EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 06.05.1997 
KOM(97) 184 slutlig 
MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN 
TILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET 
UTKAST TILL HANDLINGSPLAN 
FÖR DEN INRE MARKNADEN 
Detta utkast sammanfattar kommissionens nuvarande ståndpunkt beträffande en 
framläggas av kommissionen for EuropeisKa raaci 

INNEHÅLLSFÖRTECKNING 
VARFÖR EN HANDLINGSPLAN NU? .3 
UTKASTET TILL HANDLINGSPLAN: FYRA STRATEGISKA MÅLSÄTTNINGAR 4 
STRATEGISKT MÅL NUMMER 1: ATT GÖRA REGLERNA MER EFFEKTIVA 5 
Åtgärd 1 : Att genomföra överenskommen inremarknadslagstiftning 5 
Åtgärd 2: Att upprätta en ram för genomförande och problemlösning 5 
Åtgärd 3: Att öka produktkontrollerna 6 
Åtgärd 4: Bättre tillgång till rätt information för företagen 6 
Åtgärd 5: Regler på såväl nationell som gemenskapsnivå måste förenklas 
och förbättras 6 
Åtgärd 6: Att åtgärda svagheter i den bestående rättsliga ramen 7 
STRATEGISKT MÅL 2: ATT HANTERA DE VIKTIGASTE ORSAKERNA TILL 
SNEDVRIDNING AV KONKURRENSEN 8 
Åtgärd 1 : Att avlägsna snedvridande skatteeffekter 8 
Åtgärd 2: Att skapa ett gemensamt mervärdesskattesystem 8 
Åtgärd 3: Att förändra gemenskapsramen för beskattning av 
energiprodukter 9 
Åtgärd 4: En strikt hållning ifråga om konkurrenspolitik 9 
STRATEGISKT MÅL 3: ATT AVSKAFFA SEKTORIELLA HINDER FÖR 
MARKNADSINTEGRATION 10 
Åtgärd 1 : Att avlägsna hindren på tjänstemarknaderna 10 
Åtgärd 2: Att förbättra förutsättningarna för gränsöverskridande 
affärsverksamhet 10 
Åtgärd 3: Att anta utmaningarna inom innovation och ny teknik 11 
STRATEGISKT MÅL 4: ATT SÄKERSTÄLLA ATT DEN INRE MARKNADEN ÄR TILL 
NYTTA FÖR SAMTLIGA MEDBORGARE 11 
Åtgärd 1: Att avskaffa personkontroller vid gränserna 11 
Åtgärd 2: Rätten till bosättning 11 
Åtgärd 3: Skydd av sociala rättigheter 12 
Åtgärd 4: Att främja arbetskraftens rörlighet inom EU. 12 
Åtgärd 5: Konsumenträtt och hälsoskydd 13 
Åtgärd 6: Dialog med medborgaren 13 
DEN INRE MARKNADENS INTERNATIONELLA DIMENSION 13 
SLUTSATSER 15 
BILAGA: FÖRTECKNING ÖVER ÅTGÄRDER (SOM SKALL GENOMFÖRAS FÖRE DEN 
1 JANUARI 1999) 16 
VARFÖR EN HANDLINGSPLAN NU? 
1. Den europeiska inre marknaden är världens största inhemska marknad. Den har i 
betydande utsträckning bidragit till tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning. 
Tack vare den inre marknaden har EU:s inkomster ökat med mellan 1,1 % och 
1,5 % och mellan 300 000 och 900 000 nya arbetstillfällen har skapats men likväl 
har dess potential ännu inte utnyttjats till fullo. Fortfarande finns det hinder i vägen. 
Europa behöver en bättre fungerande inre marknad för ökad tillväxt, innovation och 
sysselsättning, en marknad som är till nytta för alla - medborgare, konsumenter, 
småföretag och större firmor - en dynamisk, kunskapsbaserad marknad som 
samtidigt visar socialt ansvar och lyhördhet för hur den upplevs av var och en som 
berörs av den. En konsoliderad inre marknad som fungerar väl kommer att 
medverka till att garantera att övergången till den gemensamma valutan blir så 
smidig som möjligt samt bidra till en framgångsrik utvidgning av EU. 
Kommissionens rapport från 1996 om den inre marknadens följder och effektivitet 
innehåller rekommendationer om vad som fortfarande återstår att genomföra. 
Rapporten har fått mycket starkt stöd av medlemsstaterna. Den politiska viljan är 
uppenbar. Den behöver omsättas i en målinriktad handlingsplan. 
2. Den inre marknaden är inte bara en ekonomisk konstruktion. Den består i grund och 
botten av 370 miljoner människor som söker bättre sysselsättningsmöjligheter, 
högre levnadsstandard, bättre arbetsförhållanden samt ett större utbud av produkter 
och tjänster av hög kvalitet, inklusive tillgång för alla till tjänster av allmänt 
intresse, till lägre priser. Den inre marknaden arbetar i dessa människors intresse. 
Mycket har redan uppnåtts. Enskilda personer har redan rätt att bosätta sig och 
arbeta var som helst inom EU. Den inre marknaden fastlägger baskrav för hälsa och 
säkerhet, jämställdhet, och arbetsrättslagstiftning. Mer behöver dock göras för att 
effektivt verkställa dessa rättigheter. Den allt snabbare industriella 
strukturomvandlingen måste dessutom åtföljas av en socialpolitik som hjälper till att 
underlätta förändringsprocessen genom att främja ett nytt samspel mellan flexibilitet 
och trygghet, exempelvis genom lämplig information och rådgivning. Den 
europeiska sysselsättningsstrategin som antogs vid Europeiska rådet i Dublin med 
stöd av kommissionens förtroendepakt för sysselsättning, kommer att ge människor 
möjligheter till att anpassa och förbättra sina kunskaper. Pä samma sätt kommer 
kommissionen att arbeta gemensamt med medlemsstaterna för att hjälpa dem att 
modernisera sina sociala skyddssystem och att göra dem mer sysselsättnings-
främjande. 
