P6_TA(2007)0468
Konventionella energikällor och energiteknik
Europaparlamentets resolution av den 24 oktober 2007 om konventionella energikällor och energi-
teknik (2007/2091(INI))
Europaparlamentet utfärdar denna resolution
— med beaktande av kommissionens meddelande ”En energipolitik för Europa ”(KOM(2007)0001),
— med beaktande av kommissionens meddelande ”Hållbar kraftproduktion med fossila bränslen: med sikte
på nära nollutsläpp från kol efter 2020 ”(KOM(2006)0843),
— med beaktande av kommissionens meddelande ”Vägledande program om kärnenergi –Framlagt enligt
artikel 40 i Euratomfördraget för yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén ”(KOM(2006)0844),
— med beaktande av kommissionens meddelande ”Mot en strategisk EU-plan för energiteknik ”(KOM
(2006)0847),
— med beaktande av sin resolution av den 10 maj 2007 om utvärdering av Euratom –femtio år av
gemensam kärnkraftspolitik (1),
— med beaktande av sin resolution av den 14 december 2006 om en europeisk strategi för en hållbar,
konkurrenskraftig och trygg energiförsörjning –Grönbok (2),
— med beaktande av sin resolution av den 1 juni 2006 om effektivare energiutnyttjande eller hur man
kan göra mer med mindre –Grönbok (3),
— med beaktande av sin resolution av den 23 mars 2006 om tryggad energiförsörjning i Europeiska
unionen (4),
— med beaktande av slutsatserna från rådet (trafik, telekommunikationer och energi) av den 23 november
2006 om en handlingsplan för energieffektivitet,
— med beaktande av ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådet den 8 –9 mars 2007 om antagan-
det av Europeiska rådets handlingsplan (2007 –2009), ”En energipolitik för Europa ”,
— med beaktande av Salvador Garriga Polledos förslag till resolution om rena koltekniker
(B6-0143/2007), framlagt i enlighet med artikel 113 i arbetsordningen,
— med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,
— med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och yttrandena
från utskottet för utveckling, utskottet för internationell handel, utskottet för miljö, folkhälsa och livs-
medelssäkerhet och utskottet för regional utveckling (A6-0348/2007), och av följande skäl:
(1) Antagna texter, P6_TA(2007)0181.
(2) Antagna texter, P6_TA(2006)0603.
(3) EUT C 298 E, 8.12.2006, s. 273.
(4) EUT C 292 E, 1.12.2006, s. 112.C 263 E/424 SV 16.10.2008 Europeiska unionens officiella tidning
Onsdag 24 oktober 2007
A. EU:s kraftiga beroende av energiimport innebär att energipolitiken alltmer koncentreras till frågor om
försörjningssäkerhet, förnybara energikällor, energisparande, energieffektivitet och diversifiering avenergiförsörjningen.
B. Konventionella energikällor (kol, olja, gas och kärnkraft) kommer även i framtiden att spela en viktig
roll för energiförsörjningen.
C. Om inga förebyggande åtgärder vidtas kommer EU:s beroende av import av fossila bränslen att öka till
65 procent av den totala förbrukningen fram till 2030, och försörjningen av gas och olja är osäker tillföljd av de geopolitiska riskerna samt den ökande konkurrensen om efterfrågan.
D. Omställningen av kolsektorn har ekonomiska och sociala konsekvenser i regioner med få alternativ för
att diversifiera den ekonomiska verksamheten och skapa nya arbetstillfällen.
E. Bilar med elektriskt drivverk utgör en potential för betydande effektivitetsförbättringar när de laddas
med elektricitet från en energikälla med låg åtgång på fossila bränslen.
F. Beroendet av olja kan minskas som en indirekt följd av åtgärder som vidtas för att motverka de omfat-
tande utsläppen av växthusgaser från bilar.
G. Bruttokraftproduktionen i EU består för närvarande av kärnenergi (31 procent), kol (29 procent), gas
(19 procent), förnybara energikällor (14 procent) och olja (5 procent).
