c) en jämförbar beskrivning av de åtgärder som vidtagits under tiden (god jordbrukssed, åtgärdsprogram
osv.);
uppmanar dessutom kommissionen att göra dessa rapporter tillgängliga för allmänheten i en begriplig
form,
28. uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och medlemsstater-
nas regeringar och parlament.
3. Habitat (förfarande utan debatt)
A5-0387/2000
Europaparlamentets resolution om genomförande av direktiv 92/43/EEG om bevarande av livs-
miljöer samt vilda djur och växter (2000/2111(INI))
Europaparlamentet utfärdar denna resolution
Edash med beaktande av konventionen om biologisk mångfald,Edash med beaktande av Bernkonventionen om skydd av europeiska vilda djur och växter samt deras natur-
liga miljö,
Edash med beaktande av Århuskonventionen om tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslut
och rätt till prövning i miljöfrågor,
Edash med beaktande av kommissionens meddelande om förnuftigt nyttjande och bevarande av våtmarker
(1995) (KOM(1995) 189) och rådets slutsatser efter den offentliga debatten om förnuftigt nyttjandeoch bevarande av våtmarker (1996),
Edash med beaktande av sextonde årsrapporten om kontrollen av gemenskapsrättens tillämpning (1998)
(KOM(1999) 301 (
1),
Edash med beaktande av sin resolution av den 20 oktober 1998 om kommissionens meddelande till rådet
och Europaparlamentet om Europeiska gemenskapens strategi för biologisk mångfald (KOM(1998) 42Edash C4-0140/1998 Edash SEK(1998) 348 Edash C4-0155/1998) (
2),
Edash med beaktande av direktiv 92/43/EEG om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter (”habi-
tatdirektivet”) (3),
Edash med beaktande av direktiv 79/409/EEG om bevarande av vilda fåglar (”fågeldirektivet”) (4),
Edash med beaktande av direktiv 85/337/EEG om bedömning av inverkan på miljön av vissa offentliga och
privata projekt (”EIA-direktivet”) (5),
Edash med beaktande av sin ståndpunkt av den 6 september 2000 till rådets gemensamma ståndpunkt inför
antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om bedömning av vissa planers och programsmiljöpåverkan (5685/1/2000 Edash C5-0180/2000 Edash 1996/0304(COD))(
6),
Edash med beaktande av artikel 47.2 och 163 i arbetsordningen,Edash med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och konsumentfrågor (A5-0387/
2000), och av följande skäl:
(1) EGT C 354, 7.12.1999, s. 1.
(2) EGT C 341, 9.11.1998, s. 41.
(3) EGT L 206, 22.7.1992, s. 7.
(4) EGT L 103, 25.4.1979, s. 1.
(5) EGT L 175, 5.7.1985, s. 40.
(6) ”Texter antagna under sammanträdet”, punkt 4.C 262/132 SV 18.9.2001 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
Onsdag 17 januari 2001
A. Gemenskapens naturskyddslagstiftning är ännu inte fullt fungerande på grund av att medlemsstater har
underlåtit att genomföra det över åtta år gamla habitatdirektivet och det över 20 år gamla fågel-direktivet. Genomförandet av habitat-och fågeldirektiven är med avseende på både bevarandet avarter och upprättandet av Natura 2000-nät ett av de viktigaste redskapen för att uppnå målen i kon-ventionen om biologisk mångfald i Europeiska unionen och dess medlemsstater.
B. De fördragsbrottsförfaranden som inleds mot medlemsstater på grund av underlåtenhet att genomföra
gemenskapsrätten eller som införlivat den på ett otillfredsställande sätt går ytterst långsamt. När detgäller miljön bidrar detta till att öka hotet mot livsmiljöer och mot de arter som skall skyddas.
C. Texten i habitatdirektivet bör för närvarande inte ses över, förutom när det gäller de ändringar som
krävs på grund av gemenskapens utvidgning. Insatserna bör i stället koncentreras till genomförande avdirektivet.
D. Kommissionen bör rapportera regelbundet till Europaparlamentet om genomförandet av EU:s lagstift-
ning om biologisk mångfald.
