Cancerplanen kommer att stödjas av ett brett spektrum av EU-politik, med forskning och innovation som utgångspunkt för en ny strategi för cancervård i EU. Åtgärder kommer att göras inom allt ifrån sysselsättning, utbildning, socialpolitik och jämlikhet samt marknadsföring, jordbruk, energi, miljö och klimat, till transport, sammanhållningspolitik och skatt. På detta sätt kommer cancerplanen att bidra till att orsakerna till cancer bekämpas i skolor och på arbetsplatser, i forskningslaboratorier, i städer och på landsbygden etc., med hjälp av innovation, hälsosamma val och förbättringar av miljön. EU kommer också att fortsätta det internationella samarbetet inom den etablerade samarbetsramen med WHO och det långvariga samarbetet med Internationella centret för cancerforskning.

Europas plan mot cancer syftar till insatser mot cancer i alla stadier. Planen är strukturerad runt fyra centrala åtgärdsområden där EU kan tillföra som mest: (1) förebyggande insatser, (2) tidig upptäckt, (3) diagnos och behandling, samt (4) cancerpatienters och canceröverlevares livskvalitet. Under de kommande åren kommer cancerplanen att inriktas på forskning och innovation, att utnyttja de möjligheter som digitaliseringen och den nya tekniken erbjuder samt mobilisera finansieringsinstrument för att stödja medlemsstaterna.

EU har arbetat för att bekämpa cancer under flera årtionden, och dess insatser, till exempel inom tobakskontroll och skydd mot farliga ämnen, har räddat och förlängt liv. EU:s senaste handlingsplan mot cancer togs dock fram i slutet av 1990-talet, och sedan dess har det gjorts omfattande framsteg inom cancerbehandling. Precisionsmedicin – som är anpassad till individuella förhållanden och behov – har förändrat patienters prognoser enormt. Samtidigt har forskning och innovation, till exempel mRNA-teknik i samspel med digital teknik, dramatiskt ökat vår förståelse för hur cancer uppstår, utvecklas, förebyggs och diagnostiseras.

Europa hyser i dag en tiondel av världens befolkning men en fjärdedel av världens cancerfall. Om vi inte agerar med kraft kommer antalet som dör till följd av cancer förmodligen att öka med mer än 24 % fram till 2035, vilket innebär att sjukdomen blir den främsta dödsorsaken i EU. De sammanlagda ekonomiska konsekvenserna av cancer i Europa uppskattas överstiga 100 miljarder euro per år. Dessutom har covid-19-pandemin lett till allvarliga följder för cancervården. Preventiva insatser och behandlingar har avbrutits, diagnostisering och vaccinering skjutits upp och tillgången till läkemedel har påverkats. Sedan pandemin började har antalet cancerdiagnoser minskat, och man kan vänta sig ett att de ökar i framtiden.

På ett eller annat sätt rör cancer oss alla. Under 2020 diagnostiserades 2,7 miljoner människor i EU med cancer, och ytterligare 1,3 miljoner dog till följd av sjukdomen. En cancerdiagnos är ett hårt slag, inte bara för den som får den utan även för familj och vänner.

Europas plan mot cancer ska bidra till att möjligheterna hos data och digitalisering utnyttjas på bästa sätt. Det europeiska hälsodataområdet, som kommer att föreslås 2021, ska göra det möjligt för cancerpatienter att på ett säkert sätt få tillgång till och dela sina hälsodata i ett integrerat format i elektroniska patientjournaler mellan vårdgivare och länder i EU. Det europeiska hälsodataområdet ska ge allmänläkare och specialister tillgång till patienters kliniska uppgifter och på så sätt säkerställa att patienten får vård under hela vårdförloppet. Dataområdet kommer att länkas samman med kunskapscentrumet för cancer så att kunskap och lärdomar utbyts på ett effektivt sätt. Kommissionen kommer att fortsätta att tillsammans med medlemsstaterna arbeta på ett gemensamt utbytesformat för elektroniska patientjournaler och för att hantera datasäkerhet, integritet och interoperabilitet.

