BILAGA till Förslag till EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDETS FÖRORDNING om periodisk provning av motorfordons och tillhörande släpvagnars trafiksäkerhet och om upphävande av direktiv 2009/40/EG /* <EMPTY>/2012/0XXX draft - 2012/ () */





MOTIVERING 1. FÖRSLAGETS BAKGRUND · Motiv och syfte Förslagets syfte är att fastställa uppdaterade och harmoniserade regler om trafiksäkerhetsprovning av motorfordon och tillhörande släpfordon för att förbättra trafiksäkerheten och för att skydda miljön. Med förslaget hoppas man kunna bidra till målet att halvera antalet döda i trafiken till 2020 enligt de politiska riktlinjerna för trafiksäkerhet 2011-2020[1]. Förslaget kommer även att bidra till minskade utsläpp från vägtransporter på grund av bristande underhåll av fordon. · Allmän bakgrund Innan ett fordon kan släppas ut på marknaden måste det uppfylla relevanta krav på typgodkännande eller enskilt godkännande för att säkerställa en optimal nivå för säkerhet och miljöstandarder. Varje medlemsstat måste registrera alla fordon som för första gången får ett europeiskt typgodkännande enligt det intyg för överensstämmelse som utfärdats av fordonstillverkaren. Registreringen är det officiella godkännandet för fordonet att användas på allmän väg och överensstämmer med införandedatum för krav på olika fordon. Efter godkännandet ska fordon i trafik regelbundet genomgå periodiska trafiksäkerhetsprovningar. Målet med sådana provningar är att säkerställa att de fordon som är i trafik upprätthåller trafiksäkerheten och att de inte utgör någon fara för föraren och andra trafikanter. Bilar kontrolleras därför enligt vissa krav, som säkerhet och miljöskydd samt enligt krav för efterjustering. De fordon som används för kommersiell transport av varor med en totalmassa som överstiger 3,5 ton och fordon för kommersiell transport av fler än åtta passagerare används ofta regelbundet och intensivt och ska därför genomgå tekniska vägkontroller där fordonens överensstämmelse med tekniska krav och miljökrav kontrolleras när som helst och var som helst inom EU. Under fordonets livscykel kan en ny registrering vara aktuell på grund av ägarbyte eller om fordonet flyttas till en annan medlemsstat för permanent användning. Bestämmelser för fordonsregistrering bör införas för att säkerställa att fordon som utgör en direkt fara för trafiksäkerheten inte används på vägarna. Målet med trafiksäkerhetsprovning är att kontrollera säkerhetskomponenternas funktion, miljöprestanda och fordonets överensstämmelse med godkännandet. · Gällande bestämmelser ”Trafiksäkerhetspaketet” kommer att omfatta de gällande kraven som fastställts i befintlig lagstiftning om trafiksäkerhet som omfattar trafiksäkerhetsprovning[2], vägkontroller[3] och regler för fordonsregistrering.[4]. I jämförelse med den gällande lagstiftningen om trafiksäkerhetsprovning kommer det här förslaget att utöka omfattningen av det befintliga regelverket så att det även omfattar nya fordonskategorier inklusive motorcyklar samt antalet kontroller av äldre fordon med höga miltal. I förslaget fastställs även nya krav på åtgärder som rör provningens standard och kvalitet, som testutrustning, testpersonalens kunskaper och utbildning samt kontroll av provningssystemet. · Överensstämmelse med andra principer och mål inom unionen Förslaget överensstämmer med EU:s mål för säkrare vägar som fastställts i vitboken om transport[5] och syftet är att den särskilda strategin för säkrare fordon ska ingå i de politiska riktlinjerna för trafiksäkerhet 2011-2020. När det gäller de miljömässiga aspekterna av förslaget kommer kraven att leda till minskade koldioxidutsläpp och andra luftföroreningar från motorfordon i enlighet med EU-strategin för rena och energieffektiva fordon[6] samt den integrerade energi- och klimatpolitiken[7], den så kallade ”20-20-20-strategin” och bidra till att målen för en bättre luftkvalitet enligt direktiv 2008/50/EG uppnås[8]. Slutligen följer förslaget rekommendationerna för nystarten av politiken för den inre marknaden enligt Monti-rapporten från maj 2010[9] när det gäller att minska administrativa hinder för gränsöverskridande förflyttning av begagnade bilar. 2. RESULTAT AV SAMRÅD MED BERÖRDA PARTER OCH KONSEKVENSBEDÖMNINGAR · Samråd med berörda parter Samrådsmetoder För att utarbeta förslaget har kommissionen samrått med de berörda parterna på flera sätt: – Genom ett allmänt samråd på Internet som omfattade förslagets alla delar. – Genom workshops där samråd skett med experter och berörda parter. – Genom en studie av framtida alternativ för förbättrad trafiksäkerhet i EU som har genomförts för att identifiera möjliga åtgärder och för att utarbeta ett verktyg för kostnadsnyttoanalys för att granska effekterna av trafiksäkerhetsprovning. Sammanfattning av svar och hur de har tagits i beaktande Vid samrådet på Internet identifierades flera problem av berörda parter. I konsekvensbedömningen som hör till det här förslaget finns de viktigaste problemen samlade samt en beskrivning av på vilket sätt de har tagits i beaktande. Ett öppet samråd genomfördes på Internet från den 29 juli 2010 till den 24 september 2010. Kommissionen fick 9 653 svar från medborgare, medlemsstaternas myndigheter, leverantörer av utrustning, provningscentrum, verkstäder och fordonstillverkare. Resultaten finns på http://ec.europa.eu/transport/road_safety/take-part/public-consultations/pti_en.htm. · Extern experthjälp Berörda fackområden/berörd sakkunskap Förslaget kräver en bedömning av olika alternativ samt miljöpåverkan och ekonomisk och social påverkan. Metoder En undersökning av resultaten av de olika alternativen har genomförts av en extern konsult (Europe Economics) genom att använda flera vetenskapliga rapporter och utvärderingsrapporter som modeller och som information för beräkning av de olika alternativens kostnader och fördelar. De undersökningar som använts mest omfattar följande: – Rapport från kommissionen till rådet och Europaparlamentet om medlemsstaternas tillämpning av Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/30/EG av den 6 juni 2000 om vägkontroller av trafiksäkerheten hos nyttofordon i trafik i gemenskapen – rapporteringsperiod 2005-2006 och 2007-2008[10], – AUTOFORE (2007) – ”MOT Scheme Evidence-base” Department of Transport (UK, 2008) – DEKRA Road Safety Report 2008 – Strategier för att förhindra olyckor på de europeiska vägarna – DEKRA Road Safety Report on Trucks 2009 – DEKRA Motorcycle road safety report 2010 – TÜV Reports 2009/2010. Medel för att göra expertråden tillgängliga för allmänheten Alla undersökningar som slutförts och godkänts finns eller kommer att finnas på webbplatsen för GD transport och rörlighet. · Konsekvensbedömning För förslagets huvudsakliga delar behandlades följande alternativ: (a) Tillvägagångssättet med en oförändrad politik utgör referensfall när effekterna av andra alternativ jämförs. I det här alternativet bibehålls den nuvarande EU-lagstiftningen. Dessutom skulle inte någon kortsiktig anpassning göras av den tekniska bilagan till direktiv 2009/40/EG som nyligen ändrades genom kommittéförfarandet i direktiv 2010/48/EU.[11]. Trafiksäkerhetsprovningarnas omfattning och frekvens kommer därför inte att ändras och man kommer inte heller att vidta ytterligare åtgärder för informationsutbyte. Ett ramverk för informationsutbyte saknas fortfarande. (b) Ett ”icke-bindande” tillvägagångssätt skulle utgå från bättre implementering och övervakning av den befintliga lagstiftningens tillämpning. Det här alternativet skulle inte innebära ny lagstiftning men däremot nya åtgärder från kommissionen för att förbättra provningens standard samt åtgärder för att uppmuntra utbyte av data. (c) Ett ”lagstiftande” tillvägagångssätt skulle bestå av två delar: – För att uppfylla särskilda mål för förbättring av trafiksäkerheten och fastställa obligatoriska standarder måste först EU:s minimikrav på normer för periodisk trafiksäkerhetsprovning och flygande vägkontroller av trafiksäkerheten granskas. Detta krävs för att undvika att luckor i systemet minskar effektiviteten av förbättrad vägsäkerhet i sin helhet. – För att uppfylla specifika mål för att göra den information som krävs för trafiksäkerhetsprovning tillgänglig skulle den andra beståndsdelen i den övergripande åtgärden i ett andra skede utgöras av ett eventuellt inrättande av ett harmoniserat system för utbyte av data som sammankopplar de befintliga databaserna så att följande säkerställs: Alla centrum för periodisk trafiksäkerhetsprovning har tillgång till informationen enligt intyg för överensstämmelse och informationen om elektroniska säkerhetssystem (som ABS[12], ESC[13], krockkuddar etc.). Utbytet av kontrollresultat mellan medlemsstater ska ske så att ansvariga myndigheter har tillgång till systemet. Rapportering av kontrollresultat - särskilt resultat från vägmätare från centrum för trafiksäkerhetsprovning till nationella och europeiska myndigheter för att skapa överensstämmelse och för att samla in statistik. I flera medlemsstater genomför ett stort antal privata auktoriserade provningscentrum trafiksäkerhetsprovningar. För att säkerställa ett samstämmigt tillvägagångssätt ska särskilda gemensamma förfaranden som minimitidsfrister samt typ av information som ska vidarebefordras anges i lagstiftningen. Konsekvensbedömningen har emellertid visat fördelarna med en kombinerad metod av icke-bindande och bindande lagstiftning för detta syfte. Därför har de icke-bindande åtgärderna som tidigare föreskrivits i konsekvensbedömningen integrerats i lagstiftningstexten. 3. FÖRSLAGETS RÄTTSLIGA ASPEKTER · Sammanfattning av den föreslagna åtgärden Provningscentrum ska ha tillgång till den tekniska informationen som krävs för att genomföra provningen inklusive kontroll av elektriska säkerhetskomponenter som ABS-bromsar och antisladdsystem (ESC). Tillverkarna ska möjliggöra åtkomst till sådan information eftersom information om reparationer och underhåll redan finns tillgänglig. De fordon som ska provas kommer att utökas till två- och trehjuliga motorfordon, lätta släpvagnar med en vikt på upp till 3,5 ton och traktorer med en konstruktionshastighet som överstiger 40 km/h. Med hänsyn till fordonets ålder och årlig körsträcka kommer provningsfrekvensen att ökas, och fordon med lång körsträcka kommer därför att provas varje år på samma sätt som taxibilar och ambulanser. Trafiksäkerhetsprovningen ska göras inom fyra månader vilket ger medborgare och operatörer tillräcklig flexibilitet. Utrustningen som används vid provning ska uppfylla särskilda minimikrav för att de provningsmetoder som beskrivs ska kunna genomföras effektivt. Identifierade brister ska bedömas enligt harmoniserade regler som är kopplade till riskerna för trafiksäkerheten. De inspektörer som utför trafiksäkerhetsprovningar ska besitta en viss kunskapsnivå och ha lämplig utbildning. Inspektörerna får inte vara utsatta för intressekonflikter, särskilt när det gäller ekonomisk, personlig eller familjär koppling till innehavaren av fordonets registreringsbevis. Trafiksäkerhetsprovning som utföras av auktoriserade privata företag ska granskas. Trafiksäkerhetsprovningarnas resultat samt information om fordonens körsträcka ska samlas i nationella register, vilket underlättar identifieringen av felaktiga körsträckor. Bedrägerier med vägmätare ska mer systematiskt anses som en överträdelse med påföljder. I flera medlemsstater genomför ett stort antal privata auktoriserade provningscentrum trafiksäkerhetsprovningar. För att säkerställa ett effektivt informationsutbyte mellan medlemsstater ska nationella kontaktpunkter utses och tillhörande gemensamma förfaranden fastställas för minimitidsfrister och typ av information som ska vidarebefordras. Kommissionen ska ha befogenhet att ändra förordningen för att, där så är lämpligt, ta utvecklingen inom lagstiftningen för EU-typgodkännande för fordonskategorier i beaktande och att uppdatera bilagorna enligt den tekniska utvecklingen via delegerade akter vilket bland annat inkluderar alternativa provningsförfaranden som baseras på moderna system för avgasefterbehandling för utsläppskontroll av NOx och partiklar som fortfarande håller på att utvecklas. · Rättslig grund Förslagets rättsliga grund är artikel 91 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. · Subsidiaritetsprincipen Subsidiaritetsprincipen är tillämplig eftersom förslaget inte omfattas av Europeiska unionens exklusiva behörighet. Målet med förslaget kan inte i tillräcklig utsträckning uppnås av medlemsstaterna på grund av följande: de tekniska kraven för trafiksäkerhetsprovning har satts till miniminivå inom unionen och implementeringen av kraven i medlemsstaterna har lett till stora skillnader i kraven i unionen vilket har skapat negativa följder för trafiksäkerheten och den inre marknaden. Förslaget överensstämmer därför med subsidiaritetsprincipen. · Proportionalitetsprincipen Enligt konsekvensbedömningen överensstämmer förslaget med proportionalitetsprincipen eftersom det ryms inom vad som krävs för att uppnå målen med förbättrad trafiksäkerhet och miljöskydd genom att höja kvaliteten och förstärka trafiksäkerhetsprovningarna samtidigt som man skapar ett lämpligt ramverk för enkel informationsöverföring. Detta omfattar bland annat fastställande av minimistandarder för inspektörernas kunskap och utbildning eftersom dagens fordon är avancerade maskiner som är fulla av komplex teknik. Detta gäller även för minimikraven för provningsutrustningen som ska användas vid trafiksäkerhetsprovningar. Alla dessa åtgärder är nödvändiga för att förbättra kvaliteten på provningarna. · Val av regleringsform Föreslagen regleringsform: Förordning. En förordning är lämplig eftersom den säkerställer överensstämmelse utan att behöva införlivas i medlemsstaternas lagstiftning. 