E. Historiskt sett har naturskyddet främst varit kopplat till naturens estetiska och vetenskapliga värde. Ett
modernt synsätt bör också erkänna att ekosystem, arter och biologisk mångfald är av grundläggandebetydelse för en hållbar utveckling. Bevarandet av fungerande ekosystem bidrar i mycket hög grad tillmänniskors livskvalitet och bör utgöra en integrerad del av all sektorspolitik. Naturskyddsåtgärder ochåtgärder för att bevara den biologiska mångfalden bör inte enbart begränsas till skyddade områdenutan måste vidtas på hela gemenskapens territorium och integreras i alla verksamhetssektorer, t.ex.jordbruk och transport med vederbörlig hänsyn till de berörda områdenas ekonomiska och socialasituation. Jordbruket i Europa bevarar och vårdar kulturlandskapen, och förvaltningen i enlighet med
modellen för god jordbrukarsed är inriktad på skydd och bevarande av miljön. Mark är en form av
kapital som inte kan förökas, och böndernas strävan är att behålla detta kapital i ett sunt och fruktbartskick också för kommande generationer.
F. Miljöhänsyn skall i själva verket integreras i all EU-politik genom tillämpning av artikel 6 i EG-för-
draget. När det sjätte miljöhandlingsprogrammet utarbetas måste kommissionen beakta att politiken ihögre grad bör bekräfta att naturskydd och biologisk mångfald måste vara mindre av en separat före-teelse och i större utsträckning ett normalt inslag inom miljöplanering och miljöförvaltning inom allapolitikområden.
G. Gemenskapens naturskyddspolitik måste gradvis ändra fokus från att utse skyddade områden till att
förvalta och bevara dessa områden. Det är nödvändigt att medlemsstaterna utarbetar förvaltningsåtgär-der för Natura 2000-områden och inrättar övervakningsmekanismer med relevanta indikatorer.
H. Habitatdirektivet erbjuder naturskydd på ett modernt och bra sätt som kräver att man gör en avväg-
ning mellan olika intressen, vilket dock har givit upphov till meningsskiljaktigheter i många länder.
I. Habitatdirektivet och direktivet om vilda fåglar Edash som fungerar tillsammans på ett kombinerat sätt Edash
är de viktigaste rättsakterna för naturskydd på gemenskapsnivå. Det är medlemsstaternas ansvar attinförliva dessa bestämmelser i nationell lagstiftning och därefter genomföra och tillämpa dem i prakti-ken.
J. Infrastruktur som vägar, dammar och hamnar fragmenterar landskap och isolerar populationer av
flora och fauna från varandra. Uppsplittringen av och den krympande arealen för naturliga livsmiljöerresulterar i att populationer isoleras från varandra, vilket i sin tur leder till att det genetiska utbytetminskar och populationernas överlevnad hämmas, samt till försvårade möjligheter att inrätta Natura2000 som ett sammanhängande ekologiskt nät baserat på särskilda skyddsområden i enlighet med18.9.2001 SV C 262/133 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
Onsdag 17 januari 2001
fågeldirektivet och de särskilda bevarandeområden som utses i enlighet med habitatdirektivet. Lämp-
liga ekologiska korridorer och buffertzoner är ett mycket viktigt bidrag till naturskydd i Europa. Störresammanlänkade skyddsområden krävs för att garantera framgång för habitatdirektivet. Det finns ettbrådskande behov av att förbättra miljökonsekvensbedömningar och införa strategisk miljöbedömningav transportprojekt och andra planeringsförslag till markanvändning för att se till att Natura 2000 ärsammanhängande.
K. Medlemsstaterna bör åta sig att ge strikt skydd på sitt territorium åt ett stort antal olika ”arter av
gemenskapsintresse” som finns förtecknade i bilaga 4 till habitatdirektivet samt åt alla rastplatser ochfortplantningsområden. Kommissionen bör kontrollera, mot bakgrund av de nationella rapporternaom genomförandet av direktivet, att dessa system tillämpas samt snarast möjligt vidta nödvändiga
verkställighetsåtgärder om detta inte är fallet.
L. Det finns ett brådskande behov av att skydda, både i de nuvarande medlemsstaterna och i kandidat-
länderna, mindre intensivt jordbruk och annan mänsklig verksamhet som innebär ett mindre intrång,eftersom vetenskapliga bevis visar att sådana metoder i själva verket bidrar till upprätthållandet av denbiologiska mångfalden. Många livsmiljötyper är nära kopplade till människors användning av markoch andra resurser samt är oerhört känsliga för förändringar i karaktären hos detta utnyttjande. Åtgär-der i enlighet med förordningen om landsbygdsutveckling som antogs genom Agenda 2000 finns till-gängliga för att främja genomförandet av Natura 2000, inbegripet buffertzoner och ekologiska korri-dorer. Dessa åtgärder måste tillämpas noga och utvärderas och deras budget måste utökas betydligt.Kommissionen uppmanas att vid ett senare tillfälle inlemma ett uttryckligt omnämnande av Natura2000-nätverket i förordningen om landsbygdens utveckling.