Ju mer vi förstår de biologiska processer, riskfaktorer och hälsofaktorer som ligger bakom cancer, desto mer verkningsfullt kan vi förebygga, upptäcka, diagnostisera och behandla sjukdomen. Cancerforskning, innovation och ny teknik kan rädda liv, men för att få så stor effekt som möjligt måste den nya kunskapen spridas så brett som möjligt, så att hälsomyndigheter och andra berörda parter kan omsätta den till konkreta åtgärder. Under de senaste 20 åren har oerhörda vetenskapliga framsteg gjorts. Vår förståelse för genetikens, genomikens och könsskillnadernas betydelse för cancer har ökat enormt, vilket även digitaliseringen och de datorbaserade analysverktygens kapacitet har.

Kampanjen En hälsosam livsstil för alla som ska inledas under 2021 och bland annat främjar idrott, fysisk aktivitet och hälsosamma dieter kommer att bidra till målen i planen mot cancer. Medlemsstater, regionala och lokala myndigheter och företrädare för civilsamhället kommer att bjudas in för att hjälpa till att göra det enkelt och överkomligt att göra hälsosamma val. För att minska ojämlikheten kommer kampanjen särskilt att inriktas på att få med personer med låg socioekonomisk status och utsatta grupper, såsom personer med funktionsnedsättning eller från en etnisk minoritet, samt säkerställa ett genusbalanserat deltagande. Kommissionen kommer att stödja investeringar i infrastruktur för aktiv rörlighet och hälsosam mat i skol- och personalmatsalar samt ta fram uppsökande åtgärder. Insatserna kommer att kanaliseras genom stora EU-initiativ såsom Europeiska idrottsveckan, EU:s skolprogram, Erasmus och Europeiska trafikantveckan samt genom EU:s strategi för säljfrämjande åtgärder när det gäller livsmedelsprodukter från jordbruket.

Alkoholrelaterade skador är ett stort hot mot folkhälsan i EU. Under 2016 var cancer den ledande orsaken till dödsfall som kan tillskrivas alkohol och utgjorde 29 % av dessa, följt av levercirros (20 %), hjärt-kärlsjukdomar (19 %) och olycksfall (18 %) . Kommissionen kommer att öka sitt stöd till medlemsstaterna och intressenter för att genomföra verksamheter angående bästa praxis och kapacitetsuppbyggnad för att minska alkoholkonsumtionen i linje med målen i FN:s hållbara utvecklingsmål. Dessa omfattar ett mål om att uppnå en relativ minskning på minst 10 % av den skadliga alkoholkonsumtionen till 2025. Kommissionen kommer dessutom att se över EU-lagstiftningen om alkoholbeskattning och om enskilda personers köp av alkohol över gränser för att se till att den fortsätter att uppfylla syftet att skapa jämvikt mellan målen om offentliga inkomster och skydd av hälsan.

Under 2023 kommer kommissionen att föreslå en uppdatering av rådets rekommendation om rökfria miljöer så att den omfattar nya produkter, till exempel e-cigaretter och uppvärmda tobaksprodukter, och så att de rökfria miljöerna även omfattar utomhusmiljöer. Cancerplanen kommer att stimulera bättre kontroll av efterlevnaden av lagstiftningen i medlemsstaternas nationella tobakskontrollstrategier, särskilt när det gäller försäljning till minderåriga och kampanjer för att sluta röka. Detta möjliggör ett bättre genomförande av WHO:s ramkonvention om tobakskontroll, inklusive skyldigheterna om öppenhet och beakta principerna i öppenhetsregistret i sin helhet. Dessutom kommer EU:s spårningssystem att utvidgas till alla tobaksvaror 2024.

Tobakskonsumtion är fortfarande den främsta orsaken till cancer som går att förebygga. Av all cancer kan 27 % härledas till tobak Om tobakskonsumtionen eliminerades skulle nio av tio fall av lungcancer kunna undvikas.