4. BUDGETKONSEKVENSER Förslaget påverkar inte unionens budget. 5. ÖVRIGT [OM SÅ KRÄVS] · Upphävande av gällande lagstiftning Att förslaget antas medför att gällande lagstiftning upphör att gälla. · Europeiska ekonomiska samarbetsområdet Förslaget rör en fråga inom EES och omfattar därför Europeiska ekonomiska samarbetsområdet. 2012/0184 (COD) Förslag till EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING om periodisk provning av motorfordons och tillhörande släpvagnars trafiksäkerhet och om upphävande av direktiv 2009/40/EG (Text av betydelse för EES) EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 91, med beaktande av kommissionens förslag, efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten, med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande[14], med beaktande av Regionkommitténs yttrande[15], i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet, och av följande skäl: (1) I sin vitbok Färdplan för ett gemensamt europeiskt transportområde - ett konkurrenskraftigt och resurseffektivt transportsystem av den 28 mars 2011[16] presenterar kommissionen en ”nollvision” för att uppnå ett mål med nästan inga dödsolyckor i trafiken i unionen till 2050. Fordonsteknik förväntas leda till stora förbättringar av säkerhetsresultaten inom vägtransporten, så att detta mål kan uppnås. (2) I sitt meddelande Mot ett europeiskt område för trafiksäkerhet: politiska riktlinjer för trafiksäkerhet 2011–2020[17], föreslog kommissionen att man ska fortsätta arbeta för att halvera antalet döda i trafiken inom EU till 2020 med början 2010. För att uppnå detta mål har kommissionen utarbetat sju strategiska mål som omfattar åtgärder för säkrare fordon, en strategi för att minska antalet skador och förbättrad säkerhet för sårbara trafikanter, särskilt motorcyklister. (3) Trafiksäkerhetsprovning är en del av ett större system som ska säkerställa att fordon hålls i ett säkert och i miljöhänseende godtagbart skick under användning. Systemet bör omfatta periodiska trafiksäkerhetsprovningar för alla fordon och vägkontroller för fordon som används för kommersiella transporter samt bestämmelser om ett förfarande för fordonsregistrering för att säkerställa att fordon som utgör en direkt trafiksäkerhetsrisk inte används på vägarna. (4) Flera tekniska standarder och krav avseende fordonssäkerhet har antagits i unionen. Det är emellertid nödvändigt att säkerställa, med hjälp av ett system med periodiska trafiksäkerhetsprovningar, att fordon efter att ha släppts ut på marknaden fortsätter att uppfylla säkerhetsstandarder under hela livscykeln. Systemet bör gälla för fordonskategorier enligt definitionerna i Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/24/EG av den 18 mars 2002 om typgodkännande av två- och trehjuliga motorfordon och om upphävande av rådets direktiv 92/61/EEG,[18] Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/46/EG av den 5 september 2007 om fastställande av en ram för godkännande av motorfordon och släpvagnar till dessa fordon samt av system, komponenter och separata tekniska enheter som är avsedda för sådana fordon[19] och Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/37/EG av den 26 maj 2003 om typgodkännande av jordbruks- eller skogsbrukstraktorer, av släpvagnar och utbytbara dragna maskiner till sådana traktorer samt av system, komponenter och separata tekniska enheter till dessa fordon och om upphävande av direktiv 74/150/EEG.[20]. (5) Det finns ett tydligt samband mellan nivån på trafiksäkerheten och antalet tekniska brister i fordon. Under 2009 rapporterades 35 000 dödsfall på europeiska vägar. Baserat på antagandet att tekniska brister bidrar till dödsfall i proportion till hur de bidrar till olyckor kan mer än 2 000 dödsfall per år i EU vara kopplade till tekniska brister hos fordon. På grundval av tillgängliga studier skulle mellan 900 och 1 100 av dessa dödsfall kunna undvikas om lämpliga förbättringar av systemet för trafiksäkerhetsprovning genomfördes. (6) En stor del av den totala mängden utsläpp från vägtransporter, särskilt koldioxidutsläpp, orsakas av ett fåtal fordon med dåligt fungerande avgasreningssystem. Man beräknar att 5 % av fordonsbeståndet står för 25 % av alla förorenande utsläpp. Ett periodiskt system med trafiksäkerhetsprovningar skulle därför även förbättra miljön genom en minskning av fordonens genomsnittliga avgasutsläpp. (7) Undersökningar visar att 8 % av olyckorna där motorcyklar är inblandade orsakas av eller kan kopplas till tekniska brister. Motorcyklister är den grupp trafikanter som har den högsta säkerhetsrisken, med en stigande trend när det gäller antalet dödsolyckor. Mopedförare är överrepresenterade i antalet dödsolyckor, och mer än 1 400 förare omkom i trafiken 2008. Fordonsprovningarna bör därför utvidgas till att omfatta den grupp trafikanter som har de högsta riskerna, dvs. motordrivna två- eller trehjuliga fordon. (8) Jordbruksfordon med en maximal konstruktionshastighet som överstiger 40 km/h användas allt oftare istället för lastbilar vid kortare transporter. Riskpotentialen för sådana fordon kan jämföras med riskpotentialen för lastbilar, och därför bör den här fordonskategorin behandlas på samma sätt som lastbilar när det gäller trafiksäkerhetsprovning. (9) Fordon av historiskt intresse anses bevara kulturarvet från den epok då de byggdes, och man utgår från att de knappt används på allmänna vägar; därför bör det överlåtas åt medlemsstaterna att utöka perioden för periodisk trafiksäkerhetsprovning för sådana fordon. Det bör också överlåtas åt medlemsstaterna att reglera trafiksäkerhetsprovningen av andra typer av specialfordon. (10) Trafiksäkerhetsprovning är en nationell verksamhet och bör därför utföras av medlemsstaterna eller av för ändamålet utsedda organ under medlemsstaternas tillsyn. Medlemsstaterna bör fortsatt ansvara för trafiksäkerhetsprovningen i samtliga fall, även om det nationella systemet gör det möjligt att godkänna privata organ, inklusive sådana som är involverade i reparationsverksamhet. (11) För inspektionen av fordon och särskilt för fordonens elektroniska säkerhetskomponenter är det av avgörande betydelse att ha tillgång till de tekniska specifikationerna för varje enskilt fordon. Därför bör fordonstillverkare inte bara tillhandahålla det fullständiga dataset som omfattas av intyget om överensstämmelse, utan också ge tillgång till data som är nödvändiga för kontroll av säkerhets- och miljörelaterade komponenters funktion. Bestämmelserna avseende tillgång till reparations- och underhållsinformation bör tillämpas på liknande sätt för detta ändamål, så att inspektionscentrum får tillgång till de informationselement som krävs för trafiksäkerhetsprovning. Detta är av avgörande betydelse särskilt när det gäller elektroniskt styrda system och bör omfatta alla delar som har installerats av tillverkaren. (12) För att uppnå en hög kvalitet på provningarna i unionen bör provningsutrustning som ska användas vid testning, samt underhåll och kalibrering av utrustningen, specificeras på unionsnivå. (13) Inspektörer bör när de utför trafiksäkerhetsprovningar agera oberoende, och alla intressekonflikter bör undvikas. Resultatet av trafiksäkerhetsprovningar bör därför inte vara kopplat till lön eller annan ekonomisk eller personlig förmån. (14) Provningsresultat bör inte ändras i kommersiellt syfte. Endast om resultaten av en trafiksäkerhetsprovning som utförts av en inspektör är uppenbart felaktiga bör tillsynsmyndigheten kunna ändra resultaten av en trafiksäkerhetsprovning. (15) En hög standard på trafiksäkerhetsprovningar förutsätter att provningspersonalen har kunskaper och kompetens på hög nivå. Ett utbildningssystem som omfattar en grundutbildning och regelbunden påbyggnadsutbildning bör inrättas. En övergångsperiod bör fastställas för att möjliggöra en smidig övergång till det periodiska utbildningssystemet för den befintliga provningspersonalen. (16) För att säkerställa att provningen håller hög kvalitet över tiden bör medlemsstaterna åläggas att inrätta ett kvalitetssäkringssystem som omfattar förfarandena för godkännande, övervakning och återkallande samt indragning eller upphävande av godkännandet att genomföra trafiksäkerhetsprovningar. (17) Provningsfrekvensen bör anpassas efter fordonstyp och fordonens miltal. Fordon är mer benägna att uppvisa tekniska brister när de uppnår en viss ålder och, i synnerhet vid intensiv användning, efter ett visst miltal. Därför är det lämpligt att öka provningsfrekvensen för äldre fordon och för fordon med höga miltal. (18) För att ge fordonsägare och operatörer viss flexibilitet bör medlemsstaterna ha möjlighet att fastställa en period på flera veckor under vilken den periodiska trafiksäkerhetsprovningen ska genomföras. (19) Trafiksäkerhetsprovningarna bör omfatta alla punkter som är relevanta för fordonets specifika design, konstruktion och utrustning. Inom dessa punkter och med beaktande av fordonsteknikens nuvarande nivå bör moderna elektroniska system inkluderas i förteckningen över de punkter som ska provas. För att uppnå en harmonisering av trafiksäkerhetsprovningen bör provningsmetoder tillhandahållas för var och en av de punkter som ska provas. (20) För att underlätta harmoniseringen och för att säkerställa enhetliga standarder bör en icke uttömmande förteckning över de vanligaste felorsakerna tillhandahållas för alla punkter som ska provas. För att uppnå enhetlighet i bedömningen av det provade fordonets tillstånd bör upptäckta fel bedömas enligt en gemensam standard. (21) Om brister hittas under en trafiksäkerhetsprovning, i synnerhet brister som utgör en risk för trafiksäkerheten, bör innehavaren av fordonets registreringsbevis åtgärda dessa brister utan dröjsmål. Vid farliga brister bör fordonets registreringsbevis dras in tills bristerna har åtgärdats till fullo. (22) Ett trafiksäkerhetsintyg bör utfärdas efter varje provning, inklusive bland annat information om fordonsidentitet och information om provningsresultaten. För att säkerställa korrekt uppföljning av trafiksäkerhetsprovningar bör medlemsstaterna organisera sådan information i en databas. (23) Bedrägerier med vägmätare anses påverka mellan 5 och 12 % av försäljningen av begagnade bilar, vilket resulterar i betydande samhällskostnader på flera miljarder euro varje år och felaktiga bedömningar av fordons trafiksäkerhet. För att bekämpa bedrägerierna med vägmätare skulle en registrering av miltalet i trafiksäkerhetsintyget, kombinerat med skyldigheten att uppvisa intyget från föregående provning, underlätta upptäckten av ingrepp i eller manipuleringar av vägmätaren. Bedrägerier med vägmätare bör också mer systematiskt betraktas som en straffbar överträdelse. (24) I flera medlemsstater genomför ett stort antal privata auktoriserade provningscentrum trafiksäkerhetsprovningar. För att säkerställa ett effektivt informationsutbyte mellan medlemsstater bör nationella kontaktpunkter inrättas, och det bör fastställas vissa gemensamma förfaranden avseende