H. Det fortsatta utnyttjandet av fossila energikällor kräver ytterligare klimatskyddsinsatser.
I. EU har satt upp ambitiösa mål för att minska utsläppen av växthusgaser, och detta utgör en central del
av EU:s politik för att motverka klimatförändringarna.
J. Konventionella energikällor kan användas till att framställa bränslen.K. Vid omstrukturering av utvinningsindustrin för stenkol inom EU är det även från försörjningssynpunkt
klokt att behålla dagens tillgång till de stora inhemska reserver som finns.
L. Gemenskapslagstiftning som Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/77/EG av den 27 september
2001 om främjande av el producerad från förnybara energikällor på den inre marknaden för el (
1) har
varit avgörande för att främja den tekniska utvecklingen och investeringar inom forskning och utveck-ling inom den privata sektorn.
Översikt
1. Europaparlamentet välkomnar kommissionens ovannämnda meddelanden om hållbar kraftproduktion
med fossila bränslen, om en strategisk EU-plan för energiteknik och om det vägledande programmet omkärnenergi.
2. Europaparlamentet betonar att bättre energieffektivitet ger ett stort bidrag till hållbarheten och försörj-
ningstryggheten samtidigt som EU-producenternas exportmöjligheter förbättras.
3. Europaparlamentet anser att de allt knappare resurserna gör en diversifiering av energikällorna viktig.
Parlamentet hänvisar vidare till kärnklyvningens och kärnfusionens betydelse för försörjningstryggheten ochkonstaterar att kärnklyvning har en potentiell framtida betydelse för vissa länder. För försörjningstrygghetenär det även viktigt att utnyttja regionala resurser.
(1) EGT L 283, 27.10.2001, s. 33.16.10.2008 SV C 263 E/425 Europeiska unionens officiella tidning
Onsdag 24 oktober 2007
4. Europaparlamentet anser det nödvändigt med effektivitetsförbättringar i den fossila kraftverkstekniken,
ytterligare förbättringar av säkerhetsstandarderna i kärnkraftverk, en snabb utveckling av kärnfusionstekni-ken och motsvarande ökningar av forskningsanslagen.
5. Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och de regionala och lokala myndigheterna att diversi-
fiera och decentralisera energiproduktionen och att utnyttja de mest lämpade resurserna i alla de olikaregionerna i EU, med beaktande av regionala särdrag.
6. Europaparlamentet konstaterar att ökad tillgång till hållbar energi är centralt för att utvecklings-
länderna ska kunna uppnå sina millennieutvecklingsmål. Uppskattningsvis två miljarder människor liderför närvarande av energirestriktioner som begränsar deras möjligheter till ekonomisk utveckling och bättrelevnadsstandard.
7. Europaparlamentet betonar att konkurrensen kommer att fortsätta att vara snedvriden så länge princi-
pen i artikel 174.2 i EG fördraget om att förorenaren betalar inte tillämpas på energipolitiken. Därför upp-manar parlamentet på nytt kraftfullt medlemsstaterna att internalisera samtliga externa kostnader, inklusivesamtliga miljö- och följdkostnader, i energipriserna.
8. Europaparlamentet påpekar att energipriserna måste inbegripa de verkliga externa kostnaderna för
energiproduktionen, inklusive kostnaderna för miljöskyddet.
9. Europaparlamentet anser att utsläppen av växthusgaser från energisektorn kan minskas på ett fram-
gångsrikt sätt endast genom ökad användning av teknik med låga koldioxidutsläpp, som t.ex. kärnkraft, renkolteknik och förnybara energikällor.
Energiteknik
10. Europaparlamentet vidhåller att det krävs betydande forskningsinsatser och förändring av konsumen-
ternas beteende för att trygga den framtida energiförsörjningen för Europa.
11. Europaparlamentet välkomnar EU:s och Förenta staternas transatlantiska ekonomiska råd, som inrät-
tats inom ramen för det transatlantiska partnerskapet –undertecknat i Washington DC den 30 april 2007 –
och som kommer att bidra till att bygga upp ett större transatlantiskt samförstånd i frågor som rör energi.Parlamentet framhåller behovet av att förstärka förbindelserna i energifrågor, något som även måste inbe-gripa lagstiftningsaspekter.
