ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
THE COUNCIL OF THE EUROPEAN UNION

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 100.2 jämförd med artikel 218.6 a v och artikel 218.7,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

med beaktande av Europaparlamentets godkännande, och

av följande skäl:

(1)Avtalet om ett gemensamt luftrum mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater och Republiken Moldavien undertecknades den 26 juni 2012, med förbehåll för att det ingås vid en senare tidpunkt, i enlighet med beslut 2012/639/EU av rådet och företrädarna för Europeiska unionens medlemsstaters regeringar, församlade i rådet av den 7 juni 2012 om undertecknande, på unionens vägnar, och provisorisk tillämpning av avtalet om gemensamt luftrum mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater och Republiken Moldavien.

(2)Avtalet har ratificerats av alla medlemsstater utom Republiken Kroatien. Republiken Kroatien ansluter sig till avtalet i enlighet med det förfarande som föreskrivs i anslutningsakten som bifogats anslutningsfördraget av den 5 december 2011, och det tillämpliga protokollet för Republiken Kroatiens anslutning till detta avtal undertecknades den 22 juli 2015.

(3)Avtalet bör godkännas på unionens vägnar.

(4)Artiklarna 4 och 5 i beslut 2012/639/EU innehåller bestämmelser om beslutsfattande och representation när det gäller olika frågor som anges i avtalet. Mot bakgrund av domstolens dom av den 28 april 2015 i mål C-28/12, bör tillämpningen av dessa bestämmelser upphöra. Med beaktande av fördragen är nya bestämmelser om dessa frågor inte nödvändiga, och inte heller bestämmelser om informationsskyldigheter för medlemsstaterna, som anges i artikel 6 i beslutet. Följaktligen bör artiklarna 4, 5 och 6 i beslut 2012/639/EU upphöra att gälla den dag då detta beslut träder i kraft.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Avtalet om ett gemensamt luftrum mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Moldavien, å andra sidan godkänns härmed på unionens vägnar.

Artikel 2

Den ståndpunkt som unionen ska inta när det gäller beslut av gemensamma kommittén enligt artikel 22 i avtalet som endast avser inkluderande av unionslagstiftning i bilaga III (Regler som är tillämpliga på den civila luftfarten) till avtalet, efter nödvändiga tekniska anpassningar, ska antas av kommissionen efter samråd med en särskild kommitté som utsetts av rådet.

Artikel 3

Artiklarna 4, 5 och 6 i beslut 2012/639/EU ska upphöra att gälla den dag då det här beslutet träder i kraft.

Artikel 4

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Bryssel den
Sammansättning och ordförandeskap

1. Den gemensamma kommitté som inrättas genom artikel 22.1.1 i avtalet mellan Europeiska unionen och Japan om ett ekonomiskt partnerskap (nedan kallat avtalet) kommer att utföra sina uppgifter så som anges i artikel 22.1 i avtalet och ansvara för den allmänna tillämpningen och genomförandet av avtalet.

2. Gemensamma kommittén kommer att vara sammansatt av företrädare för Europeiska unionen och Japan och kommer, i enlighet med artikel 22.1.3 i avtalet, att ledas gemensamt av Europeiska kommissionens ledamot med ansvar för handel och Japans utrikesminister.

3. Medordförandena får låta sig företrädas av sina respektive ställföreträdare i enlighet med artikel 22.1.3 i avtalet. Alla senare hänvisningar i denna arbetsordning till medlemmar och medordförande i Gemensamma kommittén kommer att förstås som att det inbegriper deras ställföreträdare.

4. Medordförandena får åtföljas av tjänstemän. Före ett sammanträde kommer förteckningarna över de tjänstemän som kommer att närvara för varje part att utbytas via kontaktpunkterna.

5. Parterna får efter ömsesidig överenskommelse besluta att bjuda in observatörer eller oberoende experter på ad hoc-basis.

ARTIKEL 2

Kontaktpunkter

1. De kontaktpunkter som utsetts i enlighet med artikel 22.6.1 i avtalet (nedan kallade kontaktpunkterna) samordnar förberedelserna och organisationen av Gemensamma kommitténs sammanträden.

