(19)

I dessa riktlinjer gäller följande definitioner: (1) Miljöskydd: åtgärder som syftar till att avhjälpa eller förebygga sådana skador på den fysiska miljön eller naturresurserna som orsakas av stödmottagarens egen verksamhet, minska risken för sådana skador eller medföra en effektivare användning av naturresurser, inklusive energisparåtgärder och användningen av förnybara energikällor. (2) Energieffektivitet: en mängd sparad energi som fastställs genom mätning och/eller uppskattning av förbrukningen före och efter genomförandet av en åtgärd för att förbättra energieffektiviteten, med normalisering för yttre förhållanden som påverkar energiförbrukningen. (3) Unionsnorm: a) en obligatorisk unionsnorm som anger den nivå som enskilda företag ska uppnå i miljöhänseende (21), eller b) skyldigheten enligt direktiv 2010/75/EU (22) att använda bästa tillgängliga teknik och att säkerställa att utsläppsnivåerna avseende föroreningar inte är högre än de skulle ha varit vid användning av bästa tillgängliga teknik. Vad gäller fall där utsläppsnivåer med anknytning till bästa tillgängliga teknik har definierats i genomförandeakter som antagits enligt direktiv 2010/75/EU ska dessa nivåer gälla vid tillämpning av dessa riktlinjer. Då dessa nivåer uttrycks i form av ett intervall ska den nivå där den bästa tillämpliga tekniken först uppnås tillämpas. (4) Miljöinnovation: alla former av innovationsverksamhet som leder eller syftar till att avsevärt förbättra miljöskyddet, inbegripet nya produktionsprocesser, nya produkter eller tjänster och nya lednings- och affärsmetoder, som om de används eller genomförs sannolikt förebygger eller avsevärt minskar miljöriskerna, föroreningarna och andra negativa effekter av resursutnyttjandet, genom hela livscykeln för närliggande verksamheter. I dessa riktlinjer gäller följande definitioner: i. Mindre förändringar eller förbättringar. ii. Förbättrade produktions- eller tjänstemöjligheter genom att tillverknings- eller logistiksystem införs som i hög grad liknar dem som redan används. iii. Förändringar av affärsmetoder, arbetsplatsorganisation eller yttre förbindelser som utgår från organisationsmetoder som redan används inom företaget. iv. Ändrad ledningsstrategi. v. Sammanslagningar och förvärv. vi. Upphörande med en process. vii. Allmänt utbyte eller utvidgning av kapitalet. viii. Förändringar som uteslutande beror på ändrade faktorpriser, anpassning, regelbundna säsongsanpassningar eller andra cykliska anpassningar. ix. Handel med nya eller väsentligt förbättrade produkter. (5) Förnybara energikällor: följande förnybara icke-fossila energikällor: vindkraft, solenergi, aerotermisk energi (luftvärme), geotermisk energi, hydrotermisk energi, havsenergi, vattenkraft, biomassa, deponigas, gas från avloppsreningsverk samt biogaser. (6) Biomassa: den biologiskt nedbrytbara delen av produkter, avfall och restprodukter från jordbruk (bland annat material av vegetabiliskt och animaliskt ursprung), skogsbruk och därmed förknippad industri, inklusive fiske och vattenbruk, liksom biogas och den biologiskt nedbrytbara delen av industriavfall och kommunalt avfall. (7) Biobränsle: flytande eller gasformigt bränsle för transport som framställs av biomassa. (8) Flytande biobränslen: flytande bränsle som framställs av biomassa för att ge energi för andra syften än transport, inklusive el, uppvärmning och kylning. (9) Hållbart biobränsle: biobränsle som uppfyller hållbarhetskriterierna i artikel 17 i Europaparlamentets och rådets direktiv (EG) 2009/28 (23) om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor, inbegripet eventuella ändringar (24). (10) Samarbetsmekanism: en mekanism som uppfyller de villkor som anges i artikel 6, 7 eller 8 i direktiv (EG) 2009/28. (11) Energi från förnybara energikällor: energi som produceras vid anläggningar som endast använder förnybara energikällor samt andelen energi (uttryckt i värmevärde) som producerats från förnybara energikällor i hybridanläggningar