åtminstone tidsfrister och arten av den information som ska vidarebefordras. (25) Trafiksäkerhetsprovning är en del av ett mer omfattande regleringssystem som gäller för fordon under hela deras livscykel från godkännande till registrering och inspektion till skrotning. Utvecklingen och sammankopplingen av nationella och tillverkares elektroniska fordonsdatabaser bör i princip bidra till att förbättra effektiviteten i hela administrationskedjan för fordon och bör även bidra till att minska kostnader och administrativa bördor. Kommissionen bör därför genomföra en undersökning av genomförbarhet, kostnader och fördelar avseende inrättandet av en europeisk elektronisk fordonsinformationsplattform för detta ändamål. (26) För att komplettera den här förordningen med ytterligare tekniska detaljer bör kommissionen ges befogenhet att anta akter enligt artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt för att, där det är lämpligt, beakta utvecklingen av unionslagstiftning om typgodkännande i relation till fordonskategorier samt behovet att uppdatera bilagorna mot bakgrund av tekniska framsteg. Det är särskilt viktigt att kommissionen genomför lämpliga samråd, även på expertnivå, under det förberedande arbetet. Kommissionen bör i sitt arbete med att förbereda och utarbeta delegerade akter säkerställa att relevanta handlingar översänds till Europaparlamentet och rådet samtidigt, i rätt tid och på lämpligt sätt. (27) För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av denna förordning bör kommissionen ges genomförandebefogenheter. Genomförandebefogenheterna bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter[21]. (28) Provningsanläggningar och provningsutrustning som används i provningscentrumen bör uppfylla de krav som uppställts för genomförande av trafiksäkerhetsprovningar. Eftersom detta medför betydande investeringar och anpassningar som kanske inte kan genomföras omedelbart bör en period av fem år medges för att uppfylla dessa krav. En motsvarande femårsperiod bör medges för tillsynsorganen så att de kan uppfylla alla kriterier och krav avseende godkännande av och tillsyn över provningscentrumen. (29) Eftersom målet med denna förordning, nämligen att fastställa gemensamma minimikrav och harmoniserade regler för genomförande av trafiksäkerhetsprovning av fordon i unionen, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna utan bättre kan uppnås på unionsnivå, får unionen anta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål. (30) Denna förordning tar hänsyn till de grundläggande rättigheterna och beaktar de principer som framför allt erkänns i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, till vilken det hänvisas i artikel 6 i fördraget om Europeiska unionen. (31) Genom denna förordning uppdateras de tekniska krav som fastställts i Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/40/EG av den 6 maj 2009 om provning av motorfordons och tillhörande släpfordons trafiksäkerhet[22], och dess tillämpningsområde utvidgas för att i synnerhet inkludera inrättandet av provningscentrum och deras tillsynsorgan samt utseendet av inspektörer som ska anförtros genomförandet av trafiksäkerhetsprovningar. Detta direktiv bör därför upphävas. Denna förordning integrerar dessutom reglerna i kommissionens rekommendation 2010/378/EU av den 5 juli 2010 om bedömning av brister vid trafiksäkerhetsprovning enligt direktiv 2009/40/EG[23] i syfte att bättre reglera metoderna för trafiksäkerhetsprovning. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. KAPITEL I SYFTE, DEFINITIONER OCH OMFATTNING Artikel 1 Syfte Genom denna förordning inrättas ett system med periodiska trafiksäkerhetsprovningar av fordon. Artikel 2 Tillämpningsområde 1. Denna förordning gäller fordon med en konstruktionshastighet som överstiger 25 km/h i följande kategorier enligt direktiv 2002/24/EG, direktiv 2007/46/EG och direktiv 2003/37/EG: – Motorfordon med minst fyra hjul som används för persontransport med högst åtta säten utöver förarsätet – fordonskategori M1. – Motorfordon som används för persontransport med mer än åtta säten utöver förarsätet – fordonskategorierna M2 och M3. – Motorfordon med minst fyra hjul som vanligtvis används för godstransport på väg och med en högsta tillåtna vikt som inte överstiger 3 500 kg – fordonskategori N1. – Motorfordon som används för godstransport med en högsta tillåtna vikt som överstiger 3 500 kg – fordonskategorierna N2 och N3. – Släpvagnar och påhängsvagnar med en högsta tillåtna vikt som inte överstiger 3 500 kg – fordonskategorierna O1 och O2. – Släpvagnar och påhängsvagnar med en högsta tillåtna vikt som överstiger 3 500 kg – fordonskategorierna O3 och O4. – Två- eller trehjuliga fordon – fordonskategorierna L1e, L2e, L3e, L4e, L5e, L6e och L7e. – Hjultraktorer med en maximal konstruktionshastighet som överstiger 40 km/h – fordonskategori T5. 2. Denna förordning gäller inte för följande: – Fordon av historiskt intresse. – Fordon som tillhör försvarsmakten, brandförsvaret, civilskyddet eller räddningstjänsten. – Fordon som används i jordbruks-, trädgårds-, skogsbruks-, lantbruks- eller fiskeföretag och som har en maximal konstruktionshastighet som inte överstiger 40 km/h. – Specialfordon för transport av cirkus- och nöjesparksutrustning med en maximal konstruktionshastighet som inte överstiger 40 km/h och som endast används inom medlemsstatens territorium. 3. Medlemsstaterna får införa nationella krav avseende trafiksäkerhetsprovning för fordon som förtecknas i punkt 2 och som är registrerade på deras territorium. Artikel 3 Definitioner I denna förordning gäller följande definitioner: (1) fordon: ett icke spårbundet motorfordon eller dess släpvagn. (2) motorfordon: ett motordrivet fordon på hjul som framdrivs av egen kraft med en maximal konstruktionshastighet som överstiger 25 km/h. (3) släpvagn: ett icke självgående fordon på hjul som har konstruerats och tillverkats för att dras av ett motorfordon. (4) påhängsvagn: en släpvagn som har utformats för att kopplas till ett motorfordon på så sätt att en del av påhängsvagnen vilar på motorfordonet och att en väsentlig del av påhängsvagnens vikt och dess lasts vikt upptas av motorfordonet. (5) två- och trehjuliga fordon: motordrivna fordon med två hjul med eller utan sidovagn, trehjuliga motorcyklar och fyrhjuliga motorcyklar. (6) fordon som är registrerat i en medlemsstat: ett fordon som är registrerat eller i tjänst i en medlemsstat. (7) fordon av historiskt intresse: ett fordon som uppfyller samtliga följande villkor: – Det tillverkades för minst 30 år sedan. – Det underhålls med reservdelar som utgör avbildningar av fordonets historiska komponenter. – Inga förändringar har gjorts i huvudkomponenternas tekniska karakteristika (t.ex. motor, bromsar, styrning eller fjädring). – Fordonets utseende har inte ändrats. (8) innehavare av registreringsbevis: den person i vars namn fordonet registrerats. (9) trafiksäkerhetsprovning: kontroll av att ett fordons delar och komponenter uppfyller de säkerhets- och miljökrav som gäller för fordonet vid tiden för godkännandet, den första registreringen eller ibruktagandet samt vid tiden för eftermodifiering. (10) godkännande: alla typer av godkännande enligt direktiv 2007/46/EG. (11) brister: tekniska defekter och andra brister som konstaterats vid en trafiksäkerhetsprovning. (12) trafiksäkerhetsintyg: intyg som utfärdats av den behöriga myndigheten eller ett provningscentrum och som omfattar provningsresultatet och den övergripande bedömningen av fordonet. (13) inspektör: en person som av en medlemsstat fått auktorisation att genomföra trafiksäkerhetsprovningar i ett provningscentrum eller på uppdrag av en behörig myndighet. (14) behörig myndighet: en myndighet eller ett offentligt organ som ansvarar för hanteringen av det nationella systemet för trafiksäkerhetsprovning inklusive, när det är lämpligt, genomförandet av trafiksäkerhetsprovningar. (15) provningscentrum: offentliga eller privata organ eller inrättningar, inklusive de som utför fordonsreparationer, som godkänts av en medlemsstat för att genomföra trafiksäkerhetsprovningar. (16) tillsynsmyndighet: ett organ som inrättats av en medlemsstat och som ansvarar för godkännande av och tillsyn över provningscentrum. KAPITEL II ALLMÄNNA SKYLDIGHETER Artikel 4 Ansvarsområden 1. Motorfordon och släpvagnar till dessa fordon ska genomgå periodisk provning i enlighet med denna förordning i den medlemsstat där de är registrerade. 2. Trafiksäkerhetsprovningar ska endast genomföras av den behöriga myndigheten i en medlemsstat eller av provningscentrum som godkänts av medlemsstater. 3. Fordonstillverkare ska ge provningscentrumen, eller i förekommande fall den behöriga myndigheten, tillgång till den tekniska information enligt bilaga I som krävs för trafiksäkerhetsprovning. Kommissionen ska anta detaljerade regler avseende förfarandena för tillgång till den tekniska informationen i bilaga I i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 16.2. 4. Innehavaren av registreringsbeviset ansvarar för att fordonet alltid är säkert och alltid hålls i ett trafikdugligt skick. KAPITEL III KRAV FÖR TRAFIKSÄKERHETSPROVNING Artikel 5 Datum och frekvens för provning 1. Fordon ska bli föremål för en trafiksäkerhetsprovning varje årsdag från den första registreringen, med minsta intervall enligt följande: – Fordonskategorierna L1e, L2e, L3e, L4e, L5e, L6e och L7e: fyra år efter första registrering, sedan med två års mellanrum och därefter varje år. – Fordonskategorierna M1, N1 och O2: fyra år efter första registrering, sedan med två års mellanrum och därefter varje år. – Fordon i kategori M1 som är registrerade som taxi eller ambulans, fordonskategorierna M2, M3, N2, N3, T5, O3 och O4: ett år efter första registrering och därefter varje år. 2. Om ett fordon i kategori M1 eller N1 har uppnått ett miltal på 160 000 km vid den första trafiksäkerhetsprovningen efter den första registreringen av fordonet, ska det därefter genomgå en trafiksäkerhetsprovning varje år. 3. Innehavaren av registreringsbeviset får begära att provningscentrumet, eller i förekommande fall den behöriga myndigheten, ska genomföra trafiksäkerhetsprovningen under en period som omfattar början av den månad som föregår den månad då den årsdag som avses i punkt 1 infaller till och med utgången av den andra månaden efter detta datum, utan att detta påverkar datumet för nästa trafiksäkerhetsprovning. 4. Oaktat datumet för den senaste trafiksäkerhetsprovningen får den behöriga myndigheten begära att fordonet ska genomgå en trafiksäkerhetsprovning eller ytterligare provning före det datum som avses i punkterna 1 och 2 i följande fall: – Efter en olycka med allvarliga skador på fordonets viktigaste säkerhetsrelaterade komponenter såsom hjul, fjädring, deformationszoner, styrning eller bromsar. – När fordonets säkerhets- och miljörelaterade system och komponenter har ändrats eller modifierats. – I händelse av byte av innehavaren av ett fordons registreringsbevis. Artikel 6 Provningsmetod och innehåll 1. Trafiksäkerhetsprovningen ska omfatta de områden som avses i punkt 2 i bilaga II. 2. För varje område som avses i punkt 1 ska de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna eller provningscentrumet genomföra en trafiksäkerhetsprovning som minst omfattar de punkter som anges i punkt 3 i bilaga II, med användning av den metod som är tillämplig för provning av dessa punkter. Artikel 7 Bedömning av brister 1. För varje punkt som ska testas återfinns i bilaga III en minimiförteckning över möjliga brister och deras allvarlighetsgrad. 2. När inspektören genomför en trafiksäkerhetsprovning ska han/hon tilldela varje upptäckt brist en allvarlighetsgrad och klassificera den i en av följande grupper: – Mindre brister som inte har någon betydande inverkan på fordonets säkerhet samt andra mindre avvikelser från kraven. – Större brister som kan påverka fordonets säkerhet eller som kan innebära att andra trafikanter utsätts för risker, samt andra mer betydande avvikelser från kraven. – Farliga brister som utgör en direkt och omedelbar risk för trafiksäkerheten, så att fordonet inte under några omständigheter bör användas på väg. 3. Ett fordon med brister i fler än en bristgrupp enligt punkt 2 ska klassificeras i den grupp som motsvarar den allvarligaste bristen. Ett fordon som uppvisar flera brister i samma grupp ska klassificeras i närmaste grupp med högre allvarlighetsgrad om den kombinerade effekten av dessa brister resulterar i en högre risk för trafiksäkerheten. Artikel 8 Trafiksäkerhetsintyg 1. Det provningscentrum, eller i förekommande fall den behöriga myndigheten, som har genomfört en trafiksäkerhetsprovning av ett fordon ska utfärda ett trafiksäkerhetsintyg för fordonet som åtminstone ska omfatta de delar som fastställs i bilaga IV. 2. Provningscentrumet, eller i förekommande fall den behöriga myndigheten, ska till den person som uppvisar fordonet för provning överlämna trafiksäkerhetsintyget eller, om det rör sig om ett elektroniskt trafiksäkerhetsintyg, en vederbörligen bestyrkt utskrift av ett sådant intyg. 