderna samt de nya 
staterna i före detta Sovjetunionen, transport av radioaktivt material och 
genomförande av säkerhetskontroller ("safeguards"). Även om de flesta 
av dessa insatser inte i första hand räknas till energipolitiken i dess strikta 
bemärkelse, är dock tre av dem (samarbete rörande 
säkerhetskontroller, industriellt samarbete med de nya staterna i före 
detta Sovjetunionen och transport av radioaktivt material, inklusive 
bekämpning av olaglig handel) en del av den egentliga energipolitiken 
och skall där utgöra en särskild del av ramprogrammet "Energi". 
Med tanke på gällande bestämmelser i Euratom-fördraget krävs det inte 
att man antar specifika formella rättsakter for dessa insatsers 
genomförande. Man bör dock räkna med fortsatt finansiering av dessa 
insatser, vars nödvändighet inte kan bestridas. 
Samarbete i fråga om redovisning och kontroll av kärnmaterial 
("safeguards") inom ramen för det tekniska biståndet till de nya staterna 
i före detta Sovjetunionen och Mongoliet 
19 
Dessa insatser skall bidra till en förbättring och datorisering av systemet 
för redovisning och kontroll av kärnmaterial på alla nivåer: själva 
anläggningen, regionala kontor, huvudkontor och nationella system. 
Euratoms direktorat för säkerhetskontroll inledde 1993 ett samarbete 
med ansvariga ryska instanser på området, och från 1994 har man 
utarbetat konkreta projekt. Resultaten av dessa samarbetsinsatser har 
verkligen varit uppmuntrande, men de måste fortgå under en lång tid 
framåt för att man skall uppnå eftersträvade mål. När det gäller det 
ryska deltagandet har man förutom teoretisk och praktisk utbildning 
organiserat sju inspektioner och två mätstationer. Av detta arbete 
framgår att de ryska deltagarnas kärntekniska kunskaper och 
erfarenheter är ansenliga, men att utbildningsbehoven fortsätter att vara 
stora när det gäller modern organisation, logistik och utvärdering. När 
det gäller systemutformning har sju ryska experter arbetat åtta veckor 
vardera i Luxemburg från oktober 1993 till mars 1994. Denna period 
har följts av granskning och utvärdering av deras bidrag och slutsatser. 
Man har organiserat två seminarier i Europeiska unionen och en 
konferens om kärnsäkerhetskontroll i Sankt Petersburg. 
Det är dock lämpligt att fortsätta utbildnings- och praktikinsatserna i 
fråga om teknik, metoder, logistik och modern kärnsäkerhetskontroll. 
Det är också lämpligt att fortsätta samarbetet mellan Euratom och 
Ryssland inom denna sektor, framför allt i syfte att bekämpa den 
olagliga handeln med radioaktivt material. Dessa aktiviteter kommer 
att utökas ytterligare efter det att partnerskaps- och samarbetsavtalen 
med de nya staterna i före detta Sovjetunionen har trätt i kraft. 
Dessa insatser finansieras genom Tacis, men kommissionen har 
beslutat16 att ledningen av insatserna skall åläggas de enheter som 
ansvarar för energipolitiska frågor. Därvid föreslås att man skall 
undersöka möjligheten att påföra motsvarande anslag på en budgetpost 
som specifikt rör energipolitiken. 
Industriellt samarbete med Ryssland och med de nya staterna i före detta 
Sovjetunionen. 
Kärnenergin står idag med respekt för nödvändiga säkerhetsvillkor 
för en ansenlig del av gemenskapens elbehov, med betydande 
konsekvenser för miljön. Användningen av kärnenergi är emellertid 
tänkbar endast om lämpliga kriterier rörande både säkerhet och 
lönsamhet uppfylls. Detta är idag fallet i gemenskapen, men det är 
berättigat att fråga sig hur det står till i vissa av unionens grannländer, 
och särskilt då Ryssland, Ukraina och vissa av de länder som har sökt 
om medlemskap, som för sin ekonomiska utvecklings skull kan komma 
Kommissionens beslut C(97) 2879, 24.9.1997 om finansiering av Euratoms verksamhet 
rörande kärnsäkcrhctskontroll. 
20 
att öka användningen av kärnenergi. Det är därför viktigt att man -
utöver de punktvisa och kortsiktiga stödinsatser som syftar till att 
förbättra säkerheten vid de kärnkraftverk som är i gång - undersöker 
möjligheterna att på längre sikt garantera att användningen av 
kärnenergi åtföljs av alla nödvändiga säkerhetsgarantier som är 
jämförbara med dem som används inom unionen. 
Genom studier och arbetsgrupper tillsammans med den europeiska 
kärnkraftsindustrin granskar kommissionen sedan några år 
huvudsakligen Ryssland i syfte att få större insikter i den lokala 
kärnindustrins aktuella situation och utforma en möjlig strategi för att 
på djupet förbättra säkerheten. Denna strategi grundar sig på idén att 
överföra gemenskapens säkerhetskultur genom industriellt samarbete, 
vilket kan vara av särskilt intresse för ett land som längre fram kan 
komma att vilja utveckla sin kärnkraft. För närvarande analyserar 
kommissionen tillsammans med ryska myndigheter de tekniska, 
ekonomiska och rättsliga hindren för det industriella samarbetet. Dessa 
analyser bör i början av 1998 utmynna i att man definierar möjliga vägar 
och förslag till insatser som det vore oklokt att inte följa. Detta kräver 
finansiering av fördjupade analyser av enskilda problem (till exempel 
villkor som krävs för investeringar, specifika rättsliga problem etc.) och 
för att skapa erforderliga metoder för att lösa problem av allmän 
karaktär. Kommissionen har som målsättning att i största möjliga 
omfattning underlätta industriellt samarbete, utan att ge sig in på 
specifika industriella samarbetsprojekt för vilka berörda aktörer skall ha 
ansvaret. 
Transport av radioaktivt material 
Användningen av kärnenergi för elproduktion och den ökade 
användningen av radioaktivt material inom hälsovård, forskning och 
industri gör det nödvändigt att försäkra sig om att sådant material kan 
transporteras under säkerhetsvillkor som är tillfredsställande för 
allmänheten och berörda arbetstagare. För att beakta utvecklingen när 
det gäller transport av radioaktivt material, framsteg inom teknik och 
kunnande liksom de allt striktare reglerna för strålskydd, måste 
lagstiftningen på internationell nivå, nationell nivå och gemenskapsnivå 
anpassas till de nya förutsättningarna och kraven. 
På Europaparlamentets uppmaning inrättade kommissionen 1982 en 
ständig expertgrupp, med särskilda kunskaper om transporter av 
radioaktivt material, för att inhämta råd inför de studier och experiment 
som skulle utföras och inför lagstiftningsarbetet på området. I sitt 
senaste arbete rekommenderar gruppen alt man inrättar ett 
femårsprogram nîed lämpliga ekonomiska anslag. Detta program bör 
vara inriktat på sex verksamhetsområden som skulle gynnas av insatser 
på gemenskapsnivå: 
21 
• Underlätta den inre marknadens funktion genom att identifiera de 
harmoniseringsåtgärder som krävs. 
• Bidra till framtida anpassning av lagstiftningen genom att utveckla 
erfarenhet och kunskaper. 
• Utvärdera händelser som inträffat i samband med transporter och dra 
lärdom av dessa inför framtiden. 
• Stärka samstämmigheten i fråga om beredskapsbestämmelser och 
utbildningen av därav berörda aktörer. 
• Samarbeta med de central- och östeuropeiska länderna och de nya 
staterna i före detta Sovjetunionen i syfte att förbättra 
transportsäkerheten i dessa länder. 
• Öka allmänhetens kunskap, förståelse och insikter inom detta 
område. 
Föreslagna anslag till de olika kategorier av insatser på kärnområdet som 
beskrivs ovan för den aktuella perioden presenteras i 
finansieringsöversikten i bilaga VII. 
1.4 Samordning med energipolitiska komponenter i andra 
gemenskapsprogram och i andra delar av gemenskapens politik 
/. 4.1 Stöd till forskning och teknisk utveckling (FoTU) 
Forskning och teknisk utveckling, inklusive demonstration, spelar en 
viktig roll när det gäller att utveckla metoder som erbjuder en hög 
energiavkastning och nya tekniska lösningar för utnyttjande av fossila 
bränslen, kärnkraft eller förnybara energikällor. Ramprogrammet för 
forskning och teknisk utveckling, som inrättats genom artikel 13Of—p i 
fördraget för perioden 1994-1998, inbegriper i detta syfte för icke­
nukleära energikällor en del som rör forskning och utveckling på 
energiområdet (programmet Joule) och en del som rör demonstration 
(programmet Thermie). Dessa möjliggör stora insatser inom området ny 
energiteknik tillsammans med industrin, forskningscentrer och universitet i 
medlemsstaterna. I it t FoTU-program inom området kärnsäkerhet och 
kontrollerad termonukleär fusion, baserat på Euratom-fördraget, har 
också inrättats i samarbete med Gemensamma forskningscentret. Med 
tanke på det sammanhang och de specifika strukturer i vilka dessa insatser 
görs kommer deras funktionssätt, organ och genomförandeinstrument att 
förbli oförändrade. Det är dock uppenbart att det finns nära förbindelser 
mellan FoTU-verksamhet på energiområdet och de mer marknadsinriktade 
insatser som utvecklats genom det aktuella ramprogrammet. Särskilda 
ansträngningar bör därför göras för att förbättra samordningen på en 
lämplig nivå, både mellan kommissionens enheter och mellan övriga 
berörda parter. I synnerhet skall ett mer formaliserat förfarande tillämpas 
för ökat samarbete och ökad samordning mellan den gemensamma 
22 
kommittén och den motsvarande struktur som kommer att upprättas inom 
ramen för femte ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling. 
1.4.2 Transeuropeiska energi nät 
De transeuropeiska näten är väsentliga för den ekonomiska utvecklingen, 
för den inre marknaden och för att stärka gemenskapens sammanhållning. 
Europeiska unionen har genom fördraget (artikel 129b-d) fatt 
befogenheter när det gäller dessa nät och har på energiområdet inlett en 
politik som går ut på att utveckla infrastrukturen inom sektorerna 
elektricitet och naturgas. Detta görs också med de positiva effekterna på 
gemenskapens energiförsörjningstrygghet och det internationella 
samarbetet i åtanke. När det mer specifikt gäller sammanhållningen inom 
gemenskapen ägnar kommissionen särskild uppmärksamhet åt de 
energiproblem som följer av den särskilda situationen på öar,17 i 
skärgårdar och i de mest avlägset belägna regionerna inom gemenskapen. 
Med tanke på det sammanhang och de specifika strukturer i vilka dessa 
insatser görs kommer deras funktionssätt, organ och 
genomförandeinstrument att förbli oförändrade, precis som när det gäller 
forskning. För närvarande görs särskilda ansträngningar för att ytterligare 
förbättra samordningen på en lämplig nivå, både mellan kommissionens 
enheter och mellan övriga berörda instanser. 
/. 4.3 Andra politiska områden och andra program 
Vissa andra politiska områden, t.ex. utrikespolitik (exempelvis inom 
ramen för Phare-, Tacis- och Meda-programmen), strukturfonder och 
investeringsstöd, har viktiga energipolitiska komponenter inom sitt 
verksamhetsområde. Också här kommer särskild uppmärksamhet att ägnas 
åt insatser för att förbättra samarbetet och samordningen mellan ansvariga 
enheter inom kommissionen. 
1.5 Allmänna ekonomiska aspekter 
I absoluta termer är anslagen till energipolitiken i sig ganska små, inte bara 
i jämförelse med andra avdelningar under rubrik 3, men också i 
förhållande till de summor som anslås till insatser på energiområdet genom 
vissa andra av gemenskapens politiska verksamhetsområden. 
Utvecklingen av en integrerad energipolitisk strategi syftar i första hand 
till rationalisering och bättre samordning av insatserna. Upprättandet av 
ett flerårigt ramprogram och dess fokusering kring tre stora 
huvudmålsättningar kommer att underlätta styrningen och en mer 
Se till exempel kommissionens rapport om genomförandet av programmet Poseima, 
KOM(94)0476 slutlig, 9.12.1994. 
23 
överskådlig och strikt användning av resurserna, vilket med redan 
disponibla budgetmedel leder till effektivare insatser. 
Det är dock viktigt att unionen förser sig med lämpliga medel för att man 
skall kunna genomföra sina politiska prioriteringar på energiområdet 
och att vissa förstärkningar redan nu planeras inför fastställandet av 
framtida finansieringsplaner. Denna intensifiering av ansträngningarna 
ligger för övrigt i linje med den finansieringsram som kommissionen 
presenterade i sitt meddelande om Agenda 2000'8, där man uttryckligen 
under rubrik 3 planerade för att utveckla ett visst antal interna politiska 
verksamhetsområden i strävan efter målsättningar som delas av samtliga 
medlemsstater och som har ett uppenbart mervärde. Man pekade här ut 
vissa prioriterade program, som framför allt var förknippade med 
utvidgningen, innovation och miljövänlig teknik, vilka bör fa 
anslagsökningar som överstiger ökningen av BNI. Med tanke på 
programmens möjligheter inte minst när det gäller skyddet av miljön, 
men även när det gäller att skapa nya jobb, föreslås en särskild betoning 
på insatser som främjar förnybara energikällor (Altener-programmet) och 
uppmuntrar effektivare energianvändning (Save-programmet). 
I tabellen nedan ges en vägledande översikt (i miljoner ecu) över 
fördelningen mellan de olika insatserna och programmen, dock med 
förbehåll för de politiska prioriteringar som kommer att göras. De 
beräknade anslagen presenteras i detalj i finansieringsöversikten i bilagan. 
Analyser och 
uppföljning av 
energimarknader 
Internationellt 
samarbete inom 
energisektorn 
Förnybara 
energikällor 
Effektivare 
energianvändning 
Fasta bränslen 
Kärnsäkerhet 1998 
1,50 
7,00 
14,4 
12,5 
0,80 
0,5 1999 
1,53 
7,14 
15,6 
12,8 
0,81 
0,51 2000 
1,56 
7,28 
17 
13,9 
0,82 
0,52 2001 
1,59 
7,42 
17 
14,6 
0,83 
0,53 2002 
1,62 
7,57 
17,1 
14,6 
0,84 
0,54 Totalt 
7,8 
36,4 
81,1 
68,4 
4,1 
2,6 
18 Agenda 2000, volym 1, "Nya ekonomiska ramar" 
24 
Totalt 36,7 38,39 41,08 41,97 42,27 200,4 
Kärnsäkerhet 
B7-535 2,5 2,5 2,5 2,5 2,5 12,5 
2. FÖRBÄTTRAD SAMORDNING AV ENERGIPOLITISKA 
KOMPONENTER INOM GEMENSKAPENS OLIKA POLITISKA 
VERKSAMHETSOMRÅDEN 
I meddelandet från april 1997 om helhetssynen på energipolitiken och 
energiåtgärderna understryks betydelsen - även ur finansieringssynvinkel - av de 
energipolitiska aspekterna inom flera viktiga delar av gemenskapens politik, vilket 
också påpekades i inledningen. Redan idag finns det fungerande 
samordningsmekanismer, till exempel när det gäller strukturpolitiken. En effektiv 
integrering kan dock inte åstadkommas om man inte fäster särskild 
uppmärksamhet vid behovet att förbättra samordningen mellan alla aktörer och 
samstämmigheten mellan alla insatser, särskilt inom kommissionen och dess 
enheter. 
I detta syfte har ett antal inledande åtgärder vidtagits. 
1)1 enlighet med sina interna förfaranden har kommissionen formellt beslutat att 
skapa ett nätverk mellan berörda generaldirektörer, vilka skall garantera 
• att riktlinjer för politik och verksamhet som på något sätt rör energipolitiken 
utformas i samråd och med öppenhet, 
• att insatser för att uppfylla dessa riktlinjer samt resurstilldelningen för dessa 
insatser alltid samordnas sinsemellan och bedöms utifrån deras bidrag till 
energipolitikens huvudmålsättningar. 
2) Det ankommer bland annat på generaldirektörernas nätverk att årligen utarbeta 
en sammanfattning av alla insatser på energiområdet som har gjorts inom 
gemenskapens olika politiska verksamhetsområden. Denna rapport skall sedan 
skickas för granskning till den kommitté som inrättats för ramprogrammet 
"Energi", och även till andra intresserade kommittéer, och därefter skall den 
offentliggöras. Därigenom försäkrar man sig också om att andra europeiska 
institutioner hålls informerade. 
Ett mer formaliserat förfarande skall tillämpas I or ökat samarbete och ökad 
samordning mellan alla kommittéer som har att göra med program och politiska 
verksamhetsområden som har en energipolitisk komponent. Mekanismer för 
automatiserat informationsutbyte kommer också att införas. 
Man räknar med att inrättandet av en gemensam kommitté för energiåtgärder och 
program som omfattas av detta ramprogram kommer att främja samordningen av 
25 
och samstämmigheten i insatser som görs på gemenskapsnivå. Medlemsstaterna 
rekommenderas också att företa egna, interna granskningar av sina respektive 
system i syfte att förbättra förbindelserna mellan nationella organ och 
gemenskapens organ. Ett mer formaliserat förfarande skall tillämpas för ökat 
samarbete och ökad samordning mellan alla kommittéer som har att göra med 
program och politiska verksamhetsområden som har en energipolitisk komponent. 
Mekanismer för automatiserat informationsutbyte kommer också att införas. 
SLUTSATSER 
Kommissionens meddelande om en helhetssyn på energipolitiken och 
energiåtgärderna utgjorde ett första steg som svar på de krav på en integrerad 
strategi för gemenskapens energipolitik som tydligt hade uttryckts av rådet och 
medlemsstaterna. 
Med tanke på sektorns avgörande betydelse för unionens ekonomiska och sociala 
utveckling och den höga prioritet som måste ges utformningen av en samstämmig, 
överskådlig och effektiv gemensam energipolitik, anser kommissionen att 
inrättandet av ett flerårigt energipolitiskt ramprogram enligt föreslagna former 
kommer att konkretisera denna strategi och på verksamhetsnivå ge lämpliga svar 
på de behov som har konstaterats av EU-institutionerna och medlemsstaterna. 
26 
EUROPEISKA KOMMISSIONEN 
FÖRSLAG TILL RÅDETS BESLUT 
om antagande av ett 
FLERÅRIGT RAMPROGRAM 
FÖR INSATSER INOM ENERGISEKTORN 
(1998-2002) 
2 
FÖRSLAG TILL RÅDETS BESLUT OM ANTAGANDE AV ETT FLERÅRIGT 
RAMPROGRAM FÖR INSATSER INOM ENERGISEKTORN (1998-2002) 
97/0302 (CNS) 
EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR FATTAT DETTA BESLUT 
med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 235 
i detta, 
med beaktande av kommissionens förslag1, 
med beaktande av Europaparlamentets yttrande2, 
med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande3, 
med beaktande av Regionkommitténs yttrande4, och 
med beaktande av följande: 
Genom sin vitbok "Energipolitik inom Europeiska unionen^ av den 13 december IWV 
framförde kommissionen sina synpunkter pä gemenskapens framtida energipolitik till rådet 
1 sin vitbok av den ... 1997r> framförde kommissionen till rädet sina synpunkter pä 
genomförandet och uppföljningen av gemenskapens strategi och handlingsplan för främjande 
av förnybara energikällor fram till år 2010, enligt vilka man skulle använda sig av ny teknik. 
Rådet antog den 16 december 19967 programmet Save II, som syftar till att minska 
koldioxidutsläppen genom att stärka initiativen för en effektiv energianvändning i 
gemenskapen. 
Rådets och Europaparlamentets beslut av den 26 april 1994 om det fjärde ramprogrammet för 
Europeiska gemenskapens verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och 
5 KOM(95) 682 av den 13 december 1995. 
6 KOM(97) 
7 Rådet beslut nr 737/96/EG av den 16 december 1996, EGT nr L 335, 24.12 1996. 
-2-4 S 
demonstration (1994-1998)8 och beslutet samma dag om ett ramprogram för gemenskapens 
verksamhet inom forsknings- och utbildningsområdet för Europeiska atomenergigemenskapen9 
samt kommissionens förslag av den 30 april 1997 om det femte ramprogrammet för 
Europeiska gemenskapens verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och 
demonstration (1998-2002)10. 
Kommissionen antog den 14 maj 1997 ett meddelande till rådet om klimatförändringens 
energidimension11. 
Användningen av en renare teknik bidrar till målsättningarna för gemenskapens strategi för att 
motverka försurning12. 
Energin är av grundläggande betydelse för gemenskapens ekonomiska och sociala utveckling. 
Gemenskapens beroende av tredje land för sin energiförsörjning kommer att öka avsevärt 
under kommande år. 
Nivån på energikostnaderna är av mycket stor betydelse för de europeiska företagens 
konkurrenskraft. 
För medborgarnas livskvalitet är det nödvändigt att se till att utvecklingen i fråga om 
produktion och förbrukning av energi är förenlig med målsättningarna på miljöskyddsområdet 
Det är särskilt viktigt att minska koldioxidutsläppen. 
Gemenskapen bör, bland annat med tanke på den politiska osäkerhet som är förknippad med 
de externa marknaderna och energiförsörjningen, utforma en samstämmig och effektiv 
energipolitik, där man beaktar de ekonomiska framtidsutsikterna på medellång och lång sikt. 
I detta syfte är det lämpligt att inrikta de energipolitiska insatserna på precisa 
huvudmålsättningar. 
Med tanke på de strategiska utmaningar som gemenskapen står inför bör dess 
huvudmålsättningar bestå i att säkerställa försörjningstryggheten, att fullborda 
energimarknadernas integration, att stärka de europeiska företagens konkurrenskraft och att 
sträva efter en hållbar ekonomisk utveckling som är förenlig med kraven på miljöskydd 
8 Europaparlamentets och rådets beslut nr 1110/94/EG, EGT nr L 126. 18.5.1994, s. 1 
9 Rådets beslut nr 268/94/Euratom, EGT nr L 115, 6.5.1994, s. 31. 
10 KOM(97) 142 slutlig. 
11 KOM(97) 196 slutlig. 
12 KOM(97) 88 slutlig av den 12 mars 1997. 
20 
För att förverkliga dessa målsättningar på ett balanserat sätt måste man särskilt se till att alla de 
energipolitiska insatser som genomförs på gemenskapsnivå är överskådliga, samstämmiga och 
samordnade. 
I sin resolution av den 8 juli 199613 om tidigare nämnda vitbok "Energipolitik inom Europeiska 
gemenskapen" underströk rådet denna nödvändighet. 
I samband med att man antog förordningen om antagande av ett program avsett att främja 
internationellt samarbete inom energisektorn14, bedömde rådet att det vore lämpligt att 
kommissionen presenterade ett meddelande om alla gemenskapsprogram som rör 
energiområdet, och som skulle kunna följas av ett förslag om inrättande av ett ramprogram för 
energisektorn. 
Kommissionen har lagt fram ett meddelande om en helhetssyn på energipolitiken och 
energiåtgärderna15, av vilket bland annat framgår att gemenskapen gör ett stort antal insatser 
på området men att dessa är spridda, dels mellan direkt energipolitiska program, dels mellan 
gemenskapens olika politiska verksamhetsområden. 
Det är nödvändigt att säkerställa eller förstärka förvaltning och en optimal användning av de 
ekonomiska resurserna samt deras komplementaritet. 
Endast med en verkligt integrerad strategi blir det möjligt att i tillräcklig grad beakta alla 
aspekter på de olika problem som skall lösas. 
Denna strategi, som syftar till samstämmighet och samordning, bör omfatta både själva 
energipolitiken och de energipolitiska inslag som förekommer inom andra delar av 
gemenskapens politik. 
I detta syfte är det lämpligt att utforma och fastställa ett flerårigt ramprogram för 
gemenskapens energipolitiska insatser. 
Detta ramprogram bör genomföras genom övergripande insatser och tematiska program. 
De övergripande insatserna bör omfatta framtidsanalyser och uppföljning av marknadernas 
utveckling, samt internationellt samarbete inom energisektorn. 
De tematiska programmen bör avse främjande av förnybara energikällor och genomförande av 
en gemenskapsstrategi till förmån för dessa resurser, främjande av effektiv energianvändning, 
främjande av sektorn för fasta bränslen och en säker användning av kärnenergi 
13 EGT nr C 224, 1.8.1996. 
14 Rådets förordning (EG) nr 701/97 av den 14 april 1997, EGT nr L 104, 22.4.1997. 
15 KOM(97) 167 slutlig av den 23 april 1997. 
30 
-4. 
Med tanke på det sammanhang och de specifika strukturer i vilka de energipolitiska insatserna 
gällande de transeuropeiska näten görs, bör nuvarande strukturer och former för deras 
genomförande förbli desamma. 
Med tanke på det sammanhang och de specifika strukturer i vilka de energipolitiska insatserna 
inom FoTU-området görs, bör strukturerna och formerna för deras genomförande förbli 
förenliga med formerna och förfarandena för ramprogrammet inom FoTU-området. Man bör 
dock stärka samarbetet och samordningen med övriga strukturer. 
De insatser och program som omnämns ovan bör om nödvändigt genomföras genom särskilda 
åtgärder, som i förekommande fall skall ersätta motsvarande gällande rättsakter. 
Principen att sträva efter största möjliga samstämmighet förutsätter inrättande av en gemensam 
kommitté med en rådgivande funktion för hela ramprogrammet och de insatser som ingår i 
detta. 
Med tanke på mångfalden och den tekniska komplexiteten hos de frågor som skall behandlas, 
är det den gemensamma kommitténs och kommissionens ansvar att försäkra sig om att man vid 
behov anlitar lämplig expertis. 
Den gemensamma kommittén biträder kommissionen när det gäller att säkra största möjliga 
överskådlighet och informationsspridning mellan alla berörda instanser och förstärka 
samstämmigheten mellan alla de energipolitiska insatser som görs inom gemenskapens olika 
politiska verksamhetsområden 
Utan att det inverkar på en systematisk och regelbunden utvärdering av insatserna, bör det 
energipolitiska ramprogrammet och dess delprogram efter halva löptiden bli föremål för en 
utvärdering av oberoende experter. 
Insatsernas fokusering på tre stora huvudmålsättningar - försörjningstrygghet, konkurrenskraft 
och miljöskydd - kommer att främja en mer överskådlig och effektiv resursanvändning. 
Till följd av politiska beslut och fastställda prioriteringar kan man komma att besluta om vissa 
utökningar av anslagna budgetmedel. 
Särskilt finansieringen av de insatser som görs inom de prioriterade områdena förnybara 
energikällor (ALTENER) och effektiv energianvändning (SAVE) kan komma att revideras i 
samband med senare budgetplaner. 
I enlighet med subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna - såsom de formuleras under 
artikel 3b i fördraget - bör de energipolitiska huvudmålsättningarna enligt ovan, samt 
förstärkningen och samordningen av de energipolitiska insatser som görs - både genom den 
egentliga energipolitiken och genom övriga delar av gemenskapens politik - till följd av deras 
karaktär, genomföras på gemenskapsnivå. Detta beslut begränsar sig till det minimum av 
föreskrifter som behövs för att uppnå dessa mål, utan att överskrida vad som krävs i detta 
syfte. 
För detta beslut, vars syfte är att samordna energipolitiken i alla dess aspekter, föreskriver 
fördraget inte andra maktbefogenheter än de som stipuleras av artikel 235 Delprogrammen 
-5 
genom vilka ramprogrammet kommer att genomföras bör vart och ett antas på lämplig rättslig 
grund och beroende på deras syften, framför allt i de fall de syftar till en försiktig och rationell 
användning av naturresurser i enlighet med artikel 130r i fördraget. 
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE: 
Artikel 1 
1. Ett flerårigt ramprogram för gemenskapsinsatser inom energisektorn, nedan kallat 
"ramprogrammet", antas för perioden 1998-2002. 
2. Ramprogrammet skall i första hand bidra till att förverkliga följande huvudmålsättningar: 
- Att garantera försörjningstryggheten på energiområdet. 
- Att säkerställa konkurrensen 
- Att främja överensstämmelsen mellan energimarknadens utveckling och 
målsättningarna på miljöskyddsområdet. 
3. Ramprogrammet skall också bidra till stärkt överskådlighet, samstämmighet och 
samordning i fråga om gemenskapens energipolitiska insatser inom energisektorn. Det skall 
också främja en effektiv samordning med gemenskapens politiska insatser inom andra 
områden. 
Artikel 2 
1. Utan att det inverkar på de insatser inom energisektorn som görs inom ramen för 
forskningspolitiken eller de transeuropeiska näten, skall ramprogrammet genomföras 
genom sex delprogram, som kan vara övergripande eller tematiska, med följande syften: 
a) Att i samarbete med medlemsstaterna utveckla ett program för en regelbunden 
uppföljning av marknadernas utveckling och trender inom energisektorn för att de 
energipolitiska besluten på så sätt skall kunna fattas på grundval av gemensamma 
analyser. 
b) Att inom det område som omfattas av ramprogrammet stärka det internationella 
samarbetet på energiområdet, med främsta syfte att främja dels en större diversifiering 
av energikällorna, dels en större överskådlighet hos och stabilitet på de internationella 
marknaderna, framför allt marknaderna för gas och olja. 
c) Att främja nya och förnybara energikällor samt genomföra gemenskapens strategi och 
handlingsplan för förnybara energikällor fram till år 2010. 
