Under 2017 lämnade åtta nationella parlament sammanlagt in 23 yttranden om vitboken och/eller diskussionsunderlagen.

Under 2017 lämnade de nationella parlamenten sammanlagt in 21 yttranden, däribland två motiverade yttranden, om antingen paketet som helhet eller några av förslagen i detta. De flesta nationella parlamenten ställde sig bakom paketets mål. Några var dock oroade över den del av paketet som handlar om sociala regler för förare, medan andra var oroade över liberaliseringen av cabotage. Några var också oroliga för att medlemsstaterna skulle få minskat självbestämmande och politiskt handlingsutrymme i fråga om avgifter/tullar.

Under 2017 lämnade de nationella parlamenten sammanlagt in 22 yttranden. Dessa handlade antingen om paketet som helhet eller om några av förslagen i detta. Av dessa var 14 motiverade yttranden. Med undantag för de senare delade de flesta nationella parlamenten kommissionens bedömning att friheten att tillhandahålla tjänster måste stärkas ytterligare, byråkratin minskas och EU:s inre marknad fördjupas ytterligare. Några ansåg att det inte är berättigat att, i syfte att stimulera ekonomin, undanröja alla juridiska hinder för den fria rörligheten för yrkesarbetande personer och för etableringen av företag, eftersom sådana åtgärder skulle äventyra vissa yrkens och sektorers överlevnad på grund av deras särdrag.

Under 2017 lämnade de nationella parlamenten in sammanlagt 62 yttranden, varav 19 motiverade yttranden, om enskilda dokument i paketet. I de flesta yttrandena, som omfattade en lång rad olika frågor, uttrycktes stöd för förslagen i paketet. Vissa parlamentariska kammare var oroade över subsidiariteten i framförallt förslaget om den inre elmarknaden. I övrigt fokuserade de mest på behovet av att upprätthålla en rättvis fördelning mellan medlemsstaterna i arbetet med att nå EU:s mål om förnybar energi, den påstådda konflikten mellan förslaget om förnybar energi och medlemsstaternas frihet att välja sin egen energimix och de nationella insatserna för att nå EU:s mål. Andra betänkligheter handlade om de befogenheter som tilldelas byrån för samarbete mellan energitillsynsmyndigheter och förslaget om en ny beslutsprocess i byråns tillsynsnämnd. Några kammare ifrågasatte också inrättandet av regionala operativa centrum på den inre elmarknaden. Andra uttryckte även betänkligheter över de skyldigheter som förslaget till direktiv om ändring av direktivet om byggnaders energiprestanda medför för ägare och hyresgäster.

Regionala parlament bidrar indirekt till kommissionens förbindelser med de nationella parlamenten. Enligt protokoll nr 2 till fördragen om tillämpningen av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna ska de nationella parlamenten när de genomför subsidiaritetsprövningar av förslag till EU-rättsakter i syfte att utfärda motiverade yttranden i förekommande fall samråda med de regionala parlament som har lagstiftande befogenheter. Ledamöter av de regionala parlamenten är också representerade i Regionkommittén, som genomför övervakningsaktiviteter via nätverket för övervakning av subsidiaritetsprincipen och sin onlineplattform, som är utformad för att underlätta för regionala parlament som har lagstiftande befogenheter att delta i mekanismen för tidig varning när det gäller subsidiaritet (Regpex). Regionkommitténs arbete med subsidiaritetsprövningar beskrivs närmare i årsrapporten 2017 om subsidiaritet och proportionalitet.

Under 2017 kom 30 av de sammanlagt 66 bidrag som inlämnades av Regpex-partner från de regionala parlamenten. De mest aktiva regionala parlamenten var den regionala lagstiftande församlingen Emilia Romagna (nio yttranden) och delstatsparlamentet i Thüringen (sju yttranden). De förslag som fick flest reaktioner från de regionala parlamenten var tjänstepaketet (fem) och förslaget om balans mellan arbete och privatliv för föräldrar och anhörigvårdare (tre).

Även om det i fördragen inte uttryckligen föreskrivs att kommissionen ska samarbeta direkt med de regionala parlamenten lämnade flera regionala parlament, särskilt delstatsparlament i Österrike och Tyskland, in ett antal yttranden till kommissionen under 2017 där de lade fram synpunkter på subsidiariteten men även på politiska aspekter av olika förslag från kommissionen. Kommissionen noterade alla aspekter som togs upp och bemötte dem i regel i sina svar till de regionala parlamenten.

Efter Heiligendammförklaringen från 2015 antog undertecknarna två förklaringar under 2017. I Feldkirchförklaringen av den 13 juni 2017 understryker talmännen för de tyska och österrikiska parlamenten med lagstiftande befogenheter de regionala parlamentens viktiga roll för genomförandet av EU-politiken och för förbindelserna med EU-medborgarna. De vill stärka dialogen med EU:s institutioner och uppmanar dem att i större utsträckning låta de regionala parlamenten delta i sina debatter (däribland om EU:s framtid), bland annat genom att tillhandahålla dokument på tyska.

Samma grupp antog sin Brysseldeklaration under sin konferens om EU:s framtid i Bryssel i november 2017. I konferensen deltog ordförande Jean-Claude Junckers kanslichef som beskrev kommissionens arbete med EU:s framtid, subsidiaritet och proportionalitet. I Brysselförklaringen belyser man behovet av att strikt respektera subsidiaritetsprincipen och föreslår ändringar av förfarandet för subsidiaritetsprövning. Bland annat föreslår man en förlängning av den åtta veckor långa granskningsperioden och en sänkning av tröskelvärdena för utfärdandet av ”gula” och ”orange” kort. Man anser att man inte bör diskutera EU:s framtid i abstrakta termer, utan i förhållande till konkret politik, och räknar upp ett antal områden där man ser ett tydligt mervärde av åtgärder på EU-nivå. I förklaringen vill man också stärka de lagstiftande organens institutionella rättigheter på regional nivå (bl.a. genom att stärka Regionkommitténs roll) och låta dem spela en mer framskjuten roll i kommissionens samrådsförfaranden.

