Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om "Grönbok om radiospektrumpolitiken med anknytning till Europeiska gemenskapens politik inom telekom, rundradio, transporter och FoU"

(1999/C 169/02)

Den 15 december 1998 beslutade kommissionen i enlighet med artikel 198 i EG-fördraget att rådfråga Ekonomiska och sociala kommittén om ovannämnda förslag.

Sektionen för transporter, energi, infrastruktur och informationssamhället, som ansvarat för det förberedande arbetet, antog sitt yttrande den 13 april 1999. Föredragande var Yvonne Thompson.

Vid sin 363:e plenarsession (sammanträdet den 28 april 1999) antog Ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 66 röster för, 1 emot och 1 nedlagd röst.

1. Inledning

1.1. I grönboken om konvergens av telekommunikation, media och formationsteknik(1) och andra gemenskapsdokument har man under senare år uppmärksammat användningen av radiospektrum och den komplexa beslutsprocessen inom detta viktiga ekonomiska och sociala område. Mot bakgrund av den enorma expansion och ekonomiska verksamhet som kännetecknar sektorn finns det behov av en översyn.

1.2. Länder samordnar traditionellt bruket av radiospektrum inom ramen för Internationella telekommunikationsunionen (ITU), ett specialiserat organ inom Förenta nationerna. Vid Världsradiokonferenser (WRC) inom ITU beslutar 186 länder två gånger om året om åtgärder som syftar till att uppnå internationell harmonisering. I Europa samordnar 43 länder, inklusive medlemsstaterna, bruket av radiospektrum inom ramen för Europeiska post- och telesammanslutningen (CEPT) och dess underkommitté, Europeiska radiokommittén (ERC).

1.3. Under kommande två år kommer viktiga diskussioner att äga rum kring utformningen av politiken; "granskningen 99" inom telekommunikationssektorn, viktigt arbete inom transportsektorn och den kommande Världsradiokonferensen WRC-2000.

1.4. Bruket av spektrum har blivit en central fråga i medlemsstater, EU, länderna utanför EU och på andra håll i världen. Tekniska framsteg och efterfrågan från företag och konsumenter under senare år har gjort spektrum till en mycket sällsynt resurs. Olika regel- och användningsmönster har oundvikligen utvecklats på nationellt och internationellt plan. I Europa har CEPT lyckats säkerställa en korrekt hantering och minskade tekniska problem. En objektiv översikt över den nuvarande situationen skulle visa att beslut om frekvenser omfattar en politisk, en social, en ekonomisk och en teknisk aspekt.

1.5. Ekonomiska och sociala kommittén fäster stor vikt vid utvecklingen av en sammanhängande politik i fråga om radiospektrum, eftersom den ligger till grund för en rad industriella verksamheter inom sektorer som telekommunikation, radio- och TV-sändning, transport, FoTU samt tjänster av allmänt intresse.

1.6. Grönboken syftar till att fastställa bästa tillvägagångssätt och metoder för att genomföra spektrumpolitiken på EU-nivå.

1.7. Till följd av den föränderliga miljön står EU nu inför nya utmaningar:

- Antalet nya system ökar, både kommersiella och icke-kommersiella.

- Globaliseringen ökar behovet av internationellt samarbete.

2. Kommissionens grönbok

2.1. EU och radiospektrum

2.1.1. Placeringen och mängden av radiospektrum som allokeras till varje tjänst kan skilja sig åt mellan länder och bara en liten del av användningen av radiospektrum är harmoniserad mellan länder.

2.1.2. Som framgår av följande exempel skiljer sig EU-åtgärder inom ramen för radiospektrum mycket åt mellan olika sektorer:

2.1.2.1. Inom telekommunikation har antalet sökande av radiospektrumtillstånd ökat på grund av tekniskt nyskapande och den världsomfattande avregleringen av telekommarknaderna.

2.1.2.2. Däremot har tillgången på radiospektrum för sändning hittills inte, med undantag av rådets resolution om allmännyttiga sändningar(2), behandlats i EU som en fråga som kräver politiska åtgärder eller lagstiftning.

2.1.2.3. Inom transportpolitiken drar man nytta av att det nära nog finns internationellt och exklusivt garanterad tillgång på radiospektrum.

2.1.2.4. Trots att man inom jordobservation och radioastronomi erhåller stort finansiellt stöd är tillgängligheten till radiospektrum för dessa verksamheter osäker.

2.2. EU:s radiospektrumpolitik - frågor för vilka synpunkter efterlyses

2.2.1. Europeiska kommissionen efterlyser synpunkter på följande fem nyckelfrågor:

- Strategisk planering av radiofrekvensanvändning.

- Harmonisering av radiospektrumallokering.

- Radiospektrumtilldelning och tillståndsgivning.

