SV    SV SV 
SV    SV  EUROPEISKA KOMMISSIONEN 
Bryssel den 7.9.2010 
SEK(2010) 1017 slutlig 
  
KOMMISSIONENS SVAR PÅ DEN SÄRSKILDA RAPPORTEN  
”ATT FÖRBÄTTRA TRANSPORTARBETET PÅ TRANSEUROPEISKA 
JÄRNVÄGSLEDER:  HAR EU:S INVESTERINGAR I JÄRNVÄGSINFRASTRUKTUR 
VARIT ÄNDAMÅLSENLIGA?”  
SV 2   SV KOMMISSIONENS SVAR PÅ DEN SÄRSKILDA RAPPORTEN  
”ATT FÖRBÄTTRA TRANSPORTARBETET PÅ TRANSEUROPEISKA 
JÄRNVÄGSLEDER:  HAR EU:S INVESTERINGAR I JÄRNVÄGSINFRASTRUKTUR 
VARIT ÄNDAMÅLSENLIGA?”  
SAMMANFATTNING  
II. Första strecksatsen. Kommi ssionen instämmer i att de prio riterade projek ten inte har 
definierats på grundval av en analys om faktiska och förväntade trafikflöden. Det är 
emellertid viktigt att notera att även om sådana undersökningar har genomförts, både för 
individuella projekt och nätverket, har de ännu inte lett till några avgörande resultat och kan 
därför inte användas som sådana. 
Kommissionen anser att det antagligen kommer a tt vara särskilt svårt att tillhandahålla en 
slutgiltig beskrivning av de vikt igaste transeuropeiska järnvägslin jerna, eftersom de förändras 
ständigt beroende på migration, handels mönster och det geopolitiska sammanhanget. 
Kommissionen delar emellertid åsikten att de finitionen av huvudnätverket bör grunda sig på 
objektiva kriterier. Därför bör prioriterade projekt även i framtiden grunda sig på politiska 
överenskommelser mellan rådet och Europaparl amentet, men stödja sig ännu mer på bästa 
tillgängliga underlag.  
II. Andra strecksatsen. Komm issionen välkomnar revisionsrättens erkännande av de 
förbättringar som har sin grund i koncentr ationen av TEN-T-medfinansiering till 
gränsområden och i samordnarnas arbete. Kommissionen instämmer i att det behövs mer 
arbete för att definiera en flaskhals  och kommer att arbeta med detta. 
Kommissionen anser att förfarandena för att godkä nna projekt är sunda, särskilt efter att de 
genomgått en omfattande övers yn inför programperioden 2007 −2013. Förfarandena stärktes 
avsevärt av att Sammanhållningsfonden integrer ades i programplaneringen och av speciella 
åtgärder för att förbättra förberedelsen av projekt, dokumentation och kvaliteten på kommissionens utvärderingar.  
II. Tredje strecksatsen. Kommissionen välkomna r den positiva utvärderingen av de resultat 
som levererats av projekt som medfinansier ats av transeuropeiska transportnät och 
Sammanhållningsfonden. Kommissionen betonar, så som revisionsrätten u ttalar i punkt 47, att 
kostnadsökningar inte har någon effekt på EU:s  budget eftersom EU:s bidrag fastställs då 
projektet börjar.  
II. Fjärde strecksatsen. Kommi ssionen håller med om revisionsrättens analys av de mätbara 
förbättringarna på de linjer för höghastighets trafik som är avsedda för personbefordran. Den 
arbetar för att förbättra situa tionen på konventionella linjer med blandad trafik och godstrafik. 
III. Första strecksatsen. Kommissionen har re dan nära kontakter med medlemsstaterna och 
järnvägsinstitutionerna. Den kommer att fort sätta att ha ett nära samarbete med dem. 
Dessutom vill kommissionen, som en del av det pågående samrådet med intressenter om riktlinjerna för transeuropeiska transportnät, ha synpunkter på hur  transeuropeiska korridorer, 
som det finns ett avsevärt aktuellt eller förv äntat behov av, bäst skul le kunna levereras. 