2. All skriftväxling och kommunikation mellan parterna om Gemensamma kommitténs arbete och dess sammanträden kommer att ske via kontaktpunkterna i enlighet med artikel 22.6.2 c i avtalet.

3. Kontaktpunkterna kommer att ansvara för att samordna förberedelserna av den preliminära dagordningen, utkast till beslut och utkast till rekommendationer från Gemensamma kommittén samt skriftväxling och kommunikationen mellan Gemensamma kommittén och de specialiserade kommittéer, arbetsgrupper och andra organ som inrättas enligt detta avtal.

ARTIKEL 3

Dagordning

1. En preliminär dagordning för varje sammanträde kommer att upprättas gemensamt av kontaktpunkterna och tillsammans med relevanta handlingar sändas till deltagarna i Gemensamma kommittén senast sju kalenderdagar före dagen för sammanträdet.

2. Bägge parter får föreslå punkter till dagordningen senast 14 kalenderdagar före dagen för sammanträdet.

3. Parterna får, efter ömsesidig överenskommelse, förkorta de tidsperioder som avses i punkterna 1 och 2 för att ta hänsyn till kraven i ett särskilt fall.

4. Dagordningen kommer antas av Gemensamma kommittén i början av varje sammanträde. Andra punkter än de som är uppsatta på den preliminära dagordningen får, om parterna beslutar om det, föras upp på dagordningen.

ARTIKEL 4

Arbetsspråk

Såvida parterna inte beslutar något annat kommer all korrespondens och kommunikation mellan parterna som rör Gemensamma kommitténs arbete, liksom förberedelserna av och överläggningarna om beslut och rekommendationer, att ske på engelska.
6.

Artikel 10 skall ersättas med följande: ”Artikel 10 Beskrivning 1. Järnvägsnätet skall bestå av järnvägsbanor för höghastighetståg och konventionella järnvägsbanor. 2. Höghastighetsnätet som utnyttjar befintlig eller ny teknik skall bestå av a) banor särskilt konstruerade för höghastighetståg och utrustade för hastigheter på i allmänhet 250 km/tim eller däröver, b) banor särskilt anpassade för höghastighetståg och utrustade för hastigheter på cirka 200 km/tim, c) banor särskilt anpassade eller konstruerade för höghastighetståg och anslutna till höghastighetsnätet och av en specifik karaktär på grund av topografiska eller miljömässiga förhållanden, terräng eller stadsplanering, där hastigheten måste anpassas i varje enskilt fall. Höghastighetsnätet skall utgöras av de banor som anges i bilaga I. De väsentliga krav och tekniska specifikationer för driftskompatibilitet som är tillämpliga på järnvägsbanor för höghastighetståg utrustade med befintlig teknik skall fastställas i enlighet med rådets direktiv 96/48/EG av den 23 juli 1996 om driftskompatibiliteten hos det transeuropeiska järnvägssystemet för höghastighetståg (14). Medlemsstaterna skall före öppnandet underrätta kommissionen om varje ny höghastighetsbana och om dess tekniska egenskaper. 3. Det konventionella järnvägsnätet skall bestå av banor för konventionell passagerar- och godstransport, inklusive järnvägsavsnitt avsedda för det transeuropeiska nätet för kombinerade transporter enligt artikel 14, anslutningsförbindelser till kusthamnar och inlandshamnar av gemensamt intresse samt de godsterminaler som är öppna för alla aktörer. De väsentliga krav och tekniska specifikationer för driftskompatibilitet som är tillämpliga på konventionella järnvägsbanor skall fastställas i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/16/EG av den 19 mars 2001 om driftskompatibiliteten hos det transeuropeiska järnvägssystemet för konventionella tåg (15). 4. Järnvägsnätet skall omfatta infrastruktur och anläggningar som gör det möjligt att integrera järnvägs-, väg- och, när så är lämpligt, sjö- och flygtransporttjänster. I detta avseende skall särskild uppmärksamhet ägnas åt regionala flygplatsers samtrafik med nätet. 5. Järnvägsnätet skall fylla åtminstone en av följande funktioner: a) Att spela en viktig roll i fjärrtrafiken för passagerare. b) Att möjliggöra samtrafik med flygplatser när så är lämpligt. c) Att möjliggöra tillgång till regionala och lokala järnvägsnät. d) Att underlätta godstransporter genom fastställande och utbyggnad av stambanor för godstrafik eller banor där godståg har prioritet. e) Att spela en viktig roll för kombinerade transporter. f) Att möjliggöra samtrafik via hamnar av gemensamt intresse med närsjöfart och inlandssjöfart. 6. Järnvägsnätet skall erbjuda användarna en hög kvalitets- och säkerhetsnivå, tack vare sin kontinuitet och en gradvis införd driftskompatibilitet, som erhålls särskilt genom teknisk harmonisering och det harmoniserade trafikstyrningssystem (ERTMS) som rekommenderas för det europeiska järnvägsnätet. I detta syfte skall kommissionen upprätta en utbyggnadsplan i samordning med nationella planer och i samråd med medlemsstaterna.
irradians eller effekttäthet: effekten av den infallande strålningen på en yta per areaenhet, vanligen uttryckt i watt per kvadratmeter [W m–2]. Värdena på E(t), E kommer från mätningar eller kan tillhandahållas av tillverkaren av utrustningen.

