MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET - Ramstrategi för jämställdhet - Arbetsprogram för 2003 {SEC(2003) 137}

I - Inledning

I detta dokument presenteras det tredje årliga arbetsprogrammet för jämställdhet [1] och kommissionens planerade aktiviteter 2003 för att främja jämställdhet på alla politikområden. I meddelandet redovisas de aktiviteter som kommissionen prioriterar när det gäller att driva på utvecklingen av jämställdhetsarbetet inom alla områden. Det kompletteras med kommissionens interna arbetsdokument {SEC(2003)137}, som beskriver de specifika politiska åtgärder som varje generaldirektorat och tjänstegren ska vidta för att främja jämställdhet och integrera ett jämställdhetsperspektiv i sin verksamhet. Dessa åtgärder stärker genomförandet av de prioriterade aktiviteter som fastställs i detta meddelande.

[1] Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén - På väg mot en gemenskapens ramstrategi för jämställdhet (2001-2005) KOM(2000) 335 slutlig.

Det årliga arbetsprogrammet för jämställdhet utarbetas gemensamt av kommissionens alla tjänstegrenar. Aktiviteterna i programmet används som resultatindikatorer, och framsteg och uppnådda resultat övervakas av jämställdhetsgruppen [2] inom kommissionen med stöd från den avdelningsövergripande arbetsgruppen för jämställdhet, och redovisas i resultattavlan för jämställdhet [3].

[2] http://europa.eu.int/comm/ employment_social/equ_opp/strategy/com_group_en.html

[3] http://europa.eu.int/comm/ employment_social/equ_opp/index_en.htm "Gender Scoreboard"

Erfarenheterna från utarbetandet och övervakandet av de två tidigare årliga arbetsprogrammen visar att detta är ett effektivt tillvägagångssätt som ger resultat.

Med detta arbetsprogram når vi fram till halvtid i gemenskapens femåriga ramstrategi för jämställdhet (2001-2005), då det ska göras en mer omfattande undersökning av hur Europeiska kommissionens olika tjänstegrenar har lyckats integrera jämställdhetsperspektivet i sin verksamhet, inklusive en utvärdering av hur resurserna använts (mänskliga och ekonomiska).

II - Utvärdering av genomförandet av arbetsprogrammet för jämställdhet 2002

I detta meddelande ägnas särskild uppmärksamhet åt några av de positiva resultat som uppnåtts 2002, och som utgjort underlag för 2003 års prioriteringar. Allmänt kan dock sägas att jämställdhetsfrågorna förefaller att ha integrerats endast i den politik som förs av de generaldirektorat och tjänstegrenar som uttryckligen har fört in jämställdheten i den rättsliga grunden för sin politik, och/eller där andelen kvinnor anställda inom den ekonomiska sektorn är hög. På de andra politikområdena förefaller jämställdhetsfrågorna inte på allvar ha betraktats som en integrerad del i en strategi för bättre utformning, genomförande och utvärdering av politiken.

De aktiviteter som genomfördes 2002 utgick från tre prioriterade åtgärder:

- Genomföra en konsekvensanalys ur ett jämställdhetsperspektiv av vissa politikområden, där jämställdhetsperspektivet ännu inte integrerats.

- Systematiskt samla in könsuppdelade uppgifter om personer och använda dessa uppgifter för att ta fram indikatorer.

- Information och utbildning i jämställdhetsfrågor på alla nivåer inom kommissionens tjänstegrenar.

Kommissionens tjänstegrenar valde ut flera nya politikområden för jämställdhetsarbetet 2002. (En fullständig utvärdering med detaljerade uppgifter från alla politikområden kommer att ingå i resultattavlan för jämställdhet som läggs ut på webbplatsen i mars 2003.)

- Generaldirektoratet för näringsliv avslutade som planerat i arbetsprogrammet en undersökning vars syfte var att kartlägga nationella åtgärder för att främja kvinnors företagande i EU- och EftaA/EES-länderna. De viktigaste resultaten av denna undersökning och en rad exempel på goda lösningar kommer att presenteras på ett europeiskt forum som är planerat till mars 2003. Därefter kommer verksamheten att inriktas på spridning och utbyte av de goda lösningarna i medlemsstater och kandidatländer.

