EUROPEISKA KOMMISSIONEN Bryssel den 8.10.2015 COM(2015) 503 final MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN SKYDDET AV EU:S BUDGET FRAM TILL SLUTET AV 2014



Innehåll SAMMANFATTNING OCH SLUTSATSER 2.PROCESSER 2.1.Förebyggande åtgärder 2.2.Korrigerande åtgärder 2.3.Jordbruk 2.4.Sammanhållningspolitik 2.5.Direkt förvaltning 2.6.Förvaltnings- och kontrollsystemens kostnadseffektivitet 3.FINANSIELLA KORRIGERINGAR OCH ÅTERKRAV ÅR 2014 3.1.Översikt 3.2.Pågående finansiella korrigeringar per den 31 december 2014 3.3.Finansiella korrigeringar som bekräftats under 2014 3.4.Finansiella korrigeringar som genomförts under 2014 3.5.Återkrav 3.6.Konstaterade brister i medlemsstaternas förvaltnings- och kontrollsystem 2014 och vidtagna åtgärder 4.ACKUMULERADE FINANSIELLA KORRIGERINGAR OCH ÅTERKRAV FRAM TILL SLUTET AV 2014 4.1.Översikt

4.2.Finansiella korrigeringar 4.3.Återkrav 5.NETTOKORRIGERINGAR 5.1.Finansiella nettokorrigeringar under 2014 5.2.Konsekvenser för EU:s budget 5.3.Konsekvenser för de nationella budgetarna 6.FÖREBYGGANDE ÅTGÄRDER 6.1.Jordbruk 6.2.Sammanhållningspolitik 7.KORRIGERANDE ÅTGÄRDER SOM VIDTAS AV MEDLEMSSTATERNA PÅ DERAS EGET INITIATIV 7.1.Jordbruk 7.2.Sammanhållningspolitik 8.INDRIVNING AV FÖRFINANSIERING



SAMMANFATTNING OCH SLUTSATSER Kommissionens ordförande JeanClaude Juncker har betonat vikten av att garantera en sund ekonomisk förvaltning av alla EU:s program och understrukit att alla nödvändiga åtgärder måste vidtas för att skydda EU:s budget. I detta meddelande presenteras dels de förebyggande och korrigerande mekanismer som finns att tillgå enligt lagstiftningen, dels kommissionens avdelningars arbete för att skydda EU:s budget från olagliga eller oriktiga utgifter. Meddelandet innehåller också en uppskattning av dessa utgifters storlek och visar hur medlemsstaterna deltar i och påverkas av mekanismerna. Meddelandet utarbetas årligen på uttrycklig begäran av Europaparlamentet mot bakgrund av 2011 års förfarande för beviljande av ansvarsfrihet. Det riktar sig därför till parlamentet, liksom till rådet och Europeiska unionens revisionsrätt (nedan kallad revisionsrätten). Det kompletterar upplysningarna i EU:s årsredovisning för 2014, kommissionens sammanfattningsrapport för 2014 och de relevanta delarna av de årliga verksamhetsrapporterna från de berörda generaldirektoraten. I revisionsrättens årsrapport ingår en förklaring om lagligheten och korrektheten i transaktionerna i EU:s årsredovisning samt observationer och statistik om den väsentliga felprocenten i de utbetalningar som omfattas av redovisningen. De finansiella korrigeringarnas och återkravens betydelse är särskilt tydlig med tanke på deras fleråriga karaktär. Detta återspeglas i de årliga verksamhetsrapporterna, som innehåller ingående uppgifter om både felprocentsatser och finansiella korrigeringar och återkrav. En kompletterande bedömning av båda delar ger en fingervisning om den inverkan felaktiga utbetalningar till stödmottagare får för EU:s ekonomiska intressen. Den utgör också en viktig grund för bedömningen av hur övervaknings- och kontrollsystemen används för att hantera risker i samband med lagligheten och korrektheten i den verksamhet som finansieras genom EU:s budget (se kommissionens sammanfattningsrapport för 2014).

Det omfattande arbete som både kommissionen och medlemsstaterna lägger ner för att hantera riskerna avseende lagligheten och korrektheten i de insatser som finansieras genom EU:s budget utförs i enlighet med fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EU-fördraget-fördraget), budgetförordningen, dess tillämpningsföreskrifter och de olika sektorsspecifika rättsakterna. Kommissionen skyddar EU:s budget, dvs. EU:s utgifter, från felaktiga eller oriktiga utgifter via två huvudsakliga metoder: 1)Förebyggande åtgärder. 2)Korrigerande mekanismer (främst finansiella korrigeringar som åläggs medlemsstaterna men även återkrav från mottagare av EUstöd). Det viktigaste målet med finansiella korrigeringar och återkrav är att se till att EUmedlen används i enlighet med den rättsliga ramen, dvs. att utgifter som inte är förenliga med den tillämpliga lagstiftningen utesluts från EU:s utgifter. Enligt systemet för delad förvaltning är det medlemsstaterna (dvs. inte kommissionen) som har huvudansvaret för att identifiera och återkräva felaktigt utbetalade belopp från stödmottagarna. På grund av regelverket för kontroller, de korrigerande mekanismernas och förfarandenas komplexitet och det faktum att programmen är fleråriga genomförs de korrigerande åtgärderna (dvs. finansiella korrigeringar och återkrav) vanligtvis efter det att brister och oriktigheter har konstaterats och utbetalningar gjorts. För att kontrollsystemen ska vara kostnadseffektiva kommer kommissionens huvudfokus under denna mandatperiod bl.a. att ligga på rationaliserade och förenklade kontroller och omfördelning av resurser till de kontroller som anses lämpligast för att hantera riskerna med avseende på lagligheten och korrektheten inom den rättsliga ramen. När det gäller den delade förvaltningen är det huvudsakliga målet att göra medlemsstaternas kontrollsystem effektivare. I det här meddelandet ligger tonvikten vid resultaten av kommissionens tillsynsfunktion. Det innehåller emellertid också information om medlemsstaternas kontroller. Finansiella korrigeringar och återkrav: resultat 2014 När det gäller konsekvenserna av de korrigerande åtgärder som vidtagits av kommissionen är de viktigaste siffrorna för budgetåret 2014 följande: Miljoner euro Politikområden Totala finansiella korrigeringar och återkrav som bekräftats under 2014 Totala finansiella korrigeringar och återkrav som genomförts under 2014 Jordbruk 2 247 1 198 EGFJ 1 862 946 Landsbygdsutveckling 385 252 Sammanhållningspolitik 2 050 1 694 Eruf 1 330 1 083 Sammanhållningsfonden 292 236 ESF 343 290 FFU/EFF 67 66 EUGFJ, utvecklingssektionen 18 19 Delad förvaltning 4 297 2 892 Inre åtgärder 297 279 Yttre åtgärder 127 108 Administration 5 5 TOTALT 4 728 3 285 De finansiella korrigeringar som bekräftats och genomförts utgör 3,3 % (bekräftade) respektive 2,3 % (genomförda) av budgetutbetalningarna 2014.



Finansiella korrigeringar och återkrav: ackumulerade resultat Ackumulerade siffror ger mer användbar information om innebörden av de korrigerande mekanismer som används av kommissionen, eftersom de tar hänsyn till att de flesta av EU:s utgifter är fleråriga och neutraliserar konsekvenserna av engångshändelser. Bekräftade finansiella korrigeringar och återkrav 2009‒2014 (i miljoner euro):

De bekräftade beloppen visar att en växande trend pågick under perioden 2009–2014. Det genomsnittliga bekräftade beloppet uppgick till 3,2 miljarder euro eller 2,4 % av de genomsnittliga utbetalningarna från EU:s budget, medan det genomsnittliga belopp som genomfördes under denna period uppgick till 2,8 miljarder euro eller 2,1 % av utbetalningarna (se diagram 4.1). Den genomsnittliga procentsatsen för kommissionens finansiella korrigeringar för EGFJ under perioden 1999–2014 var 1,7 % av utgifterna (uteslutande finansiella nettokorrigeringar) (se avsnitt 4.2.2). När det gäller Eruf- och ESF-medlen för 2000–2006 (som nästan avslutats helt) var den sammanlagda procentsatsen för finansiella korrigeringar i slutet av 2014, endast på grundval av kommissionens tillsyn, 4,1 % av anslagen (se avsnitt 4.2.3). Det genomsnittliga belopp som bekräftades inom direkt och indirekt förvaltning för perioden 2009–2014 var 366 miljoner euro, eller 1,2 % av det genomsnittliga beloppet för utbetalningar. Under 2015 dömde EU-domstolen mot kommissionen i samband med ett antal finansiella korrigeringar av utgifter inom regionalpolitiken för 1994–1999, till ett sammanlagt belopp på nästan 500 miljoner euro. Domarna gällde problem med förfarandet, och kommissionen håller för närvarande på att analysera domarnas konsekvenser (se avsnitt 4.1.2). Skyddet av EU:s budget: de viktigaste slutsatserna • Siffrorna visar att både kommissionens och medlemsstaternas fleråriga förebyggande och korrigerande åtgärder har haft positiva effekter. • De stora belopp som rapporterats bör tas som bevis för kommissionens och medlemsstaternas beslutsamhet att se till att de europeiska skattebetalarnas pengar används på ett sätt som är förenligt med lagstiftningen. Kommissionen strävar efter att ytterligare förbättra medlemsstaternas förvaltnings- och kontrollsystem genom att föreslå lämpliga handlingsplaner för de enskilda medlemsstaterna, anordna seminarier om felprocentsatser, sprida god praxis och vägledning, hålla kurser för förvaltningsmyndigheter och stå värd för årliga och andra, särskilt sammankallade, möten. Korrigerande åtgärder ska rätta till redan begångna fel medan förebyggande åtgärder ska göra det möjligt att undvika att felaktigheter uppstår i framtiden. Finansiella korrigeringar kan göras i form av nettokorrigeringar (t.ex. inom jordbrukspolitiken), vilket innebär att de berörda beloppen återbetalas till EU:s budget. De kan också göras i form av avräkningar från nya stödberättigande utgifter (inom sammanhållningspolitiken). I båda fallen får korrigeringarna ett reellt genomslag, eftersom de finansiella konsekvenserna av icke stödberättigande utgifter drabbar medlemsstaternas nationella budgetar (även vid avräkningar). När det är omöjligt eller inte kostnadseffektivt att fastställa ett exakt belopp för felaktiga utbetalningar, eller när allvarliga brister i förvaltning och kontroll har konstaterats, använder kommissionen s.k. schablonkorrigeringar. Det görs till exempel på övergripande nivå för operativa program, i enlighet med relevanta förordningar. Finansiella korrigeringar har en avskräckande effekt inför framtiden på både projekt- och programnivå. Skyddet av EU:s budget: pågående förbättringar 2014–2020 Jordbruk: Här ingår ökad fokus på mer riskfyllda utgifter, ett kortare förfarande för bedömning av överensstämmelse, tydligare definition av kriterier och metoder för finansiella nettokorrigeringar, förenklade stödsystem, ett nytt uttalande från nationella attesterande organ om lagligheten och korrektheten i redovisade utgifter och striktare användning av avbrott och inställelser i linje med de framgångsrika metoder som tillämpats inom sammanhållningspolitiken. Sammanhållningspolitik: Här satsar man bland annat på finansiella nettokorrigeringar, som ger medlemsstaterna extra incitament att förbättra sina kontroller och riskbaserade revisioner mot bakgrund av stärkta garantipaket som omfattar revisionsuttalanden om systemens funktion, laglighet och korrekthet och de årliga kontrollrapporterna om kvarstående felprocent, en stärkt rättslig grund för schablonkorrigeringar och större korrigeringar vid upprepade brister.