G
4)

De systemansvariga skall tillämpa de standardiserade förfaranden för nominering och renominering som överenskommits inom EASEE-gas (EASEE – European Association for the Streamlining of the Exchange of Energy). De skall ta fram informationssystem och instrument för elektronisk kommunikation för att tillhandahålla nätanvändarna lämpliga uppgifter och förenkla transaktioner såsom nominering, avtal om kapacitet och överlåtelse av kapacitetsrättigheter mellan nätanvändare.
3.

Utsläpp i havet av ämnen av kategori C, såsom dessa är definierade i regel 3.1 c i denna bilaga, eller av ämnen som provisoriskt bedömts som sådana eller av barlastvatten, tankspolvätska eller andra rester eller blandningar som innehåller sådana ämnen skall vara förbjudet utom när samtliga följande villkor är uppfyllda: a) fartyget skall vara under gång med en fart av minst 7 knop när det gäller fartyg med eget framdrivningsmaskineri eller minst 4 knop när det gäller fartyg som saknar eget framdrivningsmaskineri, b) metoder och anordningar för utsläpp skall vara godkända av [flaggstatens] administration, varvid dessa metoder och anordningar skall vara grundade på normer, som utvecklats av [IMO], och skall säkerställa att koncentrationen i utflödet och utsläppshastigheten är sådana att koncentrationen av ämnet i kölvattnet akter om fartyget inte överstiger 10 ppm, c) den största mängd last som släpps ut från varje tank med tillhörande rörledningar får inte överstiga den största mängd som tillåts enligt den metod som avses i b i denna punkt och som inte i något fall får överstiga det större av värdena 3 kubikmeter eller 1/1000 av tankens lastförmåga i kubikmeter, d) utsläppet, med beaktande av vattenintagets placering, skall göras under vattenlinjen, och e) utsläppet skall göras på ett avstånd av minst 12 nautiska mil från närmaste land och där vattendjupet är minst 25 meter.
1.

Medlemsstaterna skall använda den årliga inhemska slutförbrukningen av energi för alla energianvändare som omfattas av detta direktiv för de sex senaste åren före genomförandet av detta direktiv och för vilka offentliga data är tillgängliga för att beräkna ett årligt förbrukningsgenomsnitt. Denna slutliga energiförbrukning skall vara den mängd energi som distribueras eller säljs till slutförbrukare under sexårsperioden, ej justerat för graddagar, strukturella förändringar eller produktionsförändringar. På grundval av detta årliga förbrukningsgenomsnitt skall det nationella vägledande energibesparingsmålet beräknas en gång, och den resulterande absoluta energimängd som skall sparas kommer att tillämpas under direktivets hela varaktighet. Det nationella vägledande energibesparingsmålet skall a) bestå av 6 % av det årliga förbrukningsgenomsnittet enligt ovan, b) mätas efter det sjätte året av detta direktivs tillämpning, c) vara resultatet av kumulativa årliga energibesparingar som har uppnåtts under direktivets hela sexåriga tillämpningsperiod, d) kunna uppnås genom energitjänster och andra åtgärder för förbättrad energieffektivitet. Genom denna metod för mätning av energibesparing säkerställs att de totala energibesparingar som föreskrivs i direktivet är en fast mängd och därigenom oberoende av framtida BNP-tillväxt och av varje framtida ökning av energiförbrukningen.
I.