3 O 
-6 
d) Att främja en rationell och effektiv användning av energiresurser. 
e) Att bidra till förnyelse inom kolsektorn, framför allt genom användning av miljövänlig 
teknik. 
f) Att öka säkerheten vid användning av kärnenergi. 
2. För en tid som motsvarar löptiden för detta ramprogram skall man för varje delprogram 
fastställa formerna för dess genomförande. 
3. Genomförandet av ramprogrammet kan, inom det område som omfattas, ge upphov till 
kompletterande program och till att gemenskapen kommer att delta i program som inrättats 
av flera medlemsstater. Genomförandet kan också ge anledning till samarbete med tredje 
land eller med internationella organisationer. 
Artikel 3 
1. De årliga anslagen skall godkännas av budgetmyndigheten inom ramen för budgetplanen 
2. Formerna för gemenskapens finansiella deltagande i de insatser som görs genom 
ramprogrammet skall fastställas i enlighet med bestämmelserna i den budgetförordning som 
styr Europeiska gemenskapernas allmänna budget. 
Artikel 4 
1 Kommissionen skall ansvara för genomförandet av det energipolitiska ramprogrammet och 
upprättandet av förslag till riktlinjer som skall tillämpas på insatser och åtgärder inom varje 
enskilt delprogram. 
2. Kommissionen skall för förvaltning av det energipolitiska ramprogrammet biträdas av en 
rådgivande kommitté bestående av representanter för medlemsstaterna med en representant 
för kommissionen som ordförande. 
Kommissionens representant skall för kommittén lägga fram ett förslag på vilka åtgärder 
som skall vidtas. Kommittén skall avge sitt yttrande om detta förslag inom en tidsgräns 
som ordföranden kan fastställa på grundval av hur brådskande den aktuella frågan är, i 
förekommande fall genom omröstning. 
Yttrandet skall tas upp i protokollet Varje medlemsstat skall också ha rätt att begära att la 
sin ståndpunkt upptagen i protokollet. 
Kommissionen skall ta största möjliga hänsyn till kommitténs yttrande. Kommissionen skall 
informera kommittén^om på vilket sätt man har beaktat detta yttrande. 
33 
-7-
Artikel 5 
1. Kommissionen skall varje år granska hur ramprogrammet och delprogrammen framskrider. 
Kommissionen skall utvärdera genomförandet av ramprogrammet och dess övergripande 
effektivitet och bidrag till gemenskapens politiska målsättningar. Kommissionen skall också 
bedöma om målsättningar, prioriteringar och ekonomiska medel fortfarande är anpassade 
till lägesutvecklingen. Kommissionen skall i förekommande fall lägga fram förslag i syfte 
att anpassa eller komplettera ramprogrammet eller delprogrammen. 
2. Under det tredje året av detta ramprograms löptid eller i vilket fall som helst innan man 
presenterar sina förslag om inrättandet av ett efterföljande ramprogram, skall 
kommissionen låta oberoende experter utföra en extern och övergripande utvärdering av de 
insatser som gemenskapen har gjort genom ramprogrammet. Slutsatserna från denna 
utvärdering skall tillsammans med kommissionens synpunkter förmedlas till 
Europaparlamentet, rådet, Ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén 
3. Beslut om val av de oberoende experter som avses i föregående stycken skall på väl 
övervägda grunder fattas av kommissionen. 
Artikel 6 
Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna. 
Utfärdat i Bryssel den . 
På rådets vägnar 
Ordföranden 
34 
FINANSIERINGSÖVERSIKT 
1. Åtgärdens beteckning 
Förslag till beslut rörande definiering och inrättande av ett flerårigt ramprogram för insatser 
inom energisektorn och sammanhörande åtgärder (1998-2002). 
2. Berörda budgetposter 
B4-1 samt delvis B7-535. 
3. Rättslig grund 
Artiklarna 13Os och 235 i EG-fördraget (se särskilda beslut). 
4. Beskrivning av åtgärden 
4.1 Allmänt mål 
Energin utgör en avgörande faktor för den ekonomiska och sociala 
utvecklingen. Gemenskapens nuvarande energipolitiska insatser är emellertid 
spridda, dels mellan olika program som genomförs i olika sammanhang och vid 
olika tidpunkter, dels mellan gemenskapens olika politiska 
verksamhetsområden, som till exempel externa relationer, strukturpolitik eller 
forskning. Denna spridning resulterar i en bristande överskädlighet och en risk 
för att insatserna överlappar varandra eller brister i samstämmighet. 
Utvecklingen av en integrerad strategi, och framför allt inrättandet av ett 
flerårigt ramprogram för gemenskapens insatser inom energisektorn, syftar till 
att svara på det behov som har konstaterats både av medlemsstaterna och av 
kommissionen när det gäller att se till att öka dessa insatsers överskådlighet, 
samordning och effektivitet. Det skall också bli lättare att identifiera 
nödvändiga förstärkningar utifrån huvudmålsättningarna när det gäller 
försörjningstrygghet, konkurrenskraft och miljöskydd. 
Ramprogrammet skall inbegripa de program och insatser för vilka 
generaldirektoratet för energifrågor idag ansvarar. I lagstiftningstermer handlar 
det om en grundakt, där man fastställer allmänna ramar, samt delakter, där man 
fastställer specifika insatser och definierar deras innehåll (jfr bilagorna II-Vll till 
detta förslag och deras finansieringsöversikter). För att säkerställa en lämplig 
grad av samstämmighet mellan de energipolitiska inslagen i gemenskapens olika 
politiska insatser skall kommissionen dessutom skapa ett nätverk mellan 
berörda generaldirektörer. 
35 
-9 
4.2 Period som omfattas av åtgärden och bestämmelser om förnyelse eller 
förlängning 
1998-2002 
Formerna för att förnya insatsen anges i artikel 5 i aktuellt beslutsförslag. 
5. Klassificering av utgifter och inkomster 
5.1 Icke-obligatoriska avgifter 
5.2 Differentierade anslag. 
5.3 Typ av intäkter 
Vissa associerade länder kan bidra till finansieringen av de tematiska 
programmen enligt former som har fastslagits för dessa program (jfr specifika 
finansieringsöversikter). 
6. Typ av utgifter 
Oberoende av Europeiska gemenskapens delaktighet i de olika aktiviteter inom 
energisektorn som följer av gemenskapens olika politiska insatser, såsom FoTU, 
transeuropeiska nät etc, skall Europeiska gemenskapen delta ekonomiskt i aktiviteter 
som rör följande: 
Framtidsanalyser och uppföljning av energimarknaderna. 
Internationellt samarbete på energiområdet. 
Främjande av förnybara energikällor och genomförandet av gemenskapens strategi och 
handlingsplan inom detta område. 
Främjande av en effektiv energianvändning. 
Främjande av en ren och effektiv användning av fasta bränslen. 
Kärnsektorn (samarbete på säkerhetsområdet, industriellt samarbete med de nya 
staterna i före detta Sovjetunionen, transport av radioaktivt material, inklusive 
bekämpning av illegal handel) 
Formerna för och nivån på gemenskapens ekonomiska deltagande beskrivs i detalj i 
finansieringsöversikterna för ^e olika insatserna 
30 
10-
7. Budgetkonsekvenser 
7.1 Beräkningssätt för insatsens totala kostnad 
I det energipolitiska ramprogrammet fastställs det totala maximala beloppet och dess 
fördelning mellan de olika övergripande insatserna och tematiska programmen. Dessa 
belopp täcker finansieringen av själva insatserna och personalkostnader och 
administrativa kostnader. 
7.2 Kostnadsfördelning inom rubrik 3 (i miljoner ecu) 
Analyser och uppföljning av 7,8 
energimarknaderna 
Internationellt samarbete på 36,4 
energiområdet 
Främjande av förnybara 81,1 
energikällor 
Främjande av en effektiv 68,4 
energianvändning 
Genomslag på marknaden för 4,1 
ren teknik för fasta bränslen 
Kärnsäkerhet 226 
TOTALT 1 200,4 
7.3 Vägledande anslagsfördelning över tiden 
Ett fullständigt effektivt genomförande av det energipolitiska ramprogrammet 
innebär att man måste planera hur anslagen skall fördelas över hela den täckta 
perioden. 
En integrerad europeiska energipolitik kräver i första hand rationalisering och 
bästa möjliga samordning av insatserna. Det fleråriga ramprogrammet och dess 
fokusering på de tre viktigaste målsättningarna kommer att innebära 
överskådligare och striktare förvaltning och användning av resurserna, 
vilket med hjälp av redan disponibla budgetmedel leder till effektivare insatser 
Det är därför nödvändigt att unionen tar fram lämpliga medel för att uppnå sina 
politiska prioriteringar på energiområdet och att man räknar med vissa 
förstärkningar redan innan det att nästa budgetplaner görs upp. En sådan 
intensifiering av åtgärderna ligger för övrigt i linje med den nya ekonomiska ram 
som kommissionen definierade i sitt meddelande om Agenda 200016, där man 
under rubrik 3 uttryckligen stipulerar att man skall utarbeta ett antal inre 
politiska insatser för att uppnå ett antal målsättningar som är gemensamma för 
alla medlemsstater och som innebär ett uppenbart mervärde. Man påminner här 
16 Agenda 2000, vol. I, "Nya ekonomiska ramar". 
37 
-11 -
om vissa prioriterade program, som framför allt är förknippade med 
utvidgningen och införandet av miljövänlig teknik, och för vilka man bör öka 
anslagen i en snabbare takt än den ekonomiska tillväxten. Med tanke på deras 
möjligheter när det gäller miljöskydd, och även sysselsättning föreslår man en 
särskild betoning på insatser som främjar förnybara energikällor (ALTENER), 
en effektiv energianvändning (SAVE). 
Analyser och 
uppföljning av 
energimarknaderna 
Internationellt 
samarbete på 
energiområdet 
Förnybara 
energikällor 
Effektiv 
energianvändning 
Fasta bränslen 
Kärnsäkerhet 
Totalt 1998 
1,50 
7,00 
14,4 
12,5 
0,80 
0,5 
36,7 1999 
1,53 
7,14 
15,6 
12,8 
0,81 
0,51 
38,39 2000 
1,56 
7,28 
17 
13,9 
0,82 
0,52 
41,08 2001 
1,59 
7,42 
17 
14,6 
0,83 
0,53 
41,97 2002 
1,62 
7,57 
17,1 
14,6 
0,84 
0,54 
42,27 Totalt 
7,8 
36,4 
81,1 
68,4 
4,1 
2,6 
200,4 
Kärnsäkerhet 
B7-535 2,5 2,5 2,5 2,5 2,5 12,5 
8. Bedrägeribekämpning 
Det finns många bestämmelser som rör ekonomisk och administrativ kontroll, och de är 
anpassade efter hur varje insats är utformad. Dessa kontroller skall ske under hela 
förfarandet och inbegriper framför allt: 
Innan kontrakten skrivs under: 
- Kvalitativ och ekonomisk analys av anbud, förslag eller ansökningar om stöd. 
- Samarbete med övriga berörda enheter inom kommissionen för att undvika alla eventuella 
dubbelarbeten. 
Efter att kontrakten har skrivits under: 
- Granskning av kostnadsredovisningar innan betalning sker, vilket skall ske på flera nivåer 
(ekonomistyrning, tekniskt ansvariga) och samråd om resultaten med berörda enheter inom 
kommissionen. 
Intern revision av styrekonomen. 
Kontroller på plats som genom granskning av verifikationer skall medge att man upptäcker 
fel eller andra oegentligheter! 
3,S 
-12-
Den gemensamma kommittén för det energipolitiska ramprogrammet skall tillsammans med 
övriga berörda instanser hållas fullständigt underrättade om resultatet av arbetet. 
9. Analys av kostnadseffektivitet 
9.1 Särskilda och kvantifierbara mål. Målgrupp 
Unionen står inför - och kommer i allt högre grad att stå inför - stora 
utmaningar när det gäller dess energipolitiska strategi: 
• Det växande beroendet av externa leverantörer i ett geopolitiskt sammanhang 
vars utveckling är oförutsägbar. 
• Behovet att upprätthålla den europeiska industrins konkurrenskraft. 
• Nödvändigheten att se till att energimarknadens utveckling är förenlig med 
målsättningarna på miljöskyddsområdet. 
I dagsläget är gemenskapens energipolitiska insatser emellertid spridda: 
• Dels mellan gemenskapens olika politiska verksamhetsområden. 
• Dels inom själva energipolitiken, mellan olika program som genomförs i olika 
sammanhang och vid olika tidpunkter. 
Denna spridning resulterar i en bristande överskådlighet, en risk att de olika insatserna 
överlappar varandra eller brister i samstämmighet, vissa styrningssvårigheter samt en 
risk att man inte utnyttjar befintliga resurser optimalt. 
Inrättandet av ett flerårigt ramprogram inom energisektorn syftar till att: 
• Förbättra denna situation genom att erbjuda en solid grund som svar på de 
energipolitiska svårigheter och utmaningar som gemenskapens står inför. 
• Stärka och konsolidera de insatser som krävs för en lyckad gemensam energipolitik 
Dessa insatser skall genomföras enligt följande riktlinjer. 
• 
• Beaktande av varje insats som gemenskapen gör för att uppnå sina prioriterade 
målsättningar i fråga om försörjningstrygghet, konkurrenskraft och miljöskydd. 
En avsevärt förbättrad samordning mellan alla insatser med ett energipolitiskt inslag. 
Främjande av samarbete mellan berörda parter, både inom gemenskapens institutioner 
och i medlemsstaterna 
3.') 
13-
• Tydligare och enklare förfaranden. 
Denna allmänna förbättring skall gynna alla berörda parter, såväl nationella och lokala 
institutioner och förvaltningar som de företag som är verksamma inom sektorn, bland 
vilka förekommer ett stort antal små och medelstora företag. 
9.2 Skäl för åtgärden 
De utvärderingar som under 1997 har gjorts av alla energipolitiska program visar att de 
i stor grad har uppnått fastställda mål. Inrättandet av det fleråriga energipolitiska 
ramprogrammet syftar till att förbättra insatsernas samstämmighet och effektivitet mot 
bakgrund av den stora strategiska betydelsen av de energipolitiska utmaningar som 
unionen står inför, och framför allt då när det gäller beaktande av miljöproblemen. 
Uppföljningen av Kyoto-konferensen om klimatförändringar och genomförandet av 
gemenskapens strategi och handlingsplan för främjande av förnybara energikällor fram 
till år 2010 kommer här att vara av avgörande betydelse. 
9.3 Uppföljning och utvärdering av åtgärden 
Man kommer regelbundet och systematiskt att utvärdera insatserna. Kommissionen 
skall varje år undersöka hur ramprogrammet och dess delprogram framskrider. Som 
funktion av hur prioriteringarna utvecklas kan man komma att lägga fram förslag för att 
anpassa eller komplettera ramprogrammet eller delprogrammen. Under 
ramprogrammets tredje år, eller i vilket fall som helst innan man presenterar sina förslag 
om inrättande av ett efterföljande program, kommer kommissionen att ge oberoende 
experter i uppdrag att genomföra en övergripande extern utvärdering av hur 
gemenskapens insatser inom det energipolitiska ramprogrammet har genomförts. 
10 Administrativa utgifter 
(för detaljer, se finansieringsöversikter för varje delprogram) 
10-1 Konsekvenser för antalet tjänster 
Typ av tjänster 
Fast anställda 
och tillfälligt 
anställda A 
B 
C 
Andra tjänster 
Totalt Erforderlig personal för 
att förvalta åtgärden 
Fasta 
tjänster 
30,5 
10 
15 
55,5 Tillfälliga 
tjänster 
Nat. exp.: 7 
Experter: 6 
Tillfanst: 3 
16 varav 
Befintliga tjänster 
inom berört GD eller 
berörd enhet 
22 
7,5 
10 
5 
2 
2 
48,5 Ytterligare 
tjänster 
8,54 
2 
2,5 
2 
4 
1,5 
16 Period 
5 är 
För nya tjänster anges i vilken takt de behöver tas i anspråk. 
14- 40 
• Det faktiska ianspråktagandet av nödvändiga mänskliga och administrativa resurser 
kommer att styras av kommissionens årliga beslut om resursfördelningen och med 
beaktande framför allt av de ytterligare tjänster och belopp som beviljas av 
budgetmyndigheten. 
• För budgetåret 1998 finns en A-tjänst upptagen i det preliminära budgetförslaget. 
10.2 Totala ekonomiska konsekvenser av ytterligare tjänster 
(ecu) 
Belopp Beräkningssätt 
Fasta tjänstemän 1 648 000 103 000 ecu x 16 
Tillfälligt anställda Nat. experter = 40 000 x 2 
tjänstemän Tekn./adm. stöd = 120 000 x 4 
Andra tjänster (budgetpost Tillfälligt anställda = 80 000 x 3 
anges) 80 000 
AO 1520 Nationella experter 480 000 
AO 1178 Tekn./adm. stöd 240 000 
AO 1175 Tillfälligt anställda 
Totalt 1 2 448 000~| 
Beloppen uttrycker den totala kostnaden för ytterligare tjänster under hela insatsen om dess 
varaktighet är tidsbestämd och under tolv månader om dess varaktighet är obestämd. 
10.3 Andra utgiftstyper som ökar till följd av insatsen 
(ecu) 
Budgetpost Belopp Beräkningssätt 
(nummer och benämning) 
AO 1300 Tjänsteresor 420 000 På grundval av uppgifter som var 
AO 25 Kommittéer, 366 200 tillgängliga 1996/1997 
arbetsgrupper, anlitande av 
experter 
Totalt 786 200 | 
Beloppen motsvarar insatsens totala kostnader om dess varaktighet är tidsbestämd och under 
tolv månader om dess varaktighet är obestämd. 
Observations­
gruppen 
Synergy 
Altener 
Save 
Fasta Tjänster 
A 
2 
6 
11 
10 
1 B 
1 
1 
3 
3 
0,5 C 
1 
4 
5 
5 
0 Befintliga 
A 
2 
6 
6 
6,5 
1 B 
1 
1 
1,5 
2 
0,5 C 
1 
4 
2 
3 
0 Nya 
A 
0 
0 
2,5 
1,5 
0 B 
0 
0 
1,5 
1 
0 C 
0 
0 
3 
1 
0 1 nat. expert 
1 nat. expert 
2 nat. experter 
3 nat. experter 
41 
-15 
bränslen 
Kärnsektorn 
Totalt 0,5 
30,5 1,5 
10 0 
15 0,5 
22 1,5 
7,5 0 
10 0 
4 0 
2 0 
2,5 
Externt: 
1178 2 experter (Alt) 
1175 1 tillfälligt anställda (Alt) 2 experter (Save) 
1,5 tillfälligt anställda (Save) + 1,5 nationell expert 
Tjänsteresor AO 1B00 Kommittéer 
Observationsgruppen 50 000 20 000 
Synergy 120 000 46 200 
Altener 130 000 108 000 
Save 100 000 216 000 
Fasta bränslen 10 000 0 
Kärnsektorn 10 000 0_ 
1 420 000 1 390 200 
4 O 
16-
ft^ft 
ft ft 
ft ft 
ft ft 
*ft* EUROPEISKA KOMMISSIONEN 
BILAGA II 
Inrättande av en 
FLERÅRIG INSATS 
FÖR STUDIER, ANALYSER, PROGNOSER 
OCH ANDRA TILLHÖRANDE ARBETEN 
INOM ENERGISEKTORN 
(1998-2002) 
43 
FINANSIERINGSÖVERSIKT 
1. Åtgärdens beteckning 
"Europeisk observation av energifrågor" - Framtidsanalys, prognoser och 
marknadsuppföljning 
2. Berörda budgetposter 
Budgetpost B4-1040 
3. Rättslig grund 
Åtgärd vars kostnad inte är betydelsefull. 
4. Beskrivning av åtgärden 
4.1 Allmänt mål 
Att i samarbete med medlemsstaterna utarbeta ett program lor en regelbunden uppföljning 
av energimarknadens utveckling och tendenser på energiområdet tor att man skall kunna 
fatta energipolitiska beslut på grundval av en gemensam analys 
De viktigaste områdena är följande (listan är vägledande och inte uttömmande): 
1. Identifiering på europeisk nivå av de viktigaste problemen rörande framtida 
efterfrågan på och produktion av energi samt energipolitiken, med särskild betoning på 
följande: 
a) Strategier som svar på den energipolitiska utmaning som utgörs av 
klimatförändringar och miljöproblem. 
b) Utvecklingen i fråga om avregleringen av energimarknaderna och 
motsvarande strukturer, särskilt vad gäller konsekvenser för framtiden och 
företagens uppträdande i samband med fullbordandet av den inre 
energimarknaden, vilket kräver en effektiv observation och uppföljning av 
marknaderna 
c) Världsomfattande trender och dera betydelse för importberoendet (framfor 
allt den förväntade betydande ökningen av efterfrågan pä energi i Asien 
och Sydamerika). 
2. Förbättring av analyskapaciteten för att kunna identifiera trender på energiområdet 
och möjliga scenarier i alla medlemsstater på ett jämförbart sätt, mot bakgrund av de 
förändrade marknadsstrukturerna och den utmaning som utgörs av klimatförändringar och 
miljöproblem. 
Åtgärden syftar till att främja utarbetandet av nya alternativ på energiområdet med 
utgångspunkt i modeller för framtidsanalyser på medellång och lång sikt. Målet är att 
utveckla en gemensam analysmetod, som skall leda till ett bättre informationsutbyte och 
44 
svara bättre på Europeiska unionens analysbehov. Dess betoning kommer att ligga på 
följande: 
Samarbete mellan kommissionen och medlemsstaterna, och med berörda parter, 
företag, den akademiska världen och andra kunskaps- och erfarenhetskällor. 
Komplementaritet med andra arbeten av samma typ som görs av medlemsstaterna 
eller internationella organisationer såsom Internationella energibyrån. 
En särskild vikt kommer att fästas vid att konsolidera den inre energimarknaden, 
försörjningstryggheten, miljöskydd och energisektorns ekonomiska utveckling. 
De analyser och prognoser inom energisektorn som rör medlemsstaterna skall också 
omfatta de central- och östeuropeiska länder som har ansökt om medlemskap i EU. 
4.2 Period som omfattas av åtgärden och bestämmelser om förnyelse eller 
förlängning 
Punktinsats för studier och tillhörande arbeten som skall ha som mål att på 
gemenskapsnivå utveckla en analys- och prognoskapacitet rörande verksamheter och 
problemställningar på energiområdet. Insatsen ingår i det energipolitiska ramprogrammet 
(1998-2002). 
5. Klassificering av utgifter och inkomster 
Icke-obligatoriska utgifter/differentierade anslag. 
6. Typ av utgifter och inkomster 
Finansiering, delfinansiering eller stöd till undersökningar rörande analys av 
marknaderna och deras utveckling, utvärdering av åtgärden, och nya riktningar (de 
organisationer som far stöd kan här också handla upp undersökningsresultat, 
undersökningar, analyser och programvara, inklusive kostnaderna för dess 
utveckling). 
Finansiering, delfinansiering eller stöd rörande kostnader för framtagande och 
spridning av information (konferenser, seminarier, publikationer, inklusive 
kostnader för tryckning och översättning etc). 
Finansiering, delfinansiering eller stöd rörande datakostnader förknippade med 
uppgifter som är nödvändiga för att göra kompletterande analyser på 
energiområdet (bland annat insamling, lagring i databaser, statistisk behandling och 
presentation) 
7. Budgetkonsekvenser 
7.1 Beräkningssätt för insatsens totala kostnad (sambandet mellan enskilda kostnader 
och den totala kostnaden). Arbetets karaktär skiljer sig inte från år till år. Studierna 
definieras efter kommissionens målsättningar i syfte att svara på de politiska 
frågeställningar som framförs av medlemsstaterna, rådet och parlamentet. 
45 
• Analyser av de europeiska energimarknaderna 
Studier till en genomsnittlig kostnad på 50 000 ecu x 11 x 5 år, varav 
studier och prognoser med flera kunder: 10 000-20 000 ecu. 
Sektorsvisa studier per fråga eller bränsle: 40 000-300 000 ecu 
till exempel avreglering av gas eller elektricitet, raffinering, pris och beskattning. 
• Analyser av världsmarknaden 
Studier till en genomsnittlig kostnad på 50 000 ecu x 10 x 5 år, varav 
studier och prognoser med flera kunder per region: 10 000-20 000 ecu. 
sektorsvisa studier per fråga, bränsle och region: 40 000-300 000 ecu 
till exempel försörjningstrygghet, geopolitisk strategi, dialog mellan konsument och 
producent. 
• Ekonomiskt stöd till nätverk för ekonomiska analyser 
Deltagarkostnader på i genomsnitt 66 000 ecu x 3 x 5 år, varav 
energipolitiska forskningscentrer 
branschsamarbete på europeisk nivå (Eurogas, Eurelectric, Europia). 
• Övriga verksamhetskostnader 
Seminarier och arbetsgrupper, 80 000 ecu x 1 x 5 år 
konferenser x 120 000 ecu x 1 x 5 år 
information och publikationer till en genomsnittlig kostnad på 50 000 x 2 x 5 år, inklusive 
publiceringen av "Annual Energy Review". 
7.2 Fördelning av anslagna medel (i miljoner ecu) 
Fördelning 
Analyser av de europeiska 
energimarknaderna 
Analyser av världsmarknaden 
Ekonomiskt stöd till nätverk 
för ekonomiska analyser 
Övriga verksamhetskostnader, 
inklusive övergripande 
utvärdering av 
ramprogrammet 
TOTALT 1998 
0,5 
0,5 
0,2 
0,3 
1,5 1999 
0,53 
0,5 
0,2 
0,3 
1,53 2000 
0,56 
0,5 
0,2 
0,3 
1,56 2001 
0,59 
0,5 
0,2 
0,3 
1,59 2002 
0,62 
0,5 
0,2 
0,3 
1,62 Totalt 
2,8 
2,5 
1,0 
1,5 
7,8 
Kommentar: 
Eftersom arbetets karaktär inte skiljer sig från år till år ligger budgetmedlen på samma 
nivå under perioden 1999-2002. 
7.3 Verksamhetskostnader for studier, experter etc. i budgetens del B 
SG i miljoner ecu (löpande priser) 
Konferenser, 
arbetsgrupper, 1998 
0,3 1999 
0,3 2000 
0,3 2001 
0,3 2002 
0,3 Totalt 
1,5 
46 
information och 
publikationer 
7.4 Fördelning av åtagandebemyndiganden över tiden 
Åtagande-
bemyndigande 1998 
1,5 1999 
1,53 2000 
1,56 2001 
1,59 2002 
1,62 Totalt 
7,8 
8. Bestämmelser om bedrägeribekämpning. Resultat av åtgärder. 
Innan kontrakten skrivs under: 
Kvalitativ och ekonomisk analys anbud, förslag eller ansökningar om stöd. 
Samarbete med övriga berörda enheter inom kommissionen för att undvika alla 
eventuella dubbelarbeten. 
Efter att kontrakten har skrivits under: 
Granskning av kostnadsredovisningar innan betalning sker, vilket skall ske på flera 
nivåer (ekonomistyrning, tekniskt ansvariga) och samråd om resultaten med 
berörda enheter inom kommissionen. 
Intern revision av styrekonomen. 
Kontroller på plats som genom granskning av verifikationer gör det möjligt att 
upptäcka fel eller oegentligheter. 
Information från den kommitté som avses under artikel 4 i beslutet om antagande 
av det fleråriga ramprogrammet på energiområdet och den rådgivande kommittén i 
energifrågor som inrättats genom kommissionens beslut nr 96/642/EG av den 8 
november 1996. 
9. Analys av kostnadseffektivitet 
9.1 Särskilda och kvantifierbara mål. Målgrupp 
Samband med det allmänna målet 
Åtgärden skall förbättra styrningen av Europeiska unionens energiförsörjning, i första 
hand genom situationsanalyser inom energisektorn och utarbetande av energipolitiska 
riktningar, bland annat för att möta de utmaningar som härrör från klimatförändringar och 
miljöskydd. 
I andra hand syftar åtgärden till att åstadkomma bättre prognoser om utvecklingen inom 
Europeiska unionens energisektor mot bakgrund av dess position på den internationella 
arenan. Den skall därmed bidra till konsolideringen av den inre energimarknaden, kontroll 
av sambandet mellan energi och miljö samt till att utveckla energi samarbetet med tredje 
M 
land. Åtgärden kommer - genom att samla erhållna resultat på gemenskapsnivå - att ge 
ett mervärde till de kompletterande analysarbeten som görs i medlemsstaterna. 
Målgrupp 
För observation av energimarknaderna: kommissionens och medlemsstaternas 
beslutsinstanser. För aspekter rörande produktion, transport och konsumtion av energi: 
den totala befolkningen i unionen, OECD och mer allmänt hela världen. 
9.2 Skäl för åtgärden 
I punkt 86 i grönboken (KOM(94)0659 slutlig av den 11.1.1995) föreskrivs följande: 
"Samstämmigheten bör inledas på nivån för ekonomisk analys. Energipolitikens viktigaste 
egenskap bör vara att följa marknadens utveckling för att i varje ögonblick kunna anpassa 
sig till den. Men utvecklingen på gemenskapens inre marknad kommer att bli mer och mer 
beroende av utvecklingen av konsumtionen, produktionen och transportvillkoren på 
internationell nivå. Analyserna görs av företagen och av internationella organisationer. 