- Undersökningen "Kvinnors roll inom fiskesektorn i de 15 medlemsstaterna" avslutades 2002. Den kommer att följas upp med en konferens i början av 2003 om kvinnors roll inom fiskesektorn för utbyte av erfarenheter, goda lösningar och för att fastställa vilka benchmarkinginitiativ som ska främjas.

- Integrering av ett jämställdhetsperspektiv i strukturfonderna är ett bra exempel på ett nära samarbete mellan olika tjänstegrenar inom kommissionen, i detta fall mellan generaldirektoraten för regionalpolitik, sysselsättning och socialpolitik, jordbruk, fiske samt utbildning och kultur. Inom ramen för den avdelningsövergripande gruppen under strukturfonderna har det tillsatts en tematisk arbetsgrupp av tjänstemän från medlemsstaterna och kommissionen. Denna grupp ska samordna insatser på jämställdhetsområdet och analysera särskilda frågor som har samband med strukturfonderna. Det viktigaste evenemanget under 2002 var det tredje europeiska seminariet "Lika möjligheter för kvinnor och män i strukturfonderna". Även kommissionens meddelande "Genomförandet av jämställdhetsintegrering i de samlade programdokumenten för strukturfonderna 2000-2006" beräknas bli antaget före utgången av 2002.

- En arbetsgrupp för yttre förbindelser har bildats inom ramen för den avdelningsövergripande gruppen för jämställdhet, och den består av representanter för generaldirektoraten för yttre förbindelser, utveckling, handel och utvidgning, EuropeAid, Kontoret för humanitärt bistånd och generaldirektoratet för sysselsättning och socialpolitik. Arbetsgruppen håller på att göra en översyn av den nuvarande politiken, inklusive läget när det gäller genomförandet av kommissionens tre meddelanden på området yttre förbindelser (integrering av ett jämställdhetsperspektiv i utvecklingssamarbetet, kvinnors roll vid konfliktförebyggande, EU:s roll vid främjande av mänskliga rättigheter och demokrati).

- I samband med den ovannämnda arbetsgruppen har generaldirektoratet för bistånd övertagit rollen som samordnare efter generaldirektoratet för yttre förbindelser när det gäller att integrera jämställdhetsperspektivet i yttre förbindelser. Man håller regelbundna möten för utbyte av erfarenheter, metodik och instrument för att förbättra genomförandet.

- Generaldirektoratet för bistånd har deltagit i nyskapande politiska initiativ på jämställdhetsområdet i samband med handelsförbindelser (hållbarhetsbedömning), företagens sociala ansvar och grundläggande arbetsstandarder och arbetsrelationer. Syftet är att anlägga ett jämställdhetsperspektiv på områden som hittills inte undersökts.

- Som ett led i utvärderingen av den europeiska sysselsättningsstrategin gjordes en Eurobarometer-undersökning bland politiska beslutsfattare som har ansvar för utarbetandet och genomförandet av nationella handlingsplaner för sysselsättning. Syftet var att samla information om vilka instrument medlemsstaterna använder i sitt jämställdhetsarbete och att få beslutsfattarnas syn på jämställdhetsarbetet och integreringen av ett jämställdhetsperspektiv i den nationella sysselsättningspolitiken. Arbetsgruppen för indikatorer inom Sysselsättningskommittén har dessutom arbetat med att förbättra de indikatorer på jämställdhet som används för att övervaka hur medlemsstaterna genomför den fjärde pelaren i sysselsättningsriktlinjerna.

När det gäller insamling av uppgifter och utvecklingen av indikatorer har det gjorts framsteg:

- I kommissionens meddelande om strukturella indikatorer fastställdes att könsuppdelningen av indikatorer skulle gälla som en allmän princip. Könsuppdelningen utökades därför till att omfatta tio strukturella indikatorer.

- Eurostat och OECD har nu gjort en könsuppdelning i de relevanta tabellerna över de viktigaste vetenskapliga och tekniska indikatorerna i respektive FoU-statistik. Från och med slutet av 2002 kommer man att kunna få fram rena och harmoniserade deskriptiva data om kvinnors deltagande i naturvetenskaplig forskning.

- Eurostat har också startat ett projekt för att fortsätta att utveckla barnomsorgsstatistiken och har offentliggjort flera rapporter med könsspecifika teman (Statistics in Focus) och en Panorama-utgåva av "The life of women and men in Europe" [4].

