Yttrande från Regionkommittén om "Meddelande från kommissionen till rådet och Europaparlamentet: Europeiska gemenskapens vattenpolitik"

(97/C 34/07)

BAKGRUND

- Meddelande från kommissionen till rådet och Europaparlamentet: Europeiska gemenskapens vattenpolitik (KOM(96) 59 slutlig).

- Den 12 juni 1996 beslutade Regionkommittén i enlighet med artikel 198c, fjärde stycket, i Maastrichtfördraget att utarbeta ett yttrande i denna fråga och beslutade hänskjuta det förberedande arbetet till Regionkommitténs utskott 5 "Regional planering, miljö och energi".

- Underutskott 5:s utkast till Regionkommitténs yttrande, som utskottet antog den 27 juni 1995. Föredragande var Henning Tellerup (CdR 186/96 rev.).

Med beaktande av ovanstående antog Regionkommittén enhälligt följande yttrande vid sin 14:e plenarsession den 18-19 september 1996 (sammanträdet den 19 september).

Vatten och vattenpolitik

1. Meddelandet innehåller mål, utmaningar och principer för en hållbar vattenpolitik.

Regionkommittén välkomnar initiativet till en samlad vattenpolitik. Regionkommittén anser att lokala och regionala myndigheter är beroende av att regleringarna på vattenområdet är samordnade. Vattenproblem vållar ofta i första hand problem för den regionala och lokala utvecklingen.

Det innebär även en harmonisering av bestämmelserna på vattenområdet med den samlade miljöskyddslagstiftningen, som föreskrivs i det nya direktivet om förebyggande och minskning av föroreningar på ett integrerat sätt.

Målen för en hållbar vattenpolitik - 4 delmål

2. Kommissionen presenterar i sitt dokument hur man säkerställer en hållbar vattenpolitik och slår fast följande 4 delmål:

1) Dricksvattentillgången skall tryggas.

2) Vattenresurser för andra ekonomiska behov skall tryggas (bl.a. för industri, jordbruk, fiskeri, transport, kraftproduktion och rekreation).

3) Kvaliteten och kvantiteten på vattenresurserna skall generellt sett vara tillräckliga för att skydda och upprätthålla den ekologiska balansen och en fungerande vattenmiljö.

4) Vattenförvaltningen skall syfta till att förhindra eller minska de negativa följderna av översvämningar och minimera följderna vid torka.

Kommissionen anser att det tredje målet, miljöskyddet, är särskilt känsligt, och menar att detta mål kräver speciell uppmärksamhet.

3. Regionkommittén instämmer i behovet av att skydda vattnet mot bakgrund av dessa målsättningar. Regionkommittén instämmer också i kommissionens bedömning att det tredje delmålet i en hållbar vattenpolitik är särskilt känsligt och bör ägnas speciell uppmärksamhet.

Regionkommittén bör dra uppmärksamheten till de långsiktiga utmaningarna när det gäller att utforma en hållbar politik och behovet av en integrerad strategi i relationen tillväxt - vatten - miljö.

4. Regionkommittén utgår i detta sammanhang från att nummerordningen på delmålen inte är ett uttryck för inbördes prioritering. Som kommissionen själv säger, är alla fyra målen inte alltid inbördes förenliga. I sådana sammanhang anser Regionkommittén att det är viktigt att hävda subsidiaritetsprincipen så att den slutliga prioriteringen sker utifrån lokala och regionala problem- ställningar.

5. Regionkommittén uppmanar kommissionen att anlägga en helhetssyn på vattenkvalitet, som omfattar vattenkvalitetens miljöaspekter, fysisk planering, användningen av de gemenskapsmedel som finns och de sociala konsekvenserna av torka och översvämningar.

6. Regionkommittén rekommenderar att vattenpolitiken fortlöpande utvärderas och dokumenteras, särskilt i samband med kommissionens globala initiativ.

7. I detta sammanhang rekommenderar Regionkommittén ett fortsatt och utvidgat samarbete med regionernas lokala företrädare mot bakgrund av de följder som förhållandena på vattenområdet får för regionerna och den lokala miljön.

Utmaningar

8. I dokumentet tar kommissionen upp de viktigaste utmaningar man har att klara av för att de 4 delmålen skall kunna uppnås, nämligen föroreningar, t.ex. förorening genom punktkällor, förorening genom spridda källor, oavsiktliga föroreningar och försurning, övergödning, vattenbrist och övrig negativ påverkan av människan.

