Den offentliga skuldkvoten sjönk från 70,4 % av BNP under 2018 till 66,1 % av BNP under 2019. Minskningen av kvoten berodde främst på det primära överskottet, denominatoreffekten från ökande BNP i löpande priser och de negativa stock-/flödesjusteringarna.

Det planerade överskridandet av fördragets referensvärde skulle vara övergående enligt kommissionens vårprognos 2020, som beräknar att det offentliga underskottet kommer att minska till under 3 % av BNP 2021. Beräkningarna omgärdas dock av exceptionellt stor osäkerhet.

COM

COM

Analysen visar således att skuldkriteriet uppfylls på grundval av utfallsdata från 2019.

4. Faktorer som är av betydelse

Om en medlemsstat inte uppfyller de krav som gäller enligt det ena av eller båda dessa kriterier ska kommissionen enligt artikel 126.3 i EUF-fördraget utarbeta en rapport. Rapporten ska även ”beakta huruvida den offentliga sektorns underskott överstiger utgifterna för de offentliga investeringarna samt alla övriga faktorer av betydelse, inbegripet medlemsstatens ekonomiska och budgetmässiga läge på medellång sikt”.

Dessa faktorer beskrivs närmare i artikel 2.3 i förordning (EG) nr 1467/97, där det fastställs att ”eventuella andra faktorer som enligt den berörda medlemsstaten har betydelse för en samlad bedömning av om underskotts- och skuldkriterierna uppfylls och som medlemsstaten har förelagt rådet och kommissionen” ska beaktas.

Som fastställs i artikel 2.4 i förordning (EG) nr 1467/97 när det gäller efterlevnad av underskottskriteriet 2020 kan faktorer som är av betydelse inte beaktas under de steg som föregår ett beslut om att det på grundval av underskottskriteriet föreligger ett alltför stort underskott i Slovenien, eftersom skuldkvoten överstiger referensvärdet på 60 % och det dubbla villkoret inte är uppfyllt – dvs. att underskottet ska ligga nära referensvärdet och överskridandet vara övergående.

En annan viktig faktor som måste beaktas i det rådande läget 2020 är de ekonomiska följdverkningarna av covid-19-pandemin, som har en mycket betydande inverkan på budgetsituationen och gör framtidsutsikterna mycket osäkra. Pandemin har även lett till att den allmänna undantagsklausulen har aktiverats.

4.1. Covid-19-pandemin

Covid-19-pandemin har lett till en kraftig ekonomisk chock som fått mycket negativa effekter i hela Europeiska unionen. Vilka följder detta får för BNP-tillväxten beror både på hur länge pandemin varar och hur länge de åtgärder är i kraft som vidtagits av nationella myndigheter och på europeisk och global nivå för att bromsa spridningen, skydda produktionskapaciteten och stötta den samlade efterfrågan. Medlemsstaterna har redan antagit eller håller på att anta budgetåtgärder för att öka kapaciteten i sina sjukvårdssystem och bistå de medborgare och sektorer som drabbats hårdast. Betydande likviditetsstödåtgärder och andra garantier har också antagits. Behöriga statistikmyndigheter ska, när det föreligger mer detaljerad information, granska huruvida dessa åtgärder har någon direkt inverkan på saldot i de offentliga finanserna. Dessa åtgärder kommer tillsammans med nedgången i ekonomisk aktivitet att leda till att det offentliga underskottet och den offentliga skulden stiger betydligt.

4.2 Ekonomiskt läge på medellång sikt

Sloveniens ekonomi ökade med 2,4 % under 2019. Sysselsättningen fortsatte att öka, och arbetslösheten nådde en mycket låg nivå på 4,0 % under det sista kvartalet. Trots att tillväxten höll på att avta i slutet av året gick Slovenien in i denna kris med en relativt stark ställning.

Under 2020 väntas ekonomin krympa med omkring 7 % på grundval av kommissionens vårprognos 2020. Den ekonomiska aktiviteten förväntas ta fart under andra halvåret 2020 med stöd av de kraftfulla politiska åtgärder som vidtagits för att öka sysselsättningen och dämpa inkomstminskningarna för hushåll och företag som drabbats under nedgången. Tillväxten beräknas nå 6,7 % 2021. Utsikterna på kort sikt innefattar exceptionella osäkerhetsmoment när det gäller pandemins varaktighet och dess ekonomiska effekter. Detta är en förmildrande omständighet vid bedömningen av om Slovenien uppfyller underskottskriteriet 2020.

4.3 Budgetställning på medellång sikt

Det samlade överskottet minskade från 0,7 % av BNP under 2018 till 0,5 % av BNP under 2019.

Den 13 juli 2018 rekommenderades Slovenien att säkerställa att de primära offentliga utgifternas nominella tillväxttakt, exklusive diskretionära inkomståtgärder och engångsåtgärder, inte överstiger 3,1 % 2019 (utgiftsriktmärket), vilket motsvarar en strukturell anpassning på 0,65 % av BNP. Den övergripande bedömningen tyder på en betydande avvikelse från den rekommenderade anpassningsbanan mot det medelfristiga budgetmålet under 2019 och under perioden 2018–2019 sammantaget.

Stabilitetsprogrammet tillhandahåller information om omfattande åtgärder för att begränsa pandemin och stötta ekonomin. Det beräknar att budgeteffekten av dessa direkta stödåtgärder uppgår till 4,4 % av BNP 2020.

De offentligfinansiella beräkningarna i kommissionens vårprognos 2020 och stabilitetsprogrammet för 2020 är förenade med en hög grad av osäkerhet.

4.4. Offentlig skuldsättning på medellång sikt

Enligt kommissionens vårprognos 2020 förväntas den offentliga skulden stiga från 66,1 % av BNP 2019 till 83,7 % av BNP 2020.

Analysen av skuldsättningens hållbarhet har uppdaterats utifrån kommissionens vårprognos 2020. Den analysen bekräftar att trots riskerna förblir skuldställningen hållbar på medellång sikt i Slovenien, även med hänsyn till viktiga förmildrande omständigheter (bl.a. skuldprofilen och de historiskt låga räntorna). Även om den offentliga skuldställningen har försämrats till följd av covid-19-krisen förväntas framför allt skuldkvoten i referensscenariot följa en hållbar (nedåtgående) bana på medellång sikt..

Figur 1. Offentlig skuldkvot, Slovenien, % av BNP