2.PROCESSER 2.1.Förebyggande åtgärder Kommissionen använder sig av ett antal förebyggande mekanismer för att skydda EU:s budget. Vid delad förvaltning (som används för utgifter på jordbruksområdet och för sammanhållningspolitiken) är det medlemsstaterna som under hela utgiftscykeln har huvudansvaret för att se till att utgifter som ersätts från EU:s budget har stöd i regelverket och är riktiga. Kommissionen utövar noggrann tillsyn i rimlig tid, grundad på EU:s revisionsresultat, nationella revisionsresultat från ett antal år, resultat från Olafs undersökningar och all annan information som kommissionens avdelningar har tillgång till och som tyder på en systembrist eller allvarliga oegentligheter som inte har korrigerats. Viktiga indikatorer för övervaknings- och kontrollsystemets effektiva funktion bedöms fortlöpande, för att hindra att utbetalningar görs i de fall systemen på program- eller programdelsnivå är inte är ändamålsenliga. Jordbruk: Enligt den nya övergripande förordningen för den gemensamma jordbrukspolitiken (GJP) trädde ett nytt regelverk för avbrott och inställelser i fråga om GJPmedel i kraft 2014. Det kommer att stärka kommissionens befogenheter att ställa in EUfinansiering i fall där risker för felaktiga utbetalningar har konstaterats. Därigenom kan kommissionen minska eller ställa in månatliga utbetalningar (för Europeiska garantifonden för jordbruket, EGFJ) eller mellanliggande utbetalningar (för Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling, Ejflu) om ”en eller flera av nyckelkomponenterna i det aktuella nationella kontrollsystemet inte existerar eller inte fungerar på grund av brister som är bestående eller allvarliga” (eller det finns likartade allvarliga brister i systemet för indrivning av felaktiga utbetalningar) och -bristerna antingen är av fortlöpande natur och har lett till minst två beslut om finansiell korrigering, eller -kommissionen konstaterar att den berörda medlemsstaten inte är i stånd att genomföra de korrigerande åtgärder som krävs inom den närmaste framtiden, i enlighet med en handlingsplan med tydliga framstegsindikatorer, som ska upprättas i samråd med kommissionen. När det gäller Ejflu innehåller den nya förordningen om gemensamma bestämmelser också bestämmelser om att den delegerade utanordnaren (dvs. generaldirektören) kan avbryta de mellanliggande utbetalningarna som ett ytterligare, snabbt och reaktivt verktyg när det råder osäkerhet om utbetalningarnas laglighet och korrekthet. För EGFJ gäller att rytmen för de månatliga utbetalningarna gör det omöjligt att använda en sådan avbrottsmetod. Sammanhållningspolitik: Kommissionen har tillgång till vissa förebyggande mekanismer i sin tillsynsroll som gör att den kan göra följande: – Avbryta betalningsfristen i högst 6 månader om a) det finns bevis som tyder på en allvarlig brist i förvaltnings- och kontrollsystemens sätt att fungera i den berörda medlemsstaten, eller b) kommissionens avdelningar måste genomföra ytterligare kontroller efter att ha tagit del av uppgifter om att utgifter i en attesterad utgiftsdeklaration har samband med en allvarlig oegentlighet som inte har korrigerats. När ett ärende är avslutat (dvs. efter att en skrivelse om upphävande har skickats ut) kan det avbrutna beloppet expedieras och betalas ut till medlemsstatens myndigheter på villkor att det finns tillräcklig kredit och att inga andra problem som påverkar programmet har identifierats. ‒ Ställa in samtliga eller en del av mellanliggande utbetalningar till en medlemsstat i följande fall: a) När det finns bevis för allvarliga brister i programmets förvaltnings- och kontrollsystem och medlemsstaten inte har vidtagit nödvändiga korrigerande åtgärder. b) När utgifterna i en attesterad utgiftsdeklaration är knutna till en allvarlig oegentlighet som inte har korrigerats. c) Om en medlemsstat allvarligt åsidosätter sina skyldigheter när det gäller förvaltning och kontroll.

Om medlemsstaten inte vidtar nödvändiga åtgärder kan kommissionen kräva en finansiell korrigering. Båda dessa förfaranden utgör en mekanism för att snabbt komma överens med medlemsstaten om de kompletterande kontroller som ska utföras och, vid behov, om lämpliga korrigerande åtgärder. När det finns allvarliga brister och kommissionens avdelningar anser att inga eller otillräckliga åtgärder har vidtagits av de berörda myndigheterna inom avbrottets lagstadgade tidsfrist (upp till 6 månader) kan kommissionen vid behov också inleda ett formellt inställelseförfarande genom att skicka en skrivelse till medlemsstaten om att detta förfarande kommer att påbörjas. Vid direkt och indirekt förvaltning omfattar det förebyggande arbetet bland annat att de ansvariga avdelningarna kontrollerar om de utgifter som stödmottagarna begär ersättning för är stödberättigande. Sådana förhandskontroller ingår i rutinerna för programförvaltningen och ska ge en rimlig försäkran om utbetalningarnas laglighet och korrekthet. Kommissionens avdelningar kan också, i synnerhet i avtalsfrågor, ge vägledning för att säkra en sund och effektiv förvaltning av medlen och därmed minska risken för oriktigheter. 2.2.Korrigerande åtgärder Det är viktigt att betona att för en stor andel av EU:s utgifter, till exempel sammanhållnings-, forsknings- och landsbygdsutvecklingspolitiken, pågår de berörda programmen under flera år. I enlighet med artikel 32.2 e i budgetförordningen ska detta beaktas vid utformningen och genomförandet av korrigerande åtgärder, liksom vid bedömningen av resultaten av dessa åtgärder. Finansiella korrigeringar och återkrav görs under alla stadier av programmets livscykel, så snart en utgift har uppstått och/eller en utbetalning har gjorts. 2.2.1. Finansiella korrigeringar Pågående finansiella korrigeringar är de som har föreslagits men ännu inte godkänts av medlemsstaterna eller som kommissionen ännu inte fattat beslut om. En finansiell korrigering rapporteras som bekräftad så snart den godkänts av medlemsstaten eller kommissionen har utfärdat ett beslut om denna. Finansiella korrigeringar anses som genomförda när korrigeringen har gjorts och registrerats i kommissionens bokföring. Det innebär att den finansiella transaktionen har godkänts av den ansvarige utanordnaren i följande fall: avdrag från en mellanliggande eller slutlig utbetalning, betalningskrav och/eller en återtagandetransaktion.

Kommissionen använder sig av följande typer av finansiella korrigeringar för utgifter som redovisats av medlemsstaterna (”efterhandskorrigeringar”): – Finansiella korrigeringar i enskilda fall, på grundval av detaljerade uppgifter om oriktigt utbetalade belopp och de finansiella följderna för budgeten. – Extrapolerade finansiella korrigeringar om det berörda beloppet kan beräknas med tillräcklig säkerhet med hjälp av ett representativt statistiskt urval. – Schablonkorrigeringar, om det berörda beloppet inte kan beräknas med hjälp av ett representativt statistiskt urval eller när de enskilda felens inverkan på utgifterna inte kan beräknas exakt (t.ex. finansiella korrigeringar av individuella offentliga kontrakt som grundas på överenskomna schablonbelopp) (se tabellerna 3.3.2 och 3.4.2). Under delad förvaltning får alla finansiella korrigeringar, oavsett typ, följder för medlemsstaternas nationella budget. Även när ingen återbetalning görs till EU:s budget har de finansiella korrigeringarna en negativ effekt på medlemsstaterna. En finansiell korrigering ”vid källan” är en korrigering som görs före återbetalning till EU. Det betyder att korrigeringen görs av medlemsstaten när den attesterar nya utgifter inför kommissionen, till följd av en korrigerande handlingsplan som den upprättat tillsammans med kommissionen. Det bör betonas att skillnaden mellan finansiella korrigeringar ”i efterhand” och ”vid källan” är den tidpunkt då de görs. 2.2.2. Återkrav När det gäller EGFJ behandlas de belopp som krävs tillbaka från stödmottagarna som inkomster avsatta för särskilda ändamål, efter att medlemsstaterna dragit av 20 % för att täcka sina administrativa kostnader. För att hantera förseningarna i vissa medlemsstaters återkrav av felaktiga utbetalningar finns en rättslig clearingmekanism som garanterar att 50 % av alla felaktiga utbetalningar som medlemsstaterna inte har krävt tillbaka inom fyra år eller, när det gäller rättsliga förfaranden, åtta år, ska betalas ut från medlemsstaternas nationella budgetar (50/50regeln). Även i dessa fall måste medlemsstaterna fortsätta återkravsförfarandet. Om de inte gör detta på lämpligt sätt kan kommissionen enligt förfarandet för kontroll av överensstämmelse besluta att medlemsstaten i fråga själv måste betala tillbaka hela det utestående beloppet. Medlemsstaterna måste också räkna av alla utestående skulder mot framtida utbetalningar till gäldenären (obligatorisk kompensation). Detta system uppmuntrar medlemsstaterna att göra egna ansträngningar för att återkräva felaktiga utbetalningar utan omotiverade förseningar. När det gäller Ejflu tar kommissionen hänsyn till återkrav vid sina framtida återbetalningskrav, och beloppen kan därför återanvändas inom programmet under programperioden. Efter att perioden för stödberättigande har avslutats förs beloppen in i EU:s budget som inkomster avsatta för särskilda ändamål. Inom sammanhållningspolitiken beslutar man om återkrav främst då programmen avslutas eller har avslutats, och de återkrävda beloppen blir intäkter i EU:s budget. Under innevarande programperiod (2014–2020) kan återkrav dras av från framtida återbetalningskrav vid godkännandet av räkenskaperna (och återanvändas inom programmet). Vid direkt och indirekt förvaltning ska utanordnaren enligt budgetförordningen upprätta betalningskrav för felaktigt utbetalda belopp. Återkraven görs sedan via direkt banköverföring från gäldenären (och behandlas som inkomster för EU:s budget som kan återanvändas inom samma program) eller genom avräkning mot andra belopp som kommissionen är skyldig gäldenären. Kommissionens avdelningar gör också återkrav ”vid källan”, genom att dra av icke stödberättigande utgifter (som har identifierats vid ett tidigare eller aktuellt ersättningskrav) från utbetalningarna.