M. Medlemsstaterna skall stå för finansieringen av de förpliktelser som följer av habitatdirektivet. Artikel 8
i direktivet anger endast en möjlighet till medfinansiering från gemenskapen för vissa åtgärder för
områden som anses vara av gemenskapsintresse. Life-programmets budget måste ökas i nödvändig
utsträckning för att kunna medfinansiera pilotprojekt när det gäller upprättande av Natura 2000-nätet i nuvarande medlemsstater och i kandidatländer. Hänsyn måste tas till att budgeten knappt harökats sedan 1992 och att efterfrågan på medfinansiering varje år vida överstiger de tillgängliga med-len.
N. Naturvårdsorganisationer har under årens lopp utfört en viktig uppgift genom att samla information
om arter, upprätthålla reservat och öka allmänhetens och regeringars medvetenhet om miljöproblem,bedriva forskning om områdesskydd, övervaka genomförandet av miljölagstiftning och tillhandahållabeslutsfattare avgörande information.
O. Tillgång till information är grundläggande för lokalsamhällen i och runt Natura 2000-områden och för
naturvårdsorganisationers och andra icke-statliga organisationers verksamhet, inklusive berörda arbets-marknadsparter. Kommissionen och medlemsstaterna bör låta dem få del av all relevant dokumenta-
tion, t.ex. brevväxling angående områden i Natura 2000-nätet och genomförandet av habitatdirektivet,
förvaltningsplaner för föreslagna områden av gemenskapsintresse och besiktningsrapporter, relevantarapporter om Natura 2000-områden och finansieringssystem.
P. Europeiska miljöbyråns ämnescentrum för naturskydd har haft en avgörande roll som förvaltare och
vetenskaplig rådgivare när det gäller bedömning av medlemsstaternas förslag till Natura 2000-områ-den. Detta organ måste kunna fortsätta utföra denna verksamhet med lämpliga ekonomiska ochmänskliga resurser. Europeiska miljöbyrån har spelat en central roll genom att tillhandahålla jämför-bara uppgifter om tillståndet för ekosystem och arter samt resultat av skyddsåtgärder. Kommissionenspelar en avgörande roll och parlamentet kräver att kommissionen ges tillräckliga personalresurser föratt kunna uppfylla sina skyldigheter.C 262/134 SV 18.9.2001 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
Onsdag 17 januari 2001
Q. All gemenskapsfinansiering bör på lång sikt ge incitament till att målen i habitatdirektivet uppfylls.
Målet på kort sikt bör vara att alla gemenskapsfinansierade aktiviteter åtminstone överensstämmermed de miljöstandarder som fastställs i habitatdirektivet.
R. Att garantera rätt till prövning för icke-statliga organisationer på nationell och europeisk nivå är av
avgörande betydelse för bättre tillämpning och verkställande av bestämmelserna i habitatdirektivet.
1. Parlamentet understryker betydelsen av den rättsligt bindande tidtabellen i habitatdirektivet och be-
tonar vikten av att se till att medlemsstaternas redan betydande förseningar inte förvärras,
2. uppmanar kommissionen att utan att tveka fortsätta att vidta lämpliga rättsliga verkställighetsåtgärder
inom ramen för sina befogenheter för att se till att habitatdirektivet genomförs på vederbörligt sätt samtfölja upp upptäckta brott mot medlemsstaternas skyldigheter, särskilt när
a) det förekommer onödiga förseningar i presenterandet av förslag till lista över områden som skall ingå i
Natura 2000-nätet,
b) befintliga Natura 2000-områden inte är tillräckligt skyddade,
c) arter som anges i bilagorna till direktivet inte ges tillräckligt skydd,
d) områden saknas bland föreslagna områden (artikel 5 i direktivet);
uppmanar vidare kommissionen att i fall där ”ett allt överskuggande allmänintresse” konstaterats se till att
fullt tillräckliga kompensationsåtgärder föreslås, genomförs, finansieras långsiktigt och övervakas,
3. uppmanar enträget kommissionen att utforma administrativa åtgärder för att minska handläggnings-
tiden för de anmälningar eller klagomål som den erhåller rörande brott mot miljölagstiftningen samt attden, om så är nödvändigt, gör fördragsbrottsförfarandena smidigare i de fall då det finns ett tydligt hot motde arter eller livsmiljöer som skall skyddas,
4. uppmanar medlemsstaterna att se till att alla föreslagna områden av gemenskapsintresse omedelbart