III. Andra strecksatsen. Kommissionen instämmer i att samordnarna har en mycket viktig roll 
och den utnämnde tre nya samordnare den 8 juni 2010, varmed de är  nio till antalet. 
Kommissionen instämmer i att det behövs mer arbe te för att definiera fl askhalsar och kommer 
att fortsätta att arbeta med detta. De europeiska  samordnarna har analyserat flaskhalsarna för 
SV 3   SV de prioriterade projekt som de ansvarar för. Kommissionen har också rapporterat om 
flaskhalsarna i sina årsrapporter.  
III. Tredje strecksatsen. Kommissionen anser att förfarandena för att godkänna projekt enligt 
sammanhållningspolitiken för programperioden 2007 −2013 är sunda. Kommissionen 
fortsätter att arbeta för att förb ättra dem och investerar avsevärda resurser för att bidra till att 
förbättra förberedelsen av projekt. 
Kommissionen välkomnar revi sionsrättens erkännande av de förbättringar som 
transeuropeiska transportnäts urvalsprocesse r genomgått, och den accepterar att det finns 
utrymme för förbättring vad gäller ny ttjandet av kostnadsnyttoanalyser. 
Genomförandeorganet för det tran seuropeiska transportnätet ar betar för att vidareutveckla 
detta, men då medel från transeuropeiska transpor tnät endast medfinansi erar en begränsad del 
av varje projekt jämfört med vad medlemsstaterna finansierar är det logisk t att ansvaret för att 
uppskatta kostnader och nytta bör ligga på dem, särskilt då nästan all information och alla 
antaganden härrör från dem. 
III. Fjärde strecksatsen. Komm issionen är medveten om vikten av informationsutbyte mellan 
de projektansvariga. Genomförandeorganet för det transeuropeiska transportnätet kommer att 
underlätta detta genom att anordna diskussi oner vid sina regelbundna workshoppar med 
aktuella och potentiella förmånstagare om bästa praxis och kunskapsutbyte mellan alla 
projektansvariga, speciellt inom järnvägssektorn. 
III. Femte strecksatsen. Genom att anta tekniska specifikationer för driftskompatibilitet har 
kommissionen arbetat, oc h kommer att fortsätta att arbeta med dessa ”praktiska krav”. De 
europeiska samordnarna gör också särskilda insatser för dessa frågor. 
INLEDNING  
11, fotnot 6. Då kommissionen presenterar uppgi fter som har samband med investeringar i 
sina dokument förlitar sig den på informati on som medlemsstaterna tillhandahållit. Då 
kommissionen insåg att de fina nsiella uppgifternas kvalitet borde  förbättras investerade den 
avsevärda resurser vilket hade till resultat att informationen i kommissionens rapport från juni 
2010 var avsevärt bättre än  i tidigare rapporter.  
14. Kommissionen betonar att innan 2007 antogs projekt inom ramen för 
Sammanhållningsfonden ett i taget och enligt tillgängliga budgetanslag. Den rättsliga grunden för de prioriterade projekten tillämpades först efter 2004.  
IAKTTAGELSER
 
22. Kommissionen förstår att revi sionsrätten genom sitt påstående  ”de prioriterade projekten 
utgör inte slutgiltiga beskrivning ar av de viktigaste transeur opeiska järnvägslederna” menar 
att det behövs en allmän överenskommelse om vilka huvudlinjerna är och att denna överenskommelse bör förbli så stabil som möjligt.  
Kommissionen anser att det antagligen kommer a tt vara särskilt svårt att tillhandahålla en 
slutgiltig beskrivning av de viktigaste transeur opeiska järnvägslederna, eftersom de förändras 
ständigt beroende på migration, handels mönster och det geopolitiska sammanhanget. 
Kommissionen delar emellertid åsikten att de finitionen av huvudnätverket bör grunda sig på 
objektiva kriterier. Därför bör prioriterade projekt även i framtiden grunda sig på politiska 
överenskommelser mellan rådet och Europaparl amentet, men stödja sig ännu mer på bästa 
tillgängliga underlag.  
22. Tredje strecksatsen. Kommissi onen erkänner att förbindelser till vissa viktiga hamnar inte 
omfattas av de prioriterade projekten, men understryker att många av dem dock omfattas. 