Riktlinjer antagna under Baselkonventionen: 1. Technical Guidelines on the Environmentally Sound Management of Biomedical and Health Care Wastes (Y1, Y3) (1). 2. Technical Guidelines on the Environmentally Sound Management of Waste Lead Acid Batteries (1). 3. Technical Guidelines on the Environmentally Sound Management of the Full and Partial Dismantling of Ships (1).
(6)

En mer symmetrisk hållning till finanspolitiken under konjunkturcykeln genom ökad budgetdisciplin under ekonomiskt goda tider bör uppnås i syfte att undvika procyklisk politik och att stegvis uppnå det medelfristiga budgetmålet. En anslutning till det medelfristiga målet för de offentliga finanserna bör göra det möjligt för medlemsstaterna att hantera normala konjunktursvängningar och samtidigt hålla underskottet i de offentliga finanserna under referensvärdet på 3 procent av BNP samt garantera snabba framsteg för att uppnå hållbarhet i de offentliga finanserna. Mot denna bakgrund bör det ges möjlighet till budgetmässig handlingsfrihet, särskilt vad gäller offentliga investeringar.
(10)

Införandet av det pediatriska prövningsprogrammet i den rättsliga ramen för humanläkemedel syftar till att säkerställa att utvecklingen av läkemedel som eventuellt skall användas för den pediatriska populationen blir en integrerad del av all läkemedelsutveckling genom att den införlivas med utvecklingsprogrammet för vuxna. Pediatriska prövningsprogram bör därför lämnas in i ett tidigt skede av produktutvecklingen, i så god tid att studier hinner utföras på den pediatriska populationen innan ansökningar om godkännande för försäljning lämnas in. Det bör sättas upp en tidsgräns för inlämnandet av ett pediatriskt prövningsprogram för att sörja för en tidig dialog mellan sponsorn och pediatriska kommittén. Eftersom utvecklingen av läkemedel är en dynamisk process som är avhängig av resultatet av pågående studier bör möjlighet ges att vid behov ändra ett godkänt program.
2.

Vid genomförandet av sådana undersökningar som avses i artikel 4.2 b skall medlemsstaterna ta hänsyn till följande: a) Den information som samlats in som en del av den analys som skall genomföras i enlighet med artikel 5 i direktiv 2000/60/EG och avsnitten 2.1, 2.2 och 2.3 i bilaga II till det direktivet. b) De resultat från nätet för övervakning av grundvattnet som erhållits i enlighet med avsnitt 2.4 i bilaga V till direktiv 2000/60/EG. c) All annan relevant information, inbegripet en jämförelse mellan det årliga aritmetiska medelvärdet för koncentrationen av de relevanta förorenande ämnena vid en övervakningspunkt och de kvalitetsnormer för grundvatten som fastställs i bilaga I och de tröskelvärden som fastställts av medlemsstaterna i enlighet med artikel 3 och bilaga II.
EL.2

Italiens gränser mot Frankrike, Österrike, Slovenien och Schweiz: ökad sammankopplingskapacitet mellan elnäten. Prioriterade projekt som ingår: Förbindelse Lienz (AT)-Cordignano (IT) Ny sammankoppling mellan Italien och Slovenien Förbindelse Udine Ovest (IT)–Okroglo (SI) Förbindelse S. Fiorano (IT)–Nave (IT)–Gorlago (IT) Förbindelse Venedig Nord (IT)–Cordignano (IT) Förbindelse St. Peter (AT)–Tauern (AT) Förbindelse Südburgenland (AT)–Kainachtal (AT) Österrike–Italien (Thaur-Brixen): sammankoppling via järnvägstunneln genom Brennerpasset
—