skyddas mot skadlig utveckling samt senast den 30 juni 2004 vidta alla bevarandeåtgärder för att förvaltaoch bevara områdena efter det att de utsetts till Natura 2000-områden, varvid det bör klargöras att enklassificering som skyddsområde också kan betyda att möjligheterna till naturskydd på avtalsbasis kanutnyttjas om det därigenom är möjligt att få till stånd tillräckligt skydd för de hotade djur-och växtarterna,
5. understryker att framstegen när det gäller att utse områden för Natura 2000 måste påskyndas och att
den andra serien seminarier om de sex biogeografiska regionerna måste hållas inom en rimlig tidsperiod isyfte att undvika ytterligare förseningar i identifieringen av Natura 2000-områden, däribland förseningar ikandidatländerna, och respektera tidsfristen, 30 juni 2004, för att utse områden av gemenskapsintresse tillsärskilda bevarandeområden,
6. uppmanar medlemsstaterna att uppfylla sina rapporteringsskyldigheter när det gäller genomförandet
av habitatdirektivet; uppmanar kommissionen att rapportera till parlamentet, rådet och Ekonomiska ochsociala kommittén i enlighet med de tidsfrister som anges i artikel 17 i habitatdirektivet,
7. uppmanar medlemsstaterna att betrakta naturskydd som ett politikområde, en ekonomisk potential
och en rättighet för kommande generationer, där resultat endast kan uppnås genom aktivt samarbete medmedborgarna i deras roll som konsumenter, användare, lantbrukare, markägare, turister, trädgårdsmästare,fiskare, jägare, arbetstagare, arbetsgivare etc.
8. uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att påskynda åtgärder som kan ha positiva effekter på
Natura 2000-nätet för särskilda bevarandeområden, bl.a. genom att
a) avsätta tillräcklig finansiering för de platser som omfattas av nätverket i syfte att säkerställa bevarandet
och förvaltningen av dem,
b) öka medvetenheten om och spridningen av information om Natura 2000 och dess möjligheter när det
gäller socioekonomisk utveckling, i syfte att främja bättre förståelse av målen i habitatdirektivet,18.9.2001 SV C 262/135 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
Onsdag 17 januari 2001
c) förbättra mekanismerna för allmänhetens medverkan,
d) förstärka dialogen med markägare och användare så att mark som av myndigheterna i medlemsstater-
na utsetts att ingå i Natura 2000 inte anses stå i motsatsförhållande till markägares rättigheter utan istället ses som en möjlighet; markägares rättigheter bör inte hindra klassificeringen av skyddade områ-den,
e) bedöma och noggrannare övervaka planer och projekt för att förhindra skadlig utveckling Edash tillämp-
ning av artikel 6 i habitatdirektivet.
f) klargöra att direktivet om livsmiljöer inte är ett instrument för att förhindra viktiga infrastrukturåtgär-
der och att en klassificering som Natura 2000-område inte innebär att alla former av ekonomiskverksamhet skall upphöra,
9. uppmanar kommissionen att utarbeta en handledning om hur artikel 8 i habitatdirektivet skall tolkas,
10. lovordar kommissionen för att den har givit ut en handledning om hur artikel 6 i habitatdirektivet
skall tolkas och uppmuntrar kommissionen att utveckla den ytterligare genom att översätta den till EU:soch kandidatländernas samtliga officiella språk; uppmuntrar dessutom kommissionen att utvärdera omdenna vägledning beaktas, förstås och tillämpas av medlemsstaterna; uppmuntrar vidare kommissionenatt analysera hinder för tillämpning av vägledningen, orsakerna till dem och sätt att undanröja dem samtatt utvärdera om förhållningssättet till vägledningen är enhetligt i de olika medlemsstaterna,
11. välkomnar kommissionens insats att neka tillgång till EU-medel för medlemsstater som inte har sett
till att miljöskyddskraven införlivas i definitionen och genomförandet av åtgärder som stöds via struktur-
fonderna och Sammanhållningsfonden; välkomnar att samma strategi har antagits för tillgång till medelenligt förordningen om landsbygdsutveckling,
12. kräver en översyn av direktivet om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter med avse-
ende på dess tillämpning i medlemsstaterna; anser att denna översyn bör leda till ökad tydlighet för demsom berörs av direktivet,
13. understryker att det endast är motiverat att gemenskapen skjuter upp utbetalningar om det finns