Resultaten av detta arbete kan användas på gemenskapsnivå, där det också förefaller 
nödvändigt att ha tillgång till medel för analys för att kunna belysa gemenskapens besluts-
och förvaltningsprocesser. Det är tydligt att tillämpningen av reglerna för den inre 
marknadens genomförande, anpassningen av prioriteringarna inom forskningen, miljön, 
det internationella samarbetet, nätverken samt den ekonomiska och sociala 
sammanhållningen bör stödja sig på en överensstämmande analys av problemen och 
marknadstrenderna. Om de akademiska kretsarna, industrin, konsumenterna och de olika 
förvaltningarna slöt sig samman i en genomskinlig och öppen mekanism skulle detta vara 
en garanti för en sammanhängande analys avseende energipolitikens utveckling " 
I punkt 6 i rådets resolution (nr 7802/95) om grönboken av den 1.6.1995: 
"Rådet anser att den inre marknaden för att fungera väl kräver att man förstärker samråd 
och samarbete mellan medlemsstaterna genom gemenskapen och att man på 
gemenskapsnivå utvecklar analysmetoder - framför allt när det gäller 
marknadsmekanismernas sätt att fungera - som skulle kunna tortydliga gemenskapens 
beslutsprocess." 
I punkt 134 i vitboken (KOM(95)0682 slutlig av den 20.12.1995) föreskrivs följande: 
"I fråga om omedelbara åtgärder har kommissionen, utan att föregripa resultatet av den 
förestående regeringskonferensen, för avsikt att ta följande initiativ under 1996: 
Den kommer att fastställa ett program för bevakning av energiutvecklingen, i 
samarbete med medlemsstaterna, industrin och andra organ, så att politiska beslut i 
fråga om energi kan fattas på grundval av en gemensam analys." 
Detta förslag, som grundas på befintliga fördrag, krävs för att möta behovet av en politisk 
process som är mer samarbetsinriktad och överskådlig. 
Åtgärden motiveras också av det taktum att analysmetoderna kommer att bidra till 
6 
48 
Styrningen av gemenskapens och medlemsstaternas politiska insatser på ett sätt 
som främjar förverkligandet av de gemensamma målsättningarna, framför allt 
fullbordandet av den inre energimarknaden, en förbättrad miljökvalitet och 
försörjningstryggheten. 
En samstämmig europeisk politik genom bättre insikter om världsmarknadens 
troliga utveckling på lång sikt. 
Att man bättre utnyttjar expertis och arbeten som utförs i medlemsstaterna genom 
att lyfta upp dessa till gemenskapsnivå. 
Genomförandet av studier och undersökningar i fråga om energimarknaden gör det 
möjligt att mäta graden av samstämmighet mellan nationella politiska insatser och 
gemenskapens målsättningar samt att reflektera över de långsiktiga framtidsutsikterna. 
Kommissionen kommer på gemenskapsnivå att göra analysarbeten som kompletterar de 
arbeten som görs i medlemsstaterna och sedan samla erhållna resultat 
Val av tillvägagångssätt 
Som funktion av de föreslagna aktiviteternas karaktär eller om insatsen kräver det, skall 
man använda sig av anbudsförfaranden, förslagsförfaranden eller ekonomiskt stöd. 
Samarbete kommer att uppmuntras med kraft - dels för att man skall kunna utnyttja 
komplementaritet, tvärvetenskaplig expertis och den kreativitet som följer av detta, dels 
för att främja utvecklingen av gemensamma strategier och insikter. 
9.3 Uppföljning och utvärdering av åtgärden 
Kommittén för det energipolitiska ramprogrammet och den rådgivande kommittén i 
energifrågor, vars inrättande var föremål för beslut nr 96/642/EG av den 8 november 
1996, kommer regelbundet att informeras om resultaten av arbetena. 
De två viktigaste rekommendationerna från den utvärdering som nyligen gjordes av 
budgetpost B4-1040 för perioden 1993-1995 utgörs av följande: 
Man bör i högre grad använda sig av ramkontrakt för uppgifter som upprepas vid flera 
tillfällen, till exempel faktaframställning och organisering av konferenser. 
Medlemsstaternas ministerier med ansvar för energifrågor spelar i nuläget en ganska 
passiv roll när det gäller europeiska analyser och prognoser. För att till fullo dra nytta av 
mervärdet på gemenskapsnivå, borde medlemsstaterna uppmuntras till närmare samarbete 
- eventuellt i små grupper - för att ta upp gemensamma sektoriella problem. Man borde i 
högre grad utbyta kunskaper om hur analyserna kan utformas. 
10. Administrativa utgifter 
Det faktiska ianspråktagandet av nödvändiga administrativa resurser kommer att styras av 
kommissionens årliga beslut om resursfördelningen och med beaktande framför allt av de 
ytterligare tjänster och belopp som beviljas av budgetmyndigheten. 
49 
10.1 Konsekvenser för antalet tjänster 
Typ av tjänster 
Fast 
anställda 
eller 
tillfälligt 
anställda A 
B 
C 
Andra tjänster 
Totalt Erforderlig personal för att 
förvalta åtgärden 
Fasta tiänster 
2 
1 
1 
4 Tillfälliga 
tjänster 
1 nationell 
expert 
1 varav 
Befintliga tjänster 
inom berört GD 
eller berörd enhet 
2 
1 
1 
1 nationell expert 
5 Ytterligare 
tjänster Period 
5 är 
5 år 
10.2 Totala ekonomiska konsekvenser av ytterligare tjänster 
Inga. 
10.3 Andra årliga utgifter som ökar till följd av insatsen 
Budgetpost 
(nummer och benämning) Belopp Beräkningssätt 
A-1300 Tjänsterese- och 
reseutgifter samt andra 
utgifter i samband härmed 
A-2500 Sammankallning av 
experter inom ramen för den 
rådgivande kommittén 
Totalt 50 000 
20 000 Tjänsteresor i samband med 
beviljande av ekonomiskt stöd, 
konferenser och arbetsgrupper på 
grundval av budgetåret 1996 
Ett sammanträde med 15 experter 
från medlemsstaterna + 5 externa 
experter 
70 000 
Angivna belopp finansieras genom befintliga anslag från de enheter som administrerar 
programmet. 
50 
EUROPEISKA KOMMISSIONEN 
BILAGA III 
FÖRSLAG TILL RÅDETS FÖRORDNING 
om antagande av ett 
FLERÅRIGT PROGRAM AVSETT ATT 
FRÄMJA INTERNATIONELLT SAMARBETE 
INOM ENERGISEKTORN 
(1998-2002) 
51 
FÖRSLAG TILL RÅDETS FÖRORDNING OM ETT FLERÅRIGT PROGRAM AVSETT ATT 
FRÄMJA INTERNATIONELLT SAMARBETE INOM ENERGISEKTORN 
(SYNERGYPROGRAMMET) (1998-2002) 
EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR FATTAT DETTA BESLUT 
med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 235 i 
detta, 
med beaktande av kommissionens förslag(1 \ 
med beaktande av Europaparlamentets yttrande,2), och 
med beaktande av följande. 
Av skäl som sammanhänger med gemenskapsindustrins konkurrenskraft, 
energiförsörjningstrygghet och miljöskydd bör energifrågorna utgöra en viktig del av 
gemenskapens internationella verksamhet. 
Ett flerårigt program för insatser inom energisektorn har upprättats. 
Gemenskapens anslutning till fördraget om energistadgan och till konventionen om 
klimatförändringar kräver att den fullföljer sina åtgärder inom det internationella samarbetet på 
energiområdet. 
I slutsatserna från mötet i ministerrådet (utvecklingssamarbete) av den 18 november 1992 om 
riktlinjerna för ett samarbete med utvecklingsländerna i fråga om ren och effektiv energiteknik, 
understryks att ett väsentligt mål för samarbetet med alla utvecklingsländer på energiområdet är att 
genomföra en effektiv energipolitik. 
I enlighet med vad som betonas i rådets resolution av den 8 juli 1996 om vitboken "Energipolitik 
inom Europeiska unionen" påverkas utvecklingen på energiområdet i gemenskapen mer och mer av 
yttre händelser, varför det är lämpligt att se till att gemenskapen utarbetar en logisk och 
sammanhållen strategi för energifrågorna i förhållande till tredje land. 
Inom ramen för olika program tillämpar gemenskapen internationella åtgärder inom energiområdet 
och för att dessa åtgärder skall vara samstämmiga bör man stärka samordningen av dem. 
Samordning med övriga gemenskapsåtgärder inom energisektorn är nödvändig. Programmet skall 
alltså inte dubblera andra energipolitiska program som upprättats av gemenskapen, 
medlemsstaterna, tredje land och internationella organisationer. 
Programmets övergripande mål är av den omfattningen att de kan uppfyllas på ett optimalt sätt i 
gemenskapen, i synnerhet samordningen av olika internationella åtgärdsprogram. 
(1) EGTnrC310, 22.11.1995, s. 10, och EGT nr C 194. 5.7.19%, s. 20. p. 
<:> Yttrande av den 12 mars 1997 (ännu inte offentliggjort i Europeiska gemenskapernas officiella tidning). O ^ 
-1 
Det är nödvändigt att fastställa ett särskilt rättsligt instrument för åtgärder i gemenskapsregi inom 
ramen för det internationella samarbetet på det energipolitiska området. 
I enlighet med rådets resolution om vitboken "En energipolitik för Europeiska unionen" utgör de 
politiska och handelsmässiga förbindelserna väsentliga delar av energipolitiken, vilket medför att de 
internationella samarbetsåtgärder som gemenskapen bedriver på energiområdet måste integreras 
mer effektivt i gemenskapens hela yttre politik. 
Samarbetet på energiområdet inom ramen för programmet bör ha till mål att förbättra de 
europeiska företagens konkurrenskraft, öka energiförsörjningstryggheten, främja en hållbar 
utveckling och förbättra energieffektiviteten. Genomförandet av detta samarbete kan inbegripa 
samarbete kring och medfinansiering av projekt. 
Ett sådant samarbete bör förankras i ett vägledande program och kan omfattas av avtal som sluts 
med berörda länder eller med internationella forskningsnätverk. 
Eftersom samarbetet ifråga är ett yttre samarbete regleras det av de särskilda bestämmelserna i 
avdelning 9 i budgetförordningen av den 21 december 1977, som är tillämplig på de europeiska 
gemenskapernas allmänna budget. 
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE: 
Artikel 1 
Gemenskapen skall inom ramen för ramprogrammet för insatser inom energisektorn genomföra ett 
särskilt samarbetsprogram, i det följande benämnt "Synergy", inom områden där gemenskapen och 
tredje land har gemensamma intressen. 
Programmet berör följande områden: 
Stöd till energipolitikens utformning, formulering och genomförande i tredje land. 
Främjande av industrisamarbete inom energisektorn mellan gemenskapen och tredje land. 
En förstärkt samordning av gemenskapens yttre åtgärder på energiområdet. 
Artikel 2 
Synergy riktar sig till alla icke-medlemsstater och framför allt till de länder och områden som i 
gemenskapens yttre förbindelser ses som prioriterade vad beträffar gemenskapens politiska och 
ekonomiska förbindelser och energiförsörjningstrygghet. 
Artikel 3 
1) Synergyprogrammet skall inledas den 1 januari 1998 och upphöra den 31 december 2002. 
2) De årliga anslagen skall godkännas av budgetmyndigheten med hänsyn till de 
finansplanerna. 
-2-
Artikel 4 
1) Programmet skall bidra till genomförandet av gemenskapens viktigaste mål på 
energiområdet så som dessa beskrivs i vitboken "En energipolitik för Europeiska unionen". 
För detta ändamål får gemenskapen också upprätthålla förbindelser med internationella 
organisationer på energiområdet. De åtgärder som rör programmets genomförande skall 
antas i enlighet med reglerna i artikel 4 i beslutet om fastställande av det fleråriga 
ramprogrammet för åtgärder inom energisektorn. Ingen finansiering av projekt inom 
forskning, utveckling och demonstration far beviljas. 
2) I syfte att uppnå dessa mål skall gemenskapen i synnerhet bidra till finansiering av följande 
åtgärder: 
Rådgivning och utbildning på det energipolitiska området. 
Analys och prognoser på energiområdet. 
En fördjupad dialog i energipolitiska frågor och informationsutbyte, främst genom 
anordnande av konferenser och seminarier. 
Stöd till samarbete över regiongränserna. 
Ett förbättrat ramverk för det industriella samarbetet på energiområdet. 
En samordning av gemenskapsinstrumenten som inbegriper internationella åtgärder 
inom energisektorn och andra likvärdiga internationella program. 
3) Samarbetet omfattar också kostnader för förberedelse, genomförande, uppföljning och 
utvärdering av dessa åtgärder samt kostnader för information. 
Artikel 5 
1 ) Gemenskapens finansiella bidrag far utgå i form av icke återbetalningspliktiga medel som 
betalas ut i omgångar allteftersom projekten realiseras. 
2) Finansiering genom Synergyprogrammet får endast beviljas efter föregående kontroll av att 
verksamheten ifråga inte kan finansieras inom ramen för andra program. 
3) Finansieringsbesluten och de kontrakt som följer därav föreskriver bland annat uttryckligen 
att bidragsmottagarna skall acceptera att kommissionen och revisionsrätten utför en 
granskning, som i förekommande fall far utföras på plats. 
Artikel 6 
1 ) Ett vägledande program för den period som avses i artikel 3 bifogas som bilaga. Detta 
program fastställer övergripande mål, riktlinjer och prioriteringar för 
gemenskapssamarbetet inom de områden som anges i artikel 4. 
2) Ett åtgärdsprogram grundat på det vägledande program som avses i punkt 1 skall fastställas 
i enlighet med förfarandet i artikel 4 i rådets beslut om fastställande av ett ramprogram för 
åtgärder inom energisektorn. 
Detta åtgärdsprogram innehåller en förteckning över de viktigaste projekt som skall 
finansieras inom de områden som upplysningsvis anges i artikel 4. Programmets innehåll 
-3- 54 
skall fastställas så att medlemsstaterna far relevant information med vars hjälp den 
kommitté som inrättats genom ovan nämnda förfarande kan att avge sitt yttrande. 
3) Särskilda avtal far ingås med tredje land och internationella organisationer, inom ramen för 
det vägledande programmet som avses i punkt 1 och under den tid detta program löper, i 
syfte att fastställa huvudinriktningen för samarbetet med de berörda länderna och 
samrådsförfarandena beträffande genomförandet av detta program. 
4) Kontrakt far även ingås med internationella forskningsnätverk inom ramen för det 
vägledande program som avses i punkt 1, i syfte att fastställa hur dessa nätverk skall bidra 
till förverkligandet av de mål som beskrivs i nämnda vägledande program. 
Artikel 7 
1. Vid genomförandet av åtgärderna skall kommissionen beakta det åtgärdsprogram som 
avses i artikel 6.2. 
2. Som en allmän regel skall upphandling av tjänster ske genom selektiv anbudsinfordran i 
enlighet med artikel 118 i budgetförordningen som är tillämplig på europeiska gemenskapernas 
allmänna budget. Förhandlad upphandling far ske när det gäller insatser till ett belopp som 
underskrider 50 000 ecu. 
Upphandling av varor skall ske genom öppen anbudsinfordran, när detta krävs för att komplettera ""' 
upphandling av tjänster och inom ramen för målen för Synergy, med undantag för de fall som tas 
upp i artikel 116 i budgetförordningen. 
Deltagande i anbudsgivning och upphandling sker på lika villkor och står öppet för alla fysiska och 
juridiska personer i medlemsstaterna och mottagarländerna. 
Kommissionen kan i varje enskilt fall godkänna att fysiska och juridiska personer från andra länder 
deltar om berörda program och projekt kräver särskilda stödformer som framför allt förekommer i 
dessa länder. 
3. Skatter, avgifter och köp av fast egendom skall inte finansieras av gemenskapen. 
4. Vid medfinansiering får kommissionen i varje enskilt fall godkänna att företag i berörda 
icke-medlemsstater deltar i anbudsgivning och upphandling och skall redogöra härför i den rapport 
som föreskrivs i artikel 9. 
Artikel 8 
1 Kommissionen och medlemsstaterna skall säkerställa en god samordning av de särskilda 
stödåtgärderna mellan företagen i mottagarländerna och medlemsstaterna i individuellt avseende, 
på grundval av de upplysningar medlemsstaterna har lämnat. 
2. Samordning och samarbete med internationella finansinstitut och andra långivare skall 
uppmuntras. 
3. Kommissionen skall undersöka olika möjligheter att främja en samfinansiering mellan 
Synergyprogrammet, medlemsstaternas bilaterala samarbete, övriga internationella organisationers 
program och övriga gemenskapsprogram. Kommissionen skall särskilt bidra till att förstärka 
samordningen och komplementariteten mellan den finansiering som sker genom Synergy och övriga 
gemenskapsinstrument för internationellt samarbete på energiområdet för att undvika dubblering av 
-4- Vi) 
dessa. Kommissionen skall också tillse att ingen dubblering sker av Synergyprogrammet och andra 
program eller åtgärder som övriga internationella organisationer bedriver på energiområdet. 
Artikel 9 
1. Kommissionen skall före den 31 december 2000 lägga fram en rapport om genomförandet 
av det särskilda programmet under de två föregående räkenskapsåren, på grundval av en extern 
utvärdering av oberoende experter. 
2. Kommissionen skall före den 31 december 2002 lägga fram en rapport om genomförandet 
av programmet och de resultat som uppnåtts i tredje land, åtföljt av en extern utvärdering av 
oberoende experter varpå rapporten skall baseras. 
3. Kommissionen skall årligen lägga fram en rapport om genomförandet av yttre åtgärder på 
energiområdet inom ramen för olika gemenskapsinstrument. 
4. Dessa rapporter skall överlämnas till Europaparlamentet och rådet. 
Artikel 10 
Denna förordning upphäver och ersätter rådets förordning (EG) nr..../.... 
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. 
Utfärdat i Bryssel den På rådets vägnar 
Ordföranden 
r: 56 
-5-
Bilaga 
VÄGLEDANDE ÅTGÄRDSPRQGRAM 
Vid genomförandet av Synergyprogrammet och upprättandet av åtgärdsprogrammet skall 
följande riktlinjer beaktas. 
Synergy har till uppgift att vara en hjälp för att uppnå gemenskapens mål på 
energiområdet, så som dessa formuleras i rådets resolution om vitboken "En energipolitik 
för Europeiska unionen", nämligen : 
internationell konkurrenskraft, 
försörjningstrygghet, 
- miljöskydd. 
Såsom tydligt framgår av vitboken har vart och ett av dessa mål en viktig yttre dimension. 
Synergy kommer att genomföra åtgärder för att uppfylla dessa mål och samtidigt stärka 
samordningen mellan de internationella energipolitiska samarbetsinsatser som pågår på 
annat håll inom gemenskapen. 
På denna grund har riktlinjerna för Synergyprogrammet fastställts. 
I. SAMARBETSOMRÅDEN SOM SAMMANHÄNGER MED 
GEMENSKAPENS MÅL PÅ ENERGIOMRÅDET 
A) Åtgärder som syftar till att uppfylla de tre målen: 
Att ge råd till tredje land i energipolitiska frågor. 
Att uppmuntra en effektiv energianvändning i tredje land. 
Att utveckla lokala energikällor, i synnerhet förnybara sådana. 
Att främja regional integration på energiområdet. 
Att främja ett samordnat genomförande av 
gemenskapsprogrammen i vissa regioner (exempelvis Svarta havet, 
Medelhavet och Gulfområdet). 
B) Internationell konkurrenskraft: 
Att stödja utvecklingen av samarbete som syftar till att öka 
europeiska aktörers närvaro på energisektorns nyckelmarknader, i 
synnerhet Asien och Latinamerika. 
Att ge råd till tredje land i hur de kan organisera sin energisektor. 
r.: 57 
Att stödja liberaliseringen och öppnandet av energisektorn genom 
att hjälpa tredje land att utforma sin energipolitik utifrån denna nya 
situation, och då framför allt på ett sätt som är förenligt med 
Fördraget om energistadgan. 
Att främja en ökning av de europeiska företagens investeringar i 
energisektorn i tredje land. 
C) Försörjningstrygghet. 
D) Miljö Att föra en dialog med producent- och exportländerna på 
energiområdet: Gulfländerna, Ryssland, producentländerna i 
Amerika, Asien och Afrika. 
Att uppmuntra dialogen mellan Europeiska gemenskapen och de 
länder som skrivit under Fördraget om energi stadgan, och i 
synnerhet energitransitländerna och de transitländer som är 
producenter, genom att hjälpa dem att genomföra bestämmelserna i 
Fördraget om energistadgan. 
Att delta och vara behjälplig i de internationella organisationernas 
arbete på detta område: ministerkonferenser och konferenser med 
producenter och konsumenter, internationella energibyrån. 
Att stödja skapandet av ett investeringsvänligt klimat för 
energiproduktion och energitransit i tredje land i enlighet med 
internationell rätt och i synnerhet med Fördraget om energistadgan 
och de ordningar som överenskommits genom WTO. 
Att utbilda beslutsfattare och personal inom energisektorn i tredje 
land för att göra dem medvetna om miljöhänsyn. 
Att sprida den erfarenhet och kunskap som gemenskapen förfogar 
över i energi- och miljöfrågor. 
Att uppmuntra användningen av ren teknik, i synnerhet när det 
gäller förbränning av kol i stora förbrukarländer som Kina, och 
beakta hur detta inverkar på energipolitiken. 
Att intensifiera och stödja åtgärder som syftar till att stimulera 
miljötänkande i politik och planering på energiområdet i tredje land. 
Att uppmuntra och hjälpa tredje land att utarbeta och genomföra en 
nationell energipolitik för en energiförsörjning och -användning 
som tar hänsyn till särdragen i varje enskild miljö. 
58 
II. GEOGRAFISKA PRIORITERINGAR OCH SAMSTÄMMIGHET MED 
GEMENSKAPENS INTERNATIONELLA SAMARBETSPROGRAM 
A) Roller och prioriteringar 
I de internationella förbindelserna på energiområdet skall Synergy 
säkerställa ett förstärkt samarbete med tredje land i energifrågor, 
eftersträva att programmets mål beaktas i de yttre 
samarbetsåtgärder som bedrivs inom ramen för andra gemenskapsprogram, 
underlätta att det startas andra projekt på energiområdet som 
finansieras av andra samarbetsinstrument i gemenskapen. 
B) Geografiska prioriteringar 
Synergy kommer huvudsakligen att koncentrera sig på gemenskapens 
geografiska prioriteringar i fråga om yttre förbindelser och bidra till 
förverkligandet av vissa av dessa. 
Synergy ger prioritet åt följande regioner: 
Central- och Östeuropa, 
de nya oberoende staterna i före detta Sovjetunionen, 
tredje land i Medelhavsområdet, 
Latinamerika - med tyngdpunkt på Mercosur, Chile, Mexiko och 
Venezuela, 
Asien - Kina, Indien och Asean, 
Afrika. 
c: 50 
FINANSIERINGSOVERSIKT 
BUDGETPOST B4-1041 
1. Åtgärdens beteckning 
Främjande av internationellt samarbete inom energisektorn - Synergyprogrammet. 
2. Berörda budgetposter 
B4-1041 
3. Rättslig grund 
Rådets förordning (EG) nr 701/97 av den 14 april 1997 om antagande av ett 
program avsett att främja internationellt samarbete inom energisektorn -
Synergyprogrammet (EGT nr L 104, 22.4.1997, s. 1 ). 
Förslag till rådets förordning (EG) om förlängning av ett program avsett att främja 
internationellt samarbete inom energisektorn (Synergyprogrammet) som 
upprättades genom rådets förordning (EG) 701/90 av den 14 april 1997. 
Förslag till rådets beslut om upprättande av ett ramprogram för åtgärder inom 
energisektorn (1998-2002). 
4. Beskrivning av åtgärden 
4.1. Allmänt mål 
Behovet av ett program för det internationella samarbetet på europeisk 
nivå, som ett komplement till ländernas inre politik inom denna sektor, blir 
allt starkare med hänsyn till de kommande årens utveckling i världen på 
energiområdet om förväntas innebära följande: 
Ökat energiberoende i Europa. 
Starkt ökande efterfrågan på energi i utvecklingsländerna. 
Miljöproblemens ökande betydelse för valet av energikällor, i 
synnerhet utsläppen av växthusgaser. 
Att främja samarbetsåtgärder i fråga om energipolitikens utformning och 
genomförande i tredje land, för att främja uppfyllandet av målen för 
Europeiska unionens energistrategi, nämligen: 
Internationell konkurrenskraft. 
G0 
Europeisk energiförsörjningstrygghet. 
Miljöhänsyn. 
Åtgärden bör bidra till uppfyllandet av dessa mål genom att starta projekt 
som främst syftar till att 
Effektivisera energianvändningen i tredje land. 
Främja användningen av miljövänlig teknik. 
Främja utnyttjandet av lokala resurser, i synnerhet förnybara 
energikällor. 
Stödja energifrågornas regionalpolitiska integration i tredje land 
och öppnandet av energisektorn. 
Främja dialogen på det energipolitiska området och kontakterna 
mellan Europa, tredje land och i synnerhet producentländer och 
internationella energiorganisationer. 
Stödja de europeiska energiföretagens etablering i tredje land. 
Stärka banden mellan energisektorns experter och beslutsfattare 
inom gemenskapen och mellan gemenskapen och tredje land. 
Åtgärden skall även stödja Europeiska unionens politik för yttre 
förbindelser, bidra till att upprätta ramverk för att anpassa och förbereda 
energiprojekt och förbereda anslutningen av länderna i Central- och 
Östeuropa. 
Utarbetandet av årsprogrammet i samarbete med kommissionens övriga 
avdelningar och företrädare för medlemsstaterna kommer att ge tillfälle att 
koncentrera Synergys verksamhet till de prioriterade områdena, varvid 
även bilagan till den förordning som föreslagits av Europaparlamentet skall 
beaktas. 
4.2. Period som omfattas av åtgärden 
5 år, från den 1 januari 1998 till den 31 december 2002. 
5. Klassificering av utgifter och inkomster 
Icke-obligatoriska utgifter/differentierade anslag 
6. Typ av utgifter och inkomster 
Utgifter 
Finansiering av undersökningar, teknisk assistans och rådgivning, eventuellt från 
sakkunniga, åtgärder inom utbildning, marknadsföring och informationsspridning, 
anordnande av konferenser, seminarier, work-shops, tekniska besiktningar och 
b'l 
studiebesök, stöd till institutioner som bedriver energisamarbete eller energipolitik 
och övriga energipolitiska stödåtgärder. 
Kostnader för programmets lansering, spridning av resultaten, utvärdering av 
programmet med hjälp av externa experter och driftskostnader för 
stödorganisationer inom energisamarbetet. 
Gemenskapens finansiella bidrag skall i normala fall inte överstiga 50 % av den 
totala kostnaden för ett projekt och far samfinansieras av tredje land, 
medlemsstater och internationella organisationer. 
I vissa fall får emellertid gemenskapsbidraget uppgå till 100 %. Detta gäller 
finansiering av heltidsanställda fristående experter hos myndigheterna i tredje land, 
åtgärder som enbart är av intresse för gemenskapen (förberedande studier, 
identifieringsuppdrag, europeiska energicentra, utvärdering av åtgärder...). 
Inkomster 
De eventuella inkomsterna i form av återbetalning från de länder som skrivit under 
den europeiska energistadgan skall återanvändas i enlighet med bestämmelserna i 
artikel 27.2 b i budgetförordningen av den 21 december 1997, som är tillämplig på 
Europeiska gemenskapernas allmänna budget (EGT nr L 356, 3112.1997, s. I ), senast 
ändrad genom förordning (EG, Euratom, EKSG) nr 2335/95 (EGT nr L 240, 
7.10.1995, s. 12). 
