[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel den 6.7.2007

KOM(2007) 405 slutlig

FÖRSTA RAPPORTEN TILL EUROPEISKA VÄRDEPAPPERSKOMMITTÉN OCH EUROPAPARLAMENTET

om förenlighet mellan internationella finansiella redovisningsstandarder (International Financial Reporting Standards (IFRS)) och nationella standarder för god redovisningssed (Generally Accepted Accounting Principles (GAAP)) i tredje land {SEK(2007) 968}

1. INLEDNING OCH RÄTTSLIG GRUND

Denna rapport inriktas på de respektive tidsplanerna för de arbetsprogram som de nationella myndigheterna i Kanada, Japan och USA planerar för att uppnå konvergens mellan internationella finansiella rapporteringsstandarder (International Financial Reporting Standards (IFRS)) och deras nationella standarder för god redovisningssed (Generally Accepted Accounting Principles (GAAPs)). Den innehåller också en del preliminär information om de konvergensansträngningar som vissa andra tredje länder gjort.

Denna rapport om arbetstidsplaner för konvergens krävs av två rättsakter som Europeiska kommissionen antog den 4 december 2006[1] med avseende på emittenters i tredje land användning av information som tagits fram enligt vissa internationella redovisningsstandarder.

Enligt Europaparlamentets och rådets förordning 1606/2002 av den 19 juli 2002 ("IAS-förordningen") är företag som är noterade på en reglerad marknad i en medlemsstat och som är underställd lagstiftningen i en av Europeiska unionens medlemsstater skyldiga att tillämpa IFRS som antagits av EU ("godkända IFRS") för sin koncernredovisning för de räkenskapsår som börjar den januari 2005 eller senare.

Detta krav på att använda godkända IFRS i Europeiska unionen utsträcktes, genom prospektförordningen[2], till att även omfatta tredjelandsemittenter som erbjuder värdepapper till allmänheten i EU genom prospektförordningen och, genom transparensdirektivet[3], till att även omfatta tredjelandsemittenter vars värdepapper är föremål för handel på en reglerad marknad i EU. Enligt dessa direktiv måste emittenter upprätta sina finansiella rapporter i enlighet med antingen IFRS eller med en nationell redovisningsstandard i ett tredje land som "motsvarar" godkända IFRS. Dessa krav var ursprungligen föremål för ett undantag under en övergångsperiod fram till den 1 januari 2007.

Mot bakgrund av de ansträngningar som gjorts av nationella organ för utformning av redovisningsstandarder i Kanada, Japan, USA och andra jurisdiktioner, och med hänsyn till de vällovliga ansträngningar för att nå konvergens med IFRS som redan görs, beslutades därefter att skjuta fram detta datum ytterliggare två år. Kommissionen antog därför den 4 december 2006 de båda ovan nämnda lagstiftningsåtgärder enligt vilka emittenter i tredje land skulle kunna fortsätta att använda vissa tredjelandsstandarder för god redovisningssed (GAAP) vid tillämpningen av prospektförordningen, i alla prospekt som registreras före den 1 januari 2009 samt, vid tillämpningen av direktivet om upplysningskrav (transparensdirektivet), för alla räkenskapsår som inleds före januari 2009[4].

Under perioden fram till 2009 är kommissionen enligt artikel 35 i prospektförordningen (ändrad genom förordning (EG) nr 1787/2006 och genom artikel 2 i beslutet enligt direktivet om upplysningskrav (transparensdirektivet) skyldig att löpande informera Europeiska värdepapperskommittén och Europaparlamentet om utvecklingen hur konvergensarbetet fortskrider och om framsteg i fråga om avskaffandet av avstämningskrav som gäller för EU-emittenter.

