Sammanfattande rapport om samrådet med berörda parter

Kontext – den europeiska pelaren för sociala rättigheter

Den 8 mars 2016 antog Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) ett meddelande som innehöll ett första, preliminärt utkast till den framtida europeiska pelaren för sociala rättigheter. I meddelandet redogör man för bakgrunden till initiativet samt dess funktion, tillämpningsområde och form.

På grundval av detta höll kommissionen ett brett offentligt samråd från mars till den 31 december 2016 för att samla in synpunkter om det föreslagna utkastet som underlag till det slutliga förslaget. Syftet med samrådet var att diskutera dagens sociala rättigheter, förändringarna i arbetslivet och pelarens roll som en del av den ekonomiska och monetära unionens sociala dimension. En europeisk konferens hölls den 23 januari 2017 som avslutning på samrådsprocessen. En central fråga i denna process var hur man ska garantera socialt skydd för alla människor oavsett anställningsform.

De berörda parterna uppgav att ett fullgott och varaktigt socialt skydd bör ges åt alla människor, oavsett anställningsförhållande, med vederbörlig hänsyn tagen till de mest utsatta. Enligt parterna bör det hela baseras på en integrerad strategi för sociala förmåner och tjänster, inklusive en tillgänglig och hållbar hälso- och sjukvård som tar hänsyn till nationella omständigheter och en långvarig vård och omsorg av kvalitet som framför allt baseras på hemtjänst och samhällsbaserade tjänster. Därtill kommer bostäder och stöd till hemlösa för att de ska återintegreras i samhället. Vidare uppgav de berörda parterna att lämpliga arbetslöshetsförmåner under en rimlig tid samt passande minimiinkomstsystem bör ge ett starkt socialt grundskydd för återintegrering på arbetsmarknaden och att pensionssystemen bör ge ett fullgott skydd mot fattigdom bland äldre. Samtidigt bör man säkerställa ett långsiktigt skydd för den kommande generationen och tillhandahålla de medel som krävs för att barn inte ska växa upp i fattigdom.

Andra EU-institutioner bidrog också till debatten i fråga. Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (nedan kallad EESK) ”anser att situationen för personer som är verksamma i de nya anställningsformerna, och särskilt frågan om hur deras ställning ska erkännas och deras adekvata tillgång till de sociala skydds- och trygghetssystemen ska säkerställas, måste inbegripas i den debatt som kommissionen inlett om utvecklingen av den europeiska pelaren för sociala rättigheter”. Regionkommittén anser att man alltid bör ta hänsyn till en lämplig nivå av socialt skydd när det gäller de nya arbetsformerna eller fastställandet av nya gemensamma europeiska miniminormer. Dessa synpunkter utgjorde viktiga tillskott i debatten, men Europaparlamentet gick ett steg längre och efterlyste en rekommendation för alla arbetstagare oavsett anställningsform samt för egenföretagare.

Initiativet för tillgång till socialt skydd

Flera samråd med berörda parter har genomförts för att få fram underlag till detta initiativ, däribland ett samrådsförfarande i två steg med arbetsmarknadens parter på unionsnivå i enlighet med artikel 154 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) och ett öppet offentligt samråd.

1. Resultat av den inledande konsekvensbedömningen

Kommissionen tog emot nio synpunkter på den inledande konsekvensbedömningen från enskilda personer/enheter i Nederländerna (6), Belgien, Tyskland och Storbritannien. I synpunkterna från enskilda personer/organisationer i Nederländerna betonas subsidiaritetsprincipen och att egenföretagare vill ansvara för sina egna beslut, även när det gäller att försäkra risker. En brittisk företagsorganisation anser att frivilliga system är lättare att införa runt om i medlemsstaterna på kort till medellång sikt (2–5 år) men begär att införandet ska ske nationellt, eftersom det kan vara svårt för regeringarna att komma överens. EuroHealthNet fokuserar i sina synpunkter på den oerhört viktiga roll som det sociala skyddet har när det gäller att nå målet med minskad ojämlikhet i hälsa. Paraplyorganisationerna till den tyska försäkringskassan (Deutsche Sozialversicherung, DSV) stöder diskussionen om tillgången till socialt skydd och om att framtidssäkra de sociala skyddssystemen på en föränderlig arbetsmarknad.

2. Resultaten av den första delen av samrådet med arbetsmarknadens parter

Den första delen av samrådet med arbetsmarknadens parter inleddes den 29 april och avslutades den 23 juni 2017.

De fackföreningar som svarade på samrådet var Europeiska fackliga samorganisationen (EFS), Eurocadres och European Confederation of Executives and Managerial Staff (CEC), Europeiska sammanslutningen av oberoende fackföreningar (Cesi), European Arts and Entertainment Alliance (EAEA) och Europeiska journalistförbundet (EFJ). Det bör noteras att EFS:s svar även inbegrep synpunkter från tio fackliga sektorsorganisationer som ingår i EFS.

Arbetsgivarna svarade på samrådet via BusinessEurope, Europeiskt centrum för offentliga företag (CEEP), EuroCommerce, Europeiska sammanslutningen för hantverksföretag och små och medelstora företag (UEAPME), Council of European Employers of the Metal, Engineering and Technology-Based Industries (Ceemet), Europeiska samarbetsorganisationen för kommunala och regionala myndigheter (CEMR), European Chemical Employers Group (ECEG), Hotels, Restaurants and Cafés in Europe (Hotrec), Retail, Wholesale and International Trade Representation to the EU (EuroCommerce), Employers' Group of the Committee of Agricultural Organisations in the European Union (Geopa-Copa) och World Employment Confederation (WEC).

Fastställande av problem avseende tillgången till socialt skydd