SV Europeiska unionens officiella tidning C 264/1

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS SLUTLIGA ÅRSREDOVISNING

BUDGETÅRET 2005

Volym I

KONSOLIDERADE ÅRSREDOVISNINGAR OCH KONSOLIDERADE RAPPORTER OM BUDGETGENOMFÖRANDET

(2006/C 264/01)

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

Utveckling och avgörande frågor

DEL I: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KONSOLIDERADE ÅRSREDOVISNINGAR OCH FÖRKLARANDE ANMÄRKNINGAR

A. Balansräkning

B. Resultaträkning (inklusive rapportering för segment av verksamheter)

C. Kassaflöde

D. Förändringar i nettotillgångarna

E. Anmärkningar till årsredovisningen

DEL II: KONSOLIDERADE RAPPORTER OM GENOMFÖRANDET AV EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS BUDGET OCH FÖRKLARANDE ANMÄRKNINGAR

A. Konsoliderade rapporter om genomförandet av budgeten

B. Anmärkningar till de konsoliderade rapporterna om genomförandet av budgeten

UTVECKING OCH AVGÖRANDE FRÅGOR

EFFEKTERNA AV ÖVERGÅNGEN TILL PERIODISERAD REDOVISNING

Varför krävdes en övergång?

Europeiska gemenskaperna har åtagit sig att modernisera sina räkenskaper genom att ansluta sig till den strategi som genomförts i många länder och som stöds av internationella instanser som IFAC (1) och OECD. Detta medförde att man övergick från ett kassabaserat redovisningssystem för budgetutgifter och inkomster från verksamheten till ett system med periodiserad redovisning.

Syftet var att förse beslutsfattarna med ett bättre informationsunderlag, underlätta insyn och höja kvaliteten på årsredovisningen. Det nya systemet bör ge både interna användare och externa observatörer mer tillförlitlig och relevant information.

Utfört arbete

Arbetet med att modernisera Europeiska gemenskapernas redovisningssystem inleddes 2003, och syftet var att placera gemenskapen i spetsen för det internationella arbetet med att modernisera redovisningen.

I januari 2005 började man som planerat använda det nya redovisningssystemet, nya redovisningsmetoder och en ny kontoplan. Det här är första gången en årsredovisning utarbetas enligt de nya bestämmelserna om periodiserad redovisning (medan budgeträkenskaperna fortfarande bygger på kontantprincipen). De nya bestämmelserna och metoderna är anpassade till internationellt gångbara normer såsom de internationella redovisningsstandarderna för den offentliga sektorn (IPSAS) och, när det gäller konteringshändelser som ännu inte täcks av dessa, de internationella redovisningsstandarderna (International Accounting Standard-IAS) eller International Financial Reporting Standards (IFRS). De har anpassats av kommissionens räkenskapsförare efter yttrande från en kommitté för harmonisering av god redovisningssed som lämnat oberoende professionell rådgivning. Datorprogrammen uppdaterades för att varje konteringshändelse, och inte bara kassaflöden, skulle bokföras när den inträffar. Programmen kommer att fortsätta förbättras för att integrera systemen och åstadkomma bättre förvaltningsrapporter. Konsolideringen utvidgades 2005 för första gången även till att omfatta olika gemenskapsorgan.

Slutresultatet var den balansräkning som utarbetades den 31 december 2004 enligt de nya redovisningsmetoderna.

Konsekvenserna av övergången

Den första följden av övergången är att balansräkningen och posterna utanför balansräkningen för föregående år (2005) något skiljer sig från dem som offentliggjordes i årsredovisningen 2004, eftersom de utarbetats enligt andra bestämmelser. Gemenskaperna har därför utgått från siffrorna för 2004, vilka togs fram enligt de äldre bestämmelserna, och har justerat dem enligt de nya bestämmelserna.

Den periodiserade redovisningsmetoden innebär huvudsakligen att intäkter och kostnader bokförs när de uppkommer och inte i samband med in- eller utbetalningar. De nya redovisningsmetoderna påverkade årsredovisningen framför allt på följande fyra sätt:

1. Förhandsfinansiering: På tillgångssidan av gemenskapernas balansräkning bokförs numera förhandsfinansiering, dvs. förskott som betalats ut till mottagare för att förse dem med en fixkassa. Beloppet i balansräkningen avser tillgångar som mottagaren ännu inte använt eller för vilka inga rapporter eller betalningskrav lämnats in, tillsammans med en beskrivning av hur summan använts. Den 31 december 2004 uppgick förhandsfinansieringen till sammanlagt 28 miljarder euro, vilket är ett väsentligt tillskott i balansräkningen (se del I, avsnitt E, anmärkning 3.5 och 3.9).

2. Skulder till leverantörer och stödmottagare: Belopp tas nu upp i bokföringen som kostnader och skulder till leverantörer och stödmottagare så snart de uppkommit och godkänts av utanordnarna. På grund av de nya dataprogrammen och redovisningsbestämmelserna tas i den justerade balansräkningen per den 31 december 2004 ett belopp på 9,4 miljarder euro upp som skulder till leverantörer och stödmottagare (se del I, avsnitt E, anmärkning 3.18.2).

3. Periodavgränsning: Ett viktigt inslag i den periodiserade redovisningen är att se till att intäkter och kostnader bokförs under den räkenskapsperiod de avser. Europeiska gemenskaperna lade därför ner mycket jobb på att beräkna de bokföringsposter som måste göras vid årsskiftet för att på ett riktigt sätt dela upp intäkter och kostnader mellan de båda åren. Detta brukar kallas för periodavgränsning och ett vanligt exempel är att elektricitetskostnaderna för december 2004 bör tas upp i redovisningen för 2004 även om fakturan kommer först 2005 och betalning därför sker under 2005. Dessa belopp har bokförts som upplupna kostnader per den 31 december 2004 och uppgick till 64,2 miljarder euro (se del 1, avsnitt E, anmärkning 3.18.4).

4. Pensionsfordringar på medlemsstaterna: I samband med de nya redovisningsbestämmelserna beslutade kommissionens räkenskapsförare, efter samråd med och på inrådan av den rådgivande kommittén för harmonisering av god redovisningssed att medlemsstaternas utfästelser om att finansiera pensionerna inte uppfyller kriterierna för att kunna tas upp som en fordran i balansräkningen. När denna tillgång avfördes ur balansräkningen för den 31 december 2004 minskade de sammanlagda tillgångarna med 26 miljarder euro – (se del I, avsnitt E, anmärkning 3.12).

En utförligare förklaring av följderna av förändringen ges i del I, avsnitt E2.

Fordringar på medlemsstaterna

Med anledning av de nya bestämmelserna måste gemenskaperna beräkna och i årsredovisningen ta upp kostnader som skall belasta den allmänna budgeten, även om utgiften ännu inte verkställts vid årsskiftet. Många kostnader tas enligt bestämmelserna om periodiserad redovisning därför upp under år N, även om själva utbetalningen görs år N+1 ur budgeten för år N+1. Gemenskaperna begär bara medel från medlemsstaterna när den behöver pengar för att betala ett förfallet belopp så att medlemsstaterna får så stor flexibilitet som möjligt i förvaltningen av sina offentliga finanser.Eftersom detta bokförs som skulder och de motsvarande beloppen tillhandahålls först senare, blir resultatet att skulderna kraftigt överstiger tillgångarna vid årsskiftet.

För att ge läsaren en så begriplig redovisning som möjligt av situationen används en vertikal balansräkning som först visar gemenskapernas tillgångar och sedan dess skulder. Skillnaden utgörs huvudsakligen av belopp som skall infordras från medlemsstaterna. Underskottet i nettotillgångarna beror alltså på skillnader mellan periodiserad redovisning och redovisning enligt kontantprincipen i ett organ som får kapitaltillskott allt efter finansieringsbehovet. Det tar inte hänsyn till medlemsstaternas skyldighet att tillhandahålla tillräckliga medel i framtiden för att täcka de utgifter man ådragit sig när de förfaller till betalning. Man bör hålla i minnet att gemenskaperna inte kan göra utbetalningar om de inte skrivits in i budgeten, och alla utgifter i budgeten skall omfattas av budgeterade intäkter från medlemsstaterna (se del I, avsnitt E, anmärkning 3.20)

Den nya strukturen

Rapporten om budgetförvaltningen har inte påverkats av övergången till periodiserad redovisning, men däremot innehåller årsredovisningarna mycket mer information än tidigare. I synnerhet finns nu en resultaträkning, en kassaflödesanalys och en redovisning av förändringar i nettotillgångarna.

HUVUDPUNKTER I ÅRSREDOVISNINGEN FÖR 2005

— Budgetöverskottet har fortsatt minska, från 2,7 miljarder euro till 2,4 miljarder euro.

— Det ekonomiska resultatet för året var 7,8 miljarder (i underskott).

— De sammanlagda tillgångarna ökade från 53,6 miljarder euro år 2004 till 58,7 miljarder euro och de sammanlagda skulderna ökade från 105,2 miljarder euro till 120,9 miljarder euro.

DEL I

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KONSOLIDERADE ÅRSREDOVISNING OCH ANMÄRKNINGAR

INNEHÅLL

A. Balansräkning

B. Resultaträkning (inklusive segmentinformation)

C. Kassaflöde

D. Förändringar i nettotillgångarna

E. Anmärkningar till årsredovisningen:

1. Redovisningsprinciper

2. Konsekvenser av övergången till periodiserad redovisning

3. Anmärkningar till balansräkningen

4. Anmärkningar till resultaträkningen

5. Anmärkningar till kassaflödesanalysen

6. Poster utanför balansräkningen och anmärkningar

7. Hantering av finansiella risker

8. Redovisning av transaktioner med närstående

9. Händelser efter balansdagen

10. Enheter som ingår i de konsoliderade räkenskaperna

11. Enheter som inte ingår i de konsoliderade räkenskaperna

A. Balansräkning

euro Anmärkning 31.12.2005 31.,12.2004 Restated I, ANLÄGGNINGSTILLGÅNGAR 31 415 180 633,30 30 142 730 492,69 Immateriella anläggningstillgångar 3.1 26 676 624,50 17 137 089,53 Materiella anläggningstillgångar 3.2 4 141 220 250,32 4 084 425 922,70 Investeringar 3.3 1 874 420 306,00 2 150 177 300,19 Lån 3.4 2 397 326 503,16 2 298 277 591,00 Långfristig förhandsfinansiering 3.5 22 731 731 325,85 21 284 928 692,20 Långfristiga fordringar 3.6 243 805 623,47 307 783 897,07 II, OMSÄTTNINGSTILLGÅNGAR 27 291 395 093,09 23 450 507 504,46 Lager 3.7 126 470 335,92 63 255 048,68 Kortfristiga investeringar 3.8 1 439 652 311,41 1 442 821 890,84 Kortfristig förhandsfinansiering 3.9 6 633 481 985,52 6 727 929 511,29 Kortfristiga fordringar 3.10 7 237 854 523,32 7 139 062 014,64 Likvida medel 3.11 11 853 935 936,92 8 077 439 039,01 SUMMA TILLGÅNGAR 58 706 575 726,39 53 593 237 997,15 III, LÅNGFRISTIGA SKULDER 38 025 870 323,61 30 556 735 482,10 Ersättningar till anställda 3.12 33 155 884 938,00 26 012 130 886,00 Avsättningar för risker och kostnader 3.13 1 096 842 934,71 1 013 020 111,03 Finansiella skulder 3.14 1 920 492 514,34 1 688 032 288,29 Övriga långfristiga skulder 3.15 1 852 649 936,56 1 843 552 196,78 IV, KORTFRISTIGA SKULDER 82 825 446 775,06 74 633 599 508,87 Avsättningar för risker och kostnader 3.16 275 440 997,63 240 240 253,60 Finansiella skulder 3.17 22 018 193,71 152 154 480,63 Skulder till leverantörer och stödmottagare 3.18 82 527 987 583,72 74 241 204 774,64 SUMMA SKULDER 120 851 317 098,67 105 190 334 990,97 TILLGÅNGAR NETTO (62 144 741 372,28) (51 597 096 993,82) Reserver 3.19 2 808 609 579,99 2 567 532 141,28 Fordringar på medlemsstaterna 3.20 (64 953 350 952,27) (54 164 629 135,10) Pensionsfordringar (långfristiga) (2) (33 155 884 938,00) (26 012 130 886,00) Övriga belopp (3) (31 797 466 014,27) (28 152 498 249,10) V, TILLGÅNGAR NETTO (4) (62 144 741 372,28) (51 597 096 993,82)

B. Resultaträkning (inklusive segmentinformation)

euro Anmärkning 2005 DRIFTSINTÄKTER 4.1 107 890 098 965,56 Egna medel och andra intäkter 103 964 129 385,85 BNI-medel 70 861 050 698,58 Momsmedel 16 018 121 497,86 Traditionella egna medel 14 264 712 942,61 Budgetjusteringar 2 606 103 308,82 Bidrag från tredje land (inklusive Eftaländer) 214 140 937,98 Driftsintäkter 3 925 969 579,71 Utdömda böter 719 616 062,54 Återvinning av utgifter 1 385 693 507,89 Intäkter från administrativ verksamhet 895 083 199,67 Övriga driftsintäkter 925 576 809,61 DRIFTSKOSTNADER 107 597 505 955,88 Administrativa kostnader 4.2 6 127 531 024,91 Personalkostnader 3 612 990 701,52 Kostnader för anläggningstillgångar 320 308 630,81 Övriga administrativa kostnader 2 194 231 692,58 Driftskostnader 4.3 101 469 974 930,97 Direkt central förvaltning 11 281 191 742,49 Indirekt central förvaltning 350 673 116,96 Decentraliserad förvaltning 1 732 823 172,49 Förvaltning tillsammans med medlemsstaterna 86 925 465 101,27 Gemensam förvaltning 248 168 777,58 Övriga driftskostnader 4.4 931 653 020,18 ÖVERSKOTT FRÅN LÖPANDE VERKSAMHET 292 593 009,68 Intäkter från finansiella transaktioner 4.5 399 088 528,72 Kostnader för finansiella transaktioner 4.6 (368 650 139,19) Ökning av pensionsåtagandena 3.12 (8 044 529 533,33) (UNDERSKOTT) FRÅN ICKE LÖPANDE VERKSAMHET (8 014 091 143,80) NETTO(UNDERSKOTT) FRÅN ANDELAR I INTRESSEFÖRETAG OCH SAMRISKFÖRETAG 4.7 (90 966 231,35) (UNDERSKOTT) FRÅN DEN HUVUDSAKLIGA VERKSAMHETEN (7 812 464 365,47) EKONOMISKT RESULTAT FÖR ÅRET (7 812 464 365,47)

SEGMENTINFORMATION

I den här rapporten fördelas driftsintäkterna och driftskostnaderna på olika politikområden enligt kommissionens struktur för verksamhetsbaserad budgetering. Politikområdena kan samlas under tre större rubriker, nämligen verksamhet inom Europeiska unionen, verksamhet utanför Europeiska unionen samt organ och övrigt.