12. Europaparlamentet konstaterar att Europa är världsledande inom FoU om innovativ energiteknik,
däribland energieffektivitet och förnybara energikällor, och framför allt inom energiteknik för kärnklyvning.
13. Europaparlamentet uppmanar kommissionen, medlemsstaterna, regionerna och andra berörda parter
att effektivt utnyttja sammanhållningspolitikens möjligheter och att investera i ny energiteknik, genom att
använda såväl förnybar energi som hållbara fossila bränslen ( ”utsläppssnåla ”kraftverk).
14. Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och de regionala myndigheterna att vidta åtgärder
som ökar energisäkerheten genom ett förbättrat direkt samarbete på energiområdet, särskilt i gränsregioner.
15. Europaparlamentet rekommenderar omfattande investeringar i innovation och tillämpad forskning,
och kapitalinvesteringar i nätverk för intelligent energi och ”smart grid ”-teknik.
16. Europaparlamentet konstaterar att stater och regioner utanför EU för närvarande anslår stora FoU-
resurser, vilket på medellång sikt kan äventyra Europas ledande position inom tekniken, men att en ensidigresursanvändning inom något område bör undvikas. Parlamentet understryker att det vore olämpligt omutvecklingsländerna hamnade på efterkälken inom avskiljning och lagring av koldioxid (CCS) och framhållerden centrala betydelsen av att samarbeta med Kina och Indien på detta område.C 263 E/426 SV 16.10.2008 Europeiska unionens officiella tidning
Onsdag 24 oktober 2007
17. Europaparlamentet betonar att EU:s tekniska försprång, som är resultatet av EU:s och dess medlems-
staters forskningsinsatser, stärker EU-industrins konkurrenskraft och skapar arbetstillfällen inom EU.
18. Europaparlamentet uppmanar EU, medlemsstaterna och företagen att i enlighet med subsidiaritets-
principen öka FoU-insatserna på energiområdet, framför allt i syfte att förbättra effektiviteten i energipro-duktion och energiförsörjning, öka miljövänligheten, göra befintlig teknik säkrare, utveckla lagringsteknikeni samband med förnybara energikällor och utveckla nya generationer av kärnreaktorer och ny energiteknik,inklusive kärnfusion.
19. Europaparlamentet rekommenderar att man i EU:s kommande strategiska plan för energiteknik, när
det gäller begränsade resurser som fortsatt kommer att vara avgörande för medlemsstaternas energisäkerhetoch oberoende under de kommande åren, bör främja teknisk utveckling som på ett optimalt sätt utnyttjar
medlemsstaternas potential för att minska de totala utsläppen av växthusgaser.
20. Europaparlamentet konstaterar att ett minimimål på 20 procent förnybar energi av EU:s energi-
konsumtion och en förbättrad energieffektivitet på 20 procent fram till 2020 för Europa in på en väg sominnebär att betydligt större andelar förnybar energi och en bättre användning av energieffektiv teknik kanuppnås på längre sikt. Parlamentet anser att det är av stor betydelse att man i den strategiska EU-planen förenergiteknik till fullo beaktar denna långsiktiga övergång till förnybar energiteknik och förbättrad energi-prestanda inom näringslivets alla sektorer.
21. Europaparlamentet välkomnar kommissionens avsikt att lägga fram den europeiska strategiska planen
för energiteknik till Europeiska rådets vårmöte 2008. Parlamentet undrar dock var finansieringen till planenska komma ifrån.
22. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stödja syntetisk bränsleteknik med tanke på dess
potential att öka energiförsörjningstryggheten och minska utsläppen från vägtransportsektorn i EU.
23. Europaparlamentet påpekar att offentligt startstöd för ny energiteknik bör vara av lämplig storlek, ta
hänsyn till teknikens kommersiella mognad och upphöra senast när tekniken uppnått full konkurrens-
förmåga.
24. Europaparlamentet erinrar om rådets åsikt att man måste se till att den effektivaste tekniken används
vid utbyggnad av ny kapacitet och att kraftvärme, fjärrvärme, fjärrkyla samt spillvärme från industrin kom-mer till större användning.