7. Budgetkonsekvenser 
7.1 Metod för att beräkna åtgärdens totala kostnad (sambandet mellan de 
enskilda kostnaderna och den totala kostnaden) 
• Övergripande åtgärder 
Kortvariga tjänsteresor för experter från EU eller tredje land: 
resekostnader, arvoden och traktamente: 240 resor à 10 000 ecu 
En utvärdering efter halva programmet och en slutlig utvärdering till en 
genomsnittlig kostnad på 150 000 ecu = 300 000 ecu 
• Energianalyser 
Undersökningar till en genomsnittlig kostnad på 100 000 ecu x 64 
• Samarbete kring energipolitikens utformning i tredje land 
Längre expertuppdrag (6 månader) till en genomsnittlig kostnad på 
100 000 ecu x 63 
• Finansiellt stöd till energiinstitut 
Längre expertuppdrag (1 år) till en genomsnittlig kostnad på 200 000 ecu x 
30 
Studiebesök och utbildning i Europa för 25 personer per resa från tredje 
land till en genomsnittlig kostnad på 20 000 ecu x 150 besök 
• Stöd till industriellt samarbete 
Seminarier till en genomsnittlig kostnad på 100 000 ecu x 10 
G: ) 
Europeiska delegationers besök i tredje land till en genomsnittlig kostnad 
på 74 000 ecu x 10 
Seminarier, konferenser och work-shops 
Seminarier eller work-shops till en genomsnittlig kostnad på 100 000 ecu x 
20 
Konferenser à 200 000 ecu x 15 
Informations- och utbildningsåtgärder 
(bidrag och stipendier) 
7.2. Kostnadernas fördelning mellan åtgärdens olika delar (i miljoner ecu) 
Fördelning 
Övergripande åtgärder 
Energi analyser 
Samarbete kring utformningen av 
energipolitiken i tredje land 
Stöd till industriellt samarbete 
Finansiellt stöd till energiinstitut 
Seminarier, konferenser och 
work-shops 
Informations- och 
utbildningsåtgärder 
TOTALT 1998 
0,5 
1,2 
1,2 
0,3 
1,8 
1 
1 
7,00 1999 
0,5 
1,3 
1,2 
0,34 
1,8 
1 
1 
7,14 2000 
0,58 
1,3 
1,3 
0,3 
1,8 
1 
1 
7,28 2001 
0,5 
1,3 
1,3 
0,4 
1,8 
1 
1,12 
7,42 2002 
0,62 
1,3 
1,3 
0,4 
1,8 
1 
1,15 
7,57 Totalt 
2,7 
6,4 
6,3 
1,74 
9 
5 
5,27 
36,4 
Kommentarer: 
Ökningen av budgetanslagen från och med år 2000 skall satsas på tre typer av insatser: 
Stöd till industriellt samarbete som syftar till att främja de europeiska 
energiföretagens marknadspenetration i tredje land. 
Samarbete för utarbetande av en energipolitik i tredje land som medger att man 
beaktar gemenskapens energipolitiska målsättningar. 
G 3 
7.3 En ökning av utgifterna för utvärdering och uppföljning av påbörjade insatser. 
Denna ökning ingår under rubriken "Övergripande åtgärder". 
Verksamhetskostnader för studier, experter etc, som ingår i del B i budgeten 
EG i miljoner ecu (löpande priser) 
Information och 
publikationer 1998 
0,2 1999 
0,2 2000 
0,2 2001 
0,2 2002 
0,2 Totalt 
1 
7.4 Åtagande-/bctalningsbemyndigandenas fördelning över tiden 
Beloppet skall fastställas årligen av den budgetmyndigheten 
Den vägledande finansieringsramen uppgår i åtaganden och utbetalningar till (i 
milj. ecu) 
Åtagande-
bemyndiganden 
Betalnings-
bemyndiganden 
1997 
1998 
1999 
2000 
2001 
2002 
2003 
Totalt 1998 
7 
6 
1 
7 1999 
7,14 
6 
1,14 
7,14 2000 
7,28 
6 
1,28 
7,28 2001 
7,42 
6 
1,42 
7,42 2002 
7,57 
6,5 
1,07 
7,57 Totalt 
36,4 
6 
7 
7,14 
7,28 
7,92 
1,07 
36,4 
Det ekonomiska stödet till energiinstitutioner i tredje land bör minska efterhand som dessa 
blir självförsörjande. 
8. Bestämmelser om bedrägeribekämpning. Resultat av åtgärder. 
Bygg- och anläggningsarbeten skall efter föregående godkännande betalas på 
grundval av en procentsats på åtgärden som fastställs före tilldelningen av 
kontraktet och med hänsyn till en slutlig ekonomisk rapport för åtgärden. 
G 4 
Handlingar för att styrka tjänsteresor och resekostnader far infordras. Kontroller 
av dokument och på plats kan genomföras. 
9. Analys av kostnadseffektivitet 
9.1. Särskilda mål 
Man kan urskilja: 
• särskilda mål till vilka Synergy bidrar, men inte ensamt är avgörande för 
• mål som direkt knyter an till Synergys åtgärder. 
9.1.1 Programmets mål 
• Att minska den väntade ökningen av utsläpp av växthusgaser i världen genom 
åtgärder för att främja en effektiv energianvändning, ny teknik, förnybara 
energikällor och programplanering. 
• Att öka de europeiska företagens investeringar och export inom energisektorn i 
tredje land. 
• Att underlätta sammankopplingen mellan energinätverk i tredje land och mellan 
tredje land och Europa. 
• Att förbereda de associerade ländernas anslutning genom att underlätta en 
tillnärmning mellan deras respektive energipolitik och Europeiska unionens 
energipolitik. 
• Att bibehålla eller öka exportkapaciteten för energi från tredje land till Europa, 
trots den ökande inre efterfrågan i dessa länder. 
9 12 Åtgärdsrelaterade mål 
För seminarier, konferenser och informationsstudios och finansiellt stöd till 
samarbetsorganisationer: 
• Att skapa fler kontakter mellan beslutsfattare i gemenskapen och tredje land, inom 
den privata och offentliga sektorn. 
• Att främja kontakter mellan ansvariga i tredje land. 
• Att bidra till genomförandet av andra samarbetsåtgärder mellan gemenskapen och 
tredje land. 
• Att sprida information om energisituationen i Europa. 
För samarbetet kring utarbetandet av energipolitiken i tredje land och energianalyser: 
• Att säkerställa europeiskt stöd till utarbetandet av planer och regelverk på 
energiområdet i tredje land. 
För utbildnings- och informationsåtgärder. 
9 G 5 
Att utbilda fackmän i tredje land och ge dem kunskap om europeiska synsätt. 
Målgrupp för åtgärden: 
Stater, offentliga myndigheter inom energisektorn, företag och personer i tredje 
land och i Europeiska gemenskapen. 
9.2. Skäl for åtgärden 
Följande omständigheter motiverar en åtgärd på gemenskapsnivå. 
Gemenskapen är den enda part som kan garantera att europeiska intressen och 
företag får stöd, utan att en enskild medlemsstats intressen gynnas. 
Gemenskapen är utsedd att vara motpart till tredje land i sammanhang som G-24 
eller inom ramen för avtal som slutits med vissa icke-medlemsstater, när det 
uttryckligen föreskrivs att energifrågor omfattas. 
En åtgärd på gemenskapsnivå gör det möjligt att komplettera åtgärder i 
medlemsstaterna och förstärka deras effekt. 
Europeiska gemenskapen kan bättre företräda medlemsstaternas intressen i deras 
helhet. 
En åtgärd på gemenskapsnivå gör det möjligt att utnyttja expertkompetens som 
fördelas mellan olika medlemsstater. 
Jämfört med andra gemenskapsprogram för internationellt samarbete medger 
Synergy att man beaktar gemenskapens energipolitiska intressen och syftar till att 
förbättra samordningen av de program som täcker olika delar av världen. 
9.3. Uppföljning och utvärdering av åtgärden 
Först av allt skall påpekas att de ansvariga tjänstemännen för varje geografiskt 
område redan på sin nivå skall förvalta, följa upp och göra en utvärdering av varje 
projekt de ansvarar för. 
Valda indikatorer för att mäta effektivitet 
Eftersom Synergy är ett samarbetsprogram för att utarbeta olika länders 
energipolitik är det svårt att fastställa kvantitativa indikatorer för att mäta 
åtgärdernas effektivitet. 
För övrigt kan effekterna av de åtgärder som genomförs inom energipolitikens 
område avläsas först på medellång eller lång sikt i uppgifter om produktion och 
förbrukning. 
Man kan emellertid använda indikatorer som svarar mot de båda typer av mål som 
nämns i punkt 9.1 
För de övergripande målen: 
10 (iG 
En jämförelse av storleken på utsläppen av växthusgaser jämfört med prognoserna. 
Utvecklingen av energieffektivitetsindex per land. 
Ökningen av den lokala produktionen och i synnerhet de förnybara energikällornas 
andel. 
De europeiska investeringarnas och den europeiska exportens utveckling inom 
energisektorn. 
Energiexportens utveckling tredje land, jämfört med hur dessa länders inre 
efterfrågan utvecklas. 
Genomförda saminvesteringar mellan i tredje land och mellan Europa och tredje 
land. 
För de åtgärdsrelaterade målen: 
Antalet personer som sammanförts vid konferenser eller möten som anordnats 
genom Synergy. Eventuellt antalet affärskontakter och genomförda satsningar som 
genererats av dessa möten. 
Antalet länder som tagit del av europeisk erfarenhet för att utforma sin 
energipolitik. 
Antalet fackmän som utbildats. 
Antalet personer som informerats om projekten. 
Samarbetsåtgärder som uppstått ur ett projekt inom ramen för Synergy. 
Utvärderingskriterier och périodicité t 
I förslaget till rådets beslut föreskrivs att två rapporter skall sammanställas på 
grundval av en utvärdering av oberoende experter. 
Den första, efter två verksamhetsår, skall främst inriktas på genomförandet av 
programmet. 
Den andra, efter programmets slut, skall även undersöka programmets effekter i 
de berörda länderna. 
Vidare skall de finansierade projekten kunna granskas i en revision av oberoende 
experter. 
9.4 Utvärderingskriterier for rapporten över kostnadseffektivitet 
För att jämföra denna siffra med motsvarande siffra för andra program måste man 
beakta att administration och uppföljning av projekten utförs direkt av intern 
personal och inte läggs ut pä någon extern enhet. Slutligen kännetecknas Synergy 
av gemenskapsinitiativ och åtgärder som tillhandahåller beståndsdelar som kan 
användas av andra program (exempelvis Europa-Medelhavsforumet). Dessa 
11 K 7 
projekt förutsätter att personalen deltar mer aktivt i att identifiera projekten och 
förhandla om dem. 
10. Administrativa utgifter 
De faktiska anslagen till nödvändiga administrativa resurser kommer att 
vara avhängiga det beslut kommissionen varje år fattar om 
resurstilldelning, särskilt med beaktande av de personalresurser och 
tilläggsbelopp som kommer att beviljas av den budgetansvariga 
myndigheten. 
10.1 Konsekvenser för antalet tjänster 
Typ av tjänster 
Fast 
anställda 
eller 
tillfälligt 
anställda A 
B 
C 
Andra tjänster 
TOTALT Erforderlig personal för att 
förvalta åtgärden 
Fasta 
tjänster 
2,5 
1 
2 
5,5 Tillfälliga 
tjänster 
0,5 
1 oberoende 
nationell 
expert 
1,5 varav 
Befintliga 
tjänster inom 
berört GD eller 
berörd enhet 
3 
1 
2 
1 oberoende 
nationell expert 
7 Ytterligare 
resurser Period 
10.2 Sammanlagda kostnader för personalresurser 
De årliga administrationskostnaderna för programmet kan därmed uppskattas till 7 
x 0,6 x 103 000 ecu = 721 000 ecu. 
12 t>8 
10.3 Övriga andra administrativa utgifter till följd av åtgärden 
Budgetpost (nr och namn) Belopp Beräkningsmetod 
A-130 Tjänsteresor och 120 000 Uppskattningen grundas på 
reseutgifter samt andra utgifter i verkställandet av de första nio 
samband härmed månaderna av räkenskapsåret 1997 
A-2510 Särskilda sammanträden Två sammanträden per år med två 
"Internationellt samarbete" inom representanter per medlemsstat till 
kommittén för ramprogrammet 4° 200 en genomsnittlig kostnad på 770 
ecu. Dessa sammanträden bör vara 
gemensamma för alla delprogram 
166 200 
Totalt 
De angivna kostnaderna skall finansieras inom ramen för de befintliga anslagen till de 
myndigheter som administrerar programmet. 
13 69 
EUROPEISKA KOMMISSIONEN 
BILAGA IV 
FÖRSLAG TILL RÅDETS BESLUT 
om ett 
FLERÅRIGT PROGRAM 
FÖR 
FRÄMJANDE AV FÖRNYBARA ENERGIKÄLLOR 
INOM GEMENSKAPEN 
(1998-2002) 
70 
FÖRSLAG TILL RÅDETS BESLUT OM ETT FLERÅRIGT PROGRAM 
FÖR FRÄMJANDE AV FÖRNYBARA ENERGIKÄLLOR 
INOM GEMENSKAPEN - ALTENERII -
EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR FATTAT DETTA BESLUT 
med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 
130s.l i detta, 
med beaktande av kommissionens förslag,1 
med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande,2 
med beaktande av Regionkommitténs yttrande,3 
i enlighet med det förfarande som föreskrivs i artikel 189c i fördraget4, 
i samarbete med Europaparlamentet, och 
med beaktande av följande: 
I artikel 130r i fördraget anges att ett av målen för gemenskapens verksamhet är att 
säkerställa naturresurserna utnyttjas varsamt och rationellt 
I artikel 129 i fördraget anges att hälsoskyddskraven skall ingå som ett led i 
gemenskapens övriga politik, och detta program bidrar till hälsoskyddet. 
Vid sitt möte den 29 oktober 1990 fastställde rådet målet att stabilisera de totala C02-
utsläppen år 2000 på samma nivå som år 1990 i gemenskapen som helhet. Vid mötena i 
mars och juni 1997 antog rådet en förhandlingsståndpunkt inför Kyoto-konferensen inom 
ramen för konventionen om klimatförändringar, vilken innebär en minskning av 
växthusgaserna med 7,5 % fram till år 2005 och med 15 % fram till år 2010 jämfört med 
utsläppsnivån 1990. 
För att åstadkomma märkbara minskningar av C02-utsläppen i gemenskapen krävs 
ytterligare ansträngningar, särskilt eftersom C02-utsläppen från energiförbrukning i 
gemenskapen beräknas öka med 5-8 % mellan 1995 och 2000, om man antar att den 
ekonomiska tillväxten är normal. Det är därför nödvändigt att vidta ytterligare åtgärder. 
71 
2- . 
Genom rådets beslut 93/398/EEG5 av den 24 juni 1993 inrättades en 
övervakningsmekanism för utsläpp av CO2 och andra växthusgaser. 
Vid sitt sammanträde den 25-26 juni 1996 noterade rådet att under förhandlingarna om 
ett protokoll enligt Berlinmandatet kom den mellanstatliga gruppen för klimatförändringar 
i sin andra översiktsrapport (SAR IPCC) fram till att de samlade bevisen tyder på att 
människan har inverkan på de globala klimatförändringarna och man betonade det 
brådskande behovet av åtgärder på bredast möjliga nivå. Rådet noterade att det finns 
avsevärda "no regrets"-möjligheter och uppmanade kommissionen att meddela vilka 
åtgärder som måste vidtas på gemenskapsnivå. 
Genom grönboken av den 11 januari 19956 och vitboken av den 13 december 19957 
meddelade kommissionen Europaparlamentet och rådet sin syn på den framtida 
energipolitiken i gemenskapen, samt vilken roll de förnybara energikällorna bör spela. 
I sin resolution av den 4 juli 19968 uppmanar Europaparlamentet kommissionen att inrätta 
en handlingsplan för gemenskapen i syfte att främja de förnybara energikällorna. 
Genom grönboken av den 20 november 1996 "Framtidens energi: förnybara energikällor"9 
började kommissionen utveckla och främja genomförandet av en gemenskapsstrategi och 
en handlingsplan för förnybar energi. 
I artikel 130a i fördraget anges att gemenskapen skall utveckla och fullfölja sin 
verksamhet för att stärka sin ekonomiska och sociala sammanhållning och att den särskilt 
skall sträva efter att minska skillnaderna mellan de olika regionernas utvecklingsnivåer och 
eftersläpningen i de minst gynnade regionerna, denna verksamhet omfattar bland annat 
energisektorn. 
Genom sitt beslut 93/500/EEG av den 13 september 199310 antog rådet ett 
gemenskapsprogram för att främja de förnybara energikällorna (Altenerprogrammet) med 
målet att minska C02-utsläppen genom att öka dessa energikällors marknadsandel och 
deras bidrag till den totala produktionen av primärenergi i gemenskapen. Det programmet 
löper ut den 31 december 1997. 
5 EGT nr L 167, 9.7.1993, s. 31. 
6 KOM(94)0649, 11.1.1995. 
7 KOM(95)0682, 13.12.1995. 
8 A4-0188/96-EP 251039. 
9 KOM(96)0576 slullig, 20.11.199(>. 
10 EGT nr L 235, 18.9.1993. 
70 
• -Sy -3-
Altenerprogrammet anses vara ett viktigt led i gemenskapens strategi för att minska C02-
utsläppen. 
Kommissionen har lagt fram ett förslag11 till rådets beslut om ett flerårigt program för 
främjande av förnybara energikällor inom gemenskapen (Altener II). 
Ett flerårigt ramprogram för insatser inom energisektorn har utarbetats. 
Genom Europaparlamentets och rådets beslut nr 1110/94/EG12 inrättades det fjärde 
ramprogrammet för projekt inom forskning, teknisk utveckling och demonstration. 
Politiken för förnybara energikällor är ett viktigt styrmedel för att utnyttja och främja den 
nya energiteknik som kommer att utvecklas inom ramprogrammet. Altener Il-programmet 
är ett styrmedel som kompletterar ramprogrammet. 
Kommissionen har till rådet och Europaparlamentet lagt fram sina förslag vad gäller det 
femte ramprogrammet om forskning och teknisk utveckling13. 
Den ökade användningen av förnybar energi kommer att ha en gynnsam cflekt på miljön 
och på energiförsörjningens tillförlitlighet. En hög grad av internationellt samarbete är 
önskvärt för att uppnå bästa möjliga resultat. 
Ett förstärkt Altener Il-program utgör ett viktigt styrmedel för att utveckla de förnybara 
energikällornas potential. 
Genomförandet av programmet bör ske i nära samverkan med gemenskapens övriga 
åtgärder och program för att främja förnybara energikällor. 
Det är politiskt och ekonomiskt önskvärt att Altener Il-programmet står öppet för de 
associerade länderna i Central- och Östeuropa enligt slutsatserna från Europeiska rådets 
möte i Köpenhamn 199414. Detta skisseras också i kommissionens meddelande till rådet 
som lades fram i maj 199415. Programmet bör även stå öppet för Cypern. 
11 KOM(97) 87 slutlig, 12.3.1997. 
12 EGT nr L 126, 18.5.1994. 
13 
14 
15 KOM 
r; 4 
-4- 73 
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE: 
Artikel 1 
1. Inom ramprogrammet för energi inrättas ett delprogram för främjande av 
förnybara energikällor inom gemenskapen, Altener II, nedan kallat "programmet". 
Detta program har följande mål: 
a) Det skall hjälpa till att skapa nödvändiga förutsättningar för att genomföra en 
handlingsplan inom gemenskapen för förnybara energikällor, i synnerhet rättsliga, 
socioekonomiska och administrativa förutsättningar. 
b) Det skall uppmuntra privata och offentliga investeringar i produktion och 
konsumtion av energi från förnybara källor. 
Dessa två mål bidrar till att uppnå följande övergripande mål och prioriteringar 
inom gemenskapen: minskning av C02-utsläppen, ökning av de förnybara 
energikällornas andel av energiförbrukningen, minskat beroende av importerad 
energi, tryggad energiförbrukning, ekonomisk utveckling, ekonomisk och social 
sammanhållning samt lokal och regional utveckling. 
2. Gemenskapens ekonomiska stöd beviljas inom ramen för programmet för den 
verksamhet som uppfyller målen med detta beslut. 
3. Programmet Altener II börjar löpa den 1 januari 1998 och slutar den 31 december 
2002. 
4. De årliga anslagen för att genomföra programmet skall godkännas av 
budgetmyndigheten inom ramen för budgetplanerna. 
Artikel 2 
Följande verksamhet för förnybara energikällor skall finansieras genom 
programmet: 
a) Undersökningar och annan verksamhet för att genomföra och komplettera 
gemenskapens åtgärder för att utveckla de förnybara energikällornas potential. 
Detta gäller i synnerhet utveckling av strategier inom olika sektorer och 
marknader, utveckling av normer och standarder, gemensamma inköp och en 
analys av rättsliga, socioekonomiska och administrativa förutsättningar som är mer 
gynnsamma för att införa förnybara energikällor och för att förbereda en mer 
lämplig lagstiftning 
b) Pilotåtgärder för att skapa eller bygga ut infrastrukturer och styrmedel för att 
utveckla förnybara energikällor när det gäller 
74 
-5-
- lokal och regional planering, 
- verktyg för planering, utformning och utvärdering, 
- nya finansierings- och marknadsinstrument, 
- information, 
- utbildning. 
c) Verksamhet som föreslås av kommissionen för att uppmuntra utbyte av 
erfarenheter och kunskaper för att förbättra samordningen mellan verksamheter på 
internationell nivå, gemenskapsnivå, nationell, regional och lokal nivå, samt 
åtgärder för att skapa ett centralt system för att samla in och sprida information 
om förnybar energi. 
d) Verksamhet som föreslås av andra än kommissionen för att uppmuntra utbyte av 
erfarenheter och kunskaper 
e) Riktade åtgärder som underlättar marknadsföringen av förnybar energi och 
uppmuntrar investeringar genom att stödja förberedelser, framläggande och 
genomförande av projekt. 
Dessa riktade åtgärder har som mål att underlätta och påskynda investeringar i ny 
driftskapacitet för produktion av förnybar energi genom ekonomiskt stöd för att 
minska omkostnaderna och kostnaderna för tjänster i samband med projekt inom 
förnybar energi, för att därigenom övervinna dagens icke-tekniska hinder. 
Dessa åtgärder skall bland annat stödja tillgång till specialiserad rådgivning, 
marknadsanalyser, platslokalisering, ansökan om bygglov och driftstillstånd, 
budgetering och finansiering, förberedelser av anbud, utbildning av driftspersonal, 
installationer m.m. 
Dessa riktade åtgärder berör genomförandet av projekt inom följande områden: 
Biomassa, inklusive encrgiodling, ved, biprodukter frän skogs- och 
jordbruk, avfall från tätorter'0, flytande bränslen och biogas. 
Solenergisystem för värme- och elproduktion. 
Passiva och aktiva solvärmesystem i byggnader. 
Småskaliga vattenkraftprojekt (< 10 MW). 
Vindkraft. 
Geotermisk energi. 
16 Meddelande från kommissionen om revidering av gemenskapens strategi för 
avfallshantering, KOM(96)0399 slutlig. 30.7.1996. 
75 
-6-
f) Åtgärder: 
Uppföljning av gemenskapens strategi och handlingsplan för att utveckla 
förnybara energikällor. 
Stöd till initiativ som tagits inom ramen för handlingsplanen, särskilt i syfte 
att skapa en bättre samordning och synergi mellan programmen, inklusive 
alla aktiviteter som finansieras av gemenskapen. 
Uppföljning av framstegen inom gemenskapen och dess medlemsstater när 
det gäller utveckling av förnybara energikällor. 
Utvärdering av genomslaget och kostnadseffektiviteten i den verksamhet 
som bedrivs inom programmet. I denna utvärdering kommer man också att 
ta hänsyn till miljömässiga och sociala aspekter. 
Artikel 3 
1. Kostnaderna för den verksamhet som anges i artikel 2 a, 2 c, och 2 f åligger 
gemenskapen. 
2. Gemenskapens bidrag till verksamheten som avses i artikel 2 b och 2 d, får inte 
överskrida 50 % av de totala kostnaderna, resterande del måste täckas av allmänna 
eller privata medel eller av en kombination av de båda. 
3. Gemenskapens bidrag till verksamheten som avses i artikel 2 e, skall fastställas 
årligen för var och en av de riktade åtgärderna, enligt artikel 4.3. 
Artikel 4 
1. Kommissionen skall ansvara för genomförandet av programmet. 
2. Villkoren och riktlinjerna för finansieringen av verksamheten enligt artikel 2 skall 
fastställas årligen med beaktande av följande: 
Prioriteringarna i gemenskapens och medlemsstaternas program för främjande av 
förnybara energikällor. 
- Kriterierna för lönsamhet och utvecklingspotentialen hos de förnybara 
energikällorna och deras inverkan på sysselsättning och miljö, i synnerhet 
minskningen av C02-utsläpp, 
För åtgärderna under artikel 2 e, den relativa kostnaden för bidraget, den nya 
produktionskapacitet som förväntas uppstå och omfattningen på de 
mellanregionala och/eller mellannationella fördelarna. 
7- 76 
Principerna i artikel 92 i fördraget och gemenskapsriktlinjerna för statligt stöd till 
miljöskydd. 
Artikel 5 
Kommissionen biträds av en kommitté enligt artikel 4 i rådets beslut om ett flerårigt 
ramprogram för åtgärder inom energisektorn. 
Artikel 6 
1. Under programmets andra år skall kommissionen lägga fram en rapport för 
Europaparlamentet, rådet, Ekonomiska och sociala kommittén och 
Regionkommittén om de åtgärder som vidtagits för att främja de förnybara 
energikällorna på gemenskapsnivå och medlemsstatsnivå, särskilt med hänsyn till 
målen som anges i artikel 1. Denna rapport skall åtföljas av förslag till ändringar i 
programmet som kan krävas med tanke på de uppnådda resultaten. 
2. När programmet löper ut skall kommissionen utvärdera de resultat som uppnåtts 
genom detta program och granska hur dessa överensstämmer med gemenskapens 
verksamhet och den nationella verksamheten. Kommissionen skall lägga fram en 
rapport om detta för Europaparlamentet, rådet, Ekonomiska och sociala 
kommittén samt Regionkommittén. 
Artikel 7 
Programmet skall stå öppet för de associerade länderna i Central- och Östeuropa (CÖE) 
enligt de bestämmelser, inbegripet de finansiella bestämmelserna, som anges i 
tilläggsprotokollen till associeringsavtalen eller i själva associeringsaMalen beträffande 
deltagande i gemenskapens program. Programmet skall stå öppet för Cypern på grundval 
av tilläggsanslag enligt samma regler som de som gäller för EFTA/EES-länder, enligt 
förfaranden som skall förhandlas fram med dessa länder. 
Artikel 8 
Detta beslut upphäver och ersätter rådets beslut .../..../EG. 
-8 77 
Artikel 9 
Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna. 
Utfärdat i Bryssel den ... 
På rådets vägnar 
Ordförande 
78 
FINANSIERINGSÖVERSIKT 
ÅTGÄRDENS BETECKNING 
Ramprogrammet för energi (1998-2002) 
Altener II - Förslag till rådets beslut om ett flerårigt program för främjande av 
förnybara energikällor inom gemenskapen 
2. BERÖRDA BUDGETPOSTER 
B4-1030 
3. RÄTTSLIG GRUND 
Rådets beslut 93/500/EEG av den 13 september 1993 (EGT nr L 235,18.9.1993, 
s. 41). Altener I. 
Förslag till rådets beslut, framlagt den 22 maj 1997 om ett flerårigt program för 
främjande av förnybara energikällor inom gemenskapen (Altener II), EGT nr C 
192, 24.6.1997, s. 16. 
Förslag till rådets beslut om fastställande av ett flerårigt ramprogram för insatser 
inom energisektorn (1998-2002). 
4. BESKRIVNING AV ÅTGÄRDEN 
4.1. Åtgärdens mål 
Kommissionen anser att programmet Altener bör drivas vidare. Programmet bidrar 
väsentlgt till en ökad användning av miljövänlig förnybar energi och utgör ett 
viktigt inslag i gemenskapens strategi för att minska C02-utsläppen. Detta mål 
överensstämmer med artiklarna 13Or och 13 Os i fördraget. 
De förnybara energikällornas andel av Europeiska unionens behov av primärenergi 
är för närvarande knappt 6 % och uppgår till cirka 70 miljoner ton 
oljeekvivalenter. Kommissionen föreslår i sitt meddelande "Framtidens energi: 
förnybara energikällor. Grönbok för en gemenskapsstrategi" en avsevärd ökning 
av användningen av förnybar energi fram till år 2010.1 samband med antagandet 
av grönboken beslutades om en vägledande målsättning: att fördubbla andelen 
förnybar energi fram till år 2010. Kommissionen utarbetar ett meddelande om 
vitboken "Gemenskapens strategi för förnybara energikällor fram till 2010", 
kompletterad med en handlingsplan. Programmet Altener II spelar en viktig roll 
för genomförandet och uppföljningen av denna strategi och handlingsplanen. 
79 
Syftet med Altenerprogrammet är att det väsentligt skall bidra till att nå detta 
gemenskapsmål. En ökad användning av förnybar energi kommer också att bidra 
till den sociala sammanhållningen inom unionen, uppmuntra utnyttjandet av lokala 
energikällor och påskynda marknadsföringen av de nya energiteknologierna. 
(Många av dessa teknologier har för övrigt utvecklats med finansiering från 
gemenskapen). 
Mot bakgrund av ovanstående föreslår kommissionen att Altenerprogrammet skall 
fortsätta. Man kommer då att införliva ett antal av de rekommendationer som 
framförts av en grupp oberoende experter, slutsatserna från Altener-konferensen 
samt den samlade erfarenhet som kommissionen byggt upp i samband med 
Altenerprogrammet och andra åtgärder på energiområdet. 
4.2 Period som omfattas av åtgärden och bestämmelser om förnyelse eller 
förlängning 
Programmet har en löptid på fem år, från den 1 januari 1998 till den 31 
december 2002. 
5 KLASSIFICERING AV UTGIFTER 
Icke-obligatoriska utgifter/differentierade anslag. 
6 TYPER AV UTGIFTER OCH INKOMSTER 
Den budget som föreslås för Altener II uppgår till 81,1 miljoner ecu. 
Budgeten för Altener I fastslogs ursprungligen till 40 miljoner ecu. Den höjdes i 
slutet av programmet till cirka 46,4 miljoner ecu. 72 % av den totala budgeten 
förbrukades under åren 1994, 1995 och 1996. År 1993 bestod i praktiken av 
endast fyra månader - programmet antogs den 18 september 1993 - och för 1997 
uppgår det tillgängliga anslaget till 8,2 miljoner ecu. 