2. DEFINITION AV LIKVÄRDIGHET

Att upprätta en lämplig definition av likvärdighet, i syfte att fastställa huruvida ett tredje lands GAAP är "likvärdiga" med IFRS utgör ett avgörande inslag i arbetet på detta område. Enligt förordningen om information i prospekt och beslutet enligt direktivet om upplysningskrav (transparensdirektivet), är kommissionen skyldig att upprätta en definition på likvärdighet, införa en mekanism för att bedöma likvärdighet och därefter fastställa likvärdighet beträffande standarder för god redovisningssed i tredje land i enlighet med en angiven tidsplan. Enligt dessa lagstiftningsåtgärder är kommissionen skyldig att samråda med Europeiska värdepapperstillsynskommittén (CESR) om var och en av dessa frågeställningar. Efter det första samrådet har CESR föreslagit följande definition på likvärdighet:

För att likvärdighet skall anges råda bör investerare kunna fatta ett likartat beslut oberoende av om de har tillhandahållits finansiella rapporter som grundas på IFRS eller på standarder för god redovisningssed i tredje land (GAAP).

Denna definition har hämtats från CESR:s råd av den 25 juni 2005 om likvärdighet mellan standarder för god redovisningssed (GAAP) i USA, Kanada och Japan. I det rådet förklarade CESR att likvärdiga inte betyder identiska. CESR ansåg att vissa skillnader mellan tredje länders standarder för god redovisningssed (GAAP) och IAS/IFRS inte kommer att ge upphov till skiljaktiga investeringsbeslut. Som utgångspunkt anser kommissionen att en sådan definition erbjuder ett kriterium för att definiera likvärdighet.

3. ANVÄNDNINGEN AV TREDJE LANDS NATIONELLA STANDARDER FÖR GOD REDOVISNINGSSED (GAAP) I EUROPEISKA UNIONEN

CESR HAR GJORT UPP EN FÖRTECKNING ÖVER DE TREDJE LÄNDERS STANDARDER FÖR GOD REDOVISNINGSSED (GAAP) SOM FÖR NÄRVARANDE ANVÄNDS AV EMITTENTER VARS VÄRDEPAPPER ÄR FÖREMÅL FÖR HANDEL PÅ EN REGLERAD MARKNAD I EU. ENLIGT CESR UTGÖR EMITTENTER FRÅN TREDJE LAND SOM ANVÄNDER TREDJE LANDS STANDARDER FÖR GOD REDOVISNINGSSED (GAAP) OMKRING 5,8 % AV DET TOTALA ANTALET EMITTENTER VARS VÄRDEPAPPER ÄR UPPTAGNA TILL HANDEL PÅ EN REGLERAD MARKNAD I EU.

CESR angav, när den tog fram denna tabell, att vissa emittenter kan ha räknats mer än en gång om de har värdepapper som är upptagna till handel i mer än ett land och/eller om de har tagit upp olika typer av värdepapper till handel i samma eller i flera medlemsstater.

Nationell standard för god redovisningssed (GAAP) från: | Antal emittenter från tredje land som är noterade på en reglerad marknad i EU och använder denna GAAP |

Argentina | 5 |

Australien | 17 |

Brasilien | 4 |

Kanada | 45 |

Chile | 1 |

Kina | 20 |

Colombia | 1 |

Egypten | 10 |

Hongkong | 2 |

Indien | 70 |

Indonesien | 2 |

Israel | 8 |

Japan | 84 |

Libanon | 3 |

Malaysia | 3 |

Mexiko | 2 |

Marocko | 1 |

Nya Zeeland | 2 |

Pakistan | 1 |

Peru | 3 |

Filippinerna | 3 |

Ryssland | 14 |

Singapore | 2 |

Sydafrika | 9 |

Sydkorea | 30 |

Schweiz | 4 |

Thailand | 4 |

Tunisien | 1 |

Turkiet | 7 |

Förenta staterna | 233 |

Venezuela | 1 |

Zambia | 1 |

Zimbabwe | 1 |

Totalt | 594 |

Källa : CESR

Denna information är inte uttömmande, eftersom CESR inte har kunnat erhålla relevanta uppgifter för alla reglerade marknader i EU[5].

