[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel den 7.10.2009

KOM(2009)529 slutlig

MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET

om inledande av samråd med Niger enligt artikel 96 i Cotonouavtalet

MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET

om inledande av samråd med Niger enligt artikel 96 i Cotonouavtalet

Efter turbulensen på 90-talet har situationen i Niger de senaste tio åren varit relativt stabil – vilket är mycket viktigt för landet, som fortfarande är ett av de fattigaste i världen. Under det senaste decenniet, som för övrigt sammanfaller med president Mamadou Tandjas två mandatperioder, har utvecklingssträvandena trots kraftigt ökad folkmängd och mycket ogynnsamma klimatförhållanden lett till att den ekonomiska situationen i landet kunnat hållas stabil.

Inför valen i november och december har den politiska situationen dock nyligen åter blivit instabil. Orsaken är att president Tandja har för avsikt att stanna kvar vid makten längre än till slutet av sin andra mandatperiod, trots att detta är förbjudet enligt 1999 års författning.

Mamadou Tandja förklarade i ett meddelande till nationen den 29 maj 2009 att han avsåg anordna en folkomröstning om en ny författning som skulle göra det möjligt för honom att sitta kvar på sin post efter sin andra femårsperiod. Författningsdomstolen hade redan, på begäran av nationalförsamlingen, uttalat sig i frågan, och motsatt sig såväl möjligheten till omval eller förlängd mandatperiod för presidenten som ändring av författningen genom folkomröstning. Till följd av det uttalandet, som han inte betraktade som tvingande, undertecknade presidenten den 26 maj 2009 i kraft av sina befogenheter som statschef ett dekret om förtida upplösning av nationalförsamlingen (parlamentsvalen skulle ha hållits i november–december).

Den 9 juni meddelade presidenten att en folkomröstning om en ny författning skulle hållas den 4 augusti 2009. Han motiverade detta med att det var nödvändigt att säkra stabiliteten i landet, slutföra det arbete på utvecklingsområdet som han påbörjat och respektera folkviljan. Den nya författningen skulle omfatta följande: övergång till presidentstyre och därmed avskaffande av den nuvarande begränsningen av antalet mandatperioder (för närvarande två), inrättande av en senat, ändring av antalet ledamöter i författningsdomstolen till nio samt bekräftelse av principen om amnesti. Dessutom skulle en övergångsperiod på tre år införas för att statschefen ska kunna förbli vid makten längre än till den 22 december 2009 utan att behöva väljas om.

En grupp oppositionspartier vände sig då på nytt till författningsdomstolen, som för andra gången ingrep mot Mamadou Tandjas planer genom att den 12 juni meddela en dom där dekretet om folkomröstningen ogiltigförklarades med motiveringen att det utfärdats i strid med artiklarna 49 och 135 i författningen. Under tiden hade republikens råd, som presidenten brådskande sammankallat för första gången sedan det inrättades 1999, förklarat sig oförmöget att fatta beslut utan nationalförsamlingens medverkan. Den oberoende nationella valkommissionen förklarade dagen efter domen att parlamentsvalen skulle hållas den 20 augusti och uteslöt en folkomröstning.

Den 29 juni svarade presidenten på domstolens ställningstagande genom att suspendera domstolen tre dagar efter det att han gett sig själv extraordinära befogenheter på grundval av artikel 53 i författningen. Domstolen upplöstes senare, och det utsågs en ny domstol där de medlemmar som måste utses av nationalförsamlingen inte ingick.

Den 8 juli 2009 ändrade presidenten lag 2006-24 om organisation, befogenheter och funktionssätt för det högre rådet för kommunikation, Conseil Supérieur de la Communication. Ändringen består i att ordföranden för detta råd får lika extraordinära befogenheter som presidenten beviljat sig själv, vilka bemyndigar ordföranden att på eget initiativ ingripa mot alla medier som sprider eller publicerar information som kan störa den allmänna ordningen eller hota statens säkerhet.