som också använder konventionella energikällor, och detta omfattar förnybar el som används för att fylla lagringssystemen men inte el som produceras som ett resultat av lagringssystemen. (12) Kraftvärme: samtidig framställning i en och samma process av värmeenergi och elenergi och/eller mekanisk energi. (13) Högeffektiv kraftvärme: kraftvärme som uppfyller definitionen av högeffektiv kraftvärme i artikel 2.34 i direktiv 2012/27/EU (25). (14) Effektiv fjärrvärme och fjärrkyla: fjärrvärme och fjärrkyla som uppfyller definitionen av effektiva system för fjärrvärme och fjärrkyla i artikel 2.41 och 2.42 i direktiv 2012/27/EU (26). Definitionen omfattar anläggningar för produktion av värme/kyla och det nätverk (inbegripet tillhörande anordningar) som krävs för att distribuera värme/kyla från produktionsenheterna till kundens lokaler. (15) Miljöskatt: en skatt vars specifika beskattningsunderlag har tydliga negativa effekter på miljön, eller vars syfte därför är att vissa verksamheter, varor eller tjänster ska beskattas så att miljökostnaderna ingår i priset eller att producenter och konsumenter styrs mot miljövänligare verksamheter. (16) Unionens lägsta skattenivå: den lägsta skattenivå som anges i unionslagstiftningen; vad gäller energiprodukter och elektricitet avses med unionens lägsta skattenivå den lägsta skattenivå som anges i bilaga I till rådets direktiv 2003/96/EG (27). (17) Små och medelstora företag: företag som uppfyller villkoren i kommissionens rekommendation 2003/361/EG av den 6 maj 2003 om definitionen av mikroföretag samt små och medelstora företag (28). (18) Stora företag: företag som inte omfattas av definitionen av små och medelstora företag. (19) Individuellt stöd: stöd som beviljas antingen på grundval av en stödordning eller för ett särskilt ändamål. (20) Stödnivå: stödbeloppet brutto uttryckt i procent av de stödberättigande kostnaderna. Alla siffror som används ska avse bruttobelopp, dvs. belopp före eventuella avdrag för skatt eller andra avgifter. Om stöd beviljas i någon annan form än som bidrag, ska stödbeloppet vara lika med stödets bidragsekvivalent. Stöd som betalas ut i flera omgångar ska beräknas till sitt värde vid tidpunkten för beviljandet. Den ränta som ska användas för omräkning och för att räkna ut stödbeloppet i ett mjukt lån ska vara den gällande referensräntan vid den tidpunkt då lånet beviljades. Stödnivån beräknas per stödmottagare. (21) Driftsfördel: för beräkning av stödberättigande kostnader, särskilt kostnadsbesparingar eller ytterligare kompletterande produktion som direkt sammanhänger med den extra investeringen i miljöskyddssyfte och i tillämpliga fall fördelar som uppkommer genom andra stödåtgärder oavsett om de utgör statligt stöd eller inte, inbegripet driftstöd som beviljas för samma stödberättigande kostnader, inmatningspriser eller andra stödåtgärder. (22) Driftskostnader: för beräkning av stödberättigande kostnader, särskilt extra produktionskostnader såsom underhållskostnader som blir följden av den extra investeringen i miljöskyddssyfte. (23) Materiell anläggningstillgång: för beräkning av stödberättigande kostnader, investeringar i tomtmark som är absolut nödvändiga för att uppfylla miljökrav, investeringar i byggnader, anläggningar och utrustning, om syftet är att minska eller ta bort föroreningar och olägenheter, och investeringar för att anpassa produktionsmetoder för att skydda miljön. (24) Immateriell tillgång: medel för beräkning av stödberättigande kostnader, utgifter för tekniköverföring genom förvärv av tillverkningslicenser eller patenterad och icke patenterad know-how, om sådana utgifter uppfyller följande villkor: a) Den ska betraktas som en avskrivningsbar tillgång. b) Den ska ha förvärvats på marknadsvillkor från företag där köparen inte har några direkta eller indirekta kontrollbefogenheter. c) Den ska tas upp som en tillgång i företagets balansräkning och finnas kvar och utnyttjas av det stödmottagande företaget under