2.3.Jordbruk 2.3.1. Hur skyddar kommissionen utgifterna för den gemensamma jordbrukspolitiken? Enligt regelverket för den gemensamma jordbrukspolitiken (GJP) har kommissionens finansiella korrigeringar gentemot medlemsstaterna alltid gjorts som nettokorrigeringar. Medlemsstaterna återbetalar beloppen och de betraktas som inkomster avsatta för särskilda ändamål i EU:s budget. De används för att finansiera GJPutgifterna i sin helhet, utan att avsättas för någon särskild medlemsstat. Varje år antar kommissionen mellan två och fyra beslut om kontroll av överensstämmelse som omfattar ett paket med enskilda finansiella korrigeringar. Återbetalningen till EU:s budget kan fördröjas genom delbetalningar eller uppskjutandebeslut. Delbetalningar har än så länge godkänts för Bulgarien, Frankrike, Grekland, Litauen, Portugal, Rumänien och Spanien. År 2012 införde kommissionen också en ny bestämmelse om uppskjutande av återbetalningar av finansiella korrigeringar för medlemsstater som mottar ekonomiskt bistånd från EU, på villkor att de brister som gett upphov till de finansiella korrigeringarna åtgärdas. Då uppskjutandeperioden når sitt slut görs korrigeringarna i form av årliga delbetalningar. Hittills har Portugal och Grekland beviljats uppskjutande. Fram till slutet av 2014 hade beslut om delbetalningar antagits för 1,1 miljarder euro, och i januari 2015 antogs fler sådana beslut, för ytterligare 1,3 miljarder euro (totalt 2,4 miljarder euro). 2.3.2. Pågående förbättringar för perioden 2014–2020 A) Fokus på mer riskfyllda utgifter Till följd av de högre felprocenter som revisionsrätten redovisade vid sin nyligen genomförda revision ökade antalet revisioner av Ejflu betydligt under 2013 (till 35) och igen under 2014 (till 45), dvs. dubbelt så många som under 2012 (23). En annan konsekvens är att vissa medlemsstater granskas varje år, till dess att samtliga allvarliga brister har åtgärdats. Revisionsstrategin för perioden bygger på en förstärkt riskanalys och ett rullande treårsprogram som kommer att garantera en bättre täckning av de sammanlagda utgifterna, särskilt för att uppnå en bättre revisionstäckningsgrad. Den är huvudsakligen inriktad på allvarliga brister och/eller systembrister i medlemsstaternas förvaltnings- och kontrollsystem. Mer intensivt revisionsarbete kommer att fortsätta på de mest riskfyllda områdena med hjälp av en systembaserad metod. B) Inget utrymme för skönsmässig bedömning och rangordning av finansiella korrigeringar Konstaterade risker för EU:s budget kommer systematiskt att leda till en finansiell nettokorrigering, eftersom kommissionen enligt lag är skyldig att utesluta alla olagliga utgifter från EUfinansieringen. Finansiella nettokorrigeringar inom både EGFJ och Ejflu regleras av den nya övergripande förordningen för den gemensamma jordbrukspolitiken som effektiviserar förfarandet ännu mer, så att metoden och kriterierna för fastställande av beloppet för de finansiella korrigeringarna nu anges i den delegerade akten. Både budgetförordningen och den nya övergripande förordningen för den gemensamma jordbrukspolitiken föreskriver en rangordning av de olika typerna av finansiella nettokorrigeringar, där schablonkorrigeringar endast får användas om beräknade eller extrapolerade korrigeringar inte kan fastställas genom rimliga ansträngningar. C) Kortare förfarande för kontroll av överensstämmelse Kommissionen kommer att fortsätta sina effektiviseringsåtgärder. För det första beskriver den nya övergripande förordningen för den gemensamma jordbrukspolitiken med exakthet arten, omfattningen och ordningsföljden för de på varandra följande stegen samt de olika typer av finansiella korrigeringar som finns. För det andra är bestämmelserna i den delegerade akten (metod och kriterier för beräkning av den finansiella korrigeringen) och genomförandeakterna (uppgifter om förfarandet för bedömning av överensstämmelse, med bindande tidsfrister) avsedda att ytterligare effektivisera regelverket och minska risken för onödiga förseningar. För det tredje kommer kommissionen att skärpa sin övervakning av hur förfarandena för bedömning av överensstämmelse fortskrider, för att se till att tidsfristerna verkligen respekteras. D) Förstärkning av kommissionens tillsynsfunktion Regleringsinstrumenten för GJP har förstärkts för perioden 2014–2020, bland annat genom ett gemensamt övervaknings- och utvärderingssystem för båda pelarna, effektivisering/påskyndande av förfarandet för kontroll av överensstämmelse, en bättre definition av kriterierna och metoden för tillämpning av finansiella nettokorrigeringar och införande av en ny modell för försäkran av det attesterande organet om lagligheten och korrektheten i de redovisade utgifterna på grundval av representativa urval. E) Förenkling Särskilt när det gäller Ejflu kommer kommissionen att fortsätta sina ansträngningar för att fastställa de bakomliggande orsakerna till fel (en tillfällig arbetsgrupp har inrättats) och att föreslå och främja bredast möjliga användning av de förenklade stödsystem som är mindre benägna att ge upphov till fel. På ett mer övergripande plan kommer kommissionen, tillsammans med intressenterna, att fortsätta den påbörjade förenklingsprocessen. Alla rättsakter och riktlinjer bedöms för att identifiera var det är möjligt att göra förenklingar, och de nödvändiga ändringarna görs så snart som möjligt: på kort sikt för de delegerade akterna, genomförandeakterna och riktlinjerna, och på mellanlång sikt för de grundläggande akterna. F) Avbrott och inställelser för GJP som snabba och effektiva sätt för kommissionen att skydda EU:s budget Dessa förebyggande åtgärder (avbrott för Ejflu, inställelser eller minskningar för EGFJ och Ejflu) kommer att göra det möjligt för kommissionen att agera snabbt och effektivt för att skydda EU:s budget. Inga nya utbetalningar kommer att göras, eller så kommer de att minskas upp till den uppskattade risknivån under inställelsen. Dessutom kommer alla konstaterade felaktiga utbetalningar att täckas till fullo genom finansiella nettokorrigeringar, vilket även alltid har varit fallet under de tidigare programperioderna. Se avsnitt 2.1 ovan för mer information. 2.4.Sammanhållningspolitik 2.4.1. Situationen fram till programperioden 2007–2013

De medel som genom finansiella korrigeringar frigjordes på sammanhållningsområdet kunde återanvändas för korrekta utgifter under programmets livscykel. På grund av regelverket tillämpades finansiella nettokorrigeringar som ledde till återbetalning av tidigare utbetalda belopp till EU:s budget i regel endast i undantagsfall under programmens genomförande. 2.4.2. Förbättringar som planeras för perioden 2014–2020 A) Finansiella nettokorrigeringar En viktig förändring infördes inför programperioden 2014–2020: På vissa villkor enligt artikel 145.7 i förordningen om gemensamma bestämmelser måste kommissionen göra finansiella nettokorrigeringar. I sådana fall har medlemsstaten inte längre tillgång till den nuvarande möjligheten att godkänna korrigeringen och återanvända EUmedlen i fråga. Finansiella nettokorrigeringar under perioden 2014–2020 kommer därför att utgöra ett ytterligare incitament för medlemsstaterna att förbättra sina förvaltnings- och kontrollsystem, eftersom korrigeringarna kommer att minska de medel som öronmärkts för en viss medlemsstat när allvarliga brister som tidigare inte upptäckts, rapporterats eller korrigerats på medlemsstatsnivå upptäcks vid EU:s revisioner. B) Incitament för medlemsstaterna att förbättra sina kontroller Vid utarbetandet av räkenskaperna, förvaltningsförklaringen och revisionsuttalandet bör programmyndigheterna få rimlig säkerhet genom kontrollförfaranden om att alla väsentliga oriktigheter har korrigerats och att eventuella allvarliga brister, oavsett nivå i förvaltnings- och kontrollsystemet, har åtgärdats eller håller på att åtgärdas. Revisionsmyndigheterna kommer att få en större roll i att lägga fram årliga revisionsuttalanden för varje program, som kommer att grundas på årliga kvarstående risker för fel. Kvarstående felprocent som rapporteras av medlemsstaterna kommer att bedömas och valideras av kommissionens generaldirektorat när de utarbetar sina årliga verksamhetsrapporter. Inom ramen för den nya cykeln för ekonomisk förvaltning är den 15 februari efter varje räkenskapsår slutdatum. Senast detta datum ska medlemsstaterna ha överlämnat programmets räkenskaper, förvaltningsförklaring, revisionsuttalande och motsvarande rapporter till kommissionen. Medlemsstaterna ska kontrollera lagligheten och korrektheten i utgifterna i de årliga räkenskaperna. C) Finansiella korrigeringar för oegentligheter/brister som konstaterats före den 15 februari varje år Reglerna för programperioden 2014–2020 gällande finansiella korrigeringar för oegentligheter som konstaterats före den 15 februari varje år liknar de för programperioden 2007–2013. Målet är att medlemsstaterna hela tiden ska vara uppmärksamma på att själva hitta och rätta till oegentligheter. De oriktiga utgifter som upptäcks genom nationella kontroller eller revisioner måste dras av från de räkenskaper som ska lämnas in till kommissionen senast den 15 februari varje år. När detta har gjorts kommer medlemsstaten att kunna återanvända de belopp som på så sätt korrigerats för nya stödberättigande åtgärder inom ramen för programmet, precis som under programperioden 2007–2013. När det gäller EUrevisioner som utförs för utgifterna innan de attesterade räkenskaperna överlämnas till kommissionen och som visar på oegentligheter som kräver finansiella korrigeringar är två scenarier möjliga, precis som under perioden 2007–2013: 1) Om medlemsstaten går med på den finansiella korrigeringen och vidtar åtgärder kommer den att kunna återanvända de korrigerade beloppen för nya stödberättigande insatser (artikel 145.5 i förordningen om gemensamma bestämmelser). 2) Om medlemsstaten inte samtycker kommer kommissionen att anta ett beslut om finansiell korrigering efter det kontradiktoriska förfarande som föreskrivs i artikel 145 i förordningen om gemensamma bestämmelser. Denna finansiella korrigering kommer alltid att vara netto och anslaget till programmet och medlemsstaten kommer att minskas proportionellt. D) Kommissionens bedömning av lagligheten och korrektheten på grundval av de räkenskaper, det revisionsuttalande och de åtföljande dokument som ska lämnas in senast den 15 februari varje år Kommissionen kommer att utvärdera och se över revisionsuttalandena (delar som rör systemens funktion liksom laglighet och korrekthet) och de årliga kontrollrapporterna, inklusive de rapporterade kvarstående felprocentsatserna samt förvaltningsförklaringarna och de årliga sammanfattningarna inom tre månader från mottagandet av de dokument som ska lämnas in senast den 15 februari. Kommissionen kommer utifrån denna information att göra sin riskbedömning och upprätta sin revisionsplan genom att fastställa vilka nödvändiga riskbaserade revisioner som ska göras för de utvalda högriskprogrammen. Kommissionen genomför sina riskbaserade revisioner till dess att nästa garantipaket lämnas in. Den kommer, genom skrivbordsgranskningar och granskningar på plats och genom att på nytt göra stickkontroller av nationella granskningar, även på projektnivå, att undersöka huruvida den rapporterade informationen är tillförlitlig och följaktligen utgör en tillräcklig grund för att försäkra sig om transaktionernas laglighet och korrekthet. Prioritet kommer att ges till granskningen av program som har en väsentlig inverkan på kommissionens utbetalningar för motsvarande fond under räkenskapsåret. Det tidigare arbetet vid medlemsstaternas myndigheter kommer också att beaktas i de riskbaserade kriterierna för fastställandet av revisionsprioriteringarna. E) Fastställande genom EUrevisioner av oegentligheter som visar på allvarliga brister efter den 15 februari varje år Om det vid de EUrevisioner som utförs (av kommissionen inklusive Olaf och revisionsrätten) efter den 15 februari varje år upptäcks oegentligheter som visar på allvarliga brister som påverkar motsvarande räkenskapsår, är kommissionen skyldig att göra en finansiell korrigering, om de villkor som fastställs i förordningen uppfylls. Detta görs alltid i form av en nettokorrigering, eftersom stödet till programmet i fråga och det totala stödet till medlemsstaten automatiskt minskas med ett belopp som motsvarar korrigeringen. Detta görs även om medlemsstaten godkänner den finansiella korrigeringen. F) En stärkt rättslig grund Enligt förordningen om gemensamma bestämmelser har kommissionen befogenhet att i en delegerad akt fastställa närmare bestämmelser om kriterierna för bedömning av förvaltnings- och kontrollsystemens funktion, inklusive de huvudsakliga typerna av allvarliga brister, kriterierna för att avgöra nivån för de finansiella korrigeringar som ska tillämpas och kriterierna för tillämpning av schablonsatser eller extrapolerade finansiella korrigeringar. Den delegerade akten antogs den 3 mars 2014 (kommissionens delegerade förordning (EU) nr 480/2014). Kommissionen har därför en starkare rättslig grund än under programperioden 2007–2013, som inkluderade liknande inslag i en icke bindande vägledning. Vidare kommer bedömningskriterierna och schablonkorrigeringarnas nivåer att vara kända långt i förväg för alla intressenter i programmet.

