SV    SV  EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 12.8.2004 
KOM(2004) 557 slutlig 
  
MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN 
Partnerskap för förändring i ett utvidgat EU - 
Ökad genomslagskraft för den sociala dialogen i EU 
 
SV 2   SV INNEHÅLLSFÖRTECKNING 
1. Inledning ................................................................................................................... ... 3 
2. Reformprogrammet: konkurrenskraft oc h fler och bättre arbeten ............................... 4 
2.1 Öka anpassningsförmågan ........................................................................................... 4 2.2 Investera i personal oc h kvalitet i arbetet..................................................................... 4 
2.3 Öka tillträdet till arbetsmarknaden............................................................................... 5 2.4 Bana väg för reformer .................................................................................................. 5 3. Arbetsmarknadsparternas roll: Behove t av ett starkare partnerskap............................ 5 
3.1 Den sociala dialogen i EU som en aspekt av bättre styrelseformer ............................. 5 
3.2 Behovet av fungerande samverkan .............................................................................. 6 3.2.1 Samverkan med den nationella nivån .......................................................................... 6 3.2.2 Samverkan mellan branscher ....................................................................................... 7 3.2.3 Samverkan mellan den sociala dialogen på EU-nivå och företagsnivå ....................... 7 4. Kommissionens roll när det gäller  stöd till den sociala dialogen................................. 8 
4.1 Stärka och utvidga partnerskap .................................................................................... 8 4.2 Öka stödet till strukturerna för den social a dialogen i EU i samband med utvidningen
............................................................................................................................... ....... 8 
4.3 Öka genomslagskraften för den sociala dial ogen i EU och förbättra uppföljningen av 
den............................................................................................................................ .... 9 
4.4 Självständiga avtal ..................................................................................................... 10 4.5 Förbereda för vidare utveckling................................................................................. 10 Annex 1: Background to the Eu ropean social dialogue ........................................................... 12 
Annex 2: Typology of the results of  European social dialogue ............................................... 15 
Annex 3: Drafting checklist for new ge neration social partner texts....................................... 20 
Annex 4: The sectoral so cial dialogue committees.................................................................. 21 
Annex 5: List of European social partner or ganisations consulted under Article 138 of the EC 
Treaty ......................................................................................................................... 22 
 
SV 3   SV 1. I NLEDNING  
Behovet av ett partnerskap för förändring 
Europeiska unionen står inför större förändringar än någonsin tidigare.  
EU har antagit en strategi för att möta ut maningarna i samband med utvidgningen till nya 
gränser och Europeiska rådets mål från  Lissabon 2000 om ekonomisk och social 
modernisering, som kompletterades med en miljödimension vid mötet i Göteborg 2001. 
I den europeiska sociala modellen läggs stor vikt vid behovet av dialog mellan 
arbetsmarknadens parter, och det är allmänt vedertaget att en fram gångsrik ekonomi under 
2000-talet inte är möjlig utan ett modernt syst em för arbetsmarknadsrelationer och effektiva 
strategier för att hantera och föregripa förändringar. 
För att stärka genomförandet av Lissabonagendan uppmanade Europeiska rådet vid vårmötet 
2004 medlemsstaterna att bygga upp partnerskap för förändring tillsammans med arbetsmarknadens parter, det civila samhälle t och offentliga myndigheter, på ett sätt som 
stämmer överens med nationella system och traditioner.  
Arbetsmarknadens parter har med aktivt stöd fr ån Europeiska kommissionen lagt grunden för 
en alltmer dynamisk och innovativ social dial og i EU, både när det gäller tvåparts- och 
trepartssamarbete. På senare år har arbetsma rknadens parter velat vidareutveckla en mer 
självständig dialog och har ta git en rad initiativ, bl.a. gemensamma texter av en ”ny 
generation”, som kännetecknas av att de ska fö ljas upp av parterna själva. För detta behövs 
bättre samspel mellan de olika nivåerna av part srelationer, däribland effektivare system och 
strukturer för relationerna mella n parterna på nationell nivå. 
Utvidgningen: Utmaningar och möjligheter 
Med utvidgningen följer ett större behov av social dial og och partnerskap. Genom 
utvidgningen skapas nya möjligheter för ekono mierna och företagen i EU, men det krävs 
fortfarande stora förändringar, i synnerhet i de nya medlemsst aternas ekonomier. Därför är 
partnerskap särskilt viktiga för att hantera den fortlöpande omstrukturer ingen i dessa länder.  
Men EU:s utvidgning är samtidigt en utmani ng för den sociala dialogen i EU. I de nya 
medlemsstaterna kännetecknas den sociala di alogen av trepartssamarbete, relativt nya 
arbetsmarknadsorganisationer och en underutv ecklad tvåpartsdialog nationellt och på 
branschnivå. Frågan om arbetsmarknadsparternas tekniska kapacitet  är viktig i 
sammanhanget. 
Utvidgningen kommer också att sätta de europeiska arbetsma rknadsorganisationernas 
tekniska kapacitet  på prov. Mångfalden av traditioner i fråga om partsrelationer ökar, och 
förhandlingsdelegationerna blir större, vilket kan göra det svår are att nå överenskommelser.  
Syftet med meddelandet 
I meddelandena om den sociala dialogen från  1998 och 2002 beskrivs och fastställs de 
institutionella ramarna för arbetsmarknadspa rternas agerande i EU. Dessa ramar är nu 
ordentligt förankrade.
1 
                                                 
1 Meddelande från kommissionen – Anpassa och främja den sociala dialogen på gemenskapsnivå , 
KOM(1998) 322 slutlig, Meddelande från kommissionen - Den sociala dialogen i EU - en drivkraft för 
modernisering och förändringar , KOM(2002) 341 slutlig. 
 