9. Regionkommittén riktar uppmärksamheten på att de nämnda utmaningarna huvudsakligen är faktorer som direkt inverkar på vattnets kretslopp. Regionkommittén vill i sammanhanget rikta kommissionens uppmärksamhet på att utmaningarna i samband med att man tryggar vattenmiljön också bör omfatta förhållanden som indirekt påverkar vattnet, exempelvis stödåtgärder som påverkar produktionsformer, t.ex. odlingsformer som påverkar vattenmiljön.

Principerna för Europeiska gemenskapens vattenpolitik

10. I dokumentet har kommissionen lagt fram principerna för hur man skall uppnå en hållbar vattenpolitik, i enlighet med principerna i artikel 130r i fördraget, och förutsättningslöst angivit på vad sätt dessa kan tillämpas på vattenpolitiken.

Dessa principer är: hög skyddsnivå, försiktighetsprincipen, förebyggande åtgärder, skador skall hejdas vid källan, förorenaren betalar, integration i olika politikområden, maximalt utnyttjande av tillgängliga vetenskapliga och tekniska uppgifter, respekt för de mångskiftande miljöförhållandena inom gemenskapens regioner, förhållandet mellan kostnader och vinster, proportionalitet mellan de föreslagna åtgärderna och deras påverkan på miljön, den ekonomiska och sociala utvecklingen i gemenskapen och den balanserade utvecklingen i dess regioner, internationellt samarbete och subsidiaritetsprincipen.

11. Regionkommittén har tagit kommissionens tolkning av Romfördragets artikel 130r ad notam och vill betona hur viktigt det är att subsidiaritetsprincipen prioriteras i samband med utformningen av vattenpolitiken.

Regionkommittén anser att ramdirektivet om vatten måste planeras inom ramen för ett centralt förfarande som vilar på artikel 130s, punkt 1 eller 2, och att denna punkt 2 bör tillämpas i samband med förvaltningen av vattenresurserna.

Särskilda frågor

12. I samband med genomgången av ovannämnda principer har kommissionen i dokumentet tittat på följande bredare frågor: gränsvärden för utsläpp och miljökvalitetsmål, beteckning på "zoner", vattenkvantitet, övervakningskrav, rapportskyldigheter, insyn, allmänhetens deltagande och redovisning för allmänheten, integrerad vattenresursförvaltning och förvaltning av flodbassänger.

13. Regionkommittén finner det positivt att kommissionen i samband med utarbetandet av en vattenpolitik försökt omsätta fördragets principer.

Gränsvärden för utsläpp och miljökvalitetsmål

14. Vad beträffar metoden som rör gränsvärden för utsläpp och metoden som rör miljökvalitetsmål instämmer Regionkommittén med kommissionens idé enligt vilken dessa två metoder måste kombineras.

När utsläppsnormerna skall fastställas skall man utgå ifrån bästa tillgängliga teknik. Målet måste vara att det ställs enhetliga krav över hela gemenskapen på basis av tillgänglig teknik, utan hänsyn till den faktiska vattenkvaliteten från fall till fall. Vattenkvalitetsmål på hög nivå kan dessutom bli nödvändiga med hänsyn till anspråken på vattentillgångarna. När man godkänner utsläpp i vattendrag anser Regionkommittén att striktare kriterier måste vara normgivande. Argument om relationen kostnad/nytta får inte leda till att utsläppsnormerna försummas, så att man låter goda vattentäkter fyllas med farliga ämnen

15. Regionkommittén instämmer i att man - för att lyckas - i det kommande ramdirektivet måste fastställa kriterier för att ange parametervärden i stället för att parametervärdena direkt fastställs i själva direktivet. Det är emellertid viktigt att medlemsstaterna och regionerna får stöd i sitt arbete med att fastställa parametervärdena.

Regionkommittén uppmanar kommissionen att i överläggningarna om ramdirektivet verka för att man angriper problemet med förorening från diffusa källor. I detta sammanhang är det speciellt värdefullt att etablera sunda metoder när det gäller miljö inom hela EU:s jordbruk och införa stränga föreskrifter om utsläpp av skadliga ämnen i vatten.