Som en del av översynen av det transeuropeis ka transportnätet, lade kommissionen den 4 maj 
SV 4   SV 2010 fram ett arbetsdokument so m fastställer metoden för att identifiera ett framtida 
transeuropeiskt transportnätve rk. Detta bör säkra att den s ituation som beskrivits av 
revisionsrätten undviks i framtiden. 
Ruta 4 
Kommissionen erkänner att ER TMS-korridorerna inte sammanfaller fullständigt med de 
prioriterade projekten. ERTMS har krav som må ste uppfyllas vad gäller  både infrastruktur 
och rullande järnvägsmateriel. Översynen av det tr anseuropeiska transportn ätet är utformat för 
att lösa detta och en möjlighet som övervägs är  att inkludera ERTMS-korridorer direkt i de 
prioriterade projekten. 
Kommissionen har förstått att de polska myndi gheterna kommer att lämna in en ansökan om 
finansiering av den polska nord-sydliga linjen fr ån Warszawa till Gdynia i slutet av 2010, att 
den kommer att omfatta ERTMS och att dess beräknade totala kostnad är 386 miljoner euro.  
23. Kommissionen instämmer i att de t finns utrymme att förbättra definitionen av prioriterade 
projekt. Detta behandlas för närvarande  genom översynen av det transeuropeiska 
transportnätet. 
24. Kommissionen instämmer i att de prioriterade projekten in te har definier ats på grundval 
av en analys om faktiska och förväntade trafikflöden. Det är emellertid viktigt att notera att fastän sådana undersökningar har genomförts, både  för individuella projekt och nätverket, har 
de ännu inte lett till några avgörande result at och kan därför inte användas som sådana. 
Som revisionsrätten har uttalat erkänner kommissionen behovet att göra en översyn av 
politiken för transeuropeiska transportnät. Denna översyn genomförs för närvarande och 
omfattar en undersökning av metoden för a tt definiera det framtida transeuropeiska 
transportnätverket. 
29. Kommissionen anser att EU-finansieringen an märkningsvärt har påverkat alla områden 
inom transeuropeiska transportnät som granskat s av revisionsrätten fö r denna revision. Detta 
har inneburit att planerade projekt förbät trats eller att deras risker minskats.  
30. Kommissionen anser att i länder som omfatta s av Sammanhållningsfonden skulle man helt 
enkelt inte gå vidare med många järnvägsprojek t utan omfattande medfinansiering från EU:s 
Sammanhållningsfond eller Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf). Medfinansieringen omfattar även gränsöverskrida nde avsnitt vilket förbättrar tillgängligheten 
och effektiviteten för alla användare. Kravet är att projekt som tekniskt och ekonomiskt är 
redo och genomförbara inom programperioden sk a prioriteras, annars kan förmånstagarna 
förlora möjligheten att utnyttja fonderna. 
Definitionen av större projekt i artikel 39 i förordning (EG) nr 1083/2006 har ändrats för att 
göra det lättare för medlemsstaterna att lämna in större gränsöverskridande projekt.  
33. Kommissionen instämmer i att det behövs mer arbete för att defini era flaskhalsar och 
kommer att fortsätta att arbeta med detta. De europeiska samordnarna har analyserat 
flaskhalsarna för de prioriterade projekt som de ansvarar för. Kommissionen rapporterade 
också om flaskhalsarna i sina årsrapporter.  
34. Inför perioden 2007 −2013 förbättrade kommissionen sina godkännandeförfaranden för 
större projekt som medfinansieras av Eruf  och Sammanhållningsfonden. Stora projekt som 
medfinansierades av Sammanhållningsfonden under perioden 2000 −2006 godkändes ofta 
avsnittsvis av budgetskäl. I det avseendet är det möjligt att kvaliteten på förberedelsen av 
individuella avsnitt inte avspeglar kvaliteten på förberedelsen och utvecklingen av linjen som 
helhet. 
SV 5   SV 35. Internt samråd med relevanta avdelningar in om kommissionen har varit och är fortfarande 
en viktig beståndsdel i utvärd erings- och godkännandeprocessen.  