Den 12 juli inledde presidenten genom ett meddelande till nationen folkomröstningskampanjen och uppmanade befolkningen att rösta ja.

Folkomröstningen ägde rum den 4 augusti. Inga större incidenter förekom, även om flera oegentligheter i röstningsförfarandet rapporterades. Eftersom ingen oberoende valobservation gjordes går uppgifterna om valdeltagandet kraftigt isär: enligt de internationella medierna, de diplomatiska myndigheterna på platsen och oppositionen var valdeltagandet mycket lågt, medan valkommissionen den 7 augusti förklarade att 68,3 % av befolkningen deltagit och att ja-rösterna, som stödde presidentens ändringar av författningen, uppgick till 92,5 %. Oppositionen hade uppmanat till bojkott av folkomröstningen.

Den 2 juli förklarade EU:s ordförandeskap att unionen var allvarligt oroad över den politiska situationen i Niger, framför allt över det faktum att presidenten använt artikel 53 i författningen för att bevilja sig själv extraordinära befogenheter som sedan användes för att upplösa författningsdomstolen och anordna en folkomröstning som var uttryckligen förbjuden enligt författningen.

Den 9 juli uttryckte även kommissionen i en skrivelse till president Mamadou Tandja sin oro och uppmanade honom att respektera författningsdomstolens domar. Kommissionen påpekade att det var nödvändigt att undersöka om presidentens agerande var förenligt med grundsatserna i Cotonouavtalet och att utan dröjsmål inleda en förstärkt politisk dialog med Nigers regering. Kommissionen påminde också om att man, om den politiska dialogen inte ledde till en godtagbar kompromiss, skulle se sig tvungen att föreslå att formellt inleda samråd med Niger i enlighet med artikel 96 i Cotonouavtalet.

Den 24 juli samtalade EU:s representanter i Niamey med Nigers myndigheter inom ramen för den förstärkta politiska dialogen, i enlighet med artikel 8 i Cotonouavtalet och bilaga VII till detta. Nigers regering uttryckte under samtalen ingen avsikt att återgå till en författningsenlig ordning.

Under tiden besökte en delegation med företrädare för FN, Afrikanska unionen och Västafrikanska staters ekonomiska gemenskap Niamey den 20–21 juli för att försöka lösa krisen. President Mamadou Tandja ändrade emellertid inte sin ståndpunkt.

I en förklaring den 31 juli upprepade ordföranden för Europeiska unionens råd EU:s oro över situationen i Niger. Ordförandeskapet förklarade att folkomröstningen av den 4 augusti stred mot författningen och författningsdomstolens yttrande. Man hävdade också att såväl upplösningen av författningsdomstolen som utövandet av regeringsmakten utan parlamentarisk kontroll betraktades som allvarliga överträdelser av de grundläggande demokratiska principer som är förutsättningen för en rättsstat. EU beklagade att det under dialogen med Nigers regering inte framkommit någon som helst avsikt från Nigers sida att återgå till en demokratisk och författningsenlig ordning. I förklaringen betonas vilka konsekvenser överträdelsen av Cotonouavtalet kan få för samarbetet mellan EU och Niger, och Nigers myndigheter uppmanas att utan dröjsmål återgå till en demokratisk och författningsenlig ordning.

I artikel 9.2 i partnerskapsavtalet mellan AVS och EG, som undertecknades i Cotonou den 23 juni 2000 och ändrades i Luxemburg den 25 juni 2005, definieras de grundsatser på vilka partnerskapet vilar. Här fastställs bland annat att respekten för de demokratiska principerna och rättstatsprincipen, som är grundvalen för partnerskapet mellan AVS-staterna och Europeiska unionen, ligger till grund också för parternas interna och externa politik och utgör grundsatser i avtalet.

