Yttrande från Regionkommittén om ”Naturkatastrofer (skogsbränder, översvämningar, torka)”

(2006/C 206/03)

REGIONKOMMITTÉN HAR AVGETT DETTA YTTRANDE

med beaktande av

Europaparlamentets beslut av den 4–5 april 2006 att i enlighet med artikel 265 första stycket i EG-fördraget rådfråga Regionkommittén i detta ärende,

Regionkommitténs ordförandes beslut av den 23 mars 2006 att i enlighet med artikel 40.2 i arbetsordningen ge Ramón Luis Valcárcel Siso (ES–PPE), regionpresident i Murcia, i uppdrag att utarbeta detta yttrande som huvudföredragande,

Regionkommitténs yttrande om ”Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén – Utbyggnad av räddningstjänstens kapacitet i Europeiska unionen” (KOM(2004) 200 slutlig – CdR 241/2003 fin (1)),

och av följande skäl:

Yttrandet antogs enhälligt vid Regionkommitténs 64:e plenarsession den 26–27 april 2006 (sammanträdet den 26 april).

Regionkommitténs kommentarer och rekommendationer

(1) EUT C 43, 18.2.2005, s. 38.

BILAGA

Bra lösningar när det gäller att förebygga naturkatastrofer

1. Escape – European Solutions by Co-operation and Planning in Emergencies (for coastal flooding)

I syfte att dämpa effekterna av översvämningar lanserade parterna i de mest drabbade områdena i Storbritannien, Nederländerna och Belgien projektet Escape (europeiska lösningar genom samarbete och gemensam planering vid katastrofsituationer). Projektet omfattade inte bar förebyggande åtgärder och riskhantering, utan strävan var att förbättra den fysiska planeringen, riskhanteringsstrategierna och beredskapsplanerna samt att öka allmänhetens medvetenhet så att översvämningsrelaterade skador i kustområdena skulle kunna minimeras.

En av huvudverksamheterna bestod i informationskampanjer om översvämningar. Videofilmer, konferenser och en tidning användes för att öka barns och vuxnas förståelse för översvämningsrelaterade risker. Kampanjen förklarade även vad som kunde väntas av regeringarna, och hur människor skulle kunna hjälpa sig själva. En annan viktig verksamhet bestod i att utveckla en flexibel och mångfunktionell beredskapsplan för att skydda lokalbefolkning, turister och företag i samband med översvämningar. Ett gränsöverskridande ramverk för beredskapsplanering finns att tillgå.

Inom ramen för Escape har man även utarbetat och testat ett informationssystem för översvämningsrisker (High Water Information System, HIS), som övervakar högvatten, vindstyrkor och våghöjder. Detta system har integrerats i ett annat system, Decision Support System (DSS), som beräknar hur lång tid det krävs för att evakuera ett katastrofområde och rekommenderar evakueringsvägar med utgångspunkt i bl. a. uppgifter om vägkapacitet och befolkningsstatistik. Lokala, regionala och nationella myndigheter med ansvar för beredskapsplanering och fysisk planering kan använda de båda systemen för att förutse effekterna av översvämningarna och när översvämningarna kommer att inträffa. http://www.interregnorthsea.org/project-details.asp?id=1-16-31-7-526-02

2. Aware – Attention to warning and readiness in emergencies

En av slutsatserna från Escape-initiativet var att eftersom katastrofer är gränsöverskridande bör beredskapsplanerna också sträcka sig över gränserna. Aware kan ses som en efterföljare till Escape. Medan Escape begränsar sig till översvämningar, omfattar Aware även övriga problem. Projektet kännetecknas av gränsöverskridande samarbete vid naturkatastrofer och sådana katastrofer som uppstått till följd av mänsklig verksamhet. Syftet är att förbättra kvaliteten på beredskapsplanerna och öka riskmedvetenheten bland civilbefolkningen.