minst fem år från och med det att stödet beviljats. Detta villkor gäller inte om den immateriella tillgången är tekniskt föråldrad. Vid en vidareförsäljning under denna femårsperiod ska inkomsterna från försäljningen dras av från de stödberättigande kostnaderna och i förekommande fall leda till att stödbeloppet återbetalas helt eller delvis. (25) Internalisering av kostnaderna: principen om att samtliga kostnader som hänger samman med miljöskyddet bör tas med i det förorenande företagets produktionskostnader. (26) Förorenare: den som direkt eller indirekt skadar miljön eller skapar förhållanden som leder till att den försämras (29). (27) Förorening: i det här sammanhanget den skada som förorenaren orsakar genom att direkt eller indirekt skada miljön, eller genom att skapa förhållanden som leder till en sådan skada på den fysiska miljön eller på naturresurser. (28) Principen om att förorenaren betalar: kostnaderna för åtgärder för att hantera föroreningar bör åligga den förorenare som orsakar föroreningarna. (29) Förorenat område: ett område där förekomst av farliga ämnen orsakad av mänsklig verksamhet är belagd och där denna förekomst är så stor att den utgör en betydande risk för människors hälsa eller för miljön med beaktande av pågående och godkänd framtida användning av marken. (30) Stöd för särskilda ändamål: stöd som inte beviljas på grundval av en stödordning. (31) Energiinfrastruktur: varje fysisk utrustning eller anläggning som är belägen i unionen eller kopplar samman unionen med ett eller flera tredjeländer och omfattas av följande kategorier: a) Angående elektricitet: i) Infrastruktur för överföring, i enlighet med definitionen i artikel 2.3 i direktiv 2009/72/EG (30). ii) Infrastruktur för distribution, i enlighet med definitionen i artikel 2.5 i direktiv 2009/72/EG (30). iii) Ellagring, definierat som ellagringsanläggningar som används för permanent eller tillfällig lagring av el i infrastruktur ovan eller under mark, eller i geologiska områden, förutsatt att de är direkt anslutna till högspänningsledningar som är utformade för en spänning på 110 kV eller mer. iv) Varje typ av utrustning eller anläggning som är nödvändig för att de system som avses i leden i–iii ska fungera tryggt, säkert och effektivt, inklusive skydds-, övervaknings- och kontrollsystem på alla spänningsnivåer och transformatorstationer. och v) Intelligenta nät, definierat som varje typ av utrustning eller anläggning, både på överförings- och på mellanspänningsdistributionsnivå, som syftar till digital tvåvägskommunikation, i realtid eller nära realtid, samt interaktiv och intelligent övervakning och styrning av produktion, överföring, distribution och förbrukning av el inom ett elnät för att utveckla ett nät som på ett effektivt sätt integrerar alla användare anslutna till elnätet – producenter, konsumenter och dem som är både producenter och konsumenter – samt deras beteende och handlingar, i syfte att säkerställa ett ekonomiskt effektivt, hållbart elsystem med låga förluster, hög kvalitet, försörjningstrygghet och säkerhet. b) Angående gas: i) Överförings- och distributionsledningar för transport av naturgas och biogas, som ingår i ett nät, utom högtrycksledningar som används för distribution i tidigare led av naturgas. ii) Underjordiska lagringsanläggningar anslutna till de högtrycksledningar för gas som anges i led i. iii) Mottagning, lagring och förångnings- eller dekompressionsanläggningar för flytande naturgas, eller komprimerad naturgas. och iv) Varje typ av utrustning eller anläggning som är nödvändig för att systemet ska fungera tryggt, säkert och effektivt eller för att möjliggöra dubbelriktad kapacitet, inklusive kompressorstationer. c) Angående olja: i) Rörledningar för transport av råolja. ii) Pumpstationer och lagringsfaciliteter som behövs för drift av råoljerörledningar. och iii) All utrustning, eller installation, som är av central vikt för att systemet i fråga ska fungera ordentligt, säkert och