G) Bibehållna procentsatser för schablonkorrigeringar De procentsatser för schablonkorrigeringar som använts under föregående programperioder bibehålls, dvs. 5 %, 10 %, 25 % och 100 %. Denna metod har bekräftats av EUdomstolens rättspraxis. Trots detta måste beslutet om att tillämpa någon typ av finansiell korrigering ta hänsyn till proportionaliteten och den kvarstående risken för EU:s budget, enligt vad som krävs i förordningen om gemensamma bestämmelser. Om tillämpningen av en schablonkorrigering enligt en procentsats som fastställs i enlighet med den delegerade akten skulle vara oproportionerlig ska kommissionen därför tillämpa en lägre schablonkorrigering. H) Strängare korrigering vid upprepade brister När samma brister har upptäckts genom EU:s revisioner trots en tidigare finansiell korrigering har kommissionen infört en bestämmelse i den delegerade akten som möjliggör en högre korrigeringssats än den som gällde för den första korrigeringen. Detta visar tydligt för medlemsstaterna att de måste säkerställa en snabb och permanent anpassning av sina förvaltnings- och kontrollsystem så snart en allvarlig brist har upptäckts. I) Andra åtgärder som redan har trätt i kraft kommer att fortsätta tillämpas De nya möjligheterna, dvs. möjligheten att ålägga finansiella nettokorrigeringar och införandet av det årliga garantipaketet, kommer att kombineras med ett bibehållande av den befintliga strikta politiken för avbrott och inställelser och ett starkt uppmuntrande av att alla förenklingsmöjligheter utnyttjas. Det bör leda till en ytterligare förbättring av genomförandet av sammanhållningspolitiken under den nya programperioden. 2.5.Direkt förvaltning När det gäller utgifter för direkt förvaltning genomför kommissionen kontroller för att förhindra, upptäcka och avskräcka från oegentligheter i olika skeden av stödbeviljandet. Syftet är att nå både operativa och finansiella mål. Nedan ges en översikt över kontrollerna på två huvudsakliga utgiftsområden vid direkt förvaltning: forskning och internationellt bistånd. Utgifterna för forskning kontrolleras först genom utarbetandet av ett arbetsprogram. Det utvecklas genom ett brett samråd så att det på bästa sätt uppfyller alla intressenters förväntningar och kan ge bästa möjliga forskningsresultat. Förslagen till arbetsprogram utvärderas och kontrolleras sedan återigen då de omvandlas till rättsligt bindande avtal. Projektets genomförande övervakas under hela dess livscykel. Utbetalningar efter ersättningskrav kontrolleras i förväg enligt ett standardförfarande som (för utbetalningar över 375 000 euro) omfattar ett revisionsintyg utfärdat av en kvalificerad revisor. Utöver standardkontrollerna kan ytterligare, målinriktade kontroller utföras, på grundval av den information som mottagits och transaktionens risknivå. En viktig källa till säkerhet är djupgående stickkontroller som görs på plats hos stödmottagarna efter att kostnader har uppkommit och redovisats. Ett stort antal av dessa kontroller görs under programmets livscykel. När alltför stora belopp betalats ut återbetalas dessa, och då systemfel upptäcks kontrolleras dessa i stödmottagarens alla pågående insatser. När det gäller internationellt samarbete och utveckling har kommissionen upprättat kontroller som ska förhindra, upptäcka och avskräcka från oegentligheter i olika skeden av stödbeviljandet. De tillämpas på alla sorters förvaltning (direkt och indirekt) som används på detta område. Denna strategi påbörjas med ett val av det lämpligaste verktyget vid utarbetandet av planeringsdokument och finansiella beslut och resulterar i faktiska kontroller av genomförandets alla skeden. De finansiella kontrollerna består av ett antal instrument som tillämpas systematiskt i samband med avtal och bidrag och på alla förvaltningstyper: förhandskontroller av utbetalningar, revisioner som utförs av kommissionen enligt en revisionsplan, verifiering av utgifter innan bidrag betalas ut till stödmottagare, verifieringsuppdrag till internationella organisationer och en övergripande efterhandskontroll på grundval av en årlig undersökning av kvarstående felprocentsatser. EU:s ekonomiska intressen skyddas därmed inte bara genom bestämmelserna i budgetförordningen, utan också genom kommissionens förhandskontroll av enskilda transaktioner och efterföljande kontroller och revisioner samt återkrav av alla felaktiga utbetalningar som inte har gjorts enligt de fastställda förfarandena eller som gjorts till icke stödberättigande verksamhet. 2.6.Förvaltnings- och kontrollsystemens kostnadseffektivitet I enlighet med kraven i budgetförordningen är ett viktigt mål för kommissionens strategi för en resultatinriktad budget att säkra kostnadseffektiviteten vid utformningen och genomförandet av förvaltnings- och kontrollsystem som ska förhindra eller identifiera och korrigera fel. Därför bör kontrollerna vara mer ingående och frekventa på mer riskfyllda områden och syfta till att ge mervärde. Detta är viktigt eftersom kontrollerna innebär en stor administrativ börda för stödmottagarna och till och med kan avskräcka dem från att delta i program. Dessutom tar ineffektiva och icke ändamålsenliga kontroller resurser i anspråk som annars skulle ha kunnat användas för att förbättra resultaten. Rapporteringen om kostnadseffektivitet var bättre i de årliga verksamhetsrapporterna för 2014. Alla kommissionsavdelningar som drog slutsatser om kostnadseffektiviteten i sina förvaltnings- och kontrollsystem angav att de kvantifierbara och/eller icke kvantifierbara fördelarna var större än kostnaderna och/eller visade tecken på en stabil eller positiv trend för relevanta indikatorer. Kommissionen gav sina avdelningar i uppdrag att ta fram en gemensam metod för beräkning av sina kostnader och fördelar med kontroller, i syfte att öka konsekvensen och främja tillförlitliga resultat som kan användas för att fastställa de befintliga systemens relativa kostnadseffektivitet (se kommissionens sammanfattningsrapport för 2014). När det gäller utgifterna inom den delade förvaltningen måste man vid beräkningen av kostnader och kostnadseffektivitet ta hänsyn till medlemsstaternas förvaltnings- och kontrollsystem. 3.FINANSIELLA KORRIGERINGAR OCH ÅTERKRAV ÅR 2014 3.1.Översikt

Tabell 3.1: Översikt över finansiella korrigeringar och återkrav under 2014 Miljoner euro Rubrik i den fleråriga budgetramen Totala utbetalningar från EU:s budget under 2014 Totala pågående finansiella korrigeringar i slutet av 2014 Totala finansiella korrigeringar och återkrav som bekräftats under 2014 % av utbetalningarna från EU:s budget Totala finansiella korrigeringar och återkrav som genomförts under 2014 % av utbetalningarna från EU:s budget Smart tillväxt för alla 67 683 1 018 2 198 3,2 % 1 828 2,7 % Eruf 29 841 360 1 330 4,5 % 1 084 3,6 % Sammanhållningsfonden8 13 464 22 292 2,2 % 236 1,8 % ESF 10 623 636 343 3,2 % 290 2,7 % Inre åtgärder 13 755 - 232 1,7 % 218 1,6 % Hållbar tillväxt: naturresurser 56 584 4 892 2 355 4,2 % 1 302 2,3 % EGFJ 44 287 3 789 1 862 4,2 % 946 2,1 % Landsbygdsutveckling 11 191 960 385 3,4 % 252 2,3 % FFU/EFF 689 47 67 9,8 % 66 9,6 % EUGFJ, utvecklingssektionen 6 95 18 294,2 % 18 294,2 % Inre åtgärder 411 - 23 5,6 % 19 4,6 % Säkerhet och medborgarskap 1 711 - 42 2,5 % 42 2,5 % Migration och inrikes frågor 400 - 5 1,3 % 5 1,3 % Inre åtgärder 1 311 - 37 2,8 % 37 2,8 % Europa i världen 7 206 Ej tillämpligt 127 1,8 % 108 1,5 % Yttre åtgärder 7 206 - 127 1,8 % 108 1,5 % Administration 8 819 Ej tillämpligt 5 0,1 % 5 0,1 % Administration 8 819 - 5 0,1 % 5 0,1 % TOTALT 142 003* 5 909 4 728 3,3 % 3 285 2,3 % * Inkluderar inte de 29 miljoner euro som betalades ut till Kroatien under rubriken Kompensation och de 465 miljoner euro som betalades ut under rubriken Särskilda instrument. Notera att siffrorna ovan skiljer sig från dem som visas i Olafs rapport om skydd av EU:s ekonomiska intressen. Rapporten offentliggjordes tidigare, då endast preliminära siffror fanns tillgängliga. Jordbruk: Under 2014 antog kommissionen tre beslut om kontroll av överensstämmelse , som omfattade 56 enskilda finansiella nettokorrigeringar till ett totalt belopp av 443 miljoner euro (0,8 % av de GJPutgifter som budgeterats för 2014). Ett annat, finansiellt viktigt beslut om kontroll av överensstämmelse utarbetades i slutet av 2014, och medlemsstaterna rådfrågades formellt i kommittén för jordbruksfonderna före årets slut. Beslutet gällde 1,4 miljarder euro (för 56 olika korrigeringar) och antogs av kommissionen i januari 2015 . I enlighet med internationellt accepterad redovisningsstandard för den offentliga sektorn angavs beloppet i fråga som ”bekräftat” för budgetåret 2014. Sammanhållningspolitik: Programperioden 2000-2006: Det senare skedet av avslutandeförfarandet för Erufprogrammen och projekten inom Sammanhållningsfonden ledde till att ytterligare finansiella korrigeringar till ett belopp av 543 miljoner euro ålades och godkändes av medlemsstaterna under 2014. – Finansiella korrigeringar till ett belopp av 451 miljoner euro för avslutande av Erufprogram i nio medlemsstater, främst för Italien (231 miljoner euro) och Spanien (119 miljoner euro). – 92 miljoner euro godkändes av elva medlemsstater för projekt inom Sammanhållningsfonden, varav det största beloppet berörde Slovakien (70 miljoner euro). När det gäller ESF avslutades samtliga 239 program genom avslutandeförfarandet (209 till fullo och 30 delvis). De finansiella korrigeringar som bekräftades och genomfördes 2014 uppgick till 133 miljoner euro. De medlemsstater för vilka flest finansiella korrigeringar bekräftades och genomfördes var Spanien (99 miljoner euro) och Italien (20 miljoner euro). De andra länder för vilka avslutandeförfarandet slutfördes var Belgien, Tyskland, Grekland, Frankrike, Österrike, Slovakien och Storbritannien. Italien och Spanien har ännu inte godkänt vissa avslutandeförslag, och varningar om inledande av ett korrigeringsförfarande har skickats ut (se avsnitt 4.2.3 för mer information). Stora framsteg gjordes under 2014 när det gäller avslutandet av Fonden för fiskets utveckling (FFU). I slutet av 2014 hade 53 av 60 program avslutats. De flesta finansiella korrigeringarna genomfördes genom betalningskrav. Programperioden 2007-2013: De bekräftade finansiella korrigeringarna under 2014 för Eruf och Sammanhållningsfonden uppgick till ett belopp av 294 miljoner euro. Det är ett resultat av kommissionens strikta översyns- och avbrottspolicy och det växande antalet handlingsplaner som omfattar finansiella korrigeringar som beslutas av medlemsstater och genomförs efter att varningar om avbrott eller inställelse översänts av kommissionens ansvariga utanordnare genom delegering. När det gäller ESF har 209 miljoner euro bekräftats och 156 miljoner euro genomförts, varav 95 miljoner euro bekräftades 2014 och 61 miljoner euro under de föregående åren. 89 % av de finansiella korrigeringar som bekräftades 2014 och de föregående åren har genomförts, vilket innebär att ett belopp på 118 miljoner euro fortfarande ska genomföras. Medlemsstaterna med störst korrigeringar är Spanien (56 miljoner euro), Rumänien (43 miljoner euro), Polen (32 miljoner euro) och Frankrike (20 miljoner euro). Av de finansiella korrigeringar som genomfördes 2014 bestod 64 miljoner euro av finansiella korrigeringar vid källan. Sådana finansiella korrigeringar tillämpas av medlemsstatens myndigheter när utgifterna redovisas för kommissionen. Det görs i form av schablonkorrigeringar efter att kommissionen gjort en revision. De finansiella korrigeringar som bekräftades för Europeiska fiskerifonden (EFF) ökade med över 80 % från 2013, vilket till största delen är ett resultat av kommissionens revisioner och skrivbordsgranskningar. Eftersom sådana icke stödberättigande korrigeringar görs genom ett avdrag av felaktiga utgifter från nästa utbetalning kan de tillämpas snabbt. Programperioden 2014-2020: Den första räkenskapsperioden pågick under 2014, och för de flesta operativa program har ännu inga myndigheter utsetts. Därför har ännu inga revisioner av redovisade utgifter gjorts. 3.2.Pågående finansiella korrigeringar per den 31 december 2014

