Rekommendation till

RÅDETS BESLUT

med föreläggande för Spanien att vidta de åtgärder för att minska underskottet som anses nödvändiga i syfte att komma till rätta med situationen med ett alltför stort underskott

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 126.9,

med beaktande av Europeiska kommissionens rekommendation, och

av följande skäl:

1) Enligt artikel 126 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), ska medlemsstaterna undvika alltför stora underskott i sina offentliga finanser.

2)Stabilitets- och tillväxtpakten grundas på målet om sunda offentliga finanser, som ett sätt att stärka förutsättningarna för prisstabilitet och stark varaktig tillväxt som kan bidra till ökad sysselsättning. Stabilitets- och tillväxtpakten omfattar rådets förordning (EG) nr 1467/97 av den 7 juli 1997 om påskyndande och förtydligande av tillämpningen av förfarandet vid alltför stora underskott, som antogs i syfte att främja en snabb korrigering av alltför stora underskott i de offentliga finanserna.

3)Den 27 april 2009 fastslog rådet enligt artikel 104.6 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen (EG-fördraget) att det förelåg ett alltför stort underskott i Spanien och rekommenderade att det alltför stora underskottet skulle korrigeras senast 2012, i enlighet med artikel 104.7 i EG-fördraget. Sedan dess har rådet utfärdat tre nya rekommendationer till Spanien (den 2 december 2009, den 10 juli 2012 och den 21 juni 2013) på grundval av artikel 126.7 i EUF-fördraget, där fristen för att korrigera det alltför stora underskottet förlängdes till 2013, 2014 respektive 2016. I alla tre rekommendationerna ansåg rådet att Spanien hade vidtagit effektiva åtgärder, men att oväntade negativa ekonomiska händelser med stora negativa effekter på de offentliga finanserna hade inträffat.

4)I enlighet med artikel 126.8 i fördraget beslutade rådet den 12 juli 2016 att Spanien inte hade vidtagit effektiva åtgärder för att följa rådets rekommendation av den 21 juni 2013.

5)I enlighet med artikel 10.2 i förordning (EG) nr 1467/97, om en åtgärd från en deltagande medlemsstat inte genomförs eller om den enligt rådets uppfattning visar sig vara otillräcklig, ska rådet omedelbart fatta ett beslut enligt artikel 126.9 i fördraget.

6) Kommissionen har uppdaterat sin vårprognos 2016 med tillgänglig information fram till den 19 juli 2016. På grundval av detta har prognosen för real BNP-tillväxt för 2016 justerats upp med 0,3 procentenheter jämfört med vårprognosen, till 2,9 % och nedåt för 2017 (2,3 % mot 2,5 % i våras). Den reala BNP-tillväxten för 2018 beräknas till 2,1 %. Detta ska jämföras med en tillväxt på 3,2 % under 2015. Den ekonomiska tillväxten förväntas fortsätta avta men ändå förbli stabil, då den gynnas av de reformer som genomförts som svar på krisen, och av det framgångsrika slutförandet av programmet för ekonomiskt stöd. Återhämtningen skapar fortfarande många nya arbetstillfällen, då man är fortsatt återhållsam med löneökningar och drar fördel av reformerna på arbetsmarknaden. Tillväxten gynnas också av låga oljepriser. Samtidigt förväntas inflationen bli - 0,3 % under 2016. Det finns dock en nedåtrisk i tillväxtprognosen, särskilt från och med 2017, som är kopplad bland annat till resultatet av Storbritanniens folkomröstning om medlemskap i Europeiska unionen, vilket har ökat osäkerheten med potentiella negativa följder för handel och inhemsk efterfrågan.