Regionkommittén ber dessutom kommissionen att i överläggningarna om ramdirektivet se till att det införs bestämmelser i detta om hantering av ämnen som kan förorena vatten. Dessa bestämmelser måste syfta till att dessa anläggningar inte förorenar vattendragen eller försämrar deras kvalitet.

Beteckning av "zoner"

16. Regionkommittén finner att en eventuell användning av "zoner" kan bidra till att trygga subsidiaritetsprincipen. Regionkommittén rekommenderar att zonbeteckningen i möjligaste mån samordnas med andra zonbeteckningar eftersom antalet zonbeteckningar redan i dag är oöverskådligt. Det finns en risk att det uppstår olika skyddsnivåer på enskilda områden, något som kan leda till att de lokala och regionala målsättningarna sänks och, som en konsekvens av detta, en risk för dumpning. Det är därför ReK stöder inrättandet av gemensamma normer.

Dessa bestämmelser får i varje fall inte leda till att de lokala och regionala myndigheterna kräver kompensation när tillstånd redan har givits.

Vattenkvantitet

17. Regionkommittén instämmer i att förvaltningen av vattenkvantiteten i många fall har gränsöverskridande konsekvenser för på miljön.

18. Regionkommittén måste emellertid betona att dessa konsekvenser också kan bestå av torka och översvämning, vilket kan leda till än större mänskliga och ekonomiska problem. Regionkommittén måste se till att miljöpåverkan i detta sammanhang bedöms utifrån ett vidare perspektiv än enbart utifrån vattnets ekologiska kvalitet, och att den också omfattar ovannämnda konsekvenser.

Övervakningskrav

19. Regionkommittén instämmer i avsikten att specialkonstruera ett övervakningskrav för att undvika motstridiga och dubblerande krav, och att man försöker samla de olika övervakningskraven i ett nytt ramdirektiv. Regionkommittén instämmer vidare i bedömningen att en samordning är nödvändig i samband med de olika vattensystemen.

20. Regionkommittén delar inte kommissionens uppfattning att "effektivare gemenskapskontroll behövs på vissa områden". I subsidiaritetsprincipens anda faller det på de regionala och lokala myndigheterna att själva svara för effektiv kontroll av att reglerna följs, med hänsyn till förvaltningsstruktur från fall till fall. Utöver rapporter krävs inga omedelbara kontrollåtgärder från Europeiska unionens sida. Med tanke på de olika förvaltningsstrukturerna i EU:s medlemsländer, finns det dock ett behov av samordning av övervakningen på europeisk, nationell och regional nivå.

Rapporteringsskyldigheter

21. Den rationalisering av övervakningskraven som övervägs skall, när det gäller översynen av de nuvarande rapporteringsskyldigheterna, ha som mål att minska rapporternas omfattning och frekvens. Vid utfärdandet av den kommande rättsakten bör man därför ta hänsyn till att rapporteringsskyldighet endast bör föreskrivas när det är absolut nödvändigt.

Insyn, allmänhetens deltagande och redovisning för allmänheten

22. Regionkommittén instämmer i att allmänheten bör ha rätt att få veta resultaten av miljöövervakningen och få dem presenterade på ett lättfattligt sätt.

23. Regionkommittén anser att kommissionens offentliggörande av detta vatten- dokument är ett bra exempel på insyn i de åtgärder som vidtas för att skydda miljön. Regionkommittén rekommenderar kommissionen att garantera samma insyn i verksamheten i övrigt.

Integrerad vattenresursförvaltning

24. Regionkommittén ansluter sig till önskemålet om att upprätta integrerade program som innehåller alla åtgärder på gemenskapsnivå och de åtgärder som vidtagits enligt nationell lagstiftning vad gäller vattnet på medlemsstatsnivå. Detta kan bidra till att garantera insyn, allmänhetens deltagande och redovisning för allmänheten i samband med genomförandet av åtgärderna, och klarlägga behovet av ytterligare aktioner på gemenskapsnivå eller i annan regi.

25. I detta sammanhang verkar det nödvändigt med en integrerad förvaltning av vattenresurserna som är baserad på sambandet mellan flodbassänger och vattnets kretslopp.

Förvaltning av flodbassänger

26. Regionkommitténs bedömning av möjligheterna att upprätta en integrerad förvaltning kommer också att vara beroende av definitionen, metoden och regionernas medinflytande i sammanhanget.