Inom den nionde prioriteringen (rymdforskning) har bakgrunden utvidgats till att omfatta skogsbruk; hälsa; tekniska spin-off-effekter och rymdtillämpningars oumbärlighet i ett högteknologiskt samhälle; effektiv utforskning av rymdresurser i samordning med in situ-tillgångar, däribland luftburna tillgångar; samt kostnadseffektiva projekt. Verksamheterna har utvidgats till att omfatta in situ-övervakning; stöd till integrering och harmonisering av data för global övervakning för miljö och säkerhet (GMES) (både satellitbaserade och in situ, inbegripet markbaserade, fartygsburna och luftburna); utveckling av rymdbaserade system för riskförebyggande arbete och riskhantering och för alla typer av nödsituationer samt förbättring av konvergensen med icke rymdbaserade system; skapande av största möjliga vetenskapliga mervärde genom synergi med initiativ från ESA och nationella rymdorgan på området rymdutforskning och underlättande av tillgång till dessa vetenskapliga uppgifter; samordning av arbetet med att utveckla rymdburna teleskop och detektorer samt dataanalys i rymdforskningen; samt biomedicin.
Artikel 4 – System, tjänster och tidsfrister Artikel 4 har ändrats för att möjliggöra överlappande tidsfrister, en metod som rådet anser lämpligare för genomförande av de system och tjänster som planeras i förslaget. — Punkt 1: Enligt den gemensamma ståndpunkten åläggs medlemsstaterna att göra de elektroniska system som anges i led a-c klara att tas i drift (inte bara att upprätta dem) i enlighet med de krav och tidsfrister som fastställs i gällande lagstiftning. — Punkt 1 a: Import- och exportsystemen skall samverka med transiteringssystemet (redan genomfört). Elektroniska gränssnitt har flyttats under punkt 4 b. — Punkt 1 b: Registreringssystemet för ekonomiska aktörer, som även skall göra det möjligt att identifiera dem och samverka med de godkända ekonomiska aktörernas system, skall ta hänsyn till befintliga gemenskapssystem eller nationella system för att undvika överlappningar eller onödiga kostnader. — Punkt 1 c: Införandet av denna nya punkt följer av förslaget till en moderniserad tullkodex och den roll som den godkända ekonomiska aktören tilldelas där. Gemensamma tullportaler har flyttats till punkt 2. — Punkt 2: Bestämmelse som flyttats från punkt 1 c. Formuleringen har ändrats, men innehållet i denna bestämmelse om gemensamma tullportaler är oförändrat. — Punkt 3: Bestämmelse som flyttats från punkt 2 b. Formuleringen har ändrats, men innehållet i denna bestämmelse om en integrerad tulltaxemiljö är oförändrat. — Punkt 4: För att garantera att de mål som fastställs i förslaget med säkerhet kan uppnås anser rådet att kommissionen, inom tre år efter det att detta beslut har trätt i kraft och i partnerskap med medlemsstaterna, skall utvärdera de gemensamma funktionella specifikationerna för en ram för en enda anslutningspunkt, elektroniska gränssnitt för ekonomiska aktörer (tidigare i punkt 1 a) och tjänster via en enda kontaktpunkt. — Punkt 5: Inom tre år efter en positiv utvärdering enligt punkt 4 skall medlemsstaterna sträva efter att upprätta ramen för en enda kontaktpunkt och de elektroniska gränssnitten för ekonomiska aktörer och göra dem klara att tas i drift. — Punkt 6: Medlemsstaterna och kommissionen skall sträva efter att upprätta tjänsterna med en enda kontaktpunkt och göra dem klara att tas i drift, och framstegen på detta område skall utvärderas och rapporteras i enlighet med artikel 12. — Punkt 7: Den nya formuleringen gör det möjligt att ombesörja såväl underhåll som förbättringar av de system som anges i ovanstående punkter.
(31)

De behöriga myndigheterna kan under övergångsperioden börja tillämpa bestämmelserna i förordningen vid olika tidpunkter. Under övergångsperioden är det därför möjligt att kollektivtrafikföretag med verksamhet på sådana marknader där bestämmelserna i förordningen ännu inte är tillämpliga lämnar in anbud för kontrakt om allmänna tjänster på sådana marknader som redan har öppnats för kontrollerad konkurrens. För att genom proportionerliga åtgärder förhindra all obalans i samband med öppnandet av marknaden för kollektivtrafik bör de behöriga myndigheterna under andra hälften av övergångsperioden kunna avvisa anbud från företag där mer än halva värdet av den kollektivtrafik de utför inte beviljats i enlighet med denna förordning, på villkor att ingen diskrimineras och att beslut om detta fattas innan anbudsinfordran offentliggörs.
1.