4. LÄGESRAPPORTER OM ARBTET MED ATT SKAPA KONVERGENS MELLAN KANDADENSISKA, JAPANSKA OCH AMERIKANSKA GAAP OCH IFRS

Förenta staternas standarder för god redovisningssed (US GAAP):

Avskaffandet av avstämningskravet till US GAAP för EU-emittenter utgör ett viktigt mål för kommissionen. Den amerikanska börsövervakningsmyndigheten SEC har utvecklat en färdplan där de olika stegen på vägen mot ett avskaffande av avstämningskravet anges och har antytt att det inte krävs en slutgiltig grad av konvergens för att målet skall kunna uppnås, även om det är viktigt att kunna visa på en del mätbara framsteg inom prioriterade områden.

I början av 2006 ingick förenta staternas Financial Accounting Standards Board (FASB) och International Accounting Standards Board (IASB) ett samförståndsavtal i vilket ett arbetsprogram skisseras för att skapa konvergens mellan US GAAP och IFRS. I samförståndsavtalet delas konvergensarbetet upp i två huvudkategorier med avseende på den respektive förväntade tidsramen för att fullfölja arbetet. På kort sikt är målet för konvergensarbetet att till 2008 nå fram till en slutsats om huruvida viktiga skillnader på ett litet antal nyckelområden bör elimineras genom ett eller flera projekt på kort sikt för att utarbeta standarder, och i så fall, om att slutföra eller i det närmaste slutföra arbetet på de områdena.

På det hela taget tycks arbetet fortskrida i tillfredsställande takt. På längre sikt anges i samförståndsavtalet att de båda organisationerna avser att arbeta tillsammans och till 2008 göra betydande framsteg på andra viktiga områden där nuvarande praxis anses vara sådan att "förbättringar behövs". Arbetet med de flesta av dessa tycks gå framåt i en takt som innebär att färdplanens krav bör komma att uppfyllas i tid. Detta inkluderar koncernredovisningsprojektet.

CESR har givit preliminär information om de framsteg som gjorts inom Kanadas , Japans och Förenta staternas konvergensarbetsprogram, och beskriver med utgångspunkt från CESR:s råd från 2005 både nuläget och den förväntade utvecklingen för 2007/2008. I CESR:s rapport[6] anges emellertid uttryckligen att den inte på detta stadium bör ses som en utvärdering eller bedömning av framstegen i fråga om konvergens utan att den i stället ger en beskrivning av nuläget enligt information som hämtats från öppna källor.

Det tekniska rådet lyfte fram den främsta skillnaden som gällde tillämpningsområdet för koncernredovisning (IAS 27) där det föreslog en kompletterande uppställning för att åtgärda olikheten. Koncernredovisningarna ingår i konvergensprogrammet, och ett diskussionsdokument förväntas föreligga sommaren 2007 och ett utkast under andra halvåret 2008.

Andra potentiellt viktiga skillnader som lyftes fram av det tekniska rådet (dvs. skillnader där kvantitativ angivelse av konsekvensen föreslogs för att avhjälpa problemet) hade anknytning till följande områden: IFRS 3 – Företagsförvärv och samgående, IAS 28 – Innehav i intresseföretag (enhetlig redovisningspolitik), IAS 36 – Nedskrivningar, IAS 38 – Immateriella tillgångar (balanserade utvecklingskostnader) och IAS 41 – Jordbruk (Skillnader i verkligt värde för specifika jordbruksposter). Företagsförvärv och samgåenden ingår i konvergensarbetsprogrammen och de slutgiltiga standarderna förväntas föreligga under 2007. IAS 36 – Nedskrivningar och IAS 38 – Immateriella tillgångar ingår också i konvergensarbetsprogrammen, men de befinner sig för närvarande på undersökningsstadiet på tjänstemannanivå utan någon tydligt angiven tidsplan. IAS 28 – Innehav i intresseföretag och IAS 41 – Jordbruk ingår för närvarande inte i konvergensprogrammet.

Under 2006 började SEC att granska de första inlämnade finansiella rapporterna baserade på IFRS från EU-bolag. Tjänstemän vid SEC har därefter beskrivit deras iakttagelser som "informationsinsamling" i de fall saker och ting inte var helt tydliga för dem. Frågorna har varit inriktade på utformning av och upplysningar om informationen i de finansiella rapporterna.