allvarliga tecken på att de konkreta utbetalningarna leder till en försämring av en viktig livsmiljö och attvarje enskilt fall bör undersökas i detta sammanhang samt att hela medlemsstater eller regioner inte fårdrabbas av uppskjutet stöd,
14. påminner om att kommissionen i enlighet med artikel 226 i EG-fördraget kan väcka talan vid Euro-
peiska gemenskapernas domstol mot medlemsstater som inte genomför direktiv i tid,
15. kräver att det utarbetas förslag som leder till ökad delaktighet av de medborgare och lokala sam-
manslutningar som berörs av områdesklassificeringar,
16. understryker behovet av att kommissionen betonar att det finns tillgängliga finansiella instrument
för att främja bevarande av biologisk mångfald och genomförandet av habitatdirektivet; uppmanar med-lemsstaterna att utnyttja dessa finansiella medel för att i synnerhet utarbeta åtgärder såsom
a) inom ramen för strukturfonderna: råd om och utbildning i bevarande för lantbrukare, jägmästare,
fiskare, jägare osv,
b) inom ESF (Europeiska socialfonden): investeringar i infrastruktur som syftar till miljöskydd i de regio-
ner som omfattas av mål 1 och 2,
c) inom ERUF (Europeiska regionala utvecklingsfonden): skötsel, förbättring och återställande av land-
skapet i regioner som omfattas av mål 1 och 2,
d) inom EUGFJ (Europeiska utvecklings-och garantifonden för jordbruket): skydd och bevarande av
landsbygdens kulturarv inom EUGFJ,C 262/136 SV 18.9.2001 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
Onsdag 17 januari 2001
e) inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken:
Edash incitament till lantbrukare att använda metoder som gagnar miljön inom programmet för miljö-
åtgärder inom jordbruket (förordning (EG) nr 1257/1999) (1),
Edash betalning till lantbrukare som använder odlingsmetoder som är förenliga med skyddet av miljön
inom ramen för bestämmelserna om mindre gynnade områden (förordning (EG) nr 950/1997) (2),
Edash incitament till lantbrukare att återskapa naturliga livsmiljöer i skog inom ramen för beskogning av
jordbruksmark och skogsförbättring (förordning (EG) nr 1257/1999),
Edash miljövillkor kan kopplas till bidrag inom ramen för stödsystemen för produkterna,
17. uppmanar kommissionen att se till att gemenskapens miljölagstiftning genomförs och tillämpas
effektivt inom ramen för alla projekt, oavsett om de kräver gemenskapsstöd eller nationellt stöd i medlems-staterna,
18. uppmanar Europeiska investeringsbanken att utarbeta miljökonsekvensbeskrivningsrapporter om
projekt i kandidatländerna innan den ger sitt godkännande samt att göra dessa rapporter tillgängliga förallmänheten,
19. uppmanar kommissionen att offentliggöra en årlig rapport om den gemensamma jordbrukspoliti-
kens effekter på livsmiljöer och arter i Europa,
20. uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och medlemsländer-
nas regeringar och parlament.
(1) EGT L 160, 26.6.1999, s. 80.
(2) EGT L 142, 2.6.1997, s. 1.
4. PCB/PCT (förfarande utan debatt)
A5-0379/2000
Europaparlamentets resolution om genomförande av rådets direktiv 96/59/EG om bortskaffande av
polyklorerade bifenyler och polyklorerade terfenyler (PCB/PCT) (2000/2112(INI))
Europaparlamentet utfärdar denna resolution
Edash med beaktande av rådets direktiv 96/59/EG om bortskaffande av polyklorerade bifenyler och polyklo-
rerade terfenyler (PCB/PCT) (1),
Edash med beaktande av rådets direktiv 76/403/EEG (2) om bortskaffande av polyklorerade bifenyler och
polyklorerade terfenyler, vilket var den första tillnärmningen av medlemsstaternas lagar och bestäm-melser,
Edash med beaktande av kommissionens förslag till rådets direktiv om bortskaffande av polyklorerade bife-
nyler och polyklorerade terfenyler (
3), vilket lades fram för att beakta den tekniska utvecklingen och
ersätta det första direktivet från 1976,
Edash med beaktande av det ändrade förslaget till rådets direktiv om bortskaffande av polyklorerade bifenyler
och polyklorerade terfenyler (PCB/PCT) (4), vilket ändrade den rättsliga grunden,
(1) EGT L 243, 24.9.1996, s. 31.
(2) EGT L 108, 26.4.1976, s. 41.
(3) EGT C 319, 12.12.1988, s. 57.
(4) EGT C 299, 20.11.1991, s. 9.18.9.2001 SV C 262/137 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
Onsdag 17 januari 2001