Altener II kommer att bestå av sex olika verksamheter rörande förnybara 
energikällor: 
A UTVIDGNING AV VERKSAMHETEN INOM ALTENER I: 
a) Undersökningar och annan verksamhet i syfte att genomföra och komplettera 
gemenskapens verksamhet för att utveckla de förnybara energikällornas potential, 
exempelvis strategier för sektorer och marknader, utarbetande av normer och 
standarder, gemensam upphandling och lagstiftning. 
11 - f..> 
o o 
b) Pilotåtgärder som syftar till att upprätta eller bygga ut befintlig infrastruktur och 
styrmedel för att utveckla förnybara energikällor, exempelvis 
lokal och regional planering, 
verktyg för planering, utformning och utvärdering, 
nya finansierings- och marknadsinstrument, 
information, 
utbildning. 
c) Verksamhet som föreslås av kommissionen för att uppmuntra utbyte av 
erfarenheter och kunskaper, inrättande av ett centralt system för att samla in och 
sprida information om förnybara energikällor. 
d) Verksamhet som föreslås av andra än kommissionen för att uppmuntra utbyte av 
erfarenheter och kunskaper. 
B. NY VERKSAMHET FÖR ATT FRÄMJA MARKNADSFÖRING AV 
FÖRNYBAR ENERGI 
(e) Riktade åtgärder för att underlätta marknadsföringen av de förnybara 
energikällorna och för att uppmuntra investeringar på följande områden: 
- Biomassa, inklusive energiodling, ved, biprodukter från skogs- och 
jordbruk, avfall från tätorter, flytande bränslen och biogas. 
Solenergisystem för värme- och elproduktion. 
- Passiva och aktiva solvärmesystem i byggnader. 
Småskaliga vattenkraftprojekt. 
Vindkraft. 
Geotermisk energi. 
NY VERKSAMHET FÖR GENOMFÖRANDE, UPPFÖLJNING OCH 
ÖVERVAKNING AV GEMENSKAPENS STRATEGI FÖR FÖRNYBARA 
ENERGIKÄLLOR 
f) Verksamhet i syfte att 
övervaka genomförandet av gemenskapens strategi och 
handlingsplan för utveckling av förnybara energikällor, 
stödja initiativ som tagits för att genomföra handlingsplanen, 
särskilt i syfte att skapa större samordning mellan åtgärderna, 
12 St 
övervaka vilka framsteg som EU och medlemsstaterna gjort för att 
utveckla förnybara energikällor, 
utvärdera åtgärder som vidtagits inom ramen för programmet. 
Det finansiella stödet skall täcka 
upp till 100 % av utgifterna för verksamhet enligt a, c och f, 
mellan 30 och 50 % av den sammanlagda kostnaden för verksamhet 
enligt b och d, där återstoden betalas av medlemsstaterna eller 
privata företag. 
Det finansiella stödet till verksamhet enligt artikel 2 e kommer att fastställas 
årligen. 
För den verksamhet som väljs ut kommer prioriteringar och riktlinjer fastställs 
årligen. 
Varje år skall riktlinjerna föreläggas en rådgivande kommitté bestående av 
företrädare för medlemsstaterna som skall avge ett yttrande. 
All finansiering kommer att regleras i ett kontrakt mellan kommissionen och den 
ansvarige för eller samordnaren av den finansierade verksamheten. 
7 BUDGETKONSEKVENSER 
De årliga anslagen för att genomföra programmet skall fastställas av 
budgetmyndigheten inom de ekonomiska ramarna. Beloppet skall fastställas årsvis 
av budgetmyndigheten. 
Den föreslagna preliminära budgeten är på 81 100 000 ecu 
De föreslagna beloppen ligger inom ramarna för gällande budgetplaner. När nya 
budgetplaner upprättas kan finansieringen av prioriterade insatser för främjande av 
förnybara energikällor eventuellt ökas. 
7.1. Metod för att beräkna åtgärdens totala kostnad (definition av 
kostnad/enhet). 
De totala kostnaderna för driften beräknas enligt följande detaljerade och förklarande 
genomgång av de olika åtgärderna: 
Art. 2 a Att genomföra och komplettera gemenskapens verksamhet för att 
utveckla de förnybara energikällornas potential 
Sektorsundersökningar: tidigare genomsnittskostnad har använts som utgångspunkt, men 
hänsyn har tagits till att alla undersökningar måste omfatta medlemsstaterna och länderna i 
Central- och Östeuropa (vad beträlTar medlemsstaterna har undersökningarna baserat sig 
på 12 medlemsstater vilket måste utvidgas till 15). 
- n -
cSU> 
Harmonisering: samma sak gäller som för sektorsundersökningarna. Harmoniseringen av 
bland annat förfarandena för godkännande och villkor för inkoppling på elnätet samt 
åtgärder som pågår i medlemsstaterna skall analyseras inom projekt som ingår i 
genomförandet av strategin. O* 
Standardisering: tidigare genomsnittskostnad - 500 000 ecu/åtgärd. 
(tusen ecu) "£ 
Fördelning 1998 1999 2000 2001 2002 Totalt 
art. 2 a: Att genomföra och komplettera gemenskapens verksamhet för att utveckla de förnybara energikällornas potential 
* Undersökningar av sektors- och 
marknadsstrategier 
* Bakgrund för harmonisering 
* Utveckling av normer och 
standarder 
Totalt artikel 2 a 500 
I (XX) 
500 
2000 500 
500 
1 000 
2000 1000 
I 500 
1 5(X) 
2000 1000 
1 500 
1 500 
2 000 1000 
1500 
1500 
2000 4000 
6 (HK) 
6 (HK) 
10 000 
Art. 2 b: Infrastrukturer och styrmedel för utveckling av förnybara 
energikällor 
Infrastruktur och planering: Minst ett projekt per år för 10 länder och 2 för 5 länder inom 
de tre typerna av infrastruktur. Den lokala och regionala planeringen samt 
infrastrukturerna för utbildning och information måste förstärkas. 
(tusen ecu) 
Fördelning 1998 1999 2000 2001 2002 Totalt 
art 2 b: Verksamhet rörande infrastruktur och styrmedel för utveckling av förnybara energikällor 
* Projekt rörande planering 
och verktyg 
* Projekt för utveckling av 
verktyg för planering, 
utformning och utvärdering 
* Projekt som rör de nya 
finansierings- och 
marknadsinstrumenten 
* Infrastrukturer för 
information och utbildning 
Totalt artikel 2 b 1500 
1 000 
1000 
1000 
4 500 1600 
1 100 
1 100 
1 100 
4 9(X) 1900 
1000 
1000 
1 HK) 
5 (XX) 1900 
1000 
1000 
1 100 
5 (XX) 1900 
1000 
1000 
1 100 
5 (XX) 8 800 
5 100 
5 100 
5 4(X) 
24 m 1 
Art. 2 c och 2 d: Informationsspridning 
Gemenskapens evenemang och publikationer: Fyra möten för kontraktsinnehavare om 
infrastruktur och fyra om sektorsfrågor per år. Utgifter för reklam, faktablad, broschyrer 
osv. Genomförande av "take-off-kampanjen". 
Tillfälliga nätverk för särskilda uppgifter: Genom Altener I finansierades tre 
biomassanätverk endast till 30 % med en kostnad på 1,2 miljoner ecu 1995 och 1 miljon 
ecu 1996. Verksamheten bör utökas till andra energislag och finansieringsnivån höjas. 
-14-S3 
Centralt system för insamling och spridning av information: (uppbyggnad av ett www-
center "Agores"): Eftersom detta är en ny verksamhet har kostnaden beräknats med 
utgångspunkt i EnR-nätverkets erfarenhet av insamling och bearbetning av information 
från medlemsstaterna för Altener och dess kostnad. Vid extrapoleringen har det ökade 
antalet länder, uppgifter och ämnen som skall ingå beaktats. Verksamheten skall 
förstärkas efter hand och utsträckas till andra länder och till riktade åtgärder. 
Stöd till nationell, regional och lokal informationsverksamhet i samarbete med lokala 
myndigheter i medlemsstaterna osv: Stöd till minst två evenemang per år och land 
(maximalt stöd 50 %). 
Stöd till nätverk, branschförbund och andra aktörer. Nästan alla branschsammanslutningar 
anordnar ett evenemang om året och i några fall ett världsomspännande evenemang 
vartannat år. Det finansiella stödet varierar mellan 30 000-100 000 ecu. Stöd till 
publikationer och informationskampanjer kan också ges. 
(tusen ecu) 
1 '"""• ""••MJ" "'•'""-'•»•' 
Fördelning 1998 1999 2000 2001 2002 ! Totalt 
art. 2 c och 2 d: Spridning av information + medfinansierad informationsspridning 
* Gemenskapens evenemang och 
trycksaker, genomförande av "takc-
off-kampanjen" 
* Tillfälliga nätverk för särskilda 
uppgifter rörande biomassa, avfall, 
flytande biobränslen, 
solenergisystem för värme- och 
elproduktion, byggnader osv 
* Centralt system för insamling och 
spridning av information 
* Stöd till nationell, regional och 
lokal informationsverksamhet i 
samarbete med medlemsstaternas 
lokala myndigheter, inbegripet EES, 
Central- och Östeuropa, Cypern 
* Stöd till befintliga nätverk, 
branschförbund och andra aktörer 
Totalt artikel 2 c och 2 d 500 
750 
750 
500 
500 
3 000 400 
750 
750 
500 
400 
2 800 500 
750 
750 
500 
500 
3 000 500 
750 
750 
500 
500 
3 000 500 
750 
750 
500 
500 
3 000 2 400 
3 750 
3 750 
2 500 
2 400 
» 
| 14 800 
Art. 2e: Riktade åtgärder för att underlätta marknadsföringen av de 
förnybara energikällorna och uppmuntra investeringar. 
Finansieringen kommer att täcka kringåtgärder som syftar till att öka marknadsföringen av 
den förnybara energin och främja investeringar. De anslag som föreslås för denna 
verksamhet bygger på beräkningar från industrin och utvecklingsprognoserna inom de 
olika branscherna samt uppskattningar av de varierande omkostnaderna. Stödnivån för 
omkostnader kommer att fastställas av kommissionen under förslagsinfordran. Denna 
15-
S 4 
verksamhet är mycket viktig för genomförandet av en "take-off-kampanj" som 
kommissionen planerar inom ramen för vitboken om förnybara energikällor, i syfte bland 
annat att fylla luckorna efter demonstrationsprojekten och uppmuntra investeringar. 
(tusen ecu) 
Fördelning 1998 1999 2000 2001 2002 Totalt 
art. 2 e: Riktade åtgärder för att underlätta marknadsföringen av de förnybara energikällorna 
•Årliga ansökningsomgångar, 
ändringar eller 
omprioriteringar 
* Riktade åtgärder: 
- Område 1: biomassa, biogas, 
biobränslen 
- Område 2: Solenergisystcm 
för värme- och elproduktion 
- Område 3: solvärme i 
byggnader 
Område 4: småskalig 
vattenkraft 
- Område 5: vindkraft 
- Område 6: geotermisk energi 
Totalt artikel 2 e 100 
1000 
750 
500 
500 
500 
250 
3 600 100 
1000 
1000 
1 000 
500 
500 
300 
4 400 100 
1500 
1 500 
1 100 
500 
500 
300 
5 500 100 
1 500 
1 500 
1 100 
500 
500 
300 
5 500 100 
1 500 
1 500 
1 200 
500 
500 
300 
5 600 500 
6 500 
6 250 
4 900 
2 500 
2 500 
1450 
24 600 
(tusen ecu) 
Fördelning 1998 1999 2000 2001 2002 | Totalt 
art. 2 f. Genomförande av gemenskapens strategi och handlingsplan för 
utvecklingen av förnybara energikällor 
* övervakning av medlemsstaternas 
strategiska verksamhet; 
undersökning av de framsteg 
handlingsplanen lett till 
* Stöd till initiativ som tagits för att 
genomföra handlingsplanen, särskilt 
i syfte att främja större samordning 
mellan åtgärderna 
* Övervakning av den förnybara 
energins framsteg i EU, 
medlemsstaterna och associerade 
länder; statistik 
* Fortlöpande utvärdering och 500 
250 
300 
250 500 
450 
300 
250 500 
450 
300 
250 500 
450 
300 
250 500 
450 
300 
250 2 500 
2 050 
1500 
1 250 J 
16-
>Sf) 
uppföljning av programmet 
Totalt 1300 1500 1500 1500 1500 7 300 
7.2. Kostnadernas fördelning mellan åtgärdens olika delar 
(atagandebemyndiganden) 
(tusen ecu) 
Fördelning 
art 2 a: genomförande och 
komplettering av 
gemenskapens verksamhet för 
att utveckla de förnybara 
energikällornas potential 
art. 2 b: verksamhet som rör 
infrastruktur och styrmedel 
för utveckling av förnybara 
energikällor 
art. 2 c och 2 d 
informationsspridning 
art. 2 e: riktade åtgärder för 
att underlätta 
marknadsföringen av de 
förnybara energikällorna och 
uppmuntra investeringar 
art. 2 f: övervakning av 
gemenskapens och 
medlemsstaternas strategiska 
verksamhet; uppföljning av 
handlingsplanens framsteg 
Totalt 1998 
2 000 
4 500 
3 000 
3 600 
1 300 
14 400 1999 
2 000 
4 900 
2 800 
4 400 
1 500 
15 600 2000 
2 000 
5 000 
3 000 
5 500 
1 500 
17 000 2001 
2 000 
5 000 
3 000 
5 500 
1 500 
17 000 2002 
2 000 
5 000 
3 000 
5 6(H) 
1 500 
17 100 Totalt 
10 000 
24 400 
14 800 
l 24 600 
7 300 
81 100 
Jämförelse investeringar/omkostnader 
Förnybara 
energikällor 
Biomassa 
Solenergi för 
elproduktion 
Solvärme Kostnad per 
enhet 
ecu/kW 
800 
4 000 
250/m2 Omkostnader 
i% 
% 
10 
20 
10 Omkostnader i 
ecu 
ecu/kW 
80 
800 
25/m2 Beräknade 
stödberättigadc 
omkostnader på 
grundval av 
förväntade 
medel 
miljoner ecu 
18 
6 
8 Beräknade 
investering 
ar (icke 
stödberättig 
ade) 
miljoner 
ecu 
180 
30 
80 Installerad 
kapacitet 
MW 
225 
7,5 
320 
-17-
Solenergi i 
byggnader 
Småskalig 
vattenkraft 
Vindkraft 
Geotermisk energi 
Totalt 100 
1 100 
800 
2 000 20 
25 
15 
10 20 
275 
120 
200 8 
4 
4 
2 
50 40 
14 
26,5 
20 
392,5 miljoner 
m2 
400 
14,5 
33,5 
10 
Art. 2 f: Genomförande av gemenskapens strategi och handlingsplan för 
utveckling av förnybara energikällor. 
Övervakning av medlemsstaternas och gemenskapens strategiska verksamhet, uppföljning 
av handlingsplanens framsteg: En övervakningsmekanism måste byggas upp gradvis. 
Kostnaden för en sådan mekanism baserad på nationella institutioner (energikontor) kan 
uppskattas till 200 000-300 000 ecu per år. Undersökningarna beräknas till i medeltal 
15 000 ecu per land och år. Utsträckes efterhand till länderna i Central- och Östeuropa. 
Stöd till initiativ inom ramen för handlingsplanen: kostnaderna beräknas till i medeltal 
15 000 ecu per år plus 25 000 ecu för samordningen. Utsträckes efter hand till länderna i 
Central- och Östeuropa. 
Övervakning av framstegen i unionen och medlemsstaterna för utvecklingen av förnybara 
energikällor: kostnaderna för undersökningar för att ta fram statistik har uppskattats av 
Eurostat till 20 000 ecu per land och år. Utsträckes efter hand till länderna i Central- och 
Östeuropa och till andra områden: sysselsättning, utbildning osv. 
Fortlöpande utvärdering och uppföljning av programmet: kostnaderna beräknas till i 
medeltal 15 000 ecu per år plus 25 000 ecu för samordningen. Utsträckes efter hand till 
länderna i Central- och Östeuropa och förstärks gradvis allteftersom programmet och 
strategin leder till framsteg. 
7.3. Kostnader för undersökningar, experter, möten osv enligt del B 
tusen ecu 
Fördelning Budget 
- Undersökningar 
- Möten för experter och utvärderare 
- Konferenser och kongresser 
- Information och publikationer 
TOTALT 250 000 50 000 
25 000 
25 000 
150 000 
18 87 
7.4. Fördelning av atagandebemyndiganden över tiden 
Åtagandebemyndi 
ganden 1998 
14 400 1999 
15 600 2000 
17 000 2001 
17 000 2002 
17 100 TOTALT 
81 100 
8. BESTÄMMELSER OM BEDRAGER1BEKAMPNING. RESULTAT AV 
ÅTGÄRDER. 
Betalmngen av de kontrakt som ingåtts beräknas utifrån de faktiska kostnaderna (med 
undantag för kostnader för undersökningar som schablonberäknas och som betalas ut 
utifrån godtagna resultat). Huvuddelen av kostnaderna för Altener-projekten hänför sig 
inte till investeringar och därför betalas kostnaderna i allmänhet utifrån godtagna resultat. 
9. ANALYS AV KOSTNADSEFFEKTIVITET 
9.1 Särskilda mål för insatserna inom ramen för Altener II 
1. Gemenskapen genomför ett femårigt åtgärdsprogram för att främja förnybara 
energikällor inom gemenskapen. Programmet har följande mål: 
Särskilda mål 
Att genomföra och 
komplettera gemenskapens 
åtgärder för att utveckla de 
förnybara energikällornas 
potential. 
av Harmonisering 
marknaden för förnybara 
energikällor. 
Att öka de förnybara 
energikällornas 
tillförlitlighet och 
marknadsföring, samt 
förbättra sektorns totala 
mognadsnivå och 
konkurrenskraft genom att 
stödja utvecklingen av 
infrastruktur. Medel 
Sektorsavgränsade 
marknadsstrategier. 
Utveckling av normer och 
harmonisering av rättsliga, 
socioekonomiska och 
administrativa 
förutsättningar. 
Planering på nationell, 
regional och lokal nivå. 
Utveckling av verktyg och 
metoder för planering, 
utformning och 
utvärdering. 
Utveckling av nya 
finansierings- och 
marknadsinstrument. 
Tekniska lösningar för att 
tillhandahålla information. 
-19-Målgrupp 
Beslutsfattare, industrin, 
lobbyister. 
Industrin, producenter, 
användare. 
Nationella, regionala och 
lokala myndigheter, 
beslutsfattare. 
Beslutsfattare, lobbyister, 
industrin, producenter. 
Finansinstitut, lobbyister, 
investerare, producenter, 
användare. 
Beslutsfattare, användare. 
88 
Tekniska lösningar för 
utbildning. Universitetsstudenter och 
tekniker, fortbildning för 
anställda, arkitekter, 
ingenjörer, skolor, 
användare. 
Att öka de förnybara 
energikällornas 
tillförlitlighet och 
utbredning på marknaden 
genom spridning och 
samordning av erfarenheter 
samt verksamhet på 
internationell, nationell, 
regional och lokal nivå. Evenemang och 
publikationer på 
gemenskaplig, nationell 
och regional nivå. Beslutsfattare, industrin, 
lobbyister, producenter, 
användare. 
Tillfälliga och särskilt 
anpassade nätverk för 
utbyte av fackkunskaper. Lobbyister, utvecklare. 
Centralt system för 
insamling och spridning av 
information. Internationella, nationella, 
regionala och lokala 
myndigheter, 
beslutsfattare, industrin, 
lobbyister, användare. 
Stöd till befintliga nätverk. Producenters och 
användares 
branschsammanslutningar. 
Att öka investeringstakten 
och därmed höja de 
förnybara energikällornas 
produktionskapacitet. Ekonomiskt stöd till 
projekten för att minska 
kringkostnaderna och 
kostnaderna för tjänster. Offentliga och privata 
lobbyister, investerare, 
producenter, användare. 
Att genomföra en 
gemenskapsstrategi för 
förnybara energikällor. Kontroll av gemenskapens 
strategier i 
medlemsstaterna och 
uppföljning av 
handlingsplanens 
fortskridande. Gemenskapens 
institutioner, 
medlemsstaternas 
myndigheter 
beslutsfattare. och 
Genomförande av 
handlingsplanen, framför 
allt för att uppnå större 
samordningsvinster med 
övriga insatser inom 
gemenskapen och i 
medlemsländerna. Gemenskapens 
institutioner, 
medlemsstaternas 
myndigheter. 
Uppföljning av framsteg på 
området för förnybara 
energikällor inom 
gemenskapen och i 
medlemsländerna. Gemenskapens 
institutioner, 
medlemsstaternas 
myndigheter, 
beslutsfattare, industrin, 
lobbyister, producenter, 
användare. 
20-
89 
9.2 Skäl för åtgärden 
Kostnader 
För att uppnå en avsevärd ökning av de förnybara energikällornas andel av 
energikonsumtionen inom gemenskapen finns det anledning att öka investeringarna. 
Denna ytterligare insats bedöms i Teres Il-rapporten kosta 180 miljarder ecu fram till år 
2020. Att en finansiering i den storleksordningen skulle komma från Europeiska unionens 
och medlemsstaternas budgetar är uteslutet. Den enda lösningen ligger i en oberoende 
gemensam finansiering från de olika ekonomiska aktörerna i gemenskapen. Kommissionen 
bidrar med att skapa harmoniserade marknadsvillkor, som ger en bidragande 
hävstångseffekt, en effekt som kan påvisas objektivt. 
De förväntade resultaten är: 
- Att förbättra kvaliteten på de förnybara energikällorna på marknaden. 
Att öka lobbyisternas och investerarnas förtroende för förnybara energikällor. 
Att öka användarnas och konsumenternas förtroende för förnybara energikällor. 
Att skapa bästa möjliga lösningar för de särskilda förutsättningarna samt en 
anpassad infrastruktur. 
Att se till att de förnybara energikällorna blir lättillgängliga på marknaden. 
Att genomföra projekten för förnybara energikällor i stor skala. 
Att kontrollera och upprätta effektiva strategier på områdena för förnybara 
energikällor. 
Att se till att olika åtgärder kompletterar varandra. 
9.3 Uppföljning och utvärdering av åtgärden 
Kommissionen biträds av en rådgivande kommitté vid utvärderingen och fastställandet av 
urvalskriterier för projekten. Kommittén består av representanter för medlemsstaterna och 
nationella experter. När det gäller åtgärderna under punkt 2 e, kommer en teknisk grupp 
som hämtas ur den rådgivande kommittén att sammanträda årligen. 
Mått som valts för resultatbedömning: 
Övergripande mått: 
Minskning av koldioxidutsläppen. 
Ökning av de förnybara energikällornas andel av energikonsumtionen inom 
gemenskapen. 
Ökning av de förnybara energikällornas produktionskapacitet. 
Gjorda framsteg i samband med genomförandet av gemenskapens strategi och 
handlingsplan för förnybara energikällor, inom EG och i medlemsstaterna. 
Specifika mått: 
Antalet nyutvecklade normer (artikel 2 a). 
00 
Antal och omfattning i fråga om de finansierings- och marknadsinstrument som 
ökar tillförlitligheten (artikel 2 a och 2 b). 
Antal och omfattning i fråga om produkter och sådan verksamhet som ökar 
tillförlitligheten (artikel 2 c och 2 d). 
Antal och typ i fråga om befintliga infrastrukturer (artikel 2 b) (genom enkät). 
Antal och omfattning i fråga om lokala, regionala och nationella planer (artikel 2 
b). 
Omfattning och målgrupper för PR-kampanjer och informationsverksamhet 
(artikel 2 c och 2 d) (genom enkät). 
Kapacitet efter nyinstallationer (artikel 2 e) (se tabell IV). 
Andelen framgångsrika projekt bland dem som valts ut (artikel 2 e). 
Andelen små och medelstora företag som deltar i projekten (artikel 2 e). 
Vidtagna åtgärder i medlemsländerna (artikel 2 f). 
Ett uppföljningssystem kommer att införas som skall ange hur man skall använda de 
uppgifter som erhålls genom de uppräknade måtten, samt vilken metod som skall 
användas för att kontrollera resultaten. 
* Omkostnaderna varierar beroende på teknologi. Nivån på gemenskapens stöd för 
stödberättigade kostnader inom ramen för målinriktade insatser (art. 2) fastställs 
årligen för varje teknologi i enlighet med artikel 3.3 och 4.2. 
Metoder och tidsplan för utvärderingen 
Kommissionen utvärderar löpande utvecklingen av de förnybara energikällorna i 
medlemsstaterna och lämnar regelbundet en rapport till rådet och parlamentet. Dessutom 
kommer kommissionen att hålla ständig kontakt med den rådgivande kommittén för 
Altener, som består av representanter för medlemsländerna och som sammanträder tre 
eller fyra gånger per år. 
Kommissionen har anlitat en grupp oberoende konsulter för att utvärdera Altener I-
programmet. Det nya Altener II tar hänsyn till ett stort antal rekommendationer som 
lämnats av expertgruppen. Vidare har kommissionen utarbetat en rapport om de resultat 
som uppnåtts efter Altenerprogrammets tredje år. Rapporten kommer att skickas till rådet 
och Europaparlamentet enligt artikel 8 i rådets beslut av den 13 september 1993 
(93/500/EEG). 
Under Altener Il-programmets andra år kommer en utvärdering att påbörjas, och en 
mellanrapport om de resultat som uppnåtts skall färdigställas innan en ny budgetram 
presenteras. 
10. ADMINISTRATIVA UTGIFTER 
Kommissionens årliga beslut om resurstilldelning kommer att ligga till grund för anslag till 
de nödvändiga administrativa resurserna, framför allt när det gäller antalet anställda och 
de ytterligare anslagen från budgetmyndigheten. 
-22 
9.1 
10.1 Konsekvenser för antalet tjänster 
Programmet Altener innehåller en gemenskapsstrategi för förnybara energikällor. 
Det är det enda gemenskapsprogrammet som helt och hållet går ut på att främja 
användningen av förnybar energi. Den personal som ansvarar för den tekniska 
handläggningen av kontrakt för pilotprojekt, undersökningar, standarder, 
informationsspridning och uppföljning av de särskilda nätverken, är samtidigt 
ansvariga för att ta fram meddelanden från kommissionen, lagförslag för främjande 
av förnybar energi, samt utarbetande, kontroll och uppföljning av 
gemenskapsstrategin och handlingsplanen. De förfaranden och diskussioner som 
föregår de lagförslag som lämnas till unionens övriga institutioner utgör ett 
invecklat arbete som kräver ungefär 30 % av arbetstiden. Återstående 70 % 
används till teknisk handläggning av de projekt som finansieras inom ramen för 
Alteners verksamhet (cirka 190 kontrakt löpte under oktober 1997). Altener 
omfattar sju viktiga energisektorer: biomassa, småskalig vattenkraft, vindkraft, 
solenergi för värme- och elproduktion, solenergi i byggnader och geotermisk 
energi. Det omfattar även fyra områden för pilotprojekt: lokal och regional 
planering, infrastruktur för information och utbildning, nya finansierings- och 
marknadsinstrument, samt utveckling av verktyg och metoder för planering, 
utformning och utvärdering. 
En god förvaltning av Altener kräver minst en ansvarig för varje sektor för att på 
ett lämpligt sätt kunna utveckla sektorsstrategierna och bevaka åtgärderna som 
helhet. 
Typ av tjänster 
Fast anställda 
eller tillfälligt 
anställda 
Andra tjänster B 
C Erforderlig 
personal för att 
förvalta åtgärden 
fasta tjänster 
8,5 
2,5 
3,5 tillfälliga 
tjänster 
2 nat. exp. 
2 exp. 
2 tillf, 
anst. varav 
befintliga 
tjänster 
inom 
generaldirek 
toratet 
6 
1,5 
2 
2 tillf. anst. ytterligar 
e tjänster 
eller 
tjänster 
inom 
generaldi 
rektorate 
t 
2,5 
1 
1,5 
2 nat. 
exp. 
2 exp. Varakt 
ighet 
E 0 
5 ar 
21 
10.2 Totala ekonomiska konsekvenser av ytterligare tjänster 
De totala extra kostnaderna för administrationen av programmet är 
följande: 
Tjänstemän: 
5 x 5 år x 103 000 ecu x 0,70 (se punkt 10.1) 
Experter (A0 -1178): 
2x5 år x 120 000 ecu 
Nationella experter (AO - 1520): 
2 x 5 år x 40 000 ecu 
Totalt 1 802 500 ecu 
1 200 000 ecu 
400 000 ecu 
3 402 500 ecu 
10.3 Andra utgiftstyper som ökar till följd av insatsen 
Budgetpost Ärligt belopp Beräkningssätt 
(nummer och benämning) 
A-1300 Tjänsteresor 130 000 ecu Möte med de personer som 
har kontrakt inom varje 
insatsområde. Uppföljning 
av projekt. 
A- 2510 Särskilda möten om 108 000 ecu 900 ecu x 30 personer x 4 
förnybar energi inom kommittén möten 
för ramprogrammet (fyra gånger 
om året) 
Totalt 238 000 ecu 
Sammanlagda utgifter för hela programperioden. 238 000 ecu x 5 = 1 190 000 ECU. 