Europeiska kodexen mot cancer ska uppdateras med hänsyn till den senaste vetenskapliga utvecklingen, och nya evidensbaserade rekommendationer ska läggas till för att förbättra hälsokompetensen. Cancerplanen kommer att omfatta ett mål om att åtminstone 80 % av befolkningen ska känna till kodexen 2025. Genom EU:s mobilapp för cancerprevention, som ska finansieras inom programmet EU för hälsa, ska man kunna få information om hur man kan minska risken att få cancer. Appen kommer på så sätt utvidga kodexens räckvidd och ge människor möjlighet att själva hålla koll på sin hälsa, med hjälp av information om hur man kan dra nytta av nya rön inom personanpassad cancerriskbedömning. Ett nytt projekt om hälsokompetens för cancerprevention och cancervård kommer också att inledas. Projektet syftar till att utveckla och utbyta bästa praxis för att stärka hälsokompetensen i program för cancerprevention och cancervård, med fokus på missgynnade grupper. Dessa åtgärder kommer att genomföras under perioden 2021–2025.

För att EU:s ytterligare insatser inom cancerscreening ska vägledas av de senaste beläggen kommer kommissionen under 2021 att börja arbeta för att ta fram en tredje rapport om genomförandet av rådets rekommendation om cancerscreening. Parallellt med detta, på medellång sikt, kommer det uppgraderade europeiska cancerinformationssystemet att börja rutinmässigt samla in indikatorer för att övervaka och bedöma cancerscreeningprogrammen.

ØTa sig an ohälsosamma dieter, övervikt och fysisk inaktivitet genom att minska cancerframkallande främmande ämnen i livsmedel, ta sig an övervikt hos barn och se över EU:s program för frukt, grönsaker och mjölk i skolan, stödja medlemsstater och intressenters med att formulera om och ta fram effektiv politik för att minska främjande av försäljning av ohälsosamma livsmedel, föreslå harmoniserad, obligatorisk märkning av näringsinnehåll på framsidan av förpackningar. lansera det politiska åtagandet En hälsosam livsstil för alla – 2021–2024.

Europas plan mot cancer kommer att användas i samverkan med den gröna given och nollutsläppsplanen för att utöka insatserna mot föroreningar i yt-, grund- och dricksvatten, jord och luft. EU:s luftkvalitetsnormer kommer att ses över vid 2022, med stöd av utvärderingen av den befintliga luftkvalitetslagstiftningen, för att bättre anpassa dem till WHO:s rekommendationer. Bättre övervakning, modellering och luftkvalitetsplaner kommer hjälpa lokala myndigheter att göra luften renare. Den planerade översynen av industriutsläppsdirektivet i slutet av 2021 förväntas ytterligare minska föroreningarna av vatten, luft och mark. Parallellt har kommissionen nyligen antagit sin strategi för hållbar och smart mobilitet, som beskriver en rad åtgärder som syftar till att stödja övergången till utsläppsfri rörlighet och minska miljöföroreningar från transporter.

Ytterligare ett EU-initiativ är Vägledning till planering av hållbar mobilitet i städer om kopplingen mellan transport och hälsa . Dessutom kommer kommissionen under 2021 att se över Paketet för mobilitet i städer från 2013 för att främja hållbar och hälsosam transport och rörlighet.

Under 2021 kommer kommissionen driftsätta en EU-plattform för att förbättra tillgången till cancerläkemedel som stöder användning av befintliga läkemedel inom nya områden. Den kommer att utveckla och testa modeller för närmare samarbete mellan intressenter och använda, samla och dela befintliga data med nya digitala verktyg. Baserat på erfarenhet av att använda läkemedel inom nya områden för att behandla covid-19 kommer ytterligare ett projekt inledas som använder högpresterande datorsystem för att snabbt testa befintliga molekyler och nya läkemedelskombinationer. Detta arbete, som börjar med cancerformer med dålig prognos och sällsynta cancerformer, kommer att inbegripa analys och användning av nya, innovativa och lovande behandlingar.