Utan att det påverkar tillämpliga flygsäkerhetsregler a) skall obehöriga personer hindras från att komma in i cockpit under flygning, b) skall potentiellt störande passagerare omfattas av lämpliga säkerhetsrelaterade åtgärder under flygning.
9.1

Bedömningsgruppen skall analysera all relevant information och alla belägg som har samlats in under undersökningen av dokument och protokoll samt bedömningen på plats. Denna analys skall vara tillräcklig för att gruppen skall kunna bedöma den tekniska tjänstens kompetens och huruvida den uppfyller kraven för att utnämnas.
21.

Följande artiklar ska införas: ”Artikel 21a ERTMS 1. Byrån ska utföra de uppgifter som beskrivs i punkterna 2-5 i syfte att bidra till ett konsekvent utarbetande och genomförande av ERTMS. 2. Byrån ska inrätta ett förfarande för behandling av ansökningar om ändring av specifikationer för ERTMS. För detta ändamål ska ett register över ansökningar om ändringar och planerade ändringar i ERTMS-specifikationerna inrättas och upprätthållas av byrån. 3. Byrån ska stödja kommissionens arbete med övergången till ERTMS och samordningen av installeringen av ERTMS längs de transeuropeiska transportkorridorerna. 4. Byrån ska utarbeta en strategi för förvaltning av de olika versionerna av ERTMS för att säkerställa den tekniska och operativa driftskompatibiliteten mellan järnvägsnät och fordon som utrustats med olika versioner. 5. Om det visar sig att det föreligger teknisk inkompatibilitet mellan järnvägsnät och fordon inom ramen för specifika ERTMS-projekt, ska de anmälda organen och de nationella säkerhetsmyndigheterna se till att byrån erhåller all relevant information om de tillämpade förfarandena för EG-kontroll och ibruktagande samt om driftsförhållandena. I förekommande fall ska byrån rekommendera kommissionen lämpliga åtgärder. Artikel 21b Stöd till kommissionen 1. Inom de gränser som anges i artikel 30.2 b ska byrån på kommissionens begäran bistå kommissionen i genomförandet av den gemenskapslagstiftning som syftar till att förbättra järnvägssystemens driftskompatibilitet och att utarbeta en gemensam säkerhetsstrategi för det europeiska järnvägssystemet. 2. Detta stöd ska begränsas i tid och omfattning och ges utan att det påverkar andra uppgifter som ålagts byrån i denna förordning och kan bestå i att a) lämna uppgifter om hur särskilda aspekter av gemenskapslagstiftningen genomförs, b) ge tekniska råd i frågor som kräver specifik sakkunskap, c) samla in uppgifter genom det samarbete med nationella säkerhetsmyndigheter och utredningsorgan som avses i artikel 6.5. 3. Den verkställande direktören ska minst en gång om året rapportera till styrelsen om genomförandet av denna artikel, inberäknat dess inverkan på resurserna.”.
(3)

I och med ikraftträdandet av fördraget om internationell järnvägstrafik (Cotif 1999) den 1 juli 2006 infördes nya regler i fråga om avtal för användning av fordon. Enligt fördragets bilaga om användningsavtal för fordon i internationell järnvägstrafik (CUV) är fordonsinnehavare inte längre skyldiga att registrera sina fordon hos ett järnvägsföretag. Det gamla RIV-avtalet (”Reglamento Internazionale Veicoli”) mellan järnvägsföretag har upphört att gälla och har delvis ersatts av en ny privat och frivillig överenskommelse (”General Contract of Use for Wagons”, GCU) mellan järnvägsföretag och fordonsinnehavare, där den sistnämnda kategorin ansvarar för underhållet av sina fordon. För att återspegla dessa ändringar och för att underlätta genomförandet av direktiv 2004/49 vad gäller utfärdande av säkerhetsintyg för järnvägsföretag, bör begreppen ”fordonsinnehavare” och ”enhet som ansvarar för underhåll” definieras och även specifikationen av förhållandet mellan dessa enheter och järnvägsföretagen.