Under programperioden 2007 −2013 har kommissionen in rättat Jaspers ( Joint Assistance to 
Support Projects in European Regions ) som tillhandahåller tekniskt stöd till de nya 
medlemsstaterna i syfte att bidra till att förbättr a kvaliteten på projekt på ett tidigt stadium. 
Kommissionen har också ett avtal med extern a experter som tillh andahåller teknisk 
rådgivning vid utvärderinge n av större projekt. 
Vid delad förvaltning ansvarar den projektansvariga för att definiera projektens tekniska 
specifikationer på ett tillfredsställande sätt. An tagandet av tekniska spec ifikationer (se bilaga 
I) bidrar avsevärt till att järnvägsinfrastrukturens tekniska kvalitet förbättras. Av 
budgetrelaterade skäl godkändes Madrid-Levante-projektet etappvis, avsnitt för avsnitt, och inte i sin helhet eftersom nätverket totalt omfattar 940 km höghastighetsjärnväg. Europeiska 
investeringsbanken (EIB) rådfrågades och dess rekommendationer beaktades gradvis i 
projektet. EIB ansåg att det var berättigat at t finansiera projektet och har beviljat det 
betydande lån utöver stödet från Sammanhållningsfonden. 
Kommissionen instämmer inte i att de påfö ljande kostnadsökningarna hade samband med 
EIB:s farhågor. Den anser, såsom förklaras i svaret på punkt 46, att det berodde på andra 
faktorer. 
37. Första strecksatsen. Kommissi onen betonar att externa experter har en viktig roll vid 
urvalet av TEN-T-projekt. En extern ob servatör rapporterar också detaljerat till 
genomförandeorganet för det transeuropeiska  transportnätet om hela den externa 
utvärderingsprocessen. 
38. Kommissionen välkomnar revisionsrätten s erkännande av de förbättringar som 
urvalsprocesserna har genomgått men accepterar att det finns utrymme för förbättring vad 
gäller nyttjandet av kost nadsnyttoanalyser. I framtiden komm er genomförandeorganet för det 
transeuropeiska transportnätet att utveckla ett mer systematiskt tillvägagångssätt för 
kostnadsnyttoanalyser som beaktar arbete som utförts. I syfte att genomföra detta kommer 
organet att arbeta med de projekt so m valts som prioritet 3 i 2010 års årliga 
ansökningsomgång för att förbättr a projektförberedelser, bla nd annat genom att utveckla 
konsekventa tillvägagångssätt för kostnadsnyttoanalyser. 
Då medel från transeuropeiska transportnät enda st medfinansierar en begränsad del av varje 
projekt jämfört med vad medlemsstaterna finans ierar är det logiskt att ansvaret för att 
uppskatta kostnader och nytta bör ligga på dem, särskilt då nästan all information och alla 
antaganden härrör från dem. 
Vad gäller den sammanhängande modellen för europeiska järnvägstrafikflöden är 
kommissionen ännu inte övertygad om att den ytte rligare information som modellen skulle ge 
berättigar de eventuellt betydande resurser som skulle behövas för att förverkliga den. 
44. Ett samförståndsavtal ingicks den 8 juni 2010 där åtgärder för att avhjälpa situationen 
fastställdes. De tre medlemsstater som berörs av det prioriterade pr ojektet 3 (Frankrike, 
Spanien och Portugal) har undertecknat avtalet. 
45. Kommissionen betonar att det ofta förekommer kostnad sökningar då stora 
infrastrukturprojekt genomförs. 
46. Kommissionen instämmer i att det finns fördel ar med att projekt förbereds grundligt och 
noggrant; i de fall som studerats skedde em ellertid kostnadsökningar av skäl som 
förknippades med oförutsebara faktorer, som re visionsrätten angett i de n föregående punkten. 
SV 6   SV Beträffande sträckan Madrid–Levante (men även andra, lika komplicerade projekt) kan 
kostnadsökningarna som revisionsrätten omnämner  bero på varierande  faktorer, av vilka 
några är oförutsebara. Exempelvis har de n höga inflationen som drabbat byggprojekt i 
Spanien och en oförutsedd ökning av kostnaderna på grund av svåra ge ologiska förhållanden 
haft en betydande effekt på Madrid-Levante −projektet som revisionsrätten hänvisat till.  
