MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN - Strukturella indikatorer

SAMMANFATTNING

I detta meddelande redovisas kommissionens förslag till vilka indikatorer som skall användas för vårrapporten 2003. // I detta meddelande redovisas kommissionens förslag till indikatorer, vilka har som främsta syfte att underbygga de viktigaste budskapen i vårrapporten 2003. I meddelandet redovisas även vilka framsteg kommissionen har gjort under det senaste året när det gäller att utveckla nya indikatorer, att förbättra kvaliteten på förra årets uppsättning strukturella indikatorer samt att integrera kandidatländerna i processen med strukturella indikatorer.

Det nya urvalet är i stor utsträckning stabilt och ger möjlighet till en viss flexibilitet. // Detta är det tredje året i rad som kommissionen har valt en uppsättning strukturella indikatorer. För att en hög grad av stabilitet skall kunna uppnås har urvalet förändrats endast i begränsad omfattning. Detta är viktigt för att framsteg i måluppfyllnad skall kunna bedömas från ett år till ett annat och det gör samtidigt att indikatorernas tillförlitlighet och kvalitet kan fortsätta att förbättras. Det finns dock ett visst mått av flexibilitet i urvalet, för att indikatorer som reflekterar nya politiska prioriteringar skall kunna infogas eller för att bättre indikatorer har blivit tillgängliga.

Antalet indikatorer förblir begränsat och balanserat mellan de olika områdena. // Antalet indikatorer har även förblivit begränsat och det antal på 42 indikatorer som användes i förra årets vårrapport har inte utökats. Ett mindre antal indikatorer gör det lättare att fokusera på de ekonomisk-politiska budskap som förmedlas genom dessa. Balansen mellan områdena har bibehållits, med sju indikatorer för varje område.

Den viktigaste förändringen är att kandidatländerna har inkluderats. // För att uppfylla kravet från Europeiska rådets möte i Göteborg kommer alla 13 kandidatländerna att integreras i de strukturella indikatorerna i år så att de kan utvärderas i kommissionens vårrapport. I meddelandet redovisas den tillgång på uppgifter för kandidatländerna som förväntas vid tiden för nästa vårrapport.

Stora framsteg har gjorts med att utveckla och förbättra indikatorer. // Kommissionen har gjort stora framsteg med utvecklingen av nya indikatorer och förbättringen av kvaliteten och överskådligheten hos de befintliga. Arbetet med att utveckla indikatorer har framskridit väl inom många områden: sammansatta indikatorer, produktionskapacitet, effektiv marginal-(och genomsnittlig) skattesats, barnomsorg, e-handel, e-förvaltning, företagsdemografi, företagsregistrering, finansiell integration, återvinningsgrad av vissa material och miljöfarligt avfall. På grundval av detta arbete har två nya indikatorer tillkommit. Kommissionen kommer att fortsätta arbetet med att utveckla indikatorer inom en lång rad underområden under det kommande året. Två sammansatta indikatorer på den kunskapsbaserade ekonomin har utvecklats, vilka kommer att användas i samband med därmed sammanhängande policydiskussioner och policymeddelanden. Kommissionen fortsätter pröva användandet av sammansatta indikatorer inom ramen för de strukturella indikatorerna.

STRUKTURELLA INDIKATORER

I. Bakgrund

1. I slutsatserna från toppmötet i Lissabon (punkt 36) uppmanar Europeiska rådet kommissionen att ta fram ett antal indikatorer att enas om för att underbygga analysen i kommissionens årliga vårrapport till Europeiska rådets vårmöte. Syftet med de strukturella indikatorerna är att bilda en ram för en objektiv bedömning av de framsteg som görs mot målen från toppmötet i Lissabon, vilka utvidgades på toppmötet i Göteborg och finjusterades vid mötena i Stockholm och Barcelona.

2. Under de senaste två åren har kommissionen utarbetat ett antal strukturella indikatorer och kommit överens om dessa med rådet. Dessa indikatorer omfattar sex områden: allmän ekonomisk bakgrund, sysselsättning, innovation och forskning, ekonomiska reformer, social sammanhållning och miljö. Indikatorerna visade sig vara användbara i vårrapporten för att visa områden där det krävs fler åtgärder och för att mäta de framsteg som gjorts i förhållande till målen från Lissabon.

3. I detta meddelande redovisas kommissionens rekommendation om vilka indikatorer som skall användas och som utgör ett nyckelinslag i vårrapporten 2003. Det slutliga urvalet av strukturella indikatorer, som man kommer att enas med rådet om, kommer att antas vid Europeiska rådets möte i Köpenhamn i december 2002.

II. Pågående arbete

4. Kommissionens arbete med strukturella indikatorer sedan förra årets meddelande har inriktats på fyra områden:

(i) att ytterligare förbättra kvaliteten på de indikatorer som användes i vårrapporten 2002,

(ii) att integrera kandidatländerna i de strukturella indikatorerna, som svar på Europeiska rådets uppmaning vid mötet i Göteborg,

(iii) att utarbeta exakta definitioner och uppgifter för de indikatorer som man har kommit överens om att utveckla, och

(iv) att bedöma om indikatorerna behöver ses över med hänsyn till det arbete som gjorts med de indikatorer som är under utveckling och de politiska prioriteringar som har lagts fast av Europeiska rådet vid de senaste toppmötena.