Gruppen ”verksamhet inom Europeiska unionen” är den största och omfattar de många politikområden som avser Europeiska unionen. Gruppen ”verksamhet utanför Europeiska unionen” omfattar politikområden med inriktning utanför EU, t.ex. handel och bistånd. Gruppen ”organ och övrigt” avser den internationella och ämnesövergripande verksamhet som krävs för att gemenskapernas institutioner och organ skall fungera.

De konsoliderade gemenskapsorganen redovisas inom det politikområde vid kommissionens ur vilket de får huvudparten av gemenskapsstödet. Andra institutioner än kommissionen tas upp som inom ett eget politikområde. Siffrorna för de olika politikområdena anges brutto före de elimineringar som sker vid konsolideringen, vilka tas upp globalt i en av kolumnerna.

Det bör noteras att egna medel och bidrag till egna medel inte delats upp på de olika verksamhetsområdena, eftersom dessa beräknas, uppbärs och förvaltas av kommissionens centrala tjänst. De visas nedan för att göra det lättare att jämföra nettoresultatet mot resultaträkningen.

SEGMENTINFORMATION – SAMMANFATTNING

euro Verksamhet inom EU Verksamhet utanför EU Organ och övrigt EKSG under avveckling Övriga institutioner Eliminering vid konsolidering Totalt Driftsintäkter Utdömda böter 719 616 062,54 719 616 062,54 Återvinning av utgifter 1 353 084 760,41 36 722 410,81 1 290 942,71 (5 404 606,04) 1 385 693 507,89 Intäkter från administrativ verksamhet 89 082 518,18 62 742 860,77 597 208 561,21 (53 875 000,00) 261 789 487,91 (61 865 228,40) 895 083 199,67 Övriga driftsintäkter 688 188 532,20 272 916 001,90 460 493 351,82 305 161,77 (496 326 238,08) 925 576 809,61 DRIFTSINTÄKTER TOTALT 2 849 971 873,33 372 381 273,48 1 058 992 855,74 (53 875 000,00) 262 094 649,68 (563 596 072,52) 3 925 969 579,71 Administrativa kostnader 1 809 140 421,50 890 182 701,55 1 382 452 884,00 5 648,00 2 120 615 781,21 (74 866 411,35) 6 127 531 024,91 Personalkostnader 1 344 955 579,32 620 812 260,57 617 749 601,28 1 036 675 272,43 (7 202 012,08) 3 612 990 701,52 Kostnader för anläggningstillgångar 59 471 934,18 52 618 748,62 98 316 368,04 5 648,00 109 895 931,97 320 308 630,81 Övriga administrativa kostnader 404 712 908,00 216 751 692,36 666 386 914,68 974 044 576,81 (67 664 399,27) 2 194 231 692,58 Driftskostnader 94 580 031 861,20 5 613 725 860,31 1 764 946 870,63 (488 729 661,17) 101 469 974 930,97 Direkt central förvaltning 6 548 039 671,23 3 479 353 565,16 1 493 894 876,89 (240 096 370,79) 11 281 191 742,49 Indirekt central förvaltning 293 199 308,89 298 361 244,31 1 886 514,00 (242 773 950,24) 350 673 116,96 Decentraliserad förvaltning 378 103 058,75 1 354 720 113,74 1 732 823 172,49 Förvaltning tillsammans med medlemsstaterna 86 925 465 101,27 86 925 465 101,27 Gemensam förvaltning 21 703 755,76 226 465 021,82 248 168 777,58 Övriga driftkostnader 413 520 965,30 254 825 915,28 269 165 479,74 (5 859 340,14) 931 653 020,18 DRIFTSKOSTNADER TOTALT 96 389 172 282,70 6 503 908 561,86 3 147 399 754,63 5 648,00 2 120 615 781,21 (563 596 072,52) 107 597 505 955,88 DRIFTSKOSTNADER NETTO (93 539 200 409,37) (6 131 527 288,38) (2 088 406 898,89) (53 880 648,00) (1 858 521 131,53) - (103 671 536 376,17) Egna medel och andra intäkter 103 964 129 385,85 Överskott från verksamheten 292 593 009,68 Finansiella nettointäkter 30 438 389,53 Ökning av pensionsåtagandena (8 044 529 533,33) Resultat från andelar i intresseföretag/samriskföretag (90 966 231,35) Ekonomiskt resultat för året (7 812 464 365,47)





SEGMENTINFORMATION – VERKSAMHET INOM EU

euro Ekonomi och finans Näringsliv Konkurrens Sysselsättning Jordbruk Transport och energi Miljö Forskning Informationssamhället Driftsintäkter Utdömda böter 0,00 0,00 699 616 062,54 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 Återvinning av utgifter 268 064,24 1 411 811,20 0,00 69 163 331,89 1 095 501 773,52 2 827 282,13 204 297,96 (1 503 012,75) 3 613 410,74 Intäkter från administrativ verksamhet 0,00 3 137 099,27 0,00 373 252,58 0,00 318 726,24 30 420,36 53 874 389,18 0,00 Övriga driftsintäkter 943 047,15 106 245 197,98 6 125 594,59 34 792 023,86 21 463 750,70 48 081 050,89 37 864 063,91 214 975 609,38 7 744 634,28 DRIFTSINTÄKTER TOTALT 1 211 111,39 110 794 108,45 705 741 657,13 104 328 608,33 1 116 965 524,22 51 227 059,26 38 098 782,23 267 346 985,81 11 358 045,02 Administrativa kostnader 46 199 829,19 153 298 881,17 64 600 631,78 92 340 382,46 104 677 605,13 126 763 660,30 85 759 340,45 192 972 695,88 111 446 861,32 Personalkostnader 40 170 815,78 112 782 404,99 60 914 198,97 73 291 049,30 93 011 388,22 105 529 494,62 63 297 071,72 144 070 879,70 85 744 021,81 Kostnader för anläggningstillgångar 0,00 5 333 212,01 0,00 562 643,68 0,00 492 141,91 620 795,93 0,00 31 272,69 Övriga administrativa kostnader 6 029 013,41 35 183 264,17 3 686 432,81 18 486 689,48 11 666 216,91 20 742 023,77 21 841 472,80 48 901 816,18 25 671 566,82 Driftskostnader 59 307 959,45 195 709 789,69 452 045,97 10 986 548 855,98 54 319 611 969,20 1 079 402 884,03 226 522 697,46 2 573 004 377,31 848 420 984,23 Direkt central förvaltning 59 307 959,45 153 040 733,18 452 045,97 179 672 789,83 36 689 337,94 1 023 432 786,76 193 960 751,76 2 572 954 268,52 847 440 934,53 Indirekt central förvaltning 0,00 0,00 0,00 1 525 090,20 0,00 5 677 018,73 16 882 600,85 0,00 0,00 Decentraliserad förvaltning 0,00 0,00 0,00 0,00 226 312 553,13 4 751 688,31 0,00 0,00 0,00 Förvaltning tillsammans med medlemsstaterna 0,00 0,00 0,00 10 788 124 831,35 54 040 432 329,95 0,00 0,00 0,00 0,00 Gemensam förvaltning 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 21 703 755,76 0,00 0,00 0,00 Övriga driftkostnader 0,00 42 669 056,51 0,00 17 226 144,60 16 177 748,18 23 837 634,47 15 679 344,85 50 108,79 980 049,70 DRIFTSKOSTNADER TOTALT 105 507 788,64 349 008 670,86 65 052 677,75 11 078 889 238,44 54 424 289 574,33 1 206 166 544,33 312 282 037,91 2 765 977 073,19 959 867 845,55 DRIFTSKOSTNADER NETTO (104 296 677,25) (238 214 562,41) 640 688 979,38 (10 974 560 630,11) (53 307 324 050,11) (1 154 939 485,07) (274 183 255,68) (2 498 630 087,38) (948 509 800,53) Gemensamma forskningscentret Fiske Den inre marknaden Regionalpolitik Beskattning och tullunion Utbildning och kultur Hälsa och konsumentskydd Ett område med frihet, säkerhet och rättvisa Verksamhet inom EU totalt Driftsintäkter Utdömda böter 0,00 20 000 000,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 719 616 062,54 Återvinning av utgifter 197 689,90 (577 716,70) 0,00 123 765 779,64 214 784,18 57 757 136,14 99 895,16 140 233,16 1 353 084 760,41 Intäkter från administrativ verksamhet 26 916 536,65 0,00 0,00 0,00 3 706 530,65 674 748,67 0,00 50 814,58 89 082 518,18 Övriga driftsintäkter 12 811 935,20 776,79 7 153,49 2 432,19 461 868,81 131 777 307,45 34 783 584,53 30 108 501,00 688 188 532,20 DRIFTSINTÄKTER TOTALT 39 926 161,75 19 423 060,09 7 153,49 123 768 211,83 4 383 183,64 190 209 192,26 34 883 479,69 30 299 548,74 2 849 971 873,33 Administrativa kostnader 324 372 209,78 32 051 379,81 44 690 462,16 57 972 095,34 47 405 108,82 156 840 485,76 115 039 261,94 52 709 530,21 1 809 140 421,50 Personalkostnader 191 769 343,19 25 946 002,86 41 167 654,18 49 647 357,38 39 143 285,61 89 648 655,85 82 770 631,38 46 051 323,76 1 344 955 579,32 Kostnader för anläggningstillgångar 44 625 365,19 0,00 4 395,68 0,00 3 445 604,19 1 330 513,59 2 055 405,38 970 583,93 59 471 934,18 Övriga administrativa kostnader 87 977 501,40 6 105 376,95 3 518 412,30 8 324 737,96 4 816 219,02 65 861 316,32 30 213 225,18 5 687 622,52 404 712 908,00 Driftskostnader 60 714 249,27 697 841 194,30 4 552 640,19 21 526 122 538,25 31 530 486,25 1 211 876 717,33 307 247 898,55 451 164 573,74 94 580 031 861,20 Direkt central förvaltning (30 348 138,27) 215 276 482,20 4 552 640,19 94 989 892,49 31 530 486,25 791 695 562,00 283 223 089,90 90 168 048,53 6 548 039 671,23 Indirekt central förvaltning 0,00 0,00 0,00 (601 257,04) 0,00 269 715 856,15 0,00 0,00 293 199 308,89 Decentraliserad förvaltning 0,00 0,00 0,00 147 021 849,64 0,00 16 967,67 0,00 0,00 378 103 058,75 Förvaltning tillsammans med medlemsstaterna 0,00 470 531 514,01 0,00 21 272 810 053,16 0,00 (543 390,71) 0,00 354 109 763,51 86 925 465 101,27 Gemensam förvaltning 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 21 703 755,76 Övriga driftkostnader 91 062 387,54 12 033 198,09 0,00 11 902 000,00 0,00 150 991 722,22 24 024 808,65 6 886 761,70 413 520 965,30 DRIFTSKOSTNADER TOTALT 385 086 459,05 729 892 574,11 49 243 102,35 21 584 094 633,59 78 935 595,07 1 368 717 203,09 422 287 160,49 503 874 103,95 96 389 172 282,70 DRIFTSKOSTNADER NETTO (345 160 297,30) (710 469 514,02) (49 235 948,86) (21 460 326 421,76) (74 552 411,43) (1 178 508 010,83) (387 403 680,80) (473 574 555,21) (93 539 200 409,37)