De angivna anslagen finansieras genom befintliga beviljade medel för de tjänstegrenar 
som ansvarar för programmet. 
24 S3 
EUROPEISKA KOMMISSIONEN 
BILAGA V 
FÖRSLAG TILL RÅDETS BESLUT 
om antagande av ett 
FLERÅRIGT PROGRAM 
FÖR ATT FRÄMJA EN EFFEKTIV 
ENERGIANVÄNDNING 
(1998-2002) 
<J4 
EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR FATTAT DETTA BESLUT 
med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 
130s i detta, 
med beaktande av kommissionens förslag1, 
med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande2, 
med beaktande av Regionkommitténs yttrande3, 
i enlighet med det förfarande som föreskrivs i artikel 189c i fördraget4, och 
med beaktande av följande. 
I fördragets artikel 130r stipuleras att en av gemenskapens miljöpolitiska målsättningar skall 
vara att säkerställa att naturresurserna utnyttjas varsamt och rationellt. 
Rådets beslut nr 736/97 av den 16 december 1996 om antagande av programmet Save II för 
att främja en effektiv energianvändning i gemenskapen5. 
Vid sitt sammanträde den 29 oktober 1990 fastställde rådet att man skulle ha som mål att före 
år 2000 stabilisera de totala koldioxidutsläppen på 1990 års nivå i hela gemenskapen. Vid sina 
sammanträden i mars och juni 1997 antog rådet att som förhandlingsposition inför FN-
konferensen i Kyoto - inom ramen för FN-konventionen om klimatförändringar - förespråka 
en minskning av utsläppen av växthusgaser med 7,5 % fram till år 2005 och med 15 % fram till 
år 2010 jämfört med 1990 års nivåer. 
För att avsevärt kunna minska utsläppen av koldioxid i gemenskapen måste man göra 
ytterligare ansträngningar, framför allt med tanke på att koldioxidutsläppen till följd av 
energikonsumtionen förmodas öka med 5-8 % mellan 1995 och 2000 med en normal 
ekonomisk tillväxttakt. Det är därför nödvändigt att vidta kompletterande åtgärder. 
Genom rådets beslut 93/389/EEG6 har man inrättat en mekanism för kontroll av utsläpp av 
koldioxid och andra växthusgaser. 
1 KOM ... 
2 CES ... 
3 CdR... 
4 
5 EGT nrL 335, 24.12.1996. 
6 EGT nrL 167, 9.7.1993, s. 31. 
95 
2-
I sitt meddelande om energi och miljö av den 8 februari 1990 pekade kommissionen ut en 
effektiv energianvändning som en hörnsten bland framtida initiativ med syfte att minska 
energisektorns negativa miljökonsekvenser. 
Det brådskar att förbättra styrningen inom energisektorn för att bidra till miljöskyddet, en 
bättre försörjningstrygghet och en hållbar utveckling. 
Genom sin grönbok av den 11 januari 1995 och sin vitbok av den 13 december 1995 har 
kommissionen till rådet och Europaparlamentet framfört sina synpunkter på gemenskapens 
energipolitik och på den roll som spelas av energihushållning och åtgärder för en effektiv 
energianvändning. 
Artikel 130a i fördraget stipulerar att gemenskapen skall utveckla och fullfölja åtgärder för att 
stärka den ekonomiska sammanhållningen, och att man särskilt bör minska klyftan i 
utvecklingsnivå mellan olika regioner och de minst gynnade regionernas eftersläpning. Dessa 
åtgärder bör bland annat täcka insatser på energiområdet. 
Genom sitt beslut 91/565/EEG7 har rådet antagit ett gemenskapsprogram för en effektiv 
energianvändning (Save), vilket syftade till att förstärka infrastruktur som gynnar en effektiv 
energianvändning inom gemenskapen. Detta program löpte ut den 31 december 1995. 
Gemenskapen har erkänt att programmet Save utgjorde en viktig del av gemenskapens strategi 
för att minska koldioxidutsläppen. I kommissionens meddelande av den 8 maj 1991 om 
aktiviteter rörande gemenskapens energiplanering på regional nivå, rådets slutsatser om detta 
meddelande samt Europaparlamentets resolution av den 16 juli 1993 deklarerade man att dessa 
aktiviteter bör fullföljas och förstärkas och att de bör stödja gemenskapens energistrategi. 
Detta initiativ som rör regionala insatser bör framdeles i sin helhet inbegripas i ett nytt 
program, Save II. 
Genom Europaparlamentets och rådets beslut nr 1110/94/EG8 inrättades ett fjärde ramprogram 
för insatser rörande forskning, teknisk utveckling och demonstration. En politik för en effektiv 
energianvändning utgör ett viktigt instrument för användning och främjande av ny teknik på 
energiområdet, och kommer att utvecklas genom ramprogrammet. Programmet Save II utgör 
ett politiskt instrument som kompletterar detta program. 
Kommissionen har för Europaparlamentet och rådet lagt fram sina förslag om det femte 
ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling9. 
Programmet Save II syftar till att förbättra energiintensiteten i det slutliga konsumtionsledet 
med 1 % per år utöver den förbättring som annars skulle kunna ha åstadkommits. 
7 EGT nrL 307, 8.11.1991, s. 34. 
8 EGT nrL 126, 18.5.1994, s. 1. 
9 KOM(97).... 
96 
Vid sina sammanträden den 15 och 16 december 1994 deklarerade rådet att målet att 
stabilisera koldioxidutsläppen bara kan uppnås genom en rad samordnade åtgärder som syftar 
till att effektivisera och rationalisera användningen av energi. Dessa skall grunda sig på utbud 
och efterfrågan på alla nivåer rörande produktion, konvertering, överföring och konsumtion av 
energi. Åtgärderna skall också inbegripa utnyttjande av förnybara energikällor och skapande av 
program för lokal styrning på energiområdet. 
I sitt yttrande om kommissionens grönbok om energipolitiken begärde Europaparlamentet att 
man skulle fastställa målsättningar och utarbeta ett gemenskapsprogram för en effektiv 
energianvändning och energihushållning, i enlighet med de mål som fastställts i Rio de Janeiro 
(1992) och Berlin (1995) när det gäller utsläpp av växthusgaser. Parlamentet begärde också att 
man skulle inrätta ett uppföljningsprogram, Save II, och att kommissionen skulle klargöra 
vilken roll man avser att spela inom områdena energihushållning och en effektiv 
energianvändning genom att skapa konkreta projekt. 
En effektiviserad energianvändning kommer att ha en positiv inverkan både på miljö och 
försörjningstrygghet i fråga om energi - vilka är av global karaktär - och att en hög grad av 
samarbete därför är nödvändigt för att åstadkomma bästa möjliga resultat. 
Att det före år 2000 är möjligt att undvika utsläpp av 180 till 200 miljoner ton koldioxid om 
man kan förbättra det slutliga konsumtionsledets energiintensitet med 5 % utöver vad som 
tidigare väntats. 
Programmet Save II utgör ett viktigt och nödvändigt instrument för att främja en mer effektiv 
energianvändning. 
För att undvika överlappande insatser och uppnå samverkansvinster bör man för programmets 
genomförande säkra ett ingående samarbete med andra gemenskapsprogram som direkt berör 
främjande av en effektiv energianvändning. 
Det är politiskt och ekonomiskt önskvärt att öppna programmet Save II för associerade länder 
i Central- och Östeuropa, i enlighet med Europeiska rådets slutsatser i Köpenhamn (juni 1994) 
och den information i frågan som framfördes i kommissionens meddelande till rådet i maj 1994, 
samt för de associerade medelhavsländerna Cypern. 
För att garantera att gemenskapsstödet används på effektivt sätt skall kommissionen se till att 
projekten är föremål för en grundlig förhandsutvärdering och systematiskt följa upp och 
utvärdera utvecklingen och resultaten av de projekt som fått stöd. 
Man har antagit ett flerårigt ramprogram för insatser inom energisektorn. 
9 7 
4-
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE: 
Artikel 1 
1. Gemenskapen skall med ekonomisk lönsamhet i åtanke och genom det energipolitiska 
ramprogrammet utarbeta och genomföra åtgärder i syfte att effektivisera energianvändningen 
inom gemenskapen. Detta program skall ha som allmänna mål att: 
a) Främja åtgärder för en effektiv energianvändning inom alla sektorer. 
b) Uppmuntra privata och offentliga konsumenters likaväl som industrins investeringar i 
energibesparande åtgärder. 
c) Skapa villkor för en förbättrad energiintensitet i det slutliga konsumtionsledet. 
2. Gemenskapens stöd skall beviljas genom programmet Save II - som syftar till att 
främja en effektiv energianvändning inom gemenskapen - nedan kallat "programmet", genom 
insatser som svarar mot målen i detta beslut. 
Artikel 2 
Följande typer av insatser och åtgärder för en effektiv energianvändning kan finansieras genom 
programmet: 
a) Studier och andra insatser i syfte att genomföra och komplettera gemenskapens 
åtgärder (exempelvis frivilliga avtal, uppdrag till standardiseringsorganisationer, gemensam 
upphandling och lagstiftning) som vidtas för att effektivisera användningen av energi, studier 
rörande energiprisernas effekter på energianvändningens effektivitet och studier i syfte att 
införa en effektiv energianvändning som kriterium i gemenskapsprogrammen. 
b) Riktade sektoriella pilotinsatser i syfte att öka investeringstakten inom området effektiv 
energianvändning eller i syfte att förbättra vanor i fråga om konsumtion av energi, vars 
genomförande skall ombesörjas av organisationer eller av offentliga eller privata företag likaväl 
som av befintliga nät som täcker hela gemenskapen eller av tillfälliga grupperingar av 
organisationer eller företag som skapas på gemenskapsnivå för att genomföra ett projekt. 
c) Åtgärder som föreslås av kommissionen för att uppmuntra till erfarenhetsutbyte i syfte 
att förbättra samordningen av internationella, nationella, regionala och lokala aktiviteter samt 
gemenskapens aktiviteter genom lämpliga medel för informationsspridning. 
d) Åtgärder av den typ som avses under punkt c men som föreslås av en annan instans än 
kommissionen. 
e) Kontroll över framsteg i fråga om en effektiv energianvändning inom gemenskapen och 
i varje medlemsstat samt en ständig utvärdering och kontroll av de insatser och åtgärder som 
görs genom programmet. 
98 
f) Specifika insatser som främjar energistyrning på regional och kommunal nivå, och som 
görs i syfte att öka samstämmigheten mellan medlemsstater och regioner när det gäller en 
effektiv energianvändning. 
Artikel 3 
1. Alla kostnader som avser de insatser och åtgärder som avses under artikel 2 a, c och e 
skall belastas Europeiska gemenskapernas allmänna budget. 
2. Finansieringen av de insatser och åtgärder som avses under artikel 2 b, d och f får uppgå till 
maximalt 50 % av deras totala kostnad. 
3. Återstående finansiering av de insatser och åtgärder som avses under artikel 2 b, d och f får 
antingen täckas av offentliga eller privata anslag eller av en kombination av dessa. 
Artikel 4 
(1) Programmet skall börja löpa den 1 januari 1998 och upphöra den 31 december 2002. 
(2) De årliga anslagen skall godkännas av budgetmyndigheten inom ramen för 
budgetplanen. 
Artikel 5 
1. Kommissionen skall ansvara för de finansiella frågorna i samband med programmets 
genomförande. Kommissionen skall också se till att de insatser som görs genom programmet 
genomgår förhandsutvärdering, uppföljning samt slutlig utvärdering. Detta skall när projektet 
löper ut bland annat bestå i att avgöra dess effekter, genomförandegrad och huruvida de initiala 
målen har uppnåtts. 
2. Utvalda mottagare skall delge kommissionen en rapport var sjätte månad och då 
projektet löper ut. 
3 De villkor och riktlinjer som skall tillämpas för stöd till alla de insatser och åtgärder 
som avses under artikel 2 skall fastställas ärligen med beaktande av: 
Lönsamhetskriterier, möjligheter att förverkliga besparingsmål och effekter på miljön, 
framför allt minskade koldioxidutsläpp. 
Den prioriteringsförteckning som avses under artikel 7. 
Medlemsstaternas samstämmighet när det gäller en effektiv energianvändning. 
Den kommitté som avses under artikel 6 skall bistå kommissionen när det gäller att fastställa 
nämnda villkor och riktlinjer. 
-6- •"' 
Artikel 6 
Kommissionen skall för programmets genomförande bistås av den kommitté som avses under 
artikel 4 i rådets beslut om antagande av ett flerårigt ramprogram för insatser inom 
energisektorn. 
Artikel 7 
Kommissionen skall varje år fastställa en förteckning över prioriteringar för beviljande av stöd 
genom programmet. Vid fastställandet av denna förteckning skall man beakta graden av 
komplementaritet med programmet Save II och nationella program på grundval av information 
i form av en sammanfattning som varje medlemsstat årligen skall delge kommissionen. Man 
skall därvid prioritera de områden där denna komplementaritet är störst. 
Den kommitté som avses under artikel 6 skall hjälpa kommissionen att fastställa 
prioriteringsförteckningen. 
Artikel 8 
1. Efter varje år av programmets löptid skall kommissionen för Europaparlamentet och 
rådet lägga fram en verksamhetsrapport och förslag på ändringar i fråga om de riktlinjer som 
fastställts i enlighet med artikel 5.3, och som kan visa sig vara nödvändiga till följd av 
resultaten från föregående år. 
2. Efter det tredje året av programmets löptid skall kommissionen för Europaparlamentet 
och rådet lägga fram en rapport om de åtgärder för en effektiv energianvändning som vidtagits 
på gemenskapsnivå och på medlemsstatsnivå. I rapporten skall man också redogöra för 
uppnådda resultat, framför allt när det gäller de mål som fastställs under artikel 1. Denna 
rapport skall åtföljas av förslag om eventuella ändringar av programmet som kan visa sig vara 
nödvändiga till följd av dessa resultat. 
3. Då programmet löper ut skall kommissionen utvärdera resultaten till följd av detta 
besluts tillämpning samt samstämmigheten mellan insatser på gemenskapsnivå och på nationell 
nivå. Kommissionen skall här lägga fram en rapport till Europaparlamentet, rådet, Ekonomiska 
och sociala kommittén och Regionkommittén, där man bland annat skall redovisa i vilken grad 
de mål som fastställs under artikel 1 har uppnåtts. 
Artikel 9 
Programmet skall vara öppet för deltagande av de associerade länderna i Central- och 
Östeuropa i enlighet med de villkor, inklusive finansiella bestämmelser, som fastställs i 
tilläggsprotokoll till de associeringsavtal som rör deltagande i gemenskapens program. 
Programmet skall också vara öppet för deltagande av Cypern på grundval på tilläggsanslag 
enligt samma regler som gäller för EFTA-länderna, i enlighet med förfaranden som skall 
avtalas med dessa länder. 
1 '\t\ 
-1 v> ' * 
Artikel 10 
Detta beslut upphäver och ersätter rådets beslut 736/97/EG av den 16 december 1997. 
Artikel 11 
Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna. 
Utfärdat i Bryssel den .. 
På rådets vägnar 
Ordföranden 
10 Î 
FINANSIERINGSÖVERSIKT 
1. Åtgärdens beteckning 
Effektiv energianvändning Save - En förnyad ansträngning till förmån för en effektivare 
energianvändning inom Europeiska unionen. 
2. Berörda budgetposter 
B4-1031 
3. Rättslig grund 
Artikel 130s. I i fördraget. 
Rådet beslut 91/565/EG av den 29 oktober 1991 (EGT nr L 307, 8.11.1991, s. 34). 
Programmet Save I. 
Rådet beslut 96/737/EG av den 16 december 1996 (EGT nr L 335, 24.12.1996, s. 50). 
Programmet Save II. 
Förslag till rådets beslut om antagande av ett ramprogram för insatser inom 
energisektorn (1998-2002). 
4. Beskrivning av åtgärden 
4.1 Allmänt mål 
Åtgärdens allmänna mål består i att förstärka initiativ för en effektiv 
energianvändning i medlemsstaterna på ett sätt som - med sikte på år 2010 -
kan förverkliga en slutlig energibesparing på 100 miljoner ton oljeekvivalenter 
(toe) per år. Detta motsvarar en minskning av den slutliga energikonsumtionen 
med 12 % och av koldioxidutsläppen med 15 % jämfört med år 1990.1 brist på 
en lämplig skatteåtgärd på gemenskapsnivå utgör den del av ramprogrammet 
som rör en effektiv energianvändning (Save) ett av de få gemenskapsinstrument 
som kan ge ytterligare avsevärda bidrag till minskade koldioxidutsläpp fram till 
år 2010. Detta bidrag är direkt beroende av med vilken kraft programmet 
kommer att tillämpas. Eftersom de lagstiftningsförslag som görs genom 
programmet Save kommer att begränsas till de allra viktigaste, är det lämpligt 
att stärka programmets övriga typer av insatser. Av dessa skäl och mot 
bakgrund av den framtida ökningen av antalet medlemsstater verkar det vara 
nödvändigt att erhålla en avsevärt större budget för att uppnå programmets mål. 
Genomförandet av programmen Save I och II gör det möjligt att konstatera att 
ju "närmare" konsumenterna insatserna har gjorts, ju mer effektiva har de varit. 
lo i; 
4.2 Period som omfattas av åtgärden 
Åtgärden skall löpa över fem år, från den 1 januari 1998 till den 31 december 
2002. 
5. Klassificering av utgifter och inkomster 
Icke-obligatoriska utgifter/differentierade anslag. 
6. Typ av utgifter och inkomster 
Programmet kommer att bestå av sex typer av insatser: 
a) Studier och andra insatser i syfte att genomföra och komplettera gemenskapens 
åtgärder (exempelvis frivilliga avtal, uppdrag till standardiseringsorganisationer, 
gemensam upphandling och lagstiftning) som vidtas för att effektivisera 
användningen av energi, studier rörande energiprisernas effekter på 
energianvändningens effektivitet och studier i syfte att införa en effektiv 
energianvändning som kriterium i gemenskapsprogrammen. 
b) Riktade sektoriella pilotinsatser i syfte att öka investeringstakten inom området 
effektiv energianvändning eller i syfte att förbättra vanor i fråga om konsumtion 
av energi, vars genomförande skall ombesörjas av organisationer eller av 
offentliga eller privata företag likaväl som av befintliga nät som täcker hela 
gemenskapen eller av tillfälliga grupperingar av organisationer eller företag som 
skapas på gemenskapsnivå för att genomföra ett projekt. 
c) Åtgärder som föreslås av kommissionen för att uppmuntra till erfarenhetsutbyte 
i syfte att förbättra samordningen av internationella, nationella, regionala och 
lokala aktiviteter samt gemenskapens aktiviteter genom lämpliga medel för 
informationsspridning. 
d) Åtgärder av den typ som avses under punkt c men som föreslås av en annan 
instans än kommissionen, till exempel universitet, offentliga eller privata 
organisationer, energiorganisationer, konsulter etc. 
e) Kontroll över framsteg i fråga om en effektiv energianvändning inom 
gemenskapen och i varje medlemsstat samt en ständig utvärdering och kontroll 
av de insatser och åtgärder som görs genom programmet. 
f) Specifika insatser som främjar energi styrning på regional och kommunal nivå, 
och som görs i syfte att öka samstämmigheten mellan medlemsstater och 
regioner när det gäller en effektiv energianvändning. 
Stöd för att täcka 100 % av kostnaderna för de insatser som avses under artikel 4 a, c 
och e. 
Stöd för delfinansiering på mellan 30 och 50 % av de insatser som görs av 
medlemsstaterna, och som avses under artikel 4 b, d och f. 
10- 103 
De insatser som väljs ut skall ingå i ett vägledande flerårigt program där man årligen 
fastställer prioriteringar och handlingsprogram. 
Programmen skall vara föremål för ett yttrande från en rådgivande kommitté bestående 
av representanter för medlemsstaterna. 
Varje finansieringsinsats skall vara föremål för ett kontrakt mellan kommissionen och 
den finansierade insatsens ansvarige eller samordnare. 
7. Budgetkonsekvenser 
De föreslagna beloppen ligger inom ramarna för gällande budgetplaner. När nya budgetplaner 
upprättas kan finansieringen av prioriterade insatser för främjande av förnybara energikällor 
eventuellt ökas. 
Föreslagen vägledande budget uppgår till 68.4 miljoner ecu 
7.1 Beräkningssätt för insatsens kostnad 
De globala klimatförändringarna ställer oss alla inför en stor utmaning. Som förberedelse inför 
den tredje FN-konferensen om klimatförändringar - för de parter som ingår i FN:s 
ramkonvention om klimatförändring - i Kyoto i december 1997 har rådet antagit en 
förhandlingsposition som går ut på att industriländerna skall minska sina utsläpp av de 
viktigaste växthusgaserna med 15 % fram till år 2010 och med minst 7,5 % fram till år 2005 
jämfört med 1990 års nivå. Den nuvarande utsläppstendensen, som grundar sig på att man 
tillämpar nuvarande politik och åtgärder, pekar på en ökning av koldioxidutsläppen med 
ungefär 8 % fram till år 2010, vilket innebär att det mycket väl kan komma att krävas en reell 
minskning med 23 %. Det kommer att krävas stora insatser inom flera politiska områden, 
framför allt när det gäller produktion och konsumtion av energi, såsom kommissionen nyligen 
skissade fram i sitt meddelande om klimatförändringar - Europeiska unionens strategi inför 
Kyoto. Save II står för Specific Actions for Vigorous Energy Efficiency. Programmet antogs 
av rådet den 16 december 1996 (96/737/EEG) som ett av tre stora gemenskapsprogram i syfte 
att främja en effektiv energianvändning. De två andra programmen, Joule och Thermie, är 
tekniskt inriktade och representerar hela spektret från forskning till demonstration och 
spridning av energiteknik, där energieffektivitet är ett av de tekniska områden som främjas. 
Save är det enda gemenskapsprogrammet som enbart syftar till att förbättra 
energieffektiviteten. 
7.1.1 Studier och andra insatser som syftar till att införa och verkställa gemenskapsåtgärder 
(frivilliga - avtal, uppdrag till standardiseringsorgan, gemensamma - upphandling och 
lagstiftning) som vidtagits för att effektivisera energianvändningen, studier angående 
energiprisernas effekter på energianvändningen och studier i syfte att fastställa 
energieffektivitet som ett kriterium för gemenskapens program. 
Det krävs studier för att bereda de tekniska frågor som krävs för att utveckla 
verksamma standarder för energieffektivitet likaväl som lagstiftning om så är lämpligt. 
Man har fullbordat en del av arbetet med märkning och standarder för utrustning, men 
denna insats måste fortsätta. Direktivet om varmvattenberedare (92/42/EEG) innebär i 
11 -104 
sig möjliga besparingar på 1 miljard ecu per år (med årliga energibesparingar 
motsvarande 11 miljoner toe fram till år 2010 för de tolv tidigare medlemsstaterna). 
Budgetmedlen i nedanstående tabell grundar sig på uppskattningar utifrån senare års 
erfarenheter. Man uppskattar att det krävs 30 studier till en genomsnittlig kostnad på 
200 000 ecu för fortsatta Save-programmets aktiviteter inom följande områden: 
Byggnader, transporter, efterfrågestyrning 
Kombinerad värme- och elproduktion 
Utrustningsmärkning och EG-standarder för effektiv slutanvändning 
Frivilliga avtal 
Internationella standarder för effektiv slutanvändning 
Studier med andra lagstiftningsåtgärder som mål 
Åtgärder som syftar till att fastställa energieffektivitet som ett kriterium för befintliga 
strategiska EU-program 
Den sistnämnda är en aktivitet som har utvecklats i takt med gemenskapens program. 
Program såsom Valoren (som nu ingår i Interreg), som grundades av Europeiska 
regionala utvecklingsfonden, har enorma möjligheter när det gäller att använda 
energieffektivitet som en drivkraft för den regionala utvecklingen. Denna mycket 
positiva erfarenhet bör man bygga vidare på. 
7.1.2 Sektoriellt riktade pilotinsatser 
I slutet av 1997 kommer man att ha stött ungefär 350 sektoriella pilotinsatser genom 
Save. De viktigaste områdena är utbildning, information, integrerad resursplanering, 
transporter, byggnader, kombinerad värme- och elproduktion, övervakning och 
målinriktning. Denna verksamhet kommer att omfatta mer internationellt inriktade 
: projekt med deltagande av flera medlemsstater. Eftersom Save-programmets årliga 
budget är begränsad visar erfarenheterna att bara 20 % av förslagen kan godkännas 
varje år, trots deras höga kvalitet. Den genomsnittliga kostnaden för ett pilotprojekt är 
enligt senare års erfarenheter 100 000 ecu. För riktade insatser där mer än en 
medlemsstat deltar ökar denna kostnad och man räknar med en genomsnittlig kostnad 
på 200 000 ecu per projekt. Med en total budget på 28 miljoner ecu över fem år kan 
man stödja totalt 170 projekt eller 9 projekt per medlemsstat. 
7.1.3 Informationsspridning 
Konsumentinformation är ett viktigt inslag då det gäller att öka medvetenheten om hur 
man som konsument kan förbättra sin energianvändning. Trots att många Save-projekt 
ingår i databasen Cordis, som kostnadsfritt finns tillgänglig för allmänheten på Internet, 
bör man öka verksamheten på informationsområdet för att öka spridningen av 
resultaten från programmet och för att få medlemsstaterna att hörsamma frågor rörande 
energieffektivitet. Denna insats bör ingående samordnas med resultaten från alla de 
initiativ som utvecklats genom Save. På grundval av erfarenheterna från tidigare år och 
behovet spridnings- och informationsaktiviteter i alla medlemsstater uppskattar man att 
det krävs anslag på 9,1 miljoner ecu - varav ungefär 45 % för aktiviteter som föreslås 
av kommissionen, såsom konferenser, hemsidor på Internet, databaser, möten med 
kontraktsparter, publikationer etc, och 55 % för informationsverksamhet som föreslås 
-12 105 
och samfinansieras av tredje part, såsom nationella energiorgan, konsultföretag, 
universitet m fl. 
7.1.4 Kontroll av hur energieffektiviteten utvecklas på nationell nivå och på EU-nivå samt 
löpande utvärdering och kontroll av insatser och åtgärder som görs genom 
programmet. 
Man har utvecklat ett stort antal analytiska instrument genom Save. Dessa inbegriper 
energiindikatorer som kan användas för att jämföra energieffektiviteten mellan 
medlemsstaterna inom olika sektorer, en databas för Save och initiativ i 
medlemsstaterna samt en användarvänlig metod för att få fram information om 
energiintensitet på ett sätt som belyser de framsteg som kan tillskrivas energieffektivitet 
i sig. Alla dessa aktiviteter bör fortsätta och utsträckas till de central- och 
östeuropeiska länderna samt Cypern för att man skall kunna kontrollera framstegen i 
fråga om en effektiv energianvändning i Europa - något som kommer att vara mycket 
viktigt med tanke på EU:s åtaganden på miljöområdet. Utvärderingen av Save i dess 
helhet likaväl som av de pilotprojekt som görs genom programmet kommer att 
prioriteras under kommande år, för att man på så sätt skall kunna tillgodose kraven från 
andra EU-institutioner. Ytterligare utveckling och uppdatering av ovannämnda 
instrument kommer att kosta ungefär 200 000 ecu per år. Till detta tillkommer 
kostnaderna för kontrollen över framstegen i fråga om en effektiv energianvändning i 
de länder som kandiderar till medlemskap. Denna kontroll beräknas tillsammans med 
utvärderingen av Save-programmets aktiviteter kosta 2,5 miljoner ecu under 
kommande fem år. 
7.1.5 Särskilda insatser för att främja energistyrning på regional och kommunal nivå och för 
att främja en högre grad av samstämmighet mellan medlemsstaterna och regionerna när 
det gäller en effektiv energianvändning 
Dessa insatser skall stödja lokala myndigheter i regioner, på öar och i städer när det 
gäller att skapa organ för energistyrning, vars huvudsakliga roll skall bestå i att 
genomföra regionala och lokala strategier för en optimal energianvändning. Genom 
dessa insatser skall programmet bidra till att man kommer att inbegripa energifrågor i 
lokala och regionala miljöinsatser. Skapandet av lokala organ för energistyrning och ett 
förbättrat energipolitiskt samarbete mellan lokala, regionala och nationella myndigheter 
skall fortsätta för att på så sätt göra de lokala myndigheterna uppmärksamma på och 
förbättra sambandet mellan en effektiv energianvändning och miljöskydd. På grundval 
av erfarenheterna från tidigare år beräknas stödet till ett lokalt energiorgan uppgå till 
ungefär 175 000 ecu, vilket innebär att man med 22,8 miljoner ecu kan skapa 130 nya 
lokala organ eller i genomsnitt 9 organ per medlemsstat. Det finns i unionen 1 600 
administrativa områden med mer än 100 000 invånare och som är möjliga kandidater 
för lokala organ för energi styrning. Hittills har kommissionen bidragit till att skapa 140 
organ. Denna etapp bör betraktas som en "pilotetapp", och allt eftersom fördelarna för 
de lokala myndigheterna blir kända är det uppenbart att fler och fler lokala myndigheter 
kommer att vilja skapa en egen lokal organisation för energi styrning 
7.2 Fördelning efter insatsens olika delar (i miljoner ecu) 
Beloppet kommer varje år att fastställas av budgetmyndigheten 
106 
Aktiviteter / art. 2 
Studier och andra insatser som 
syftar till att genomföra och 
komplettera gemenskapens 
åtgärder för en effektiv 
energianvändning. 