Pågående finansiella korrigeringar befinner sig i det inledande skedet, där förfarandet för att tillämpa en finansiell korrigering har påbörjats men det kontradiktoriska förfarandet med medlemsstaten fortfarande pågår. De angivna beloppen är enbart inledande uppskattningar från kommissionens avdelningar, och dessa kan komma att ändras fram till dess att kommissionen antar sitt slutliga beslut. 3.3.Finansiella korrigeringar som bekräftats under 2014 I detta avsnitt presenteras olika aspekter på de finansiella korrigeringar som bekräftades under 2014. Det bör uppmärksammas att de uppgifter och kartor som presenteras nedan avser ett enda år, nämligen 2014. Både beloppet för de övergripande korrigeringarna och uppdelningen per medlemsstat kan variera väsentligt beroende på vilket år som avses. En meningsfull bedömning av övervaknings- och kontrollsystemens korrigeringskapacitet måste därför, i linje med utgiftstypen, utgå från ett flerårigt perspektiv (se avsnitt 4).

3.3.1. Uppdelning per medlemsstat Karta och tabell 3.3.1: Finansiella korrigeringar som bekräftats under 2014 jämfört med mottagna EUbetalningar; uppdelning per medlemsstat Medlemsstat Utbetalningar som mottagits från EU:s budget under 2014

(miljoner euro) Finansiella korrigeringar som bekräftats under 2014 (miljoner euro) Finansiella korrigeringar som bekräftats under 2014: % jämfört med utbetalningar som mottagits från EU:s budget under 2014 Belgien 1 028 25 2,4 % Bulgarien 2 096 148 7,1 % Tjeckien 4 152 441 10,6 % Danmark 1 212 9 0,7 % Tyskland 9 712 39 0,4 % Estland 610 2 0,3 % Irland 1 376 18 1,3 % Grekland 6 829 187 2,7 % Spanien 10 219 379 3,7 % Frankrike 11 159 1 383 12,4 % Kroatien 407 - Ej tillämpligt Italien 9 450 401 4,2 % Cypern 237 - Ej tillämpligt Lettland 1 005 5 0,5 % Litauen 1 774 9 0,5 % Luxemburg 79 0 0,0 % Ungern 6 342 189 3,0 % Malta 221 0 0,2 % Nederländerna 1 285 (30)* (2,3 %) Österrike 1 301 15 1,2 % Polen 17 088 49 0,3 % Portugal 4 772 50 1,0 % Rumänien 5 775 295 5,1 % Slovenien 1 078 15 1,4 % Slovakien 1 577 142 9,0 % Finland 866 7 0,8 % Sverige 1 338 4 0,3 % Storbritannien 5 685 62 1,1 % Interreg 1 866 44 2,4 % TOTALT 110 537 3 890 3,5 % Kartan ovan tar hänsyn till den relativa vikten av de finansiella korrigeringar som bekräftats för varje medlemsstat jämfört med de betalningar som mottagits från EU:s budget under 2014. Ljusgrå färg visar de medlemsstater som ligger under den genomsnittliga procentsatsen på 3,5 %. Röd färg framhåller de medlemsstater som ligger över den genomsnittliga procentsatsen på 3,5 %.

* Det negativa beloppet för Nederländerna ovan beror på att EUdomstolen i ett visst ärende har beslutat att kommissionen ska betala tillbaka medel till Nederländerna.



3.3.2. Uppdelning av schablonkorrigeringar som bekräftats under 2014 Tabell 3.3.2: Uppdelning av schablonkorrigeringar som bekräftats under 2014 Totala finansiella korrigeringar (miljoner euro) Schablonkorrigeringar* som bekräftats under 2014 (miljoner euro) Jordbruk EGFJ 1 649 644** Ejflu 220 168** Sammanhållningspolitik Eruf + Sammanhållningsfonden 1 622 890 ESF 342 223 EUGFJ, utvecklingssektionen 13 0 EFF/FFU 39 3 Inre åtgärder 5 5 TOTALT 3 890 1 933 * Inkluderar extrapolerade korrigeringar. ** Detta är en uppskattning efter bästa förmåga. Huvuddelen av de finansiella korrigeringarna gäller belopp som grundas på exakta uträkningar och schablonbelopp. Schablonkorrigeringar är ett värdefullt verktyg som används när det berörda beloppet inte kan fastställas genom ett representativt statistiskt urval eller när det inte är möjligt att beräkna enskilda fels exakta inverkan på utgifterna. Detta innebär emellertid att den medlemsstat som blir föremål för en schablonkorrigering uppbär de finansiella konsekvenserna, eftersom korrigeringarna inte är direkt kopplade till enskilda oegentligheter på projektnivå, dvs. att det inte finns någon enskild slutlig stödmottagare att återkräva medel från. 3.3.3. Uppdelning av finansiella korrigeringar vid källan Tabell 3.3.3: Uppdelning av finansiella korrigeringar vid källan som bekräftats under 2014 Medlemsstat Finansiella korrigeringar vid källan som bekräftats under 2014 (miljoner euro) Bulgarien 28 Tjeckien 407 Irland 0 Grekland 88 Spanien 0 Frankrike 20 Italien 4 Litauen 0 Ungern 152 Polen 14 Portugal 0 Rumänien 133 Slovakien 56 Storbritannien 0 TOTALT 903

Finansiella korrigeringar vid källan för program inom Eruf/Sammanhållningsfonden 2007–2013 rapporterades för första gången under 2014. De gäller belopp som rapporterats av medlemsstaterna under 2014 på särskild begäran från kommissionens avdelningar (begäran utfärdades för de huvudsakliga ärenden som gällde schablonkorrigeringar i samband med problem med offentliga upphandlingar eller brister i medlemsstaternas förvaltnings- och kontrollsystem). Resultatet blev att finansiella korrigeringar vid källan till ett belopp av sammanlagt 782 miljoner euro har kunnat göras i sex medlemsstater sedan 2012 och fram till slutet av 2014. Eftersom 2014 är det första året då sådan information rapporteras inkluderas hela beloppet för dessa korrigeringar i räkenskaperna för 2014, även om vissa belopp ingick i utbetalningskrav som skickades till kommissionen 2012 och 2013. Huvuddelen av de finansiella korrigeringarna vid källan för Eruf/Sammanhållningsfonden gjordes i Tjeckien (398 miljoner euro), Ungern (136 miljoner euro), Rumänien (92 miljoner euro), Grekland (72 miljoner euro) och Slovakien (56 miljoner euro). Följande medlemsstater berörs mest av schablonkorrigeringar för ESF, som tillämpas samtidigt som utgiftsdeklarationen skickas in till kommissionen och korrigerar nya utgifter: Rumänien (41 miljoner euro), Frankrike (20 miljoner euro), Ungern (16 miljoner euro) och Polen (14 miljoner euro). För dessa länder bekräftades finansiella korrigeringar vid källan på totalt 100 miljoner euro under 2014. I Rumänien arbetar kommissionen tillsammans med de nationella myndigheterna för att komma till rätta med de underliggande orsakerna till de återkommande problem som konstaterats inom ramen för ESF. Myndigheternas förvaltnings- och kontrollsystem ska stärkas, och kommissionen vakar noga över att den överenskomna handlingsplanen genomförs. Dessutom har den nationella revisionsmyndigheten undersökt problem i samband med offentliga upphandlingar för ett antal högriskprojekt, och de fel som konstaterats håller på att rättas till genom finansiella korrigeringar på projektnivå (vilket ersätter schablonkorrigeringen på 25 %). Kommissionen stöder också de rumänska myndigheternas arbete med förenklingar och användning av Arachnesystemet för förebyggande och upptäckt av bedrägeri. 3.4.Finansiella korrigeringar som genomförts under 2014 I detta avsnitt presenteras olika aspekter på de finansiella korrigeringar som genomfördes under 2014. Det bör uppmärksammas att de uppgifter och kartor som presenteras nedan avser ett enda år, nämligen 2014. Både beloppen för de övergripande korrigeringarna och uppdelningen per medlemsstat kan variera väsentligt beroende på vilket år som avses (se avsnitt 4 för en flerårig översikt).

3.4.1. Uppdelning per medlemsstat

Karta och tabell 3.4.1: Finansiella korrigeringar som genomförts under 2014 jämfört med mottagna EUbetalningar; uppdelning per medlemsstat Medlemsstat Utbetalningar som mottagits från EU:s budget under 2014 (miljoner euro) Finansiella korrigeringar som genomförts under 2014 (miljoner euro) Finansiella korrigeringar som genomförts under 2014: % jämfört med de utbetalningar som mottagits från EU:s budget under 2014 Belgien 1 028 17 1,7 % Bulgarien 2 096 31 1,5 % Tjeckien 4 152 336 8,1 % Danmark 1 212 9 0,7 % Tyskland 9 712 28 0,3 % Estland 610 1 0,2 % Irland 1 376 37 2,7 % Grekland 6 829 321 4,7 % Spanien 10 219 391 3,8 % Frankrike 11 159 462 4,1 % Kroatien 407 - Ej tillämpligt Italien 9 450 324 3,4 % Cypern 237 - Ej tillämpligt Lettland 1 005 5 0,5 % Litauen 1 774 0 0,0 % Luxemburg 79 0 0,2 % Ungern 6 342 25 0,4 % Malta 221 0 0,0 % Nederländerna 1 285 34 2,7 % Österrike 1 301 7 0,5 % Polen 17 088 65 0,4 % Portugal 4 772 73 1,5 % Rumänien 5 775 93 1,6 % Slovenien 1 078 7 0,6 % Slovakien 1 577 137 8,7 % Finland 866 8 0,9 % Sverige 1 338 4 0,3 % Storbritannien 5 685 89 1,6 % Interreg 1 866 43 2,3 % TOTALT 110 537 2 549 2,3 % Kartan ovan tar hänsyn till den relativa vikten av de finansiella korrigeringar som genomförts för varje medlemsstat jämfört med de utbetalningar som mottagits från EU:s budget under 2014. Ljusgrå färg visar de medlemsstater som ligger under den genomsnittliga procentsatsen på 2,3 %. Röd färg framhåller de medlemsstater som ligger över den genomsnittliga procentsatsen på 2,3 %. 3.4.2. Uppdelning av schablonkorrigeringar som genomförts under 2014 Tabell 3.4.2: Uppdelning av schablonkorrigeringar som genomförts under 2014 Totala finansiella korrigeringar (miljoner euro) Schablonkorrigeringar* som genomförts under 2014 (miljoner euro) Sammanhållningspolitik Eruf + Sammanhållningsfonden 1 319 520 ESF 289 185 EFF/FFU 41 4 EUGFJ 13 0 Inre åtgärder 5 5 TOTALT 1 667 714 * Inkluderar extrapolerade korrigeringar. Det finns inga siffror tillgängliga för jordbruksområdet. 3.4.3. Uppdelning av finansiella korrigeringar vid källan Tabell 3.4.3: Uppdelning av korrigeringar vid källan som genomförts under 2014 på sammanhållningsområdet Medlemsstat Finansiella korrigeringar vid källan som genomförts under 2014 (miljoner euro) Tjeckien 274 Irland 0 Grekland 60 Spanien 0 Frankrike 20 Italien 4 Litauen 0 Ungern 21 Polen 13 Portugal 0 Rumänien 50 Slovakien 56 Storbritannien 0 TOTALT 499