3. Från och med dagen för denna förordnings ikraftträdande och senast tre år därefter ska provningscentrumen på elektronisk väg till den behöriga myndigheten i en medlemsstat överlämna den information som nämns i trafiksäkerhetsintyg som de utfärdar. Informationen ska överlämnas inom skälig tid efter utfärdandet av trafiksäkerhetsintygen. Fram till detta datum får provningscentrumen överlämna informationen till den behöriga myndigheten på valfritt annat sätt. Den behöriga myndigheten ska spara informationen i 36 månader från datumet för mottagande. 4. För kontroll av vägmätarställning, och om informationen inte översänts elektroniskt efter föregående trafiksäkerhetsprovning, ska inspektören ålägga den person som uppvisar fordonet för provning att uppvisa det intyg som utfärdats efter föregående trafiksäkerhetsprovning. 5. Resultaten från trafiksäkerhetsprovningen ska anmälas till fordonets registreringsmyndighet. Denna anmälan ska innehålla den information som nämns i trafiksäkerhetsintyget. Artikel 9 Uppföljning av brister 1. Om endast mindre brister har konstaterats ska innehavaren av registreringsbeviset se till att sådana brister åtgärdas utan dröjsmål. Fordonet behöver inte nödvändigtvis genomgå en ny provning. 2. Vid större brister ska den behöriga myndigheten besluta om villkoren enligt vilka ett fordon får användas innan det genomgår en ny trafiksäkerhetsprovning. Provningen ska genomföras inom sex veckor efter den första provningen. 3. Vid farliga brister får fordonet inte användas på allmän väg och registreringsbeviset ska dras in enligt artikel 3a i Europaparlamentets och rådets direktiv XXX om ändring av rådets direktiv 1999/37/EG om registreringsbevis för fordon[24] tills bristerna har åtgärdats och ett nytt trafiksäkerhetsbevis har utfärdats som intygar att fordonet är i ett trafikdugligt skick. Artikel 10 Provningsbevis Provningscentrumet, eller i förekommande fall den behöriga myndigheten i den medlemsstat som har genomfört en trafiksäkerhetsprovning av ett fordon som är registrerat på dess territorium, ska utfärda ett bevis för varje fordon som med godkänt resultat har genomgått en sådan provning. På beviset ska datumet för nästa trafiksäkerhetsprovning anges. Varje medlemsstat ska erkänna det bevis som utfärdats enligt punkt 1. KAPITEL IV Andra bestämmelser Artikel 11 Provningsanläggningar och provningsutrustning 1. Provningsanläggningar och provningsutrustning som används för genomförande av trafiksäkerhetsprovningar ska uppfylla de tekniska minimikraven i bilaga V. 2. Provningscentrumen, eller i förekommande fall den behöriga myndigheten, ska underhålla provningsanläggningarna och provningsutrustningen enligt tillverkarens specifikationer. 3. All utrustning som används för mätningar ska kalibreras regelbundet enligt tillverkarens specifikationer. Artikel 12 Inspektörer 1. Trafiksäkerhetsprovningar ska utföras av inspektörer som uppfyller de minimikrav avseende kompetens och utbildning som fastställs i bilaga VI. 2. Medlemsstaterna ska utfärda ett intyg till inspektörer som uppfyller minimikraven avseende kompetens och utbildning. Intyget ska åtminstone omfatta den information som nämns i punkt 3 i bilaga VI. 3. Inspektörer som är anställda av behöriga myndigheter i medlemsstaterna eller av ett provningscentrum den dag då denna förordning börjar tillämpas är undantagna från kraven i punkt 1 i bilaga VI. Medlemsstaterna ska utfärda ett intyg om likvärdighet till dessa inspektörer. 4. När inspektören genomför en trafiksäkerhetsprovning ska han/hon vara fri från intressekonflikter, särskilt beträffande ekonomisk anknytning eller person- och familjeanknytning till innehavaren av registreringsbeviset för det fordon som ska genomgå provning. 5. Provningscentrumet ska informera den person som uppvisar fordonet för provning om de reparationer som behöver utföras och får inte ändra provningsresultaten i kommersiellt syfte. 6. Resultaten av en trafiksäkerhetsprovning som utförts av en inspektör får endast ändras av tillsynsmyndigheten om slutsatserna i den trafiksäkerhetsprovning som utförts av inspektören är uppenbart felaktiga. Artikel 13 Godkännande av och tillsyn över provningscentrum 1. En tillsynsmyndighet ska genomföra åtminstone de uppgifter som anges i punkt 1 i bilaga VII och ska uppfylla kraven i punkt 2 och 3 i samma bilaga. Medlemsstaterna ska offentliggöra de regler och förfaranden som omfattar organisation, uppgifter och krav som gäller för personal inom tillsynsmyndigheter. Tillsynsmyndigheter ska vara oberoende av provningscentrum och fordonstillverkare. 2. Provningscentrum som drivs av en behörig myndighet är undantagna från kraven avseende godkännande och tillsyn. KAPITEL V SAMARBETE OCH INFORMATIONSUTBYTE Artikel 14 Administrativt samarbete mellan medlemsstaterna 1. Medlemsstaterna ska utse en nationell kontaktpunkt som ansvarar för informationsutbytet med de andra medlemsstaterna och kommissionen med avseende på tillämpningen av denna förordning. 2. Medlemsstaterna ska meddela kommissionen namn och kontaktinformation för sina nationella kontaktpunkter senast [ett år efter denna förordnings ikraftträdande] och ska utan dröjsmål informera kommissionen om eventuella förändringar i denna information. Kommissionen ska upprätta en förteckning över alla kontaktpunkter och överlämna den till medlemsstaterna. Artikel 15 Elektronisk plattform för fordonsinformation Kommissionen ska utvärdera genomförbarhet, kostnader och fördelar avseende inrättandet av en elektronisk plattform för fordonsinformation i syfte att utbyta information om data som rör trafiksäkerhetsprovning mellan medlemsstaternas behöriga myndigheter med ansvar för provning, registrering och godkännande av fordon, provningscentrumen och fordonstillverkarna. På grundval av utvärderingen ska kommissionen presentera och utvärdera olika policyalternativ, inklusive möjligheten att ta bort kravet på ett bevis på provning enligt artikel 10. Inom två år efter den dag då denna förordning börjar tillämpas ska kommissionen rapportera till Europaparlamentet och rådet om undersökningens resultat och samtidigt lägga fram ett lagstiftningsförslag om detta är lämpligt. KAPITEL VI Bestämmelser om genomförandebefogenheter och delegerade befogenheter Artikel 16 Trafiksäkerhetskommitté 1. Kommissionen ska bistås av en kommitté. Kommittén ska vara en kommitté i den mening som avses i förordning (EU) nr 182/2011. 2. När hänvisning görs till denna punkt ska artikel 5 i förordning (EU) nr 182/2011 tillämpas. När kommitténs utlåtande ska inhämtas genom ett skriftligt förfarande, ska det förfarandet avslutas utan resultat om ordföranden så beslutar eller om en enkel majoritet av kommittéledamöterna så begär inom tidsfristen för inlämnandet av yttrandet. Artikel 17 Delegerade akter Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter enligt artikel 19 i följande syfte: – För att uppdatera artikel 2.1 och artikel 5.1 och 5.2 för att ta hänsyn till ändringarna i fordonskategorierna till följd av de ändringar av lagstiftningen som avses i artikel 3.1. – För att uppdatera bilagorna mot bakgrund av tekniska framsteg eller för att ta hänsyn till ändringar i internationell lagstiftning eller i unionslagstiftning. Artikel 18 Delegeringens utövande 1. Befogenheten att anta delegerade akter ges till kommissionen med förbehåll för de villkor som anges i denna artikel. 2. Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artikel 17 ska ges till kommissionen för en obestämd tid [från datumet för denna förordnings ikraftträdande]. 3. Den delegering av befogenhet som avses i artikel 17 får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft. 4. Så snart kommissionen antar en delegerad akt ska den samtidigt delge Europaparlamentet och rådet denna. 5. En delegerad akt som har antagits enligt artikel 17 ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period av två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet före utgången av den perioden har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ. KAPITEL VII SLUTBESTÄMMELSER Artikel 19 Påföljder 1. Medlemsstaterna ska besluta om vilka påföljder som ska tillämpas vid överträdelser av bestämmelserna i denna förordning och ska vidta alla nödvändiga åtgärder för att säkerställa att de genomförs. Påföljderna ska vara effektiva, proportionella, avskräckande och icke-diskriminerande. 2. Varje medlemsstat ska vidta alla nödvändiga åtgärder för att säkerställa att manipulering av eller ingrepp i vägmätare betraktas som en straffbar överträdelse som leder till effektiva, proportionella, avskräckande och icke-diskriminerande påföljder. 3. Medlemsstaterna ska anmäla dessa bestämmelser till kommissionen senast [ett år efter denna förordnings tillämpningsdag] och ska utan dröjsmål meddela den eventuella senare ändringar som påverkar bestämmelserna. Artikel 20 Övergångsbestämmelser 1. Provningsinstrument och provningsutrustning som avses i artikel 11 och som inte uppfyller minimikraven i bilaga V den [denna förordnings tillämpningsdag] får användas för trafiksäkerhetsprovning under en period som inte överstiger fem år efter detta datum. 2. Medlemsstaterna ska tillämpa kraven i bilaga VII senast fem år efter den dag då denna förordning börjar tillämpas. Artikel 21 Upphävande Direktiv 2009/40/EG och kommissionens rekommendation 2010/378/EU upphävs från och med den [den här förordningens tillämpningsdag]. Artikel 22 Ikraftträdande och tillämpning Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. Den är tillämplig [12 månader efter ikraftträdandet]. Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den På Europaparlamentets vägnar På rådets vägnar Ordförande Ordförande [1] KOM(2010) 389 slutlig. [2] Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/40/EG av den 6 maj 2009 om provning av motorfordons och tillhörande släpfordons trafiksäkerhet (EUT L 141, 6.6.2009, s.12.) [3] Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/30/EG av den 6 juni 2000 om vägkontroller av trafiksäkerheten hos nyttofordon i trafik i gemenskapen i ändrad lydelse (EGT L 203, 10.8.2000, s. 1.) [4] Rådets direktiv 1999/37/EG av den 29 april 1999 om registreringsbevis för fordon (EGT L 138, 1.6.1999, s. 57.) [5] KOM(2011) 144 slutlig. [6] KOM(2010) 186 slutlig. [7] KOM(2008) 30 slutlig. [8] Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/50/EG av den 21 maj 2008 om luftkvalitet och renare luft i Europa (EUT L 152, 11.6.2008, s.1.) [9] http://ec.europa.eu/bepa/pdf/monti_report_final_10_05_2010_en.pdf. [10] KOM(2010) 754 slutlig. [11] EUT L 173, 8.7.2010, s. 47. [12] Låsningsfria bromsar. [13] Antisladdsystem. [14] EUT C, s. [15] EUT C, s. [16] KOM(2011) 144 slutlig. [17] KOM(2010) 389 slutlig. [18] EGT L 124, 9.5.2002, s. 1. [19] EUT L 263, 9.10.2007, s. 1. [20] EUT L 171, 9.7.2003, s. 1. [21] EUT L 55, 28.2.2011, s. 13. [22] EUT L 141, 6.6.2009, s. 12. [23] EUT L 173, 8.7.2010, s. 74. [24] EUT L XXX, XX.XX.XXX, s. XX BILAGA till Förslag till EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDETS FÖRORDNING om periodisk provning av motorfordons och tillhörande släpvagnars trafiksäkerhet och om upphävande av direktiv 2009/40/EG BILAGA I Teknisk information som ska tillhandahållas av tillverkaren 1. Bromsutrustning 1.1. Färdbroms – Allmän beskrivning som omfattar reservbromsens verkan och möjlighet till provning på en testbänk för rullbromsar – Systemets uppbyggnad – Manöverorgan för broms – Positionerings- och arbetsfunktioner för lastavkännande automatisk bromskraftregulator – Referenskraft – Bromstrummor – Bromsskivor – Bromsbelägg och bromsklossar – Pneumatisk broms – Hydraulisk broms 1.2. Parkeringsbroms – Allmän beskrivning – Manöverorgan för parkeringsbroms – Axlar