SEGMENTINFORMATION – VERKSAMHET UTANFÖR EU

euro Yttre förbindelser Handel Utvecklingssamarbete Utvidgning Humanitärt bistånd Verksamhet utanför EU totalt Driftsintäkter Återvinning av utgifter 8 350 389,23 (46 083,70) 19 226 652,13 9 131 176,72 60 276,43 36 722 410,81 Intäkter från administrativ verksamhet 60 781 919,99 0,00 (1 666,30) 1 962 607,08 0,00 62 742 860,77 Övriga driftsintäkter 6 204 915,71 12 110,81 1 301 147,76 265 258 510,04 139 317,58 272 916 001,90 DRIFTSINTÄKTER TOTALT 75 337 224,93 (33 972,89) 20 526 133,59 276 352 293,84 199 594,01 372 381 273,48 Administrativa kostnader 626 640 536,51 47 074 129,27 131 434 686,78 67 097 824,88 17 935 524,11 890 182 701,55 Personalkostnader 410 582 923,68 42 521 599,62 117 424 692,35 37 307 451,22 12 975 593,70 620 812 260,57 Kostnader för anläggningstillgångar 51 282 367,01 0,00 0,00 1 336 381,61 0,00 52 618 748,62 Övriga administrativa kostnader 164 775 245,82 4 552 529,65 14 009 994,43 28 453 992,05 4 959 930,41 216 751 692,36 Driftskostnader 2 082 953 186,40 10 013 446,62 780 048 497,43 2 205 715 297,71 534 995 432,15 5 613 725 860,31 Direkt central förvaltning 1 776 530 787,59 9 450 379,12 652 893 731,15 505 802 026,55 534 676 640,75 3 479 353 565,16 Indirekt central förvaltning 36 126 501,89 0,00 25 091 165,92 237 143 576,50 0,00 298 361 244,31 Decentraliserad förvaltning 135 528 670,41 0,00 50 981 058,43 1 168 210 384,90 0,00 1 354 720 113,74 Gemensam förvaltning 121 491 031,79 563 067,50 53 531 324,69 50 879 597,84 0,00 226 465 021,82 Övriga driftkostnader 13 276 194,72 0,00 (2 448 782,76) 243 679 711,92 318 791,40 254 825 915,28 DRIFTSKOSTNADER TOTALT 2 709 593 722,91 57 087 575,89 911 483 184,21 2 272 813 122,59 552 930 956,26 6 503 908 561,86 DRIFTSKOSTNADER NETTO (2 634 256 497,98) (57 121 548,78) (890 957 050,62) (1 996 460 828,75) (552 731 362,25) (6 131 527 288,38)





SEGMENTINFORMATION – ORGAN OCH ÖVRIGT

Press och kommunikation Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF) Samordning Personal och administration Eurostat Budget Revision Övrigt Organ och övrigt totalt Driftsintäkter Återvinning av utgifter 254 215,17 11 015,16 1 863,82 1 059 619,16 (185 770,60) 150 000,00 0,00 0,00 1 290 942,71 Intäkter från administrativ verksamhet 95 190,18 3 523 760,83 1 322 227,41 557 920 364,69 352,24 34 346 665,86 0,00 0,00 597 208 561,21 Övriga driftsintäkter 862 671,22 18 764,17 403 925,30 31 078 188,31 868 179,59 10 585 303,45 19,09 416 676 300,69 460 493 351,82 DRIFTSINTÄKTER TOTALT 1 212 076,57 3 553 540,16 1 728 016,53 590 058 172,16 682 761,23 45 081 969,31 19,09 416 676 300,69 1 058 992 855,74 Administrativa kostnader 89 419 856,47 40 610 680,45 150 294 222,02 1 011 508 432,30 58 596 845,23 48 657 820,36 7 447 379,66 (24 082 352,49) 1 382 452 884,00 Personalkostnader 58 300 245,12 29 732 231,14 129 417 384,41 298 586 990,65 55 477 451,07 39 086 578,59 7 019 015,87 129 704,43 617 749 601,28 Kostnader för anläggningstillgångar 1 164 191,40 42 659,29 0,00 97 109 517,35 0,00 0,00 0,00 0,00 98 316 368,04 Övriga administrativa kostnader 29 955 419,95 10 835 790,02 20 876 837,61 615 811 924,30 3 119 394,16 9 571 241,77 428 363,79 (24 212 056,92) 666 386 914,68 Driftskostnader 59 553 544,34 5 863 831,35 551 345,73 51 155 987,10 70 448 743,57 1 352 046 593,25 15 995,00 225 310 830,29 1 764 946 870,63 Direkt central förvaltning 57 845 829,45 5 863 831,35 0,00 49 824 082,51 68 507 973,48 1 313 199 252,25 0,00 (1 346 092,15) 1 493 894 876,89 Indirekt central förvaltning 1 630 514,00 0,00 0,00 256 000,00 0,00 0,00 0,00 0,00 1 886 514,00 Övriga driftkostnader 77 200,89 0,00 551 345,73 1 075 904,59 1 940 770,09 38 847 341,00 15 995,00 226 656 922,44 269 165 479,74 DRIFTSKOSTNADER TOTALT 148 973 400,81 46 474 511,80 150 845 567,75 1 062 664 419,40 129 045 588,80 1 400 704 413,61 7 463 374,66 201 228 477,80 3 147 399 754,63 DRIFTSKOSTNADER NETTO (147 761 324,24) (42 920 971,64) (149 117 551,22) (472 606 247,24) (128 362 827,57) (1 355 622 444,30) (7 463 355,57) 215 447 822,89 (2 088 406 898,89)

C. Kassaflödesanalys

euro Anmärkning 2005 KASSAFLÖDE FRÅN HUVUDSAKLIG VERKSAMHET Underskott från den huvudsakliga verksamheten (7 812 464 365,47) Kassaflöde från den löpande verksamheten 5.2 Amorteringar 6 842 720,30 Avskrivningar 277 733 537,93 Nedskrivningar av investeringar (11 983 099,95) (Ökning)/minskning av investeringar (62 602 039,59) (Ökning)/minskning av lån (99 048 912,16) (Ökning)/minskning av långfristig förhandsfinansiering (1 446 802 633,65) (Ökning)/minskning av långfristiga fordringar 63 978 273,60 (Ökning)/minskning av lager (63 215 287,24) (Ökning)/minskning av kortfristig förhandsfinansiering 94 447 525,77 (Ökning)/minskning av kortfristiga fordringar (98 792 508,68) Ökning/(minskning) av långfristiga avsättningar 83 822 823,68 Ökning/(minskning) av långfristiga finansiella skulder 232 460 226,05 Ökning/(minskning) av övriga långfristiga skulder 9 097 739,78 Ökning/(minskning) av kortfristiga avsättningar 35 200 744,03 Ökning/(minskning) av kortfristiga finansiella skulder (130 136 286,92) Ökning (minskning) av skulder till leverantörer och stödmottagare 8 286 782 809,08 Överskott från budgeten 2004 redovisat som intäktsposter som inte påverkar likvida medel 2005 (2 736 707 563,42) Övriga intäktsposter som inte påverkar likvida medel 1 527 550,43 Kassaflöde från investeringsverksamhet 5.3 (Ökning)/minskning av immateriella och materiella anläggningstillgångar (350 910 120,82) (Ökning)/minskning av investeringar 76 469 510,70 (Ökning)/minskning av kapitalinvesteringar 3 169 579,43 Långfristiga ersättningar till anställda 3.12 7 143 754 052,00 KASSAFLÖDE FRÅN DEN HUVUDSAKLIGA VERKSAMHETEN 3 502 624 274,88 NETTOÖKNING/(MINSKNING) AV LIKVIDA MEDEL 3 502 624 274,88 LIKVIDA MEDEL VID ÅRETS BÖRJAN (5) 3.11 8 667 335 685,27 LIKVIDA MEDEL VID ÅRETS SLUT (5) 3.11 12 169 959 960,15

D. Förändringar i nettotillgångarna

euro Reserver Ackumulerat överskott/(underskott) Ekonomiskt resultat för budgetåret Totalt Reserv för verkligt värde Övriga reserver INGÅENDE BALANS DEN 31 DECEMBER 2004 (6) 0,00 1 055 268 223,85 9 258 037 564,68 4 194 018 305,10 14 507 324 093,63 Byten av redovisningsprinciper (7) 88 457 197,90 1 423 806 719,53 (67 616 685 004,88) 0,00 (66 104 421 087,45) INGÅENDE BALANS DEN 31 DECEMBER 2004 (justerad) 88 457 197,90 2 479 074 943,38 (58 358 647 440,20) 4 194 018 305,10 (51 597 096 993,82) Kontorörelser avseende garantifonden 145 081 942,86 (145 081 942,86) 0,00 Förändringar i verkligt värde (7 094 661,12) (7 094 661,12) Övrigt (450 782,03) 9 072 993,58 8 622 211,55 Fördelning av resultat 2004 103 540 939,00 1 353 769 802,68 (1 457 310 741,68) 0,00 Budgetutfall 2004 som krediterats medlemsstaterna (2 736 707 563,42) (2 736 707 563,42) Ekonomiskt resultat för budgetåret (7 812 464 365,47) (7 812 464 365,47) UTGÅENDE BALANS DEN 31 DECEMBER 2005 81 362 536,78 2 727 247 043,21 (57 140 886 586,80) (7 812 464 365,47) (62 144 741 372,28)

E. Anmärkningar till årsredovisningen

1. Redovisningsprinciper

2. Konsekvenser av övergången till periodiserad redovisning

3. Anmärkningar till balansräkningen

4. Anmärkningar till resultaträkningen

5. Anmärkningar till kassaflödesanalysen

6. Poster utanför balansräkningen och anmärkningar

7. Hantering av finansiella risker

8. Redovisning av transaktioner med närstående

9. Händelser efter balansdagen

10. Enheter som ingår i de konsoliderade räkenskaperna

11. Enheter som inte ingår i de konsoliderade räkenskaperna

1. REDOVISNINGSPRINCIPER

1.1 LAGAR OCH BUDGETFÖRORDNINGEN

Redovisningen följer bestämmelserna i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (EGT L 248, 16.9.2002, s. 1 och rättelse i EGT L 25, 30.1.2001, S. 43) och kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2342/2002 av den 23 december 2002 om genomförandebestämmelser för budgetförordningen.

Enligt artikel 133 i budgetförordningen skall kommissionens räkenskapsförare fastställa de redovisningsmetoder som skall tillämpas av alla institutioner och organ. Räkenskapsföraren antog därför gemenskapernas nya redovisningsbestämmelser den 28 december 2004. Principerna för den nya periodiserade redovisningen bygger på de internationella redovisningsstandarder för den offentliga sektorn (IPSAS) som utfärdas av International Public Sector Accounting Standard Board (IPSASB) eller internationella redovisningsrekommendationer (IFRS) som utfärdas av International Accounting Standard Board (IASB). De har anpassats av kommissionens räkenskapsförare efter yttrande från en kommitté för harmonisering av god redovisningssed som lämnat oberoende professionell rådgivning.

De värderingsregler och redovisningsmetoder som kommissionens räkenskapsförare godkänt tillämpas på alla EU-institutioner och organ som omfattas av den konsoliderade redovisningen, för att se till att reglerna för redovisning, värdering och framläggande av räkenskaperna används på ett enhetligt sätt och samordna metoderna för utarbetande av årsredovisningar och konsolidering.

Kommissionens räkenskapsförare skall lämna in de preliminära konsoliderade årsredovisningarna till revisionsrätten för kontroll före den 31 mars efter det budgetår som löpt ut. Kommissionen skall senast den 31 juli utarbeta de slutliga konsoliderade räkenskaperna, som skall offentliggöras i EUT senast den 31 oktober tillsammans med revisionsrättens revisionsförklaring.

Både de preliminära och de slutliga årsredovisningarna för budgetåret 2005 är uppställda på följande sätt: del I innehåller de konsoliderade årsredovisningarna och del II innehåller kommissionens årsredovisning.

1.2 REDOVISNINGSPRINCIPER

En årsredovisning skall ge information om den finansiella situationen, resultat och betalningsflöden. Informationen skall vara av ett sådant slag att den kan användas av ett stort antal aktörer. För enheter inom offentliga institutioner som Europeiska kommissionen är syftet med årsredovisningen mer specifikt att ge information som kan ligga till grund för olika beslut och att visa att enheten förvaltar de medel den anförtrotts på ett korrekt sätt.

Redovisningen skall inte bara vara informativ och ge en tillförlitlig och rättvisande bild av institutionernas och organens verksamhet och verksamhetsområden, förklara hur de finansieras samt innehålla slutgiltiga uppgifter om insatserna, den skall dessutom vara tydlig, förståelig, koncis och jämförbar från ett budgetår till ett annat. Det är riktlinjerna för detta dokument.

De europeiska institutionernas och organens räkenskaper delas upp i allmänna räkenskaper och budgeträkenskaper. Räkenskaperna skall föras per kalenderår och uttryckas i euro. Budgeträkenskaperna visar hur budgeten genomförts i detalj. De bygger på en modifierad kassabaserad redovisning. (8) De allmänna räkenskaperna ligger till grund för utarbetandet av årsredovisningen eftersom de ger en översikt av budgetårets samlade kostnader och intäkter och har utformats för att man skall kunna fastställa den ekonomiska ställningen i en balansräkning som upprättas på balansdagen den 31 december.

I artikel 124 i budgetförordningen anges att redovisningen skall upprättas på grundval av följande allmänt vedertagna redovisningsprinciper:

— Principen om kontinuerlig verksamhet.

— Försiktighetsprincipen.

— Principen om beständiga redovisningsmetoder.

— Principen om uppgifters jämförbarhet.

— Väsentlighetsprincipen.

— Principen om att inte tillämpa kvittning.

— Principen att substans går före form.

— Periodiserad redovisning.

Eftersom årsredovisningen 2005 bygger på andra bestämmelser än 2004, nämligen fullt genomförd periodiserad redovisning, enligt gemenskapens redovisningsnormer justerades den ingående balansräkningen per den 31 december 2004 till en ingående periodiserad balansräkning per den 31 december 2004 (bland annat togs förhandsfinansieringsbelopp in). Justeringarna förklaras närmare i anmärkning E2.

1.3 KONSOLIDERING

Europeiska gemenskapernas konsoliderade årsredovisning omfattar 26 kontrollerade enheter, ett intresseföretag och ett samriskföretag. En fullständig förteckning över konsoliderade organ finns i anmärkning E10. Jämfört med 2004 ingår ytterligare 16 kontrollerade enheter i den konsoliderade årsredovisningen, enligt Europeiska gemenskapernas nya bestämmelser om redovisning.