3. Den inre marknaden är en fråga om förtroende. Förtroende för att alla viktiga regler 
finns på plats, att de tillämpas fullt ut och rättvist, att problem behandlas utan 
dröjsmål, att grundreglerna för sund konkurrens respekteras fullt ut, förtroende frän 
konsumenternas sida för varornas, tjänsternas och informationens tillförlitlighet, 
förtroende för att den inre marknaden är till fördel lör småföretagen, 
sysselsättningsskaparna, förtroende för att alla regeringar är fast beslutna att fä den 
att fungera. Det skall vara lika lätt att göra affärer, flytta, leva eller arbeta var som 
helst inom EU:s "område utan inre gränser" som inom vilken medlemsstat som 
helst. 
4. Den handlingsplan som presenterades i slutsatserna från Europeiska rådet i Dublin 
har den tydliga målsättningen att förbättra den inre marknadens effektivitet under de 
kommande åren. Den tredje etappen av EMU utgör en kritisk punkt, då den inre 
marknaden måste ge den monetära unionen grundläggande ekonomiskt stöd och då 
euron kommer att ge mervärde och effektivitet åt den inre marknaden. De föreslagna 
åtgärderna är ambitiösa. Det kommer att behövas en kraftfull politisk vilja för att 
genomdriva dem. Det är ont om tid. Om vi lyckas kommer emellertid förtroendet att 
öka och Europa kommer att ha en inre marknad som klarar att skapa högre tillväxt 
och fler arbetstillfällen och samtidigt slå vakt om den europeiska sociala modellen. 
Den slutliga versionen av handlingsplanen kommer att framläggas för Europeiska 
rådet i Amsterdam med följande krav: 
• Rådet kommer att uppmanas att ställa sig bakom det fulla genomförandet av 
denna handlingsplan före den 1 januari 1999 och starten för den tredje etappen av 
EMU. 
• Rådet kommer att uppmanas att sörja för den nödvändiga prioriteringen av alla 
lagstiftningsförslag i handlingsplanen (ett påskyndat "fast track" förfarande) 
• Rådet kommer att uppmanas att se över framstegen med handlingsplanen vid 
varje möte som Europeiska rådet håller fram till och med december 1998. 
Kommissionen kommer regelbundet att offentliggöra och framlägga för alla 
rådsmöten med ministrar med ansvar för den inre marknaden samt för alla 
Europeiska rådets möten en "resultattavla för den inre marknaden" som innehåller 
detaljerad information om inre marknadens ställning och om medlemsstaternas 
engagemang för att fullfölja handlingsplanen. 
UTKASTET TILL HANDLINGSPLAN: FYRA STRATEGISKA MÅLSÄTTNINGAR 
Handlingsplanen följer kommissionens rapport "Den inre marknadens följder och 
effektivitet". Den sätter prioriteter för att skapa en tydlig och strategisk vision om 
vad som behöver göras härnäst. På detta stadium har fyra strategiska mål 
identifierats. De är likvärdiga och måste fullföljas parallellt. 
(a) Att göra reglerna mer effektiva: Den inre marknaden måste bygga 
på förtroende. Ett effektivt genomförande av gemensamma regler är 
det enda sättet att uppnå detta mål. Förenkling av regler pä både 
gemenskapsnivå och nationell nivå är också avgörande för att minska 
företagens administrativa bördor och skapa fler arbetstillfällen. 
(b) Att hantera de viktigaste orsakerna till snedvridning av 
konkurrensen: Det råder allmän enighet om att skattehinder och 
konkurrenshämmande verksamhet utgör sådana orsaker till 
snedvridning av marknaden som behöver bearbetas. 
(c) Att avskaffa sektoriella hinder för marknadsintegration: Den inre 
marknaden kan först bidra med sin fulla potential om återstående 
hinder, och självklart även nya hinder, avlägsnas. För detta kan det 
erfordras lagstiftningsåtgärder för att täppa till luckorna i de rättsliga 
ramarna för den inre marknaden, men det krävs även en betydande 
förändring i de nationella myndigheternas attityder till den inre 
marknaden. 
(d) Att säkerställa att den inre marknaden är till nytta för samtliga 
medborgare: Den inre marknaden genererar sysselsättning, ökar 
personlig frihet och skapar konsumentfördelar, samtidigt som den 
säkerställer en hög nivå på såväl hälsa och säkerhet som miljöskydd. 
Ytterligare åtgärder behövs emellertid. Det är också nödvändigt att 
medborgarna blir medvetna om sina rättigheter i den inre marknaden 
för att kunna dra nytta av dessa fullt ut och för att kunna söka och få 
upprättelse. 
För varje strategiskt mål har kommissionen definierat ett begränsat antal specifika 
åtgärder som skall vara genomförda före den 1 januari 1999 (en förteckning 
återfinns i bilagan). Detta är ett selektivt tillvägagångssätt, men givetvis kommer 
åtgärder att vidtas även inom andra områden för att stärka den inre marknaden. 