[4] ISBN 92-894-3568-2

- I rapporten om konkreta, framtida mål för utbildningssystemen i Europa ingår indikatorer på jämställdhetsintegrering som ett särskilt insatsområde.

Information och utbildning:

- I oktober 2002 lade generaldirektoratet för personal och administration in ett avsnitt om lika möjligheter i de introduktionskurser som ges för nyanställda i kommissionen.

- Generaldirektoratet för sysselsättning och socialpolitik lade in jämställdhetsarbetet i sin introduktionskurs för nyanställda.

- Generaldirektoratet för sysselsättning och socialpolitik anordnade ett seminarium, där även tjänstemän från medlemsstaterna deltog, om hur integreringen av ett jämställdhetsperspektiv kan förbättras i den sociala integrationsprocessen. Seminariet tog upp ömsesidigt lärande på grundval av goda lösningar i jämställdhetsarbetet när det gäller att fastställa utmaningar, utformning, genomförande och utvärdering av politiska åtgärder som är avsedda att bekämpa fattigdom och social utslagning. Särskild uppmärksamhet ägnades de institutionella mekanismer som använts för att främja jämställdhet.

- Siffrorna för utvecklingen av könsfördelningen bland de anställda visar att generaldirektoratet för inre marknaden har en arbetsmiljö som lockar både kvinnor och män därför att

- Man försöker skapa en familjevänlig och jämställd arbetsmiljö (lägger interna möten på tider som passar all berörd personal),

- Ser positivt på deltidsarbete både för kvinnor och för ett ökande antal män.

- Generaldirektoratet för inre marknaden uppmuntrar fortsättningsvis personalen - och i synnerhet kvinnliga anställda - att delta i kurser för ledarskapsutveckling.

III - Prioriterade åtgärder 2003

Kommissionens arbetsprogram för jämställdhet 2003 bygger vidare på de framsteg som gjordes 2002. Det innehåller såväl proaktiva som reaktiva åtgärder, dvs en anpassning av den nuvarande politiken genom integrering av ett jämställdhetsperspektiv respektive särskilda åtgärder för att förbättra situationen för det kön som missgynnas eller är underrepresenterat inom respektive politikområde.

Arbetsprogrammet för jämställdhet präglas av två olika perspektiv - det består dels av horisontella prioriteringar som gäller alla generaldirektorat och tjänstegrenar, dels av specifika politiska initiativ som tagits av varje generaldirektorat och tjänstegren. Det handlar om

- Integrering av jämställdhetsperspektivet i politiska initiativ, och

- Särskilda åtgärder för det kön som missgynnas eller är underrepresenterat inom ett visst politiskt område.

Följande prioriterade åtgärder ska genomföras av alla kommissionens tjänstegrenar:

1. Kommissionen har nu gett sitt stöd till en generell metod för konsekvensanalys [5]. Det innebär att det från 2003 successivt kommer att göras konsekvensanalyser på grundval av de tre pelarna social, ekonomisk och miljömässig hållbarhet för alla viktigare nya initiativ, dvs. alla förslag som läggs fram i den årliga politiska strategin eller senare i kommissionens arbetsprogram. Denna konsekvensanalys ersätter de nuvarande kraven på konsekvensanalyser beträffande näringsliv, jämställdhet, miljö, små och medelstora företag, handel, regelverket osv. Den nya integrerade konsekvensanalysen bygger de facto på denna gällande praxis och dessa konsekvensanalyser ingår i den nya.

[5] Meddelande från kommissionen om konsekvensanalys KOM(2002) 276 slutlig,

Det kvarstår dock att det är de enskilda generaldirektoraten som ska garantera att jämställdhetsfrågan ingår i deras konsekvensanalyser. Men det är också viktigt att man parallellt med konsekvensanalyserna av nya politiska initiativ fortsätter arbetet med jämställdhetsintegreringen inom befintliga politiska initiativ som en del av den politiska analysen efter halva tiden och slutanalysen.