Aware fokuserar på ökad kunskap i syfte att minska människors sårbarhet i gränsöverskridande regioner under och efter en katastrof genom bättre information och förbättrade informationskällor och informationskanaler. För att öka riskmedvetenheten bland invånare, medier, myndigheter och räddningstjänst samt sprida information om hur man skall reagera i katastrofsituationer, kommer två informationskampanjer riktade till ungdomar och yrkesverksamma på området att lanseras. Informationskampanjerna kommer att åtföljas av en rapport om samarbetet med medierna i anslutning till deras katastrofbevakning i olika länder och en genomförbarhetsstudie som avser ett verktyg som skall göra det möjligt för myndigheterna att informera de drabbades anhöriga och vänner om var de drabbade befinner sig när en olycka har inträffat. Aware fokuserar även på innehållet och strukturen när det gäller information och kommunikation mellan de lokala och regionala myndigheterna i gränsöverskridande områden före, under och efter en katastrof. Målsättningen är att se till att de lokala myndigheterna tar hänsyn till de gränsöverskridande effekterna av deras beslut och att de informerar myndigheterna på andra sidan gränsen. Genom utbyte av information och tidigare vunna erfarenheter skall samarbetsparterna dela kunskap och erfarenhet, vilket skall ligga till grund för en rapport med rekommendationer om ett virtuellt krishanteringssystem samt två mellanregionala expertmöten om krishantering och insatser vid katastrofer. Projektets slutliga målsättning är att öka kvaliteten vid katastrofinsatser i gränsöverskridande områden genom personalutbyten mellan deltagande regioner samt regionala och gränsöverskridande övningar (endast på myndighetsnivå) med en gränsöverskridande dimension/mellanregionala observatörer. www.project-aware.com

3. Chain of Safety, ett översvämningsberedskapsinitiativ som omfattar hela Nordsjöregionen

Eftersom katastrofer inte stannar vid regionala eller nationella gränser bör inte heller risk- och krishanteringen göra det. Europeiska kommissionen har erkänt att detta är en fråga som bör tas upp, och håller för närvarande att utveckla flera initiativ för ett europeiskt upplägg för beredskapsplaner i samarbete med medlemsstaterna. Genom Chain of Safety skall Nordsjöregionens perspektiv på initiativen tas till vara. Det handlar om att lansera ett projekt till grund för en översvämningsberedskapsplan baserat på en säkerhetskedja som täcker hela Nordsjöregionen. Projektet syftar till att underlätta för samarbete, erfarenhetsutbyte och ömsesidigt bistånd i Nordsjöregionen vid översvämningar genom att man sammanställer kunskap och erfarenhet om översvämningar i en säkerhetskedja som kopplar samman hela Nordsjöregionen i syfte att optimera det mellanregionala samarbetet mellan Nordsjöregionera för att minimera antalet olyckor och skador till följd av översvämningar. Projektets övergripande målsättning är att initiera en översvämningsberedskapsplan som omfattar hela Nordsjöregionen. Det skulle ske i samarbete med alla berörda aktörer i syfte att sammanställa de deltagande regionernas erfarenheter och exempel på bästa lösningar.

Aktiviteterna inom ramen för säkerhetskedjan kan delas in i tre huvudteman: en jämförande analys av de befintliga regionala och nationella översvämningsplanerna i Nordsjöregionerna, fastställande av en gemensam metod när det gäller säkerhetskedjan i Nordsjöregionen och en inventering av den utrustning som krävs och finns tillgänglig för ett praktiskt genomförande av beredskapsplanen för översvämningar.

4. Förbättring av Gemensamma forskningscentrumets kunskapsbas Nedies (Natural and Environmental Disaster Information Exchange System)

Medborgar- och miljöskyddet i EU ställs ständigt inför en rad risker till följd av olika naturfenomen. De erfarenheter man dragit av den systematiska analysen av utvecklingen av tidigare katastrofer och de omständigheter som bidragit till att de uppstått är därför av oerhört stor betydelse för en framtida begränsning av riskerna och fastställande av prioriteringar när det gäller sårbarhetshantering. Den allmänna tillämpningen och publiceringen av vunna lärdomar är ett annat viktigt steg för att förhindra att oönskade händelser uppstår och framför allt för att mildra deras konsekvenser. För att stödja denna målsättning upprätthåller Gemensamma forskningscentret kunskapsbasen Nedies, vars målsättning är att bereda och sprida erfarenheter när det gäller förebyggande, beredskap och hantering av naturkatastrofer och tekniska olyckor. De rapporter om naturkatastrofer som ingår i kunskapsbasen Nedies finns tillgängliga via en webbportal.