där parkeringsbromsen anbringas – Elektrisk parkeringsbroms 1.3. Tillsatsbroms – Allmän beskrivning – Manöverorgan för broms 1.4. Elektroniska styrsystem – ABS – BAS – ESC – EBS 1.5. Släpvagnsbromsar – Kopplingar för släpvagnsbromsar: Allmän beskrivning – Beskrivning av säkerhetssystem 2. Styrning – Allmän beskrivning av systemet – Funktionssätt – Styrinrättningens placering – Servostyrningens funktion – Rattens diameter – Elektronisk kontroll av styrsystemet – Övriga elektroniska funktioner 3. Sikt 3.1. Glasrutor – Vindruta – Övriga yttre glasrutor (utom soltak) – Soltak – Inre glasrutor – Glasrutor för nödutgång 3.2. Backspeglar – Antal enheter – Kategorier – Enheternas placering – Typgodkännandemärke 3.3. Vindrutetorkare – Antal enheter – Torkarbladens längd 3.4. Vindrutespolare – Antal enheter 3.5. Avimningssystem – Drift 4. LAMPOR, REFLEKTORER OCH ELEKTRISK UTRUSTNING 4.1. Strålkastare – Helljus – Halvljus 4.2. Främre och bakre positionslyktor, sidomarkeringslyktor och breddmarkeringslyktor – Främre positionslyktor – Bakre positionslyktor – Sidomarkeringslyktor – Främre positionslyktor – Bakre breddmarkeringslyktor 4.3. Stopplyktor – Antal enheter – Enheternas placering – Ljuskälla – Typgodkännandemärke – Justerbara bromsljus 4.4. Körriktningsvisare och varningsljus – Antal enheter – Enheternas placering – Ljuskälla – Typgodkännandemärke – Varningslampa – Funktion för aktivering av varningslampor 4.5. Dimljus fram och bak – Främre dimljus – Bakre dimljus – Antal enheter 4.6. Backljus – Antal enheter – Enheternas placering – Ljuskälla – Typgodkännandemärke 4.7. Belysning av bakre registreringsskylt – Antal enheter – Enheternas placering – Ljuskälla – Typgodkännandemärke 4.8. Reflexanordningar, sidoreflexer och bakre skyltar – Främre reflexer – Bakre reflexer – Sidoreflexer – Bakre skyltar 4.9. Elanslutningar mellan dragfordon och släpvagn – Kopplingsschema – Kopplingsstandard 4.10. Ej obligatoriska lampor – Förteckning över ej obligatoriska lampor – Enheternas placering – Typgodkännandemärke 4.11. Batteri – Antal enheter – Spänning (V) – Kapacitet (Ah) – Enheternas placering 4.12. Elstyrda belysningssystem – Allmän beskrivning 5. Axlar, hjul, däck och fjädring 5.1. Axlar – Allmän beskrivning 5.2. Hjul – Dimensioner – Material 5.3. Däck – Antal – Placering – Dimensioner – Hastighetskategori – Belastningsindex – Reservhjulsnummer – Reservhjulsdimension – Ersättningsenheter för reservhjul 5.4. Fjädring – Allmän beskrivning av systemet – Fjädrar – Stötdämpare – Krängningshämmare – Luftfjädring – Elstyrd fjädring 6. Chassi och chassiinfästningar 6.1. Chassi eller raminfästningar – Allmän beskrivning 6.2. Bränsletank och bränsleledningar – Antal bränsletankar – Allmän beskrivning av tankarna – Tankens utgångsdatum (om sådant finns) – Placering – Kapacitet – Märkning – Skyddsanordningar – Allmän beskrivning av bränsleledningarna 6.3. Stötfångare, sidoskydd och underkörningsskydd – Främre underkörningsskydd – Sidoskydd – Bakre underkörningsskydd 6.4. Reservhjulshållare – Placering 6.5. Kopplingsmekanismer och bogserutrustning – Kopplingsmekanismer – Bogserutrustning 6.6. Transmission – Allmän beskrivning – Typ av växling – Antal växlar – Differential/automatiskt differentiallås – Antal drivaxlar – Transmissionens funktionslägen – Koppling: Allmän beskrivning – Elstyrning av transmission 6.7. Motorutrymme – Allmän beskrivning 6.8. Hytt och karosseri – Allmän beskrivning – Dörrar – Säten – Fotsteg till hytt – Övrig inredning och utrustning, utsida och insida – Stänkskärmar, stänkskyddsanordningar 7. ÖVRIG UTRUSTNING 7.1. Säkerhetsbälten – Typ av säkerhetsbälte för varje säte – Typgodkännandemärke – Pyrotekniska bältesförsträckare 7.2. Krockkuddar – Antal och placering – Märkning – Varningslampa – Funktion för inaktivering av krockkudde på passagerarsidan 7.3. Brandsläckare – Antal och placering – Kategorier 7.4. Stöldskyddsanordning – Kontroll blockeras av anordningen 7.5. Hjulkilar – Antal och placering 7.6. Ljudsignalanordning – Antal och placering – Typgodkännandemärke – Ljudnivå (dB (A)) 7.7. Hastighetsmätare – Mätenhet (km/h eller mile/h) – Maxhastighet (km/h eller mile/h) – Indelning 7.8. Färdskrivare – Märke och modell – Typgodkännandemärke – Serienummer – Förseglingars placering – Placering av informationsskylt 7.9. Hastighetsbegränsande anordning – Hastighetsinställning – Märke och modell – Metod för anslutning vid inspektion – (varv/km eller impulser/km) – w (varv/km eller impulser/km) – Placering av informationsskylt 7.10. Vägmätare – Antal siffror 8. STÖRNINGAR 8.1. Buller – Allmän beskrivning av system och enheter som är avsedda att minska fordonets buller – Ljudnivå vid stillastående (dB(A) vid min-1) – Ljudnivå vid körning (dBA) – Antal ljuddämpare på avgasröret – Placering av ljuddämpare på avgasröret – Märkning av ljuddämpare på avgasröret 8.2. Utsläpp från bensinmotor – CO (g/km eller g/kWh) – CO tomgång (volymprocent) – CO hög tomgång (volymprocent vid min-1) – HC hög tomgång (volymprocent vid min-1) – Lambda hög tomgång (min-1) – HC (g/km eller g/kWh) – NOx (g/km eller g/kWh) – HC + NOx (g/km) – CO2 (g/km) – Miljökategori för EG-typgodkännande – Anslutningstyp och placering av OBD-system – OBD-systemets kommunikationsprotokoll – Utrustning för utsläppskontroll som finns installerat i fordonet – Placering av utrustning för utsläppskontroll som finns installerat i fordonet – Märkning av katalytisk omvandlare – Antal lambda-sensorer 8.3. Utsläpp från dieselmotor – CO (g/km eller g/kWh) – HC (g/km eller g/kWh) – NOx (g/km eller g/kWh) – HC + NOx (g/km) – CO2 (g/km) – Dieselpartiklar (g/km eller g/kWh) – Korrigerad absorptionskoefficient för diesel (min-1) (röktäthet) – Miljökategori för EG-typgodkännande – OBD-anslutning – OBD-systemets kommunikationsprotokoll – Utrustning för utsläppskontroll installerad i fordonet – Placering av utrustning för utsläppskontroll installerad i fordonet – Märkning av katalytisk omvandlare – Märkning av partikelfälla 8.4. Elektromagnetiskt störningsskydd – Beskrivning av tändstiftens ledningar – Märkning av tändstiftens ledningar BILAGA II MINIMIKRAV FÖR PROVNINGSMETODER OCH PROVNINGSINNEHÅLL 1. ALLMÄNT I den här bilagan anges de fordonssystem och fordonskomponenter som ska provas. Provningsmetoder och de kriterier som ska användas för att fastställa om fordonets skick är acceptabelt beskrivs i detalj. Provningen ska omfatta åtminstone de komponenter som förtecknas i punkt 3 nedan, förutsatt att dessa hör till utrustningen i de fordon som provas i den berörda medlemsstaten. Provningarna ska genomföras med hjälp av teknik och utrustning som är omedelbart tillgängliga utan användning av verktyg för att montera isär eller avlägsna någon del av fordonet. Alla nedanstående komponenter ska betraktas som obligatoriska vid periodisk provning av fordon, förutom de som är markerade med (X). Dessa avser fordonets skick och lämplighet att användas i trafiken men betraktas inte som väsentliga vid trafiksäkerhetsprovning. ”Orsak till underkännande” är inte tillämplig i de fall då orsakerna avser krav som inte gällde enligt relevant lagstiftning för godkännande av fordon vid den tidpunkt då fordonet första gången registrerades, första gången togs i bruk eller enligt efterjusteringskrav. Om en provningsmetod beskrivs som visuell innebär det att inspektören, förutom att titta på objektet i fråga, i tillämpliga fall även bör handha det, utvärdera buller eller använda andra lämpliga inspektionsmedel utan att använda någon utrustning. 2. PROVNINGENS OMFATTNING Provningen ska omfatta minst följande delar: 0) Identifiering av fordonet 1) Bromsutrustning 2) Styrning 3) Sikt 4) Belysningsutrustning och delar av elsystem 5) Axlar, hjul, däck och fjädring 6) Chassi och chassiinfästningar 7) Övrig utrustning 8) Störningar 9) Kompletterande provning ska utföras för fordon för persontransport, M2 och M3. 3. PROVNINGSMETOD OCH PROVNINGENS INNEHÅLL Provningen ska omfatta åtminstone de komponenter som förtecknas i följande tabell, varvid de minimistandarder och metoder som anges i tabellen ska användas: Komponent || Metod || Orsak till underkännande || || 0. IDENTIFIERING AV FORDONET || 0.1 Registreringsskyltar (om sådana behövs enligt kraven)(1) || Visuell kontroll || (a) Registreringsskylt(ar) saknas eller är så dåligt fäst(a) att de riskerar att falla av. (b) Text saknas eller är oläslig. (c) Överensstämmer inte med fordonets handlingar. || 0.2. Fordonets identifierings-/chassi-/serienummer || Visuell kontroll || (a) Saknas eller kan inte hittas. (b) Ofullständigt, oläsligt. (c) Överensstämmer inte med fordonets handlingar. || 1. BROMSUTRUSTNING || 1.1. Mekaniskt skick och funktion || 1.1.1. Färdbromsens pedalaxel/manöverspak || Visuell kontroll av komponenterna under det att bromssystemet manövreras. Obs: Fordon med servobromssystem ska kontrolleras när motorn är avstängd. || (a) Pedalaxeln svårmanövrerad. (b) Stort slitage eller glapp. || 1.1.2. Pedalens/manöverspakens skick och manöverorganets slaglängd || Visuell kontroll av komponenterna under det att bromssystemet manövreras Obs: Fordon med servobromssystem ska kontrolleras när motorn är avstängd. || (a) För stor eller för liten tillgänglig slaglängd. (b) Felaktig utväxling på manöverorganet. (c) Halkskyddsbeläggning på bromspedalen saknas, har lossnat eller slitits ned. || 1.1.3. Vakuumpump eller kompressor och behållare || Visuell kontroll av delarna vid normal drift. Kontrollera den tid som behövs för att bygga upp lufttryck/vakuum till säkert driftvärde och att larmsystem, flerkretsskyddsventil och övertrycksventil fungerar. || (a) Otillräckligt lufttryck/vakuum för att aktivera bromsen minst två gånger efter det att larmsystemet har utlösts (eller om manometerutslaget anger fara). (b) Den tid som behövs för att bygga upp lufttryck/vakuum uppfyller inte kraven1. (c) Flerkretsskyddsventilen eller övertrycksventilen fungerar inte. (d) Läckage som orsakar märkbar trycksänkning eller förnimbart läckage. (e) Yttre skada som sannolikt påverkar bromssystemets funktion. || 1.1.4. Indikator eller mätare för otillräckligt tryck || Funktionsprovning || Felaktig eller skadad indikator eller mätare. || 1.1.5. Handmanövrerad bromsventil || Visuell kontroll av komponenterna under det att bromssystemet manövreras. || (a) Manöverorganet spräckt, skadat eller starkt förslitet. (b) Manöverorganet bristfälligt fastsatt vid ventilen eller ventilen bristfälligt fastsatt. (c) Lösa kopplingar eller läckor i systemet. (d) Otillfredsställande funktion. || 1.1.6. Parkeringsbromsaktivator, manöverarm, låsmekanism, elektrisk parkeringsbroms || Visuell kontroll av komponenterna under det att bromssystemet manövreras. || (a) Låsmekanismen otillräcklig. (b) För stort slitage på manöverarmens axel eller på låsmekanismen. (c) För stor slaglängd (felaktig inställning.) (d) Aktivatorn saknas, är skadad eller fungerar inte (e) Bristfällig funktion, varningsindikator felaktig || 1.1.7. Bromsventiler (bottenventiler, utloppsventiler, reglerventiler) || Visuell kontroll av komponenterna under det att bromssystemet manövreras. || (a) Skadad ventil eller luftläckage. (b) Kompressorns oljeförbrukning för stor. (c) Ventil felaktig eller bristfälligt monterad. (d) Förlust eller läckage av hydraulvätska. || 1.1.8. Kopplingar till släpvagnens bromsanordning (elektriska och pneumatiska) || Koppla från och till bromssystemets koppling mellan dragfordon och släpvagn. || (a) Kran eller självtätande ventil defekt. (b) Kran eller ventil felaktig eller bristfälligt monterad. (c) Otillräcklig täthet. (d) Otillräcklig funktion || 1.1.9. Energiackumulator, tryckluftsbehållare || Visuell kontroll. || (a) Behållare skadad, korroderad eller otät. (b) Avtappningsanordning fungerar inte. (c) Behållare felaktig eller bristfälligt monterad. || 1.1.10. Servostyrenheter, huvudcylinder (hydraulsystem) || Visuell kontroll av komponenterna under det att bromssystemet manövreras. || (a) Servoenhet defekt eller otät. (b) Huvudcylinder defekt eller otät. (c) Huvudcylinder bristfälligt fastsatt. (d) Otillräcklig mängd bromsvätska. (e) Lock på huvudcylindern saknas. (f) Kontrollampan för bromsvätska lyser eller är defekt. (g) Bristfällig funktion hos varningsanordningen för bromsvätskenivå. || 1.1.11. Bromsrör || Visuell kontroll av komponenterna under det att bromssystemet manövreras. || (a) Hög risk för funktionsfel eller brott. (b) Otätheter