25. Europaparlamentet betonar att det skulle komma klimatskyddet till godo om åtminstone Lissabon-
målet följdes och om man föreslog en internationellt avtalad minimikvot för forskningsbudgetarna.
Fossila bränslen
26. Europaparlamentet betonar att fossila bränslen fortsatt kommer att vara mycket viktiga för att kunna
garantera EU:s energiförsörjningstrygghet och betonar värdet av naturgas som det fossila bränsle som harlägst kolhalt.
27. Europaparlamentet betonar att det kommer att vara nödvändigt att utnyttja fossila energikällor för
kraftproduktion på lång sikt fram till dess att grundbehovet täcks av förnybara energikällor.
28. Europaparlamentet betonar att de enskilda ländernas egna fossila energikällor bidrar till försörjnings-
tryggheten, framför allt de stora kolförekomsterna och den avsevärda återstående potentialen för olja och gasi vissa medlemsstater och i Norge. Parlamentet rekommenderar att framtida energiproduktionsanläggningarutrustas med CCS-teknik där detta är tekniskt möjligt. Tillämpliga rättsliga och administrativa bestämmelserbör vara förenliga med optimala utvinningsvillkor.16.10.2008 SV C 263 E/427 Europeiska unionens officiella tidning
Onsdag 24 oktober 2007
29. Europaparlamentet anser att det krävs större insatser för att minska utsläppen och öka den fossila
kraftproduktionens effektivitetsgrad, bl.a. genom att stödja utvecklingen av kraftvärme. Parlamentet påpekaremellertid att vissa kraftverk i Europa redan nu är bland de mest effektiva i världen.
30. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att främja investeringar i kraftvärme och konstaterar att
kraftvärme med mycket hög effektivitet kan fördubbla effektiviteten hos ett normalt koleldat kondenserings-kraftverk.
31. Europaparlamentet betonar att det med tanke på försörjningstrygghet och kostnadseffektivitet är
olämpligt att genom felaktiga marknadsincitament hindra inrättandet av så moderna och effektiva kolkraft-verk som möjligt.
32. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att utsläppshandelssystemet inte hindrar
befintliga anläggningar från att ersättas med moderna och klimatvänliga anläggningar, även kärnkraftverk.
33. Europaparlamentet efterlyser ytterligare förbättringar i Kyotoprotokollets mekanism för en ren utveck-
ling (Clean Development Mechanism) så att den kan fylla sitt syfte att möjliggöra överföring av effektiva,rena och lämpliga energitekniker till utvecklingsländerna.
34. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vid översynen av handeln med utsläppsrätter se till
att den särskilda problematiken på värmemarknaden beaktas på lämpligt sätt. Denna utgörs till största delenav värmepannor till vilka fossila bränslen används och omfattas inte av handelssystemet på grund av attanläggningarna är så små.
35. Europaparlamentet anser att de befintliga kraftverk som eldas med fossila energikällor bör förbättra
sin energieffektivitet och miljöprestanda.
36. Europaparlamentet betonar att CCS-teknik är förenad med effektivitetsförluster hos kraftverk och att
tekniska, miljömässiga och rättsliga frågor om lagring av koldioxid är utmaningar som endast kan klargörasgenom forskningsinsatser och politiska initiativ. Parlamentet anser det dock viktigt att CCS-anordningar såtidigt som det är praktiskt möjligt anpassas till kraftverk som drivs med fossila bränslen.
37. Europaparlamentet är övertygat om att det effektivaste sättet att undvika att växthusgaser påverkar
klimatet är en snabb och tydlig minskning av produktionen av sådana gaser. Parlamentet anser att CCS-tekniken ur denna synvinkel endast är ett av de instrument som kan användas för att motverka klimatfö-rändringarna.
38. Europaparlamentet konstaterar att CCS inte nödvändigtvis är ett hållbart alternativ för små kraftverk
som endast alstrar ganska små mängder energi och huvudsakligen finns för försörjningstrygghetens skull.