Åtgärd 1: Att genomföra överenskommen inremarknadslagstiftning 
Endast 65 % av alla inremarknadsregler är fullt genomförda i samtliga 15 
medlemsstater. Det är uppenbart att den inre marknaden inte kan fungera 
tillfredsställande under sådana förhållanden. Medlemsstaterna kommer att uppmanas 
att inkomma med detaljerade tidsplaner och att visa ett politiskt åtagande för att 
senast den 1 januari 1999 avskaffa alla eventuella fördröjningar av genomförandet. 
Resultattavlan för den inre marknaden kommer att användas för att följa upp 
resultaten. Samtidigt kommer kommissionen att fortsätta med att med kraft tillämpa 
överträdelseförfaranden mot medlemsstater som inte uppfyller dessa krav och, 
närhelst sä är nödvändigt, även tillgripa möjligheterna till sanktioner mot 
medlemsstater. 
Åtgärd 2: Att upprätta en ram för genomförande och problemlösning 
Problem behöver bearbetas snabbt i den inre marknaden av idag för att förhindra att 
företagens och konsumenternas förtroende undergrävs. De informella 
samarbetsformerna medlemsstaterna emellan och mellan dem och kommissionen 
har bara delvis varit framgångsrika och behöver nu förbättras. Kommissionen 
kommer därför att insistera på att samtliga medlemsstater upprättar 
samarbetscentraler inom sina förvaltningar, vilka skall ha ansvar för att alla problem 
som tas upp av andra medlemsstater eller av kommissionen behandlas direkt av de 
berörda myndigheterna inom strikta tidsramar. Detta kommer att vara en avgörande 
5 
beståndsdel i de enkla men effektiva ramarna för genomförandesamarbete, vilka 
även skall sörja för mer öppenhet om genomförandestrukturer och kontrollera 
översyner eller ömsesidiga revisioner av nationellt genomförande. 
Telematikförbindelser mellan genomförandemyndigheter kommer att 
vidareutvecklas inom ramen för det andra ID A-programmet. Kommissionen 
kommer att lägga fram grova fall av försummad tillämpning inför ministerrådet med 
ansvar för den inre marknaden för att säkerställa ett starkt engagemang och 
deltagande i problemlösning på politisk nivå och samtidigt verka för att uppnå en 
snabbare handläggning av överträdelseförfaranden. En förstärkning av 
kommissionens fördragsmässiga befogenheter vore önskvärd för att ytterligare 
minska fördröjningar i problemlösning. 
Åtgärd 3: Att öka produktkontrollerna 
De kontroller som för närvarande genomfors för att övervaka att produkter uppfyller 
produktföreskrifter är oregelbundna och kan äventyra konsumentskydd och rättvis 
konkurrens. Kommissionen kommer att lägga fram förslag till lagstiftning om 
stärkande av de gemensamma reglerna för marknadsövervakning genom att 
exempelvis sörja för gemensamma kontrollmetoder eller mer detaljerade 
kontrollrutiner på områden som omfattar både industri- och konsumentprodukter, 
livsmedel, farmaceutiska produkter och medicinsk apparatur. Vetenskaplig expertis, 
som är viktig för tillämpningen av lagstiftningen och knuten till övervakningen av 
marknaden, måste mobiliseras och användas oftare för lagstiftningssyften på 
gemenskapsnivå. 
Åtgärd 4: Bättre tillgång till rätt information för företagen1 
Tillgång till information är avgörande för att säkerställa att företagen är medvetna 
om möjligheterna på den inre marknaden, hur dessa kan utnyttjas och hur problem 
kan lösas. Information måste göras snabbt tillgänglig och vara användarvänlig. 
Kommissionen kommer att inrätta en hemsida på Internet för information om alla 
inremarknadsregler av betydelse för näringslivet, som skall utgöra ett komplement 
till och samordnas med Euroinfo-centrerna. Dessa har utvalts till att fungera som 
"first stop-shops" i det fleråriga programmet lör små och medelstora företag (1997-
2000). Denna tjänst kommer att finnas pä Europa-servern och kommer även att vara 
kopplad till medlemsstaternas webbplatser. Företagen kommer att kunna ge 
feedback om sina erfarenheter ute på fältet. 
Åtgärd 5: Regler på såväl nationell som gemenskapsnivå måste förenklas och 
förbättras 
Överreglering motarbetar sysselsättningen, EU:s prioritet nummer ett. Alltför 
komplicerade regler, främst nationella, leder till onödiga kostnader för marknadens 
aktörer. Kommissionen kommer att upprätta ett ständigt löpande program för 
förenkling och förbättring av inremarknadslagstiftningen, som kombinerar SLIM 
med andra förenklingsinitiativ. Det kommer att omfatta mervärdesbeskattning, 
bank-, försäkrings-, och värdepapperssektorn, gödningsmedel, konsumenttjänster, 
Genomförandet av denna åtgärd beror på tilldelningen av medel i APB 1998. 
6 
telekommunikationer, tullregler och rutiner, samt eventuellt andra sektorer, 
inklusive bolagsrätt. Kommissionen kommer att genomföra pilotprojekt för att 
förbättra rutinerna för samråd med företagen om kostnaden för att genomföra viss 
ny lagstiftning, inklusive samråd med en testpanel för det Europeiska näringslivet. 
Medlemsstaterna kommer att uppmanas att åtaga sig att genomföra ett parallellt 
förenklingsprogram, som skall innefatta användning av mer genomgripande rutiner 
för konsekvensanalyser av föreskrifter och förenkling av de nationella föreskrifterna 
och administrativa rutinerna för att starta företag. 
Företag och medborgarorganisationer kommer att uppmanas att varsko 
kommissionen om nationella regler som de anser vara onormalt belastande. 