SV 4   SV Inför översynen av Lissabonagendan och av strategi n för hållbar utveckling är det lämpligt att 
granska den sociala dialogen i EU, särskilt me d tanke på att det nyligen uppmanats till 
partnerskap för förändring som ett bidrag till de  reformer som behövs fö r att Lissabon-målen 
ska kunna uppnås i tid. Utvidgningen sammanf aller dessutom i tiden med viktiga 
kvalitetsförbättringar inom den sociala dialogen i EU. 
Mot denna bakgrund och med beaktande av den sociala dialogens stora spännvidd är syftet 
med detta meddelande att öka medvetenhe ten om och förståelsen av den sociala 
dialogens resultat, förbättra dess genomsla gskraft och främja vidare utveckling på 
grundval av effektivt samspel mellan arbets marknadens parter på olika nivåer.  
2. R EFORMPROGRAMMET : KONKURRENSKRAFT OCH FLER OCH BÄTTRE ARBETEN  
I en snabbt föränderlig värld med hög kapital- och teknikrörlighet är de  mänskliga resursernas 
kvalitet en nyckelfaktor för internationell konkurrenskraft. 
Genomgripande omställningar förändrar så väl EU:s sätt att fungera som dess 
sysselsättningsprofil och traditionella uppfattni ngar om hur arbetsmarknaderna fungerar i EU. 
Företagen måste möta strukturförändringarna och avgöra vilken kompetens de behöver och 
hur produktionen i allmänhet och arbetsproc esserna i synnerhet ska organiseras. 
Utmaningen är att förbättr a kvaliteten i arbetet för att framgå ngsrikt hantera alla aspekter av 
förändringen (ekonomiska, sociala och miljömässiga ) och säkra hållbar utveckling och social 
sammanhållning genom att fullt ut mobilisera och utveckla den nuvarande och den framtida arbetskraftens potential. Det är därför av a vgörande betydelse att an passningsförmågan hos 
arbetstagare, företag och br anscher i EU förbättras. 
2.1 Öka anpassningsförmågan 
Ökad anpassningsförmåga kräver bala ns mellan flexibilitet och trygghet i 
anställningsförhållandena. Det är av största vikt  både för arbetsgivarna,  så att de kan driva 
konkurrenskraftiga företag, och för arbetstagarn a, så att de kan garanteras rimliga 
arbetsvillkor och löner.  
I detta sammanhang väcks nya frågor om hur de mänskliga resurserna ska förvaltas, och 
arbetsmarknadens parter förhandlar fram kompromisser på alla nivåer om anställningsförhållanden, tillgång till livslångt lärande, flexibel  arbetstid och organisation av 
övergångsarbetsmarknader. 
2.2 Investera i personal och kvalitet i arbetet 
Hållbar sysselsättning och pr oduktionstillväxt måste underbyggas av större och effektivare 
investeringar i personal oc h bättre kvalitet i arbetet.
2 Välutvecklade system för 
arbetsmarknadsrelationer kan bidra till att skapa gynnsamma villkor för innovation, bättre 
kvalitet i arbetet och konkurrenskraft.  
Satsningar på kvalitet i arbetet genom arbetsmiljöåtgärder, utbildning och 
kompetensutveckling för alla åldersgrupper oc h goda arbetsvillkor för att attrahera och 
behålla personal är viktiga faktorer  för hantering av förändringar. 
                                                 
2 Meddelande från kommissionen - Förbättring av kvaliteten i arbetet: översikt av de framsteg som gjorts 
under den senaste tiden , KOM(2003) 728 slutlig. 
 
SV 5   SV En högpresterande arbetsorganisation uppnå s genom samförstånd mellan ledning och 
anställda, vilket bäst kan uppnås genom förh andlingar och samarbete på företagsnivå. 
2.3 Öka tillträdet till arbetsmarknaden 
EU måste se till att arbete blir en verklig möjlighet för alla. Eftersom andelen personer i 
arbetsför ålder kommer att minska, måste förvär vsfrekvensen och delt agandet i arbetslivet 
öka.  
Genom förhandlingar kan parterna bidra till bättre arbetsmarknadsvillkor och stimulera 
arbetsgivarna att i högre grad rekrytera arbetslösa och motver ka den svarta arbetsmarknaden. 
Förvärvsfrekvensen inom EU kan också ökas genom avskaffande av återstående hinder för 
kvinnors och funktionshindrades de ltagande i arbetslivet.  
Ytterligare en viktig faktor för ökad tillgång till arbetskraft är att säkra att arbetstagarna 
stannar kvar längre i arbetslivet,  vilket kräver övergripande st rategier för att behålla äldre 
arbetstagare längre i sysselsättning.3 Arbetsmarknadens parter bör  agera snabbt för att skapa 
mindre förmånliga villkor för förtidspensioneri ng och samtidigt motivera arbetstagarna att 
stanna kvar på arbetsmarknaden.  
2.4 Bana väg för reformer 
Specialgruppen för sysselsättningsfrågor4 framhåller i sin rapport att det för en hållbar reform 
behövs investeringar i ”politiskt kapital” samt insatser för att utveckla rationella och effektiva 
institutioner. 
Kommissionen uppmanar arbetsmarknadens parte r på EU-nivå och nationellt att delta i ett 
verkligt partnerskap för förändring genom at t öka sina insatser i de frågor som nämns 
ovan och se till att deras bidrag är så  konkreta och effek tiva som möjligt.  
3. A RBETSMARKNADSPARTERNAS ROLL : BEHOVET AV ETT STARKARE PARTNERSKAP  
3.1 Den sociala dialogen i EU som en  aspekt av bättre styrelseformer 
Den sociala dialogen i EU har utveckla ts avsevärt sedan den inleddes 1985. Kvantitativt  har 
arbetet inom de olika kommittéerna för social di alog lett till att arbetsmarknadens parter har 
antagit mer än 300 gemensamma texter och drivit många gemensamma transnationella 
projekt .  
På senare år har det skett en kvalitativ förändring  av den sociala dialogen i riktning mot 
ökad självständighet . Ett uttryck för detta är att parterna  antar allt fler texter av en ny 
generation, där de gör vissa åtaganden eller utfärdar rekommendatione r till sina nationella 
medlemmmar och strävar efter att aktivt följa upp texterna på nationell nivå.  
Denna utveckling inom den soci ala dialogen är i linje med ko mmissionens mer övergripande 
strävan efter bättre styrelseformer i EU. Den so ciala dialogen är en föregångare i fråga om 
bättre samråd och praktisk tillämpning av subsidia ritetsprincipen, och det är allmänt erkänt att 
                                                 
3 Meddelande från kommissionen - Att öka äldre arbetstagares sysselsättning och senarelägga utträdet 
från arbetsmarknaden , KOM(2004) 146 slutlig. 
4 Jobs, Jobs, Jobs – Creating more employment in Europe , rapport från specialgruppen för 
sysselsättningsfrågor, november 2003. 
 