Kommissionen kommer att inleda ett specialismöverskridande utbildningsprogram för cancer under 2021. Med fokus på onkologi, kirurgi och radiologi kommer programmet sikta på att skapa en mer kompetent och rörlig arbetsstyrka för cancervård genom gränsöverskridande utbildning och informationsutbyte. Utbildningen omfattar även ett fokus på patienternas livskvalitet och välbefinnande, inklusive mentalt, psykosocialt och kostrelaterat stöd, samt patientinflytande. Den ska hjälpa medlemsstater åtgärda kompetensglapp och utrusta sjukvårdspersonalen med utbildning om cancerprevention, tidig upptäckt, diagnos, behandling, rehabilitering och överlevnad.

Cancervård av hög kvalitet beror på kvaliteten hos arbetsstyrkan. Patienter förtjänar bästa möjliga vård och sjukvårdspersonal behöver stöd för att se till att de kan få den utbildning och kompetensutveckling de behöver under deras yrkesliv. Detta stöd måste ta hänsyn till den starka genusdimensionen som präglar arbetsstyrkan inom sjukvården. Europas plan mot cancer kommer att använda utbildning och fortbildning, bland annat om digitala färdigheter, artificiell intelligens, genomik och precisionsmedicin med syftet att utveckla en starkare multidisciplinär arbetsstyrka för cancerbekämpning.

Kommissionen kommer att vårda sitt stöd av medlemsstaterna genom att främja omskolning och kompetenshöjning som hjälper canceröverlevare återgå till arbetsmarknaden med eventuellt finansieringsstöd från den europeiska socialfonden+. Under 2022 kommer kommissionen inleda en ny studie om canceröverlevares återgång till arbetet som kartlägger nationell arbetsmarknads- och socialskyddspolitik och identifiera hinder och kvarstående hinder.

Flaggskeppsinitiativ 8: Med medel från programmet EU för hälsa kommer kommissionen att lansera initiativet Bättre liv för cancerpatienter. Dess målsättning är att till 2022 tillhandahålla ett smartkort för canceröverlevare där innehavarens kliniska historik sammanfattas och som underlättar och övervakar uppföljningsvården, inbegripet patientens egna upplevelser. Detta individanpassade och frivilliga kort i form av ett interoperabelt och portabelt e-kort eller app kommer att koppla patienten till sjukvårdspersonal för att förbättra kommunikationen eller samordningen omkring medicinsk uppföljning. Den kommer att slutföras genom att skapa ett virtuellt europeiskt digitalt centrum för cancerpatienter under det kommande canceruppdraget under Horisont Europa för att stödja ett standardiserat tillvägagångssätt till ett frivilligt utbyte av patientuppgifter och övervakning av överlevares hälsotillstånd senast 2023.

Tack vare förbättringar av tidig upptäckt, effektiva behandlingsmetoder och stödvård har överlevnadsgraden ökat dramatiskt. Antalet canceröverlevare ökar för varje år och uppskattas nu vara över 12 miljoner i Europa. Detta antal inkluderar mer än 300 000 barncanceröverlevare, ett antal som också förväntas öka avsevärt under de kommande åren. Även om detta ger anledning till optimism kan överlevare, deras familjer och anhörigvårdare ändå uppleva betydande utmaningar. Dessa utmaningar kan ofta undvikas eller mildras genom ett samarbete mellan sjukvårds- och socialtjänstsystemen samt arbetsgivare. I det här sammanhanget bör vi inte längre fokusera på hur länge människor kan leva efter diagnosen utan på hur väl och hur länge de lever. Europas plan mot cancer siktar inte bara på att säkerställa att cancerpatienter ska överleva sjukdomen utan på att de ska leva långa, tillfredsställande liv utan diskriminering eller orättvisa hinder.