Kommissionen kommer att offentliggöra de mest anmärkningsvärda fallen och ta 
upp dem med den berörda medlemsstaten. 
Åtgärd 6: Att åtgärda svagheter i den bestående rättsliga ramen 
Det finns en rad områden där den nuvarande ramen för den inre marknaden behöver 
förstärkas. Kommissionen kommer i första hand att föreslå åtgärder inom följande 
områden: 
• Offentlig upphandling: Erforderliga åtgärder kommer att föreslås på grundval 
av det samråd som genomförs i samband med offentliggörandet av grönboken. 
• Tillämpning av principen om ömsesidigt erkännande: Medlemsstaterna och 
kommissionen kommer att behöva arbeta i nära samarbete i de ärenden om icke­
erkännande som kommer upp enligt rådets beslut 3052/95 och säkerställa att 
tillräcklig politisk uppmärksamhet, även på rådsnivå, ägnas åt att principen om 
ömsesidigt erkännande ges en effektiv tillämpning. 
• Europeisk standardisering: Insatser för att ge ny fart åt standardiserings­
politiken kommer att drivas på ytterligare. 
• Överensstämmelsemärkning av produkter: CE-märkningen kommer att 
omprövas till följd av den snabba ökningen av nationella märkningar. 
• 
• Byggprodukter: Förändringar av byggproduktdirektivet kommer att föreslås i 
syfte att säkerställa dess effektiva tillämpning. 
Transitregler: Datoriserade transitrutiner är nödvändiga för att minska fusk och 
lätta på företagens administrativa bördor. 
Den inre marknaden och miljön: Kommissionen kommer att utarbeta riktlinjer 
för hur inremarknadspolitik kan bidra ytterligare till hållbar utveckling samt hur 
potentiella intressekonflikter mellan den inre marknaden och miljöpolitik kan 
avhjälpas. 
STRATEGISKT MÄL 2: ATT HANTERA DE VIKTIGASTE ORSAKERNA TILL SNEDVRIDNING 
AV KONKURRENSEN 
Åtgärd 1: Att avlägsna snedvridande skatteeffekter 
Skattehinder för och snedvridande effekter av den inre marknaden har fortfarande 
inte bearbetats tillräckligt beslutsamt. Skadlig skattekonkurrens ökar 
medlemsstaternas svårigheter att lägga om sina skattesystem och fördröjer 
framstegen i riktning mot ett bättre anpassat skattesystem inom EU. Det är viktigt 
med ett samordnat tillvägagångssätt. Endast genom att agera gemensamt kan 
medlemsstaterna hantera detta område. 
Medlemsstaterna kommer därför att ombes att samtycka till en skattereform som är 
utformad för att uppnå balans mellan deras intressen på följande punkter: 
• Avskaffa snedvridande effekter av beskattningen av inkomst av kapital, framför 
allt genom antagande av ett förändrat direktiv om beskattning av sparande. 
• Avskaffa skattehinder för gränsöverskridande ekonomisk verksamhet, framför 
allt genom att avskaffa källskatt på utbetalningar av räntor och royalties mellan 
företag. 
• En uppförandekodex med syfte att bekämpa skadlig skattekonkurrens som skapar 
problem för alla medlemsstater. 
I detta sammanhang kommer kommissionen även att förtydliga omfattningen av och 
förbättra överensstämmelsen i tillämpningen av gemenskapens konkurrens­
lagstiftning, inklusive regler om statligt stöd. 
Framsteg med detta reformpaket bör hjälpa medlemsstaterna att göra deras 
skattesystem mer sysselsättningsfrämjande, minska skatten på arbete och därigenom 
främja skapandet av arbetstillfällen. Ytterligare åtgärder behövs även för att avskaffa 
dubbelbeskattningen av gränsarbetare. 
Åtgärd 2: Att skapa ett gemensamt mervärdesskattesystem 
Det nuvarande mervärdesskattesystemet utgör en orimligt stor belastning för 
företagen och motverkar gränsöverskridandc handel. Rådet och Europaparlamentet 
ombeds anta de förslag till modernisering och till en mer sammanhållen och enhetlig 
tillämpning av beskattningen tillsammans med de förslag till att främja 
administrativt samarbete mellan medlemsstater och så snabbt som möjligt börja 
delta i förändringsprocessen inför övergången till det mycket enklare 
ursprungsbaserade mervärdesskattesystem som föreslagits av kommissionen. 
Åtgärd 3: Att förändra gemenskapsramen för beskattning av energiprodukter 
För närvarande är det bara mineraloljor som omfattas av gemenskapens system för 
minimibeskattning. För andra produkter är medlemsstaterna fria att tillämpa vilken 
skattesats de vill eller att inte ta ut någon skatt alls. Detta leder till snedvridningar 
mellan de olika energikällorna och mellan medlemsstaterna. Därför uppmanas rådet 
att anta kommissionens förslag om att bredda gemenskapens minimiskattesystem till 
att omfatta alla energiprodukter och om en gradvis tillnärmning av de nationella 
skattesatserna för alla energiprodukter. 
Åtgärd 4: En strikt hållning ifråga om konkurrenspolitik 
Det är av avgörande betydelse att konkurrenspolitik tillämpas strikt för att 
säkerställa att inget konkurrenshämmande beteende från företag eller nationella 
myndigheter kväver den inre marknadens konkurrensdynamik. 