I syfte att förbättra och bygga ut kunskapsbasen Nedies, som innehåller katastrofrelaterade uppgifter och vunnen erfarenhet, krävs det en större och mer välstrukturerad förståelse för villkoren för en olycka i syfte att kunna ge detaljerad och värdefull information till grund för beslut. Som en del av en studie som utarbetades på uppdrag av Gemensamma forskningscentret och Europeiska kommissionen, håller högskolan i Zeeland (Nederländerna) på att utveckla en modell för en strukturerad analys och kartläggning av katastrofförloppet över tiden, katastrofhanteringsinsatser som gjorts före, under och efter händelsen samt andra parametrar som påverkar hanteringens effektivitet. Syftet är att ge tillräckligt strukturerad information för att underlätta sammanställningen av vunnen erfarenhet. Resultaten av denna analys kommer att ingå i den s.k. säkerhetskedjan. Som en följd av detta kommer de sinsemellan sammanhängande konsekvenserna i varje etapp att synliggöras.

5. Interreg IIIA – Italien/Slovenien: SIMIS-projektet för ett samordnat system för övervakning av floden Isonzo (Soča)

Projektet syftar till att förbättra systemet för övervakning av flodområdet kring Isonzo och på så vis öka befolkningens säkerhet vid översvämningar. Det syftar även till att förbättra överstatliga säkerhetsåtgärder, stärka samarbetet mellan regionen Friuli-Venezia Giulia och Slovenien samt använda innovativa tekniska medel. För att uppnå dessa målsättningar har de operativa centrumen Palmano och Ljubljana sammankopplats, och gemensamma beredskapsplaner har etablerats i händelse av katastrof. En grundlig undersökning av det hydrologiska området har utförts, och avancerade övervakningsenheter har installerats på de mest kritiska punkterna i området för att förutse och förebygga översvämningar. http://www.simis.si

6. Mellanregionalt protokoll för gränsöverskridande samarbete på området räddningstjänst – Friuli-Venezia Giulia/Kärnten/Slovenien

Räddningstjänsterna i den självstyrande regioner Friuli-Venezia Giulia, delstaten Kärnten och republiken Slovenien är medvetna om de naturbetingade risker eller risker förorsakade av människan som kan drabba befolkningen och om behovet av snabba ömsesidiga hjälpinsatser i nödsituationer. De har uttryckt sin vilja att utvidga och främja det gränsöverskridande samarbetet inom räddningstjänsten, att sträva efter mesta möjliga ömsesidiga samarbete och att samverka kring de insatser som krävs för att i nödsituationer eller i samband med hotande nödsituationer, däribland skogsbränder, skydda befolkningen i området, liksom egendom, bostäder och miljön. I protokollen för gränsöverskridande samarbete fastställs de gemensamma formerna för arbetet med prognostisering och förebyggande av katastrofer, utbyte av data i realtid och snabb förmedling av information om katastrofsituationer, ömsesidig hjälp i händelse av katastrofer samt samordning av hjälpinsatser till den drabbade befolkningen i närområdet.

För att genomföra åtgärderna för prognostisering, förebyggande och utbyte av information av gemensamt intresse på området räddningstjänst, har den självstyrande regionen Friuli-Venezia Giulia, delstaten Kärnten och republiken Slovenien kopplat samman sina operativa referenscentrum genom vilka allt relevant informationsutbyte sker. De utväxlar också know-how och utbildningsinsatser. De har dessutom kommit överens om att länka ihop sina egna operativa referenscentrum genom ett effektivt system för överföring och mottagning av information mellan de olika centrumen. I realtid skall där utbytas uppgifter från de nät för bevakning av jordbävningar, hydrometereologi, väder- och sjöförhållanden som finns inom deras respektive områden. De skall också sätta upp en förbindelse för videkonferenser mellan de operativa referenscentrumen.

Regionerna åtar sig att i god tid via de operativa referenscentrumen informera varandra om överhängande katastrofrisker eller om ett faktiskt nödläge som skulle kunna utgöra en fara för människor i området eller för egendom, bostäder eller miljön i gränsområdet. De skall sätta upp ett program för regelbundna möten mellan de tekniska enheterna inom sina respektive organisationer. De skall också utväxla know-how om viktiga tekniska och vetenskapliga framsteg inom räddningstjänsten, bland annat genom att sjösätta gemensamma projekt som skall utvecklas och tillämpas vid prognostisering och förebyggande av naturkatastrofer. De anordnar gemensamma utbildnings- och träningsaktiviteter för att ta del av varandras praktiska rutiner vid nödsituationer. I nödsituationer inom det egna området, där gränsbefolkningen kan drabbas, kan de via de operativa referenscentrumen begära hjälp av varandra. Denna hjälp kan beroende på tillgängliga resurser bestå i utsändande av specialutbildad teknisk personal, grupper av frivilliga med lämpliga hjälpmedel och utrustning, flygplan eller olika typer av assistans till den drabbade gränsbefolkningen liksom av alla möjliga insatser som kan vara till hjälp vid nödsituationer. Regionerna har enats om att samarbeta kring insatser vad gäller släckning av skogsbränder i gränsområdena. Hjälpen är kostnadsfri.