Kontrollerade enheter

Kontrollerade enheter är sådana enheter där Europeiska gemenskaperna har ett bestämmande inflytande över ekonomin och ledning och därmed kan dra nytta av enheternas verksamhet. Inflytandet måste kunna utnyttjas utan dröjsmål. Den vanligaste indikatorn på bestämmande inflytande, majoritet av rösträtterna, är i de flesta fall inte tillämpliga på Europeiska gemenskaperna eftersom det vanligen inte finns några äganderättsliga förhållanden mellan enheterna.

De EU-institutioner som omfattas av den konsoliderade årsredovisningen har inrättats genom grundfördragen. De utgör grunden för Europeiska gemenskapernas organisationsstruktur och lämnar väsentliga bidrag i arbetet för Europeiska gemenskapernas mål. Därför kan EU-institutionerna anses stå under exklusiv kontroll av Europeiska gemenskaperna.

På samma sätt kan alla gemenskapsorgan som inrättats genom sekundärlagstiftning anses stå under exklusiv kontroll av Europeiska gemenskaperna, och tas därför för första gången med i de konsoliderade årsredovisningarna. Även Europeiska kol- och stålgemenskapen under avveckling (EKSG) betraktas som en kontrollerad enhet. Byrån för harmonisering inom den inre marknaden (Alicante) och Gemenskapens växtsortsmyndighet (Angers) får inga anslag från Europeiska gemenskapernas allmänna budget och ingår därför inte i de konsoliderade räkenskaperna.

Kontrollerade enheter tas upp i den konsoliderade årsredovisningen enligt metoden för fullständig konsolidering. Alla transaktioner inom enheterna och mellan Europeiska gemenskapernas kontrollerade enheter har eliminerats. Orealiserade vinster och förluster på transaktioner mellan enheterna är oväsentliga och har därför eliminerats.

Intresseföretag

Intresseföretag är alla organisationer där Europeiska gemenskaperna har väsentligt inflytande men inte självständig kontroll, vanligen en andel på 20-50 procent av rösterna. Investeringar i intresseföretag redovisas enligt kapitalandelsmetoden och tas upp till anskaffningsvärdet vid första redovisningstillfället.

Europeiska gemenskapernas andel av intresseföretagens vinst eller förlust efter förvärvet tas upp i resultaträkningen, liksom andelen av förändringar i reserven efter förvärvet tas upp i reserverna. De kumulerade förändringarna efter förvärvet justeras mot det redovisade värdet av investeringen. Erhållna utdelningar från intresseföretaget minskar investeringens redovisade värde.

Orealiserade vinster och förluster på transaktioner mellan Europeiska gemenskapernas och intresseföretagen är oväsentliga och har därför eliminerats.

Intresseföretagens redovisningsprinciper kan skilja sig från dem som Europeiska gemenskaperna använder för liknande transaktioner och konteringshändelser under liknande omständigheter. Av praktiska skäl har inga justeringar gjorts i de årsredovisningar från intresseföretagen som upprättats enligt kapitalandelsmetoden.

När Europeiska gemenskaperna äger 20 procent eller mer av en riskkapitalfond försöker gemenskaperna inte utöva betydande inflytande. Därför behandlas sådana fonder som tillgångar som kan säljas och kapitalandelsmetoden tillämpas inte.

Samriskföretag

Ett samriskföretag är ett avtalsförhållande mellan Europeiska gemenskaperna och en eller flera parter (samägarna) om att inleda en gemensamt kontrollerad ekonomisk verksamhet. Att verksamheten är gemensamt kontrollerad innebär att parterna avtalat om att gemensamt utöva det bestämmande inflytandet över den ekonomiska verksamheten. Investeringar i gemensamt kontrollerade organisationer redovisas enligt kapitalandelsmetoden och tas upp till anskaffningsvärdet vid första redovisningstillfället.

Europeiska gemenskapernas andel av de gemensamt kontrollerade företagens resultat tas upp i resultaträkningen, liksom andelen av förändringar i reserven tas upp i reserverna. De kumulerade förändringarna justeras mot det redovisade värdet av investeringen.

Orealiserade vinster och förluster på transaktioner mellan Europeiska gemenskaperna och de gemensamt kontrollerade företagen är oväsentliga och har därför eliminerats.

Samriskföretagens redovisningsprinciper kan skilja sig från dem som Europeiska gemenskaperna använder för liknande transaktioner och konteringshändelser under liknande omständigheter. Av praktiska skäl har inga justeringar gjorts i de årsredovisningar från samriskföretagen som upprättats enligt kapitalandelsmetoden.

Ej konsoliderade gemenskapsorgan

De fonder som gemenskaperna förvaltar för sjukförsäkringssystemet för gemenskapernas anställda har inte konsoliderats i Europeiska gemenskapernas räkenskaper, vilket även gäller Europeiska utvecklingsfonden. Fondernas tillgångar uppgick den 31 december 2005 till 260 miljoner euro respektive 3,5 miljarder euro – se anmärkning E 11.

1.4 VALUTA OCH OMRÄKNINGSUNDERLAG

Funktionell valuta och rapporteringsvaluta

De konsoliderade årsredovisningarna är uppställda i euro, som är Europeiska gemenskapernas funktionella valuta och rapporteringsvaluta.

Transaktioner och saldon

Transaktioner i utländsk valuta redovisas i euro enligt de omräkningskurser som gäller vid dagen för de underliggande transaktionerna.

Resultaträkningen visar även växelkursvinster eller – förluster på transaktioner i utländsk valuta och efter omräkning av monetära tillgångar och skulder i utländsk valuta till den vid årsskiftet gällande växelkursen.

Saldon vid årets slut för monetära tillgångar och skulder i utländsk valuta redovisas i euro enligt gällande växelkurser per den 31 december 2005.

Omräkningskurs för euro per den 31 december 2005 CYP 0,5735 LTL 29,0000 CZK 7,4605 MTL 15,6466 DKK 0,6853 PLN 252,8700 EEK 0,6962 SKK 3,4528 GBP 0,4293 SIT 3,8600 HUF 37,8800 SEK 239,5000 LVL 9,3885 USD 1,1797

Följande rubriker räknas om enligt andra metoder:

— materiella och immateriella anläggningstillgångar: värdering till inköpspris, omräknat i euro till den kurs som gällde på dagen för förvärvet, och

— förhandsfinansiering som betalats via garantisektionen vid EUGFJ: dessa räknas om enligt omräkningskursen den tionde dagen i månaden efter den månad då den beviljats.

Förändringar i det verkliga värdet av monetära värdepapper utställda i utländsk valuta, och som kan säljas, analyseras utifrån valutakursdifferenser som beror på förändringar i värdepapprets upplupna anskaffningsvärde och övriga förändringar i värdepapprets bokförda värde. Omräkningsdifferenserna framgår av resultaträkningen och övriga förändringar i det bokförda värdet redovisas i reserven för verkligt värde. Omräkningsdifferenser för icke-monetära finansiella tillgångar och skulder värderade till verkligt värde via resultaträkningen redovisas i resultaträkningen. Omräkningsdifferenser avseende icke-monetära finansiella tillgångar som kan säljas tas upp i reserven för verkligt värde.

1.5 BALANSRÄKNING

1.5.1 Immateriella anläggningstillgångar

Förvärvade licenser för programvara kapitaliseras med utgångspunkt i kostnaderna för att köpa in och använda programvaran. Kostnaderna skrivs av under den beräknade nyttjandeperioden (fyra år). Internt utvecklade immateriella tillgångar kostnadsförs för närvarande i resultaträkningen.

Kostnader för att utveckla eller underhålla datorprogramvara tas upp när kostnaden uppstår.

1.5.2 Materiella anläggningstillgångar

Installationer, maskiner och verktyg

Alla installationer, maskiner och verktyg tas upp till anskaffningsvärdet, minus avskrivning (utom avseende mark, konstverk och tillgångar under uppförande) samt nedskrivningar. Anskaffningsvärdet omfattar alla kostnader som direkt kan hänföras till förvärvet.

Efterföljande kostnader tas bara upp i bokföringsvärdet av tillgången eller en separat tillgång, beroende på vad som är lämpligast, om det är troligt att posten kommer att ge Europeiska gemenskaperna ett inflöde av framtida ekonomiska fördelar och att man kan beräkna postens kostnader på ett tillförlitligt sätt. Övriga kostnader för reparationer och underhåll tas upp i resultaträkningen under den sista period då de uppstod.

Inga avskrivningar görs för mark, konstverk och tillgångar under uppförande. Avskrivningar avseende övriga tillgångar görs linjärt, så att kostnaden följder restvärdet under den beräknade nyttjandetiden enligt följande:

Avskrivningstakt Typ av tillgång Linjär avskrivning Immateriella anläggningstillgångar 25 % Byggnader 4 % Installationer, maskiner och verktyg 10 % till 25 % Inventarier 10 % till 25 % Fast inredning 10 % to 33 % Fordon 25 % Datorhårdvara 25 % Övriga anläggningstillgångar 10 % till 33 %

Tillgångarnas restvärden och nyttjandeperiod ses över och justeras vid behov vid varje balansdag. Bokföringsvärdet av en tillgång skrivs omedelbart ned till återvinningsvärdet om det bokförda värdet av tillgången överstiger det beräknade återvinningsvärdet.

Försäljningsvinster eller förluster räknas fram genom att intäkterna jämförs med bokföringsvärdet. Dessa tas upp i resultaträkningen.

Leasing

Leasing av sådana materiella tillgångar där praktiskt taget alla ekonomiska risker och fördelar som är förknippade med ägandet ligger hos Europeiska gemenskaperna tas upp som finansiell leasing. Finansiell leasing beräknas då avtalet ingås till det lägsta verkliga värdet på leasingobjektet och nuvärdet av minimileaseavgiften. Leaseavgiften fördelas mellan själva skulden och finansieringsavgifter, för att få en fast procentsats på det utestående saldot. Hyresavgifterna netto, efter avdrag av finansieringsavgifter, tas upp under övriga (lång- och kortfristiga) skulder. Räntedelen av finansieringskostnaderna tas upp i resultaträkningen under leasingperioden så att varje redovisningsperiod belastas med ett belopp som motsvarar en fast räntesats för den under respektive period redovisade skulden. Tillgångar som förvärvats enligt finansiell leasing skrivs antingen av under tillgångens nyttjandeperiod eller leasingperioden, beroende på vilken av dem som är kortast.

Leasingförhållanden där leasegivaren behåller en väsentlig andel av de ekonomiska risker och fördelar som är förknippade med ägandet behandlas som operationella leasingavtal. Betalningar för operationella leasingavtal tas upp i resultaträkningen enligt den linjära metoden över leasingavtalets löptid.

1.5.3 Nedskrivningar av icke-finansiella tillgångar

För tillgångar med obegränsad nyttjandeperiod görs inga avskrivningar och man prövar årligen om nedskrivning behövs Huruvida för tillgångar för vilka värdet behöver skrivas ner, prövas så snart händelser eller förändringar i yttre omständigheter ger anledning att tro att det redovisade värdet överstiger återvinningsvärdet. Ett nedskrivningsbehov är det belopp med vilket en tillgångs redovisade värde överstiger dess återvinningsvärde. Återvinningsvärdet utgörs av det högsta värdet av endera tillgångens verkliga värde efter avdrag för försäljningskostnader eller nyttjandevärdet.

1.5.4 Investeringar

Investeringar i intresseföretag och andelar i samriskföretag

Investeringar i intresseföretag och andelar i samriskföretag redovisas enligt kapitalandelsmetoden.

Investeringar i riskkapitalfonder

Klassificering och värdering

Investeringar i riskkapitalfonder behandlas som tillgångar som kan säljas och skall därför redovisas till verkligt värde, medan vinster och förluster som beror på fluktuationer i det verkliga värdet (även valutakursdifferenser) tas upp i reserven för verkligt värde.

Beräkning av verkligt värde:

Eftersom de inte har något börsnoterat marknadsvärde på en aktiv marknad, och i avsaknad av tillförlitliga värderingsmetoder, anges värdet på investeringar i riskkapitalfonder post för post till det lägsta värdet av antingen kostnaden eller nettovärdet enligt fondförvaltarens rapport på balansdagen, vilket därmed utesluter eventuella orealiserade vinster som kan kvarstå i den investeringsportfölj som ligger till grund för beräkningen. Investeringar i riskkapitalfonder som på balansdagen funnits i högst två år värderas enligt samma principer, utom orealiserade förluster som inte tas med i beräkningen, eftersom de med tanke på att investeringsportföljen är så ny endast beror på administrativa kostnader.

Det bör noteras att Europeiska investeringsfonden nyligen har utvecklat en metod för beräkning av verkligt värde enligt IAS 39. Metoden kan dock bara tillämpas på Europeiska gemenskapernas investeringar i riskkapitalfonder vid årsslutet 2005. Med utgångspunkt i uppgifterna från 2004 är det nämligen inte möjligt att justera värderingen av investeringar i riskkapitalfonder för tidigare årsslut. Därför, och för att underlätta jämförelsen, har den aktuella värderingsmetoden, som beskrivs i ovanstående stycke, tillämpats konsekvent vid årsslutet 2005. Uppgifter om det verkliga värde som räknats fram enligt denna metod lämnas enbart i informationssyfte i anmärkning E3.3.3.1. Övergången från den aktuella värderingsmetoden till metoden avseende verkligt värde kommer att ske den 1 januari 2006 och de därmed sammanhängande justeringarna kommer att tas upp i reserven för verkligt värde.

Enligt den nya metoden beräknas det verkliga värdet på investeringar i riskkapitalfonder med hjälp av det ackumulerade nettovärdet, som underförstått bygger på antagandet att om fondernas nettovärde överensstämmer med IAS 39, kommer även det ackumulerade nettovärdet av alla fonder att överensstämma med IAS 39.