För att utforska potentialen hos innovationen hos digital teknik för cancerbehandling kommer kommissionen från och med 2021 stödja nya samarbetsprojekt som förenar relevanta intressenter och experter för att använda nya strategier för dataanalys med högpresterande datorsystem och artificiell intelligens. Dessa projekt kommer att stödja ansträngningar för att utveckla precisionsmedicin och fokuserar först på cancer med dålig prognos, såsom pankreas- och huvud- och halscancer. Under 2021 kommer initiativet Innovativa läkemedel också att driftsätta projekt om användningen av artificiell intelligens för att tillhandahålla datadrivet beslutsstöd till sjukvårdspersonal, anhörigvårdare och patienter för prevention, diagnos och behandling, samt projekt för att övervinna cancerrelaterad läkemedelsresistens och mervärdet i att använda protonbehandling för matstrupscancer.

För att hjälpa medlemsstaterna att dra fördel av den senaste utvecklingen inom genomik för prevention, diagnos och behandling av cancer kommer kommissionen att lansera projektet Genomik för offentlig vård under 2021. Projektet kommer att komplettera initiativet 1+ miljoner genomer, som har cancer bland dess huvudsakliga användningsfall, och förväntas ge säker tillgång till stora mängder genomdata för forskning, prevention och precisionsmedicin. Åtgärderna inom projektet, som finansieras av programmet EU för hälsa, riktas också mot identifiering av individers genetiska benägenhet att utveckla cancer och öppna nya perspektiv mot individanpassad riskbedömning och riktad cancerprevention. Dessutom kommer det att hjälpa medlemsstaterna utveckla riktlinjer och rekommendationer för att bättre avgöra vem och vad som ska testas, organisera sjukvårdstjänster som kan utföra genetisk testning och tillhandahålla specifik utbildning och fortbildning för sjukvårdspersonal med syftet att utveckla vår förståelse för cancerkontroll.

Det nya partnerskapet om precisionsmedicin som är schemalagt att tas i drift under 2023 och finansieras som del av Horisont Europa kommer att identifiera prioriteter för forskning och utbildning inom precisionsmedicin, stödja forskningsprojekt om förebyggande åtgärder mot samt diagnos och behandling av cancer och göra rekommendationer för införandet av precisionsmedicin i den dagliga sjukvården. Som förberedande åtgärd för partnerskapet kommer kommissionen etablera en färdplan för individanpassad prevention som identifierar brister i forskning och innovation och kommer att stödja en strategi för att kartlägga alla kända biologiska anomalier som leder till cancerbenägenhet, inklusive ärftliga cancerformer.

För att säkerställa försörjningstryggheten för radioisotoper för cancerdiagnostik och behandling samt förbättra kvaliteten och säkerheten hos strålningsteknik inom sjukvården kommer kommissionen att lägga fram en ny handlingsplan under den strategiska agendan för tillämpningar av kärnteknik och radiologisk teknik inom medicin, industri och forskning (Samira). Den kommer att tillföra ytterligare vägledning om forskning och innovation i EU och ligga till grund för utbildning av sjukvårdspersonal inom radiologi, strålningsbehandling och nukleärmedicin i nära samarbete med utbildningsprogrammet för olika specialistområden.

Unga cancerpatienter stöds också under det kommande canceruppdraget inom Horisont Europa. Till exempel, det planerade initiativet Barncancer och cancer hos tonåringar och unga vuxna: bota fler och bota bättra skulle kunna öka kunskapen om hur cancer uppstår och utvecklas och förstärka omvandlingen av pediatrisk cancervård med evidensbaserad information som utvecklar diagnostik, behandling och stöd för överlevare.

Under 2022 kommer kommissionen att etablera ett nytt EU-nätverk för unga canceröverlevare som komplement till åtgärderna under initiativet Hjälpa barn med cancer, vilket förenar unga canceröverlevare och deras familjer samt anhörigvårdare och formella vårdgivare. Nätverket kommer att bidra till att förstärka långsiktig uppföljning av cancervårdplaner på nationell och regional nivå. Barn, ungdomar och unga vuxna som har överlevt cancer kommer att nomineras som nätverksrepresentanter i medlemsstater. Särskild uppmärksamhet bör fästas vid cancerns störande inverkan på barn och ungas utbildning, vare sig de är patienter eller anhörigvårdare.