39. Europaparlamentet efterlyser forskning i anslutning till CCS-teknik för att minimera effektivitetsför-
lusterna, främja säker lagring av koldioxid och klarlägga kemiska och biologiska processer för avskiljning avkoldioxid.
40. Europaparlamentet insisterar på att en omfattande geologisk kartläggning ska genomföras för att
fastställa i vad mån det finns potential för säker lagring av koldioxid och var de lämpligaste platserna finns.
41. Europaparlamentet betonar att CCS-tekniken visserligen delvis grundar sig på redan utprovade,
enskilda tekniska komponenter, men inte på ett helhetskoncept som utprovats i industriell skala.
42. Europaparlamentet påpekar att informationen är bristfällig om effekterna av lagring av koldioxid i
geologiska strata.C 263 E/428 SV 16.10.2008 Europeiska unionens officiella tidning
Onsdag 24 oktober 2007
43. Europaparlamentet anser det inte meningsfullt att införa bindande krav på koldioxidfri kraftproduk-
tion i alla kolkraftverk, eftersom det när tekniken väl är utvecklad och färdig att användas kommer att varaEU:s system med utsläppshandel som styr utvecklingen av CCS-tekniken. Parlamentet uppmuntrar dockindustrin att beakta begreppet ”färdig för avskiljning ”i samband med utveckling av nya anläggningar för
fossila energikällor.
44. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att snarast lägga fram ett förslag till rättsakt om CCS
för att ta ställning till de juridiska frågorna kring avskiljning och transport av koldioxid och därigenom lägga
grunden för investeringssäkerhet i denna typ av projekt.
45. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att bedöma de potentiella riskerna med CCS och att
fastställa krav för licensiering av CCS-verksamhet och för adekvat hantering av konstaterade risker och kon-sekvenser.
46. Europaparlamentet framhåller att man vid undersökningar av möjligheterna att tillämpa geologisk
lagring som ett led i CCS-tekniken måste se till att koldioxiden lagras på ett säkert och varaktigt sätt påplatser där koldioxiden inte kan släppas tillbaka ut i atmosfären.
47. Europaparlamentet anser att demonstrationsprojekt som rör ren kolteknik måste genomföras i områ-
den som har en tradition av kolutvinning som lider av de konsekvenser som omställningsplaner medför ochpåverkats av budgetplanen 2007 –2013.
48. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att så snart som möjligt lägga fram tydliga politiska
riktlinjer för fortsatt främjande av forskning om CCS-teknik, titta närmare på hur CCS kan utnyttjas videlproduktion i kommersiell verksamhet och lägga fram förslag för att undvika diskrepanser mellan tillämp-ningen av CCS-förfaranden och utsläppshandelssystemet. Samtidigt bör kommissionen se till att dessa rikt-linjer och förslag inte hindrar utbyggnaden av förnybara energikällor eller insatserna för ökad energieffekti-vitet.
49. Europaparlamentet betonar vikten av att informera invånare i områden med koleldade kraftverk om
de faror som är nära förknippade med dessa och poängterar värdet av att offentliggöra planer för attmodernisera existerande kraftverk och minska deras miljökonsekvenser.
50. Europaparlamentet inser, mot bakgrund av den aktuella tekniska utvecklingen, att el från CCS-lös-
ningar kommer att vara uppskattningsvis lika dyr som el från förnybara källor.
51. Europaparlamentet betonar hur viktigt det är att kommissionen och den privata sektorn ingår ett
närmare samarbete för att göra ren kolteknik mer genomförbar.
52. Europaparlamentet betonar att FoU om CCS-teknik måste öka men att detta inte får ske på bekost-
nad av forskning om förnybara energikällor.
53. Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att inleda informationskampanjer
om CCS-teknik som omfattar berörda aktörer och beslutsfattare.
54. Europaparlamentet varnar för ett ensidigt beroende av vissa leverantörer eller leveranssätt när det
gäller gas och betonar betydelsen av kondenserad naturgas för diversifiering av gasimporten.
55. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att genomföra mer omfattande geologisk forskning som
syftar till att hitta nya fyndigheter av fossila energikällor inom medlemsstaternas territorium.