För Eruf/Sammanhållningsfonden rapporterades finansiella korrigeringar vid källan till ett belopp av 782 miljoner euro under 2014. Av detta belopp kan 430 miljoner euro (55 %) redan anses ha genomförts. De medlemsstater som berörs mest är Tjeckien (271 miljoner euro), Grekland (60 miljoner euro) och Slovakien (56 miljoner euro). Följande medlemsstater berörs av schablonkorrigeringar för ESF, som tillämpas samtidigt som utgiftsdeklarationen skickas in till kommissionen och korrigerar nya utgifter: Frankrike (20 miljoner euro), Ungern (16 miljoner euro), Polen (13 miljoner euro) och Rumänien (11 miljoner euro). 3.5.Återkrav Tabell 3.5: Återkrav som bekräftats och genomförts under 2014 Miljoner euro Rubrik i den fleråriga budgetramen Totala återkrav som bekräftats under 2014 Totala återkrav som genomförts under 2014 Smart tillväxt för alla 233 220 Eruf 0 1 Sammanhållningsfonden 0 0 ESF 1 1 Inre åtgärder 232 218 Hållbar tillväxt: naturresurser 435 366 EGFJ 213 150 Landsbygdsutveckling 165 167 FFU/EFF 29 25 EUGFJ, utvecklingssektionen 5 5 Inre åtgärder 23 19 Säkerhet och medborgarskap 37 37 Inre åtgärder 37 37 Europa i världen 127 108 Yttre åtgärder 127 108 Administration 5 5 TOTALT 838 736 Jordbruk: Under perioden 2008–2014 undersökte kommissionen om reglerna om återkrav tillämpades korrekt genom 32 revisionsuppdrag i 19 medlemsstater (inbegripet alla EU15länder med en låg återkravsnivå för de fall som konstaterats sedan 2007). De brister som konstaterades vid revisionerna håller på att följas upp genom förfaranden för kontroll av överensstämmelse. Utom i två fall (Italien och Irland) har medlemsstaternas myndigheter generellt sett tillräckliga förfaranden för att skydda EU:s ekonomiska intressen. Hur effektiva medlemsstaternas myndigheter är när det gäller återkrav för de största enskilda oegentligheterna bedöms inom ramen för ytterligare 25 pågående förfaranden för kontroll av överensstämmelse (skrivbordsgranskningar). År 2012 avslöjade en undersökning genomförd av Olaf vissa allvarliga problem inom Italiens utbetalande organ. Detta gällde ofullständiga upplysningar om fordringar, preskription av vissa skulder och vissa nationella program som påstods finansieras av EU:s budget. Under sin revision för 2013 konstaterade revisionsrätten också vissa allvarliga problem med skuldförvaltningssystemen i Italien (AEGA) och Irland (Daff). Kommissionen tog hänsyn till detta i sin riskanalys och genomförde ett revisionsuppdrag i Italien i september 2014. Ett revisionsuppdrag kommer att genomföras i Irland under revisionsåret 2015–2016. 3.6.Konstaterade brister i medlemsstaternas förvaltnings- och kontrollsystem 2014 och vidtagna åtgärder 3.6.1. Jordbruk och landsbygdsutveckling Väsentliga brister som noteras i medlemsstaternas förvaltnings- och kontrollsystem av dem själva, kommissionen, revisionsrätten och/eller Olaf (bedrägeriutredningar) följs noga upp av kommissionen fram till dess att man har fått tillförlitliga bevis för att bristerna har åtgärdats genom lämpliga åtgärder från medlemsstatens sida, för att oriktiga utgifter som redovisats under tidigare år har rättats till och för att det nya systemet har visat sig vara pålitligt i praktiken. GD Jordbruk och landsbygdsutveckling utfärdade reservationer gällande direktstöd i sin årliga verksamhetsrapport för 2013 för 15 spanska utbetalande organ samt Frankrike, Storbritannien (England), Ungern, Grekland och Portugal. I Frankrike, Spanien och England har korrigerande handlingsplaner upprättats av de nationella myndigheterna. Planerna övervakas fortlöpande av kommissionen. I Portugal har handlingsplanen genomförts. I Grekland har situationen förbättrats betydligt, men det kunde ändå konstateras att handlingsplanen inte hade genomförts till fullo vad gäller delmål och tidsfrister. Därför antog kommissionen ett genomförandebeslut om att minska de månatliga utbetalningarna under ansökningsåret 2014 för de utgifter som berördes av bristerna. Det ansågs inte nödvändigt att upprätta en formell handlingsplan för Ungern för de specifika problem som konstaterades 2013 och 2014. Dessa gällde kontrollens utformning, som kommer att göras om i samband med det nya systemet för direktstöd som gäller från och med ansökningsåret 2015. När det gäller Frankrike håller den handlingsplan som färdigställdes den 15 november 2013 på att följas upp genom rapportering varje kvartal och, vid behov, revisionsuppdrag. I den årliga verksamhetsrapporten för 2013 justerade GD Jordbruk och landsbygdsutveckling medlemsstaternas kontrollstatistik för att återspegla oupptäckta och därmed icke rapporterade fel och beräknade en felprocent på 5,2 %. Eftersom detta gjordes på de utbetalande organens nivå kunde generaldirektören utfärda riktade reservationer till 31 utbetalande organ i stället för att utfärda reservationer gällande hela den verksamhetsbaserade budgeteringen. Under 2014 stärkte kommissionen dessutom de befintliga handlingsplanerna ytterligare för att åtgärda de ovannämnda reservationerna genom förbättrat samarbete och analys inom kommissionens avdelningar och en intensiv dialog med medlemsstaterna. GD Jordbruk och landsbygdsutvecklings tillfälliga arbetsgrupp, som inrättades 2012, fortsatte att sammanträda och utforma analyser och strategier för kommissionen. Ett förbättrat system för medlemsstaternas rapportering om sina nationella handlingsplaner för en minskad felprocent upprättades också. Det omfattar ett stärkt fokus på regelbunden uppföljning av revisionsresultat och förbättrade indikatorer och delmål för översynen. Under 2014 utvecklade kommissionen också att nytt itverktyg så att den kan samla in och hantera information från de nationella handlingsplanerna på ett mer effektivt och konsekvent sätt. Sedan 2013 har fyra seminarier om felprocent hållits (två under 2014) för att presentera läget när det gäller genomförandet av handlingsplanerna, utbyta god praxis och ge vägledning. Dessa seminarier anordnas två gånger om året av landsbygdsutvecklingskommittén och kommittén för jordbruksfonderna, och man strävar efter att involvera både förvaltningsmyndigheter och utbetalande organ. Därför görs en lägesbedömning av det noggrant övervakade uppföljningsförfarandet varje halvår. De områdesansvariga tjänstemännen gör samtidigt en uppföljning av konstaterade brister med medlemsstaterna vid årliga och andra, särskilt sammankallade, möten, i uppföljningskommittéer och vid behov i samband med ändringar av programmen. Kommissionens relevanta revisionskapacitet har också förstärkts. Antalet revisionsuppdrag ökade och revisionerna inriktas på särskilda problem i samband med felprocent. Dessutom innehåller lagstiftningen bestämmelser om avbrott och inställelser då allvarliga brister konstateras i förvaltnings- och kontrollsystemen för Ejfluutgifter för perioderna 2007–2013 eller 2014–2020. I den nya rättsliga ramen (förordning (EU) nr 1305/2013) fastslås i artikel 62 att både förvaltningsmyndigheten och det utbetalande organet ska göra en förhandsbedömning för varje föreslaget program av om de åtgärder som ska ingå i programmet kan kontrolleras och verifieras. Kommissionens avdelningar gör en noggrann analys av denna bedömning innan de godkänner programmen. Slutligen kommer det europeiska nätverket för landsbygdsutveckling att få en utökad roll när det gäller att sprida god praxis för att minska felprocenten. Under det första halvåret 2015 anordnades utbildning för förvaltningsmyndigheterna om följande ämnen: förenklade kostnadsalternativ, kostnaders rimlighet, offentlig upphandling och resultatorienterade utbetalningar till miljöåtgärder i jordbruket: en gemensam metod. 3.6.2. Sammanhållningspolitik

När det gäller Eruf och Sammanhållningsfonden 2007–2013 inriktade kommissionen sitt revisionsarbete under 2014 på fem revisionsärenden och särskilda undersökningsuppdrag för att validera vissa felprocentsatser i årliga kontrollrapporter. För att validera revisionsmyndigheternas revisionsresultat görs revisioner på plats hos programmyndigheterna och/eller hos mellanliggande organ. Vanligtvis verifieras revisionsresultaten ända fram till källan, på plats och på stödmottagar- eller projektnivå. Resultaten av detta revisionsarbete visar att kommissionen i allmänhet kan lita på det arbete som 42 av de undersökta 47 revisionsmyndigheterna utför. Dessa har hand om 91 % av revisionerna av anslagen till Eruf/Sammanhållningsfonden för programperioden 2007–2013. Det revisionsarbete som gjordes från 2010 till 2014 bekräftar att problem kvarstår i samband med medlemsstaternas förvaltningskontroller (kontrollerna på första nivå). Kommissionens revisioner under 2014 av förvaltningskontrollerna bekräftade att brister i deras genomförande har kunnat konstateras vid 66 % av uppdragen, särskilt när det gäller offentlig upphandling (där brister vid 58 % av uppdragen konstaterades). Andra problem upptäcktes på områden såsom insatsernas stödberättigande (revisioner gjordes på ett urval av insatser i Ungern, Rumänien, Grekland, Italien och Slovenien) och statligt stöd (som undersöktes i revisioner av konkurrenskraftsprogram i Slovenien, Ungern, Grekland, Rumänien, Italien och vid ett uppdrag i Spanien hos de två mellanliggande organen). På dessa tre områden (offentlig upphandling, stödberättigande, statligt stöd) rapporterar också revisionsrätten problem. En detaljerad analys av de reservationer som utfärdats av generaldirektören och de relaterade handlingsplanerna på programnivå finns i GD Jordbruk och landsbygdsutvecklings årliga verksamhetsrapport för 2014. De huvudsakliga problem som konstaterades vid systemrevisionerna av ESF gällde följande: urvalet av insatser, bristfälliga förvaltningskontroller, bristande revisionskedjor, otillförlitliga itsystem, brister i attesteringsförfarandet, otillräcklig tillförlitlighet i de nationella systemrevisionsrapporterna, regelbrott inom offentlig upphandling och icke stödberättigande utgifter. Medlemsstaternas förvaltningskontroller fortsätter att vara ett av huvudproblemen. De revisioner av förvaltningskontroller som kommissionen gjorde 2014 bekräftade följande huvudsakliga brister i genomförandet av kontrollerna, vilka redan konstaterats 2013: förvaltningskontrollernas formella utformning, otillräckliga kontroller av offentliga upphandlingar, förvaltningsmyndighetens eller det mellanliggande organets bristfälliga struktur/organisation, brist på utbildning och översyn då arbetsuppgifter delegeras, förvaltningskontroller som görs efter att utgifter attesterats och otillräcklig vägledning och utbildning för stödmottagare. Under 2014 utfärdades reservationer i årliga verksamhetsrapporter på grund av bristerna i förvaltnings- och kontrollsystemen i följande operativa program inom EFF: Tyskland (Mecklenburg-Vorpommern), Italien, Nederländerna, Polen och Rumänien. I de årliga kontrollrapporterna konstaterades att samtliga fem operativa program som berördes innehöll väsentliga fel. Skrivelser med tydliga handlingsplaner sändes ut till alla berörda medlemsstater. Där fastställdes vilka korrigerande åtgärder som måste vidtas för att utbetalningarna ska återupptas. 4.ACKUMULERADE FINANSIELLA KORRIGERINGAR OCH ÅTERKRAV FRAM TILL SLUTET AV 2014 4.1.Översikt Ackumulerade belopp ger värdefull information om betydelsen av de korrigerande mekanismer som används av kommissionen, i synnerhet eftersom de tar hänsyn till programmens och projektens fleråriga karaktär och neutraliserar effekterna av engångshändelser.