Flaggskeppsinitiativ 10: Under 2021 kommer kommissionen att inleda initiativet Hjälp till barn med cancer så att barn får tillgång till snabb och optimal upptäckt, diagnos, behandling och vård. Detta initiativ kommer att finansieras som del av det framtida EU för hälsa-programmet med syftet att förenkla tillgången till tidig diagnos och behandling av hög kvalitet genom det nya nätverket med övergripande cancercentrum. Det stöder utbildning och möjliggör delning av bästa praxis och vårdstandarder för barn med cancer och kompletterar de åtgärder som genomförs av de nya europeiska referensnätverken.

EU kan och borde göra mer för att skydda våra barn mot cancer. Under 2020 diagnostiserades mer än 15 500 barn och ungdomar med cancer och mer än 2 000 unga patienter miste livet till följd av sjukdomen, Faktum är att cancer är den huvudsakliga sjukdomsorsakade dödsorsaken hos barn över ett års ålder. Viktiga skillnader förekommer dock mellan cancer hos barn och vuxna i fråga om cancertyper, hur långt spridningen sker och hur den behandlas. Till exempel, när 80 % av alla barncancerfall diagnostiseras har cancern redan spridits till andra delar av kroppen, jämfört med 20 % av cancerfall hos vuxna.

ØFörbättra den övergripande resiliensen, tillgängligheten och effektiviteten hos EU:s sjukvårdssystem med syftet att säkerställa tillgång till cancervård under framtida sjukvårdskriser – 2021–2025.

Flaggskeppsinitiativ 9: Under 2021 kommer kommissionen att upprätta ett register över cancerrelaterad ojämlikhet. Den kommer att identifiera trender, avvikelser och ojämlikheter mellan medlemsstater och regioner. Jämte regelbundna kvalitativa bedömningar av den landsspecifika situationen kommer registret att identifiera utmaningar och särskilda åtgärdsområden för att vägleda investeringar och åtgärder på EU-nivå, nationell nivå och regional nivå som del av Europas plan mot cancer.

Dessa ojämlikheter är oacceptabla i en europeisk hälsounion vars målsättning är att skydda alla. Det får inte finns en första och andra klass av cancerpatienter i EU. Europas plan mot cancer strävar efter att bemöta dessa ojämlikheter över hela sjukdomsförloppet. Den kommer även att ta sig an problemen tillsammans med åtgärderna under läkemedelsstrategin för Europa och den kommande EU-strategin för rättigheter för personer med funktionsnedsättning.

Ekonomiskt stöd tillhandahålls också genom andra finansieringsinstrument från EU, vilket speglar ett tillvägagångssätt som inbegriper hela stadsförvaltningen och den mångfald av åtgärder som ingår i Europas plan mot cancer. Till exempel kan ramprogrammet för forskning och innovation Horisont Europa tillföra sammanlagt 2 miljarder euro till stöd för det kommande canceruppdraget och andra cancerrelaterade forskningsprojekt där forskningsinfrastruktur och partnerskap ingår. Erasmus+, Europeiska institutet för teknik och Marie Skłodowska-Curie-åtgärder kan tillhandahålla upp till sammanlagt 500 miljoner euro för projekt inom utbildning, fortbildning och forskning inom cancer. Programmet ett digitalt Europa kommer att tillhandahålla ekonomiskt stöd på upp till 250 miljoner euro till cancerrelaterade projekt och stödja bredare digitala investeringar, till exempel relaterade till elektroniska uppgifter, cybersäkerhet och digitala färdigheter som hälso- och sjukvårdssektorn gagnas av.