7. Desertnet – Uppföljning och åtgärder för att bekämpa ökenspridningen i det europeiska Medelhavsområdet

”Desertnet” är inriktat på studier, uppföljning och en hållbar förvaltning av områden i Medelhavsområdet med risk för ökenspridning. Projektet syftar till en åternationalisering av de teknisk-vetenskapliga upplysningar och erfarenheter som vunnits och utarbetats avseende områden med särskilda risker inom ramen för olika regionala och nationella program. En serviceplattform, ett nätverk för pilotåtgärder och användare samt ett mellanregionalt observationsprogram för att bekämpa ökenspridningen kommer att skapas för att bidra till att det inrättas ett enhetligt system för utbyte av uppgifter och information och för kontroll av ökenspridningen.

Tack vare Desertnet har man kunnat inrätta ett nätverk för pilotåtgärder som syftar till att inleda en harmonisering av metoderna med utgångspunkt i en jämförelse av flera regioners erfarenheter. Nätverket har tagit form inom ramen för utvecklingen av en tjänsteplattform som har gjort det möjligt att inrätta en databas över de metoder, modeller och uppgifter som finns tillgängliga i samarbetsområdena. Denna struktur bör i framtiden även förenkla förvaltningen av verksamheten och samarbetet inom ramen för olika projekt eller andra aktiviteter. Den kommer i själva verket att vara en referens för de bästa och vanligaste metoderna. I ett framtidsperspektiv förbinder sig samarbetsparterna att stödja serviceplattformen, bland annat genom ett ökat antal användare. Denna utvidgning bör göra plattformen till en virtuell plats för kunskapsutbyte genom att man förutom användarna även integrerar nationella råd för bekämpning av ökenspridning. Följande regioner ingår i samarbetet: Ligurien, Kampanien, Kalabrien, Toskana, Sicilien, Emilia-Romagna, Basilicata och Sardinien i Italien, samt de spanska regionerna Murcia och Andalusien (www.desertnet.org).

8. Robinwood – Vitalisering av landsbygds- och bergsområden genom hållbar utveckling via en integrerad skogsförvaltning

Robinwood är ett projekt som samfinansieras av Europeiska kommissionen inom ramen för programmet Interreg III C Syd. Programmets målsättning är en socioekonomisk utveckling av landsbygdsområden genom en vitalisering av distributionskedjan för skog. Avsikten är att anlägga en innovativ metod baserad på hållbar skogsförvaltning som kombinerar planering, miljö, energi samt territoriella, ekonomiska och sysselsättningsmässiga aspekter.

Robinwoodprojektet inkluderar fem huvudteman:

— Samordning och förvaltning av program.

— Markunderhåll: Syftet är att finna lösningar som kan bidra till att förebygga erosion och kontrollera jordskred och översvämningar via skogsförvaltning.

— Skogsresurser: Syftet är en bättre skogsförvaltning genom utbyte av bästa praxis och lösningar på problemen med skogscertifiering, skogsförvaltning och skogsplanering. Detta kommer att avslutas med en operativ plan för skogsförvaltning utarbetad av partnerregionerna, där man kommer att utvärdera skogsförvaltningsprocessernas ekonomiska och miljömässiga hållbarhet.

— Energi: Syftet är att öka användningen av biomassa från skogsindustrin för att producera koldioxidneutral energi från en hållbar resurs.

— Kommunikation: Syftet är att överföra ny utveckling till landsbygds- och bergsområden i partnerregionerna. Kommunikation är ett viktigt verktyg för att främja kunskap och sprida goda lösningar bland de regionala samarbetsparterna.

Följande regioner deltar: Ligurien (Italien), Brandenburg (Tyskland), den självstyrande regionen Murcia (Spanien), Wales (Storbritannien), Östpommern (Polen) och östra Slovakien (de självstyrande regionerna Košice och Prešov).