SV 6   SV den i hög grad bidrar till bättre styrelseform er genom parternas nära  koppling till verkligheten 
på arbetsplatserna. Arbetsmarknadens parter  har genom sin förmåga att sluta avtal en 
särställning jämfört med andra organisationer,  som påtrycknings- eller intressegrupper.  
Även om arbetsmarknadens parter i EU har nått resultat och utvecklingen på vissa områden är 
lovande (se bilaga I), kunde deras initiativ ha bättre genomslagskraft. Detta gäller särskilt 
den nya generationen texter som i många fall berör Lissabonstrategin. Ett återkommande 
problem är att uppföljningsbestämmelserna i må nga texter är oklart definierade och vaga. 
Effektiv uppföljning på nationell nivå förutsätter dock att de texter som parterna antar på EU-
nivå innehåller detaljerad e bestämmer på den punkten. 
3.2 Behovet av fungerande samverkan 
För att arbetsmarknadsparterna i EU ska kunn a bidra effektivt till att målen i Lissabon-
strategin uppnås är det nödvändigt at t de olika nivåerna samverkar.  
3.2.1 Samverkan med den nationella nivån 
Den sociala dialogen på EU-nivå blir  allt mer självständig, och allt  fler initiativ och nya texter 
skall följas upp av parterna själva . Det är därför av avgörande betydelse att samverkan stärks 
mellan EU-nivån och det nationella planet, och i synnerhet att relationen  mellan parterna på 
nationell nivå fungerar väl.  
Kapacitet 
Vilken genomslagskraft arbetsmarknadsparternas texter får är i praktiken starkt avhängigt 
både av den politiska viljan  hos de nationella medlemsorg anisationerna att genomföra 
texterna och deras tekniska kapacitet  att göra det. Häri ingår frågan om deras 
representativitet. Tillgängliga uppgifter om täckningsgraden för kollektivavtal i 
medlemsstaterna, särskilt efter utvidgningen, tyder på att en effektiv tillämpning kan blir 
problematisk i flera medlemsstater. 
Kommissionen uppmanar arbetsmarknadens parter och medlemsstaterna att i samarbete 
hjälpa parterna att stärka sin kapacitet natione llt, t.ex. genom de möjligheter som 
strukturfonderna erbjuder, särski lt Europeiska socialfonden (ESF)5. 
Nationella myndigheter  skulle kunna bistå vid tillä mpningen av EU-texter i några 
medlemsstater. Denna potentiella roll anges också i artikel 139.2 i EG-fördraget, där det 
fastställs att avtal ska genomföras i enlighe t med de förfaranden och den praxis ”som 
arbetsmarknadens parter och [vår kursivering] medlemsstater na särskilt tillämpar”. Om en 
text eller bestämmelserna i den genomförs nati onellt genom kollektivavtal i medlemsstater där 
det är praxis på arbetsmarknaden att avtal ges allmän giltighet, kan dett a bidra till att texten 
får större genomslagskraft. I vissa medlemsstater kan trepartsmekanismer och trepartsstrukturer oc kså vara till hjälp. 
Ökad kännedom 
För att sampelet mellan EU-nivå och nationell ni vå ska fungera så bra som möjligt måste man 
se till att parterna sprider kännedom  om sina texter på  alla nivåer genom 
informationskampanjer. Regelbundna möten mella n parterna på EU-nivå och deras nationella 
medlemmar, t.ex. i kommittérna för social dialog  eller genom evenemang som parterna själva 
                                                
 
5 KOM(2004) 493 slutlig. 
 
SV 7   SV genomför, kommer därför att bli ännu viktigare i ett utvidga t EU och för en effektiv 
tillämpning av den nya generationen texter.  
Öppenhet 
Bättre samverkan kan också uppnås om man ser till a tt resultaten av den so ciala dialogen är så 
tydliga och begripliga som möjligt för dem som är inblandade i förhandlingar och uppföljning av texterna. Texternas betydelse oc h ställning är inte alltid så lä tta att förstå för dem som inte 
har deltagit direkt i dialogen, delvis på grund av  att det finns så många typer av benämningar 
och modeller och att terminologin kan vara ga nska vag. Oklart definierade termer och 
otydlighet vid förhandlingarna i fråga om uppföljn ingen kan leda till problem när det är dags 
att genomföra texterna i praktiken. 
Den nya generationen texter kan enligt kommi ssionen delas in i två kategorier: dels 
självständiga avtal, dels mer processoriente rade texter som inne håller olika typer av 
rekommendationer (ramverk av åtgärder, rikt linjer, uppförandekoder och policyriktlinjer). 
Den viktiga skillnaden är att avtalen ska tilläm pas och följas upp före ett visst datum, medan 
den andra kategorin innebär ett mer processo rienterat uppföljningsarbete med regelbunden 
rapportering om framsteg i fråga om texterna s målsättningar. Dessa kategorier presenteras 
närmare i typologin i bilaga II. 
Kommissionen uppmanar arbetsmarknadens parte r att göra sina texter tydligare och att 
införa detaljerade uppföljnin gsbestämmelser i den nya generationen texter. I det syftet 
föreslår kommissionen parterna att använda sig av bilagd typologi och checklista, och att vidta gemensamma uppföljningsåtgärder.  
3.2.2 Samverkan mellan branscher 
Arbetsmarknadens parter i olika branscher – på  EU-nivå, nationell nivå och företagsnivå – 
kan lära mycket av varandras erfarenheter. Den sociala dialogen i EU skulle därför kunna ge 
bättre resultat ge nom mer samverkan mellan olika branscher  och mellan 
branschövergripande och branschspecifika nivåer i EU . När det gäller t.ex. livslångt 
lärande har några branscher (posten, bankerna, städbranschen) hänvisat till det branschövergripande Ramverket av åtgärder för livslång utveckling av kompetenser och 
kvalifikationer. I fråga om distansarbete har pa rterna i elbranschen oc h inom kommunala och 
regionala myndigheter antagit gemensamma te xter som välkomnar det branschövergripande 
avtalet, och uppmanat sina medlemmar att genom föra det inom sina branscher i enlighet med 
de förfaranden och den praxis som arbetsmarknadens parter ti llämpar senast i juli 2005, då 
tidsfristen för genomförandet av det branschöverg ripande avtalet löper ut. Bägge branscherna 
förbinder sig också att bevaka att avtale t genomförts i deras branscher senast 2005. 
Kommissionen uppmanar arbetsmarknadens parter att fortsätta att undersöka liknande 
tillvägagångssätt. Parterna bör också i högre grad göra resultaten av dialogen kända. Kommissionen kommer att ge sitt stöd till detta.  
3.2.3 Samverkan mellan den sociala di alogen på EU-nivå och företagsnivå 
Arbetsmarknadens parter skulle kunna undersöka hur den sociala dialogen på EU-nivå och 
företagsnivå bäst kan samverka.  Ett exempel är kopplingen mellan branschdialogen och de 
europeiska företagsråden (EWC) . På senare år har den social a dialogen på företagsnivå 
utvecklats avsevärt och flera avtal har anta gits inom europeiska koncerner. Ungefär 650 
europeiska företagsråd har inrättats, och de om fattar ofta de största företagen inom branschen. 
 