De sammanhållningspolitiska fonderna (Europeiska regionala utvecklingsfonden, sammanhållningsfonden och Europeiska socialfonden+) kommer att tillhandahålla stöd till medlemsstaterna och deras regioner för att förbättra deras sjukvårdssystems resiliens, tillgänglighet och effektivitet. I det här sammanhanget kommer finansieringen stödja en mängd åtgärder – från hälsofrämjande åtgärder och förebyggande av sjukdomar, förbättrad tillgång till förebyggande insatser, tidig upptäckt, screening och behandling, till forsknings- och utvecklingsprojekt inom onkologi. Medlen kan till exempel användas till att investera i utrustning och infrastruktur till onkologiavdelningar och preventionscentrum, utveckling och införande av telemedicin, applikationer och verktyg för e-hälsa eller färdigheter för sjukvårdspersonal inom cancervård. Medan merparten av alla interventioner kommer att genomföras inom nationella eller regionala program och i enlighet med bestämmelser om statliga stöd erbjuder Interreg-programmen under Europeiska regionala utvecklingsfonden också gränsöverskridande eller transnationella finansieringsmöjligheter.

Eftersom de sammanhållningspolitiska fonderna står under gemensam förvaltning är medlemsstaterna och deras nationella och regionala myndigheter ansvariga för att prioritera dem baserat på befintliga behov samt genomföra dessa investeringar. Medlemsstaterna uppmuntras starkt att använda samtliga möjligheter att genomföra de åtgärder som ingår i cancerplanen.

Under EU:s budget- och återhämtningsplan Next Generation EU skapas ett återhämtnings- och resiliensinstrument utan motstycke för att finansiera reformer och investeringar med en budget på 672,5 miljarder euro i bidrag utan återbetalningsskyldighet och lån. Instrumentet kommer att stödja återhämtningen efter covid-19-pandemin och bidra till att övervinna dess ekonomiska och sociala konsekvenser. Medlemsstaterna uppmanas att identifiera investeringar som kan inbegripa sjukvårdsinfrastruktur, utrustning, digitala omställningar för sjukvården, tillverkningskapacitet för läkemedel och medicintekniska produkter, i synnerhet om de är kopplade till att hantera landsspecifika rekommendationer som fungerar som vägledning för de reformer och investeringar som stöds av instrumentet, inklusive inom cancervård.

Dessutom har kommissionen lagt fram ett förslag om ett instrument för tekniskt stöd med syftet att tillhandahålla praktiskt stöd till alla EU-medlemsstater som uttrycker ett intresse för institutionella, administrativa och tillväxtfrämjande reformer.

Cancerrelaterade investeringar av medlemsstaterna och offentliga och privata enheter kan också mobiliseras genom EU:s budgetgarantier, till exempel genom InvestEU-programmet. Det erbjuder lån och finansiering med eget kapital för investeringar i sjukhus, primärvård och omsorgstjänster i närmiljön, e-hälsa, sjukvårdsarbetsstyrkan samt innovativa hälsorelaterade produkter, tjänster och vårdmodeller. För att underlätta användningen av EU:s finansieringsinstrument för cancerinvestering kommer kommissionen att instifta en kunskapsdelningsmekanism för att informera medlemsstaterna om olika finansieringsmekanismer från EU och hur de kan användas.

10.Internationellt samarbete och samordning

Kommissionen har ett långt samarbete med internationella organisationer som WHO och OECD om hälsorelaterade frågor, vilket inbegriper cancer. Detta samarbete kommer bland annat att fortsätta med WHO inom det nyligen överenskomna samarbetsramen om icke-överförbara sjukdomar, som har ett centralt fokus på cancer. Dessutom kommer kommissionen att förstärka sitt arbete med specialiserade myndigheter och aktörer, däribland WHO: s internationella centrum för cancerforskning eller det europeiska nätverket av cancerregister, för att underlätta samarbete för att vidta åtgärder mot cancer även utanför EU:s gränser. Vidare bidrar fortsatt EU-stöd till att stärka hälso- och sjukvårdssystem i partnerländer och främja allmän tillgång till sjukvård, inklusive primärvård, direkt till att förbättra prevention, upptäckt, behandling och vård av cancer.