CESR och SEC enades om och offentliggjorde en gemensam arbetsplan den 2 augusti 2006. Denna arbetsplan är ett viktigt steg för att få till stånd samarbete på det operationella området och övervakningsområdet mellan tillsynsmyndigheter för att säkerställa enhetligt genomförande av IFRS och US GAAP. Vidare undertecknade Financial Reporting Council (FRC), SEC och UK Financial Services Authority (FSA) den 25 april 2007 ett protokoll för genomförande av denna arbetsplan mellan SEC och CESR eftersom det rör informationsutbyte om hur börsnoterade emittenter i Förenade kungariket och Förenta staterna tillämpar IFRS.

I april 2007, inom ramen för det ordinarie årliga toppmötet mellan EU och USA, enades båda sidor om att där så är lämpligt vidta åtgärder för att uppnå konvergens, likvärdighet och ömsesidigt erkännande av tillsynsnormer på grundval av höga kvalitetsprinciper. Fokus kommer särskilt att inriktas på att befrämja förutsättningar för att US GAAP och IFRS skall kunna erkännas i båda jurisdiktioner. Som en bekräftelse av denna överenskommelse undertecknade USA:s president, Europeiska rådets ordförande och kommissionens ordförande den 30 april ett avtal som innehåller följande uttalande rörande finansiell rapportering:

Finansmarknader: Främja och söka säkerställa förutsättningarna för att US Generally Accepted Accounting Principles och International Financial Reporting Standrads skall kunna erkännas i båda jurisdiktioner utan något behov av avstämning senast 2009 och om möjligt tidigare[7].

Efter ett pressmeddelande i april 2007 lade SEC den 20 juni 2007[8] fram sitt förslag att göra det möjligt för utländska emittenter att lämna in finansiella rapporter som baseras på IFRS utan några krav på avstämning[9]. Kommentarer får lämnas under en period på 75 dagar från dagen för offentliggörandet i det federala registret (Federal Register).

I samma pressmeddelande presenterades möjligheten för USA-baserade bolag att välja att använda IFRS i stället för US GAAP för sin finansiella rapportering.

Japanska standarder för god redovisningssed ( GAAP)

Den japanska organisationen för utformning av redovisningsstandarder Accounting Standards Board of Japan (ASBJ) och IASB inledde I mars 2005 ett gemensamt (konvergens-) projekt med det slutliga målet att uppnå konvergens mellan japanska GAAP och IFRS. Under projekts gång har ASBJ påskyndat sin översyn av japanska redovisningsstandarder för att minska skillnaderna mellan de båda standarderna för god redovisningssed. Enligt denna strategi har ASBJ och IASB lyft fram "projekt på kort sikt" och "mer långsiktiga projekt". Projekt på kort sikt beräknas kunna avslutas i början av 2008. För mer långsiktiga projekt som exempelvis intäktsredovisning, resultatrapportering (utformning av årsredovisning), immateriella tillgångar (inklusive utgifter för forskning och utveckling), tillämpningsområdet för koncernredovisning (inklusive företag för särskilda ändamål), nedskrivning av anläggningstillgångar och pensionsförmåner, har ASBJ beslutat att inleda (forsknings-) projekt för att samordna arbetet med de projekt som IASB och FASB driver.

På kommissionens begäran har CESR lämnat preliminär information om de framsteg som gjorts inom konvergensarbetsprogrammen med uppgifter om både nuläget och den förväntade utvecklingen för 2007/2008. En översyn av frågeställningar som lyfts fram av CESR eller om vilka det finns ett konvergensprojekt ges i bilaga 2 till detta meddelande.

Tre av de tjugosex frågeställningar som lyftes fram av CESR 2005 klassificerades som sådana där det krävdes kompletterande finansiella rapporter. De tre frågeställningarna och de förväntade framstegen inom dessa områden i fråga om konvergens är följande:

1. Företagsförvärv och samgåenden (poolningsmetoden)

Ett projektlag startades i december 2006. En forskningsrapport förväntas ges ut under tredje kvartalet 2007. Beroende på den diskussion forskningsrapporten kommer att ge upphov till kan ett diskussionsunderlag komma att ges ut under fjärde kvartalet 2007. En aktuell analys från Tokyobörsen visar att poolningsmetoden inte användes för några företagsförvärv eller samgåenden under den första hälften av det räkenskapsår som avlutades den 30 september 2006.