5. Eurostat har arbetat tillsammans med andra avdelningar vid kommissionen och med medlemsstaternas statistikkontor för att förbättra de strukturella indikatorernas kvalitet. Under det senaste året har Eurostat förbättrat ländertäckningen, tidsserierna och uppgifternas kvalitet för många av de befintliga strukturella indikatorerna. Avsevärda framsteg har särskilt gjorts när det gäller att tillhandahålla officiella uppgifter för strukturella indikatorer som tidigare har baserats på inofficiella källor.

Eurostat har även vidareutvecklat sin offentliga Internetsajt [1], som nu innehåller detaljerad metodikinformation tillsammans med uppgifterna för alla strukturella indikatorer.

[1] www.europa.eu.int/comm/eurostat/structuralindicators

6. Att förbättra kvaliteten på indikatorerna innebär att alla politiska slutsatser som dras på grundval av uppgifterna i vårrapporten blir säkrare.6. Detta meddelande speglar de viktigaste resultaten av kommissionens arbete med strukturella indikatorer under det senaste året. I avsnitt III redovisas de viktigaste principerna för den nya sammansättningen av indikatorer. I avsnitt IV presenteras den nya uppsättningen av strukturella indikatorer tillsammans med förklaringar om varför nya indikatorer har tagits in i årets urval och varför vissa indikatorer har behövt uteslutas. I avsnitt V beskrivs hur kandidatländerna integreras i de strukturella indikatorerna i år. I avsnitt VI slutligen beskrivs de framsteg som kommissionen har gjort med att utveckla nya indikatorer sedan förra året, med närmare detaljer i det nya urvalet indikatorer att utveckla som redovisas i bilaga 1.

III. Principer för den nya sammansättningen av indikatorer

7. Detta är tredje året i följd som kommissionen har valt ut ett antal indikatorer, vilka har som främsta syfte att underbygga de viktigaste budskapen i vårrapporten 2003. Det finns en hög grad av stabilitet i sammansättningen av indikatorer så att det skall vara möjligt att följa upp utvecklingen över tiden enligt krav från rådet. Denna stabilitet är även lämplig eftersom de flesta strukturella problem vanligtvis visar sig vara relativt ihållande. Samtidigt blir det möjligt att undan för undan förbättra indikatorernas tillförlitlighet och kvalitet. Om man ändrade indikatorerna från år till år skulle den uppgiften bli mycket svårare för såväl Eurostat som de nationella statistikinstituten.

8. Det har även funnits flexibilitet i sammansättningen av indikatorer eftersom nya prioriteringar har fastställts och bättre indikatorer har funnits att tillgå. Detta har dock balanserats av behovet av en tillräcklig grad av kontinuitet för att se till att en konsekvent och välgrundad bedömning av framstegen mot de mål som Europeiska rådet lade fast i Lissabon och vid senare toppmöten kan göras i vårrapporten varje år.

9. Antalet indikatorer bör även i fortsättningen begränsas, för att man skall kunna uttrycka tydliga, enkla och fokuserade budskap om vilka åtgärder som bör vidtas, men indikatorerna måste ändå vara balanserade för att återspegla den jämvikt i betydelse som både i Lissabon och Göteborg lades vid områdena 1) sysselsättning, 2) innovation och forskning, 3) ekonomiska reformer, 4) social sammanhållning och 5) miljö. Dessutom föreslås några allmänna ekonomiska bakgrundsindikatorer för att belysa den ekonomiska omvärld där strukturreformerna äger rum. I detta syfte redovisas i detta meddelande 42 indikatorer, ett antal som är oförändrat mot vårrapporten 2002. Det finns sju indikatorer för varje område för att alla politikområden ska kunna behandlas lika djupt.

10. Nya indikatorer bör i princip hämtas från det urval som kommissionen har utarbetat sedan förra årets meddelande, eller också skall de vara motiverade mot bakgrund av ett nytt övergripande mål som har fastställts av Europeiska rådet. Dessa nya indikatorer bör dessutom hämtas från de olika jämförelseprocesser mellan indikatorer som pågår på sektornivå, där de redan bör ha testats. Det är viktigt att se till att dessa sektoriella förfaranden stämmer överens med de övergripande strukturella indikatorerna.

11. Alla nya indikatorer skall även uppfylla de kriterier som användes för det ursprungliga valet av indikatorer. Indikatorerna skall vara 1) enkla att läsa och att förstå, 2) politiskt relevanta, 3) förenliga sinsemellan, 4) snabbt tillgängliga, 5) jämförbara mellan medlemsstater, kandidatländer och i möjligaste mån med andra länder, 6) hämtade från tillförlitliga källor och 7) skall inte utgöra en alltför stor börda för medlemsstater och uppgiftslämnare.