Arbetet och åtgärderna i Europas plan mot cancer kommer även att vara till gagn för länder utanför EU, i synnerhet genom forskningssamarbeten inom Horisont Europa. För att effektivt hantera globala utmaningar som cancer kommer det internationella samarbetet att stärkas avsevärt inom Horisont Europa för att säkerställa tillgång till talanger, kunskap, kompetenser, kollegiala expertutbyten, anläggningar och marknader över hela världen. Dessutom kommer de resultat och den evidens som genereras av planen mot cancer, särskilt bästa praxis, lärdomar, riktlinjer eller screeningprogram, att göras tillgängliga och kan införas i tredjeländer och anpassas till deras nationella sammanhang. Deltagande partnerländer i cancerkampanjer och uppsökande EU-delegationer, internationella aktörer och FN-organ på plats är nyckeln till en verkningsfull effekt. Till exempel används riktlinjerna eller de systematiska granskningar som tagits fram genom Europeiska kommissionens initiativ för bröstcancer redan, eller kommer att användas, i flera länder utanför EU.

11.Genomförande och styrning: framgångar tillsammans

Kommissionen kommer att upprätta EU:s genomförandegrupp för planen mot cancer som ska samordna åtgärder och politik mellan kommissionen och andra EU-institutioner. Gruppen kommer att sammanträda regelbundet för att diskutera och granska genomförandet av planen mot cancer och det föreslagna canceruppdraget inom Horisont Europa. Den kommer att ha ett nära samarbete med

·de utskott i Europaparlamentet som ansvarar för cancerfrågor,

·medlemsstater (genom Styrgruppen för främjande av hälsa, förebyggande av sjukdomar och hantering av icke-överförbara sjukdomar),

·canceruppdragsstyrelsen i egenskap av vetenskaplig rådgivande grupp,

·en intressentgrupp som i synnerhet består av patientgrupper som har inrättats som del av kommissionens hälsopolitiska plattform.

Kommissionen kommer att sammanträda med representanter från dessa institutioner och intressentgrupper regelbundet, minst två gånger om året. Genom detta tillvägagångssätt kan EU:s institutioner och intressenter samarbeta mer konsekvent och inkludera alla parter i Europas plan mot cancer.

Genomförandet av planen mot cancer kommer att övervakas med hjälp av en färdplan för genomförandet och framgångsindikatorer. Färdplanen och indikatorerna kommer att spegla de åtgärder som ingår i planen mot cancer och granskas regelbundet av genomförandegruppen. För att bygga vidare på det utökade europeiska cancerinformationssystemet kommer kommissionen regelbundet att samla in och offentliggöra relevanta uppgifter för att övervaka trender och bidra till registret över cancerrelaterad ojämlikhet. Detta kommer även att bidra till att följa framstegen för alla åtgärder i planen mot cancer, däribland konsekvenserna på miljö och hälsa bortom cancer.

Europas plan mot cancer kommer att utvärderas i slutet på 2024. Utvärderingen ska bedöma om de vidtagna åtgärderna är tillräckliga för att uppnå målen eller om ytterligare åtgärder krävs.

12.Slutsats

Kollektivt kan Europa göra mer. I en stark europeisk hälsounion måste kampen mot cancer vara en delad politisk, operativ och vetenskaplig prioritet. Européer förväntar sig och förtjänar att få leva i ett samhälle som skyddar dem från cancerformer som kan undvikas, säkerställer tidig upptäckt och tillhandahåller jämlik och hållbar cancervård till rimliga kostnader och av hög kvalitet till dem som behöver den. Europas plan mot cancer är en ambitiös strategi som erbjuder specifika lösningar för att leva upp till dessa förväntningar. Dess syfte är i första hand att förebygga cancer och säkerställa att cancerpatienter, överlevare och deras familjer och anhörigvårdare ges en hög livskvalitet.