47-48. Kommissionen delar revision srättens åsikt om att kostnad sökningarna inte påverkade 
EU:s budget direkt och noterar att rätten inte heller har dokumenterat nå gra indirekta effekter. 
Kommissionen betonar at t enligt den nya modellen för fina nsieringsbeslut om medel från 
TEN-T för perioden 2007 −2013 måste förmånstagare och projektansvariga lämna in en 
strategisk handlingsplan som innehåller detalj er om hur projektet kommer att genomföras, 
vilket omfattar projektplanering, en ri skhanteringsplan och projektstyrning. 
Genomförandeorganet för det tran seuropeiska transportnätet har redan tagit fram riktlinjer 
som rör denna fråga och arbetar med utbyte av bästa praxis mellan förmånstagarna. 
Ruta 8 
Det andra stadiet av Warszawa-Gdynia-projek tet hade många problem som låg utanför 
kommissionens godkännandeförfaranden, som bet ydande förseningar av anbudsförfarandena, 
problem med att förvärva mark och säkr a tillgång till byggplatsen samt tvister med 
entreprenörer.  Kommissionen har upprepade gå nger tagit upp frågan om 
kostnadsöverskridanden under det andra stadiet av Warszawa-Gdynia-projektet och de polska 
myndigheterna har meddelat att de kommer att lämna in ett justerat  förslag till projekt.  
Kommissionen förtydligade att den inte komme r att behandla justeringen om de polska 
myndigheterna inte lämnar in  en horisontell analys om kostnadsöverskridanden inom 
järnvägssektorn och hur de hanteras. 
54. Kommissionen håller med revisionsrätten om att den övergripande utvecklingen av de 
transeuropeiska järnvägstransporterna är be roende av att det uppn ås synergier mellan 
lagstiftningsåtgärder som påve rkar marknaderna och driftsko mpatibilitet samt politiska 
åtgärder som rör medfinansiering. 
Ruta 11 
Kommissionen följer situationen noga inom ramen för ERTMS-korridor A. Kommissionen 
har antagit en europeisk utvecklingsplan för ERTMS liksom ett förslag till förordning om 
korridorer för järnvägsfrakt som antogs den 15  juni 2010 av Europapa rlamentet och rådet. 
Dessutom har kommissionen utsett samordnare  för transeuropeiska transportnät.  
Ruta 12 
Kommissionen är medveten om att inga frakttå g för närvarande använder höghastighets- och 
högkapacitetslinjerna Rom-Neapel och Bologna-Firenze. Tack vare att höghastighets- och högkapacitetslinjerna infördes har det emellertid  funnits mer kapacitet för godstransporter på 
de befintliga konventionella linjerna. I varje fall har det mesta av den förväntade nyttan från 
de avsnitt som finansierats av Eruf samband med passagerares förbättrade tillgång till 
järnvägsnätverket och inte med godstransporter.   
57. Kommissionen erkänner att utvecklingen mot driftskompatibilitet går långsamt. En radikal 
harmonisering är inte möjlig eftersom jä rnvägsinfrastrukturen och den rullande 
järnvägsmaterielen har en lång livslängd och se ktorns investeringskostnader måste förbli 
realistiska. 
Mängden driftskompatibel infrastr uktur och rullande järnvägsma teriel ökar emellertid och 
antalet undantag som begärts av medlemsstater  från kommissionens ge nomförandelagstiftning 
om tekniska specifikationer för driftskompatibilitet är begränsat. Det visar att de befintliga 
SV 7   SV specifikationerna för närvarande genomförs fr amgångsrikt. Vad gäller det transeuropeiska 
transportnätverket förväntas specifikatione rna vara genomförda under 2010. Det kommer att 
gynna både det transeuropeiska transportn ätet och projekt som finansieras av 
sammanhållningspolitiken. 
Kommissionen kommer att fortsätt a sitt arbete genom att inri kta sig på att genomföra de 
tekniska specifikationer som komme r att bidra till betydande fördelar på kort och medellång 
sikt, som telematik för signaleri ng, godstrafik och pe rsontransport. Den har också inrättat s.k. 
korridororganisationer för att identifiera och ta itu med frågor som hindrar godstrafikens 
konkurrenskraft längs linjerna.  