12. Den största förändringen i år hos de strukturella indikatorerna är att deras täckning kommer att utvidgas till att omfatta alla 13 kandidatländer, ett krav från Europeiska rådets möte i Göteborg. Detta kommer att göra det möjligt för kandidatländerna att steg för steg inkluderas i Lissabonstrategin, från och med vårrapporten 2003. Eurostat har arbetat tillsammans med kandidatländernas statistikinstitut på att förbättra tillgången och kvaliteten på dessa länders strukturella indikatorer. Fler detaljer ges i avsnitt V.

IV. Den nya uppsättningen indikatorer

13. Den nya uppsättningen indikatorer har utformats i enlighet med de principer som redovisats ovan. Sammanlagt tre indikatorer har tillkommit och tre har strukits av de 42 indikatorerna.

14. Urvalet innehåller nya indikatorer för vilka man har kommit tillräckligt långt med att få fram uppgifter som "faktisk genomsnittlig utträdesålder", "företagsregistrering" och "finansiell integration". Urvalet speglar även nya politiska prioriteringar. Exempelvis har "forsknings- och utvecklingsutgifter" nu delats upp så att "forskning och utveckling finansierad av näringslivet" redovisas separat, i stället för "näringslivets utgifter för forskning och utveckling", för att spegla målet från Europeiska rådets möte i Barcelona. Att man har tagit med "faktisk genomsnittsålder för utträde" speglar också det faktum att denna fråga gavs stor vikt vid toppmötet i Barcelona. Alla nya indikatorer som har tillkommit har behövt uppfylla de kvalitetskriterier som anges i avsnitt III ovan.

15. När nya indikatorer har tagits in i urvalet har det varit nödvändigt att avlägsna några från förra årets urval. Denna process blir allt svårare efter hand som fler och bättre indikatorer blir tillgängliga. Nya indikatorer har lagts till när de har varit mer politiskt relevanta än den indikator som tidigare använts, när den nya indikatorn har varit baserad på uppgifter av bättre kvalitet och när den tidigare indikatorn i viss mån överlappade en annan indikator i urvalet.

16. Uppdelningen av uppgifter mellan kvinnor och män är en allmän princip för de strukturella indikatorerna. Denna uppdelning har utvidgats i år, till att gälla alla variabler där uppgifter av god kvalitet finns tillgängliga och för vilka en sådan särredovining mellan kvinnor och män är meningsfull. Separata uppgifter för kvinnor och män förväntas bli tillgängliga för "faktisk genomsnittlig utträdesålder", "livslångt lärande", "olyckor på arbetsplatsen (allvarliga, men inte dödliga olyckor)", "risk för fattigdom", "varaktig risk för fattigdom", "skillnader i regional sysselsättningsandel", "långtidsarbetslöshet", "antal universitetsexamina i vetenskap och forskning" och "personer med endast grundskoleutbildning" i vårrapporten 2003.

Allmän ekonomisk bakgrund

17. Indikatorerna för den allmänna ekonomiska bakgrunden belyser det allmänna ekonomiska läget i den omvärld där strukturreformerna äger rum. Inga förändringar har gjorts av indikatorerna inom detta område. En ny indikator har tagits fram för att mäta ökningarna i potentiell BNP, vilket är strukturreformernas slutliga mål. Det har dock beslutats att inte ta med ökning av potentiell BNP i urvalet i år, så att mer tid kan ägnas åt att lösa eventuella problem som kan uppstå om denna indikator används.

Sysselsättning

18. Indikatorerna för sysselsättning tar upp flera av de viktigaste målen från Europeiska rådets möte i Lissabon, nämligen att öka sysselsättningen i unionen, betydelsen av lika möjligheter till sysselsättning för män och kvinnor samt betydelsen av en aktiv sysselsättningspolitik, t. ex. att fokusera på livslångt lärande. Det är viktigt att betona att Europeiska rådet vid sitt möte i Barcelona vidareutvecklade målen från Lissabon med avseende på sysselsättning och social sammanhållning.

19. En indikator på den faktiska genomsnittliga utträdesåldern har tagits in i urvalet av strukturella indikatorer för att följa upp målet från toppmötet i Barcelona att uppnå en successiv höjning på cirka 5 år av den faktiska genomsnittsålder vid vilken människor i Europeiska unionen upphör att arbeta senast 2010. Denna indikator ersätter sysselsättningsgraden för äldre arbetstagare, vilken nu kommer att ingå som en del av indikatorn på sysselsättningsgrad.

Innovation och forskning

20. Indikatorerna på forskning och utveckling speglar den betoning som vid toppmötet i Lissabon lades vid övergången till en kunskapsbaserad ekonomi genom en bättre politik för FoU, utbildning och informationssamhället. Inga förändringar föreslås av indikatorerna inom detta område. Indikatorn på FoU-utgifter kommer däremot nu att brytas ned efter finansieringskälla snarare än efter vilken sektor som utgifterna härstammar ifrån. Detta återspeglar det mål som lades fast vid toppmötet i Barcelona att höja de totala utgifterna för FoU i unionen så att de senast 2010 närmar sig 3 % av BNP samt öka insatsernas effektivitet. Två tredjedelar av dessa nyinvesteringar bör komma från den privata sektorn. De sammansatta indikatorer som utvecklas på detta område kommer i en första etapp att användas i de sektorspolitiska förfarandena.