Mot bakgrund av detta avtal och den politiska situationen i Niger konstaterar kommissionen – dock utan att det påverkar president Mamadou Tandjas resterande mandatperiod till och med den 22 december – att Cotonouavtalets grundsatser kränkts och att det är nödvändigt att inleda samråd med de myndigheter som innehar makten i Niger för att finna en lösning på krisen och återupprätta en författningsenlig ordning. Samrådet bör främja en snabb återgång till en politisk dialog, präglad av samförstånd och delaktighet, om inrättande av en författningsmässig ram som samtliga politiska krafter i landet står bakom. Samrådet kommer att hållas i enlighet med artiklarna 9 och 96 i det ändrade Cotonouavtalet och kommer att beakta resultaten av tidigare medling och samråd som genomförts av EU och andra internationella institutioner.

Genom en sådan dialog ges Nigers regering, övriga politiska krafter samt företrädare för det civila samhället tillfälle att redogöra för sina avsikter och framföra sina förslag för hur krisen kan lösas. EU å sin sida får möjlighet att ta ställning till i vilken utsträckning man på grundval av dialogen kan stödja initiativ som syftar till en återgång till principerna i artikel 9.2 i det ändrade Cotonouavtalet.

Kommissionen föreslår därför att rådet i enlighet med det bifogade utkastet till skrivelse inbjuder Niger till samråd enligt artiklarna 9 och 96 i Cotonouavtalet.

Kommissionen föreslår att det pågående samarbetet och den verksamhet som planeras inom ramen för tionde Europeiska utvecklingsfondens nationella vägledande program, vilket nyligen undertecknades, under samrådet ska begränsas till betalningar rörande kontrakt som redan börjat verkställas, humanitära insatser, åtgärder som direkt kommer befolkningen till godo samt förberedelse av framtida projekt. Övriga delar av utvecklingssamarbetet med Niger bör upphöra till dess att man funnit en godtagbar lösning på krisen.

BILAGA

Bryssel den...

Republiken Nigers president

UTKAST

Herr president!

Genom kommissionens skrivelse av den 9 juli 2009 och ordförandeskapets förklaringar av den 2 och 31 juli 2009 uttryckte EU djup oro över den politiska situationen i Niger och uppmanade till en snabb återgång till en författningsenlig ordning. EU ansåg att både folkomröstningen av den 4 augusti och den process som ledde fram till den stred mot författningen. Samma ståndpunkt kom till uttryck i kommissionens förklaring av den 10 augusti. Den senaste politiska utvecklingen i Niger innebär en allvarlig kränkning av grundsatserna i artikel 9.2 i partnerskapsavtalet mellan AVS och EG, som undertecknades i Cotonou den 23 juni 2000 och ändrades i Luxemburg den 25 juni 2005, i vilken Niger är part.

Europeiska unionen beklagade att det under dialogen med Nigers regering inte framkommit någon avsikt från Nigers sida att återgå till en författningsenlig ordning. Den förklarade också vilka konsekvenser överträdelsen av Cotonouavtalet kan få för samarbetet mellan EU och Niger, och uppmanade Nigers myndigheter att utan dröjsmål återgå till en författningsenlig ordning genom att eftersträva samförstånd och en dialog som omfattar de olika politiska partierna och andra delar av det nigeriska civila samhället.

Parlamentsvalen den 20 oktober skulle kunna vara avgörande för att skapa den anda av förtroende och delaktighet som behövs för att lösa krisen. EU uppmanar de nigeriska myndigheterna att göra sitt yttersta för att se till att genomförandet av valen sker på ett rättvist och fredligt sätt samt präglas av insyn och deltagande av alla samhällsgrupper.

Med stöd av artikel 96.2 i Cotonouavtalet och i enlighet med artikel 9.2 i det avtalet ber vi att få kalla Ert land till samråd i syfte att, såsom anges i avtalet, närmare undersöka situationen och, om möjligt, finna lösningar.

Vi föreslår att detta samråd äger rum i Bryssel snarast, vid en gemensamt fastställd tidpunkt.

Med utmärkt högaktning

På rådets vägnar | På kommissionens vägnar |

Kopia till:

Ordförandeskapet för AVS–EG-ministerrådetOrdförandeskapet för AVS-ambassadörskommitténGeneralsekretariatet för AVS-statsgruppen