Detta faktum påverkar omprövningen av poolningsmetoden.

2. Tillämpningsområdet för koncernredovisning (ökade upplysningar om och konsolidering av företag för särskilda ändamål [SPE])

En teknisk kommitté inrättades för denna fråga och överläggningar i frågan har inletts.

När det gäller överläggningar om upplysningar gav ASBJ den 23 mars 2007 ut en vägledning kallad, "Guidance on Disclosure of Certain Special Purpose Entities", som gäller för räkenskapsår som börjar på eller efter den 1 april 2007. När det gäller överläggningar om tillämpningsområdet för koncernredovisning kommer ett diskussionsunderlag att ges ut i slutet av 2007.

Det bör noteras att framsteg i fråga om konvergens har gjorts även inom andra områden:

- På området för IAS 2 Lager och frågan om användningen av LIFO-metoden (sist in/först ut) har ASBJ i januari 2007 bildat ett projektlag i syfte att utverka ett beslut i början av 2008.

- När det gäller IAS 36 Nedskrivning av tillgångar bildade ASBJ i januari 2007 ett projektlag. Projektlagets målsättning är att lägga fram en forskningsrapport till ASBJ:s styrelse i slutet av 2007.

- När det gäller överläggningarna om IAS 38 Immateriella tillgångar och frågan om aktivering av utvecklingskostnader räknar ASBJ med att ge ut ett diskussionsunderlag i slutet av 2007.

- Enhetlig redovisningspolitik (utländska dotterbolag och närstående bolag)

Efter utgivningen av rekommendationen Practical Issues Task Force (PITF) No. 18 (i maj 2006) kommer redovisningspolitiken som gäller för utländska dotterbolag att bli betydligt mer likformig den som gäller för moderbolag. PITF nr 18 kommer att gälla från och med april 2008 (tidigare tillämpning uppmuntras). När det gäller närstående bolag startade ASBJ ett projektlag i januari 2007. På grundval av överläggningarna kan ett utkast komma att ges ut i slutet av 2007.

Under de två första mötena mellan experter från Europeiska kommissionen och japanska FSA diskuterades hur arbetet framskred. Enligt projektplanen kommer 7 av 16 projekt eller delprojekt till januari 2008 ha nått det slutliga projektstadiet och 2 (möjligen 5) kommer att ha nått överläggningsfasen på vägen mot slutgiltigt godkännande på styrelsenivån.

Kanadensiska standarder för god redovisningssed ( GAAP)

Den kanadensiska organisationen för utformning av redovisningsstandarder "Accounting Standard Board of Canada (AcSB)" beslöt i januari 2006 att för publika kanadensiska bolag övergå till att tillämpa IFRS i den finansiella rapporteringen. Definitionen av publika bolag inkluderar börsnoterade bolag och företag som anskaffar kapital från allmänheten, som exempelvis banker och försäkringsbolag.

I AcSB:s genomförandeplan för att införliva IFRS i de kanadensiska standarderna för god redovisningssed (kanadensiska GAAP) som offentliggjordes den 30 juni 2006 beräknas att IFRS kommer att tillämpas från och med den 1 januari 2011. Denna tidsplan bör komma att slutgiltigt fastställas senast den 31 mars 2008 efter en lägesrapport som för närvarande håller på att tas fram.

5. KONVERGENSARBETE I ANDRA TREDJE LÄNDER

Kinesiska standarder för god redovisningssed ( GAAP)

I februari 2006 tillkännagav Folkrepubliken Kinas finansministerium officiellt utgivningen av den s. k. redovisningsstandarden för affärsföretag (Accounting Standard for Business Enterprises (ASBE)). Dessa redovisningsstandarder täcker nästan alla ämnen som omfattas av det nuvarande IFRS, även om vissa avsteg från IFRS konstateras. Dessa standarder, som kommer att börja gälla från och med den 1 januari 2007 är obligatoriska för alla kinesiska börsnoterade bolag. Andra kinesiska företag uppmuntras att också tillämpa dessa standarder.