Ekonomiska reformer

21. Indikatorerna inom området ekonomiska reformer är ett uttryck för att Europeiska rådet vid sitt möte i Lissabon betonade reformer av produkt- och kapitalmarknaderna. Med hjälp av dessa indikatorer analyseras marknadsintegration, hur långt länderna har kommit med liberaliseringsprocessen inom nätverksamheterna och möjliga störningar i produktmarknadernas funktion som kan uppstå genom offentlig intervention.

22. Indikatorn på räntekonvergens har tagits med i urvalet strukturella indikatorer i stället för kapital som anskaffas på fondbörserna. Den nya indikatorn ger ett bättre mått på finansmarknadernas integration. Jämfört med kapital som anskaffas på fondbörserna är räntekonvergens mindre smalt inriktad, eftersom det är en indikator som täcker flera finansmarknader och inte är föremål för snedvridning genom privatiseringsprogram eller cykliska svängningar på aktiebörserna. Dessutom går det snabbt att få fram uppgifter och räntekonvergens är en indikator som är väletablerad och lätt att tolka.

23. En indikator på företagsregistrering har lagts till urvalet av strukturella indikatorer som svar på uppmaningen från toppmötet i Lissabon att undersöka tidsåtgång och kostnader för att starta ett företag. Det sammanlagda antalet procedurer som behövs för att registrera ett nytt företag, och den genomsnittliga tidsperiod som krävs för att ta sig igenom denna process utgör tydliga indikatorer på hur de ekonomiska reformerna framskrider. Denna indikator ersätter företagsinvesteringar, som ger ett mindre exakt mått på framsteg med ekonomiska reformer.

Social sammanhållning

24. Indikatorerna inom området social sammanhållning ger ett mått på graden och varaktigheten av risken för fattigdom och ojämn inkomstfördelning samt den därmed sammanhängande risken för socialt utanförskap, i enlighet med den höga prioritet som lades vid social sammanhållning vid toppmötet i Lissabon. Öppen samordning inom området social integration rekommenderades av Europeiska rådet vid dess möte i Laeken. Sju av de tio primära indikatorer som man enades om i Laeken för denna process har tagits med i urvalet. Andra, som "förväntad återstående livslängd" vid födseln, används i de sektoriella förfarandena.

25. Inom området social sammanhållning har ett antal förändringar gjorts av definitionerna av ojämn inkomstfördelning, risken för fattigdom, varaktig risk för fattigdom och andel av befolkningen som lever i arbetslösa hushåll. Definitionen av regional sammanhållning har förändrats från variation i regional arbetslöshet till variation i regional sysselsättning och namnet har ändrats till regionala skillnader i sysselsättningsgrad.

Miljö

26. Miljöindikatorerna speglar den integration av frågor om hållbar utveckling i Lissabonprocessen som beslutades vid toppmötet i Göteborg. Indikatorerna täcker de fyra viktigaste områdena som fastställdes vid Europeiska rådets möte i Göteborg: klimatförändringar, hållbara transporter, hot mot folkhälsan och att förvalta naturresurserna.

27. Inga förändringar föreslås av miljöindikatorerna i år. Indikatorn på utsläpp av växthusgaser har emellertid förändrats genom att de politiska målen i Kyotoprotokollet och EU:s överenskommelse om bördefördelning har integrerats. Enligt dessa mål skall vissa medlemsstater minska sina utsläpp medan andra har tillåtelse att öka sina utsläpp jämfört med 1990 års nivåer. Att jämföra skillnaden mellan nuvarande utsläpp och de enskilda målkvantiteterna för varje medlemsstat är ett effektivt sätt att bedöma effekterna av dess policy i klimatförändringsfrågan.

V. Integration av kandidatländerna i de strukturella indikatorerna

28. I enlighet med uppmaningen vid Europeiska rådets möte i Göteborg kommer de 13 kandidatländerna (Bulgarien, Cypern, Tjeckien, Estland, Ungern, Lettland, Litauen, Malta, Polen, Rumänien, Slovenien, Slovakien och Turkiet) att successivt integreras i arbetet med de strukturella indikatorerna från och med i år. Arbetet kommer främst att inriktas på en bred ländertäckning av en mindre grupp strukturella indikatorer, som kommer att skapa möjligheter till en meningsfull jämförelse med kandidatländerna och kandidatländerna sinsemellan. Alla förslag till nya strukturella indikatorer bör ta hänsyn till behovet av att det finns uppgifter att tillgå om kandidatländerna.

29 Eurostat har arbetat tillsammans med kandidatländernas statistikinstitut på att förbättra tillgången och kvaliteten på dessa länders strukturella indikatorer. Avsevärda framsteg har gjorts i detta arbete. Eurostat har grundat sitt arbete på tidsfristen för vårrapporten och man arbetar just nu fortfarande med insamling och kvalitetsbedömning av de flesta av uppgifterna för de strukturella indikatorerna. Uppgifterna för kandidatländerna ingår därför inte i den bilaga med statistiska diagram som ingår i detta meddelande.