56. Europaparlamentet beklagar att kommissionen inte diskuterat oljeförsörjningstryggheten mer ingå-
ende i sitt energipaket och uppmanar den att offentliggöra ett meddelande om detta.16.10.2008 SV C 263 E/429 Europeiska unionens officiella tidning
Onsdag 24 oktober 2007
57. Europaparlamentet påpekar att fossila energikällor utgör ett betydande underlag som kan vara grun-
den för storskalig produktion av väte både som energibärare och som bränsle.
58. Europaparlamentet oroar sig över det omfattande byggandet av koleldade kraftverk i Kina och Indien
(vilka som utvecklingsländer inte är bundna av Kyotoprotokollet) och understryker att Kina under 2007
förväntas gå förbi Förenta staterna när det gäller koldioxidutsläpp. Samtidigt kan det dock konstateras attKina och Indien försöker diversifiera energikällorna. Parlamentet betonar exportpotentialen för ren energi-teknik inom EU. Ren energiteknik, i förening med kapacitetsuppbyggnad, måste vara en prioritering föreuropeiska infrastrukturinvesteringar i utvecklingsländerna, i syfte att stimulera till minskade koldioxid-utsläpp med bibehållen ekonomisk tillväxt.
59. Europaparlamentet stöder kommissionens samarbete med Kina, särskilt partnerskapet om klimat-
förändringar som ingicks 2005 mellan EU och Kina, och det samförståndsavtal som med anledning av
detta ingicks 2006 om kraftproduktionsteknik med nära nollutsläpp, vilket bör främja utvecklingen av ren
energiteknik. Parlamentet uppmanar kommissionen att i samarbete med Kina arbeta för att ta fram enfärdplan för utveckling av ren energiteknik i Kina och att fastställa centrala åtgärder och milstolpar förutveckling och spridning av ren energiteknik i landet. Parlamentet uppmanar kommissionen att ingå lik-nande partnerskap med andra framväxande ekonomier, särskilt med Indien och Brasilien, som också kanha stora kolreserver.
60. Europaparlamentet noterar att Internationella energiorganet i en studie från 2005 konstaterade att
spridning av vissa tekniker i länder utanför OECD skulle kunna visa sig mycket mer kostnadseffektiv och bli
synnerligen viktig där stora skillnader mellan länders geologiska resurser och naturresurser råder. Parla-mentet anser att länder i sådana här situationer skulle kunna överväga att inbegripa ekonomiskt stöd tillutvecklingsländer för att hjälpa dem att förverkliga de nationella målen för spridning av sådana tekniker.Förmågan att bedriva handel med gränsöverskridande spridningsinstrument skulle därför förbättra effektivi-teten genom att spridningen sker där den blir mest kostnadseffektiv.
61. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stödja Världsbankens och de regionala utvecklings-
bankernas insatser för att skapa en energiinvesteringsram som behandlar kostnader, risker samt de institu-
tionella och informationsrelaterade hindren för ökad användning av offentlig-privata partnerskap till stöd för
teknik med låga eller obefintliga koldioxidutsläpp. Parlamentet uppmanar kommissionen att utvärdera deolika mekanismer som utformats för att underlätta forsknings- och utvecklingssamarbetet, till exempelAsien-Stillahavspartnerskapet om ren utveckling och klimatfrågor, forumet för avskiljning av koldioxid(CSLF) samt andra mål i anslutning till tekniköverföring. Kommissionen uppmanas även att utarbeta bedöm-ningskriterier för internationell finansiering, informationsutbyte samt mekanismer för forskning och utveck-ling, på basis av deras förmåga att bidra till långsiktig teknisk utveckling med låga eller obefintliga koldioxid-utsläpp.
62. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utvärdera de territoriella konsekvenserna av sina
förslag på energipolitikens område och att ställa resultatet till medlemsstaternas förfogande.
63. Europaparlamentet efterlyser på grund av situationens brådskande karaktär en omedelbar ökning av
stödet till utvecklingsländerna för användning av sådan ren kolteknik som har bevisats vara genomförbaroch effektiv.