SV 8   SV De olika frågor som behandlas av företagsråden blir allt fler oc h omfattar inte bara kärnfrågor 
om resultat och anställning inom  företaget utan också frågor med en stark EU-dimension, som 
arbetsmiljö, lika möjligheter, utbildning och rö rlighet, företagens sociala ansvar samt 
miljöfrågor. I de fall parterna på EU-nivå ä gnar sig åt liknande frågor ges tillfälle till 
samverkan mellan branschnivån och företagsråden.  
Arbetsmarknadsparterna i EU skulle kunna ut nyttja de möjligheter som erbjuds genom 
kommissionens samråd om översynen av företagsrådsdirektivet för att stärka kopplingen mellan företagsråden och den sociala dialogen. 
En annan möjlighet som kan utvecklas för a tt främja samverkan mellan EU-nivån och 
företagsnivån är kopplingen mellan den sociala dialogen och fö retagens policy för att 
främja företagens sociala ansvar .
6 Under de senaste tjugo åren har företagen tagit alltfler 
initiativ när det gäller socialt ansvar och miljö frågor, ibland till följd av påtryckningar från 
olika intressenter. Några av ar betsmarknadens parter i EU ge nomför på branschnivå liknande 
initiativ, även när det gäller  stadgor och uppförandekoder. 
4. K OMMISSIONENS ROLL NÄR DET GÄLLER STÖD TILL DEN SOCIALA DIALOGEN  
Enligt artikel 138.1 har kommissione n till uppgift att främja samr åd mellan arbetsmarknadens 
parter och ska vidta alla åtgärder som behövs  för att underlätta dialogen mellan dem genom 
att säkerställa ett väl avvä gt stöd till båda parter. 
4.1 Stärka och utvidga partnerskap 
Kommissionen anser att förhandlingar är det bästa sättet att reglera frågor som rör 
arbetsorganisation och anställningsförhålla nden, både branschövergripande och på 
branschnivå. Därför välkomnar de n parternas önskan att föra en mer självständig dialog och 
bidra till att Lissabon-målen uppnå s. Kommissionen uppmanar ocks å parterna att använda sig 
av den möjlighet som många EU-direktiv ger att avgöra vissa frågor genom förhandlingar 
mellan parterna på alla berörda nivåer.  
Med hänvisning till Europeiska rådets slutsatser i mars 2004 om behovet av ett partnerskap 
för förändring kommer kommissionen att över vaka arbetsmarknadsparternas uppföljning 
av sina bidrag och bedömningar av  hur Lissabon-målen har uppnåtts. 
4.2 Öka stödet till strukturerna för den sociala dialogen i EU i samband med 
utvidningen 
I ett utvidgat EU är det nödvändigt att ök a stödet till den sociala dialogen mellan 
arbetsmarknadens parter. Kommitt éerna för den sociala dialogen är de mest lämpade organen 
för att utveckla denna dialog. Kommissionen ko mmer att uppmana nya br anscher att skapa en 
social dialog och bi dra till arbetet med att uppnå Lissabonmålen. 
Den sociala dialogen i EU behöver en stadig grund, vilket innebär att 
arbetsmarknadsrelationernas kvalitet i vissa fall måste förbättras både på nationell och 
decentraliserad nivå. 
                                                 
6 Meddelande från kommissionen om företagens sociala ansvar – näringslivets bidrag till en långsiktigt 
stabil utveckling , KOM(2002) 347 slutlig. 
 
SV 9   SV Kommissionen kommer även fortsättningsvis a tt uppmuntra utvecklingen av den sociala 
dialogen mellan arbetsmarknadens parter i de  nya medlemsstatern a, och den kommer att 
öka stödet till parterna på EU-nivå för att hantera följderna av utvidgningen.  
Arbetsmarknadens parter är dock självständiga, och den so ciala dialogen i EU grundas på 
rätten till föreningsfrihet. Kapacitetsuppbyggna den beror således huvudsakligen på parternas 
egna insatser. 
Utvidga och uppdatera represen tativitetsundersökningarna 
Kommissionen undersöker de euro peiska organisationernas repr esentativitet för att avgöra 
vilka partsorganisationer som ska omfattas av samråd enlig t artikel 138 i EG-fördraget. 
Undersökningarna behövs också vid inrättandet av nya branschkommittéer och vid tecknande 
av avtal enligt artikel 139.2 i EG-fördraget, då en bedömni ng görs av de avtalstecknande 
parternas representativitet.  
Mot bakgrund av utvidgningen och eftersom antalet branschkommitteer ökar måste de olika 
undersökningarna och studierna genomföras snabbare, och de  pågående undersökningarna 
måste uppdateras regelbundet och offentliggöras. 
Kommissionen föreslår att representativitetsundersökningarna ska genomföras av 
Dublinfondens observationscentrum fö r arbetsmarknadsrelationer (EIRO). 
4.3 Öka genomslagskraften för den so ciala dialogen i EU och förbättra 
uppföljningen av den 
Kommissionen är positiv till att parterna antar allt fl er texter med olika slags 
rekommendationer till medlemmarna i fråga om uppf öljning på nationell nivå (se bilaga II).  
För uppföljningen av texterna uppmanar kommi ssionen parterna att of tare använda sig av 
metoder för ömsesidig granskning likna nde dem som tillämpas inom den öppna 
samordningsmetoden, t.ex. genom definierade mål (om möjligt kvantitativa) eller benchmarking, och regelbunden ra pportering om framstegen. 
Kommissionen avser att göra den sociala dialogen i EU synligare och bistå 
arbetsmarknadens parter vid uppföljninge n av texterna genom följande åtgärder: 
– Undersöka hur man kan främja utbyte av prax is för uppföljning, t.ex. genom elektroniska 
nyhetsbrev, Kontaktforumet och a ndra forum för erfarenhetsutbyte. 
– Stödja parterna via kommi ssionens webbplats för den sociala dialogen, i form av 
exempelvis en typologi för text er inom den sociala dialogen grundad på vad som beskrivs i 
detta meddelande, ett arbetsmarknadslexikon,  en checklista för den nya generationen 
texter, goda exempel på uppföljn ingsbestämmelser, uppgifter om europeiska företagsavtal 
och annan nyttig information. Kommissionen komm er också att lägga in alla texter som 
parterna antagit i en databas. 
– Stärka det ekonomiska stödet till gemensam ma uppföljningsåtgärder som vidtas av 
arbetsmarknadsparterna på EU-nivå. 
– Genomföra nationella seminarier  i alla medlemsstater – med början i de nya – för att öka 
förståelsen för den europeiska sociala dialogens betydelse för partsrelationerna på nationell 
nivå. 
 