Vad gäller åtgärderna i punkt 8 i bilaga VII anser kommissione n att åtgärder vidtas på 
europeisk nivå för att förbättra situationen. 
1) Inom ramen för direktiv 2008/57  pågår aktiviteter för att klassi ficera alla nationella regler 
om järnvägstrafik, bedöma vilka som är li kvärdiga och därigenom undvika dubbla kontroller, 
särskilt vid gränserna. 
2) Inom ramen för ERTMS-korridorerna identi fierar arbetsgrupper alla befintliga hinder – 
särskilt förseningar vid gränsern a – genom att undersöka de hinder som är specifika för varje 
gräns.  
60. De europeiska samordnarna har arbetat för att avhjälpa systembegränsningar i korridorer 
vilka kommer att utökas med anledning av förslaget till förordning om godstransporter. 
Kommissionens förslag till föro rdning från november 2008 om skapande av en struktur för 
varje godstransportkorridor är också betydelsef ull i det avseendet. Förslaget kommer att leda 
till ett stärkt samarbete mellan infrastrukturförvaltarna beträffande trafikförvaltning (operativa åtgärder) och investeringar ( huvudsakligen för att undanröja flaskhalsar och harmonisera 
tekniska förutsättningar). Det grundar sig på erfarenhetern a av korridorerna Rotterdam-
Genova och Lyon-Basle. 
SLUTSATSER OCH REKOMMENDATIONER
 
62. Kommissionen välkomnar revision srättens arbete som är särs kilt lägligt med tanke på den 
kommande översynen av de transe uropeiska transportnätverken. 
63. Kommissionen håller med revisionsrätten om  att de prioriterade projekten är den 
huvudsakliga mekanismen för att samordna och koncentrera finansiell a resurser på de 
transeuropeiska transportnätverken och fortsätter att följa denna linje samtidigt som man ser till att de regionala utvecklingsmålen och sa mmanhållningspolitiken kompletterar varandra. 
Mot denna bakgrund förstå r kommissionen varför revisionsrätt en önskar att de prioriterade 
projekten definieras på grundval av en analys om  aktuella och förväntade trafikflöden. Det är 
emellertid viktigt att notera att även om sådana undersökningar har genomförts, både för 
individuella projekt och nätverket, har de ännu inte lett till några avgörande resultat och kan 
därför inte användas som sådana. 
Kommissionen anser att det antagligen kommer a tt vara särskilt svårt att tillhandahålla en 
slutgiltig beskrivning av de huvudsakliga tran seuropeiska järnvägslinjerna, eftersom de 
ständigt förändras beroende på migra tion, handelsmönster och det geopolitiska 
sammanhanget. Kommissionen delar emellertid  åsikten att definitionen av huvudnätet bör 
grunda sig på objektiva kriterier.  Därför bör prioriterade projekt även i framtiden grunda sig 
på politiska överenskommelser mellan rådet oc h Europaparlamentet, men stödja sig ännu mer 
på bästa tillgängliga underlag. 
Rekommendation 1 
SV 8   SV Rekommendation 1. Första strecksatsen. Ko mmissionen har redan nära kontakter med 
medlemsstaterna och järnvägsinstitutionerna.  Den kommer att fortsätta att ha ett nära 
samarbete med dem om järnvägstrafikfrågor. 
Rekommendation 1. Andra strecksatsen. Som en del av det pågående samrådet med 
intressenter om riktlinjerna för det transeur opeiska transportnätet efterlyser kommissionen 
synpunkter på hur dett a bäst kan göras. 
64. Kommissionen välkomnar revisionsrättens er kännande av de förbättringar som har sin 
grund i koncentrationen av TEN-T-medfinansieri ng till gränsområden och i samordnarnas 
arbete. Kommissionen instämmer i att det behövs mer arbete för att definiera flaskhalsar och 
kommer att arbeta med detta. 
Kommissionen noterar att godkä nnandeförfarandena för proj ekt med anknytning till 
Sammanhållningsfonden har ändrats avsevärt sedan 2007. 