- Radioutrustning och standarder.

- Den institutionella ramen för samordning av radiospektrum.

2.3. En översikt över EU:s politik i fråga om radiospektrum återges i bilaga I till grönboken.

3. Allmänna kommentarer

3.1. Kommittén välkomnar kommissionens grönbok och instämmer i att det finns behov av en bred debatt om spektrumanvändning.

3.2. Med tanke på betydelsen av en politik i fråga om de fem nyckelområden som omnämnts i punkt 2.2.1 är det viktigt att EU:s roll i utformningen av en sådan politik stärks. Verksamheten bör bygga vidare på det gedigna arbete som redan utförts, i synnerhet av CEPT och dess underkommittéer.

3.3. Den nuvarande beslutsprocessen i ITU, WRC och CEPT/ERC i fråga om spektrum bör granskas samtidigt som man bör stärka EU:s direkta roll i utformningen av spektrumstrategier. Man redogör utförligt för den nuvarande beslutsprocessen i grönboken.

3.4. Man måste uppnå jämvikt mellan det nuvarande förfarandet för den tekniska utvärderingen och eventuella mer politiska, ekonomiska och sociala förfaranden i framtiden för denna knappa resurs.

3.5. I dagens spektrumpolitik betraktas det ekonomiska värdet av radiospektrum vanligtvis inte som en dominerande faktor, även om berörda myndigheter i allt högre grad använder sig av auktioner och annan försäljning av vissa normerade licenser för användning av spektrum. Kommittén varnar dock för att en sådan utveckling skulle kunna få en negativ effekt på sysselsättningen eller leda till höjda kostnader för konsumenterna.

3.6. Vissa av nyckelfrågorna i grönboken är oförenliga; det är till exempel inte alltid möjligt att ta hänsyn till det ekonomiska värdet av radiospektrum och samtidigt tillhandahålla ett rimligt spektrum för allmänheten. Det är emellertid uppenbart att de tjänster som använder radiospektrum i allt högre utsträckning kommer att slås samman.

3.7. Beslut inom området är av stor betydelse. I vissa fall är besluten av ekonomisk art och omfattar miljontals euro, i andra fall är de av social art, till exempel äldre människors larmsystem eller användningen av radiospektrum för närradio.

3.8. Det är alldeles uppenbart att EU:s målsättningar inte alltid kommer att uppnås inom det nuvarande regelverket.

3.9. Följande områden påverkas i synnerhet:

- Ny utveckling och konkurrens.

- Fastställa en tydlig rättslig ram.

- Bidra till att avväga medlemsstaters och EU:s behov.

- Stärka EU:s roll i internationella sammanhang.

- Tekniska standarder och harmonisering.

3.10. Om EU delar upp spektrum på följande fem områden, som i hög grad präglas av forskning, kommer EU:s möjligheter att påverka varje område givetvis att förändras(3):

- Telekommunikation.

- Radio och TV.

- Transport.

- Statlig verksamhet (försvar, lag och ordning).

- FoTU.

(GU EMPTY)

3.11. Kommittén anser att det bör finnas ett instrument varigenom EU tilldelas en större roll i spektrumpolitiken. Området är så brett och komplext att det skulle vara olämpligt för EU att belastas med detaljerade förvaltningsuppgifter, som CEPT/ERC och regeringarna i medlemsstaterna ofta själva utför på ett kompetent sätt. Det finns behov av att integrera viktiga ekonomiska, politiska och sociala aspekter i politiken, en roll som skulle kunna tilldelas EU. En sådan roll kommer dessutom att stärka inre marknaden, konkurrensen, Europas ställning på världsmarknaden samt EU:s ställning i relevanta internationella sammanhang.

3.12. Kommittén stöder mekanismer som omfattar denna process, men skulle vilja försäkra sig om att EU, i den nya roll den påtar sig inom detta område, tar hänsyn till medlemsstaternas verksamheter och de mekanismer som finns i dag.

3.13. Kommittén vill att alla mekanismer skall vara tydliga, öppna och överskådliga för att säkerställa att diskriminering inte förekommer. Även befintliga mekanismer måste göras öppnare och mer överskådliga så att de som ansöker om tillstånd för spektrumanvändning vet vad de har att rätta sig efter. På så sätt kommer det dessutom att framgå tydligare hur ekonomiska och sociala aspekter är integrerade i politiken.

3.14. Kommittén anser att det är viktigt att det finns utbyte av välfungerande metoder för spektrumförvaltning mellan medlemsstaterna och att EU bör underlätta ett sådant utbyte. När det gäller allokering av radiolicenser är det till exempel viktigt att utveckla såväl den sociala som den ekonomiska dimensionen. Socialt sett bör man verka för mångfald, bland annat med hänsyn till kultur, typ av program och äganderätt(4).