Riktade sektoriella 
pilotinsatser 
Informationsspridning 
(föreslagna av 
kommissionen) 
Informationsspridning 
(föreslagna av tredje part) 
Kontroll över framsteg i fråga 
om en effektiv 
energianvändning inom 
gemenskapen och i varje 
medlemsstat samt en ständig 
utvärdering och kontroll av de 
insatser och åtgärder som görs 
genom programmet. 
Specifika insatser som främjar 
energistyrning på regional och 
kommunal nivå, och som görs 
i syfte att öka 
samstämmigheten mellan 
medlemsstater och regioner 
när det gäller en effektiv 
energianvändning. 
Totalt 1998 
1,0 
5,0 
1,0 
1,0 
0,5 
4,0 
12,5 1999 
1,0 
5,0 
1,0 
1,0 
0,5 
4,3 
12,8 2000 
1,4 
5,5 
1,0 
1,0 
0,5 
4,5 
13,9 2001 
1,3 
6,2 
0,6 
1,0 
0,5 
5 
14,6 2002 
1,3 
6,3 
0,5 
1,0 
0,5 
5 
14,6 Totalt 
miljoner 
ecu 
6,0 
28,0 
4,1 
5,0 
2,5 
22,8 
68,4 
7.3 Verksamhetskostnader för studier, experter, sammanträden etc, som ingår i del B i 
budgeten 
i ecu 
Fördelning Budget 
- Studier (specificerade i artikel 2 a) 
- Sammanträden för experter och utvärderingsansvariga 
(för alla insatser som görs enligt artikel 2) 
- Konferenser och symposier 
(insatser som specificeras i 
- Information och publikationer 
TOTALT 50 000 
25 000 
25 000 
150 000 
250 000 
14- J07 
7.4 Fördelning av atagandebemyndiganden över tiden 
1998 
12,5 1999 
12,8 2000 
13,9 2001 
14,6 i milj< 
20002 
14,6 3ner ecu 
TOTALT 
68,4 
8. Bestämmelser om bedrägeribekämpning. Resultat av åtgärder. 
Betalning för kontrakten skall ske på grundval av reella kostnader och efter kontroll 
(förutom kostnader för studier, som skall vara schablonmässiga och betalas på grundval 
av godtagna resultat). 
9. Analys av kostnadseffektivitet 
9.1 Särskilda mål för de insatser som skall göras genom ramprogrammet "Energi11 
(1998-2002). Effektiv energianvändning - Save 
Programmet Save syftar till att förbättra energiintensiteten i det slutliga 
konsumtionsledet inom EU med 1 procentenhet utöver den förbättring som annars 
skulle ha uppnåtts. 
Målgrupp som åsyftas av åtgärden 
Nationella, regionala och kommunala instanser och organ för främjande av en effektiv 
energianvändning; alla sektorer som arbetar för en effektiv energianvändning (till 
exempel konsulter, tillverkare av hushållsapparater, installatörer av värmesystem, 
arkitekter ...) och i förlängningen hela Europeiska unionens befolkning. 
9.2 Skäl för åtgärden 
Kostnader 
För att på ett varaktigt sätt förverkliga en årlig energibesparing på 1 toe krävs i 
genomsnitt investeringar på 1 000 ecu. Målet att spara 100 miljoner toe per år 
motsvarar därmed en investering i storleksordningen 100 miljarder ecu. Att finansiera 
sådana investeringsvolymer ur Europeiska unionens och medlemsstaternas budgetar är 
uteslutet. Den enda möjligheten består i att alla ekonomiska aktörer solidariskt delar på 
finansieringsansvaret under ledning av gemenskapen Kommissionen skall endast 
delfinansiera insatser där man på ett objektivt sätt kan påvisa att additionalitet gäller. 
Åstadkomna effekter 
De projekt som stöds genom Save skall uppfylla följande kriterier: 
Att bidra till en förbättrad energiintensitet. 
Att på ett avsevärt sätt bidra till miljöskydd och kontroll av växthuseffekten. 
108 
-15 
Att ha en stabiliserande effekt på världsmarknadspriserna på energi. 
Att förbättra Europeiska unionens betalningsbalans. 
Att stärka den europeiska industrins konkurrenskraft på världsmarknaden. 
Att förbättra Europeiska unionens försörjningstrygghet och minska dess 
sårbarhet vid störningar på energimarknaden. 
Att påskynda förverkligandet av den inre marknaden och stärka den 
ekonomiska och sociala sammanhållningen. 
Dessutom kommer stora kunskaper om teknik för en effektiv energianvändning att 
möjliggöra tekniköverföring till tredje land och därmed bidra till en bättre 
resursstyrning och ett bättre miljöskydd på global nivå. 
Att använda sig av lagstiftning och normer ger den bästa spridningseffekten. 
Standardisering har också en god spridningseffekt. När det gäller övriga 
medfinansierade insatser är spridningsfaktorn åtminstone 2 eller 3. 
9.3 Uppföljning och utvärdering av åtgärden 
Valda indikatorer 
Minskade koldioxidutsläpp. 
En förbättrad energiintensitet inom gemenskapen. 
Antalet föreslagna och godkända åtgärder som omsatts i nationella åtgärder. 
Antal årsarbeten inom utbildningsinsatser. 
Antal mjukvaruprogram och databaser som ställts till gemensamt förfogande. 
Antalet konferenser, seminarier, nyhetsbrev och andra publikationer. 
De planerade utvärderingarnas form och frekvens 
Kommissionen skall ständigt följa utvecklingen när det gäller energiintensitet i 
medlemsstaterna och periodiskt rapportera om detta till rådet. 
Kommissionen skall vidare på permanent basis lägga fram en rapport för den 
rådgivande kommittén för Save, vilken består av representanter för medlemsstaterna 
och som sammanträder 4 gånger per år. 
Kommissionen skall göra en utvärdering med hjälp av ett arbetslag bestående av 
externa experter. Denna rapport skall läggas fram för rådet och Europaparlamentet i 
enlighet med artikel 7 i det gemensamma förslaget till rådets beslut. 
16. 109 
Vid denna utvärdering skall man undersöka: 
Programmets tidigare och nuvarande inriktningar för att söka efter möjliga 
förbättringar. 
Förhållandet mellan använda medel och uppnådda resultat. 
Effektiv och möjlig komplementaritet mellan dessa program och andra befintliga 
instrument. 
10. Administrativa utgifter 
Det faktiska ianspråktagandet av nödvändiga mänskliga och administrativa resurser 
kommer att styras av kommissionens årliga beslut om resursfördelningen och med 
beaktande framför allt av de ytterligare tjänster och belopp som beviljas av 
budgetmyndigheten. 
10.1 Konsekvenser för antalet tjänster 
Save är ett program som rör EU:s strategi för en effektiv energianvändning och det är 
det enda gemenskapsprogrammet som bara är ägnat åt att effektivisera 
energianvändningen. De tjänstemän som handlägger kontrakt rörande pilotprojekt eller 
studier ägnar sig samtidigt åt att arbeta fram förslag på meddelanden och lagar som rör 
energieffektiviteten hos hushållsapparater och varmvattenberedare, integrerad 
resursplanering, kombinerad värme- och elproduktion etc. Remissförfarandena till alla 
EU-institutioner och därav följande diskussioner kring lagförslag är ett tidsödande 
arbete och man uppskattar att 30 % av arbetstiden går åt till förslagsarbetet och 
uppföljningen av därav följande förfaranden. Återstående 70 % av tiden ägnas åt 
handläggandet av Save-kontrakt (i oktober 1997 fanns det 162 löpande kontrakt). 
Genom Save-programmet har man verksamhet inom tio olika sektorer, nämligen 
byggnader, industrin, information, utbildning, efterfrågestyrning, finansiering av tredje 
part, hushållsapparater, kombinerad värme- och elproduktion samt politiska insatser för 
en effektiv energianvändning. För programmets verksamhet måste man ha en person 
som ansvarar för varje sektor, och som har kompetens att handlägga ärenden som rör 
strategin för en effektiv energianvändning och uppföljningen av därtill förknippade 
aktiviteter. 
Typ av tjänster 
Fast 
anställda 
eller tillfälligt 
anställda A 
B 
C Erfoderlig personal för att 
förvalta åtgärden 
Fasta 
tjänster 
8,0 
3,0 
4,0 Tillfälliga 
tjänster varav 
Befintliga tjänster 
inom 
generaldirektoratet 
eller berörd enhet 
6,5 
2,0 
3,0 Ytterligare 
tjänster 
1,5 
1,0 
1,0 Period 
5 ar 
-17 110 
Andra tjänster 3,0 nat. exp. 
2,0 experter 
3,0 tillf. anst. 3,0 nat. exp. 
1,5 tillf. anst. 2,0 experter 
1,5 tillf. anst. 5 år 
10.2 Totala budgetkonsekvenser av ytterligare tjänster 
Den totala ytterligare kostnaden för att administrera programmet kan därmed 
uppskattas till: 
Fast anställda: 
3,5 x 5 år x 103 000 ecu x 0,70 (se punkt 10.1) = 1 261 750 ecu 
Experter (A0-1178): 
2 x 5 år x 120 000 ecu = 1 200 000 ecu 
Tillfälligt anställda (A0-1175): 
1,5 x 5 år x 80 000 ecu = 600 000 ecu 
Totalt 3 061 750 ecu 
10.3 Andra utgiftstyper som ökar till följd av insatsen 
Budgetpost Belopp per år Beräkningssätt 
(nummer och benämning) 
A-1300 Tjänsterese- och reseutgifter 100 000 ecu Uppföljning av kontrakten* 
samt andra utgifter i samband härmed Lokala energiorgan** 
A-2510 Särskilda sammanträden 216 000 ecu Sammanträden mellan 
"Effektiv energianvändning" (fyra kontraktsparter, deltagande i 
gånger per år) och för "märknings"- de informationsaktiviteter 
kommittén (fyra gånger per år) inom som organiseras genom Save 
ramen för kommittén för etc.*** 
ramprogrammet 900 ecu/person x 30 personer 
x 8 sammanträden 
Totalt [316 000 ecu | 
* 1 oktober 1997 fanns det 162 löpande kontrakt. 
** Fram till oktober 1997 hade 140 lokala organ fått stöd genom Save. 
*** Genom Save skall man informera berörda parter om lagar och andra bestämmelser som 
antas i fråga om en effektiv energianvändning (direktiv rörande märkning, energieffektivitet hos 
hushållsapparater, ny strategi rörande kombinerad värme- och elproduktion etc). 
Den totala kostnaden för hela perioden blir: 
316 000 ecu x 5 år = 1 580 000 ecu. 
De angivna beloppen finansieras inom ramen för befintliga anslag till de enheter som förvaltar 
programmet. 
18. 11 
EUROPEISKA KOMMISSIONEN 
BILAGA VI 
FÖRSLAG TILL RÅDETS BESLUT 
om antagande av ett 
FLERÅRIGT PROGRAM FÖR TEKNISKA INSATSER 
I SYFTE ATT STIMULERA EN REN OCH EFFEKTIV 
ANVÄNDNING AV FASTA BRÄNSLEN 
(199S-2002) 
112 
EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR FATTAT DETTA BESLUT 
med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 
235 i detta, 
med beaktande av kommissionens förslag1, 
med beaktande av Europaparlamentets yttrande2, 
med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande, 
med beaktande av yttrandet från den rådgivande kommittén för Europeiska kol- och 
stålgemenskapen, 
med beaktande av Regionkommitténs yttrande, 
med beaktande av vitboken om energi, där man tillkännager de energipolitiska 
målsättningarna ekonomisk konkurrenskraft, miljöskydd, försörjningstrygghet och 
bevarande av sysselsättningen, och 
med beaktande av följande: 
Fasta bränslen finns tillgängliga i Europeiska gemenskapen och de lättillgängliga, rikliga 
och spridda källorna för stenkol som handlas på världsmarknaden garanterar att sådana 
bränslen är och kommer att vara en billig energikälla. 
Främjandet av ren och effektiv teknik för användande av fasta bränslen bidrar till att 
diversifiera de primära energikällorna och till jämvikten mellan gemenskapens 
energipolitiska målsättningar. 
Eftersom fasta bränslen kommer att användas i ökad utsträckning både i de 
industrialiserade och de framväxande ekonomierna i världen - och därmed bidra till ökade 
koldioxidutsläpp - måste man göra sitt yttersta för att minska dessa utsläpp genom att 
främja ren och effektiv teknik och tillämpa bästa tillgängliga teknik på befintliga såväl som 
nya kraft- och värmeverk som drivs med fasta bränslen. 
Produktion och utbud av utrustning för en ren användning av kol, brunkol och andra fasta 
bränslen - avsedd både för Europeiska gemenskapen och tredje land - kan bidra till att 
bevara sysselsättningen. 
Enligt artikel 13Or i Fördraget om Europeiska unionen bör gemenskapens insatser på 
miljöområdet förbättra miljöns kvalitet säkerställa att naturresurserna utnyttjas varsamt 
och rationellt. Införandet av ren teknik för kolanvändning bidrar till dessa mål. 
1 EGT nr... 
2 EGT nr... 
113 
Främjandet av en effektivare ren teknik för användning av fasta bränslen kan ge avsevärda 
bidrag till minskade utsläpp från den traditionella användningen av fossila bränslen på 
gemenskapsnivå. Användningen av renare teknik bidrar till målsättningarna med 
gemenskapens strategi för att motverka försurning3. 
Främjandet av en effektivare ren teknik för användning av fasta bränslen inom Europeiska 
unionen och internationellt, kommer att bidra till att minska utsläppen av växthusgaser och 
risken för klimatförändringar. För att åstadkomma resultat är det därför önskvärt med ett 
brett samarbete. 
Eftersom Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen inte föreskriver några 
andra befogenheter för de energipolitiska aspekterna av det program som avses under 
artikel 2 nedan, bör artikel 235 i fördraget åberopas. 
I kommissionens vitbok om definiering av huvudriktningarna för gemenskapens nya 
energipolitiska målsättningar för en samstämmig och samordnad politik i medlemsstaterna, 
som antagits av rådet, konstaterar man att ny ren teknologi för fasta bränslen kan bidra till 
att öka mångfalden i fråga om använda bränslen på så sätt att de kan fortsätta att spela en 
viktig roll i den totala energianvändningen, men med en ökad hänsyn till miljöaspekter. 
Främjandet och utnyttjandet av ren teknologi för fasta bränslen erbjuder ekonomiska 
fördelar i form av sysselsättningsmöjligheter i europeiska företag med en global 
verksamhet. 
För att verka för en renare miljö bör man utveckla avancerad ren kolteknik i syfte att 
åstadkomma förbättringar i fråga om "bästa tillgängliga teknik" till rimliga kostnader. 
Vissa länder som kandiderar till medlemskap i Europeiska unionen är starkt beroende av 
produktion och användning av fasta bränslen för sina energibehov. Dessa länder behöver 
modernisera och förbättra sin energiteknik för att kunna uppfylla Europeiska unionens 
miljölagstiftning. 
Ett antal medlemsstater har egna program för ren teknologi för fasta bränslen. Man bör 
skapa möjligheter till samordning mellan dessa program såväl som mellan dessa och 
Europeiska unionens program. 
Det är också viktigt att främja tillämpningen av teknik som utvecklats med ekonomiskt 
stöd från det särskilda FoTU-programmet for icke-nukleär energi. 
Ett flerårigt ramprogram för insatser inom energisektorn har inrättats. 
Europaparlamentet och den europeiska industrin har visat ett stort intresse för att följa en 
politik som går ut på att utveckla ren kolteknik för användning inom unionen och övriga 
världen. 
Vid rådets möte i Amsterdam underströk man vikten av forskning och utveckling i fråga 
om fasta bränslen genom att begära att den forskning som för närvarande görs inom 
3 KOM(97)0088 slutlig av den 12.3.1997. 
114 
området med stöd från EKSG-fördraget skall kunna fortsätta efter att detta fördrag löper 
ut år 2002. 
Resultaten från den forskning som finansieras av Europeiska kol- och stålgemenskapen 
och som enligt rådets möte i Amsterdam bör fortsätta, bör spridas till industrin. 
Främjande, demonstration och utnyttjande av ren kolteknik inom hela gemenskapen kan 
förmodas innebära en stärkt ekonomisk och social sammanhållning, vilket föreskrivs av 
artikel 130a i fördraget. 
Det är här lämpligt att beakta gemenskapens vägledande målsättningar och skapa resurser 
för ett fortsatt arbete efter dessa målsättningar, och då beakta varje medlemsstats särskilda 
förutsättningar. 
Man bör möjliggöra ett femårigt program. 
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE: 
Artikel 1 
Medlemsstaterna skall i sina energipolitiska insatser sträva efter att bidra till att främja ren 
teknologi för fasta bränslen, för att när så är lämpligt säkerställa att bästa tillgängliga 
teknik används för att begränsa utsläpp till följd av användning av fasta bränslen, inklusive 
koldioxidutsläpp. Man skall här beakta gemenskapens vägledande målsättningar i fråga 
om ren kolteknik. Dessa målsättningar skall varje år ses över av energikommittén (se 
artikel 7). 
Artikel 2 
Genom sitt energipolitiska ramprogram skall gemenskapen stödja en serie insatser 
för att främja utnyttjandet av ren teknik för användning av fasta bränslen. Detta 
skall ske genom det särskilda programmet Carnot (specifika insatser för att främja 
användningen av ren teknik för fasta bränslen och dess genomslag), hädanefter 
benämnt "programmet". 
Programmet skall löpa över fem år med början den 1 januari 1998 och fram till den 
31 december 2002. 
De årliga anslagen skall godkännas av budgetmyndigheten inom ramen för 
budgetplanen. 
Artikel 3 
Följande två typer av insatser för ren kolteknik skall finansieras genom programmet: 
115 
a) Åtgärder för att främja upprättande av informationsnätverk för bättre information 
om marknader och teknik mellan verksamheter på nationell och internationell nivå och på 
gemenskapsnivå. Detta skall ske genom att man skapar lämpliga medel för 
informationsutbyte, undanröjande av hinder och för utvärdering av effekterna av de olika 
insatserna enligt denna artikel. 
b) Åtgärder för att främja strategiskt samarbete inom industrin, t.ex. "business 
workshops" och seminarier, studiebesök på industrier, grupper för utvärdering och samråd 
i syfte att främja industriellt utnyttjande av ren kolteknik för energiändamål, framför allt 
när det gäller produktion av värme och el. Detta inbegriper ocskå främjande av europeisk 
export av ren teknologi för fasta bränslen. 
Artikel 4 
Alla kostnader som härrör från de insatser som avses under artikel 3 a skall bäras av 
gemenskapen. 
Gemenskapens finansiering av de insatser som avses under artikel 3 b skall vara mellan 
30 och 50 % av deras totala kostnader. 
Återstående finansiering av de insatser och åtgärder som avses under artikel 3 b kan antingen 
täckas av offentliga eller privata anslag eller av en kombination av dessa. 
Artikel 5 
Kommissionen skall i samråd med den kommitté som föreskrivs av artikel 7 varje år 
fastställa riktlinjer för de stödinsatser som avses under artikel 3 b. 
Föreslagna initiativ som omnämns under artikel 3 och en förteckning över de 
organisationer som skall genomföra initiativen skall av medlemsstaterna varje år 
översändas till kommissionen. Denna skall besluta om nivån på och villkoren för 
gemenskapens bidrag enligt det förfarande som föreskrivs av artikel 7. Kommissionen 
skall med dessa organisationer ingå kontrakt om stödåtgärderna. 
Artikel 6 
Kommissionen skall ansvara för programmets genomförande. 
När det gäller genomförandet av de insatser som avses under artikel 3 a och b skall 
kommissionen tillämpa det förfarande som föreskrivs av artikel 7. 
Artikel 7 
Kommissionen skall biträdas av den kommitté som avses under artikel 4 i rådets beslut om 
antagande av ett flerårigt ramprogram för insatser inom energisektorn. 
116 
Artikel 8 
1. Under det tredje året av programmets löptid skall kommissionen för 
Europaparlamentet och rådet lägga fram en rapport om uppnådda resultat. Denna rapport 
skall åtföljas av förslag om eventuella ändringar av programmet som kan visa sig vara 
nödvändiga till följd av dessa resultat. 
2. Då programmet löper ut skall kommissionen utvärdera uppnådda resultat, 
tillämpningen av detta beslut och samstämmigheten mellan insatser på gemenskapsnivå 
och på nationell nivå. Kommissionen skall därvid lägga fram en rapport till 
Europaparlamentet, rådet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén. 
Artikel 9 
Programmet skall vara öppet för deltagande av de associerade länderna i Central- och 
Östeuropa i enlighet med de villkor, inklusive finansiella bestämmelser, som fastställs i 
tilläggsprotokoll till de associeringsavtal, och som rör deltagande i gemenskapens 
program. Programmet skall också vara öppet för deltagande av Cypern på grundval på 
tilläggsanslag enligt samma regler som gäller för EFTA-länderna, i enlighet med 
förfaranden som skall avtalas med dessa länder. 
Artikel 10 
Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna. 
Utfärdat i Bryssel den .. 
På rådets vägnar 
Ordföranden 
117 
FINANSIERINGSÖVERSIKT 
1. Åtgärdens beteckning 
Program för tekniska insatser i syfte att stimulera en ren användning av fasta 
bränslen4. 
2. Berörda budgetposter 
B4-1004 
3. Rättslig grund 
Förslag till rådets beslut om antagande av ett flerårigt ramprogram för insatser 
inom energisektorn (1998-2002) 
4. Beskrivning av åtgärden 
4.1 Allmänt mål 
Insatser som främjar ett industriellt genomslag för ren och effektiv teknik 
för användning av kol. Genom dessa kan kol ge ett avsevärt bidrag till 
Europeiska unionens energipolitiska målsättningar: 
Genom att bidra till försörjningstryggheten och Europas 
konkurrenskraft för denna primära energikälla - som står för 30 % av 
elproduktionen - och till spridning av resurserna till låga och stabila priser. 
Genom en identifierad potentiell minskning av koldioxidutsläppen 
med 25 % tack vare en förbättrad effektivitet hos elkraftverken. 
Genom att bidra till gemenskapens strategi för att motverka 
försurning och andra miljöproblem. 
Gemenskapsinsatsen för att främja en ren kolanvändning är tänkt att 
komplettera fortsatta åtgärder som bygger på EKSG-fördraget och 
underlätta anpassningen till unionens miljönormer för de central- och 
östeuropeiska länder som kandiderar till medlemskap. 
Denna insats kommer också att möjliggöra spridning till industrin av 
resultaten från den FoTU-verksamhet som stöds genom Europeiska kol-
och stålgemenskapens (EKSG) program för teknisk forskning eller genom 
nationella FoTU-program. Det nya programmet innehåller inga insatser 
Med fasts bränslen avses här anlracit, olja, brunkol, torv samt emulsioner och tunga fraktioner 
av petroleumderivat. 118 
som är direkt inriktade på FoTU eftersom detta område redan täcks av 
ovannämnda program. 
4.2 Period som omfattas av åtgärden 
Åtgärden skall löpa över fem år, från den 1 januari 1998 till den 31 
december 2002. 
5. Klassificering av utgifter och inkomster 
Icke-obligatoriska utgifter/differentierade anslag. 
6. Typ av utgifter och inkomster 
Programmet kommer att bestå av två olika kategorier av insatser: 
a) Åtgärder som skall leda till skapande av ett informationsnät i syfte att 
främja affärsmöjligheter och teknisk information när det gäller nationella 
och internationella aktiviteter samt gemenskapsaktiviteter. 
b) Åtgärder för att främja strategiskt samarbete inom industrin, t.ex. "business 
workshops" och seminarier, studiebesök på industrier, grupper för 
utvärdering och samråd i syfte att främja industriellt utnyttjande av ren 
kolteknik, däribland främjande av europeisk export av ren teknologi. 
Gemenskapens bidrag kan täcka upp till 100 % av de totala kostnaderna för de 
insatser som beskrivs under a. 
Gemenskapens bidrag för medfinansiering kan uppgå till 50 % för de insatser som 
beskrivs under b. 
7. Budgetkonsekvenser 
7.1 Metod för att beräkna åtgärdens totala kostnad 
Beloppen skall varje år fastställas av budgetmyndigheten. 
Föreslaget belopp uppgår till 4,1 miljoner ecu för hela programperioden. 
Det fördelas enligt följande: 
Övergripande insatser 
Åtgärder för att utveckla ett informationsnät i syfte att främja ett 1 540 000 ecu 
förbättrat utbyte av information om marknader och teknik. Nödvändiga 
uppgifter kan läggas in i databaser som exempelvis skulle vara 
tillgängliga via Internet. Man räknar med en nätmedlem per 
medlemsstat. Denna skulle samtidigt kunna fungera som nätserver och 
sprida information. Nätet skulle samordnas med andra befintliga nät, 
såsom Relay Centres eller organisationer för främjande av energiteknik. 
Åtgärder, såsom anordnande av workshops, konferenser 2 560 000 ecu 
rörande finansiering av utvecklingsarbete i fråga om ren teknologi för * . 
o •* .1 «7 
fasta bränslen och konferenser i syfte att sprida information om denna 
teknik. Man räknar med tio marknadsstudier (för till exempel integrerad 
förgasning med kombicykel (IGCC), "Ultrasupercritique", system för 
hantering av kväve- respektive svaveloxider, fluidiserad bädd med 
atmosfäriskt tryck, tryckvirvelbädd, fluidiserad bädd med stationärt 
tryck, kolpulver till en låg kostnad) och åtta "business workshops" av 
teknisk-ekonomisk karaktär för att underlätta teknikens utveckling. 
Man avser också främja 
insatser för att främja export av ren kolförbränningsteknik; dessa 
insatser kan täcka aktiviteter av den typ som beskrivs ovan, samt 
exempelvis workshops i syfte att identifiera möjligheter till 
internationellt samarbete och eventuella investeringshinder för 
avancerad teknik, både i fråga om en effektiv energianvändning och 
kontroll av utsläpp. Man räknar med fyra industribesök i tredje land och 
sju i EU, där ett trettiotal branschföreträdare kommer att mötas och 
besöka befintliga anläggningar. Därmed skall man underlätta 
branschkontakterna och beslutsfattarnas arbete. De insatser som 
planeras här skall täcka alla utgifter för samordning och, för 
delegationer från tredje land, en del av resekostnaderna för resor inom 
gemenskapen. 
7.2 Kostnadens fördelning mellan åtgärdens olika delar (i miljoner ecu) 
Åtgärder för att utveckla ett 
informationsnät 
Främjande insatser 
TOTALT 1998 
0,3 
0,5 
0,8 1999 
0,31 
0,51 
0,81 2000 
0,31 
0,51 
0,82 2001 
0,31 
0,52 
0,83 2002 
0,31 
0,53 
0,84 Totalt 
1,54 
2,56 
4,10 
Bestämmelser om bedrägeribekämpning. Resultat av åtgärder. 
Betalning för kontrakten skall ske på grundval av reella kostnader och efter 
kontroll (förutom kostnader för studier, som skall vara schablonmässiga och 
betalas på grundval av godtagna resultat). 
Analys av kostnadseffektivitet 
9.1 Särskilda mål för de insatser som skall göras genom det 
energipolitiska ramprogrammet (1998-2002) 
Att komplettera medlemsstaternas och branschens insatser på ett sätt som bidrar 
till att uppfylla gemenskapens mål att till år 2010 minska utsläppen av 
växthusgaser med 15 % jämfört med 1990 och till kampen mot försurningen. Att 
genom tekniköverföring bidra till att minska de globala utsläppen av koldioxid. 
Målgrupp 
Nationella, regionala och lokala organ i Europa som främjar ren 
och effektiv teknik. 
11*0 
Elindustrin och tillverkare av kolförbränningsutrustning inom 
Europeiska unionen. 
Organ, regeringar och industri i tredje land, framför allt i Kina, 
Indien, Asien och andra områden som är stora förbrukare av kol. 
9.2 Skäl för åtgärden 
Kostnader 
Enligt kommissionens uppgifter har man för programperioden identifierat 
en investeringspotential på 15,8 miljarder ecu i nya rena 
kolförbränningsanläggningar inom Europeiska unionen. Detta belopp skall 
huvudsakligen utnyttjas för att främja inhemska olje- och 
brunkolstillgångar, producerade under tillfredsställande ekonomiska 
villkor. Eftersom man räknar med Europeiska unionens importberoende 
kommer att uppgå till 70 % av energiförbrukningen år 2020 är det mycket 
viktigt att ekonomiskt främja gemenskapens egna resurser. 
Att eliminera ett ton svaveldioxid kostar 500 ecu. Mot bakgrund av att 
gemenskapens strategi för att motverka försurning syftar till att minska de 
årliga utsläppen av svaveldioxid från förbränningsanläggningar med 
ungefär 9 miljoner ton (mellan 1990 och 2010), skulle de möjliga vinsterna 
av ren kolteknik uppgå till 4 500 miljoner ecu per år - bara när det gäller 
svaveldioxid. Vinsterna är ännu större när det gäller kväveoxider. 