Kommissionen välkomnar revi sionsrättens erkännande av de förbättringar som 
transeuropeiska transportnäts urvalsprocesse r har genomgått, medan den accepterar att det 
finns utrymme för förbättring vad gäller nyttjandet av kostnadsnyttoanalyser.  
Rekommendation 2 
Rekommendation 2. Första strecksatsen. Kommis sionen instämmer i att det behövs mer arbete 
för att definiera flaskhalsar oc h kommer att fortsätta att arbe ta med detta. De europeiska 
samordnarna har analyserat flaskhalsarna för de  prioriterade projekt som de ansvarar för. 
Kommissionen rapporterade också om fl askhalsarna i sina årsrapporter.  
Rekommendation 2. Andra strecksatsen. Kommissi onen instämmer i att samordnarna har en 
mycket viktig roll och utnämnde tre nya samordnare den 8 juni 2010. 
Rekommendation 2. Tredje strecksatsen. Komm issionen anser att förfarandena för att 
godkänna projekt är sunda, särskilt efter att de genomgått en omfattande översyn inför 
programperioden 2007 −2013. Kommissionen fortsätter att arbe ta med att förbättra dem och 
investerar avsevärda resurser för att bidra til l förbättringen av projektförberedelser och 
utvärderingar. Vad gäller projektens teknisk a karaktär kommer granskningen av dessa att 
förbättras mycket genom att de tekniska specifikationerna utv ecklas kontinuerligt.  
Rekommendation 2. Fjärde strecksatsen. Kommi ssionen accepterar att det finns utrymme för 
förbättring vad gäller nyttjandet av kos tnadsnyttoanalyser. I framtiden kommer 
genomförandeorganet för det transeuropeiska trans portnätet att utveckla ett mer systematiskt 
tillvägagångssätt för kostnadsnyttoanalyser. I sy fte att genomföra detta  kommer organet att 
arbeta med de projekt som valts som prior itet 3 i 2010 års årliga ansökningsomgång för att 
förbättra projektförberedelser, bland annat genom att utveckla  konsekventa tillv ägagångssätt 
för kostnadsnyttoanalyser. 
Då medel från transeuropeiska transportnät enda st medfinansierar en begränsad del av varje 
projekt jämfört med den andel som medlemsstaterna  finansierar är det l ogiskt att ansvaret för 
att uppskatta kostnader och nytta bör ligga på dem, särskilt då nä stan all information och alla 
antaganden härrör från dem. 
Rekommendation 3 
Kommissionen är medveten om vi kten av informationsutbyte mellan de projektansvariga. 
Genomförandeorganet för det transeuropeiska transportnätet kommer att underlätta detta 
genom att anordna diskussi oner vid sina regelbundna wo rkshoppar med aktuella och 
potentiella förmånstagare om bästa praxis oc h kunskapsutbyte mellan alla projektansvariga, 
speciellt inom järnvägssektorn. 
SV 9   SV 66. Kommissionen håller med revisionsrättens anal ys om de mätbara förbättringarna på de 
linjer för höghastighetstrafik so m är avsedda för personbefordran. Den arbetar för att förbättra 
situationen på konventionella linjer med blandad trafik och godstrafik. 
Rekommendation 4 
Rekommendation 4. Första strecksatsen. Ge nom att anta tekniska specifikationer för 
driftskompatibilitet har kommissionen arbetat med dessa ”praktiska krav” och kommer att 
fortsätta med det. De europeiska samordnarna ägnar också särskilt myck et arbete åt dessa 
frågor. 
Rekommendation 4. Andra strecksatsen. I novemb er 2008 lade kommissionen fram ett förslag 
till förordning om skapande av en struktur för varje godstransportkorridor som kommer att 
stärka samarbetet mellan infrastrukturförvaltar na (som övervakas av medlemsstaterna), om 
trafikförvaltning (operativa åtgärder) och om  investeringar (huvudsakligen för att undanröja 
flaskhalsar och harmonisera tekn iska förutsättningar). Det grunda r sig på erfarenheterna av 
korridorerna Rotterdam-Genova och Lyon-Basle.