30. Den förväntade tillgången på uppgifter om kandidatländerna redovisas i tabell 1 nedan. Det är för närvarande svårt att ge detaljerad information om vilka länder och vilka år som kommer att finnas tillgängliga för vårrapporten 2003, eftersom Eurostat och kandidatländernas nationella statistikinstitut arbetar hårt för att få fram en så bred täckning som möjligt, med hänsyn tagen till behovet av uppgifter av bra kvalitet samt utvecklingsplanerna avseende de berörda ländernas statistiska system. Att integrera kandidatländerna i arbetet med de strukturella indikatorerna får inte innebära en alltför stor belastning för dessa länder.

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

31. Tabellen visar att det i allmänhet förväntas finnas någon information tillgänglig om de flesta indikatorerna i tid för vårrapporten 2003, åtminstone för en majoritet av kandidatländerna, varvid uppgiftstäckningen är svagast för området ekonomiska reformer. I vissa fall kommer de uppgifter som finns tillgängliga att behöva tolkas med försiktighet, med tanke på att de har samlats in så nyligen samt de särskilda förhållanden som råder i kandidatländerna. För några av de strukturella indikatorerna kommer det att ta lång tid att uppnå en mer fullständig täckning, men det är ett arbete som har hög prioritet.

32. Det bör även påpekas att EES/EFTA-länderna (Island, Liechtenstein och Norge) kommer att integreras i statistikbilagan till vårrapporten 2003, i de fall uppgifter finns tillgängliga.

VI. Indikatorer under utveckling

33. I förra årets meddelande från kommissionen om strukturella indikatorer redovisades 21 indikatorer under utveckling. Sedan det förra meddelandet offentliggjordes i oktober 2001 har kommissionen kommit långt i arbetet med att utveckla indikatorer. Arbetet har framskridit särskilt väl beträffande följande indikatorer: potentiell BNP, effektiv marginal-(och genomsnittlig) skattesats, barnomsorg, e-handel, e-förvaltning, företagsdemografi, företagsregistrering, finansiell integration, konsumtion av giftiga kemikalier, resursproduktivitet, återvinningsgrad av vissa material och miljöfarligt avfall. Ett sammandrag av de framsteg som gjorts inom vart och ett av dessa områden ges i bilaga 1.

34. Kommissionen har gjort avsevärda framsteg med att utveckla sammansatta indikatorer, särskilt inom områden som den kunskapsbaserade ekonomin, företagandet och den inre marknaden. Sammansatta indikatorer beräknas genom att man viktar ihop ett antal noga utvalda indikatorer för att få fram en översikt över varje medlemsstats framsteg inom ett visst politikområde. Sammansatta indikatorer skulle ha fördelen att ge en bredare informationstäckning än vad som ryms i den nuvarande uppsättningen strukturella indikatorer och de skulle även göra det möjligt att minska antalet indikatorer som redovisas. Sammansatta indikatorer uppmuntrar emellertid till mycket långtgående ekonomisk-politiska tolkningar och de behöver därför vara statistiskt robusta och baserade på en säker metodik.

35. Kommissionen har därför arbetat med utgångspunkt från att sammansatta indikatorer skall bedömas från fall till fall och uppfylla följande kvalitetskriterier: De skall ge ett mervärde jämfört med om man använder enklare indikatorer, endast innehålla underindikatorer som är relevanta för den företeelse som skall mätas och vara baserade på uppgifter av hög kvalitet för samtliga underindikatorer. Korrelationen mellan de olika underindikatorerna sinsemellan skall undersökas, den metod som används för att vikta underindikatorerna skall vara tydlig, enkel och statistiskt korrekt och de sammansatta indikatorerna skall testas med avseende på hur statistiskt robusta och känsliga de är.

36. Under det senaste året har två sammansatta indikatorer utvecklats, nämligen "investeringar i den kunskapsbaserade ekonomin" och "resultat i övergången till den kunskapsbaserade ekonomin". Dessa sammansatta indikatorer har bedömts av externa experter och gått igenom en detaljerad granskning och känslighetsanalys [2]. Kommissionen föreslår nu att dessa sammansatta indikatorer skall användas för relevanta politiska diskussioner och meddelanden. Detta kommer även att ske för andra sammansatta indikatorer som kommissionen håller på att ta fram. En indikator för att mäta i vilken grad europeiska företag är redo för e-handel är exempelvis under utveckling och sammansatta indikatorer används redan för att mäta framsteg i fråga om inre marknaden och innovation. För att förbättra kvaliteten på den sammanfattning som redovisas, skulle kommissionen kunna överväga att ta med sammansatta indikatorer inom ramen för de strukturella indikatorerna, på grundval av hur användbara de visar sig vara i de sektoriella förfarandena.