När det gäller koldioxid skulle en effektivitetsförbättring på 5 % när det 
gäller elproduktion med kol som bränsle inom gemenskapen innebära 
minskade utsläpp i storleksordningen 100 miljoner ton per. 
Åstadkomna effekter 
De projekt som stöds genom detta program skall uppfylla följande 
kriterier: 
Att på ett avsevärt sätt bidra till miljöskydd och kontroll av 
växthuseffekten. 
Att ha en stabiliserande effekt på världsmarknadspriserna på energi 
Att förbättra Europeiska unionens betalningsbalans. 
Att stärka den europeiska industrins konkurrenskraft på 
världsmarknaden. 
Att förbättra Europeiska unionens försörjningstrygghet och minska 
dess sårbarhet vid störningar på energimarknaden. 
Att påskynda förverkligandet av den inre marknaden och stärka den 
ekonomiska och sociala sammanhållningen. 
10 121 
Dessutom kommer stora kunskaper om teknik för en effektiv 
energianvändning att möjliggöra tekniköverföring till tredje land och 
därmed bidra till en bättre resursstyrning och ett bättre miljöskydd på 
global nivå. 
9.3 Uppföljning och utvärdering av åtgärden 
Valda indikatorer 
Minskade koldioxidutsläpp. 
Antalet föreslagna och godkända åtgärder som anammats av 
branschen. 
Privata investeringar. 
Antalet konferenser, seminarier, nyhetsbrev och andra 
publikationer. 
Användningsgrad av det inrättade informationsnätet. 
De planerade utvärderingarnas form och frekvens 
Kommissionen skall på permanent basis lägga fram en rapport för 
programkommittén, vilken består av representanter för medlemsstaterna 
och sammanträder enligt föreskrivna förfaranden 
Denna rapport skall läggas fram för rådet och Europaparlamentet i enlighet 
med artikel 7 i det gemensamma förslaget till rådets beslut. 
Vid denna utvärdering skall man undersöka. 
Programmets tidigare och nuvarande inriktningar för att söka efter 
möjliga förbättringar. 
Förhållandet mellan använda medel och uppnådda resultat. 
Faktisk och möjlig komplementaritet mellan dessa program och 
andra befintliga instrument. 
10 Administrativa utgifter 
Nödvändiga resurser skall finansieras inom ramen för befintliga anslag till de 
enheter som förvaltar programmet. 
ii | SM 
Tabell över ekonomiska överväganden 
Aktiviteter enligt artikel 3 
a) Åtgärder för att främja skapandet av 
ett nät för information om marknader 
och teknik 
- härdvarukostnader 
- kostnader för servrar (privata eller 
offentliga) 
- driftskostnader och kostnader för att få 
fram grundinformation 
DELSUMMA 
b) Marknadsföring, 
genomförbarhetsstudier och andra 
åtgärder som främjar investeringar 
- Marknadsanalyser 
-"Business workshops" 
c) Främjande av export av ren 
koltcknik till tredje land 
- Industribesök från den europeiska 
industrin till tredje land 
- Industribesök från tredje land till EU 
DELSUMMA 
TOTALSUMMA Budget (i miljoner ecu) 
Antal 
insatser 
1 
155 
-
1 
K) 
2 
-
-Genom­
snittlig 
enhets­
kostnad 
0,20 
0,02 
-
0,20 
0,10 
0,30 
0,30 
-
-1998 
0,10 
0,30 
0,20 
0,10 
0,20 
0.50 
0,8 1999 
0,21 
0,10 
0,31 
0,20 
0,30 
0.50 
0.81 2000 
0,21 
0,10 
0.31 
0.21 
0.30 
0.51 
0.82 2001 
0,21 
0,10 
0.31 
0.22 
0,30 
0.52 
0.83 2002 
0,21 
0,10 
0.31 
0,23 
0.30 
0.53 
0.84 Totalt 
0,20 
0,84 
0,50 
1.54 
0,20 
0,96 
0.60 
0.80 
2.56 
4,10 
123 
Antal servrar. 
12 
EUROPEISKA KOMMISSIONEN 
BILAGA VII 
Genomförande av 
FLERÅRIGA INSATSER INOM OMRÅDET 
KÄRNSÄKERHET OCH TRANSPORT AV RADIOAKTIVT 
MATERIAL 
(1998-2002) 
124 
FINANSIERINGSOVERSIKT 
1. Åtgärdens beteckning: 
a. Industriellt samarbete inom området kärnenergi och transport av radioaktivt 
material 
Transport av radioaktivt material: problem rörande säkerhet, hälsoskydd och 
kärnsäkerhetsteknik. 
Industriellt samarbete med de central- och östeuropeiska länderna, Ryssland och 
Ukraina inom området civil kärnenergi. 
b. Utbildning av experter från de central- och östeuropeiska länderna och de nya 
oberoende staterna i förre delta Sovjetunionen inom området säkerhetskontroll 
{safeguards) - Inrättande av ett system för bokföring och kontroll av klyvbart 
material i Ryssland. 
2. Berörda budgetposter 
a. B4-1020 i Europeiska gemenskapernas allmänna budget (industriellt samarbete 
inom området kärnenergi och transport av radioaktivt material). 
b. B7-535 i Europeiska gemenskapernas allmänna budget (utbildning och införande av 
säkerhetskontroller). 
3. Rättslig grund 
Kapitel III respektive X i Fördraget om Europeiska atomenergigemenskapen (Euratom-
fördraget) samt: 
a. Artikel 75 i EG-fördraget (gemensam politik inom transportområdet), rådets 
resolution av den 22 juli 1996 om tekniska problem inom området kärnsäkerhet (EGT 
nr C 185, 14.8.1996, s. 1). 
Rådet resolution av den 22 juli 1996 om tekniska problem inom området kärnsäkerhet 
(EGT nr C 185, 14.8.1996, s.l) och resolution nr 16 i dokumentet PE 217 774/slutlig 
av den 11 juli 1996 "East-West Cooperation Activities in Energy and Nuclear 
Safety". 
b. Europaparlamentets resolution av den 9 april 1992 om kärnsäkerheten i de central-
och östeuropeiska länderna och de nya oberoende staterna i förre detta Sovjetunionen 
(EGT nr C 125, 18.5.1992, s. 244), Europaparlamentets resolution av den 29 
september 1994 (PE-B4-00621) om olaglig handel med kärnmaterial samt 
Kommissionens meddelande om åcn olagliga handeln med kärnmaterial och 
radioaktiva ämnen (KOM(96)OI71 slutlig). 
/ar 
4. Beskrivning av åtgärden 
4.1 Allmänt mål 
Handlingsprogrammet syftar till att stärka säkerhet och säkerhetskontroller {safeguards) 
inom kärnenergiområdet. 
a. Att förstärka den allmänna kärnsäkerheten, framför allt genom 
Att förbättra villkoren för transporter av radioaktivt material med följande 
typer av insatser. 
• Att underlätta de inre marknadens funktion genom att identifiera motiverade 
harmoni seringsåtgärd er 
• Att bidra till den framtida lagstiftningen genom att utveckla experimentverksamhet 
och kunskaper. 
• Att utvärdera händelser under transporter och dra framtida lärdom därav. 
• Att stärka samstämmigheten mellan gällande förfaranden vid olyckor och i fråga 
om utbildningen av katastrofpersonal. 
• Att samarbeta med de central- och östeuropeiska länderna och de nya oberoende 
staterna i förre detta Sovjetunionen för att förbättra transportsäkerheten i dessa 
länder. 
• Att förbättra information till allmänheten och dennas kunskaper och medvetande 
inom detta område. 
Att på lång sikt förbättra säkerheten när det gäller kärnkraftsanvändningen i 
Östeuropa, Ryssland och Ukraina. Dessa länder är fast beslutade att fortsätta att 
använda kärnkraft som en viktig energikälla. Förutom kortsiktiga insatser genom 
olika biståndsprogram - som syftar till att lösa enskilda problem - är det 
nödvändigt att hjälpa dessa länder att utveckla ett kvalitets- och säkerhetstänkande 
på alla nivåer inom kärnenergi sektorn. En sådan utveckling kan bara åstadkommas 
på lång sikt genom ett nära samarbete mellan representanter för branschen i EU 
respektive i Östeuropa. För att främja samarbete bör kommissionen ge sitt stöd till 
analyser av allmänna hinder (industriella, ekonomiska och juridiska) och på ett 
lämpligt sätt främja pilotfall 
b. Att bidra till att skapa effektiva och tillförlitliga säkerhetssystem {safeguards) i de 
central- och östeuropeiska länderna och de nya oberoende staterna i förre detta 
Sovjetunionen, framför allt genom att samarbetsinsatser på följande områden: 
Utbildning och utbyte av experter inom området kärnsäkerhetskontroller. 
Införande av ett bokförings- och kontrollsystem för klyvbart material i 
Ryssland. 
lp G 
Installation av kontrollutrustning inom ramen för b. 
4.2 Period som omfattas av åtgärden och bestämmelser om förnyelse eller 
förlängning 
Åtgärden skall löpa över fem år, från 1998 till och med 2002. 
5. Klassificering av utgifter och inkomster 
Icke-obligatoriska utgifter 
6. Typ av utgifter och inkomster 
a. Stöd genom samfinansiering med andra offentliga eller privata källor. Europeiska 
kommissionens bidrag kan uppgå till 100 % för vissa förslag som man anser vara 
av mycket stort intresse och som inte kan samfinansieras med någon annan källa 
(till exempel samarbete med länderna i Östeuropa). 
b. Ekonomiskt stöd/bidrag till: 
Organisering av kurser och praktikplatser för yrkesutbildning - i 
Europeiska unionen eller länderna i Central- och Östeuropa eller NOS -
riktad till experter inom området säkerhetskontroll. Detta stöd skall 
inbegripa kostnader för uppehälle (resekostnader, traktamente etc). 
Organisering av seminarier för experter i Europeiska unionen eller NOS 
Besök för experter i kärnanläggningar i Europeiska unionen eller NOS. 
Stöd rörande material, logistik och administration som krävs för driften av 
kärnanläggningar. 
Översättnings- och tolkningskostnader. 
Kostnader för tjänsteresor för personal från Euratoms direktorat för 
säkerhetskontroller och experter från Europeiska unionen som valts ut i 
samband med ovannämnda aktiviteter. 
Tagande, transport och analys av stickprov, inklusive stickprov som tas för 
att förebygga olaglig handel med kärnmaterial 
7. Budgetkonsekvenser 
7.1 Metod för att beräkna åtgärdens totala kostnad 
De ekonomiska resurser som krävs för att uppnå målsättningarna för detta fleråriga 
program beräknas till följande: 
a B4-1020 Genomförande av programmet under perioden 1998-2002. 
127 
Cirka 0,5 miljoner ecu per år inom området transport av radioaktivt 
material. Finansieringsbehovet har uppskattats till 2 miljoner ecu per år 
(utöver nuvarande budgetplan) av den ständiga arbetsgruppen för transport 
av radioaktivt material vid dess sammanträde i Bryssel den 23 september 
1997 på grundval av det arbete som redan gjorts inom ramen för 1996 och 
1997 års budget och alla insatser som skall göras under 1998 och 1999. 
Cirka 0,1 miljoner ecu per år från och med år 2000 för industriellt 
samarbete med öst inom kärnenergiområdet. Detta behov hade uppskattats 
till 0,5 miljoner ecu per år på grundval av resultaten från en studie över det 
industriella samarbetet med Ryssland. 
b. B7-535 Genomförande av programmet under perioden 1998-2002. 
Insatsens kostnad beräknas till 2,5 miljoner ecu per år på grundval av det 
arbete som hittills har gjorts när det gäller stöd till säkerhetskontroller i de 
central- och östeuropeiska länderna och de nya oberoende staterna i förre 
detta Sovjetunionen samt de mål som man skall uppnå. Den totala 
kostnaden skulle sålunda uppgå till 12,5 miljoner ecu. 
7.2 Kostnadens fördelning mellan åtgärdens olika delar 
a. Industriellt samarbete inom området kärnenergi och transport av radioaktivt 
material (B4-1020) 
EG miljoner ecu (löpande priser) 
Fördelning 1998 1999 2000 2001 2002 
Transport av kärnmaterial 
Den inre marknadens funktion och 
harmonisering 
Studier av incidenter/olyckor under transporter 
- Olycksåtgärder i fråga om transporter 
Stöd till de central- och östeuropeiska länderna 
och de nya oberoende staterna i förre detta 
Sovjetunionen 
Informationsinsatser till allmänheten 
Informationsinsatser till allmänheten i fråga om 
säkerhet och transport av kärnmaterial 
Delsumma 0,2 
0,2 
0,1 
0,0 
0,0 
0,5 0,2 
0,2 
0,1 
0,0 
0,0 
0,5 0,2 
0,1 
0,1 
0,0 
0,1 
0,4 0,1 
0,1 
0,1 
0,1 
0,2 
0,4 0,1 
0,1 
0,1 
0,1 
0,3 
0,4 
Industriellt samarbete 
Utvärdering av situationen i de nya oberoende 
staterna i förre detta Sovjetunionen 
Möten mellan representanter för kärnindustrin 
Delsumma -
-
-0,01 
-
0,01 0,02 
0,1 
0,12 0,03 
0,1 
0,13 0,04 
0,1 
0,14 
TOTALSUMMA 0,5 0,51 0,52 0,53 0,54 
Utbildning av experter och införande av säkerhetskontroller (i de central- och 
östeuropeiska länderna och de nya oberoende staterna i förre detta Sovjetunionen) 
(B7-535) 
128 
Fördelning 
Utbildning för säkerhetskontroller 
Närmande till Euratoms system 
Olaglig handel 
Förbättrad lagstiftning 
TOTALT EG 
1998 
0,75 
0,75 
0,50 
0,50 
2,5 i miljoner ecu (löpande priser) 
1999 
0,75 
0,75 
0,50 
0,50 
2,5 2000 
0,75 
0,75 
0,50 
0,50 
2,5 2001 
0,75 
0,75 
0,50 
0,50 
2,5 2002 
0,75 
0,75 
0,50 
0,50 
2,5 
7.3 Verksamhetskostnader för studier, experter, sammanträden etc, som ingår 
del B i budgeten 
a. Industriellt samarbete inom området kärnenergi och transport av radioaktivt 
material (B4-1020) 
EG i miljoner ecu (löpande priser) 
Studier och experiment 
Stöd till pilotfall 
Sammanträden mellan 
experter 
Totalt 1998 
0,4 
0,1 
0,5 1999 
0,41 
0,0 
0,1 
0,51 2000 
0,32 
0,1 
0,1 
0,52 2001 
0,33 
0,1 
0,1 
0,53 2002 
0,34 
0,1 
0,1 
0,54 
b. Utbildning av experter och införande av säkerhetskontroller (i de central- och 
östeuropeiska länderna och de nya oberoende staterna i förre detta Sovjetunionen) 
(B7-535) 
Organisering av 
specialiserade kurser och 
praktikplatser för experter 
Seminarier 
Besök på kärnanläggningar i 
EU för experter 
Materiellt, logistiskt och 
administrativt stöd 
Kostnader för tjänstemännens 
platsbesök (inklusive stöd från 
ansvariga på deras egna 
anläggningar) 
Totalt EG i miljoner ecu (löpande priser) 
1998 
0,75 
0,50 
0,15 
0,8 
0,2 
2,5 1999 
0,75 
0,50 
0,15 
0,8 
0,2 
2,5 2000 
0,75 
0,50 
0,15 
0,8 
0,2 
2,5 2001 
0,75 
0,50 
0,15 
0,8 
0,2 
2,5 2002 
0,75 
0,50 
0,15 
0,8 
0,2 
2,5 
7.4 Fördelning av åtagande- och bctaliiingsbemyndiganden över tiden (i ecu) 
a. Industriellt samarbete inom området kärnenergi och transport av radioaktivt 
material (B4-1020) 
EG i miljoner ecu (löpande priser) 
6 l2ii 
Atagande­
bemyndiganden 
Betalnings-
bemyndiganden 
1998 
1999 
2000 
2001 
2002 
2003 1998 
0,5 1999 
0,51 2000 
0,52 2001 
0,53 2002 
0,54 2003 
0,8 
0,8 0,15 
0,36 
0,51 0,15 
0,37 
0,52 0,15 
0,38 
0,53 0,15 
0,39 
0,54 0,15 
0,15 
Utbildning av experter och införande av säkerhetskontroller (i de central- och 
östeuropeiska länderna och de nya oberoende staterna i förre detta Sovjetunionen) 
(B7-535) 
EG i miljoner ecu (löpande priser) 
Atagandebemyndiganden 
Betalningsbemyndiganden 
1998 
1999 
2000 
2001 
2002 
2003 1998 
2,0 1999 
2,0 2000 
2,0 2001 
2,0 2002 
2,0 2003 
2,0 
1,5 
1,5 2,5 
2,5 2,5 
2,5 2,5 
2,5 2,5 
2,5 1,0 
1,0 
8. Bestämmelser om bedrägeribekämpning. Resultat av åtgärder. 
a. Man skall varje år under perioden 1998-2002 begära in förslag. En 
expertkommitté som utses av kommissionen skall ansvara för utvärdering och 
urval av förslagen på grundval av: 
Förslagens vetenskapliga och tekniska värde. 
En analys av ekonomiska uppgifter om varje förslagsställare 
Efter att kontrakten har skrivits under: 
• Granskning av kostnadsredovisningar innan betalning sker, vilket skall ske på flera 
nivåer (ekonomistyrning, vetenskapligt ansvariga). 
• Intern revision av styrekonomen 
• Kontroller på plats som genom granskning av verifikationer skall medge att man 
upptäcker fel eller andra oegentligheter. 
13() 
c. Kontroll av fakturor rörande faktiska kostnader och på grundval av riktlinjerna för 
tjänsteresor när det gäller sådana utgifter för tjänstemän och experter samt 
sammanträdeskostnader och konferenser. 
9. Analys av kostnadseffektivitet 
9.1 Särskilda och kvantifierbara mål. Målgrupp 
9. L1 Särskilda och kvantifierbara mål 
a. Industriellt samarbete inom området kärnenergi och transport av radioaktivt 
material 
Transport av radioaktivt material 
Att underlätta den inre marknadens funktion genom att identifiera 
motiverade harmoniseringsåtgärder: 
• Harmomsering av metoder för utvärdering av emballeringssäkerhet i enlighet med 
gällande lagstiftning. 
• Harmonisering av emballeringsnormer och av säkerhetsnivåer utifrån materialens 
egenskaper. 
Att bidra till den framtida lagstiftningen genom att utveckla 
experimentverksamhet och kunskaper. 
Att utvärdera händelser under transporter och dra framtida lärdom därav. 
-' Att stärka samstämmigheten mellan gällande förfaranden vid olyckor och i 
fråga om utbildningen av katastrofpersonal. 
Att samarbeta med de central- och östeuropeiska länderna och de nya 
oberoende staterna i förre detta Sovjetunionen i syfte att förbättra 
transportsäkerheten i dessa länder (vissa av dessa länder förhandlar om 
anslutning till gemenskapen). 
Att förbättra information till allmänheten och dennas kunskaper och 
medvetande inom detta område. 
Industriellt samarbete inom området kärnenergi 
Att inom ramen för befintliga industriella, ekonomiska och juridiska 
strukturer och i syfte att införa ett marknadsmässigt förhållningssätt i öst 
på ett exakt sätt identifiera hindren för samarbete mellan företag 
verksamma inom kärnsektorn likaväl som förslag på lösningar som kan 
underlätta detta samarbete. 
Att skapa ett informations- och kontaktnät mellan företag i EU och i öst. 
131 
b. Utbildning av experter och införande av säkerhetskontroller (i de central- och 
östeuropeiska länderna och de nya oberoende staterna i förre detta Sovjetunionen) 
Efter östblockets politiska kollaps och mot bakgrund av inträffade fall av olaglig 
handel med klyvbart och radioaktivt material från öst är det nödvändigt att - i 
enlighet med Europaparlamentets resolutioner och rådets och kommissionens 
politik - planera för en fortgående utbildning av lokala tjänstemän som ansvarar 
för kontroll av kärnmaterial i dessa länders anläggningar. Man måste också skapa 
ett verkligt system för kontroll och bokföring av kärnmaterial. 
Målet med programmet, som tillämpades redan mellan 1993 och 1996 (budgetpost 
B4-2001), är att fullfölja och utveckla insatserna på plats i nära samarbete med de 
lokalt anställda. De planerade insatserna rör områdena bokföring av kärnmaterial, 
fysiska inventeringar, datoriserad uppföljning av materialen på anläggnings- och 
central kontrollnivå, organisering av en oberoende inspektionsmyndighet för 
kontroll och inrättande av övervaknings- och åtgärdssystem. 
Kommissionen anser att problemets omfattning motiverar en förlängd insats 
Hittillsvarande insatser har gett uppmuntrande resultat. 
9.1.2 Målgrupp 
Alla medborgare i EU, de central- och östeuropeiska länderna och de nya oberoende 
staterna i förre detta Sovjetunionen. 
Transportföretag verksamma inom området radioaktiva material. 
Företag inom kärnsektorn. 
Nationella säkerhets- och kontrollmyndigheter {safeguards). 
Experter inom området kärnsäkerhetskontroller från NOS likaväl som kärnanläggningar i 
dessa länder. 
Internationella organisationer inom området kärnsäkerhet. 
9.2 Skäl för åtgärden 
9.2.1 Skäl för gemenskapens intervention 
a. Industriellt samarbete inom området kärnenergi och transport av radioaktivt 
material 
Transport av radioaktivt material 
För att stödja dessa aktiviteter inrättade kommissionen 1982 på 
Europaparlamentets begäran1 en ständig arbetsgrupp bestående av nationella 
1 Hiiropaparlamcntcls resolution, ItfiT ur C 40/-U, 15.2.1«)X2. 
9 
132 
experter med teknisk kompetens inom området säkra transporter av radioaktivt 
material. Denna arbetsgrupp organiserar utbyte av information om tillämpningen 
av lagstiftningen på internationella transporter av radioaktiva material - mellan 
medlemsstaterna likaväl som inom och utanför Europeiska unionen. 
Arbetsgruppen föreslår riktlinjer för det handlingsprogram som kommissionen 
skall arbeta fram inom området transport av radioaktivt material. Syftet med detta 
är att skaffa fram de grundläggande kunskaper som krävs för att utvärdera 
internationella regler. 
Kommissionen uppmanades också att regelbundet informera Europaparlamentet 
och rådet om nya utvecklingstendenser inom området transport av radioaktivt 
material och att låta dem ta del av de rekommendationer som arbetas fram av den 
ständiga arbetsgruppen. 
Europaparlamentet återställde 1996 den budgetpost2 som rör transport av 
radioaktivt material. Till denna post anslogs 2 miljoner ecu i 
atagandebemyndiganden Ibr budgetåret 1996. För budgetåret 1997 anslog man 0,7 
miljoner ecu genom alt göra en hudgclintcrn överföring, vilket beslutades av 
GD XVII med godkännande av (»D XIX. 
De totala åtagandena uppgår för perioden 1996 97 till 2 661 971 ecu (98,59 % av 
disponibla medel) 
Den ständiga arbetsgruppen bekräftade vid sitt senaste sammanträde i Bryssel den 
23 september 1997 den vikt man fäste vid genomförandet av ett flerårigt program 
(fem år) inom detta viktiga område, som beviljats avsevärda anslag (2 miljoner ecu 
per år). 
Industriellt samarbete inom området kärnenergi 
Kommissionen har hittills koncentrerat insatserna på åtgärder för att på kort sikt 
lindra kärnsäkerhetsproblemen i öst. Insatsen handlar i första hand om 
säkerhetsanalyser vid kärnkraftverk som är i drift, dels genom driftstöd 
(operationellt stöd), dels genom inköp av utrustning från väst Med tanke pä 
berörda länders avsikt att på lång sikt fortsätta att använda sig av kärnkraft är det 
nödvändigt att förbättra den lokala tillverkningen av komponenter och utrustning 
för att på så sätt säkerställa deras kvalitet. Ett sätt att åstadkomma detta är att 
stärka samarbetet mellan företag i unionen och i öst genom att övervinna de hinder 
som finns för detta samarbete. Kommissionen kan spela en vägledande roll genom 
att göra allmänna analyser, fungera som en kontaktpunkt och informationskälla 
och t.o.m. genom att stödja pilotfall. 
Utbildning av experter och införande av säkerhetskontroller (i de central- och 
östeuropeiska länderna och de nya oberoende staterna i förre detta Sovjetunionen) 
Denna insats är en av de nyckelfaktorer som skall göra det möjligt att uppnå de 
mål som rådet i Essen fastställde i överensstämmelse med Europaparlamentets 
2 Europeiska gemenskapernas allmänna budgel (or l(>% budgetpost nr B4-I020. 
10 133 
resolution och kommissionens meddelande. Dessutom är insatsen helt i linje med 
unionens övergripande målsättningar när det gäller att säkerställa förbättrade 
driftsvillkor vid kärnanläggningarna i öst. 
Det bör också påpekas att frågan om att förbättra kontrollen av kärnmaterial och 
därmed minska den olagliga handeln med kärnmaterial var föremål för ett viktigt 
uttalande i samband med G8-mötet i Moskva i april 1996. 
Vidare har man inrättat informella mekanismer för att säkerställa komplementaritet 
med de insatser som organiseras av tredje land (USA, Japan), medlemsstaterna 
(Finland, Frankrike, Storbritannien, Sverige), IAEA likaväl som med de insatser 
som görs genom Phare och Tacis. 
Det är slutligen viktigt att påpeka att - i motsats till programmen Phare och Tacis 
säkerställs utbildningen av experter och genomförandet av projekt huvudsakligen 
av Euratoms inspektörer, som har den sakkunskap som krävs En effektiv 
uppföljning kräver regelbundna besök pä plats, överföring av material och en 
förmåga att snabbt anpassa sig till tillfälliga behov Htt snabbt verkställande och en 
stor flexibilitet är också av mycket stor betydelse. 
9.2.2 Val av former för intervention 
Finansieringen av denna insats skall ske genom ekonomiskt stöd/ekonomiska bidrag. 
9.3 Uppföljning och utvärdering av åtgärden 
a. Industriellt samarbete inom området kärnenergi och transport av radioaktivt 
material 
Transport av radioaktivt material 
Insatsen skall medge kontroller av huruvida existerande regler tillämpas på ett 
korrekt sätt, utvärdering av behovet att utveckla dessa regler samt bidra till 
förverkligandet av den inre marknaden. I förekommande fall kan insatsen leda till 
nya initiativ från kommissionen när det gäller harmonisering av lagstiftning och 
förfaranden för transporter inom EU. 
Insatsen skall utgöra ett stöd för de central- och östeuropeiska länderna och NOS, 
och då framför allt de länder som kandiderar till medlemskap i gemenskapen eller 
som verkar inom gemenskapens territorium. 
Ett annat mål man eftersträvar är att ge allmänheten bättre information om 
transporter av radioaktivt material. 
Industriellt samarbete inom området kärnenergi 
En bättre förståelse för de lokala företagens problem och stöd för ett 
marknadsmässigt förhållningssätt bör på det stora hela bidra till en förbättrad 
ekonomisk utveckling i öst, vilket också ligger i unionens intresse 
ii 131 
b. Utbildning av experter och införande av säkerhetskontroller (i de central- och 
östeuropeiska länderna och de nya oberoende staterna i förre detta Sovjetunionen) 
Valda indikatorer 
En framgångsrik insats kommer att bidra till att säkerställa att man i öst utför 
strikta kontroller av kärnmaterial - kontroller som är likvärdiga med dem som görs 
i Europeiska unionen. En uteslutande fredlig användning av kärnenergi kommer att 
vara det bästa måttet på framgång. 
Omfattning av genomförda aktiviteter 
Upplysningsvis kan nämnas att man inom området säkerhetskontroller 1995 
genomförde 27 insatser, varav 10 i Ryssland och 17 inom Europeiska unionen -
huvudsakligen i Luxemburg. 103 experter från öst deltog i en eller flera av dessa 
insatser i en omfattning som motsvarade mer än 850 arbetsdagar. Till detta måste 
läggas de arbetsdagar som Euratoms personal ägnat åt dessa olika insatser. 
10. Administrativa utgifter 
a. Industriellt samarbete inom området kärnenergi och transport av radioaktivt 
material 
De föreslagna åtagandena per år är lägre än 1996 års åtaganden. De personalresurser 
som avsattes för verksamheten under 1996 och 1997 motsvarade 1,5 B-tjänster och 
0,25 A-tjänst. Inga ytterligare resurser kommer därför att behövas. 
b. Utbildning av experter och införande av säkerhetskontroller (i de central- och 
östeuropeiska länderna och de nya oberoende staterna i förre detta Sovjetunionen) 
Mellan 1993 och 1996 lyckades kommissionen administrera de organiserade insatserna 
inom ramen för budgetpost B4-2001 utan att avsätta större personalresurser och trots 
den arbetsbelastning som följde av skyldigheterna enligt kapitel 7 i Euratom-fördraget. 
I detta läge begärs inte några ytterligare resurser. 
12 135 

ISSN 1024-4506 
KOM(97) 550 slutlig 
DOKUMENT 
SV 12 01 
Katalognummer : CB-CO-97-643-SV-C 
ISBN 92-78-28186-7 
Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg 
136