4. Särskilda kommentarer

4.1. I grönboken underskattar kommissionen de nationella regeringarnas eventuella oro över förändringar i spektrumallokering. Spektrumallokering har nämligen i allt högre utsträckning använts för att förstärka de statliga finanserna.

4.2. Man bör överväga att, i de fall berörda myndigheter säljer eller auktionerar ut licenser för användningen av spektrum, öronmärka en ansenlig andel av inkomsterna för särskilda relaterade verksamheter, till exempel FoTU, i stället för att dessa medel enbart skall gå till statskassan.

4.3. Förslagen om omfördelning bör i huvudsak avgöras av marknaden. Om andra förslag skall gå igenom måste man först övertyga de nuvarande användarna om de ekonomiska fördelarna med en förändrad spektrumpolitik, i de fall förändringen berör dem direkt i form av extra kostnader.

4.4. En spektrumharmonisering skulle öka de ekonomiska fördelarna. Enhetliga bestämmelser skulle stärka EU:s ställning, men man måste vara medveten om att de direkta ekonomiska fördelarna är marginella. En harmonisering av radiospektrum och utrustningsstandarder kan skapa avsevärda fördelar för den slutliga användaren, i vissa fall ekonomiska fördelar. Utvecklingen av standarder bör i hög grad ledas av marknaden.

4.5. Vilka de potentiella fördelarna med digital teknologi är, framgår inte klart av grönboken. Vilka frekvensband kommer att frigöras och hur kommer dessa att användas i framtiden?

4.5.1. Ett förbättrat regelverk måste vara utformat så att det kan föregripa den mycket snabba tekniska utvecklingen. Trots att det är mycket svårt att med säkerhet förutse den framtida utvecklingen på området är det lämpligt att EU åtar sig den rollen.

4.6. Kommittén vill säkerställa högsta nivå på skydd och folkhälsa. ESK är medveten om det arbete som utförts i fråga om hälsoaspekter i samband med elektromagnetiska fält(5) och välkomnar en kraftfull och tydlig politik samt fortlöpande övervakning och forskning på området.

4.7. Förändringar i den nuvarande beslutsprocessen måste ske i enlighet med EU:s subsidiaritetspolitik.

5. Slutsatser

5.1. Radiospektrum utgör stommen i många olika industrisektorer av stor betydelse. För närvarande fattas beslut huvudsakligen på tekniska grunder, men kommittén anser att framtida beslut även bör återspegla den ekonomiska, sociala och politiska betydelsen av spektrumanvändning.

5.2. Kommittén anser att det bör inrättas en särskild fond för exempelvis forskning och utveckling och att denna fond skall finansieras genom att man tar en del av myndigheternas intäkter från försäljning eller auktionering av licenser för spektrumanvändning.

5.3. Förändringar i den nuvarande beslutsprocessen måste beakta CEPT:s och ERC:s roll och undvika att EU belastas med detaljerad spektrumförvaltning. Inom telekommunikationssektorn spelar EU en roll genom att harmonisera tillgången till radiospektrum.

5.4. Kommittén anser att EU:s roll i utformningen av spektrumpolitiken bör förstärkas och samordnas på ett bättre sätt genom att man utvecklar ett överskådligt regelverk som framhäver ekonomiska, sociala och politiska aspekter. Även den teknologiska aspekten bör integreras i planläggningen av ett regelverk så att man föregriper den senaste utvecklingen i teknologi och i vissa fall förutser teknologisk utveckling i framtiden.

Bryssel den 28 april 1999.

Ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

Beatrice RANGONI MACHIAVELLI

(1) KOM(97) 623 slutlig, ESK:s yttrande, EGT C 214, 10.7.1998, s. 79.

(2) Den av rådet och medlemsstaternas regeringsföreträdare utfärdade resolutionen som antogs vid rådets sammanträde den 25 januari 1999 om allmännyttig sändning, EGT C 30, 5.2.1999, s. 1.

(3) Se Europeiska gemenskapens femte ramprogram för forskning, teknologisk utveckling och demonstration (1998-2002), EGT L 26, 1.2.1999, s. 1. ESK:s yttrande om det "Femte ramprogrammet för FoTU (1998-2002) - delprogram" - EGT C 407, 28.12.1998, s. 123. ESK:s yttrande om det "Femte ramprogrammet för FoTU (1998-2002) - vetenskapliga och tekniska mål" - EGT C 355, 21.11.1997, s. 38.

(4) ESK håller på att utarbeta ett yttrande på eget initiativ om "Pluralism och koncentration i media".

(5) KOM(1998) 268 slutlig "Förslag till rådets rekommendation om begränsning av befolkningens exponering för elektromagnetiska fält 0 Hz-300 GHz".