[2] State-of-the-art Report on Current Methodologies and Practices for Composite Indicator Development, Gemensamma forskningscentret - arbetsgruppen för tillämpad statistik, Ispra, juni 2002 (www.jrc.cec.eu.int/uasa/prj-comp-ind.asp)

Tabell 2: De 42 strukturella indikatorer som föreslås för vårrapporten 2003

Allmän ekonomisk bakgrund

a. BNP per capita (i köpkraftsstandard) och real BNP-tillväxt

b. Arbetsproduktivitet

c. Sysselsättningsökning*

d. Inflationstakt

e. Ökning av enhetsarbetskostnaden

f. Saldo i de offentliga finanserna

g. Offentlig skuld

I. Sysselsättning

1. Sysselsättningsgrad*

2. Faktisk genomsnittlig utträdesålder*

3. Löneskillnad mellan kvinnor och män

4. Skattesatser på låginkomsttagare

5. Livslångt lärande

6. Olyckor på arbetsplatsen*

7. Arbetslöshet*

II. Innovation och forskning

1. Utgifter för utbildning (offentliga utgifter för utbildning)

2. Utgifter för forskning och utveckling (efter finansieringskälla)

3. Tillgång till Internet

4. Universitetsexamina i naturvetenskap och teknik*

5. Patent

6. Riskkapital

7. Utgifter för informations- och kommunikationsteknik

III. Ekonomiska reformer

1. Relativa prisnivåer och priskonvergens

2. Priser inom nätverksamheterna

3. Marknadsstruktur inom nätverksamheterna

4. Offentlig upphandling

5. Sektoriellt statligt stöd och statligt stöd för särskilda ändamål

6. Räntekonvergens

7. Företagsregistrering

IV. Social sammanhållning

1. Ojämn inkomstfördelning

2. Risk för fattigdom*

3. Varaktig risk för fattigdom*

4. Regionala skillnader i sysselsättningsgrad*

5. Personer med endast grundskoleutbildning som inte befinner sig i vidareutbildning*

6. Långtidsarbetslöshet*

7. Andel av befolkningen som lever i arbetslösa hushåll

V. Miljö

1. Utsläpp av växthusgaser inklusive mål (inklusive mål)

2. Ekonomins energiintensitet

3. Transportvolym (ton och passagerarkilometer) i förhållande till BNP

4. Transportströmmarnas fördelning

5. Luftkvalitet i städerna

6. Kommunalt avfall

7. Återvinningsandel

Förändringar är markerade med fetstil. * Markerar indikatorer som särredovisas för kvinnor och män.

Tabell 3: Förändringar i urvalet strukturella indikatorer*

Allmän ekonomisk bakgrund

Inga förändringar.

I. Sysselsättning

"Faktisk genomsnittlig utträdesålder" har ersatt "sysselsättningsgrad bland äldre arbetstagare". Den sistnämnda ingår nu i indikatorn "sysselsättningsgrad".

II. Innovation och forskning

"Utgifter för forskning och utveckling" kommer nu att redovisas efter finansieringskälla snarare än efter vilken sektor som utgifterna härstammar ifrån.

III. Ekonomiska reformer

"Räntekonvergens" har ersatt "Kapital som anskaffas på fondbörserna".

"Företagsregistrering" har ersatt "Företagsinvesteringar".

IV. Social sammanhållning

"Regional sammanhållning" definieras nu som variationer i regional sysselsättningsgrad, snarare än arbetslöshet och namnet har ändrats till "Regionala skillnader i sysselsättningsgrad".

Definitionerna av "Ojämn inkomstfördelning" och "Andel av befolkningen som lever i arbetslösa hushåll" har förändrats.

V. Miljö

"Utsläpp av växthusgaser" inbegriper nu de överenskomna policymålen.

* Jämfört med det urval som antogs vid Europeiska rådets möte i Laeken.

BILAGA 1 - INDIKATORER UNDER UTVECKLING

1. Sedan det förra meddelandet om strukturella indikatorer offentliggjordes i oktober 2001 har kommissionen gjort betydande framsteg med arbetet att utveckla indikatorer. I denna bilaga redovisas vilka framsteg som har gjorts. I samma bilaga redovisas även den nya listan över indikatorer att utveckla.

Sammansatta indikatorer

2. Kommissionen har sedan förra året gjort avsevärda framsteg med utvecklingen av sammansatta indikatorer enligt vad som beskrivits ovan [3]. Framför allt har två sammansatta indikatorer utvecklats, nämligen "investeringar i den kunskapsbaserade ekonomin" och "resultat i övergången till den kunskapsbaserade ekonomin". Kommissionen föreslår nu att dessa sammansatta indikatorer skall användas för relevanta policydiskussioner och policymeddelanden. Detta kommer att göra det möjligt att återspegla olika aspekter av den kunskapsbaserade ekonomin.

[3] Dessa sammansatta indikatorer kommer att bli bedömda på grundval av hur användbara de visar sig vara i de sektoriella förfarandena.

3. Den sammansatta indikatorn "investeringar i den kunskapsbaserade ekonomin" speglar de två viktigaste aspekterna av kunskapsinvesteringar: nyskapande och spridning. Indikatorn är sammansatt av underindikatorer på investeringar i forskning och utveckling, universitetsexamina i vetenskap och teknik, forskare, fasta bruttoinvesteringar, e-förvaltning, utgifter för utbildning och livslångt lärande.