64. Europaparlamentet stödjer främjandet av projekt och tekniker som förbättrar energieffektiviteten och
tryggar energiförsörjningen i utvecklingsländerna och som särskilt anpassas till dessa länders behov ochförhållanden, såsom att lära personer att tillverka sina egna energieffektiva ugnar, vilket dessutom kan såvälskapa arbetstillfällen som bekämpa ytterligare ökenspridning och klimatförändring samt dessutom förbättrahälsan.
Kärnenergi
65. Europaparlamentet välkomnar det vägledande kärnenergiprogrammet för gemenskapen, som utgör
grunden för en omfattande diskussion om kärnkraften som ett alternativ för Europa.
66. Europaparlamentet betonar att man för att tillgodose grundbehoven inte kan avstå från kärnenergi i
Europa på medellång sikt.C 263 E/430 SV 16.10.2008 Europeiska unionens officiella tidning
Onsdag 24 oktober 2007
67. Europaparlamentet stödjer Europeiska rådets förslag från mars 2007 om att föra en fördomsfri dis-
kussion om kärnenergins möjligheter och risker.
68. Europaparlamentet påpekar att forskningsmedlen på kärnenergiområdet i dag till största delen kon-
centreras till säkerhetsteknik.
69. Europaparlamentet konstaterar att kärnenergin är en viktig del av kraftförsörjningen i 15 av 27
medlemsstater, och därmed är viktig för hela EU, och att den tillhandahåller en tredjedel av EU:s elförsörj-
ning.
70. Europaparlamentet konstaterar att kärnenergin i EU har genomgått en stor industriell utveckling
under de senaste fyra årtiondena och att villkoren rörande tillgänglighet och säkerhet ständigt har förbätt-rats.
71. Europaparlamentet noterar att Finland, Frankrike, Bulgarien, Rumänien, Slovakien, Litauen (i samar-
bete med Lettland och Estland), Förenade kungariket, Polen och Tjeckien håller på att bygga, planerar attbygga eller undersöker möjligheten att bygga nya kärnkraftverk.
72. Europaparlamentet konstaterar att kärnkraften för närvarande är den största koldioxidfattiga energi-
källan i Europa och betonar dess potentiella roll i klimatskyddet.
73. Europaparlamentet hänvisar till den tredje rapporten från FN:s klimatpanel IPCC, i vilken kärnenergin
beskrivs som ett av sätten att bekämpa klimatförändringarna.
74. Europaparlamentet konstaterar att det val som varje medlemsstat gör för eller mot kärnkraft fort-
farande ska ligga inom medlemsstaternas exklusiva behörighetsområde men att detta val kan få konsekven-ser för hur elpriserna utvecklas i andra medlemsstater.
75. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram initiativ för att behålla den höga kom-
petensnivå i EU som är nödvändig om denna energikälla ska fortsätta att vara ett gångbart alternativ.
76. Europaparlamentet konstaterar att beslut på kort och medellång sikt om användning av kärnenergi
också direkt kommer att påverka de klimatskyddsmål som EU realistiskt sett kan ställa upp. Ett övergivandeav kärnenergin kommer att göra det omöjligt att uppnå målen om minskade växthusgasutsläpp och bekäm-pande av klimatförändringarna.
77. Europaparlamentet erinrar om att de medlemsstater som utnyttjar kärnenergi har åtagit sig att
respektera internationella säkerhets- och ickespridningsnormer. Parlamentet framhåller Euratomfördragetssärskilda betydelse i detta sammanhang.
78. Europaparlamentet välkomnar inrättandet av en högnivågrupp om kärnsäkerhet och bortskaffande av
nukleärt avfall och anser att inrättandet av det europeiska kärnenergiforumet är en viktig plattform genomvilken berörda parter kan diskutera en färdplan för investeringar i kärnenergi och som kommer att främjaen öppen, dokumenterad och balanserad dialog om alla frågor som rör användning och säker spridning avdenna energikälla.