SV 10   SV 4.4 Självständiga avtal 
Kommissionen erkänner fullt ut parternas rätt at t förhandla självständigt i frågor som faller 
under deras behörighet. 
I fråga om självständiga avtal som genomfö rs i enlighet med artikel 139.2 i EG-fördraget 
har kommissionen dock en särskild roll om avtale t är en följd av samråd enligt artikel 138 i 
EG-fördraget, bl.a. därför att parternas beslut att förhandla fram ett avtal tillfälligt stoppar 
den lagstiftningsprocess på EU -nivå som kommissionen inlett.  
Med bibehållen respekt för principen om part ernas självständighet kommer kommissionen att 
offentliggöra självständiga avtal och informera Europaparlamentet och ministerrådet efter att 
ha gjort en sådan förhandsbedömning som nor malt görs för avtal enligt artikel 139.2 i EG-
fördraget som genomförs genom rådsbeslut. 
När genomförande- och uppföljningsperioden har löpt ut kommer komm issionen att göra en 
egen uppföljning av avtalet, med företräde fö r parternas egen uppfö ljning, för att avgöra i 
vilken mån avtalet har bidragit till att gemenskapens mål uppnås. 
Om kommissionen anser att avtalet inte uppfy ller gemenskapsmålen kan den vid behov lägga 
fram ett lagförslag. Kommissione n kan också använda sin initia tivrätt när som helst, även 
under genomförandeperioden, om den anser att någon av arbetsmarknadens parter förhalar att 
gemenskapsmålen uppnås. 
Med fullt beaktande av parternas breda behörighetsområde anser kommissionen i enlighet 
med tidigare överväganden att företräde bör ges åt genomförande genom rådsbeslut, när det är gäller grundläggande rättigheter eller viktiga politis ka frågor, eller i situationer där reglerna 
måste tillämpas enhetligt och heltäckande i alla  medlemsstater. Självständiga avtal är inte 
heller lämpliga vid ändring av tidigare direktiv  som rådet och Europaparlamentet antagit med 
det normala lagstiftningsförfarandet. 
4.5 Förbereda för vidare utveckling 
Eftersom den nya generationen texter ökar i an tal anser kommissionen att det behövs en ram 
för bättre tydlighet och konsekve ns i fråga om resultaten av den sociala dialogen. Detta 
meddelande är ett första steg i den riktningen genom att den typologi (bilaga II) och checklista 
(bilaga III) som föreslås.  
Kommissionen kommer att undersöka förutsättningar na för att utarbeta ett mer omfattande 
ramverk. Kommissionen föredrar att arbetsmarknadsparterna själva förhandlar fram ett ramverk, och uppmanar dem att överväga denna möjlighet.  
Gränsöverskridande förhandlinga r har blivit allt viktigare de senaste åren och intresset för 
dem har blivit större, särskilt till följd av globaliseringen och den ekonomiska och monetära 
unionen. Företagsråden sluter allt fler avtal i multinationella företag med anställda i flera medlemsstater. Intresset ökar också för grän söverskridande avtal mellan parter från 
angränsande medlemsstater, liksom för avtal mellan parterna i specifika branscher som 
omfattar mer än en medlemsstat. 
 
SV 11   SV Därför genomför kommissionen för närvaran de en undersökning av gränsöverskridande 
kollektivförhandlingar och komme r att lägga fram resultatet för parterna. I ett senare 
skede avser kommissionen att samråda med arbetsmarknadens parter om möjligheten att utarbeta gemenskapsramar för gränsöverskridande kollektivförhandlingar.  
__________ 
 
SV 12   SV Annex 1: Background to the European social dialogue 
The European social dialogue has evolved cons iderably over recent years and is now well-
established. 
European tripartite social dialogue takes place within the Tripartite Social Summit for 
Growth and Employment, established in March 20037, as well as the dialogues on 
macroeconomics, employment, social pr otection and educat ion and training. 
European bipartite  social dialogue takes place within the cross-industry social dialogue 
committee and 30 sectoral social dialogue committees (see Annex 4), on the basis of work programmes adopted by the social partners. 
Both bipartite and tripartite di alogue contribute to better cohe sion and to building consensus 
by stimulating cooperation between levels of industrial relations players which helps to 
develop trust and mutual understanding.  
Quantitatively , the work of the various social di alogue committees has resulted in the 
adoption of over 40 joint texts by the cross-indu stry social partners and approximately 300 by 
the sectoral social partners. Th ese take a variety of forms, ra nging from joint opinions to 
guidelines, codes of conduct and agreements. Some  of these initiatives, such as three of the 
agreements concluded by the cross-industry social  partners and those in  the transport sector, 
have been implemented by Council directives. 
The social dialogue has also evolved considerably in terms of the scope of the topics 
addressed. The topics covered by the social dialogue are dive rse and have widened over the 
past few years. 
Number of European sectoral joint texts per area 
(1997-2003)
4571011161718282930
0 5 10 15 20 25 30 35Sustainable developmentNon-discriminationWorking timeHealth & safetyEnlargementEmploymentSocial aspects of EU policiesTrainingWorking conditionsSocial dialogueEconomic &/or sectoral policies
 
* This table identifies the main topic to which the joint text refers, however in prac tice many overlap categories. 
The activities of the social partne rs are not confined to the adop tion of joint texts. The social 
partners undertake many transnational joint projects.  They consist of a large variety of 
activities, including the organisa tion of roundtables, studies, a nd the production of practical 
tools, such as handbooks on vocational training, h ealth and safety and procurement practices. 
The transnational nature of thes e projects means that they make  a very practical contribution 
to increasing the interplay between industrial relations actors at the European and national 
                                                 
7 OJ L 70, 14.3.2003, p. 31. 
 
SV 13   SV levels, promoting the exchange of experience and best practice, and improving understanding 
of European policy at the grass-roots level. 
It is now widely recognised that better governance in the field of em ployment and social 
policy entails a variety of policy instruments , including a combination of legislation, social 
dialogue, corporate social res ponsibility, the open me thod of coordination, the structural 
funds, action programmes, mainstreaming measures , policy analysis and research. The variety 
of tools employed by the social partners reflec ts this recognition in the industrial relations 
field. 
Type of social dialogue instrument (1997-2004)
6326251918106
02 0 4 0 6 0 8 0 1 0 0 1 2 0Agreement - Council*Autonomous agreementsProcess-oriented textsToolsRules of procedureDeclarationsJoint opinions
 
* Although the table covers the period 1997-2004, this category in cludes the cross-industry agr eement on parental leave from 
1995. 
Many of the European social partners' joint op inions targeted at the European institutions 
have been important in influencing the content of  EU legislation and polic ies, particularly by 
helping to identify the compromise position between the social partners. 
More recently there has been a qualitative  evolution in the European social dialogue towards 
greater autonomy. This is reflect ed partly by the soci al partners' increasing adoption of joint 
work programmes. Another indication of this qua litative shift is the increasing adoption by 
the social partners of 'new generation' texts , which are characterise d by the fact that the 
European social partners make recommendations  to their members and the social partners 
undertake to follow them up at the national level. 
In spite of the achievements of the European social dialogue so far, in certain areas its impact  
could be improved. In particular, the significance and status of the European social partners' 
texts is not always easy to unders tand to those not directly invol ved in their dialogue, partly 
because of the diversity of titles and formats employed, and the rather loose use of 
terminology .  
The problem of the loose use of terminology by th e social partners was first identified by the 
Commission in its Comm unication of June 2002,8 in which it called on the social partners to 
endeavour to clarify the terms us ed to describe their contributions and to reserve the term 
'agreement' for texts implemented in accordance  with the procedures laid down in Article 
139(2) of the Treaty. Indeed the term 'agreement' has been empl oyed in a very general way in 
the past. For example, it has been used fo r texts aimed at setting up social dialogue 
                                                 