4. Den sammansatta indikatorn "resultat i övergången till den kunskapsbaserade ekonomin" speglar fyra viktiga beståndsdelar av detta resultat, nämligen arbetsproduktivitet, vetenskapliga och tekniska resultat, utnyttjande av informationsteknisk infrastruktur och utbildningssystemets effektivitet. Den sammansatta indikatorn är konstruerad av underindikatorer på arbetsproduktivitet, patent, publikationer, e-handel och skolresultat.

Allmän ekonomisk bakgrund

5. Kommissionen har nu i samarbete med rådet utarbetat en indikator på potentiell BNP genom att använda en metod med produktionsfunktioner. Som nämnts ovan har det dock beslutats att denna indikator inte tas med i urvalet i år, så att mer tid kan ägnas åt att lösa eventuella problem som kan tänkas uppstå om den används.

Sysselsättning

6. Kommissionen analyserar de huvudsakliga bidragande orsakerna till löneklyftan mellan kvinnor och män i syfte att få fram ytterligare information för att analysera dessa skillnader. Ett policydokument från kommissionen är under utarbetande.

7. Utvecklingen av indikatorer på effektiv marginalskattesats och effektiv genomsnittlig skattesats har fortsatt tillsammans med OECD. Dessa indikatorer ger ett mått på fattigdoms- respektive arbetslöshetsfällor. Uppgifterna förväntas dock inte kunna levereras i tid för vårrapporten 2003.

8. Vid Europeiska rådets möte i Barcelona fastställdes mål för barnomsorg. En del uppgifter finns nu tillgängliga i medlemsstaternas nationella handlingsplaner för sysselsättning. För närvarande finns det uppgifter från elva medlemsstater, men dessa är inte helt och hållet förenliga med den överenskomna definitionen. Kommissionen arbetar tillsammans med Eurostat och medlemsstaterna för att förbättra uppgiftstäckningen. Med tanke på denna indikators stora politiska betydelse bör medlemsstaterna öka sina insatser för att tillhandahålla uppgifter om hur barnomsorgen är organiserad.

Innovation och forskning

9. Eurostat genomförde en pilotundersökning om e-handel under 2001 och 2002. Undersökningen omfattar för närvarande inte alla 15 medlemsstaterna. Kommissionen har under tiden samlat in uppgifter genom en Eurobarometerenkät om hur stor andel av företagen som har försäljning via Internet och hur stor andel av företagen som köper in via Internet. Uppgifter från 2001 års enkät finns redan tillgängliga och uppgifter från 2002 års enkät förväntas komma in under november 2002. Från och med 2003 kommer uppgifter om e-handel att tillhandahållas genom Eurostats undersökning. Eftersom uppgifterna från Eurostat ännu inte omfattar alla medlemsstater förblir denna indikator under utveckling.

10. Indikatorn e-förvaltning definieras som den genomsnittliga procentuella användningen av 20 grundläggande offentliga tjänster via Internet. De första resultaten från denna indikator blev tillgängliga under 2001 och de har använts framgångsrikt i benchmarkingprocessen inom ramen för e-Europa. Trots att uppgifterna finns tillgängliga har kommissionen beslutat att inte ta med e-förvaltning bland de strukturella indikatorerna eftersom det är angeläget att antalet indikatorer förblir begränsat. E-förvaltning är kvar på listan över indikatorer att utveckla eftersom det kan övervägas att ta med denna indikator i urvalet längre fram.

Ekonomiska reformer

11. Arbetet med att samla in uppgifter om företagsdemografi har framskridit. Harmoniserade uppgifter om "nystartade företag", "överlevnadsandel hos nystartade företag" och "nedläggningar av företag" skall finnas tillgängliga för de flesta medlemsstater i slutet av 2002 och målet är att få fram dessa uppgifter för samtliga medlemsstater under 2003.

12. Indikatorer för företagsregistrering har nu lagts fram inom ramen för BEST-förfarandet inom det fleråriga programmet för företag och företagsamhet. Uppgifter om "den tid det tar att registrera ett privat aktiebolag" och "kostnaden för att registrera ett privat aktiebolag" har därför inbegripits i de strukturella indikatorerna (vilket redovisats ovan).

13. Kommissionen har utvecklat tre indikatorer på finansiell integration på begäran av rådet (ekonomi och finans) i juli 2000. En av dessa indikatorer, räntekonvergens, har därför tagits med bland de strukturella indikatorerna (vilket redovisats ovan). Arbetet fortsätter med andra indikatorer på finansiell integration, som graden av preferens för inhemska tillgångar i banker eller pensionsfondernas aktieplaceringar.

Social Sammanhållning

14. Rådet (Sysselsättning och sociala frågor) antog "rapporten om indikatorer för fattigdom och social utslagning" från kommittén för social trygghet den 3 december 2001. På grundval av denna rapport utvecklas för närvarande indikatorer på exempelvis hälsa och socio-ekonomisk situation, bostäder och levnadsvillkor. För vårrapporten 2003 räknar man med att uppgifter för de flesta av indikatorerna inom området social sammanhållning kommer att finnas tillgängliga från Europeiska gemenskapens hushållsundersökning. Hädanefter kommer sådana indikatorer att baseras på den nya "Statistik över inkomst och levnadsvillkor" (EU-SILC), som beräknas kunna tillhandahålla mer aktuella (två år gamla) uppgifter. Eurostat kommer även att arbeta på att utveckla uppgifter om regional BNP per capita, på grundval av regionala uppgifter om prisnivåer.