4.1.1. Perioden 2009–2014 Diagrammen nedan visar utvecklingen i fråga om finansiella korrigeringar och återkrav som bekräftats och genomförts under de sex senaste åren: Diagram 4.1: Finansiella korrigeringar och återkrav 2009‒2014 (miljoner euro) Bekräftade finansiella korrigeringar och återkrav 2009‒2014 (miljarder euro) Genomförda finansiella korrigeringar och återkrav 2009‒2014 (miljarder euro) Det genomsnittliga beloppet för de finansiella korrigeringar och återkrav som bekräftades per år under perioden 2009–2014 uppgick till 3,2 miljarder euro eller 2,4 % av de genomsnittliga utbetalningarna från EU:s budget på 133 miljarder euro (delad förvaltning: 2,8 miljarder euro eller 2,8 % av det genomsnittliga utbetalningsbeloppet på 102 miljarder euro; alla övriga förvaltningstyper: 366 miljoner euro eller 1,2 % av det genomsnittliga utbetalningsbeloppet på 30,5 miljarder euro). Andelen bekräftade belopp ökar något, vilket visar att den fleråriga kontrollramen lyckas skydda EU:s budget över tiden.

Det genomsnittliga beloppet för finansiella korrigeringar och återkrav som genomfördes för 2009–2014 uppgick till 2,8 miljarder euro, vilket motsvarar 2,1 % av de genomsnittliga utbetalningarna från EU:s budget under denna period (delad förvaltning: 2,5 miljarder euro eller 2,4 % av det genomsnittliga utbetalningsbeloppet; alla övriga förvaltningstyper: 356 miljoner euro eller 1,2 % av det genomsnittliga utbetalningsbeloppet). Den ökande trend som visas ovan kan förklaras av avslutandet av programperioden 2000–2006, eftersom ett stort antal finansiella korrigeringar och återkrav genomförs först i detta skede (se nedan). På jordbruksområdet gjorde genomförandet av vissa finansiella nettokorrigeringar i form av tre årliga delbetalningar att de belopp som faktiskt genomfördes ökade mindre än de belopp som kommissionen beslutat om. 4.1.2. EUdomstolens beslut om finansiella korrigeringar inom regionalpolitiken Under 2015 utfärdade EUdomstolen domar som upphävde ett antal beslut om finansiella korrigeringar inom regionalpolitiken som fattats mellan 2008 och 2010. Korrigeringarna uppgick till nästan 0,5 miljarder euro och gällde programperioden 1994–1999. Domarna återspeglar förfarandeproblem i samband med förordning (EG) nr 1083/2006. Kommissionen håller på att analysera domarnas konsekvenser. 4.2.Finansiella korrigeringar 4.2.1. Översikt Tabell 4.2.1: Ackumulerade finansiella korrigeringar som bekräftats och genomförandeprocenten fram till slutet av 2014 Miljoner euro Programperiod Ackumulerade EGFJ-beslut Totala finansiella korrigeringar som bekräftats i slutet av 2014 Genomförande-procent i slutet av 2014 Finansiella korrigeringar som bekräftats i slutet av 2013 Genomförande-procent i slutet av 2013 Program-perioden 1994–1999 Program-perioden 2000-2006 Program-perioden 2007-2013 Jordbruk - 126 580 10 808 11 514 82,8 % 9 634 89,6 % EGFJ - - - 10 808 10 808 83,7 % 9 148 90,0 % Landsbygds-utveckling - 126 580 Ej tillämpligt 706 69,3 % 486 83,2 % Sammanhållnings-politik 2 723 8 437 3 043 Ej tillämpligt 14 203 92,2 % 12 189 93,8 % Eruf 1 794* 5 638 1 541 Ej tillämpligt 8 973 91,9 % 7 643 93,8 % Sammanhållnings-fonden 268 780 448 Ej tillämpligt 1 496 88,7 % 1 204 90,7 % ESF 560 1 811 1 029 Ej tillämpligt 3 399 96,5 % 3 057 97,9 % FFU/EFF 100 125 25 Ej tillämpligt 250 60,4 % 211 51,8 % EUGFJ, utvecklings-sektionen 2 83 - Ej tillämpligt 85 100,0 % 73 100 % Övrigt - - - Ej tillämpligt 9 100,0 % 4 100 % Totalt 2 723 8 563 3 623 10 808 25 726 88,0 % 21 827 91,9 % * 2015 dömde EU-domstolen till fördel för medlemsstater som mottagit stöd i ett antal rättsfall (0,5 miljarder euro) relaterade till finansiella korrigeringar inom Eruf som genomförts 2008–2010 (se avsnitt 4.1.2). Av de olika programperioderna inom sammanhållningspolitiken framgår tydligt EU-budgetcykelns fleråriga karaktär. Eftersom arbetet med att avsluta programperioden 2000–2006 håller på att slutföras är beloppet för de finansiella korrigeringarna mycket högre, särskilt jämfört med perioden 2007–2013. De finansiella korrigeringarna för denna senare period förväntas fortsätta att öka under de kommande åren i takt med att dess program börjar avslutas (vissa håller på att uppnå utbetalningströskeln på 95 %), men bör vara av mindre betydelse jämfört med den föregående programperioden tack vare de förebyggande åtgärdernas goda resultat. 4.2.2. Jordbruk – EGFJ: finansiella korrigeringar enligt förfarandet för kontroll av överensstämmelse För EGFJ uppgår beloppet för de finansiella korrigeringar som kommissionen beslutat om sedan 1999 till 10 808 miljoner euro (från 47 antagna beslut). Den genomsnittliga korrigeringssatsen per budgetår för perioden 1999‒2014 har varit 1,7 % av utgifterna. När kommissionen väl beslutar om korrigeringar genomförs de automatiskt, såvida inte en medlemsstat har beviljats möjlighet att betala genom tre årliga delbetalningar. Tabell 4.2.2: EGFJ: Ackumulerade finansiella korrigeringar som beslutats i samband med kontrollen av överensstämmelse för räkenskaperna från 1999 till slutet av 2014; uppdelning per medlemsstat Miljoner euro Medlemsstat EGFJ-utbetalningar som mottagits från EU:s budget % av de utbetalningar som mottagits jämfört med de totala utbetalningarna Ackumulerade finansiella korrigeringar för EGFJ i slutet av 2014 % jämfört med de utbetalningar som mottagits från EU:s budget % jämfört med det totala beloppet för finansiella korrigeringar Belgien 12 243 1,9 % 43 0,4 % 0,4 % Bulgarien 2 583 0,4 % 69 2,7 % 0,6 % Tjeckien 5 636 0,9 % 8 0,1 % 0,1 % Danmark 17 282 2,7 % 192 1,1 % 1,8 % Tyskland 87 523 13,4 % 198 0,2 % 1,8 % Estland 624 0,1 % 1 0,1 % 0,0 % Irland 19 570 3,0 % 49 0,3 % 0,5 % Grekland 39 372 6,0 % 2 389 6,1 % 22,1 % Spanien 87 622 13,5 % 1 496 1,7 % 13,8 % Frankrike 138 554 21,3 % 2 519 1,8 % 23,3 % Kroatien 7 687 1,2 % - Ej tillämpligt Ej tillämpligt Italien 73 157 11,2 % 1 874 2,6 % 17,3 % Cypern 395 0,1 % 10 2,4 % 0,1 % Lettland 897 0,1 % 0 0,1 % 0,0 % Litauen 2 474 0,4 % 18 0,7 % 0,2 % Luxemburg 471 0,1 % 5 1,1 % 0,0 % Ungern 8 614 1,3 % 57 0,7 % 0,5 % Malta 32 0,0 % 0 0,9 % 0,0 % Nederländerna 17 214 2,6 % 183 1,1 % 1,7 % Österrike 11 173 1,7 % 12 0,1 % 0,1 % Polen 19 972 3,1 % 92 0,5 % 0,9 % Portugal 11 013 1,7 % 207 1,9 % 1,9 % Rumänien 6 117 0,9 % 196 3,2 % 1,8 % Slovenien 766 0,1 % 20 2,6 % 0,2 % Slovakien 2 458 0,4 % 2 0,1 % 0,0 % Finland 8 440 1,3 % 31 0,4 % 0,3 % Sverige 11 235 1,7 % 117 1,0 % 1,1 % Storbritannien 58 272 8,9 % 1 018 1,7 % 9,4 % Totalt 651 394 100,0 % 10 808 1,7 % 100,0 %



Diagram 4.2.2: EGFJ: Medlemsstaternas ackumulerade finansiella korrigeringar i samband med kontrollen av överensstämmelse för räkenskaperna från 1999 till slutet av 2014 jämfört med de utbetalningar som mottagits från EU:s budget 4.2.3. Sammanhållningspolitik: Eruf och ESF 2000–2006

Eftersom arbetet med att avsluta perioden 2000–2006 håller på att slutföras kan en användbar jämförelse mellan de övergripande resultaten av de korrigerande åtgärderna och de totala medel som använts göras, och därmed blir en mer fullständig bild av de korrigerande mekanismernas inverkan möjlig. För Eruf och ESF uppgick i slutet av 2014 det kombinerade beloppet för finansiella korrigeringar, enbart på grundval av kommissionens tillsynsarbete, till 8,2 miljarder euro. Detta motsvarar cirka 4,1 % av anslagen (196,9 miljarder euro) i slutet av 2014. Korrigeringssatsen ökar till över 4,6 % när man tar hänsyn till de ytterligare finansiella korrigeringar som rapporterats av medlemsstaterna och som rör deras egen kontrollverksamhet.