Finansministeriet och IASB har erkänt att konvergens är en löpande process. Det kinesiska finansministeriet lyfte fram en rad redovisningsfrågor som skulle kunna medverka till att ge input till nytta för IASB när det gäller at finna lösningar för de IFRS-projekt som för närvarande genomförs på området upplysningar om transaktioner mellan närstående parter - särskilt "de statskontrollerade företagens undantag" - (IASB offentliggjorde ett utkast den 22 februari 2007), sammanslagningar av företag under gemensam kontroll samt värdering till verkligt värde.

Kinas finansministerium utfärdade i november 2006 en begränsad tillämpningsvägledning för 32 av de 38 redovisningsstandarderna för affärsföretag (Accounting Standards for Business Enterprises) som ministeriet antog i februari 2006 och som skall tillämpas vid upprättandet av 2007 års finansiella rapporter från kinesiska börsnoterade bolag. Finansministeriets vägledning finns för närvarande bara på kinesiska.

Indiska standarder för god redovisningssed ( GAAP)

Den indiske premiärministern meddelade i mars 2006 att hans regering kommer att införa heltäckande ny bolagslagstiftning, som kommer att inbegripa en anpassning av de indiska redovisningsstandarderna till IFRS. Den nya lagen kommer att ersätta den befintliga femtio år gamla indiska bolagslagen med målsättningen att främja ökad överblickbarhet och effektiv företagsstyrning.

Indiens institut för auktoriserade revisorer (Institute of Chartered Accountants of India (ICAI)) har satt upp en arbetsgrupp för att undersöka om det är möjligt att utan ändringar fullt ut anta samtliga internationella finansiella rapporteringsstandarder (IFRS) såsom indiska standarder. Institutet kommer att utveckla en föreställningsram om antagande av IFRS i Indien.

Ryska standarder för god redovisningssed (GAAP)

Den ryska regeringen fattade 2002 beslut om att ryska börsnoterade företag i sin redovisning skulle närma sig IFRS. Enligt denna plan skulle börsnoterade bolag i Ryssland bli skyldiga att från och med 2004 upprätta koncernredovisning med tillämpning av IFRS. De finansiella rapporterna för de enskilda företag som ingår i koncernen skulle fortsätta att upprättas med användning av ryska GAAP. När det gäller banker blev även enskilda banker skyldiga att upprätta finansiella rapporter i enlighet med IFRS som komplement till finansiella rapporter i enlighet med ryska GAAP. För närvarande är enbart banker skyldiga att upprätta sin koncernredovisning enligt IFRS och de enskilda boksluten enligt de lokala standarderna för god redovisningssed (GAAP). Sedan 2005 har det inte gjorts några framsteg vad beträffar kraven för börsnoterade bolag att upprätta sin redovisning enligt IFRS. Bolagen upprättar sin redovisning enligt den lokala (ryska) GAAP, som fortfarande i vissa fall skiljer sig från IFRS. Utöver den lagstadgade GAAP rapporterar vissa börsnoterade bolag också enligt IFRS (eller US GAAP) på frivillig bas.

6. SLUTSATSER

I denna första rapport känner kommissionen uppmuntrad av var och en av de tidtabeller som myndigheterna i Kanada, Japan och USA presenterat för det pågående arbetet med konvergensprogrammen.