8 COM(2002) 341final. 
 
SV 14   SV committees, as well as texts wh ich essentially make recommenda tions, rather than being real 
'agreements'. Equally there are some texts whic h might arguably qualify as 'agreements' or 
other types of new generation texts,  but which have weaker titles. 
The impact of some of the European social partners' initiatives, especially the new generation 
texts, many of which address the Lisbon th emes, could be improved by including more 
detailed follow-up and reporting provisions . At present these range from precise examples 
explaining how, through which structures and at which intervals the text  will be evaluated, to 
much vaguer provisions, with the social partners  simply undertaking to regularly discuss the 
follow-up given, or undertaking to follow it up but without giving any indication as to how 
often. Some texts include no follow-up provisions  at all. Imprecise terminology, as well as 
failure to clarify all aspects of the follow-up of  texts in negotiations, can result in difficulties 
when it comes to implementing them in practice. 
Some promising developments include the cross-industry social partners' Framework of 
actions on the lifelong development of  competencies and qualifications  and the sugar sector's 
Code of conduct on corpor ate social responsibility  in the sugar industry . Both include clear 
follow-up provisions and have produced their foll ow-up reports to schedu le. Initiatives have 
recently been undertaken in the textile & clot hing, leather & tanning sectors to implement 
their codes of conduct, and social partners in the agriculture sector ar e undertaking initiatives 
to follow-up their agreement on vocational training . 
__________ 
 
SV 15   SV Annex 2: Typology of the results of European social dialogue 
With a view to assisting unders tanding of the various social dialogue instruments and helping 
the social partners to improve transparen cy, the following typology identifies four broad 
categories, each of which has sub-categories: agreements implemented in accordance with 
Article 139(2); process-oriented texts; joint opinions and tool s; and procedural texts. The 
social partners are encouraged to draw on this  typology when drafting thei r texts in the future. 
The new generation texts , which the social partners seek to follow-up themselves, fall within 
the first two categories, namely autonomous agreements  and process-oriented texts . 
It should be pointed out that th e loose use of terminology makes it difficult to categorise some 
of the texts and some overlap categories. 
I. Agreements implemented in accordance with Article 139(2): minimum standards 
The texts in this category establish minimum standards and entail the implementation of 
certain commitments by a given deadline. Article 139(2) makes it clear that two main types of 
agreement fall within this category, the ma in difference relating to the method of 
implementation foreseen. 
Agreements implemented in accordance with Article 139(2): minimum standards 
Type of agreement Examples 
Agreements implemented by Council decision 
Implemented by Council de cision, monitored by the 
Commission – Framework agreement on  parental leave, 1995 
– Framework agreement on part-time work, 1997 
– Framework agreement on  fixed-term work, 1999  
– European agreement on the organisation of working 
time of seafarers, 1998 
– European agreement on the organisation of working 
time of mobile workers in civil aviation, 2000 
– Agreement on certain aspects of the working 
conditions of mobile workers assigned to 
interoperable cross-border services, 20049 
Autonomous agreements implemented by the 
procedures and practices sp ecific to management and 
labour and the Member States  
Implementation and monitoring  by the social partners – Framework agreemen t on telework, 2002  
– Framework agreement on wo rk-related, stress, 200410 
– Agreement on the European licence for drivers 
carrying out a cross-border interoperability service, 
2004  
Agreements implemented by Council decision 
The first kind of agreement consists of those wh ich are implemented at the joint request of the 
signatory parties by a Council decision (in pract ice so far by Council directives) on a proposal 
from the Commission. This category includes the three cross-industry framework agreements 
on parental leave, part-time work and fixed-term contracts, as well as the maritime transport and civil aviation sector agreements on working time, and the railway se ctor agreement on the 
working conditions of mobile workers assigned to cross-border interoperable services. The 
three cross-industry framework agreements we re negotiated as a re sult of a Commission 
                                                
 
9 Implementation by Council decision requested at the time of publication. 
10 Formal adoption pending at the time of publication. 
 
SV 16   SV consultation under Article 138, whereas the sectoral agreements make use of the space left to 
the social partners by a directive11 to adapt the Community provisions to the specific needs of 
the sector. 
The responsibility for ensuring that agr eements implemented by Council decision are 
transposed and implemented lies with the Memb er States, even in cases where the provisions 
are implemented through collective bargaining  by the social partners. Responsibility for 
monitoring these agreements lies with the Commission, although the so cial partners are 
systematically consulted on the implementation reports.12 
Autonomous agreements 
With regard to the second type of agreemen t – those implemented in accordance with the 
procedures and practices specific to management  and labour and the Memb er States - it is the 
social partners themselves who are respons ible for implementing and monitoring these 
agreements. The Framework agreement on telework of July 2002 is the first cross-industry 
example of this type of agreement and was th e result of an Article 138 consultation. In May 
2004 the cross-industry social part ners concluded their second ag reement of this  type on the 
topic of work-related stress, which was also  the result of an Article 138 consultation. 
However at the time of pub lication the agreement had not yet been formally approved. 
Effective implementation and monitoring is import ant in the case of agreements of this kind, 
particularly if they have been negotiated subsequent to  a Commission consultation under 
Article 138. Article 139(2) states that  the Community level agreements " shall  be 
implemented" (emphasis added), which implies that there is an obligation to implement these agreements and for the signatory parties to ex ercise influence on their members in order to 
implement the European agreement. 
II. Process-oriented texts 
This category consists of a variety of joint te xts which are implemented in a more incremental 
and process-oriented way than agreements. In th ese texts the European social partners make 
recommendations of various kinds to their members for follow-up, and they should involve 
regular evaluation of the progress made towards achieving their objectives in order to ensure 
they have a real impact. The implementation of some aspects of these texts may require 
cooperation with national public authorities.  
Texts of this kind can be useful in areas in wh ich legislation at Europ ean level may not be the 
most appropriate solution, often because of the complex and diverse array of measures already in place in Member States, but in which the social partners may nevertheless have an 
interest in working together. They can also as sist the exchange of good practice and mutual 
learning. Such texts sometimes help to prepar e the ground for future Community legislation. 
There are three main types of instrument falling within this category. 
                                                
 
11 In this instance Directive 93/104/EC concerning certa in aspects of the organisation of working time (OJ 
L 307, 13.12.1993). 
12 The ETUC's European Trade Union Institute (ETUI)  has produced its own implementation reports on 
the parental leave, part-time and fixed-term work agreements thro ugh its NETLEX network of national 
legal experts. The agreement on working time in civil aviation and the agreement on working 
conditions in the railway sector indicate that the social partners will undertake evaluations of the 
implementation of these agreements. 
 