i rör eller kopplingar. (c) Skadade eller kraftigt korroderade rör. (d) Felmonterade rör. || 1.1.12. Bromsslangar || Visuell kontroll av komponenterna under det att bromssystemet manövreras. || (a) Hög risk för funktionsfel eller brott. (b) Slangar skadade, skavda, snodda eller för korta (c) Otätheter i slangar eller kopplingar. (d) Slangar buktar ut under tryck. (e) Porösa slangar. || 1.1.13. Bromsbelägg och bromsklossar || Visuell kontroll. || (a) Stort slitage på belägg eller klossar. (b) Belägg eller klossar nedsmutsade (av olja, fett etc.). (c) Belägg eller klossar saknas || 1.1.14. Bromstrummor, bromsskivor || Visuell kontroll. || (a) Bromstrumma eller bromsskiva kraftigt försliten, repad, sprucken, bristfälligt fastsatt eller skadad. (b) Bromstrumma eller bromsskiva nedsmutsad (av olja, fett etc.) (c) Bromstrumma eller bromsskiva saknas (d) Bromsskölden bristfälligt fastsatt. || 1.1.15. Bromskablar, stänger, spakar, kopplingar || Visuell kontroll av komponenterna under det att bromssystemet manövreras. || (a) Kabel skadad eller bockad. (b) Stort slitage eller framskriden korrosion på komponent. (c) Kabel, stång eller kopplingar bristfälligt fastsatta. (d) Bristfällig kabelmontering. (e) Begränsning i bromssystemets rörlighet. (f) Onormala rörelser hos spakar/kopplingar till följd av felaktig inställning eller onormalt slitage. || 1.1.16. Bromscylindrar (även fjäderbromsar och hydraulcylindrar) || Visuell kontroll av komponenterna under det att bromssystemet manövreras. || (a) Cylinder sprucken eller skadad. (b) Läckande cylinder. (c) Cylinder lös eller bristfälligt monterad. (d) Cylinder kraftigt korroderad. (e) För liten eller för stor slaglängd för cylindern. (f) Dammskydd saknas eller är skadat. || 1.1.17. Lastavkännande automatisk bromskraftregulator || Visuell kontroll av komponenterna under det att bromssystemet manövreras || (a) Defekt förbindelse. (b) Felaktigt justerad förbindelse. (c) Ventil kärvar eller fungerar inte. (d) Ventil saknas. (e) Tillverkarskylt saknas. (f) Informationen oläslig eller överensstämmer inte med kraven(1) || 1.1.18. Bromsjusterare och indikatorer || Visuell kontroll. || (a) Bromsjusterare är skadad, kärvar eller rör sig onormalt, stort slitage eller felaktig inställning. (b) Defekt bromsjusterare. (c) Felaktigt installerad eller utbytt. || 1.1.19. Tillsatsbromsanordning (om sådan monterats) || Visuell kontroll. || (a) Felaktig anslutning eller montering. (b) Systemet uppenbart felaktigt eller saknas. || 1.1.20. Automatisk manövrering av släpvagnsbromsar || Koppla bort bromskoppling mellan dragfordon och släpvagn. || Släpvagnens bromsanordning aktiveras inte automatiskt när bromskopplingen kopplas ur. || 1.1.21. Hela bromssystemet || Visuell kontroll || (a) Övriga systemenheter (t.ex. frostskyddspump, lufttork etc.) har yttre skador eller är kraftigt korroderade så att bromssystemet påverkas negativt. (b) Lufttork eller frostskyddspump ej tillräckligt tät. (c) Komponent felaktig eller bristfälligt monterad. (d) Felaktig reparation eller ändring av någon komponent[1] || 1.1.22. Provanslutningar (om sådana monterats) || Visuell kontroll || (a) Saknas. (b) Skadade, oanvändbara eller otäta. || 1.2. Färdbromsens prestanda och verkan || 1.2.1. Prestanda || Under provning på en maskin för statiskt bromsprov eller, om detta är omöjligt, genom bromsprov på väg där bromsarna aktiveras successivt upp till maximal verkan. || (a) Otillräcklig bromsverkan på ett eller flera hjul. (b) Bromsverkan på det minst bromsade hjulet på en axel är mindre än 70 % av den maximala verkan på andra hjulet på samma axel. Alternativt avviker fordonet vid bromsprov på väg för mycket från körriktningen vid inbromsning. (c) Ingen gradvis bromsverkan (låsning). (d) Onormal fördröjning före bromsverkan på något hjul. (e) Alltför stora variationer i bromsverkan under ett fullständigt hjulvarv. || 1.2.2. Verkan || Prova med en maskin för statiskt bromsprov eller, om en sådan inte kan användas av tekniska skäl, genom bromsprov på väg med hjälp av en registrerande retardationsmätare som kontrollerar bromsverkan i förhållande till den tillåtna totalvikten eller, för påhängsvagnar, till summan av den tillåtna axelbelastningen. Fordon eller en släpvagn med en högsta tillåten vikt som överstiger 3 500 kg ska kontrolleras enligt de standarder som anges av ISO 21069 eller motsvarande metoder. Bromsprov på väg ska genomföras under torra förhållanden på en plan, rak väg. || Uppfyller ej nedanstående minimivärden: Fordon som registrerats för första gången efter ikraftträdandet av direktiv 2010/48/EU: – Kategori N1: 50 % – Kategori M1: 58 % – Kategori M2 och M3: 50 % – Kategori N2 och N3: 50 % – Kategori O2, O3 och O4: · För påhängsvagnar: 45 % · För släpvagn med dragstång: 50 % Fordon som registrerats före ikraftträdandet av direktiv 2010/48/EU: Kategori N1: 45 % Kategori M1, M2 och M3: 50 % [2] Kategori N2 och N3: 43 % [3] Kategori O2, O3 och O4: 40 % [4] Övriga kategorier: - Kategori L (båda bromsarna): Kategori L1e: 42 % Kategori L2e, L6e: 40 % Kategori L3e: 50 % Kategori L4e: 46 % Kategori L5e, L7e: 44 % - Kategori L (bakre hjulbroms): Alla kategorier: 25 % || 1.3. Reservbromsens prestanda och verkan (vid separata system) || 1.3.1 Prestanda || Om reservbromssystemet är separat från färdbromssystemet används metoden enligt 1.2.1. || (a) Otillräcklig bromsverkan på ett eller flera hjul. (b) Bromsverkan på det minst bromsade hjulet på en axel är mindre än 70 % av den maximala verkan på andra hjulet på samma axel. Alternativt avviker fordonet vid bromsprov på väg för mycket från körriktningen vid inbromsning. (c) Ingen gradvis bromsverkan (låsning). || 1.3.2. Verkan || Om reservbromssystemet är separat från färdbromssystemet används metoden enligt 1.2.2. || Bromsverkan är mindre än 50 % [5] av verkan på färdbromsen enligt avsnitt 1.2.2 i förhållande till den tillåtna totalvikten eller, för påhängsvagnar, till summan av den tillåtna axelbelastningen (förutom L1e och L3e). || 1.4. Parkeringsbromsens prestanda och verkan || 1.4.1. Prestanda || Aktivera bromsen under provning på en maskin för statiskt bromsprov och/eller under bromsprov på väg med en retardationsmätare. || Bromsen fungerar inte på ena sidan, eller fordonet avviker för mycket från körriktningen vid inbromsning vid bromsprov på väg. || 1.4.2. Verkan || Prova med en maskin för statiskt bromsprov eller genom bromsprov på väg antingen med en registrerande retardationsmätare eller med fordonet i en backe med känd lutning. Fordon avsedda för godstransport bör om möjligt provas med last. || Ger för alla fordonskategorier en bromskoefficient som är lägre än 16 % i förhållande till den tillåtna totalvikten eller, när det rör sig om motorfordon, som är lägre än 12 % i förhållande till fordonets tillåtna totalvikt, om detta värde är högre (förutom L1e och L3e). || 1.5. Tillsatsbromsens prestanda || Visuell kontroll och om så är möjligt provning av om systemet fungerar. || (a) Ingen gradvis bromsverkan (gäller ej motorbromsen). (b) Systemet fungerar ej. || 1.6. Låsningsfria bromsar (ABS-bromsar) || Visuell kontroll och kontroll av varningsanordning. || (a) Felaktig varningsanordning. (b) Systemfel på varningsanordningen. (c) Hastighetssensorer på hjulen saknas eller är skadade (d) Ledningar skadade (e) Andra delar saknas eller är skadade || 1.7 Elektriskt bromssystem (EBS) || Visuell kontroll av varningsanordning. || (a) Felaktig varningsanordning. (b) Systemfel på varningsanordningen. || 1.8 Bromsvätska || Mätning av kokpunkt eller vatteninnehåll || (a) Bromsvätskans kokpunkt är för låg eller vatteninnehållet för högt (b) Bromsvätskan är förorenad. (c) Otillräcklig mängd bromsvätska. || 2. STYRNING || 2.1. Mekaniskt skick || 2.1.1. Styrinrättningens skick || Vrid ratten från stopp till stopp med fordonet över en smörjgrop eller på en lyftanordning, med hjulen lyfta från marken eller på vändskivor. Visuell kontroll av styrinrättningens funktion. || (a) Styrningen svårmanövrerad. (b) Styrarmsaxeln vriden eller spåren utslitna. (c) Stort slitage på styrarmsaxeln. (d) För stor rörelse på styrarmsaxeln. (e) Läckage. || 2.1.2. Infästning av styrinrättningens hölje || Vrid ratten eller styrstången medurs och moturs med fordonet över en smörjgrop eller på en lyftanordning och med hjulens vikt mot marken, eller använd en särskilt anpassad kraftplatta. Visuell kontroll av infästningen av styrinrättningens hölje vid chassiet. || (a) Styrinrättningens hölje ej ordentligt fäst. (b) Förlängda fästhål i chassiet. (c) Fästskruvar saknas eller är brottskadade. (d) Styrinrättningens hölje brottskadat. || 2.1.3. Länksystemets skick || Gunga ratten medurs och moturs med fordonet över en smörjgrop eller på en lyftanordning och med hjulens vikt mot marken, eller använd en särskilt anpassad kraftplatta. Visuell kontroll av styrkomponenterna med avseende på slitage, brottskador och säkerhet. || (a) Relativ rörelse mellan komponenter som bör vara fasta. (b) Stort slitage vid leder. (c) Komponent brottskadad eller deformerad. (d) Låsanordningar saknas. (e) Felaktig inriktning av komponenter (t.ex. parallellstag eller styrstag). (f) Felaktig reparation eller ändring. (g) Dammskydd saknas, är skadat eller kraftigt förslitet. || 2.1.4. Länksystemets manövrering || Vrid ratten från stopp till stopp med fordonet över en smörjgrop eller på en lyftanordning, med hjulen på marken och motorn igång. Visuell kontroll av länksystemets rörelse. || (a) Rörelse på länksystemet smutsar ner viss del av chassiet. (b) Styrningsstopp fungerar inte eller saknas. || 2.1.5. Servostyrning || Kontrollera styrsystemet med avseende på läckor och nivån i hydraulvätskebehållaren (om den är synlig). Kontrollera att servostyrningen fungerar med hjulen på marken och motorn igång. || (a) Vätskeläckage. (b) Otillräcklig mängd vätska. (c) Mekanismen fungerar inte. (d) Mekanismen är brottskadad eller bristfälligt fastsatt. (e) Felaktig inriktning eller nedsmutsning av komponenter. (f) Felaktig reparation eller ändring. (g) Kablar/mantlar skadade eller kraftigt korroderade. || 2.2. Ratt, rattstång och styrstång || 2.2.1. Skick på ratt och styrstång || Vrid ratten från sida till sida med räta vinklar mot rättstången och anbringa ett lätt tryck uppåt och nedåt, med hjulen på marken. Visuell kontroll av glapp. || (a) Relativ rörelse mellan ratt och rattstång vilket tyder på glapp. (b) Låsanordning på rattnavet saknas (c) Rattens nav, krans eller ekrar är brottskadade eller sitter löst 2.2.2. Rattstång/styrok och styrgafflar || Placera fordonet över en smörjgrop eller på en lyftanordning och med hjulens vikt mot marken, dra och tryck på ratten i linje med rattstången, tryck ratten/styrstången i olika riktningar i rät vinkel mot rattstången/styrgafflarna. Visuell kontroll av glapp och skicket på elastiska kopplingar och kardanknutar. || (a) Rattens centrum rör sig för mycket uppåt eller nedåt. (b) Övre delen av rattstången rör sig för mycket radiellt från sin axel. (c) Slitage på elastiska kopplingar. (d) Bristfällig fastsättning. (e) Felaktig reparation eller ändring 2.3. Glapp i styrningen || Placera fordonet över en smörjgrop eller på en lyftanordning, med fordonets vikt på hjulen, motorn igång för fordon med servostyrning och med hjulen riktade rakt framåt. Vrid ratten försiktigt medurs och moturs så långt som möjligt utan att hjulen förflyttar sig. Visuell kontroll av rörligheten. || För stort glapp i styrningen, till exempel om en punkt på kransen förflyttar sig mer än en femtedel av rattens diameter eller inte överensstämmer med kraven1. 2.4. Hjulinställning (X)(2) || Kontrollera inställningen av styrda hjul med hjälp av lämplig utrustning. || Inställningen överensstämmer inte med informationen från tillverkaren eller med kraven1. 2.5. Vändskiva för släpvagnens styraxel || Visuell kontroll eller kontroll med hjälp av en särskilt anpassad kraftplatta. || (a) Komponent skadad eller sprucken. (b) Stort glapp. (c) Bristfällig fastsättning. 2.6 Elektrisk servostyrning (EPS) || Visuell kontroll och kontroll av överensstämmelse mellan rattens och hjulens vinklar då motorn startas/stängs av. || (a) Varningslampan för EPS anger fel på systemet. (b) Bristande överensstämmelse mellan rattens och hjulens vinklar. (c) Hjälpsystemet fungerar inte 3. SIKT || 3.1. Siktfält || Visuell kontroll från förarsätet. || Hinder i förarens siktfält som i hög grad påverkar sikten framåt eller åt sidorna. 