Enligt metoden klassificeras fonderna i tre olika kategorier:

— Kategori I – fonder som använder normerna för verkligt värde enligt IAS 39.

— Kategori II – fonder som använder andra värderingsmetoder (t.ex. riktlinjer för värdering från Association Française des Investisseurs en Capital, British Venture Capital Association & European Private Equity and Venture Capital Association) eller normer som kan anses ligga i linje med IAS 39.

— Kategori III – fonder som inte använder normerna för verkligt värde enligt IAS 39 eller några andra riktlinjer för värderingen som är förenliga med IAS 39.

I kategori I och II tas orealiserade vinster ur beräkningen av verkligt värde upp i reserven och för orealiserade förluster görs en bedömning av värdeminskningen för att avgöra om de skall tas upp som nedskrivningar av investeringar i resultaträkningen eller som justeringar av reserven för verkligt värde.

Det verkliga värdet av hänförbart NAV fastställs antingen genom Europeiska gemenskapernas procentuella ägarandel i den underliggande NAV-fonden enligt den senaste rapporten eller genom aktievärdet samma dag, om detta finns tillgängligt, enligt uppgift från respektive fondförvaltare.

Värdet av investeringar i kategori III anges som kostnaden efter nedskrivning.

Övriga investeringar

Klassificering

Europeiska gemenskaperna klassificerar sina investeringar i någon av följande kategorier: finansiella tillgångar värderade till verkligt värde via resultaträkningen, lånefordringar och kundfordringar, investeringar som hålls till förfall, och finansiella tillgångar som kan säljas. Hur investeringarna klassas bestäms när de redovisas första gången och omprövas på balansdagen.

i) Finansiella tillgångar värderade till verkligt värde via resultaträkningen

Kategorin består av två underkategorier, dels finansiella tillgångar som innehas för handel, dels finansiella tillgångar som inledningsvis identifieras som värderade till verkligt värde via resultaträkningen. En finansiell tillgång klassificeras i den sistnämnda kategorin om den huvudsakligen förvärvats för att säljas på kort sikt eller om den identifieras som tillhörande denna kategori av Europeiska gemenskaperna. Derivat kategoriseras också som innehav för handel, om de inte skall tas upp i säkringsredovisningen. Tillgångar i denna kategori klassificeras som omsättningstillgångar om de förväntas bli realiserade inom tolv månader räknat från balansdagen.

ii) Lån och fordringar

Lånefordringar och kundfordringar är finansiella tillgångar som inte är derivat, som har fastställda eller fastställbara betalningar och som inte noteras på en aktiv marknad. De uppstår när gemenskaperna tillhandahåller pengar, varor eller tjänster direkt till en gäldenär utan avsikt att handla med fordringen. De tas upp som anläggningstillgångar, med undantag för dem som förfaller inom ett år från balansdagen.

iii) Investeringar som hålls till dess de förfaller

Investeringar som hålles till förfall är finansiella tillgångar som inte är derivat med fastställda eller fastställbara betalningar och fastställd löptid som Europeiska gemenskaperna har för avsikt och förmåga att hålla till förfall. Under budgetåret innehade Europeiska gemenskaperna inga investeringar i denna kategori.

iv) Finansiella tillgångar som kan säljas

Finansiella tillgångar som kan säljas är sådana tillgångar som inte är derivat som antingen identifieras som att de kan säljas eller inte klassificeras i någon av de andra kategorierna. De tas upp som anläggningstillgångar, om inte gemenskaperna har för avsikt att avyttra dem inom ett år från balansdagen.

Första redovisningstillfälle och värdering

Köp och försäljning av finansiella tillgångar värderade till verkligt värde via resultaträkningen, investeringar som hålls till förfall eller investeringar som kan säljas redovisas per affärsdagen. Lån redovisas när pengarna betalas ut till låntagarna. Investeringar redovisas första gången med verkligt värde plus transaktionskostnader. Detta gäller alla finansiella tillgångar som inte identifierats som värderade till verkligt värde via resultaträkningen. Finansiella tillgångar som identifierats som värderade till verkligt värde via resultaträkningen redovisas första gången till verkligt värde och transaktionskostnaderna kostnadsförs i resultaträkningen.

Det verkliga värdet av en finansiell tillgång vid anskaffningstillfället är vanligen transaktionspriset (det vill säga det verkliga värdet av den ersättning som erhållits). Däremot uppskattas värdet på ett räntefritt långfristigt lån eller ett lån som beviljas med en ränta som ligger under marknadsräntan som nuvärdet av alla framtida kontantbetalningar diskonterade till rådande marknadsränta för ett likartat instrument med ett likartat kreditbetyg.

Vad gäller lån från EKSG under avveckling till tjänstemän beräknas det verkliga värdet initialt med hjälp av transaktionspriset, oberoende av ränteförmåner. Detta sker av praktiska skäl och väsentlighetsskäl.

Investeringar tas bort ur balansräkningen när rätten till ingående kassaflöden från investeringen upphört eller överlåtits och Europeiska gemenskaperna överlåtit i stort sett alla risker och fördelar som är förknippade med ägandet.

Efterföljande värdering

Finansiella tillgångar som hålles till förfall och finansiella tillgångar värderade till verkligt värde via resultaträkningen tas senare upp till verkligt värde.

Vinster och förluster som beror på förändringar i det verkliga värdet av finansiella tillgångar i kategorin ”värderade till verkligt värde via resultaträkningen” tas upp i resultaträkningen för den period då de uppkom.

Förändringar i det verkliga värdet av monetära finansiella tillgångar utställda i utländsk valuta, och som kan säljas, analyseras utifrån omräkningsdifferenser som beror på förändringar i tillgångens upplupna anskaffningsvärde och övriga förändringar i tillgångens bokförda värde. Omräkningsdifferenserna framgår av resultaträkningen och övriga förändringar i det bokförda värdet redovisas i reserven för verkligt värde. Förändringar i det verkliga värdet av icke-monetära finansiella tillgångar som kan säljas tas upp i reserven för verkligt värde.

När finansiella tillgångar som kan säljas avyttras eller skrivs ned skall justeringarna av det kumulerade verkliga värdet som tidigare förts upp i reserven för verkligt värde istället tas upp i resultaträkningen.

Ränta på finansiella tillgångar som kan säljas som har räknats fram enligt effektivräntemetoden tas upp i resultaträkningen. Utdelning på egetkapitalinstrument som kan säljas tas upp när Europeiska gemenskapernas rätt till utbetalning är fastställd.

Det verkliga värdet av investeringar med ett noterat marknadspris på aktiva marknader bygger på aktuell köpkurs. Om marknaden för ett finansiellt instrument inte är aktiv (eller om det gäller värdepapper på OTC-marknaden) tar Europeiska gemenskaperna fram det verkliga värdet genom att använda en värderingsteknik. Metoderna omfattar bland annat analys av transaktioner mellan oberoende parter på senare tid, andra liknande instrument, analys av diskonterade kassaflöden, optionsvärderingsmodeller och andra värderingsmetoder som vanligen används av marknadsaktörerna.

När det verkliga värdet av innehav i egetkapitalinstrument utan noterat marknadspris på en aktiv marknad inte kan beräknas på ett tillförlitligt sätt, tas investeringarna upp till anskaffningsvärde efter avdrag för nedskrivning.

Lånefordringar och kundfordringar samt kategorin investeringar som hålles till förfall och som redovisas till upplupet anskaffningsvärde tas upp till anskaffningsvärdet med hjälp av effektivräntemetoden. Av väsentlighetsskäl får effektivräntemetoden inte användas separat på det upptagna och det beviljade lånet när gemenskapen beviljar lån ur upplånade medel. Europeiska gemenskapernas transaktionskostnader som belastar den slutliga låntagaren tas upp direkt i resultaträkningen.

Nedskrivningar av finansiella tillgångar

Europeiska gemenskaperna skall per varje balansdag bedöma huruvida det finns objektiva belägg som tyder på att en finansiell tillgång eller en grupp av finansiella tillgångar har ett nedskrivningsbehov. En finansiell tillgång har ett nedskrivningsbehov och skrivs ned endast om det finns objektiva belägg för en nedskrivning till följd av att en eller flera händelser inträffat efter det att tillgången redovisats första gången (en ”förlusthändelse”) och att denna händelse (eller händelser) har en inverkan på de uppskattade framtida kassaflödena för den finansiella tillgången som kan uppskattas på ett tillförlitligt sätt.

i) Tillgångar bokförda till upplupet anskaffningsvärde

Om det finns objektiva belägg som visar att det uppkommit ett nedskrivningsbehov för kategorin lånefordringar och kundfordringar eller kategorin investeringar som hålles till förfall som redovisas till upplupet anskaffningsvärde, beräknas nedskrivningen som skillnaden mellan tillgångens redovisade värde och nuvärdet av uppskattade framtida kassaflöden (exklusive framtida kreditförluster som inte har inträffat) diskonterade till den finansiella tillgångens ursprungliga effektiva ränta. Tillgångens bokförda belopp sätts ned och förlusten tas upp i resultaträkningen. Om ett lån eller en investering som hålles till förfall har rörlig ränta är diskonteringsfaktorn för beräkning av värdeminskning den löpande effektiva räntan som anges i avtalet.

Beräkningen av nuvärdet för de uppskattade framtida kassaflödena för en finansiell tillgång som används som säkerhet återspeglar de kassaflöden som skulle bli följden vid legalt ianspråktagande av tillgången minus kostnader för att anskaffa och sälja säkerheten, oavsett om legalt ianspråktagande av tillgången är sannolikt eller ej.

Om värdeminskningen senare sjunker och detta objektivt kan kopplas till en händelse som inträffade efter nedskrivningen återförs nedskrivningen i resultaträkningen.

ii) Tillgångar bokförda till verkligt värde

När det gäller nedskrivning av aktierelaterade värdepapper som kan säljas tar man hänsyn till om det verkliga värdet sjunkit väsentligt under anskaffningskostnaden eller sjunkit under lång tid. Om så är fallet för finansiella tillgångar som kan säljas förs den kumulerade förlusten av från reserverna och tas istället upp i resultaträkningen. Den kumulerade förlusten beräknas på skillnaden mellan anskaffningskostnaden och det aktuella verkliga värdet, med avdrag för tidigare nedskrivningar av den finansiella tillgången i resultaträkningen. Värdeminskningar av egetkapitalinstrument som tagits upp i resultaträkningen återförs inte via resultaträkningen. Om det verkliga värdet på ett skuldinstrument som klassificeras som finansiell tillgång som kan säljas senare ökar, och ökningen objektivt kan hänföras till en händelse som inträffade efter att nedskrivningen redovisades i resultaträkningen, skall nedskrivningen återföras och det återförda beloppet redovisas i resultaträkningen.

1.5.5 Lager

Lager skall värderas till det lägsta av anskaffningsvärdet och nettoförsäljningsvärdet. Anskaffningsvärdet bygger på först-in-först-ut-principen. Undantagsvis kan också metoder som bygger på vägda genomsnittspriser användas. Kostnader för färdiga varor och pågående arbete omfattar för utformningskostnader, kostnader för råvaror, direkta arbetskostnader, övriga direkta kostnader och därmed sammanhängande produktionsomkostnader (vid normalkapacitet). Nettoförsäljningsvärde är det uppskattade försäljningspriset i den löpande verksamheten efter avdrag för kostnader för färdigställande och försäljningskostnader.

Lager som hålls för kostnadsfri distribution eller distribution med nominellt påslag värderas till det lägre av anskaffningsvärde eller beräknat återanskaffningsvärde. Det beräknade anskaffningsvärdet motsvarar den utgift Europeiska gemenskaperna skulle ådra sig för att förvärva tillgången på balansdagen.

1.5.6 Förhandsfinansiering

Förhandsfinansiering betalas ut i syfte att ge mottagaren ett förskott, eller en fixkassa. Den kan delas upp på ett antal utbetalningar under en period som fastställs i förhandsfinansieringsavtalet. Fixkassan eller förskottet återbetalas eller används i det syfte för vilket det beviljats under den period som avtalet anger. Om mottagaren inte har några bidragsberättigande utgifter skall förhandsfinansieringen återbetalas till Europeiska gemenskaperna. Förfinanseringsbeloppet sätts (helt eller delvis) ned beroende på vilka kostnader som godkänts som stödberättigande och vilka belopp som skall återvinnas.

Vid årsskiftet värderas den utestående förhandsfinansieringen till de ursprungliga beloppen efter avdrag för återvinning, godkända stödberättigande kostnader, beräknade stödberättigande kostnader som ännu inte godkänts vid årsslutet samt värdeminskningar.

Ränta på förhandsfinansiering redovisas när den betalas ut, enligt bestämmelserna i det tillämpliga förhandsfinansieringsavtalet. En beräkning av upplupna ränteintäkter skall göras vid årsslutet utifrån de mest tillförlitliga uppgifterna och tas upp i balansräkningen. Säkerheter som ställts i utbyte mot förhandsfinansiering redovisas som eventualtillgångar utanför balansräkningen.

1.5.7 Fordringar

Fordringar tas upp till ursprungligt belopp efter nedskrivning på grund av värdeminskning. Nedskrivning av fordringar på grund av värdeminskning görs när det finns objektiva tecken på att Europeiska gemenskaperna inte kommer att kunna återfå hela fordran enligt de ursprungliga lånevillkoren. Nedskrivning görs med ett belopp som motsvarar skillnaden mellan tillgångens bokföringsvärde och det belopp som kan återfås, dvs. nuvärdet av framtida beräknade kassaflöden efter diskontering med den marknadsränta som gäller för liknande lån. Nedskrivningen förs upp i resultaträkningen. Varje år görs även en allmän nedskrivning med 20 % av värdet av utestående fordringar för vilka särskild nedskrivning inte redan gjorts.