7)Enligt kommissionens uppdaterade vårprognos 2016 beräknas det allmänna offentliga underskottet minska till 4,6 % av BNP under 2016, till 3.3 % av BNP 2017 och till 2,7 % under 2018 (jämfört med stabilitetsprogrammets mål på 3,6 %, 2,9 % och 2,2 % av BNP under 2016, 2017 respektive 2018, och ett beräknat underskott på 3,9 % av BNP 2016 och 3,1 % av BNP 2017 i vårprognosen). Prognosen för ett högre budgetunderskott beror delvis på att kommissionens uppdaterade prognos inkluderar färre åtgärder för att begränsa utgifterna på central och regional nivå som svar på kommissionens rekommendation från mars 2016 (0,2 % av BNP) än stabilitetsprogrammets prognos (0,4 % av BNP) eftersom vissa av dessa åtgärder inte ännu har specificerats tillräckligt för att omfattas av kommissionens prognos på grundval av det sedvanliga antagandet om oförändrad politik. Merparten av skillnaden härrör dock från förändringar i företagsbeskattningen som medför lägre förskottsbetalningar från företagen (pagos fraccionados) under 2016. Uteblivna förskottsbetalningar kvantifierades inte i stabilitetsprogrammet och blev uppenbara först i april vid tidpunkten för den första delbetalningen som inföll efter vårprognosens brytdatum. Kommissionens uppdaterade vårprognos 2016 beräknar dessa uteblivna betalningar till 0,5 % av BNP 2016. Eftersom de ovannämnda förändringarna skapar en permanent försening av skatteinbetalningen men inte utgör en förändring av skattesatsen eller skattebasen, skulle de inte påverka intäkterna från bolagsskatten i en ny stabil situation (med början 2017). De innebär en tillfällig förlust av skatteintäkter under 2016, vilket har behandlats som en engångsföreteelse i den uppdaterade vårprognosen. För 2017 härrör skillnaderna mellan den uppdaterade vårprognosen och stabilitetsprogrammet från utgångspositionen som är värre än väntat, och det faktum att de besparingsåtgärder som vidtogs som svar på kommissionens rekommendation från mars 2016 inte ännu har specificerats tillräckligt för att beaktas på grundval av det sedvanliga antagandet om oförändrad politik. Det strukturella underskottet förväntas öka med 0,4 % och 0,1 % av BNP under 2016 respektive 2017, och förbli oförändrat 2018. Den beräknade ökningen av det strukturella underskottet under 2016 beror dock delvis på att de nuvarande utsikterna för inflation och nominell BNP-tillväxt är lägre än de som 2016 års budget grundar sig på, vilket påverkade de strukturella skatteintäkterna negativt utan att anpassa utgifterna.

8)Den offentliga bruttoskuldkvoten växte från 36 % av BNP 2007 till omkring 99 % av BNP 2014. Skuldkvoten var mer eller mindre stabil under 2015, eftersom en nettoförsäljning av finansiella tillgångar kompenserade den negativa verkan av att underskottet ökade snabbare än den nominella BNP-tillväxten. Enligt kommissionens uppdaterade vårprognos 2016 beräknas skuldkvoten nå sin topp 2017 med, 100,6 % av BNP, medan vårprognosen beräknade att skulden skulle nå sin topp med 100,3 % av BNP 2016. Även om Spanien inte förefaller löpa en omedelbar risk att drabbas av finanspolitiska påfrestningar till följd av den höga nivån på skuldkvoten bedöms de risker som är kopplade till skuldsättningens hållbarhet öka betydligt på medellång sikt om positionen i de offentliga finanserna inte förbättras. På längre sikt torde dock riskerna för de offentliga finansernas hållbarhet minska tack vare positiva effekter av minskade åldersrelaterade utgifter.

9)Enligt artikel 5 i förordning (EG) nr 1467/97 ska rådet, i sitt beslut om att förelägga medlemsstaten att vidta åtgärder för att minska underskottet enligt artikel 126.9 i fördraget, begära att medlemsstaten uppnår årliga budgetmål som på grundval av den prognos som ligger till grund för föreläggandet som ett riktmärke motsvarar en årlig förbättring på minst 0,5 % av BNP, sett till det konjunkturrensade saldot utan engångsåtgärder och tillfälliga åtgärder. Det faktum att detta rådsbeslut att förelägga medlemsstaten åtgärder antas under andra halvåret förstorar den finanspolitiska insats som behövs för att uppnå en årlig förbättring av det strukturella saldot. Det är också viktigt att komma ihåg att grundscenariot för den nya anpassningsbanan börjar med en försämring på 0,4 % av BNP av det strukturella underskottet, vilket åtminstone delvis är en följd av att inflationen är lägre än förväntat i det scenario som 2016 års budget grundar sig på – en händelse som huvudsakligen ligger utanför regeringens kontroll. Med hänsyn till detta verkar det lämpligt att inte kräva ytterligare strukturella åtgärder under 2016.

10)Eftersom inga ytterligare strukturella åtgärder bör krävas under 2016 skulle beviljandet av ett ytterligare år för att Spanien ska korrigera sitt alltför stora underskott, vilket är regeln enligt rådets förordning (EG) nr 1467/97, kräva en årlig förändring av det strukturella saldot under 2017 som skulle ha en alltför negativ inverkan på tillväxten. Det förefaller därför lämpligt att förlänga tidsfristen för Spanien med två år för att få ett slut på det alltför stora underskottet.