3.2. Fönsterglasets skick || Visuell kontroll. || (a) Sprucken eller missfärgad glasruta eller transparent ruta (om sådan är tillåten). (b) Glasruta eller transparent ruta (inklusive reflekterande eller tonad film) uppfyller inte kraven(1) (XX)(3). (c) Glas eller transparent ruta ej i acceptabelt skick. 3.3. Backspeglar eller annan backanordning || Visuell kontroll. || (a) Spegel eller annan anordning saknas eller är inte monterad enligt kraven(1). (b) Spegel eller annan anordning fungerar inte, är skadad, sitter löst eller är bristfälligt fastsatt. 3.4. Vindrutetorkare || Visuell kontroll och kontroll genom manövrering. || (a) Vindrutetorkare fungerar inte eller saknas (b) Torkarblad saknas eller är uppenbart defekta. 3.5. Vindrutespolare || Visuell kontroll och kontroll genom manövrering. || Vindrutespolare fungerar inte tillfredsställande. 3.6 Avimningsanording (X)(2) || Visuell kontroll och kontroll genom manövrering. || Anordningen fungerar inte eller är uppenbart defekt. 4. LAMPOR, REFLEKTORER OCH ELUTRUSTNING || 4.1. Strålkastare || 4.1.1. Skick och funktion || Visuell kontroll och kontroll genom manövrering. || (a) Ljuskällan felaktig eller saknas. (b) Projektionssystem (reflektor och lins) defekt eller saknas). (c) Lampan bristfälligt fastsatt. 4.1.2 Inställning || Fastställ den horisontella inriktningen av varje strålkastare vid halvljus med hjälp av en anordning för strålkastarinställning eller skärm. || Strålkastarens inställning är inte inom de gränser som fastställs i kraven1. 4.1.3. Av- och påslagning || Visuell kontroll och kontroll genom manövrering. || (a) Omkopplarens funktion överensstämmer inte med kraven(1) (antal strålkastare som tänds samtidigt) (b) Manöverorganet fungerar bristfälligt. 4.1.4. Överensstämmelse med kraven(1). || Visuell kontroll och kontroll genom manövrering. || (a) Lampan, det avgivna ljusets färg, position eller intensitet överensstämmer inte med kraven(1). (b) Produkter på lins eller ljuskälla som uppenbart minskar ljusintensiteten eller ändrar färgen på det avgivna ljuset. (c) Ljuskälla och lampa är inte kompatibla 4.1.5. Inställningsanordning (där sådan är obligatorisk) || Visuell kontroll och om möjligt kontroll genom manövrering. || (a) Anordningen fungerar inte. (b) Manuell anordning kan inte manövreras från förarplatsen. 4.1.6. Strålkastarrengörare (där sådan är obligatorisk) || Visuell kontroll och om möjligt kontroll genom manövrering. || Anordningen fungerar inte. 4.2. Främre och bakre positionslyktor, sidomarkeringslyktor och breddmarkeringslyktor || 4.2.1. Skick och funktion || Visuell kontroll och kontroll genom manövrering. || (a) Defekt ljuskälla. (b) Defekt lins. (c) Lampan bristfälligt fastsatt. 4.2.2 Av- och påslagning || Visuell kontroll och kontroll genom manövrering. || (a) Omkopplarens funktion överensstämmer inte med kraven1(1). (b) Manöverorganet fungerar bristfälligt. 4.2.3. Överensstämmelse med kraven(1) || Visuell kontroll och kontroll genom manövrering. || (a) Lampan, det avgivna ljusets färg, position eller intensitet överensstämmer inte med kraven(1) (b) Produkter på lins eller ljuskälla som minskar ljusintensiteten eller ändrar färgen på det avgivna ljuset. 4.3. Stopplyktor || 4.3.1. Skick och funktion || Visuell kontroll och kontroll genom manövrering. || (a) Defekt ljuskälla. (b) Defekt lins. (c) Lampan bristfälligt fastsatt. 4.3.2. Av- och påslagning || Visuell kontroll och kontroll genom manövrering. || (a) Omkopplarens funktion överensstämmer inte med kraven1(1). (b) Manöverorganet fungerar bristfälligt. 4.3.3. Överensstämmelse med kraven(1). || Visuell kontroll och kontroll genom manövrering. || Lampan, det avgivna ljusets färg, position eller intensitet överensstämmer inte med kraven(1). 4.4. Körriktningsvisare och varningsljus || 4.4.1. Skick och funktion || Visuell kontroll och kontroll genom manövrering. || (a) Defekt ljuskälla. (b) Defekt lins. (c) Lampan bristfälligt fastsatt 4.4.2. Av- och påslagning || Visuell kontroll och kontroll genom manövrering. || Omkopplarens funktion överensstämmer inte med kraven(1). 4.4.3. Överensstämmelse med kraven(1). || Visuell kontroll och kontroll genom manövrering. || Lampan, det avgivna ljusets färg, position eller intensitet överensstämmer inte med kraven(1). 4.4.4. Blinkfrekvens || Visuell kontroll och kontroll genom manövrering. || Blinkfrekvensen överensstämmer inte med kraven(1). 4.5. Dimljus fram och bak || 4.5.1. Skick och funktion || Visuell kontroll och kontroll genom manövrering. || (a) Defekt ljuskälla. (b) Defekt lins. (c) Lampan bristfälligt fastsatt. 4.5.2 Inställning (X)(2) || Kontroll genom manövrering och med hjälp av en anordning för strålkastarinställning || Främre dimljusets horisontella inställning felaktig när ljusmönstret har en ljus/mörker-gräns. 4.5.3. Av- och påslagning || Visuell kontroll och kontroll genom manövrering. || Omkopplarens funktion överensstämmer inte med kraven(1). 4.5.4. Överensstämmelse med kraven(1). || Visuell kontroll och kontroll genom manövrering. || (a) Lampan, det avgivna ljusets färg, position eller intensitet överensstämmer inte med kraven(1) (b) Systemet överensstämmer inte med kraven(1) 4.6. Backljus || 4.6.1. Skick och funktion || Visuell kontroll och kontroll genom manövrering. || (a) Defekt ljuskälla. (b) Defekt lins. (c) Lampan bristfälligt fastsatt. 4.6.2. Överensstämmelse med kraven(1) || Visuell kontroll och kontroll genom manövrering. || (a) Lampan, det avgivna ljusets färg, position eller intensitet överensstämmer inte med kraven(1). (b) Systemet överensstämmer inte med kraven(1). 4.6.3. Av- och påslagning || Visuell kontroll och kontroll genom manövrering. || Omkopplarens funktion överensstämmer inte med kraven(1). 4.7. Belysning av bakre registreringsskylt || 4.7.1. Skick och funktion || Visuell kontroll och kontroll genom manövrering. || (a) Lampan ger direkt ljus bakåt. (b) Defekt ljuskälla. (c) Lampan bristfälligt fastsatt. 4.7.2. Överensstämmelse med kraven(1) || Visuell kontroll och kontroll genom manövrering. || Systemets funktion överensstämmer inte med kraven1. 4.8. Reflexanordningar, (reflekterande) konturmärkning och bakre skyltar || 4.8.1. Skick || Visuell kontroll. || (a) Reflekterande utrustning defekt eller skadad. (b) Reflektorn bristfälligt fastsatt. 4.8.2. Överensstämmelse med kraven(1) || Visuell kontroll. || Anordningen, det reflekterade ljusets färg eller position överensstämmer inte med kraven1. 4.9. Varningslampor som är obligatoriska för belysningsutrustningen || 4.9.1. Skick och funktion || Visuell kontroll och kontroll genom manövrering. || Fungerar inte. 4.9.2. Överensstämmelse med kraven(1) || Visuell kontroll och kontroll genom manövrering. || Överensstämmer inte med kraven1. 4.10. Elanslutningar mellan dragfordon och släp- eller påhängsvagn || Visuell kontroll: Undersök om möjligt anslutningens elektriska kontinuitet. || (a) Fasta komponenter är bristfälligt fastsatta. (b) Skadad eller sliten isolering. (c) Elanslutningar i dragfordon eller släpvagn fungerar inte korrekt. 4.11. Elkabelsystemet || Visuell kontroll med fordonet över en smörjgrop eller på en lyftanordning, eventuellt inklusive motorutrymmet. || (a) Kabelsystemet ej tillförlitligt eller bristfälligt monterat. (b) Kabelsystemet slitet (c) Skadad eller sliten isolering. 4.12. Ej obligatoriska lampor och reflexanordningar (X)(2) || Visuell kontroll och kontroll genom manövrering. || (a) Monterad lampa eller reflexanordning överensstämmer inte med kraven(1). (b) Lampans funktion överensstämmer inte med kraven(1). (c) Lampan/reflexanordningen bristfälligt fastsatt. 4.13. Batteri(er) || Visuell kontroll. || (a) Bristfälligt fastsatt. (b) Otätt. (c) Defekt omkopplare (om sådan krävs). (d) Defekta säkringar (om sådana krävs). (e) Olämplig ventilation (om sådan krävs) 5. AXLAR, HJUL, DÄCK OCH FJÄDRING || 5.1 Axlar || 5.1.1. Axlar || Visuell kontroll med fordonet över en smörjgrop eller på en lyftanordning. Kraftplattor kan användas och rekommenderas för fordon med en bruttofordonsvikt som överstiger 3,5 ton. || (a) Axel brottskadad eller deformerad. (b) Bristfällig montering i fordonet. (c) Felaktig reparation eller ändring. 5.1.2. Axeltappar || Visuell kontroll med fordonet över en smörjgrop eller på en lyftanordning. Kraftplattor kan användas och rekommenderas för fordon med en bruttofordonsvikt som överstiger 3,5 ton. Anbringa en vertikal kraft eller sidokraft på varje hjul och notera hur mycket axelbalken rör sig i förhållande till axeltappen. || (a) Axeltapp brottskadad. (b) Kraftigt slitage på spindelbult och/eller bussningar. (c) För stor rörelse mellan axeltapp och axelbalk. (d) Sprint till axeltapp sitter löst i axeln. 5.1.3 Hjullager || Visuell kontroll med fordonet över en smörjgrop eller på en lyftanordning. Kraftplattor kan användas och rekommenderas för fordon med en bruttofordonsvikt som överstiger 3,5 ton. Gunga på hjulet eller anbringa en sidokraft på varje hjul och notera hur mycket hjulet rör sig uppåt i förhållande till axeltappen. || (a) Stort glapp i hjullagret. (b) Hjullagret sitter för hårt och kärvar. 5.2. Hjul och däck || 5.2.1. Hjulhus || Visuell kontroll. || (a) Hjulmuttrar eller hjulbultar saknar eller sitter löst. (b) Hjulhuset är slitet eller skadat 5.2.2. Hjul || Visuell kontroll av båda sidorna på alla hjul med fordonet över en smörjgrop eller på en lyftanordning. || (a) Brottskada eller felaktig svetsning (b) Låsringar för däcken bristfälligt monterade. (c) Hjul kraftigt deformerat eller slitet. (d) Hjulens storlek eller typ överensstämmer inte med kraven(1) och påverkar trafiksäkerheten 5.2.3. Däck || Visuell kontroll av hela däcket, antingen genom att rotera hjulet upplyft från marken och med fordonet över en smörjgrop eller på en lyftanordning, eller genom att rulla fordonet fram och tillbaka över en smörjgrop. || (a) Däckets storlek, bärförmåga, typgodkännandemärke eller hastighetsklass överensstämmer inte med kraven(1) och påverkar trafiksäkerheten (b) Olika storlek på däck på samma axel eller på dubbelmonterade hjul. (c) Olika konstruktion (radial/korsskikt) på däck på samma axel). (d) Allvarliga skador eller skåror på däck. (e) Däckets mönsterdjup överensstämmer inte med kraven(1). (f) Däcket skaver mot andra delar. (g) Mönsterskurna däck överensstämmer inte med kraven(1). (h) Övervakningssystemet för lufttrycket är felaktigt eller fungerar uppenbart inte. 5.3. Fjädringssystem || 5.3.1. Fjädrar och krängningshämmare || Visuell kontroll med fordonet över en smörjgrop eller på en lyftanordning. Kraftplattor kan användas och rekommenderas för fordon med en bruttofordonsvikt som överstiger 3,5 ton. || (a) Bristfällig fästning av fjädrar på chassi eller axel. (b) Fjäderdel skadad eller brottskadad. (c) Fjäder saknas (d) Felaktig reparation eller ändring 5.3.2. Stötdämpare || Visuell kontroll med fordonet över en smörjgrop eller på en lyftanordning, eller med hjälp av särskild utrustning om sådan finns. || (a) Bristfällig fästning av stötdämpare på chassi eller axel. (b) Skadad stötdämpare som visar tecken på allvarligt läckage eller fel. 5.3.2.1 Provning av dämpningens effektivitet || Använd särskild utrustning och jämför skillnader mellan vänster och höger och/eller absoluta värden som anges av tillverkaren. || (a) Väsentlig skillnad mellan höger och vänster (b) Angivna minimivärden uppnås ej 5.3.3. Kardanrör, stödstag, främre och bakre bärarmar || Visuell kontroll med fordonet över en smörjgrop eller på en lyftanordning. Kraftplattor kan användas och rekommenderas för fordon med en bruttofordonsvikt som överstiger 3,5 ton. || (a) Bristfällig fästning av komponent på chassi eller axel. (b) Komponent skadad, brottskadad eller kraftigt korroderad. (c) Felaktig reparation eller ändring. 5.3.4. Kulleder || Visuell kontroll med fordonet över en smörjgrop eller på en lyftanordning. Kraftplattor kan användas och rekommenderas för fordon med en bruttofordonsvikt som överstiger 3,5 ton. || (a) Kraftigt slitage på spindelbult och/eller bussningar eller på kulled. (b) Dammskydd saknas eller är kraftigt förslitet. 