Ordförande Jean-Claude Juncker betonade i sitt tal om tillståndet i unionen den 13 september 2017 de nationella och regionala parlamentens viktiga roll i samband med handelsavtal. Han betonade att de bör hållas fullt informerade om förhandlingarna från första början, på samma sätt som Europaparlamentets ledamöter.

Han träffade även företrädare för många regionala myndigheter och parlament under året, bl.a. Baden-Württemberg, Niedersachsen, Sachsen, Thüringen (Tyskland), Oberösterreich, Tyrolen (Österrike), Baskien, Valencia (Spanien), Flandern, Belgiens franskspråkiga gemenskap och Île de France (Frankrike). Andra kommissionsledamöter hade liknande möten med regionala myndigheter och parlament från Belgien, Frankrike, Tyskland, Grekland, Italien, Österrike och Spanien.

Karta: Det totala antalet besök och möten mellan kommissionens ledamöter och nationella parlament 2017: 215

4.BILATERALA KONTAKTER OCH BESÖK

Precis som tidigare år besöktes nästan alla de nationella parlamenten av kommissionsledamöter under 2017. Många kammare besöktes mer än en gång av ordförande Jean-Claude Juncker, förste vice ordförande Frans Timmermans, vice ordförandena eller kommissionsledamöterna. Dessutom skickade flera nationella parlament delegationer till Bryssel för att möta ledamöter av kommissionen. Sammanlagt genomfördes över 190 besök och möten under 2017. Även chefsförhandlaren som ansvarar för att leda kommissionens arbetsgrupp för förberedelse och genomförande av förhandlingarna med Förenade kungariket i enlighet med artikel 50 i EU-fördraget, Michel Barnier, hade möten med ett antal nationella parlament för att informera dem om förhandlingarna. Under hela 2017 deltog tjänstemän från kommissionen, de flesta av dem högre tjänstemän, i över 80 möten med de nationella parlamentens utskott för att diskutera lagstiftningsförslag på en mer teknisk nivå. Vidare har kommissionens tjänstemän bjudits in till 18 möten med de nationella parlamentens ständiga representanter i Bryssel för att diskutera centrala initiativ eller viktiga frågor som t.ex. Brexit. Dessutom har de ansvariga för den europeiska planeringsterminen, som är placerade vid kommissionens representationer i medlemsstaterna, hållit kontakt med de nationella parlamenten i fråga om den europeiska planeringsterminen och andra ekonomiska frågor.

5.VIKTIGA MÖTEN OCH KONFERENSER

Kommissionen fortsatte sina kontakter med de nationella parlamenten under hela 2017 genom att delta i viktiga interparlamentariska möten och konferenser. Det rör sig bland annat om konferensen mellan parlamentariska organ för EU-frågor (Cosac), konferensen för talmän i EU-ländernas parlament, Europeiska parlamentsveckan, den interparlamentariska konferensen om stabilitet, ekonomisk samordning och styrning, och de interparlamentariska konferenserna om den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken respektive den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (Gusp/GSFP).

Konferensen mellan parlamentariska organ för EU-frågor (Cosac)

Representanter från kommissionen deltog i Cosacs sammanträden under 2017 och lämnade ett skriftligt svar på de bidrag som antogs av Cosac vid de två plenarsammanträdena under året. Vid Cosacs ordförandemöte i Valletta (Malta) den 23 januari 2017, i vilket kommissionens förste vice ordförande deltog, diskuterade delegaterna kommissionens arbetsprogram för 2017, utmaningarna i samband med Brexit och hur man skulle hantera många medborgares uppenbara brist på förtroende för EU-projektet.

Vid Cosacs 57:e plenarsammanträde i maj 2017, i vilket kommissionens förste vice ordförande också deltog, fortsatte debatten om de nationella parlamentens roll och om hur rådet och parlamentet skulle kunna följa kommissionens exempel och öka öppenheten för att på så sätt få medborgarna att åter känna ett större förtroende för EU:s institutioner. Andra debatter handlade om läget i Brexit-förhandlingarna, och här deltog kommissionens chefsförhandlare, och om en mer hållbar integrerad havspolitik i EU.

Vid Cosacs ordförandemöte i Tallinn (Estland) den 10 juli 2017 diskuterades prioriteringarna för det estniska ordförandeskapet. Då debatterades även EU:s stöd för att främja tillväxten i nya företag och tillväxtföretag.

Vid Cosacs 58:e plenarsammanträde i Tallinn den 26–28 november diskuterades en rad olika frågor, bl.a. EU:s framtid, särskilt konsekvenserna av Brexit. Även denna gång deltog kommissionens chefsförhandlare. Då diskuterades också hur de nationella parlamenten kan bli bättre på att utbyta bästa praxis för att föra EU närmare medborgarna. Även den digitala inre marknaden diskuterades, med särskilt fokus på Estlands erfarenheter av landets övergång till en digital ekonomi och offentlig förvaltning, liksom migrationens externa dimension. Julian King, kommissionsledamot med ansvar för säkerhetsunionen, beskrev EU:s aktuella initiativ på området. Dessutom diskuterades de nationella parlamentens deltagande i arbetsgruppen om subsidiaritet, proportionalitet och ”göra mindre men göra det effektivare”.

Konferensen för talmän i EU-ländernas parlament