Omfattningen av statligt stöd som beviljas inom EU är fortfarande på en oroande 
hög nivå, motsvarande 95 miljarder ECU årligen och mellan 0,4 % och 2,6 % av 
BNP i de olika medlemsstaterna under perioden 1992 - 1994. Dessutom svarar fyra 
viktiga ekonomier inom EU för mer än 85 % av industristödet. Förutom att det utgör 
en källa till snedvridning av konkurrensen, är den höga stödvolymen också en 
belastning på de offentliga finanserna och som riskerar att äventyra den inre 
marknadens effektiva funktionssätt. Eftersom stöden har tendens att koncentreras till 
stora företag skadar de även de små och medelstora företagens konkurrenskraft. 
Det räcker inte enbart med att kommissionen agerar. En dialog med 
medlemsstaterna för att fastlägga konkreta mål och en tidsplan för minskningen av 
totala stödbudgetar förefaller därför som ett nödvändigt komplement till 
kommissionens åtgärder. För att gottgöra den negativa inverkan som den nuvarande 
situationen har på sammanhållningen kommer kommissionen att föreslå nya 
riktlinjer för regionalstöd i syfte att minska regionala skillnader genom att 
koncentrera stödet till de fattigaste regionerna och sänka stödtaken för att bättre 
beakta den sociala och ekonomiska situationen i respektive region. Kommissionen 
kommer att koncentrera resurser på att bedöma sådana stödärenden som utgör den 
största hotet mot konkurrensen och den inre marknadens funktion, särskilt de 
ärenden där regionalstöd är koncentrerat till stora investeringsprojekt. 
Kommissionen kommer även att ytterligare skärpa reglerna för undsättnings- och 
omstruktureringsstöd, med hänsyn till den roll som lämpliga stödnivåer spelar när 
det gäller att mildra de sociala effekterna av omstrukturering. Dessutom kommer 
kommissionen att undersöka om reglerna för statligt stöd kan ändras för att minska 
riskerna för att statligt stöd leder till orättvis omlokaliseringshjälp. 
Antitrustregler kommer att förenklas och moderniseras genom en översyn av 
politiken för avtal om vertikala begränsningar och horisontell samverkan. Åtgärder 
kommer att vidtas för att rikta uppmärksamheten mot de allvarligaste 
överträdelserna och att i möjligaste mån decentralisera tillämpningen av 
konkurrensreglerna till medlemsstaterna utan att äventyra de likvärdiga 
konkurrensvillkoren inom den inre marknaden. 
STRATEGISKT MÄL 3: ATT AVSKAFFA SEKTORIELLA HINDER FÖR 
MARKNADSINTEGRATION 
Åtgärd 1: Att avlägsna hindren på tjänstemarknaderna 
Tjänstemarknaderna svarar för 70 % av EU:s BNP men de är mindre integrerade än 
andra marknader. Inom den finansiella tjänstesektorn hämmas Europas potential att 
styra besparingar till produktiva investeringar av det faktum att det inte finns någon 
verklig inre marknad för investeringsfonder. Här behövs genomgripande åtgärder. 
Kommissionen kommer att framlägga ett ramdirektiv om företag för kollektiva 
investeringar i överlåtbara värdepapper för att bekämpa återstående hinder. 
Medlemsstaterna uppmanas att anta direktivet före tidsfristens utgång i januari 1999. 
Några medlemsstater tillämpar strikta kvantitativa regler för pensionsfondernas 
investeringar. Detta leder till lägre avkastning vilket ökar de indirekta arbetskrafts­
kostnaderna (och därigenom hämmar skapandet av arbetstillfällen) och minskar 
potentialen för en europeisk kapitalmarknad. EMU kommer att göra 
valutabindningsregler överflödiga. Medlemsstaterna uppmanas att verka för att 
avveckla dessa regler för att förbereda införandet av euron. Det behövs även 
ytterligare åtgärder för att förbättra tillgången till kapital för små och medelstora 
företag. 
Det väl avvägda öppnandet av verksamheten inom vatten-, energi-, transport- och 
telekommunikationssektorerna för konkurrens i syfte att främja allmän tillgång till 
tjänster av allmänt intresse, kommer att bidra till en bättre generell resursfördelning. 
Avregleringen av gasförsörjningen måste gå igenom. Gemenskapsinstitutionerna 
och medlemsstaterna måste säkerställa att de nationella åtgärder som behövs för att 
genomföra de överenskomna öppningarna av telekommunikationsmarknaden och 
elektricitetsmarknaden vidtas i tid och att näten är tillräckligt öppna för konkurrens. 
Inom transportindustrin kommer öppnandet av tillgång till gränsöverskridande 
järnvägstjänster och järnvägsleder för godstransport att prioriteras. Inom 
lufttransportområdet är nya regler för lastning och slotfördelning på gemenskapens 
flygplatser samt införandet av nya organisationsstrukturer för luftsäkerhet och 
lufttrafikstyrning avgörande för effektiv marknadsintegration. 
Åtgärd 2: Att förbättra förutsättningarna för gränsöverskridande affärsverksam­
het 
Företagen utsätts för onödiga kostnader och förseningar pä grund av att de mäste 
uppfylla olika nationella registreringsregler när de är verksamma i mer än en 
medlemsstat. Kommissionen uppmanar rådet att senast den 1 januari 1999 anta de 
förslag den har framlagt om det tionde bolagsrättsliga direktivet om 
sammanslagningar och om Europeiska företagsstadgan, mot bakgrund av de 
rekommendationer som utfärdats av den grupp som leddes av Etienne Davignon. 