5.3.5. Luftfjädring || Visuell kontroll || (a) Systemet fungerar inte. (b) Komponent skadad, ändrad eller försliten på ett sätt som påverkar systemets funktion negativt. (c) Förnimbart läckage i systemet 6. CHASSI OCH CHASSIINFÄSTNINGAR || 6.1. Chassi eller ram och infästningar || 6.1.1. Allmänt skick || Visuell kontroll med fordonet över en smörjgrop eller på en lyftanordning. || a) Sidobalk eller tvärbalk brottskadad eller deformerad. b) Förstärkningsplattor eller fästanordningar bristfälligt fastsatta. c) Kraftig korrosion som påverkar styvheten. || 6.1.2. Avgasrör och ljuddämpare || Visuell kontroll med fordonet över en smörjgrop eller på en lyftanordning. || a) Avgassystemet otätt eller bristfälligt fastsatt. b) Rökgaser kommer in i förarhytten eller i passagerarutrymmet. || 6.1.3. Bränsletank och bränsleledningar (inklusive uppvärmning) || Visuell kontroll med fordonet över en smörjgrop eller på en lyftanordning, med hjälp av anordningar för detektering av läckage vid LPG-/CNG-system || (a) Bränsletank och bränsleledningar bristfälligt fastsatta. (b) Läckage av bränsle, tanklocket saknas eller är bristfälligt. (c) Skadade eller skavda bränsleledningar. (d) Avstängningskran för bränsle (om sådan krävs) fungerar inte tillfredsställande. (e) Brandfara på grund av - bränsleläckage, - otillräckligt avskärmad bränsletank eller otillräckligt avskärmat avgassystem, - motorutrymmets skick. (f) System för LPG/CNG eller vätgas överensstämmer inte med kraven(1). || 6.1.4. Stötfångare, sidoskydd och underkörningsskydd || Visuell kontroll. || (a) Lösa delar eller skador som sannolikt kan orsaka personskador vid beröring. (b) Anordningen överensstämmer inte med kraven(1). || 6.1.5. Reservhjulshållare (om sådan är monterad) || Visuell kontroll. || (a) Hållaren ej i lämpligt skick (b) Hållaren är brottskadad eller bristfälligt fastsatt. (c) Reservhjulet sitter inte fast i hållaren och kan falla av. || 6.1.6. Kopplingsmekanismer och bogserutrustning || Visuell kontroll med avseende på slitage och korrekt manövrering, med särskild uppmärksamhet på monterade säkerhetsanordningar och/eller användning av mätinstrument. || (a) Komponent skadad, defekt eller sprucken. (b) Stort slitage på komponent. (c) Bristfällig fastsättning. (d) Säkerhetsanordning saknas eller fungerar inte korrekt. (e) Indikator fungerar inte. (f) Skymd registreringsskylt eller lampa (då den inte används) (g) Felaktig reparation eller ändring. || 6.1.7. Transmission || Visuell kontroll. || (a) Fästskruvar saknas eller sitter löst. (b Stort slitage på kraftöverföringsaxelns lager. (c) Kraftigt slitage på kardanknutar. (d) Slitage på elastiska kopplingar. (e) Axel skadad eller böjd. (f) Lagerhus är brottskadat eller bristfälligt fastsatt. (g) Dammskydd saknas eller är kraftigt förslitet. (h) Olaglig förändring av kraftöverföringen || 6.1.8. Motorutrymme || Visuell kontroll, inte nödvändigtvis över en smörjgrop eller på en lyftanordning. || Slitna, uppenbart skadade, lösa eller brottskadade fästpunkter. || 6.1.9 Motordata || Visuell kontroll || (a) Olaglig ändring av styrenheten (b) Olaglig ändring av motorn || 6.2. Hytt och karosseri || 6.2.1. Skick || Visuell kontroll. || (a) Lös eller skadad panel eller annan del som sannolikt kan orsaka personskador. (b) Karosstolpe bristfälligt fastsatt. (c) Motor- eller avgasrök kan komma in. (d) Felaktig reparation eller ändring. || 6.2.2. Montering || Visuell kontroll över en smörjgrop eller på en lyftanordning. || (a) Kaross eller hytt bristfälligt fastsatt. (b) Hytt eller kaross uppenbart inte placerad rakt på chassiet. (c) Fästningen av hytt/kaross vid chassi eller tvärbalkar är bristfällig eller saknas. (d) Kraftig korrosion vid fästpunkter på karosser i ett stycke. || 6.2.3. Dörrar och dörrlås || Visuell kontroll. || (a) Dörren öppnas eller stängs inte ordentligt. (b) Dörr som sannolikt kan öppnas av misstag eller dörr som inte förblir stängd. (c) Dörr, gångjärn, lås eller stolpe saknas, sitter löst eller är sliten. || 6.2.4. Golv || Visuell kontroll över en smörjgrop eller på en lyftanordning. || Golvet bristfälligt fastsatt eller kraftigt förslitet. || 6.2.5. Förarsäte || Visuell kontroll. || (a) Löst säte eller säte med bristfällig konstruktion. (b) Justeringsmekanismen fungerar bristfälligt. || 6.2.6. Övriga säten || Visuell kontroll. || (a) Säten defekta eller bristfälligt fastsatta. (b) Monterade säten överensstämmer inte med kraven(1).. || 6.2.7. Körreglage || Visuell kontroll och kontroll genom manövrering. || Styrfunktion som är nödvändig för säker manövrering av fordonet fungerar bristfälligt. || 6.2.8. Fotsteg till hytt || Visuell kontroll. || (a) Fotsteg eller fotstegsram bristfälligt fastsatt. (b) Fotsteg eller fotstegsram är i ett skick som sannolikt kan orsaka personskador. || 6.2.9. Övrig inredning och utrustning, utsida och insida || Visuell kontroll. || (a) Fästanordning för övrig inredning eller utrustning defekt. (b) Övrig inredning eller utrustning överensstämmer inte med kraven(1).. (c) Hydraulisk utrustning otät || 6.2.10. Stänkskärmar (vingar), stänkskyddsanordningar || Visuell kontroll. || (a) Saknas, sitter löst eller är kraftigt korroderade. (b) Otillräckligt avstånd till hjul. (c) Överensstämmer inte med kraven(1).. || 7. ÖVRIG UTRUSTNING || 7.1. Säkerhetsbälten/spännen och skyddssystem || 7.1.1. Säker montering av säkerhetsbälten/spännen || Visuell kontroll. || (a) Fästpunkt kraftigt försliten. (b) Fästpunkten sitter löst || 7.1.2. Skick på säkerhetsbälten/spännen. || Visuell kontroll och kontroll genom manövrering. || (a) Obligatoriskt säkerhetsbälte saknas eller är inte monterat. (b) Skadat säkerhetsbälte. (c) Säkerhetsbältet överensstämmer inte med kraven(1). (d) Säkerhetsbältet skadat eller fungerar inte korrekt. (e) Upprullningsdon för säkerhetsbältet skadat eller fungerar inte korrekt. || 7.1.3 Avlastare för säkerhetsbälten || Visuell kontroll || Avlastare saknas eller är inte lämplig för fordonet. || 7.1.4 Bältessträckare || Visuell kontroll || Bältessträckare saknas eller är inte lämplig för fordonet. || 7.1.5 Krockkudde || Visuell kontroll || (a) Krockkudde saknas eller är inte lämplig för fordonet. (b) Krockkudden fungerar inte || 7.1.6 SRS-system || Visuell kontroll av varningslampan. || Varningslampan för SRS anger fel på systemet. || 7.2. Brandsläckare (X)(2) || Visuell kontroll. || (a) Saknas. (b) Överensstämmer inte med kraven(1). || 7.3. Lås och stöldskydd || Visuell kontroll och kontroll genom manövrering. || (a) Anordningen förhindrar inte att fordonet körs. (b) Defekt eller låser spärrar av misstag || 7.4. Varningstriangel (om sådan krävs) (X)(2) || Visuell kontroll. || (a) Saknas eller är ofullständig. (b) Överensstämmer inte med kraven(1). || 7.5. Förbandslåda. (om sådan krävs) (X)(2) || Visuell kontroll. || Saknas, är ofullständig eller överensstämmer inte med kraven1. || 7.6. Hjulkilar (om sådana krävs) (X)(2) || Visuell kontroll. || Saknas eller i bristfälligt skick. || 7.7. Ljudsignalanordning || Visuell kontroll och kontroll genom manövrering. || (a) Fungerar inte. (b) Manöveranordning bristfälligt fastsatt. (c) Överensstämmer inte med kraven(1).. || 7.8. Hastighetsmätare || Visuell kontroll eller kontroll genom manövrering vid provning på väg eller med hjälp av elektronisk utrustning. || (a) Ej monterad enligt kraven1)(1). (b) Fungerar inte. (c) Belysningen fungerar inte. || 7.9. Färdskrivare (om sådan är monterad/krävs) || Visuell kontroll. || (a) Ej monterad enligt kraven1)(1). (b) Fungerar inte. (c) Tätningar är defekta eller saknas. (d) Kalibreringsplatta saknas, är oläslig eller inaktuell. (e) Uppenbar manipulation. (f) Däckens storlek överensstämmer inte med kalibreringsparametrarna || 7.10. Hastighetsbegränsande anordning (om sådan är monterad/krävs) || Visuell kontroll och kontroll genom manövrering om utrustning finns. || (a) Ej monterad enligt kraven(1). (b) Fungerar uppenbart inte. (c) Hastigheten felaktigt inställd (om den kontrollerats) (d) Tätningar är defekta eller saknas. (e) Kalibreringsplatta saknas, är oläslig eller inaktuell. (f) Däckens storlek överensstämmer inte med kalibreringsparametrarna || 7.11 Vägmätare om sådan finns || Visuell kontroll || (a) Uppenbart manipulerad (bedrägeri) (b) Uppenbart ur funktion || 7.12 Antisladdsystem (ESC) om sådant finns/krävs || Visuell kontroll || (a) Hastighetssensorer på hjulen saknas eller är skadade (b) Ledningar skadade (c) Andra delar saknas eller är skadade (d) Omkopplare skadad eller fungerar inte korrekt (e) Varningslampan för ESC anger fel på systemet || 8. STÖRNINGAR || 8.1. BULLER || 8.1.1 Bullerdämpning || Subjektiv utvärdering (om inspektören anser att bullernivån ligger nära ett gränsvärde kan ett bullerprov vid stillastående utföras med hjälp av en ljudnivåmätare). || (a) Bullernivåerna överstiger de som är tillåtna enligt kraven(1). (b) Någon del av bullerdämpningssystemet sitter löst, kan falla av, är skadad, felaktigt monterad, saknas eller är uppenbart ändrad på ett sätt som påverkar bullernivån negativt. || 8.2. Avgasutsläpp || 8.2.1 Utsläpp från bensinmotor || 8.2.1.1 Utrustning för kontroll av avgasutsläpp || Visuell kontroll || (a) Fabriksmonterad utrustning för kontroll av utsläpp saknas, har ändrats eller är uppenbart defekt. (b) Läckage som påverkar mätningen av utsläpp || 8.2.1.2 Gasformiga utsläpp || Mätning med hjälp av en avgasanalysator enligt kraven(1).. För fordon utrustade med lämpliga omborddiagnossystem kan funktionen hos utsläppssystemet alternativt kontrolleras genom att OBD-anordningen läses av på lämpligt sätt och samtidigt kan kontroll ske av OBD-systemets funktion, i stället för utsläppsmätningar vid tomgång i enlighet med tillverkarens rekommendationer för uppvärmning och andra krav(1). || (a) Gasutsläppen överskrider de nivåer som angetts av tillverkaren (b) Om ett sådant värde inte finns tillgängligt gäller följande för koldioxidutsläpp: i) För fordon som inte har ett avancerat utsläppsbegränsande system, – 4,5 % eller – 3,5 % enligt den tidpunkt då fordonet registrerats eller tagits i bruk för första gången enligt vad som anges i kraven(1). ii) För fordon som har ett avancerat utsläppsbegränsande system: – vid tomgång: 0,5 % – vid hög tomgång: 0,3 % eller – vid tomgång: 0,3 %[6] – vid hög tomgång: 0,2 % enligt den tidpunkt då fordonet registrerats eller tagits i bruk för första gången enligt vad som anges i kraven(1). (c) Lambda ligger utanför intervallet 1± 0,03 eller är ej i enlighet med tillverkarens specifikationer (d) OBD-avläsningen indikerar allvarligt fel || 8.2.2 Utsläpp från dieselmotor || 8.2.2.1 Utrustning för kontroll av avgasutsläpp || Visuell kontroll || (a) Fabriksmonterad utrustning för kontroll av utsläpp saknas eller är uppenbart defekt (b) Läckage som påverkar mätningen av utsläpp || 8.2.2.2 Röktäthet Fordon som registrerades eller togs i bruk före den 1 januari 1980 är befriade från dessa krav. || (a) Avgasernas röktäthet ska mätas vid fri acceleration (utan belastning och från tomgång till maximivarvtal) med växeln i friläge och kopplingen nedtryckt. (b) Konditionering av fordon: 1. Provningar får utföras på fordon utan konditionering. Av säkerhetsskäl är det dock lämpligt att kontrollera att motorn är varm och i tillfredsställande mekaniskt skick. 2. Krav på konditionering: (i) Motorn ska ha uppnått arbetstemperatur, vilket t.ex. innebär att temperaturen på motoroljan som mäts med en oljemätsticka ska vara minst 80 °C eller motsvara normal arbetstemperatur om den är lägre, eller att motorblocktemperaturen, mätt som nivå på den infraröda strålningen, ska vara minst lika hög. Om denna mätmetod är opraktisk på grund av fordonets konstruktion ska motorns normala arbetstemperatur uppnås på annat sätt, t.ex. genom att kylfläkten går igång. (ii) Avgassystemet ska rensas genom minst tre fria accelerationscykler eller motsvarande metod. (c) Provningsförfarande: 1. Motorn och eventuellt turboaggregat ska gå på tomgång innan varje fri accelerationscykel påbörjas. För tunga dieseldrivna fordon innebär detta minst 10 sekunder efter det att gaspedalen släppts upp. 2. För att påbörja varje fri accelerationscykel ska gaspedalen snabbt (dvs. på mindre än en sekund) och i en rörelse, men inte häftigt, tryckas i botten för att uppnå maximal insprutning från insprutningspumpen. 3. Under varje fri accelerationscykel och innan gaspedalen släpps upp ska motorn komma upp i maximivarvtal eller, när det gäller automatväxlade fordon, det varvtal som anges av tillverkaren eller, om dessa uppgifter inte finns att tillgå, två tredjedelar av maximivarvtalet. Detta kan kontrolleras t.ex. med hjälp av motorvarvet eller genom att man låter tillräckligt lång tid förflyta mellan den första tryc