effektivt, inklusive skydds-, övervaknings- och kontrollsystem och motströmningsutrustningar. d) Angående koldioxid: nät av rörledningar, inbegripet tillhörande förstärkningsstationer för transport av koldioxid till lagringsanläggningar, i syfte att injektera koldioxiden i en lämplig underjordisk geologisk formation för permanent förvaring. (32) Likviditetsgap: skillnaden mellan positiva och negativa kassaflöden under en investerings livstid, diskonterat till deras aktuella värde (i typfallet med användning av kapitalkostnaden). (33) Avskiljning och lagring av koldioxid eller CCS: en uppsättning tekniker som går ut på att koldioxid (CO2) som släpps ut från industrianläggningar som baseras på fossila bränslen eller biomassa, inklusive kraftverk, avskiljs, transporteras till en lämplig lagringsplats och där injekteras i en lämplig underjordisk geologisk formation för permanent förvaring. tillräcklig produktionskapacitet: (34) Tillräcklig produktionskapacitet: en produktionskapacitet som bedöms vara tillräcklig för att tillgodose efterfrågan i en medlemsstat under en viss period, baserat på en konventionell statistisk indikator som används av organisationer som unionsinstitutionerna erkänner som organisationer som fyller en väsentlig funktion i inrättandet av en inre marknad för elektricitet, t.ex. Europeiska nätverket av systemansvariga för överföringssystemen för el (ENTSO-E). (35) Producent: ett företag som producerar elkraft för kommersiella ändamål. (36) Åtgärd för tillräcklig produktionskapacitet: en mekanism för att säkerställa att vissa nivåer för tillräcklig produktionskapacitet uppnås på nationell nivå. (37) Balanseringsansvar: en balansansvarig parts ansvar för avvikelser mellan produktion, förbrukning och marknadserbjudanden inom en viss avräkningsperiod för obalanser. (38) Standardbalanseringsansvar: icke-diskriminerande balanseringsansvar för olika tekniker, där ingen producent undantas från sådant ansvar. (39) Balansansvarig part: en marknadsdeltagare eller dennes valda representant som ansvarar för dess obalanser. (40) Obalanser: en balansansvarig parts ansvar för avvikelser mellan produktion, förbrukning och marknadserbjudanden inom en viss avräkningsperiod för obalanser. (41) Avräkning av obalanser: en finansiell avräkningsmekanism som syftar till att återvinna balanseringskostnader för balansansvariga parters obalanser. (42) Avräkningsperiod för obalanser: tidsenheter som används för att bestämma balansansvariga parters obalanser. (43) Konkurrensutsatt anbudsförfarande: ett icke-diskriminerande anbudsförfarande i vilket ett tillräckligt stort antal företag deltar och inom vilket stöd beviljas antingen på grundval av det ursprungliga anbud som lämnats av anbudsgivaren eller ett enhetspris. Dessutom utgör budgeten eller volymen med anknytning till anbudsförfarandet en bindande begränsning som innebär att inte alla anbudsgivare kan erhålla stöd. (44) Inledande av arbetena: antingen inledandet av de byggnadsarbeten som avser investeringen eller det första fasta åtagandet att beställa utrustning eller ett annat åtagande som gör investeringen oåterkallelig, beroende på vilket som inträffar först. Markinköp och förberedande arbete såsom erhållande av tillstånd och utförande av genomförbarhetsstudier betraktas inte som arbetets början. Beträffande uppköp innebär arbetets början den tidpunkt då tillgångar med direkt anknytning till det förvärvade företaget förvärvas. (45) Demonstrationsprojekt: ett projekt som innehåller teknik som utgör den första av sitt slag inom unionen och som innebär en viktig innovation som med god marginal överträffar tidigare känd teknik. (46) Stödområden: områden som anges i den godkända regionalstödskartan för perioden 1 juli 2014–31 december 2020 med tillämpning av artikel 107.3 a och c i fördraget. (47) Regionalstödskarta: den förteckning över områden som en medlemsstat har utsett i enlighet med villkoren i riktlinjerna om statligt regionalstöd för 2014–2020 (31).