10 
Allt längre betalningsperioder har allvarliga följder för alla europeiska företag, 
särskilt små och medelstora företag vars cash-flow, lönsamhet och konkurrenskraft 
samt möjligheter att bedriva handel över gränserna undergrävs. Särskilt de små och 
medelstora företagens möjligheter att konkurrera om positioner som 
underleverantörer till större företag förhindras ofta av att de större företagen ofta 
väntar avsiktligt länge med sina betalningar. Den offentliga sektorn borde föregå 
med bättre exempel. Kommissionen kommer inom kort att offentliggöra en rapport 
som visar att medlemsstaterna inte har gjort mycket för att minska detta problem 
och att betalningssituationen fortfarande försämras. Om medlemsstaterna inte 
tillgriper erforderliga åtgärder innan årets slut kommer kommissionen att framlägga 
ett utkast till ett direktiv med syfte att minska betalningsdröjsmål i Europa. 
Åtgärd 3: Att anta utmaningarna inom innovation och ny teknik 
Elektronisk handel öppnar enorma möjligheter för gränsöverskridande affärs­
verksamhet i Europa. Tydliga regler för verksamheten kommer att ge 
konsumenterna förtroende för att använda sig av den och företagen en sporre att 
göra de nödvändiga investeringarna. Kommissionen söker ett snabbt godkännande 
av sitt förslag om en öppenhetsmekanism och den kommer även, som anges i dess 
nya initiativ om elektronisk handel, att framlägga förslag om distansförsäljning av 
finansiella tjänster, upphovsrätt, elektroniska underskrifter och tjänster med 
villkorligt tillträde. 
Kommissionens nya förslag om rättsligt skydd av biotekniska uppfinningar bör 
antas inom samma tidsram. 
STRATEGISKT MÅL 4: ATT SÄKERSTÄLLA ATT DEN ÎNRE MARKNADEN ÄR TILL NYTTA 
FÖR SAMTLIGA MEDBORGARE 
Åtgärd 1: Att avskaffa personkontroller vid gränserna 
Det faktum att det fortfarande finns personkontroller vid interna gränser utgör för 
många medborgare den inre marknadens största misslyckande. Mot bakgrund av 
resultatet av diskussionerna under IGC uppmanas medlemsstaterna att anta och 
tillämpa de återstående åtgärder som är nödvändiga för att skapa säkra ramar för fri 
rörlighet för personer så att det blir möjligt för rådet att snabbt anta kommissionens 
förslag om att avskaffa gränskontroller. 
Åtgärd 2: Rätten till bosättning 
Expertpanelen om fri rörlighet för personer och kommissionens rapport om 
medborgarskap i EU har riktat uppmärksamheten mot en rad brister i det sätt på 
vilket medborgare kan utöva sin rätt till att flytta och bosätta sig fritt inom 
medlemsstaternas territorier. 
11 
För att råda bot på denna situation och ge EU-medborgarskapet dess fulla värde 
kommer kommissionen bland annat att föreslå regler för korttidsuppehåll och 
anpassning av rätten att bo och stanna kvar i värdmedlemsstaten. 
Medlemsstaterna uppmanas till en snabb behandling av dessa förslag för att ge 
begreppet EU-medborgarskap sin fulla innebörd. 
Åtgärd 3: Skydd av sociala rättigheter 
Socialpolitik spelar en viktig roll i den inre marknadens utveckling genom att skapa 
ett nytt förhållande mellan flexibilitet och trygghet. Detta kommer att hjälpa till att 
skapa förutsättningarna för förändring och främja nya arbetssätt med bibehållande 
av tillräckliga sociala rättigheter. Den sociala dialogen har en avgörande betydelse i 
detta sammanhang. Förhandlingar äger för närvarande rum mellan 
arbetsmarknadens parter om deltidsarbete och den nya grönboken om partnerskap 
för en ny arbetsorganisation har inlett en bred debatt om hur dessa nya utmaningar 
skall mötas. Detta kommer att följas upp med särskilda initiativ inom ramen för en 
ny social handlingsplan under våren 1998. 
Industriell omstrukturering till följd av marknadsintegration är gynnsam för EU:s 
ekonomi men kan ha allvarliga sociala följder för de samhällen som berörs. 
Kommissionen kommer att noggrant följa upp tillämpningen av gemenskapsregler 
om samråd med arbetstagarrepresentanter. Den uppmanar medlemsstaterna att se 
över nationella bestämmelser för genomförandet av dessa regler och de sanktioner 
som tillämpas. Kommissionen kommer även inom kort att inleda samråd med 
arbetsmarknadens parter på gemenskapsnivå om möjliga ramregler om information 
och samråd på nationell nivå. Slutligen kommer kommissionen att fortsätta utveckla 
mer balanserade och ändamålsenliga metoder för tillämpning av sådan gemenskaps­
politik som påverkar industriell omstrukturering. Detta kommer att innefatta 
ansträngningar att sporra företag och medlemsstater att förutse konsekvenserna av 
omstrukturering och säkerställa de anställdas möjligheter till omplacering genom att 
anpassa sina system för utbildning och socialt skydd. 
Åtgärd 4: Att främja arbetskraftens rörlighet inom EU 
Trots att fördraget länge har garanterat EU-medborgarna rätten att leva och arbeta i 
vilken medlemsstat som helst, förblir arbetskraftens rörlighet i den inre marknaden 
låg. Detta beror delvis på återstående hinder för fri rörlighet för arbetskraft, vilka 
måste avvecklas. Mot bakgrund av den ovannämnda expertpanelens rapport kommer 
kommissionen att föreslå en rad åtgärder med syfte att övervinna dessa hinder. 