2. Eftersom det krävs könsuppdelade uppgifter från de olika politikområdena för att planera och analysera politiken ur ett jämställdhetsperspektiv, ska varje tjänstegren engagera sig ytterligare för att samla in könsuppdelade uppgifter och systematiskt dela in all relaterad statistik. Samtliga tjänstegrenar ska utarbeta indikatorer för att kunna bedöma vilka framsteg som görs i jämställdhetsarbetet inom det specifika politiska området. Initiativet för interaktiv politik (C (2001) 1014 av den 13 april 2001) ger alla kommissionens tjänstegrenar möjlighet att skaffa sig kunskap via två Internetbaserade instrument (en kunskapsbas om utformning av interaktiv politik, IPM, där uppgifter från befintliga europeiska nätverk matas in och en mekanism för strukturerade sökningar på nätet) för insamling och bearbetande av aktörernas synpunkter som könsuppdelade uppgifter och systematisk indelning efter kön.

3. Det finns fortfarande ett stort behov av att öka medvetenheten om jämställdhetsfrågor inom kommissionen, men också av att utbilda kommissionens anställda så att de kan bedöma hur kvinnor respektive män påverkas av politiska beslut och integrera ett jämställdhetsperspektiv i planeringen och genomförandet av politiken. Varje generaldirektorat och tjänstegren ska därför införa utbildning om integrering av jämlikhetsperspektivet för tjänstemän på alla nivåer, och i synnerhet för personer i chefsställning. Detta kan genomföras i form av särskilda kurser om jämställdhet eller integrering av jämställdhetsperspektivet, eller ingå i den allmänna utbildningen.

IV - Jämn könsfördelning i kommittéer

Kommissionen har åtagit sig att uppnå en jämn könsfördelning i sina kommittéer och expertgrupper i enlighet med beslut 2000/407/EG av den 19 juni 2000 [6], som är en uppföljning av rådets rekommendation 1996 om en balanserad fördelning mellan kvinnor och män i beslutsprocessen [7]. I kommissionens beslut om jämn könsfördelning i kommittéer och expertgrupper sätts målet att inget av könen ska utgöra mindre än 40 % av ledamöterna.

[6] Kommissionens beslut om jämn könsfördelning i kommissionens kommittéer och expertgrupper, EGT L 154, 27.6.2000, s. 34-35.

[7] 96/694/EG: Rådets rekommendation av den 2 december 1996 om en balanserad fördelning mellan kvinnor och män i beslutsprocessen, EGT L 319, 10.12.1996 s. 11-15.

Beslutet gäller befintliga och nya kommittéer och grupper under kommissionen, och inbegriper alla ledamöter, oavsett om de utsetts av kommissionen själv eller av en medlemsstat eller en organisation. När det gäller den första kategorin försöker kommissionen utjämna könsfördelningen när ledamöter ska ersättas (eller när en ledamots mandattid löper ut) genom att kräva att fyra personer, både män och kvinnor, föreslås till varje ledig post. När det gäller ledamöter som utses av andra parter, påminner man om behovet av jämn könsfördelning när ledamöter ska utses.

Den första genomgången av kommissionens expertgrupper gjordes 2000, och den andra 2001. En tredje genomgång, som omfattar alla kommissionens kommittéer och expertgrupper, gjordes 2002. Man kan därför nu urskilja en utvecklingstendens.

>Plats för tabell>

Resultaten från 2002 års genomgång visar att i jämförelse med de föregående två åren har antalet kvinnor i kommittéer och grupper genomgående ökat något. Men även om detta är en positiv utveckling, är det beklagansvärt att den uppåtgående tendensen beror på att det är andra organ än kommissionen som utsett fler kvinnor, medan kommissionens utnämningar av ledamöter har försämrat kvinnorepresentationen. Det är därför helt klart att det krävs fortsatta och ökade ansträngningar för att uppnå målet att inget av könen ska utgöra mindre än 40 % av ledamöterna. Inom de sektorer där andelen kvinnor har minskat krävs särskilda åtgärder.

Resultaten varierar mellan de olika tjänstegrenarna. Det var jämn könsfördelning inom sex generaldirektorat 2002: generaldirektoraten för utveckling, utvidgning, utbildning och kultur, hälsa och konsumentskydd, EuropeAid samt yttre förbindelser.

Framstegen kommer även i fortsättningen att övervakas som ett led i arbetsprogrammen inom ramstrategin för jämställdhet.

>Hänvisning till>