79. Europaparlamentet välkomnar kommissionens krav på att gemensamma referensnivåer för kärnsäker-
het ska införas i EU. Parlamentet kräver i detta sammanhang att dessa referensnivåer ska fastställas enligt dehögsta möjliga säkerhetsstandarderna inom ramen för en bedömning av bästa metoder utförd av sakkunniga(”best practice peer review ”).
80. Europaparlamentet understryker hur betydelsefull den i september 2007 upprättade teknikplattfor-
men för hållbar kärnenergi är när det gäller att åstadkomma en strategisk europeisk forskningsagenda förkärnklyvning.
81. Europaparlamentet betonar att de kända uranförekomsterna i världen enligt uppskattningarna kom-
mer att räcka i mer än 200 år och att förekomsterna gör det möjligt att i framtiden i viss mån sprida depolitiska riskerna för försörjningstryggheten eller att nå kompromisser mellan risk, pris och plats vid valetav kärnenergikällor.16.10.2008 SV C 263 E/431 Europeiska unionens officiella tidning
Onsdag 24 oktober 2007
82. Europaparlamentet betonar att den utveckling som planeras inom ramen för internationella forumet
Generation IV, i vilket Europeiska atomenergigemenskapen deltar, gör det möjligt att se kärnenergin i ettlångsiktigt perspektiv tack vare att den i hög grad bygger på en resursanvändning som förlänger kärnener-gins utvecklingspotential till tusentals år och som avsevärt minskar omfattningen av och aktiviteten hos detslutliga avfallet.
83. Europaparlamentet framhåller kommissionens uttalanden om kärnenergins konkurrenskraft och
påpekar att gemenskapens finansiering inom det sjunde ramprogrammet för forskning (Euratom) huvud-sakligen används för forskning om säkerhet och kärnfusion. Parlamentet påminner om att gemenskapensinsatser för att på bästa sätt uppfylla EU:s strategiska kriterier bör inriktas på forskning som syftar till attutveckla en ny generation hållbar kärnteknik.
84. Europaparlamentet påminner om att kärnenergiproduktionen i hög grad är oberoende av eventuella
fluktuationer i priset på uran, eftersom bränslekostnaderna endast i liten mån påverkar elpriset.
85. Europaparlamentet betonar med tanke på de långa investeringstiderna att det krävs stabila rättsliga
och politiska ramvillkor.
86. Europaparlamentet hänvisar till Eurobarometergallupen från 2006, enligt vilken god kännedom om
läget har mycket stor inverkan på hur befolkningen ställer sig till kärnenergi. Parlamentet betonar därför
betydelsen av en öppen dialog med allmänheten om kärnenergi i alla medlemsstater för att stimulera all-mänhetens kunskaper om de positiva och negativa konsekvenserna av kärnkraft innan politiska beslut fattas.
87. Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att äntligen göra framsteg i frågan
om avfallshantering och få ett slut på den provisoriska, ytnära avfallslagringen.
88. Europaparlamentet erinrar om att generation IV-reaktorer förväntas effektivisera bränsleutnyttjandet
och minska avfallsmängderna. Parlamentet uppmanar därför kommissionen och medlemsstaterna att inriktasig på att utveckla strukturella material och optimera utnyttjandet av kärnbränsle samt att stödja projektsom syftar till att utveckla prototyper av generation IV-reaktorer.
89. Europaparlamentet påpekar att kärnenergi kan samverka med förnybara energikällor exempelvis
genom att erbjuda nyskapande sätt för effektiv och ekonomisk produktion av väte eller biobränslen.
90. Europaparlamentet erinrar om att man globalt planerar eller konstruerar tiotals kärnkraftverk och att
det är av stor betydelse för europeiska företag att delta i detta, både ur industristrategisk synvinkel och föratt främja de högsta säkerhetsprinciperna på världsnivå.
91. Europaparlamentet hänvisar slutligen till Euratomlånens roll och uppmanar medlemsstaterna att även
i framtiden möjliggöra detta viktiga instrument.
*
**
92. Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommis-
sionen.C 263 E/432 SV 16.10.2008 Europeiska unionens officiella tidning
Onsdag 24 oktober 2007