Samtidigt kommer kommissionen att framlägga ett förslag om tilläggspensioner och 
arbeta för en förenkling och modernisering av det system som samordnar 
socialförsäkringar för personer som flyttar runt inom EU. Rådet uppmanas även att 
anta kommissionens förslag om att utvidga tillämpningsområdet för återförening av 
familjer och konsolidera rätten till likabehandling ifråga om sociala förmåner. 
12 
För att öka medvetandet om möjligheter till arbete i andra medlemsstater och öka 
arbetskraftens rörlighet kommer kommissionen att förbättra EURES-databasen om 
anställningsmöjligheter i hela EU. Medlemsstater kommer att uppmanas att göra 
denna information mer tillgänglig genom att integrera den i sina offentliga arbets­
förmedlingars normala informationsflöde. 
Åtgärd 5: Konsumenträtt och hälsoskydd 
Konsumenter kan vara tveksamma till att köpa varor och tjänster över gränserna, 
inklusive finansiella tjänster, för att de är osäkra på sina rättigheter. Enighet om 
förslaget om konsumtionsgarantier skulle vara ett av de viktiga stegen på vägen mot 
att förbättra konsumenternas förtroende. 
Skydd av konsumenternas hälsa kommer att förstärkas genom effektivare 
användning av vetenskapliga råd och rön, kontroller och riskanalyser. Detta kommer 
att användas för att säkerställa att hänsyn tas till konsumenthälsoaspekter vid 
utarbetandet av ny lagstiftning, att nuvarande lagstiftning tillämpas korrekt och att 
gemenskapsintressen försvaras i internationella sammanhang. Dessutom överväger 
kommissionen om jordbruksråvaror bör omfattas av direktiv 85/374 om tillverkares 
skadeståndsansvar för produkter med säkerhetsbrister. 
Åtgärd 6: Dialog med medborgaren 
De flesta EU-medborgare är ivriga att få veta mer om de rättigheter och möjligheter 
som erbjuds genom den inre marknaden. Mer än en halv miljon människor har redan 
använt Medborgarnas Europa för att finna ut vad de behöver göra i praktiken för att 
kunna uppehålla sig, studera eller arbeta i en annan medlemsstat. Erfarenhetsmässigt 
anser kommissionen att det behövs ett permanent instrument för dialog med 
medborgarna om deras rättigheter och hur de skall utövas. En hemsida kommer att 
ställas till förfogande för rådgivning till medborgare som stöter på problem och 
behöver hjälp. Feedback från detta instrument kommer att hjälpa till att identifiera 
och avveckla administrativa hinder och hålla kommissionen informerad om hur 
gemenskapsregler respekteras i praktiken. 
DEN INRE MARKNADENS INTERNATIONELLA DIMENSION 
Den inre marknaden kan inte betraktas isolerat frän sin vidare ekonomiska och politiska 
omgivning. Dess storlek och potentiella tillväxt utgör redan en tillgäng när det gäller att 
locka internationell handel och utländska investeringar till Europa. Den inre marknaden 
skapar förutsättningarna för att förbättra Europas internationella konkurrenskraft och dess 
framgångar står som modell för andra regioner. Dessa styrkor kommer att förstärkas 
genom en gemensam valuta. EU bör dra bättre nytta av dessa fördelar. 
13 
4.1.1 (i) Förberedelser för utvidgning 
Enligt vad som överenskoms vid Europeiska rådet med anledning av kommissionens 
vitbok från 1995, behöver de anslutna länder som förbereder sig för medlemskap hjälp 
med att förbereda sin integration i den inre marknaden. Utvidgningen av TAIEX 
aktiviteter efter 1997 kommer att bidra till den målsättningen. I de fall där gemenskapens 
regelverk har integrerats helt och hållet kan avtalen om bedömning av överensstämmelse 
öppna upp möjligheter till marknadsutvidgning.(7/) Den inre marknadens 
världsomspännande dimension 
Den inre marknaden återspeglar Europas öppna ekonomi och dess regler och standarder 
är ofta mönsterbildande för många länder. Detta är en tillgång som borde göra det möjligt 
för EU att inta en mer framträdande roll i internationella sammanhang under förutsättning 
att gemenskapen kan uppträda enat och inta en klar och tydlig position. Åtgärder kommer 
särskilt att inriktas på följande områden:Tillnärmning av system och regler i Europa-
Medelhavsområdet. 
• Bekämpning av tekniska handelshinder i marknader i tredje land. 
• Stöd till små och medelstora företag för att konkurrera på världsmarknaderna. 
• Främjande av användning av internationella standarder i nationella och internationella 
tekniska föreskrifter. 
• Förhandling om avtal om ömsesidigt erkännande. 
• Bekämpning av bedrägerier i samband med immateriell äganderätt. 
• Avreglering av finansiella tjänster. 
• En gemensam förhandlingsposition i fråga om lufttransporter. 
• Samordning av medlemsstaterna i internationella forum för telekommunikationer. 
• Förstärkning och utvidgning av Världshandelsorganisationens regler om konkurrens 
och investeringar. 
Ett viktigt steg kommer att vara att säkerställa att gemenskapen är representerad i 
internationella organisationer, särskilt de som är ansvariga för att utveckla tekniska 
föreskrifter och standarder och kan delta helt och hållet i andra forum, som exempelvis 
Trans-Atlantic Business Dialogue.Övervakningen av EU:s yttre gränser kräver ytterligare 
åtgärder för att stärka tullmyndigheternas kompetens att samarbeta så effektivt som 
möjligt, särskilt i bekämpningen av bedrägeri. 