När det gäller USA noterar kommissionen framstegen i konvergensarbetet. Kommissionen välkomnar vidare de uttalanden som gjorts av tjänstemän från SEC som förklarar att de "inte försöker att diktera tolkningarna av IFRS"[10] och noterar att deras granskningar av första årets finansiella rapporter enligt IFRS som lämnats in av europeiska emittenter har inriktats på frågor som gäller utformning av och upplysningar i årsredovisningarna. Vid sidan om samförståndet mellan USA och EU den 30 april välkomnar kommissionen också att SEC föreslår regeländringar för att tillåta att finansiella rapporter baserade på IFRS lämnas in utan ytterligare avstämningskrav. Kommissionen fäster mycket stor vikt vid SEC:s arbete på sin färdplan för avskaffande av avstämningskravet till US GAAP och detta kommer att vara ett centralt tema i kommissionens rapport i april 2008. När nu EU:s och USA:s tidsplaner har anpassats till varandra har båda parter möjlighet att noga övervaka utvecklingen i den andra jurisdiktionen. I detta sammanhang finns det ett tydligt behov att fördjupa samarbetet mellan Europeiska kommissionen och SEC. Det bör hållas regelbundna möten mellan kommissionen och tjänstemän från SEC införa kontrollstationer och stämma av hur långt man kommit.

Stabila framsteg i riktning mot att kunna avskaffa behovet av avstämning beror likaså i stor utsträckning på det förtroende och den kommunikation som finns mellan tillsynsmyndigheter. Samarbete och informationsutbyte bland tillsynsmyndigheter behöver stärkas, och därför stöder kommissionen fullt ut SEC:s och CESR:s arbetsplan, som inbegriper dialog om genomförandet av IFRS. Med erkännande av att IFRS utgör principbaserade standarder bör tillsynsmyndigheter i full utsträckning beakta sina internationella motparters ståndpunkter beträffande tillämpning och verkställighet av IFRS och allvarligt sträva efter att undvika motstridande slutsatser.

När det gäller Japan välkomnas den av ASBJ i oktober 2006 utgivna projektplanen med särskild inriktning på konvergensrelaterade frågor. Genom utgivningen av ASBJ:s projektplan har tonvikten i första hand lagts på att staka ut det arbete som måste slutföras till utgången av 2007, samt på att klargöra utsikterna att nå konvergensstatus från början av 2008. De initiativ prioriterades som sammanhänger med de 26 frågeställningar för vilka CESR hade rekommenderat åtgärder för att nå konvergens i deras råd till kommissionen 2005. Kommissionen uppmuntras av denna positiva utveckling men betonar samtidigt att det är nödvändigt att hålla uppe tempot (och i vissa fall även öka det) i konvergensinsatserna. För att uppnå målen såsom de definieras i arbetsprogrammet måste de japanska myndigheterna hålla en mycket hög nivå i konvergensarbetet och tillhandahålla korrekt och fullständig information om framsteg och eventuella förseningar. Programmet är ambitiöst, men att uppnå dess målsättningar utgör samtidigt en viktig grundstomme för beslutet om likvärdighet.

Kommissionen välkomnar det kanadensiska uttalandet från 2006 om antagandet av IFRS för kanadensiska publika bolags finansiella rapportering och att den 1 januari anges som datum för en sådan övergång. Kommissionen förlitar sig på att detta eller ett ännu tidigare datum och den tidsram för övergången till IFRS för införlivandet av IFRS i de kanadensiska GAAP kommer att bekräftas under 2008.

När det gäller Kina ses utfärdandet av redovisningsstandarderna för affärsföretag (ASBE) som täcker nästan alla ämnen i det befintliga IFRS (även om vissa avsteg från IFRS noteras) som ett positivt steg. Kommissionen uppmuntrar de kinesiska myndigheterna att fortsätta konvergensarbetet och skulle välkomna en detaljerad tidsplan med uppgift om de planerade avgörande steg som måste uppnås i en nära framtid.

I Indien är beslutet att anpassa de indiska redovisningsreglerna till IFRS kombinerat med en nyligen inrättad särskild arbetsgrupp för att undersöka möjligheten att fullt ut anta IFRS uppmuntrande. Kommissionen skulle välkomna ytterligare information om dessa planer på att anta IFRS utan ändringar och särskilt med avseende på de tidsramar för att nå eventuella avgörande stadier som kan tänkas övervägas i en nära framtid.