SV 17   SV Frameworks of action 
Frameworks of action consist of the identifica tion of certain policy priorities towards which 
the national social partners unde rtake to work. These priorities serve as benchmarks and the 
social partners report annually on the action taken to follow-up these texts. 
Guidelines and codes of conduct 
Guidelines and codes of conduct make recomme ndations and/or provide guidelines to national 
affiliates concerning the establishment of standards or principles. In some cases these are intended to serve as principles or minimum European standards to be implemented at national 
or company level. In other cases they seek to promote higher standards than those provided for in existing legislation. This  category also incl udes codes of conduct intended to promote 
the implementation in companies' supply chains of  existing internationall y agreed standards in 
the area of labour law established by internatio nal conventions. The content of some of these 
codes of conduct goes beyond the core ILO conventions. 
Policy orientations 
This sub-category refers to texts in which the social partners pursue a proactive approach to 
promoting certain policies among their members. The texts explain how these will be promoted (e.g. collection and exchange of good practice, awareness-ra ising activities) and 
how the social partners undertake to assess the follow-up given and its impact. 
Process-oriented texts 
Type of text Examples13 
Frameworks of action  - working towards 
common priorities  
Follow-up and annual reporting by the social 
partners Framework of actions on the lifelong development of competencies 
and qualifications, 2002 
 
Guidelines, codes of conduct  - establishing 
standards or principles 
Regular follow-up and reporting by the social 
partners 
 Establishing new European standards or principles: 
– Recommendation framework agreement on the improvement of 
paid employment in agriculture, 1997* 
– Agreement on promoting employme nt in the postal sector in 
Europe, 1998 
– Guidelines on telework in  telecommunications, 2001 
– European agreement on guidelines on telework in commerce, 
2001 
– Code of conduct – Guidelines for European hairdressers, 2001 
– Voluntary guidelines supporting age diversity in commerce, 
2002 
– Joint declaration on lifelong l earning in the banking sector, 2002 
– European agreement on vocational training in agriculture, 2002*  
– Code of conduct on CSR in the European sugar industry, 2003 
– Code of conduct and ethics for the private security sector, 2003 
– Electricity sector joint declaration on telework, 2003 
– Local & regional government jo int statement on telework, 2004 
– Statement on promoting employment  and integration of disabled 
people in the commerce and distribution sector, 2004 
                                                 
13 Some of these texts do not include detailed provisions on follow-up and reporting, but have been 
included because they consist of recommendations to the members of the signatory organisations. 
 
SV 18   SV – Guidelines for customer contact centres (telecommunications), 
2004 
Promoting and enforcing existing in ternationally agreed standards: 
– Code of conduct on child labour in the footwear sector, 1996 
– Code of conduct for the European textile/clothing sector, 1997 
– Agreement on Fundamental Rights and Principles at Work, in 
the commerce sector, 1999 
– Code of conduct in the leather and tanning sector, 2000 
– Code of conduct in the footwear sector, 2000 
– Code of Conduct – A Charter for the social partners in the 
European woodworking industry, 2002 
Policy orientations – the proactive promotion 
of policies 
Regular follow-up and reporting by the social 
partners – Joint recommendation on apprentic eship in the sugar sector, 
1998 
– Electricity sector joint declaration on equal 
opportunities/diversity, 2003 
– Orientations for reference in managing change and its social 
consequences, 2003 (cross-i ndustry social partners) 
– Joint Statement on Corporate Social Responsibility in 
commerce, 2003 
– Common recommendations of the European social partners for 
the cleaning industry, 2004 
* Although these texts are referred to as 'agreements', they have been included in this category as their provisions appear to 
consist mainly of recommendations to th eir members and do not include a date by which implementation of the various 
objectives must be accomplished.   
III. Joint opinions and tools: Exchange of information 
This category consists of social partner te xts and tools which c ontribute to exchanging 
information, either upwards from the social pa rtners to the European institutions and/or 
national public authorities, or downwards, by explaining the imp lications of EU policies to 
national members. The instruments in this category do not entail any implementation, monitoring or follo w-up provisions. 
Joint opinions 
This category includes the majority of social pa rtner texts adopted over the years such as their 
joint opinions and joint statements, which are generally intended to provide input to the European institutions and/or national public auth orities. These include texts which respond to 
a Community consultation (green and wh ite papers, consultation documents, 
Communications), which adopt a joint position with regard to a given Community policy, 
which explicitly ask the Commission to adopt  a particular stance, or which ask the 
Commission to undertake st udies or other actions. 
Declarations 
This category refers to texts which are essentially  declarations – usually directed at the social 
partners themselves - outlining future work and activities which the social partners intend to 
undertake (e.g. the organisation of  seminars, roundtables, etc). 
Tools  
This category refers to the tool s developed by the social partne rs, such as guides and manuals 
providing practical advice to employees and companies on subjects such as vocational 
training, health and safety and public procurem ent, often with the assistance of Community 
grants. These can make a very practical contri bution at the grass-roots level, for example by 
 
SV 19   SV helping to explain the implications  of EU legislation on certain to pics, or helping to exchange 
knowledge of good practice. 
Joint opinions and tools 
Type of instrument Examples14 
Joint opinions – Position on training and continuing training (mines), 2003 
– Joint declaration on the European harmonisation of legislation 
governing the private security sector, 2001 
– Joint declaration on the objectives of the European directive on private 
agency work (temporary work sector), 2001 
– Joint opinion of the European social partners in aviation, 2001 
Declarations – Joint declaration on the social partne rs of the cleaning industry and EU 
enlargement, 2000 
– Joint statement and final report on the study on life-long learning in the 
electricity sector, 2003 
Tools – Selecting best value – A guide for organisations awarding contracts for 
cleaning services (cleaning industry) 
– Training Kit of Basic Office Clea ning Techniques (cleaning industry) 
– European Vocational Training Manua l for Basic Guarding (private 
security) 
– Brochure on tutoring in the construction industry, 2004 
– Website of the postal sector social dialogue committee, 2003 
IV. Procedural texts 
This final category consists of texts which seek  to lay down the rules fo r the bipartite dialogue 
between the parties. This  includes the cross-i ndustry social partners' Agreement of 31 October 
1991 , which made proposals for the revision of  the policy-making procedures in the EC 
Treaty in the social policy field. These proposals we re incorporated virtua lly verbatim into the 
Treaty on European Union by the Intergovernment al Conference of 1991. This category also 
includes the social partner texts which determine the rules of procedure for the sectoral social 
dialogue committees. 
__________ 
                                                 
14 This list is not exhaustive and only provides a few examples. 
 
SV 20   SV Annex 3: Drafting checklist for ne w generation social partner texts  
• Clearly indicate to whom they or the various provisions ar e addressed, e.g. the 
Commission, other European Union instituti ons, national public authorities, social 
partners; 
• Indicate the status and pur pose of the text clearly; 
• Where applicable, indicate the deadline by wh ich the provisions should be implemented; 
• Indicate clearly how the text will be implemented and promoted at national level, including 
whether or not it should be implemente d in a binding fashion in all cases; 
• Indicate clearly through whic h structures the monitoring/re porting will be undertaken, and 
the purpose of the reports at different stages; 
• Indicate when and/or at which interv als monitoring/reporting will take place; 
• Specify the procedures to be followed for di spute settlement (e.g. disagreements over the 
interpretation of the meaning of the text); 
• Be dated; 
• Be signed; 
• Agreements should include an annex listing the members of the signatory parties at whom 
the text is directed; 
• Indicate which language(s ) is/are the original. 
__________ 
 