Miljö

15. I förra årets meddelande redovisades sex miljöindikatorer under utveckling. Närmare information om dessa indikatorer och andra miljöindikatorer under utveckling finns i Eurostats kommande rapport till miljöministrarnas rådsmöte.

16. När det gäller konsumtion av giftiga kemikalier återstår det fortfarande mycket metodik- och utvecklingsarbete. Eurostat har inlett ett projekt för att utveckla ett antal indikatorer som speglar de vanligaste effekterna av gifter på människor, samt effekterna på ekosystemet.

17 Uppgifter om resursproduktivitet när det gäller elproduktion finns redan tillgängliga, men uppgifterna om synlig konsumtion av mineralmalmer behöver fortfarande bearbetas så att återstående luckor kan fyllas och uppgifternas kvalitet och aktualitet kan förbättras.

18. Vad gäller såväl återvinningsgrad av vissa material som uppkomst av miljöfarligt avfall räknar man med att den kommande EU-förordningen om avfallsstatistik kommer att kunna ge harmoniserad statistik med förbättrad ländertäckning, aktualitet och kvalitet.

Ny uppsättning indikatorer att utveckla

19. Den nya uppsättningen indikatorer att utveckla omfattar indikatorer som har bibehållits från förra årets urval och som ännu inte har bearbetats fullt ut eller som fortfarande skulle kunna dra nytta av att användas i de sektorspolitiska förfarandena. Detta är fallet med sammansatta indikatorer, produktionskapacitet, effektiv marginal-(och genomsnittlig) skattesats, barnomsorg, e-handel, e-förvaltning, företagsdemografi, återvinningsgrad av vissa material och miljöfarligt avfall. Andra indikatorer har bibehållits eftersom kommissionen har behövt inrikta sig på att utveckla ett hanterbart antal indikatorer och därför inte har ägnat mycket arbete åt dem. I detta sammanhang bör ytterligare arbete läggas ned på att utforska sambandet mellan den indikator som skall utvecklas på "levnadsår med god hälsa" och indikatorn "förväntad återstående livslängd".

20. BNP per capita på regional nivå har införts som ny indikator att utveckla. Denna indikator, som spelar en central roll för att fastställa politiken för ekonomisk och social sammanhållning, har varit på förslag från kommissionen för tidigare års urval av strukturella indikatorer, men den har inte godkänts av rådet. Kommissionen kommer därför att fortsätta arbetet med att utveckla denna indikator och särskilt att uttrycka den med hjälp av köpkraftspariteter beräknade på regional nivå.

21. Inga andra nya indikatorer har tillförts till förteckningen över nya indikatorer att utveckla i år. Att utveckla indikatorer är en lång process och kommissionen har därför beslutat att koncentrera sitt arbete till de indikatorer som redan har valts ut för vidareutveckling. Den enda ytterligare förändringen jämfört med förra året är att företagsregistrering har slopats eftersom den nu ingår i de strukturella indikatorerna.

Tabell 4: Förteckning över indikatorer att utveckla

Sammansatta indikatorer

Allmän ekonomisk bakgrund

1. Potentiell BNP

2. Total faktorproduktivitet

I. Sysselsättning

3. Vakanser

4. Arbetskvalitet

5. Effektiv marginalskattesats

6. Möjligheter till barnomsorg

II. Innovation och forskning

7. Sammansatta indikatorer på den kunskapsbaserade ekonomin

8. Offentliga och privata utgifter för personal

9. E-handel

10. E-förvaltning

11. Investeringar i informations- och kommunikationsteknik.

III. Ekonomiska reformer

12. Företagsdemografi

13. Kapitalkostnader

14. Finansiell integration

IV. Social sammanhållning

15. Regional BNP per capita mätt i köpkraftsstandard

Indikatorer kommer vidareutvecklas av kommittén för socialt skydd och kommissionen

V. Miljö

16. Konsumtion av giftiga kemikalier

17. Levnadsår med god hälsa

18. Biologisk mångfald

19. Resursproduktivitet

20. Andel återvinning för utvalda material

21. Uppkomst av miljöfarligt avfall

Indikatorer där framsteg redan har gjorts är markerade kursivt.

BILAGA 2 - Definition, källa, tillgänglighet och politiskt mål bakom urvalet av indikatorer

Indikatorer på den allmänna ekonomiska bakgrunden

>Plats för tabell>

* "Tidsserier" anger för vilka år uppgifter finns tillgängliga i de flesta medlemsstater.

(I) Sysselsättning

>Plats för tabell>

(II). Innovation och forskning

>Plats för tabell>

(III) Ekonomiska reformer

>Plats för tabell>

(IV) Social sammanhållning

>Plats för tabell>

(V) Miljö

>Plats för tabell>