Se även anmärkning 1.5.13 nedan angående behandlingen av upplupna intäkter vid årsskiftet.

1.5.8 Likvida medel

Likvida medel tas upp under omsättningstillgångar. De likvida medlen omfattar kontanter, avistakonton i bank, andra kortfristiga likvida placeringar med en löptid på eller under tre månader samt checkräkningskrediter. Checkräkningskrediter redovisas som en finansiell skuld under kortfristiga skulder på balansräkningen.

1.5.9 Ersättningar till anställda

Pensionsförpliktelser

Europeiska gemenskaperna erbjuder förmånsbestämda pensionsplaner. En förmånsbestämd pensionplan anger vanligen vilket belopp en anställd kommer att få ut i pension, vilket brukar bero på olika faktorer som t.ex. ålder, tjänsteår och lönenivå.

Skulden i balansräkningen avseende förmånsbestämda pensionsplaner tas upp till nuvärdet av den förmånsbestämda förpliktelsen på balansdagen, med eventuella avdrag för det verkliga värdet på förvaltningstillgångarna. Den förmånsbestämda förpliktelsen beräknas av oberoende aktuarier enligt den så kallade projected unit credit-metoden. Nuvärdet på den förmånsbestämda förpliktelsen räknas fram genom diskontering av beräknade framtida utbetalningar utifrån räntan på förstklassiga företagsobligationer som är utställda i samma valuta som den i vilken pensionsförmånen kommer att betalas ut, och som har ungefär samma löptid som pensionsskulden.

Försäkringsmatematiska vinster och förluster efter justeringar och förändringar av de försäkringsmatematiska antagandena förs omedelbart in i resultaträkningen.

Kostnader avseende tjänstgöring under tidigare perioder tas omedelbart upp på tillgångssidan, om inte förändringar i pensionsplanen bara får göras på villkor att den anställda kvarstår i tjänst under viss tid (intjänandeperioden). I så fall avskrivs kostnaderna för tjänstgöring under tidigare perioder linjärt under intjänandeperioden.

1.5.10 Avsättningar för risker och kostnader

Avsättningar för risker och kostnader tas upp när Europeiska gemenskaperna har en gällande rättslig eller informell förpliktelse på grund av tidigare händelser, när det är troligt att ett utflöde av resurser kommer att krävas för att reglera förpliktelsen och beloppet kan beräknas på ett tillförlitligt sätt. Avsättningar får inte göras för framtida rörelseförluster.

En avsättning skall göras med det belopp som är den bästa uppskattningen på avstämningsdagen av det som beräknas krävas för att reglera den befintliga förpliktelsen. Där avsättningen avser en stor mängd transaktioner uppskattas förpliktelsen genom att alla tänkbara utfall vägs samman med deras sannolikheter (”väntevärdesprincipen”).

Där effekten av när i tiden betalning sker är väsentlig skall avsättningen utgöras av nuvärdet av de utbetalningar som förväntas krävas för att reglera förpliktelsen. Diskonteringsfaktorn skall återspegla aktuella marknadsbedömningar av pengars tidsvärde och förpliktelsens särskilda risker, men inte risker för vilka justeringar gjorts i förväntade framtida kassaflöden.

1.5.11 Finansiella skulder

Finansiella skulder omfattar upptagna lån och skulder som innehas för handel.

Upptagna lån består av lån från kreditinstitut och förpliktelser för vilka skuldebrev utfärdats. Upptagna lån redovisas initialt till verkligt värde, baserat på utbetalt belopp (det verkliga värdet av vad som erhållits) netto – dvs. utan beaktande av transaktionskostnaderna, och detta värde bokförs sedan med upplupet anskaffningsvärde med användning av effektivräntemetoden. Alla skillnader mellan det utbetalda nettobeloppet, med avdrag för transaktionskostnader, och inlösenvärdet redovisas i resultaträkningen under lånets löptid enligt effektivräntemetoden. De klassificeras som långfristiga skulder, med undantag för dem som förfaller inom ett år från balansdagen.

Av väsentlighetsskäl får effektivräntemetoden inte användas separat på det upptagna och det beviljade lånet när gemenskapen beviljar lån ur upplånade medel. Europeiska gemenskapernas transaktionskostnader som belastar den slutliga låntagaren tas upp direkt i resultaträkningen.

Skulder som innehas för handel omfattar även derivatinstrument som inte får tas upp i säkringsredovisningen när det verkliga värdet är negativt. De redovisas på samma sätt som tillgångar som kan säljas, se anmärkning 1.5.4.

1.5.12 Skulder till leverantörer och stödmottagare

En stor andel av gemenskapernas skulder till leverantörer och stödmottagare avser inte inköp av varor eller tjänster, utan obetalda ersättningskrav från mottagare av stöd eller annan gemenskapsfinansiering. De bokförs som skulder till leverantörer och stödmottagare med det belopp som ersättningskravet gäller när det mottagits och efter kontroll godkänts som stödberättigande av de behöriga finansiella mellanhänderna. De värderas då till det belopp som godkänts som stödberättigande.

Skulder till leverantörer och stödmottagare som avser inköp av varor och tjänster bokförs till det ursprungliga beloppet när fakturan kommer in och de motsvarande kostnaderna förs upp i räkenskaperna när varorna eller tjänsterna levererats och godkänts av Europeiska gemenskaperna.

1.5.13 Periodisering av räkenskaperna – upplupna intäkter och förutbetalda intäkter

Ett viktigt inslag i övergången till periodiserad redovisning är det arbete som ägnas åt så kallad periodavgränsning, som går ut på att se till att transaktioner som ägt rum under året bokförs på rätt redovisningsår, eftersom de måste periodiseras och tas upp under rätt räkenskapsperiod.

I synnerhet måste man titta på stödberättigande utgifter som mottagare av gemenskapsfinansiering ådragit sig, men ännu inte rapporterat till gemenskaperna (upplupna kostnader). Olika metoder används beroende på verksamhetens art och de tillgängliga uppgifterna, för att få en så tillförlitlig uppskattning som möjligt av beloppen. Å andra sidan uppkommer och bokförs vissa utgifter under det pågående budgetåret trots att de avser en senare period (förutbetalda kostnader) och de måste identifieras och tas upp under rätt bokföringsår.

Också inkomster måste periodiseras till rätt bokföringsår. Vid årsslutet när en vara eller tjänst tillhandahållits eller ett avtalsförhållande ingåtts (t.ex. med hänvisning till ett fördrag) skall beloppet beräknas och tas upp i årsredovisningen som upplupna intäkter, även om ingen faktura ännu sänts.

Slutligen skall fakturerade belopp för varor eller tjänster som inte tillhandahålls under den aktuella rapportperioden tas upp som förutbetalda intäkter på skuldsidan. Inkomsterna måste nämligen minskas med samma belopp som är förutbetalt.

Eftersom det i år är första gången detta arbete görs, och eftersom gemenskapernas verksamhet är så speciell, finns det inga tillgängliga referensmetoder att jämföra beräkningarna med.

1.6 RESULTATRÄKNING

1.6.1 Intäkter

Intäkter från bytestransaktioner

Intäkter från försäljning av varor redovisas när de väsentliga risker och fördelar som är förknippade med ägandet övergår på köparen.

Intäkter från en transaktion som avser tillhandahållande av tjänster redovisas i förhållande till hur långt transaktionen färdigställts på balansdagen.

Övriga intäkter

Gemenskapens intäkter faller huvudsakligen inom denna kategori, som främst omfattar direkt och indirekt beskattning och egna medel. Utöver skatter kan även andra typer av inbetalningar göras till Europeiska gemenskaperna, t.ex. tullar, böter och donationer.

Egna medel från BNI och mervärdesskatt

Fordringar och därmed sammanhängande intäkter redovisas när Europeiska gemenskaperna sänder ut en begäran till medlemsstaterna om inbetalning av egna medel. De värderas till det belopp som betalningsanmodan avser. Eftersom egna medel från mervärdesskatt och BNI bygger på beräkningar kan de fluktuera efter omständigheterna fram till dess att medlemsstaternas slutliga uppgifter är tillgängliga. Effekterna av att beräkningarna förändrats tas med i beräkningen av nettoöverskott eller – underskott under den period då förändringarna skedde.

Traditionella egna medel

Fordringar och därmed sammanhängande intäkter redovisas när medlemsstaterna lämnar in sina månatliga A-räkenskaper (inklusive uppgifter om uppburna tullar och ostridiga utestående belopp för vilka säkerhet ställts). På rapporteringsdagen beräknas vilka inkomster medlemsstaterna haft under perioden men ännu inte ställt till Europeiska gemenskapernas förfogande. Dessa tas upp som upplupna intäkter. Medlemsstaterna lämnar B-räkenskaper kvartalsvis (som även omfattar utestående tullbelopp för vilka ingen säkerhet ställts, samt belopp för vilka säkerhet ställts men som bestrids av gäldenären). Dessa tas upp som intäkter minus uppbördskostnader (25 %) Dessutom skrivs värdet i resultaträkningen ner med det belopp som man inte beräknar kommer att uppbäras.

Utdömda böter

Fordringar och därmed sammanhängande intäkter redovisas när gemenskapernas beslut om att utdöma böter har fattats och vederbörligen delgivits den eller de som beslutet riktar sig till. Om företagets solvens kan ifrågasättas skrivs värdet på fordran ner.

Efter beslutet att utdöma böter kan gäldenären inom 2 månader efter delgivningen antingen

— acceptera beslutet och följaktligen inom fastställd tid betala bötesbeloppet, vilket då definitivt inkasseras av gemenskaperna, eller

— invända mot beslutet och överklaga till EG-domstolen.

Oberoende av detta skall huvuddelen av bötesbeloppet betalas inom fastställd tid, eftersom talan inte skall hindra verkställighet (artikel 242 i EG-fördraget). Gäldenären kan antingen uppvisa en banksäkerhet eller preliminärt betala bötesbeloppet.

Om företaget överklagar beslutet och redan preliminärt betalat in bötesbeloppet, förs det upp som en eventualförpliktelse. Men eftersom ett överklagande av gemenskapernas beslut inte hindrar verkställighet används de mottagna beloppen till att reglera fordran. Om en banksäkerhet ställs ut istället för en preliminär inbetalning, redovisas den som en eventualtillgång.

Om det finns en risk att förstainstansrätten inte dömer till förmån för gemenskaperna görs en avsättning för denna risk om bötessumman redan betalts in provisoriskt. Om en banksäkerhet utställts görs en nedskrivning av den utestående fordran på lämpligt sätt. Kumulerad ränta till Europeiska gemenskaperna för bankkonton där gjorda inbetalningar deponerats tas upp som inkomster, och eventualförpliktelsen ökas med motsvarande belopp.

Ränteintäkter och -kostnader

Ränteintäkter och – kostnader redovisas i resultaträkningen enligt effektivräntemetoden. Det är en metod för att beräkna det upplupna anskaffningsvärdet av en finansiell tillgång eller finansiell skuld och för fördelning över relevant period. Effektiv ränta är den ränta som exakt diskonterar de uppskattade framtida in- och utbetalningarna under det finansiella instrumentets förväntade löptid, eller i tillämpliga fall, en kortare period till den finansiella tillgångens eller finansiella skuldens redovisade nettovärde. Vid beräkning av den effektiva räntan skall Europeiska gemenskaperna vid uppskattningen av betalningar beakta samtliga avtalsvillkor för det finansiella instrumentet (exempelvis förskottsbetalningar) men skall inte beakta framtida kreditförluster. Beräkningen innefattar alla avgifter som erlagts eller erhållits av avtalsparterna, som är en del av effektivräntan, transaktionskostnader och alla andra överkurser och underkurser.

Av väsentlighetsskäl får effektivräntemetoden inte användas separat på det upptagna och det beviljade lånet när gemenskapen beviljar lån ur upplånade medel. Europeiska gemenskapernas transaktionskostnader som belastar den slutliga låntagaren tas upp direkt i resultaträkningen.

När en finansiell tillgång eller grupp av likartade finansiella tillgångar har skrivits ned till följd av en värdeminskning, redovisas ränteintäkten genom att använda den räntesats som använts för att diskontera de framtida kassflödena i syfte att värdera nedskrivningen.

Intäkter från utdelning

Intäkter från utdelning bokförs när rätten till utdelning fastställts.

1.6.2 Kostnader

Kostnader för inköp av varor redovisas när varorna levererats och godkänts av Europeiska gemenskaperna. De värderas till det ursprungliga fakturabeloppet.

Kostnader för annat än inköp är speciella för Europeiska gemenskaperna och står för huvuddelen av utgifterna. De avser överföringar till mottagare och kan vara av tre olika slag såsom fordringar, överföringar enligt avtal, samt skönsmässigt beviljade stöd, bidrag eller donationer.

Överföringar tas upp som kostnader under den period då de händelser som givit anledning till överföringen inträffat, om överföringen är tillåten enligt bestämmelserna (budgetförordningen, tjänsteföreskrifterna eller andra förordningar) eller överföringen godkänts i avtal, mottagaren uppfyller rätten till stöd och en rimligt tillförlitlig uppskattning av beloppet kan göras.

Begäran om utbetalning eller ersättningskrav som inkommer och uppfyller kraven godkänns som utgifter för det stödberättigande beloppet. Vid årsskiftet beräknas beloppet för de stödberättigande utgifter som mottagarna ådragit sig och ännu inte fått ersättning för, och det redovisas som upplupna kostnader.