SV 21   SV Annex 4: The sectoral social dialogue committees 
Sectors Employees' organisations Employers' organisations Date of creation 
Agriculture EFFAT GEOPA/COPA 1999 
Audiovisual EFJ, EURO-MEI, FIA, FIM  ACT, AER, CEPI, EBU, 
FIAPF 2004 
Banking UNI-Europa EACB, ESBG, FBE  1999 
Civil aviation ECA, ETF ACI EUROPE, AEA, CANSO, 
ERA, IACA 2000 
Cleaning industry UNI-Europa EFCI 1999 
Commerce UNI-Europa EuroCommerce 1999 
Construction EFBWW FIEC 1999 
Electricity EMCEF, EPSU EURELECTRIC 2000 
Footwear ETUF:TCL CEC 1999 
Furniture EFBWW UEA 2001 
Horeca EFFAT HOTREC 1999 
Inland waterways ETF EBU, ESO 1999 
Insurance UNI-Europa ACME, BIPAR, CEA 1999 
Live performance EAEA PEARLE 1999 
Local & regional 
government EPSU CEMR 2004 
Mines EMCEF APEP, Euracoal, Euromines, 
IMA 2002 
Personal services UNI-Europa EU Coiffure 1999 
Postal services UNI-Europa PostEurop 1999 
Private security UNI-Europa CoESS 1999 
Railways ETF CER 1999 
Road transport ETF IRU 1999 
Sea fishing ETF EUROPECHE/COGECA 1999 
Sea transport ETF ECSA 1999 
Shipbuilding EMF CESA 2003 
Sugar EFFAT CEFS 1999 
Tanning and leather ETUF:TCL COTANCE 2001 
Telecommunications UNI-Europa ETNO 1999 
Temporary work UNI-Europa Euro CIETT 2000 
Textile and clothing ETUF:TCL EURATEX 1999 
Woodworking EFBWW CEI-Bois 2000 
 
SV 22   SV Annex 5: List of European social partner organisations consulted under Article 138 of 
the EC Treaty 
1. General cross-industry organisations 
– European Centre of Enterprises with Pub lic Participation and of Enterprises of 
General Economic Interest (CEEP) 
– European Trade Union Confederation (ETUC) 
– Union of Industrial and Employers’ C onfederations of Europe (UNICE) 
2. Cross-industry organisations represen ting certain categories of workers or 
undertakings  
– Eurocadres 
– European Association of Craft and Small and Medium-Sized Enterprises 
(UEAPME) 
– European Confederation of Executiv es and Managerial Staff (CEC) 
3. Specific organisations 
– Eurochambres 
4. Sectoral organisations  representing employers 
– Airports Council Internationa l – Europe (ACI EUROPE) 
– Association of Commercial Te levision in Europe (ACT) 
– Association of Europ ean Airlines (AEA)  
– Association of European Cooperativ e and Mutual Insurers (ACME) 
– Association of European Public  Postal Operators (PostEurop) 
– Association of European Radios (AER) 
– Association of National Organisations of Fishing Enterprises in the EU 
(EUROPECHE) 
– Civil Air Navigation Servi ces Association (CANSO)  
– Committee of Agricultural Organisations  in the European Union (COPA)  
– Community of European Railway and Infrastructure Companies (CER) 
– Community of European Shipyards' Associations (CESA) 
– Confederation of National Associations of  Tanners and Dressers of the European 
Community (COTANCE) 
– Council of European Municipa lities and Regions (CEMR) 
– Employers' Group of the Committee of Ag ricultural Organisations in the 
European Union (GEOPA) 
– Euracoal 
– Euromines  
– European Apparel and Textile Organisation (EURATEX) 
– European Association of Cooperative Banks (EACB) 
– European Association of Potash Producers (APEP) 
– European Banking Federation (FBE) 
– European Barge Union (EBU) 
– European Broadcasting Union (EBU) 
– European Committee of Sugar Manufacturers (CEFS) 
– European Community Shipow ners Association (ECSA) 
– European Confederation of the Footwear Industry (CEC) 
– European Confederation of Hairdressing employers' organisations (EU Coiffure) 
– European Confederation of Wood working Industries (CEI–Bois) 
 
SV 23   SV – European Construction Industry Federation (FIEC) 
– European Coordination of I ndependent Producers (CEPI)  
– European Federation of Cleaning Industries (EFCI) 
– European Federation of National Insurance Associations (CEA) 
– European Federation of Security Services (CoESS) 
– European Furniture Manufact urers’ Federation (UEA)  
– European Industrial Mine rals Association (IMA) 
– European Regions Airline Association (ERA) 
– European Savings Banks Group (ESBG)  
– European Skippers' Organisation (ESO) 
– European Telecommunications Networ k Operators’ Association (ETNO) 
– General Committee for Agricultural C ooperation in the European Union 
(COGECA) 
– Hotels, Restaurants and Ca fés in Europe (HOTREC) 
– International Air Carrier  Association (IACA)  
– International Confederation of Temp orary Work Businesses (Euro CIETT) 
– International Federation of Film Producers' Associations (FIAPF) 
– International Federation of Insurance Intermediaries (BIPAR) 
– International Road Transport Union (IRU) 
– Performing Arts Employers’ Associ ations League Europe (PEARLE) 
– Retail, Wholesale and International Trade Representation to the EU 
(EuroCommerce) 
– Union of the Electricity  Industry (EURELECTRIC) 
5. European trade union organisations 
– European Arts and Entertainment Alliance (EAEA) 
– European Cockpit Association (ECA) 
– European Federation of Build ing and Woodworkers (EFBWW) 
– European Federation of Journalists (EFJ) 
– European Federation of Public Service Unions (EPSU) 
– European Federation of Trade Unions in the Food, Agriculture and Tourism 
Sectors and Allied Branches (EFFAT) 
– European Metalworkers’ Federation (EMF) 
– European Mine, Chemical and Ener gy Workers’ Federation (EMCEF) 
– European Trade Union Federation: Text iles, Clothing and Le ather (ETUF:TCL) 
– European Transport Workers’ Federation (ETF) 
– International Federation of Actors (FIA) 
– International Federati on of Musicians (IFM) 
– Union Network International – Europe (UNI–Europa)  
– Union Network International – Media and Entertainment International – Europe 
(EURO-MEI) 
– European Trade Union Committee for Education (ETUCE)* 
The list will be adapted as new sect oral social dialogue committees ar e set up and/or in the light of the 
study on representativeness. 
* Organisations affiliated to ETUC re ceiving copies of information. 
__________