När det gäller Ryssland bekräftar den senaste tidens diskussioner med de ryska myndigheterna att regeringens beslut om att ryska börsnoterade bolag bör närma sig IFRS och att ryska GAAP bör bringas i överensstämmelse med internationella standarder fortfarande ligger på dagordningen. Kommissionen hyser en förhoppning om att de nuvarande hindren som har bromsat upp detta arbete snart kommer att kunna avlägsnas. Kommissionen skulle välkomna ytterligare förtydliganden när det gäller möjligheterna till att snabbt återuppta arbetet och, när väl arbetet återupptagits, tidsramar för att bringa ryska GAAP i överensstämmelse med IFRS.

Kommissionen kommer att fortsätta att noga övervaka och regelbundet informera Europeiska värdepapperskommittén och Europaparlamentet om framstegen i fråga om konvergens med avseende på kanadensiska, japanska och amerikanska (US) GAAP, enligt det som föreskrivs i artikel 35.5A i förordningen om prospekt och i artikel 2.2 i beslutet enligt direktivet om upplysningskrav (det s. k. transparensdirektivet). Frågor rörande konvergens tas regelbundet upp i diskussionerna inom ramen för dialogerna om regleringsfrågor och det förekommer regelbundna kontakter på tjänstemannanivå mellan kommissionen och myndigheterna i de berörda tredje länderna. Kommissionen kommer också att hålla Europeiska värdepapperskommittén och Europaparlamentet regelbundet underrättade om hur regleringsdiskussionerna utvecklas och om graden av framsteg i fråga om ansträngningar att uppnå konvergens med IFRS i övriga tredje länder som det hänvisas till i artikel 35.5A c i förordningen om prospekt och artikel 1 c i beslutet enligt direktivet om upplysningskrav (det s. k. transparensdirektivet). Att lämna sådan regelbunden information utgör en skyldighet enligt artikel 35.5B i förordningen om prospekt och i artikel 2.3 i beslutet enligt direktivet om upplysningskrav (transparensdirektivet).

EU är den största jurisdiktionen som använder IFRS och har ett starkt intresse i att gå vidare mot världsomspännande standarder. Kommissionen välkomnar därför alla initiativ som banar väg för att IFRS skall bli globala standarder.

Bilaga: IASB – FASB:s färdplan, projektplan om utvecklingen av japanska redovisningsstandarder samt det kanadensiska arbetsprogrammet för konvergens.

[1] Kommissionens förordning (EG) nr 1787/2006 av den 4 december 2006 och kommissionens beslut (EG) nr 2006/891 av den 4 december 2006 (beslutet enligt direktivet om upplysningskrav, det s. k. transparensdirektivet).

[2] Kommissionens förordning (EG) nr 809/2004 av den 29 april 2004 ("prospektförordningen"). Denna förordning genomför Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/71/EG av den 4 november 2003 (prospektdirektivet).

[3] Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/109/EG av den 15 december 2004 (direktivet om upplysningskrav , det s. k. transparensdirektivet).

[4] Se artikel 1 i kommissionens beslut 2006/891/EG och artikel 35.5A i prospektförordningen, senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) 1787/2006/EG.

[5] CESR:s medlemmar konstaterade också att emittenter i omkring 130 länder för närvarande använder medlemsstaters nationella GAAP ( t. ex. Förenade kungarikets standarder för god redovisningssed [UK GAAP]).

[6] CESR:s råd till Europeiska kommissionen om de kanadensiska, japanska och amerikanska (USA) normgivande organens arbetsprogram, definitionen av likvärdighet och förteckningen över tredje länders standarder för god redovisningssed (GAAP) som för närvarande används på EU:s kapitalmarknader (per den 6 mars 2007).

[7] Ram för främjande av transatlantisk ekonomisk integration mellan Europeiska unionen och Amerikas förenta stater – bilaga 2 "Lighthouse Priority Projects" (ung. prioriterade fyrbåksprojekt).

[8] SEC:s pressmeddelande 2007-72 av den 24 april 2007.

[9] SEC:s öppna möte av den 20 juni 2007.

[10] Tal av John A. White, Direktör, Avdelningen för företagsfinansiering (Division of Corporate Finance) vid SEC, hållet i London den 15 januari 2007.