1.7 EVENTUALTILLGÅNGAR OCH EVENTUALFÖRPLIKTELSER

Eventualtillgångar

En eventualtillgång är en potentiell tillgång som uppkommit på grund av tidigare händelser och som kan bekräftas utifrån eventuella framtida händelser som för närvarande är osäkra och inte helt ligger inom Europeiska gemenskapernas kontroll. Upplysning om en eventualtillgång lämnas i de fall ett inflöde av resurser eller tjänster är troligt.

Eventualtillgångar bedöms fortlöpande för att tillförsäkra att förändringar återges på ett korrekt sätt i de finansiella rapporterna. Om det har blivit så gott som säkert att ett inflöde av resurser eller tjänster kommer att uppstå, och tillgångens värde kan beräknas på ett tillförlitligt sätt, redovisas tillgången och den därmed sammanhängande resultateffekten i årsredovisningen för den period då ändringen inträffar.

Eventualförpliktelser

En eventualförpliktelse är en potentiell förpliktelse som uppkommit på grund av tidigare händelser och som kan bekräftas utifrån eventuella framtida händelser som för närvarande är osäkra och inte helt ligger inom Europeiska gemenskapernas kontroll. Det kan också vara en befintlig förpliktelse som härrör från inträffade händelser, men som inte redovisas som skuld eller avsättning eftersom det inte är troligt att ett utflöde av resurser eller tjänster kommer att krävas för att reglera förpliktelsen eller under de mycket sällsynta omständigheter då en tillräckligt tillförlitlig uppskattning av beloppet inte kan göras.

Upplysningar skall lämnas om eventualförpliktelser, såvida inte sannolikheten för ett utflöde av resurser eller tjänster är ytterst liten.

Därför bedöms de fortlöpande för att avgöra om ett utflöde av resurser som omfattar ekonomiska fördelar eller tjänstekapacitet har blivit troligt. Om ett utflöde av sådana resurser blir troligt för en post som tidigare behandlats som en eventualförpliktelse, görs en avsättning i årsredovisningen för den period då sannolikheten ändrades.

Åtagande om framtida finansiering

Ett åtagande om framtida finansiering är ett rättsligt eller informellt åtagande som Europeiska gemenskaperna gjort, vanligen i ett avtal, och som kan komma att kräva ett utflöde av resurser i framtiden.

Säkerheter

Säkerheter är möjliga tillgångar eller skulder som härrör från inträffade händelser och vars förekomst kommer att bekräftas endast av att en eller flera av de osäkra framtida händelser för vilka säkerheten utställts inträffar eller uteblir. Därför motsvarar säkerheter definitionen på eventualtillgångar eller eventualförpliktelser. En säkerhet avvecklas när det förhållande den inte gäller längre föreligger. Den tas i anspråk när villkoren är uppfyllda för att kräva betalning från den som ställt ut säkerheten.

1.8 ANVÄNDNING AV UPPSKATTNINGAR

Enligt allmänt vedertagna redovisningsprinciper innehåller årsredovisningar med nödvändighet vissa belopp som bygger på ledningens uppskattningar och antaganden utifrån de mest tillförlitliga uppgifterna. Viktiga uppskattningar omfattar, men begränsas inte till, pensioner, avsättningar för oförutsedda utgifter, värdering av publikationslager, finansiella risker avseende lager och kundfordringar, upplupna intäkter och utgifter, eventualtillgångar och –skulder, samt nedskrivningar på anläggningstillgångar. Det faktiska resultatet kan skilja sig från uppskattningarna. Ändringar i uppskattningarna bokförs under den period de blir kända.

2. KONSEKVENSER AV ÖVERGÅNGEN TILL PERIODISERAD REDOVISNING

2.1 FÖRBEREDANDE ARBETE

Gemenskapernas ingående balansräkning har utarbetats enligt de nya revisionsbestämmelser som antogs den 28 december 2004 och som skall tillämpas för första gången under budgetår 2005.

2.2 BOKSLUTETS UPPSTÄLLNING

Årsredovisningen innehåller följande huvuddelar: balansräkning, resultaträkning, förändringar i nettotillgångarna och kassaflödesanalys

2.3 AVSTÄMNING AV EGET KAPITAL

INGÅENDE BALANSRÄKNING

euro Anmärkning 31.12.2004 Omräknad Justeringar 31.12.2004 I ANLÄGGNINGSTILLGÅNGAR 30 142 730 492,69 (4 143 923 005,85) 34 286 653 498 54 Immateriella anläggningstillgångar 17 137 089,53 10 795 517,23 6 341 572,30 Materiella anläggningstillgångar 2.3.1 4 084 425 922,70 257 822 280,52 3 826 603 642,18 Investeringar 2.3.2 2 150 177 300,19 123 900 459,79 2 026 276 840,40 Lån 2.3.3 2 298 277 591,00 (30 831 701,00) 2 329 109 292,00 Långfristig förhandsfinansiering 2.3.4 21 284 928 692,20 21 284 928 692,20 0,00 Långfristiga fordringar 2.3.5 307 783 897,07 (25 790 538 254,59) 26 098 322 151,66 II OMSÄTTNINGSTILLGÅNGAR 23 450 507 504,46 7 700 336 944,33 15 750 170 560,13 Lager 63 255 048,68 (5 972 804,31) 69 227 852,99 Kortfristiga investeringar 2.3.2 1 442 821 890,84 46 841 216,60 1 395 980 674,24 Kortfristig förhandsfinansiering 2.3.4 6 727 929 511,29 6 727 929 511,29 0,00 Kortfristiga fordringar 2.3.5 7 139 062 014,64 263 155 996,45 6 875 906 018,19 Likvida medel 2.3.6 8 077 439 039,01 668 383 024,30 7 409 056 014,71 Summa tillgångar 53 593 237 997,15 3 556 413 938,48 50 036 824 058,67 III LÅNGFRISTIGA SKULDER 30 556 735 482,10 (1 143 539 962,90) 31 700 275 445,00 Ersättningar till anställda 26 012 130 886,00 3 744 986,00 26 008 385 900,00 Avsättningar för risker och kostnader 2.3.7 1 013 020 111,03 (1 254 230 501,43) 2 267 250 612,46 Finansiella skulder 2.3.8 1 688 032 288,29 109 698 482,45 1 578 333 805,84 Övriga långfristiga skulder 1 843 552 196,78 (2 752 929,92) 1 846 305 126,70 IV KORTFRISTIGA SKULDER 74 633 599 508,87 70 804 374 988,83 3 829 224 520,04 Avsättningar för risker och kostnader 2.3.7 240 240 253,60 240 240 253,60 0,00 Finansiella skulder 2.3.8 152 154 480,63 (74 095 519,37) 226 250 000,00 Skulder till leverantörer och stödmottagare 2.3.9 74 241 204 774,64 70 638 230 254,60 3 602 974 520,04 Summa skulder 105 190 334 990,97 69 660 835 025,93 35 529 499 965,04 TILLGÅNGAR NETTO (51 597 096 993,82) (66 104 421 087,45) 14 507 324 093,63 Reserver 2.3.10 2 567 532 141,28 1 512 263 917,43 1 055 268 223,85 Fordringar på medlemsstaterna 2.3.10 (54 164 629 135,10) (67 616 685 004,88) 13 452 055 869,78 Pensionsfordringar (långfristiga) (26 012 130 886,00) 0,00 (26 012 130 886,00) Övriga belopp (28 152 498 249,10) (67 616 685 004,88) 39 464 186 755,78 V TILLGÅNGAR NETTO (51 597 096 993,82) (66 104 421 087,45) 14 507 324 093,63

Ovanstående tabell sammanfattar de förändringar som omräkningen av balansräkningen per den 31 december 2004 enligt de nya redovisningsprinciperna inneburit.

Balansräkningen per den 31 december 2004 (före omräkning) har upprättats på ett sätt som något skiljer sig från den i årsredovisningen för 2004. Detta beror på att vissa poster i balansräkningen klassificerats om för att möjliggöra jämförelse med de omräknade beloppen. Det ursprungliga beloppet på 14,5 miljarder euro i nettotillgångar (som då hette ”eget kapital”) per den 31 december 2004 motsvarar det nu offentliggjorda beloppet.

Konsekvenserna syns framför allt i kommissionens konton och i viss mån i kontona för EKSG under avveckling. Att organen tagits med i den konsoliderade årsredovisningen för första gången har inte fått alltför långtgående konsekvenser, och yttrar sig främst i att kassatillgodohavandena ökat.

2.3.1 Materiella anläggningstillgångar

Den huvudsakliga följden av den nya redovisningsmetoden för materiella anläggningstillgångar avser avskrivningsmetoderna. Enligt de äldre bestämmelserna gjordes avskrivningar för nyförvärvade tillgångar under tolv månader det första året (oavsett förvärvstidpunkt). Enligt de nya bestämmelserna börjar avskrivning göras från och med den månad förvärvet gjordes. Tidigare har alltså alltför stora avskrivningar gjorts för tillgångarna. Detta har tillsammans med andra förändringar i redovisningsmetoderna ökat nettovärdet på de materiella anläggningstillgångarna med 69 miljoner euro för kommissionen och 137 miljoner euro för Europaparlamentet. Ökningen beror framför allt på att organen för första gången ingår i årsredovisningen.

2.3.2 Investeringar

Investeringsportföljen för garantifonden och EKSG under avveckling består av värdepapper och redovisades tidigare till det lägsta värdet av antingen marknadsvärde eller kostnad (premier eller rabatter togs upp till upplupet anskaffningsvärde efter linjär avskrivning). Värdepappren klassificeras nu som tillgångar som kan säljas och redovisas därför till verkligt värde. Konsekvenserna av värderingen till verkligt värde har redovisats i reserven för verkligt värde, till ett belopp på 88 miljoner euro.

Garantifonden innehade tre växlar till rörlig ränta som utfärdats av Europeiska gemenskaperna och som avsåg ett belopp på 21 miljoner euro inklusive upplupen ränta per den 31 december 2004. Dessa värdepapper har vederbörligen eliminerats mot den motsvarande skulden enligt skuldebrev från programmet för makroekonomiskt stöd (se anmärkning 2.3.8).

Värdepapper för 38 miljoner euro i budgetinstrument som för Europeiska kommissionens räkning handhades av förvaltare togs upp i beräkningen av nettotillgångarna för dessa instrument och klassificerades då som kortfristiga fordringar per den 31 december 2004. Enligt de nya redovisningsmetoderna klassificeras de olika budgetinstrumenten nu under respektive rubrik i årsredovisningen, beroende på deras natur och i förekommande fall deras återstående löptid.

Derivatinstrument med ett positivt verkligt värde (33 miljoner euro) redovisas som tillgångar som kan säljas medan de tidigare bara redovisades som poster utanför balansräkningen. Saldot för kontorörelsen (33 miljoner euro) avser övriga ömklassificeringar, omvärderingar och införandet av upplupen ränta under denna rubrik.

2.3.3 Lån

Lån på särskilda villkor redovisades tidigare till anskaffningsvärdet med avdrag för avsättningar för värdeminskningar. Enligt de nya redovisningsmetoderna redovisas lån som beviljas till förmånlig ränta inledningsvis till verkligt värde. När det gäller lån som beviljas till lägre ränta än marknadsräntan motsvarar detta värde nuvärdet netto av framtida förväntade kassaflöden efter diskontering med EIB:s genomsnittliga utlåningsränta för låntagare i de olika länderna, omräknat till upplupet anskaffningsvärde. Avsättningar för värdeminskningar bygger i förekommande fall på provisoriska eller definitiva avskrivningar enligt de olika finansieringsavtalen. Kontot för ackumulerat underskott har belastats med - 132 miljoner euro vilket utgör den kombinerade effekten dels av att lånen värderats till upplupet anskaffningsvärde (- 152 miljoner euro) och dels av att de helt bokförts som anläggningstillgångar eftersom de alla löper över ett år efter balansdagen (20 miljoner euro).

Fastighetslån som beviljats av EKSG under avveckling till förmånlig ränta redovisades tidigare med utestående nominellt belopp efter avsättning för värdeminskning. Enligt de nya redovisningsmetoderna bokförs lånen vid första tillfället till verkligt värde, dvs. nuvärdet netto av framtida beräknade kassaflöden efter diskontering med den marknadsränta som gäller för statsobligationer med liknande löptid som utfärdats av de medlemsstater där låntagarna är etablerade, omräknat till upplupet anskaffningsvärde. Avsättningar för värdeminskningar bygger i förekommande fall på provisoriska eller definitiva avskrivningar enligt de olika finansieringsavtalen. Värderingen av lånen till upplupet anskaffningsvärde har lett till ett underskott på 21 miljoner euro.

Utlåning av upplånade medel har också redovisats som anläggningstillgångar när de haft en löptid på över ett år efter balansdagen, varvid saldot för långfristiga lån ökade med 123 miljoner euro och saldot för kortfristiga lån minskade med samma belopp (se anmärkning 2.3.5).

2.3.4 Förhandsfinansiering

I de årsredovisningar som Europeiska gemenskaperna offentliggjort före 2005 redovisade man under rubriken kortfristiga fordringar ett begränsat antal belopp avseende förhandsfinansiering av vissa projekt (finansiella mellanhänder). Under 2004 inventerade alla EU-institutioner och organ de belopp som betalades ut i pågående förhandsfinansiering fram till den 31 december 2004.

Det belopp som redovisades för förhandsfinansieringen per den 31 december 2004 avsåg dock summan av utestående belopp som ännu inte betalts till mottagarna på balansdagen, med avdrag för upplupna kostnader. De upplupna kostnaderna består av en beräkning av mottagarnas faktiska användning av förhandsfinansieringen den dagen, men för vilka ingen kostnadsredovisning ännu lämnats till Europeiska gemenskaperna.

Eftersom många av de projekt som finansieras av Europeiska gemenskapernas strukturfonder är långsiktiga står förskotten till förfogande under flera år. Därför tas belopp som avser förhandsfinansiering upp dels som långfristiga och dels som kortfristiga tillgångar.

2.3.5 Fordringar

De långfristiga fordringarna har minskat väsentligt eftersom medlemsstaternas garanti avseende kommissionens pensionsförpliktelser gentemot personalen enligt de nya redovisningsmetoderna inte uppfyller de krav som ställs för att kunna tas upp som en tillgång. Ursprungligen uppgick beloppet till 26 miljarder euro upp per den 31 december 2004.

De kortfristiga fordringarna har ökat eftersom ett belopp på 2,3 miljarder euro i ackumulerade egna medel redovisats per den 31 december 2004. Den globala utvecklingen av saldot kompenserades dock av att den tidigare redovisningen ändrades och vissa belopp överfördes till olika rubriker. Detta berörde förhandsfinansieringen, de nettotillgångar inom ramen för budgetinstrument som hanteras av förvaltare för Europeiska gemenskapernas räkning, delar av lån med en löptid på över ett år efter balansdagen samt den upplupna räntan.

2.3.6 Likvida medel

Att organen ingår i redovisningen gav den största effekten på ovanstående rubrik, som påverkades med 339 miljoner euro.

Avistakonton och kortfristig inlåning uppgick till 323 miljoner euro avseende budgetinstrument som för Europeiska kommissionens räkning handhades av förvaltare. De togs med i beräkningen av nettotillgångarna för dessa instrument och klassificerades då som kortfristiga fordringar per den 31 december 2004. Enligt de nya redovisningsmetoderna klassificeras de olika budgetinstrumenten nu under respektive rubrik i årsredovisningen, beroende på deras natur och i förekommande fall deras återstående löptid.

2.3.7 Avsättningar

Saldot för avsättningar för nedmontering av anläggningar som förvaltas av Gemensamma forskningscentret (59 miljoner euro) har justerats upp med hjälp av en mer exakt diskonteringssats. Efter en mer ingående genomgång av pågående tvister har även de särskilda avsättningarna för dessa ökats.

Den största förändringen är att avsättningarna som tidigare gjorts för garantifonden (1,086 miljoner euro) och EKSG under avveckling (328 miljoner euro) inte längre uppfyller kraven i de nya redovisningsbestämmelserna för att redovisas som avsättningar och de har därför flyttas från denna rubrik. Istället har samma belopp redovisats som reserver.

Finansiella avsättningar (239 miljoner euro) har vidare redovisats som budgetinstrument, medan de tidigare endast togs upp som poster utanför balansräkningen. Slutligen upptogs även avsättningar på 81 miljoner euro för tvister och avsättningar på 21 miljoner euro från övriga EU-institutioner och organ för första gången (se anmärkning 3.13).

2.3.8 Finansiella skulder

Liksom beviljade lån har även upptagna lån med en löptid på över ett år efter balansdagen klassificerats som långfristiga skulder, varvid saldot för långfristiga lån ökade med 109 miljoner euro och saldot för kortfristiga lån minskade med samma belopp.

Garantifonden tecknade sig även för lån mot skuldebrev som utfärdats av programmet för makroekonomiskt stöd och redovisats som långfristiga lån. Dessa har eliminerats på vederbörligt sätt mot garantifondens motsvarande tillgångar.

Derivatinstrument med negativt verkligt värde (19 miljoner euro) redovisas som tillgångar som kan säljas medan de tidigare bara redovisades som poster utanför balansräkningen.

2.3.9 Skulder till leverantörer och stödmottagare

Den här rubriken har påverkat balansräkningen mest (med 70,6 miljarder euro). Den främsta orsaken är att moderniseringen av redovisningsmetoderna påverkat bokföringen av fakturor och upplupna kostnader.

— I enlighet med budgetförordningen tas betalningsbemyndiganden som överförts till påföljande budgetår upp bland budgetutgifterna. Fram till och med budgetår 2004 motbokades sådana överförda anslag som ännu inte utnyttjats som kortfristiga skulder under en särskild rubrik på balansräkningens skuldsida. Denna särskilda rubrik har avskaffats eftersom alla utestående skulder inventerats. Justeringen görs under rubriken ”skulder till leverantörer och stödmottagare”. Enligt de nya redovisningsmetoderna tar man inte längre upp de belopp på 2,8 miljarder euro som tidigare redovisats under denna rubrik och som avser budgetanslag som skall överföras till nästa år.

— Alla fakturor, ersättningskrav och kreditnotor som inkommer till gemenskaperna bokförs systematiskt i räkenskaperna. Detta arbete inleddes under fjärde kvartalet 2004 och i januari 2005 överfördes utestående belopp på 9,4 miljarder euro till räkenskaperna genom den ingående balansräkningen.

— Upplupna kostnader uppgick den 1 januari 2005 till sammanlagt 64,2 miljarder euro och påverkade kraftigast den ingående balansräkningen jämfört med den offentliggjorda årsredovisningen 2004. De upplupna kostnaderna avser kortfristiga skulder för belopp som skall betalas till berättigade mottagare (medlemsstater, institutioner, leverantörer, tjänstetillhandahållare, enskilda osv.) men som ännu inte bokförts på balansdagen eftersom varken ersättningskrav eller faktura ännu lämnats. Enligt de nya redovisningsreglerna skall transaktioner och andra händelser tas upp i bokföringen och i redovisningen för den period som de hänför sig till. Om beloppet inte kan bokföras innan årsredovisningen skall lämnas skall de belopp som med rimlig grad av säkerhet är kända innan årsredovisningen slutförs bokföras som upplupna kostnader. Enligt bokföringskriterierna skall Europeiska gemenskapernas utgifter kostnadsföras med det belopp som överföringsskyldigheten beräknas uppgå till under perioden. För att få fram den bästa uppskattningen av de upplupna kostnaderna analyserade gemenskaperna alla aspekter av periodavgränsning vid offentliga organ. Gemenskaperna gjorde en fullständig inventering av de tillämpliga bestämmelserna med hänsyn till årsredovisningen. Målet var att se till att den använda metoden skulle minska risken för att årsredovisningen inte ger en tillförlitlig och rättvisande bild. Därefter uttryckte gemenskaperna periodavgränsningsstrategin genom operativa och praktiska instruktioner, bland annat rekommendationer om metod och en tematisk beskrivning av olika tekniker.

— Huvuddelen av de upplupna kostnaderna avser garantisektionen vid EUGFJ: 26,3 miljarder euro avser utgifter som uppkommit mellan den 16 oktober och den 31 december 2004 och som deklarerades av medlemsstaterna för sent för att hinna komma med i utarbetandet av årsräkenskaperna medan 21,2 miljarder euro avser sådana marknadsåtgärder som direkt stöd (fordringar som uppstått 2004 men givit ekonomisk effekt 2005) eller stöd för landsbygdsutveckling (stödberättigande utgifter som aktörerna eller de utbetalande organen ådragit sig före den 31 december 2004, men för vilka de ännu inte lämnat någon begäran om betalning till gemenskaperna). En annan väsentlig del av de upplupna kostnaderna avser strukturfonderna: den 31 december 2004 uppgick beloppet till 6,3 miljarder euro för Europeiska regionala utvecklingsfonden 2000-2006, ISPA och innovativa åtgärder samt 5,1 miljarder euro för Europeiska socialfonden. De återstående beloppen på 5,3 miljarder euro avser upplupna kostnader för övriga politikområden, varav särskilt kan nämnas forskning som står för +/- 1,5 miljarder euro – se anmärkning 3.18.4.

2.3.10 Reserver och ackumulerat över- eller underskott

Enligt de nya redovisningsmetoderna skall justeringar i verkligt värde av tillgångar som kan säljas nu redovisas i reserven för verkligt värde (88 miljoner euro). Den största påverkan på reserverna berodde dock på att man räknade in dels garantifondens reserv (1,086 miljoner euro) som motsvarar 9 % av målbeloppet, dels övriga reserver från EKSG under avveckling (328 miljoner euro). Dessa belopp redovisades tidigare som avsättningar.

Förutom justeringar av verkligt värde gjordes alla förändringar som krävdes för att räkna om den ingående balansräkningen i kontot för ackumulerat över- eller underskott, varför saldot på det kontot varierat kraftigt.

3. ANMÄRKNINGAR TILL BALANSRÄKNINGEN

I. ANLÄGGNINGSTILLGÅNGAR

3.1 IMMATERIELLA ANLÄGGNINGSTILLGÅNGAR

Som immateriella anläggningstillgångar betraktas identifierbara, icke-monetära tillgångar utan fysisk substans. För att tas upp på tillgångssidan i balansräkningen måste de vara under enhetens kontroll och generera framtida ekonomiska fördelar för Europeiska gemenskaperna.

Immateriella anläggningstillgångar

euro Belopp Bruttoanskaffningsvärde per den 31 december 2004 (omräknat) 43 147 504,22 Tillägg under budgetåret 15 428 793,99 Avyttringar (473 054,00) Övriga förändringar 6 445 391,79 Bruttoanskaffningsvärde per den 31 december 2005 64 548 636,00 Total avskrivning per den 31 december 2004 (omräknad) 26 010 414,69 Avskrivningskostnad under året 6 842 720,30 Avyttring (200 762,00) Övriga förändringar 5 219 638,51 Total avskrivning per den 31 december 2005 37 872 011,50 NETTOANSKAFFNINGSVÄRDE PER DEN 31 DECEMBER 2005 26 676 624,50

3.2 MATERIELLA ANLÄGGNINGSTILLGÅNGAR

3.2.1 Mark och byggnader

Det är i vissa länder omöjligt att särskilja markvärdet från fastighetsvärdet när det gäller den mark som delegationerna utnyttjar.

I december 2005 köpte kommissionen tillsammans med Europaparlamentet en fastighet i Köpenhamn till ett värde av 9,9 miljoner euro. Varje part äger 50 %, men parlamentet betalade hela beloppet för fastigheten och kommissionen kommer att betala tillbaka sin del till parlamentet under fastighetens livslängd. Samma månad undertecknade de båda institutionerna gemensamt ett kontrakt om förvärv av en fastighet i Haag till ett värde av 7,4 miljoner euro. Fastigheten finns dock inte upptagen i balansräkningen per den 31 december 2005, eftersom den inte började användas förrän 2006.

3.2.2 Anläggningar och utrustning

För omkring 20 % av delegationerna fanns det inga tillgängliga upplysningar gällande materiella anläggningstillgångar per den 31 december 2005. Sedan januari 2003 pågår ett initiativ för att göra den information som lämnas av delegationerna kvalitetsmässigt bättre och utförligare, något som tillsammans med det inventeringsprojekt som inleddes under 2004 torde kunna lösa problemet med bristande information från delegationerna. Det direkta införandet av delegationernas transaktioner i de centrala räkenskaperna från och med 2007 kommer också att förbättra situationen.

Justeringarna till följd av dessa projekt uppgår till 3,6 miljoner euro och anges under rubriken ”Övriga förändringar” i tabellen nedan. Det totala nettovärdet av delegationernas materiella anläggningstillgångar uppgick den 31 december 2005 till 72,3 miljoner euro.

3.2.3 Finansiell leasing och liknande rättigheter

Huvudbyggnaden, som rymmer Publikationsbyråns lokaler, ingår inte i balansräkningen eftersom hyresavtalet klassas som löpande. Även om Publikationsbyrån har två köpoptioner (i oktober 2006 och 2010) med värden som grundas på marknadsvärdet anses inte byrån väsentligen ha övertagit några risker och förmåner i samband med egendomsrätten av tillgången. Klassificeringen kommer att ses över senare under 2006 när den första köpoptionen kan tas i bruk.

Den 21 september 2005 undertecknade kommissionen ett avtal om finansiell leasing på 27 år för en fastighet i Bryssel som värderas till 50 miljoner euro.

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) och Regionkommittén har fört upp avtalen om finansiell leasing för sin fastighet på rue Belliard på tillgångssidan i balansräkningen. Den samfinansieras enligt följande: EESK: 50 % | Regionkommittén: 50 %. Det avtal om finansiell leasing på 27 år som de båda kommittéerna undertecknade i maj 2004 för en annan byggnad i Bryssel har förts in i den nya versionen av den ingående balansräkningen för 2005. Den samfinansieras enligt följande: EESK: 40 % | Regionkommittén: 60 %.

3.2.4 Anläggningar under uppförande

I mars 2003 undertecknade rådet ett avtal om uppförande och förvärv av LEX-byggnaden i Bryssel. Slutsumman för byggnaden beräknas till 258 miljoner euro per den 31 december 2005. Under 2005 betalades 64 miljoner euro i förskott för uppförandet och 59 miljoner euro har betalats under tidigare år, dvs. totalt 123 miljoner.

I oktober 2004 undertecknade parlamentet ett avtal om finansiell leasing med en köpoption för ett byggnadskomplex i Bryssel som började uppföras under 2004. I november 2004 gjordes en förskottsbetalning på 40 miljoner euro. Fram till undertecknandet av den preliminära godkännanderapporten får parlamentet göra ytterligare förskottsbetalningar och hittills har följande belopp utbetalats (i miljoner euro):

Saldo den 31 december 2004 40,0 miljoner euro Betalningar 2005 för arbeten som utfördes 2004 (inkl. i den nya versionen av den ingående balansräkningen) 82,3 miljoner euro Utgifter för arbeten som utfördes 2005 73,7 miljoner euro Totalt per den 31 december 2005 196,0 miljoner euro





Materiella anläggningstillgångar

euro Mark och byggnader Anläggningar och utrustning Inventarier och fordon Datorhårdvara Övriga materiella anläggningstillgångar Finansiell leasing och liknande rättighete