14 
SLUTSATSER 
Handlingsplanen är nyckeln till att frigöra den inre marknadens fulla potential. Den skall 
förbättra företagens konkurrenskraft och förmåga att skapa arbetstillfällen inför 
nedräkningen inför införandet av den gemensamma valutan. Den står för ett balanserat 
och sammanhållet synsätt som tar full hänsyn till den enskilda medborgarens behov 
ifråga om personliga rättigheter, miljö, skydd av hälsa och säkerhet samt den sociala 
dimensionen.Belöningen är enorm. Om vi är framgångsrika kan förtroende skapas i hela 
Europa. Innan århundradets slut kommer EU att kunna stärkas av att utvecklingen på 
flera viktiga områden sammanstrålar: En väl fungerande inre marknad, den gemensamma 
valutan, nya sam-europeiska marknadsmöjligheter i takt med att sektorer som hittills 
varit stängda öppnas upp och utvidgning av EU - vilket alltsammans leder till ökade 
möjligheter till sysselsättning.Alla gemenskapsinstitutioner och medlemsstater uppmanas 
att verka fullt för ett starkt positivt gensvar på detta upprop till handling för att se till att 
den plan som slutgiltigt antas vid Europeiska rådet i Amsterdam genomförs före 
tidsfristens utgång den 1 januari 1999. 
15 
BILAGA: FÖRTECKNING ÖVER ÅTGÄRDER (SOM SKAU,<;KNOMKÖRAS KORK DKN I JANUARI 1999). 
Att göra reglerna mer effektiva 
• Alla förseningar när det gäller att genomföra inremarknadslagstiftningen skall 
undanröjas. 
• En ram för genomförande och problemlösning skall upprättas. 
• Nya regler skall införas för marknadsövervakning i utvalda sektorer. 
• Ett andra IDA-program skall startas. 
• Programmet Tull 2000 skall genomföras. 
• Överträdelseförfaranden skall påskyndas. 
• En hemsida på Internet skall upprättas med information om alla inremarknadsregler 
av betydelse för näringslivet. 
• SLIM och andra förenklingsprojekt skall utvidgas till nya områden: 
Mervärdesbeskattning, bank-, försäkrings-, och värdepapperssektorn, samt 
gödningsmedel. 
• Samråd med en testpanel för det Europeiska näringslivet skall inledas för viss ny 
lagstiftning. 
• De nationella reglerna för att starta företag skall förenklas. 
• Kommissionens initiativ beträffande offentlig upphandling, ömsesidigt erkännande, 
europeiska standarder, överensstämmelsemärkning, byggprodukter, transitregler 
och sambanden mellan inrcmarknadspolitik och miljö skall följas upp. 
Att hantera de viktigaste orsakerna till snedvridning av konkurrensen 
• Förslagen till modernisering och ett mer sammanhängande system för indrivning av 
mervärdesskatt skall antas. 
• Gemenskapens ram för beskattning av energiprodukter skall omstruktureras. 
• En skattereform skall införas (översyn av direktivet om beskattning av sparande, 
direktiv om gränsöverskridande utbetalningar av räntor och royalties, 
uppförandekodex mot skadlig skattekonkurrens). 
• Riktlinjer skall införas för statligt regionalstöd, striktare regler för undsättnings-
och omstruktureringsstöd, och förenkling av antitrustreglerna. 
Att avskaffa sektoriella hinder för marknadsintegration 
• Ett nytt ramdirektiv om företag för kollektiva investeringar i överlåtbara 
värdepapper skall antas. 
16 
• Begränsningarna för pensionsfondernas investeringar skall minskas. 
• Avregleringen av gasförsörjningen skall beslutas. 
• Avregleringen av telekommunikationsmarknaden och elektricitetsmarknaden skall 
genomföras inom överenskommen tid. 
• Beslut skall fattas om gränsöverskridande järnvägstjänster och järnvägsleder för 
godstransport. 
• Nya regler skall antas om slotfordelning och avgifter på flygplatserna. 
• Beslut skall fattas om att upprätta ett organ för luftsäkerhet i Europa och en ny 
konvention för Eurocontrol. 
• Förslagen om Europeiska företagsstadgan skall antas, liksom de tillhörande 
förslagen om stagar för kooperativ, ömsesidiga försäkringsbolag och föreningar 
samt det tionde bolagsrättsliga direktivet. 
• Ett förslag till direktiv om sena betalningar skall antas. 
• Åtgärder med anknytning till elektronisk handel skall genomföras (förslag om en 
öppenhetsmekanism, skydd av upphovsrätt och närstående rättigheter, distans­
försäljning av finansiella tjänster, elektroniska underskrifter, tjänster med 
villkorligt tillträde). 
• Direktivet om rättsligt skydd för biotekniska uppfinningar skall antas. 
Att säkerställa att den inre marknaden är till nytta for samtliga medborgare 
• Kompletterande åtgärder skall antas för tre direktiv om avskaffande av 
personkontroller vid gränser, och begränsningar i rätterna att flytta och resa. 
• Rätten att bo och uppehålla sig i en annan medlemsstat skall anpassas. 
• Direktivet om tilläggspensioner skall antas. 
• EURES-databasen om anställningsmöjligheter skall förbättras och användas mer 
allmänt. 
• Direktivet om försäljning och garantier avseende konsumtionsvaror skall antas. 
• Ett instrument för dialog med medborgarna skall upprättas. 
• Samråd med arbetsmarknadens parter skall inledas om information och samråd 
med arbetstagarrepresentanter. 
17 

ISSN 1024-4506 
KOM(97) 184 slutlig 
DOKUMENT 
SV 10 oi 
Katalognummer : CB-CO-97-197-SV-C 
ISBN 92-78- 19526-X 
Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg