[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel den 10.2.2006

KOM(2006) 50 slutlig

2003/0210 (COD)

MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET enligt artikel 251.2 andra stycket i EG-fördraget om

gemensam ståndpunkt antagen av rådet inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om skydd av grundvatten mot föroreningar

2003/0210 (COD)

MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET enligt artikel 251.2 andra stycket i EG-fördraget om

gemensam ståndpunkt antagen av rådet inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om skydd av grundvatten mot föroreningar (Text av betydelse för EES)

1. BAKGRUND

Datum för överlämnande av förslaget till Europaparlamentet och rådet [dokument KOM(2003) 550 slutlig – 2003/0210 (COD)]: | 22.9.2003 |

Datum för Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande: | 31.3.2004 |

Regionkommitténs yttrande: | 12.2.2004 |

Datum för Europaparlamentets första behandling av förslaget: | 28.4.2005 |

Datum för överlämnande av ändringsförslaget: | 22.6.2005 |

Datum för antagande av den gemensamma ståndpunkten: | 23.1.2006 |

2 . SYFTET MED KOMMISSIONENS FÖRSLAG

Grundvatten är en viktig naturresurs som främst används som dricksvatten samt inom industrin och jordbruket. Det har också stor betydelse för miljön, eftersom det interagerar med ytvatten och våtmarker. Grundvattnet utgör sålunda en viktig länk i vattnets kretslopp och bör skyddas.

Gemenskapslagstiftningen har sedan 1980 innehållit bestämmelser i syfte att förhindra förorening av grundvattnet, och år 2000 antogs vattendirektivet.

Det saknas emellertid tydliga kriterier för hur miljökvalitetsmålen för grundvatten skall utformas, framför allt när det gäller dess kemiska status. Det behövs också särskilda bestämmelser för att förebygga och begränsa förorening av grundvattnet. När vattendirektivet utarbetades beaktades detta i artikel 17 som ålägger kommissionen att lägga fram ett förslag om åtgärder.

Efter omfattande samråd med berörda parter lade kommissionen i september 2003 fram ett förslag till ett nytt direktiv om skydd av grundvatten mot föroreningar[1]. Förslaget består av följande huvuddelar:

- En ordning för bedömning av kemisk grundvattenstatus för ett begränsat antal föroreningar som omfattas av gemenskapsnormer.

- Kriterier för bedömning av kemisk grundvattenstatus på grundval av kvalitetsnormer som upprättas av medlemsstaterna på lämplig nivå – landsomfattande normer eller normer per enskilt avrinningsområde eller enskild grundvattenförekomst. Vilken nivå normerna skall omfatta är beroende av variationer i naturliga grundvattenförhållanden, föroreningsbelastningar och de kemiska ämnen som är aktuella.Kriterier för att identifiera betydande och ihållande uppåtgående trender för föroreningshalter i grundvatten och för att fastställa utgångspunkter för att motverka dessa trender.

- Åtgärder för att förebygga eller begränsa direkt och indirekt tillförsel av föroreningar till grundvatten.

Förslaget innehåller tydliga bestämmelser som garanterar att miljömålen i vattendirektivet kommer att uppnås för grundvatten. Genom förslaget har man också uppnått en god avvägning mellan vilka frågor som skall behandlas på gemenskapsnivå och vilka som bäst avgörs av medlemsstaterna själva.

3 . KOMMENTARER TILL DEN GEMENSAMMA STÅNDPUNKTEN

3.1 Allmänna kommentarer

I sitt ändrade förslag har kommissionen helt, delvis eller i princip godtagit 67 av de 89 ändringar som Europaparlamentet antog vid sin första behandling. Av dessa ändringar har nu 54 antingen ordagrant eller i sin andemening förts in i den gemensamma ståndpunkten.

Kommissionen godtog alla ändringar som syftade till att klargöra det föreslagna direktivets tillämpningsområde. Det gäller framför allt de ändringar som rör ordningen för att uppnå god kemisk grundvattenstatus. Kommissionen godtog inte ändringar som enbart upprepade vattendirektivets bestämmelser eller som avsåg grundvattnets ekosystem.

Rådet har infört parlamentets viktigare ändringar som handlar om hur man skall uppnå god kemisk grundvattenstatus, om hur man skall identifiera och motverka föroreningstrender samt om undantag från bestämmelser om förebyggande eller begränsning av tillförsel av föroreningar.

Kommissionen anser att den gemensamma ståndpunkten, som antogs med kvalificerad majoritet den 24 juni 2005, i huvudsak inte innebär någon förändring av förslagets inriktning eller mål. Kommissionen kan därför i stort stödja ståndpunkten i dess nuvarande form.

3.2 Utförliga kommentarer

3.2.1 Parlamentets ändringar som godtagits av kommissionen och som helt, delvis eller i princip förts in i den gemensamma ståndpunkten

Ändringarna 2, 5, 6, 9, 12, 13, 14, 15, 17, 19, 20, 26, 28, 29, 30, 31, 32, 33, 34, 39, 42, 47, 48, 55, 57, 58, 59, 63, 65, 88, 89 och 90 har införts i varierande mån. Dessa ändringar förtydligar kriterierna för bestämning av kemisk grundvattenstatus och tydliggör bestämmelser om förebyggande och begränsning av tillförsel av föroreningar till grundvatten. Ändringen 60 godtogs av kommissionen bara på villkor att en hänvisning skulle göras till nitratdirektivet, och en sådan har också införts i den gemensamma ståndpunkten i överensstämmelse med andemeningen i ändringen 64. Del C i den gemensamma ståndpunkten omfattar huvudsakligen ändringarna 66, 67, 68, 69, 70 och 71, med den skillnaden att rådet har behållit termen ”tröskelvärden”, medan Europaparlamentet rekommenderade användning av en enda term – ”grundvattenkvalitetsnormer”. Ändringen 72 har också beaktats. Slutligen har ändringarna 73, 74, 75, 76, 77, 78, 79, 81, 82, 83 och 84 om mätmetodologiska krav för att identifiera trender och motverka dem tagits med i den gemensamma ståndpunkten delvis eller i princip. Rådet har beslutat att förenkla bilaga IV genom att föra in allmänna bestämmelser om identifiering och motverkande av trender, i stället för att ha med tabeller med gemensamma tidsserier som kanske inte kan tillämpas på alla grundvattenförhållanden.

3.2.2 Parlamentets ändringar som tillbakavisats av kommissionen, men som helt, delvis eller i princip förts in i den gemensamma ståndpunkten

Ändringen 18 godtogs inte av kommissionen men har delvis tagits med i den gemensamma ståndpunkten. Här vill parlamentet lägga till orden ”miljömässigt” och ”i grundvattnet” (” miljömässigt signifikanta ökningar av koncentrationerna av ett förorenande ämnes koncentration i grundvattnet” ). Rådet har ändrat formuleringen av definitionen i artikel 2.3, så att den har blivit tydligare. Inte heller ändringen 50 godtogs av kommissionen, men den har införts i den gemensamma ståndpunkten som punkt 4 i artikel 6.

3.2.3 Parlamentets ändringar som tillbakavisats av kommissionen och rådet och som inte förts in i den gemensamma ståndpunkten

Ändringarna 3 , 4 , 7 , 10 , 11 , 16 , 21 , 23 , 27 , 40 , 49 , 93 , 51 , 52 , 54 , 56 , 62 och 80 godtogs varken av kommissionen eller av rådet och har inte förts in i den gemensamma ståndpunkten. Dessa ändringar utgör a) upprepningar av bestämmelser i vattendirektivet, t.ex. de som behandlar grundvatten som används till dricksvatten ( 3 , 4 och 62 ), kvantitativa frågor rörande grundvatten ( 7 , 10 och 80 ), införande av human- och ekotoxikologiska kriterier ( 27 ), eller b) nytillkomna bestämmelser om åtgärder på platser med gamla föroreningar ( 23 , 93 and 49 ). En del av ändringen 88 (avloppsvatten från hushåll i glesbygd) godtogs inte. Utsläppshindrande åtgärder ( 51 ) och en bestämmelse om ”principen att förorenaren betalar” ( 52 ) behölls inte, liksom inte heller särskilda bestämmelser om hälsobrunnar och naturliga mineralvattenkällor ( 54 ). Ändring 56 , där det hänvisas till programmet Inspire[2], har inte heller tagits med. Slutligen ansågs rekommendationer om forskning och studier inte höra hemma i direktivet, och ändringarna 95 och 100 togs därför inte med.

3.2.4 Parlamentets ändringar som helt, delvis eller i princip godtagits av kommissionen, men som inte förts in i den gemensamma ståndpunkten

Ändringarna 1 , 8 , 15 , 22 , 24 , 25 , 36 , 37 , 38 , 41 , 46 och 91 godtogs delvis eller i princip av kommissionen, men de infördes inte i den gemensamma ståndpunkten. En del av dessa ändringar var av rent språklig karaktär, som t.ex. tillägget av ordet ”kemiska” till ”föroreningar” genom hela texten ( 1 ) och ”som orsakats av mänsklig verksamhet” i artikel 5 ( 37 ). Andra ändringar berörde innehållet mer i sak, t.ex. tillägget i ingressen av ett nytt skäl rörande jord- och skogsbruksmetoder ( 8 ) och nyintroducerade definitioner, en för ”bakgrundskoncentration” ( 22 ), och en för ”baslinjekoncentration” ( 24 ) . Det sistnämnda begreppet används i ändring ( 38 ). Vidare har i ändring ( 91 ) införts kriteriet om naturliga, geogent betingade halter av förorenande ämnen, något som skulle kunna vara till gagn för direktivet och i överensstämmelse med den gemensamma ståndpunkten. Inte heller förslaget ( 36 ) om att vid behov anta ett särskilt direktiv om ändring av bilaga I till förslaget behölls. En ny artikel om mätmetoder enligt ändring ( 41 ) har inte tagits med, trots att det skulle ha varit konsekvent med hänsyn till de anknutna bestämmelserna i den gemensamma ståndpunktens punkter 1.2 b och 1.2 c i bilaga IV. Slutligen har en skrivning om åtgärder och övervakning av grundvattnet ( 46 ) inte tagits med i den gemensamma ståndpunkten .

3.2.5 Ytterligare ändringar av förslaget som rådet gjort

I artikel 1 har det sista stycket utökats med en hänvisning till de bestämmelser om att ”förebygga eller begränsa att föroreningar kommer ut i grundvattnet” som finns i vattendirektivet. Hänvisningen har införts som en separat punkt 2 i artikeln.

En ny definition – ”kvalitetsnorm för grundvatten” – har lagts till som artikel 2.1, och ”tröskelvärde” (artikel 2.2) ingår nu som en del av denna norm. De gamla definitionerna i punkterna 2 och 3 har ändrats något genom tillägg av preciseringen ”som utgör en miljörisk” (punkt 3) och ändring av ”indirekta utsläpp” till ”tillförsel” (ett begrepp som täcker både direkt och indirekt utströmning av förorenande ämnen till grundvattnet).

I sitt ursprungliga skick handlade artikel 3 om kriterier för bedömning av huruvida grundvattnet har god kemisk status eller inte. I artikel 4 följde sedan krav rörande fastställandet av tröskelvärden. Detta har nu ändrats så att man i artikel 3 har sammanfört kriterier för bedömning av kemisk grundvattenstatus – nämligen ”kvalitetsnormer för grundvatten” och ”tröskelvärden” – plus krav rörande fastställandet av tröskelvärden. Dessutom har införts bestämmelser som omfattar ”gränsöverskridande” grundvattenförekomster. Med sådana avses grundvattenförekomster som delas av två eller flera medlemsstater och sådana som flyter över en medlemsstats gräns. Även grundvattenförekomster som sträcker sig utanför gemenskapens territorium omfattas av artikeln. Tidpunkten då tröskelvärdena skall fastställas och redovisas för kommissionen har skjutits fram från 2006 till 2008 enligt kommissionens förslag.

Omarbetningen av artikel 3 fick som logisk följd att alla inslag som rör uppfyllandet av normerna nu återfinns i artikel 4, bl.a. bestämmelser som tidigare fanns i den gamla bilagan I (här är framför allt fotnot 22 viktig). Det innebär att principen ”one out, all out” kan tillämpas mer flexibelt utifrån en riskbaserad bedömning. ( ”One out all out” strikt tillämpat innebär att om en norm eller tröskelvärde överskrids i en punkt i en grundvattenförekomst, så betraktas inte kriteriet ”god kemisk grundvattenstatus” uppfyllt för hela förekomsten.)

Andemeningen i den ursprungliga artikeln 5 kvarstår, men den innehåller nu också bestämmelser som tagits över från den gamla bilagan IV, vilket gör artikeln mer omfattande. En ny bestämmelse har införts enligt vilken medlemsstaterna skall sammanfatta skälen till valet av utgångspunkter enligt punkt 3 i artikeln.

Även artikel 6 har utökats betydligt och omfattar nu bestämmelser för att ”förebygga eller begränsa tillförsel av förorenande ämnen …” (i stället för ”förhindra att … indirekt utsläpps …” som i den gamla versionen). Föreskrifter om förorenande ämnen, vars tillförsel skall förebyggas eller begränsas, och om åtgärderna för detta, finns i punkt 1. En ny bestämmelse som rör diffusa föroreningskällor har lagts till som punkt 2. Slutligen har bestämmelser om en rad undantag införts i punkt 3. De bygger antingen på bestämmelser i vattendirektivet – vilka går tillbaka på direktiv 80/68/EEG (om skydd för grundvatten mot förorening genom vissa farliga ämnen) – eller på vad som är vedertaget inom vattenhushållning.

Artikel 7 har ändrats något så att det nu heter ”alla nya tillståndsförfaranden” i stället för ”förhandsgranskningar och tillstånd” .

Artikel 8 kvarstår i stort sett oförändrad.

Texten i artikel 9 är också oförändrad, med undantag för att fristen för genomförandet har förlängts från 18 till 24 månader.

Bilaga I har gjorts tydligare genom att en del fotnoter gjorts om till stycken som klargör tillämpningsområdet för kvalitetsnormerna och när de är tillämpliga. Kommentaren om nitrater i den högra kolumnen av tabellen har utsträckts till att gälla all verksamhet som regleras av direktiv 91/676/EEG i stället för att som tidigare enbart gälla nitratkänsliga områden. Slutligen har värdet 0,5 µg/l för den totala mängden bekämpningsmedel införts i tabellen.

Ordningsföljden för innehållet i bilagorna II och III har ändrats. Del A i bilaga II innehåller nu riktlinjer för fastställande av tröskelvärden. Det är en helt ny text som är i linje med Europaparlamentets ändring 65. Del B innehåller en minimiförteckning över ämnen för vilka det kan vara aktuellt att fastställa tröskelvärden. De två tabeller som fanns i den gamla bilagan III är nu sammanförda till en, där man gjort en uppdelning på tre kategorier av ämnen och joner. Det anges att tröskelvärden avseende sådan inträngning av saltvatten som förorsakas av mänsklig verksamhet får fastställas antingen för sulfat eller klorid eller för elektrisk ledningsförmåga (fotnoten om detta saknas dock i den svenska versionen). Del C i den nya bilagan II innehåller nu texten i del B från den gamla bilagan III med ytterligare uppgifter som gör texten bättre.

Bilaga III innehåller nu föreskrifter om bedömning av grundvattnets kemiska status. Den ursprungliga texten från den gamla bilagan II är utökad med närmare uppgifter och hänvisningar till artikel 4.

Slutligen har bilaga IV förenklats såtillvida att den nu innehåller mer allmänna krav i stället för detaljerade specifikationer. Det gäller särskilt i fråga om tidsserier, som kanske inte kan tillämpas på alla grundvattenförhållanden i Europa. Därför har tabellerna i de gamla punkterna 1.2 c och 2.3 lyfts ut, och nya krav avseende övervakningsfrekvenser och övervakningsplatser för övervakning har lagts till.

4 . SLUTSATS

De ändringar som rådet infört gör direktivet tydligare och bringar genomförandet i överensstämmelse med de anknutna bestämmelserna i vattendirektivet. Kommissionen ställer sig bakom den gemensamma ståndpunkten.

[1] KOM(2003) 550 slutlig, 19.9.2003.

[2] KOM(2004) 516 slutlig. .