27. Regionkommittén finner kommissionens synpunkter vad gäller förvaltningen av flodsystemområden intressanta. Regionkommittén instämmer i en rad av önskemålen om samordning i detta sammanhang. Regionkommittén vill dessutom påpeka att dessa önskemål om samordning är nödvändiga inte bara inom samma flodsystemområde utan också mellan näraliggande flodsystemområden (t.ex. förbindelser mellan flodbassänger som har underskott på vatten och andra som har överskott).

Kommittén anser att arrangemanget inte bör vara juridiskt bindande, eftersom en sådan planering skulle bli en synnerligen tung process och dess inverkan mycket begränsad. Kommittén motsätter sig hushållning med vattenresurser på europeisk nivå.

28. Regionkommittén vill i samband härmed påpeka att medlemsstaternas decentraliserade myndighetsstruktur och förvaltning inte är, och inte heller bör vara, baserade på en servicegren/myndighetsuppgift. Myndighetens struktur bör garantera en samlad samhällsutveckling tvärsöver kompetensområdena, så att det är möjligt att inkludera exempelvis kopplingen till den ekonomiska och sociala utvecklingen när man utarbetar en politik inom de enskilda förvaltningssektorerna.

29. Regionkommittén riktar kommissionens uppmärksamhet på att de enskilda ländernas förvaltningsstruktur inte kan regleras genom direktiv.

Integrerade vattenförvaltningsplaner

30. Regionkommittén instämmer i det övergripande önskemålet om en gemensam plan för vattenpolitiken i medlemsstaterna.

31. Regionkommittén finner emellertid att ett sådant plansystem inte utesluter att man bör fastställa gemenskapsnormer, som kan bidra till att säkerställa vattnens kretslopp och i samband härmed regleringar av produktion, produkter, förbrukning och förorening av vattnet. Regionkommittén vill i sammanhanget framhålla att man måste fastställa en minimistandard inom gemenskapen för skydd av vattenresurserna.

32. Regionkommittén välkomnar tanken på att inlemma vattenmassornas kvantitet i en integrerad plan. Regionkommittén hoppas att ett sådant steg skall främja en mer helhetsorienterad förvaltning av vattenresurserna.

33. Regionkommittén instämmer i önskemålen om:

- Integration av vattenresursförvaltningen med skydd av det naturliga ekologiska tillståndet och vattenmiljöns funktion.

- Integration av förvaltningen av vattenkvalitet och vattenkvantitet (med bestämmelser för fastställande av en metod för tillstånd till vattenavledning).

- Integration av ytvattenförvaltning och kustvattenförvaltning.

- Integration av åtgärder, som utsläppskontroller, med miljömål.

Därigenom kan det också skapas insyn i vattenpolitiken.

34. Om det formuleras procedurkrav i ett ramdirektiv rekommenderar Regionkommittén kommissionen att garantera regionernas medinflytande över de aktuella integrerade vattenförvaltningsplanerna. Det är regionerna som får ta konsekvenserna av vattenpolitiken och de integrerade vattenförvaltningsplanerna.

Regelförenkling

35. Regionkommittén instämmer i behovet av samordning och harmonisering av de hittillsvarande regleringarna på vattenområdet och välkomnar denna åtgärd liksom avsikten att låta utkastet om ekologisk vattenkvalitet ingå i ett samlat vattendirektiv. ReK anser att det är viktigt att man använder ett gemensamt koncept på vattenområdet.

36. Regionkommittén konstaterar att man planerar att ersätta ytvattendirektivet, fiskevattendirektivet, direktivet om skaldjursvatten, grundvattendirektivet och det föreslagna direktivet om ekologisk vattenkvalitet med ramdirektivet.

37. Kommissionen har samtidigt förklarat att övriga direktiv på vattenområdet i stort sett inte kommer att beröras av förslaget. Kommissionen vill emellertid överväga möjligheterna att föra in några av sina definitioner och övervakningskrav och andra relevanta element i ramdirektivet.

38. Regionkommittén instämmer i kommissionens intentioner att försöka samordna definitioner, övervakningskrav och så vidare. Regionkommittén får emellertid rekommendera kommissionen att så långt möjligt - och gärna utöver den skisserade nivån - genomföra en regelförenkling och samordning av gemenskapens lagstiftning på vattenområdet.

Bryssel den 19 september 1996.

Regionkommitténs ordförande

Pasqual MARAGALL i MIRA