I slutet av 2014 hade kommissionen avslutat 338 Erufprogram (jämfört med 316 i slutet av 2013) av totalt 379 program. För de kvarvarande 41 programmen har medlemsstaterna bestridit de finansiella korrigeringar som kommissionen föreslagit, lagt fram ytterligare information som måste granskas eller begärt återbetalning av belopp som inte kan återkrävas. Dessa ärenden följs upp genom förfaranden för finansiella korrigeringar (överläggningar) och beslut om belopp som inte kan återkrävas. För Eruf hade kommissionen fram till slutet av 2014 ålagt samtliga medlemsstater finansiella korrigeringar på sammanlagt 5,8 miljarder euro, motsvarande omkring 4,5 % av de totala anslagen för alla program 2000–2006. Detta kan delas upp i finansiella korrigeringar på 4,1 miljarder euro under programmens livscykel och 1,6 miljarder euro vid programmens avslutande. De medlemsstater som berörs mest är Spanien (2,6 miljarder euro), Italien (1,2 miljarder euro) och Grekland (1,2 miljarder euro). Avslutandeförfarandet för ESF hade genomförts till fullo i slutet av 2014. Kommissionens avdelningar uppskattar att det totala beloppet för finansiella korrigeringar för programperioden 2000–2006 den 30 juni 2015 (inklusive pågående finansiella korrigeringar) kommer att uppgå till 2,4 miljarder euro för ESFprogrammen, motsvarande 3,6 % av anslagen till ESF. Detta kan delas upp i finansiella korrigeringar på 1,2 miljarder euro under programmens livscykel och 1,2 miljarder euro vid programmens avslutande. Vid avslutandet av de spanska ESFprogrammen förkastade de spanska myndigheterna avslutandeförslaget för tre av de 38 programmen, trots en avslutandeanalys av samtliga argument och upplysningar som lagts fram av kommissionen. I slutet av 2014 pågick finansiella korrigeringar för Spanien till ett belopp av 59 miljoner euro och omfattade ett blockerat utestående åtagande på 34 miljoner euro. Under 2015 har ett avslutandeförslag godkänts av de lokala myndigheterna. Varningar om inledande av ett korrigeringsförfarande har utfärdats för andra program. Diagram 4.2.3: Medlemsstaternas ackumulerade finansiella korrigeringar som bekräftats och som pågår per den 31 december 2014 för programperioden 2000–2006 för Eruf och ESF jämfört med mottagna bidrag 4.2.4. Sammanhållningspolitik: Eruf/Sammanhållningsfonden och ESF 2007–2013 I detta skede av programperioden motsvarar de ackumulerade belopp som korrigerats så här långt 0,9 % av budgetanslagen. De finansiella korrigeringarna för perioden 2007–2013 förväntas fortsätta att öka under de kommande åren, i takt med att dess program avslutas, men siffrorna tyder så här långt på en i allmänhet lägre nivå av finansiella korrigeringar jämfört med under den tidigare programperioden. Det kommer sig av förvaltnings- och kontrollsystemens förbättrade kapacitet att upptäcka problem och korrigera fel innan utgifterna redovisas för kommissionen, vilket också återspeglas i de lägre felprocensatserna för sammanhållningspolitiken under perioden 2007–2013 jämfört med 2000–2006. Det görs även en hänvisning till medlemsstaternas korrigeringar under denna period (se avsnitt 7).



Tabell 4.2.4: Programperioden 2007–2013 – Eruf/Sammanhållningsfonden och ESF: finansiella korrigeringar som bekräftats och som pågår per den 31 december 2014; uppdelning per medlemsstat Miljoner euro Medlemsstat Eruf-/Sammanhållnings-fonds- + ESF-bidrag för 2007‒2013 % av bidragen jämfört med de totala bidragen Finansiella korrigeringar som bekräftats Pågående finansiella korrigeringar (skrivelser om avslutande har skickats) Totala finansiella korrigeringar som ålagts för 2007-2013 Procentandel finansiella korrigeringar avseende Eruf-/Sammanhållnings-fonds- + ESF-bidragen Andel finansiella korrigeringar som ålagts jämfört med de totala finansiella korrigering-arna Belgien 2 063 0,6 % 22 1 23 1,1 % 0,7 % Bulgarien 6 674 1,9 % 87 - 87 1,3 % 2,7 % Tjeckien 26 540 7,6 % 715 61 776 2,9 % 23,6 % Danmark 510 0,1 % 0 - 0 0,0 % 0,0 % Tyskland 25 488 7,3 % 26 9 35 0,1 % 1,1 % Estland 3 403 1,0 % 10 - 10 0,3 % 0,3 % Irland 751 0,2 % 21 - 21 2,8 % 0,6 % Grekland 20 210 5,8 % 219 88 306 1,5 % 9,3 % Spanien 34 649 10,0 % 368 82 450 1,3 % 13,7 % Frankrike 13 449 3,9 % 48 2 50 0,4 % 1,5 % Kroatien 858 0,2 % - - - 0,0 % 0,0 % Italien 27 923 8,0 % 110 15 124 0,4 % 3,8 % Cypern 612 0,2 % - - - Ej tillämpligt Ej tillämpligt Lettland 4 530 1,3 % 23 - 23 0,5 % 0,7 % Litauen 6 775 2,0 % 0 - 0 0,0 % 0,0 % Luxemburg 50 0,0 % 0 - 0 0,9 % 0,0 % Ungern 24 908 7,2 % 340 - 340 1,4 % 10,3 % Malta 840 0,2 % - - - Ej tillämpligt Ej tillämpligt Nederländerna 1 660 0,5 % - - - Ej tillämpligt Ej tillämpligt Österrike 1 204 0,3 % 12 6 18 1,5 % 0,5 % Polen 67 186 19,3 % 238 - 238 0,4 % 7,2 % Portugal 21 412 6,2 % 22 - 22 0,1 % 0,7 % Rumänien 19 058 5,5 % 501 - 501 2,6 % 15,2 % Slovenien 4 101 1,2 % 19 - 19 0,5 % 0,6 % Slovakien 11 496 3,3 % 169 0 169 1,5 % 5,1 % Finland 1 596 0,5 % 0 - 0 0,0 % 0,0 % Sverige 1 626 0,5 % 1 - 1 0,1 % 0,0 % Storbritannien 9 891 2,8 % 64 7 71 0,7 % 2,2 % Gräns-överskridande 7 987 2,3 % 3 - 3 0,0 % 0,1 % Totalt 347 450 100,0 % 3 018 269 3 287 0,9 % 100,0 % Eftersom 2007–2013 års program får stöd från flera fonder görs ingen uppdelning mellan Eruf och Sammanhållningsfonden i tabellen ovan.



Diagram 4.2.4: Medlemsstaternas ackumulerade finansiella korrigeringar som bekräftats och som pågår per den 31 december 2014 för programperioden 2007–2013 för Eruf/Sammanhållningsfonden och ESF jämfört med mottagna bidrag

För programmen inom Eruf/Sammanhållningsfonden har kommissionen föreskrivit finansiella korrigeringar på sammanlagt omkring 2 miljarder euro sedan början av programperioden 2007–2013. (Detta omfattar 782 miljoner euro i finansiella korrigeringar som tillämpats av medlemsstaterna före eller samtidigt som de redovisat utgifterna för kommissionen, till följd av begärda korrigerande åtgärder; se även korrigeringar ”vid källan” ovan.) Finansiella korrigeringar till ett belopp av 237 miljoner euro pågår. De medlemsstater som berörs mest är Tjeckien (719 miljoner euro), Ungern (298 miljoner euro), Grekland (257 miljoner euro), Spanien (237 miljoner euro), Slovakien (152 miljoner euro), Rumänien (146 miljoner euro) och Italien (105 miljoner euro). Beträffande Eruf och Sammanhållningsfonden fortsatte kommissionen under 2014 att strikt utöva sin tillsynsfunktion genom att avbryta/ställa in utbetalningar så snart som brister konstaterats och säkerställa att medlemsstaterna åtgärdar dessa brister i sina förvaltnings- och kontrollsystem. Målet var att identifiera och hantera eventuella större kvarstående och väsentliga risker för att garantera ett lämpligt skydd av EU:s budget och att komma fram till en godtagbar kvarstående risk när programmen avslutas. Detta resulterade i en övergripande förbättring under perioden 2007–2013 jämfört med 2000–2006, och i en positiv utveckling när det gäller förekomsten av fel i de sammanhållningspolitiska utgifterna under åren tack vare en rad åtgärder som vidtagits av kommissionen i samarbete med medlemsstaterna, såsom anges nedan. När det gäller ESF är de medlemsstater som har högst nivå av ackumulerade finansiella korrigeringar Rumänien (355 miljoner euro), Spanien (213 miljoner euro) och Polen (152 miljoner euro). Följande förbättringar gjordes under perioden 2007–2013 för programmen inom Eruf/Sammanhållningsfonden och ESF: A) Stärkta nationella kontroller De nationella förvaltnings- och kontrollsystemen möjlighet att förhindra, upptäcka och korrigera fel innan utgifterna redovisas för kommissionen har stärkts. Å ena sidan har kommissionens avdelningar gjort stora förvaltnings- och granskningsrelaterade insatser för att förbättra hur medlemsstaternas inledande kontroller fungerar. Å andra sidan föreskriver förordningarna för 2007‒2013 en generell skyldighet för revisionsmyndigheterna att använda statistiska urval för granskningen av insatserna. Detta har, tillsammans med en grundlig övervakning av granskningen och vägledning från kommissionen som leder till betydande kapacitetsuppbyggnadsinsatser, i hög grad bidragit till att förbättra tillförlitligheten i de felprocent som rapporteras årligen till kommissionen i medlemsstaternas årliga kontrollrapporter och som används som indikatorer för förvaltnings- och kontrollsystemens effektivitet i kommissionens kontrollprocess. Kommissionen revisionsarbete skulle således kunna övergå till att uppnå garantier i fråga om det arbete som utförs av revisionsmyndigheterna, med fokus på de svagaste eller på dem som granskar mest EUmedel. Dessutom följer kommissionen kontinuerligt upp konstaterade brister och övervakar att kvaliteten på revisionsmyndighetens arbete förblir tillfredsställande om samordnad granskning har beviljats ett program. Det nära samarbetet med revisionsmyndigheterna möjliggör tidig upptäckt och lösning av problem redan på nationell nivå. Det bidrar också till att förbättra kommissionens kontrollprocess. B) Kommissionens revisioner på plats Kommissionen genomför också egna riskbaserade granskningar på plats, inbegripet granskningar hos stödmottagarna, om den anser att vissa brister (särskilt i fråga om komplicerade frågor som offentlig upphandling eller statligt stöd för Eruf/Sammanhållningsfonden) antingen kan förbli oupptäckta eller inte upptäckas i tid. Detta omfattar verifiering av genomförandet av korrigerande handlingsplaner i händelse av avbrott och finansiella korrigeringar. Granskningarna bidrar till att förbättra förvaltnings- och kontrollsystemen för program för vilka en reservation utfärdats om att säkerställa att tidigare och framtida utgifter som redovisas för kommissionen är lagliga och korrekta. Det ger också kommissionen ytterligare, mer direkta garantier. C) Bättre kapacitet att upptäcka problem Den förbättrade kapaciteten att upptäcka problem har använts för att föregripande förbättra hur medlemsstaternas förvaltningssystem fungerar, samtidigt som man genomför de finansiella korrigeringar som krävs. En systematisk och konsekvent användning från kommissionens sida av avbrott och inställelser av utbetalningar till program med betydande förvaltningsmässiga brister sedan 2008, eller generaldirektörernas beslut att utfärda skriftliga varningar när inga utbetalningar är förestående, har gjort att EU har kunnat undvika att täcka utgifter med hög risk för fel. Det har också gett medlemsstaterna starka incitament att snabbt förbättra sina förvaltnings- och kontrollsystem. Samtidigt har det gemensamma arbete som utförs av EU och medlemsstaternas kontrollmyndigheter möjliggjort en bättre överenskommelse om, och genomförande av, de finansiella korrigeringar som krävs för att vederbörligen skydda EU:s budget mot oriktiga utgifter, bland annat genom schablonkorrigeringar. Medlemsstaterna kunde i sin tur återanvända de EUmedel som berördes av dessa korrigeringar för andra projekt. Sådana korrigeringar har ändå stora ekonomiska och politiska konsekvenser i de berörda medlemsstaterna eftersom oriktiga utgifter måste finansieras genom nationella resurser, såvida de inte drivs in från stödmottagarna.

D) Kapacitetsuppbyggnad För att minska de återstående risker och brister som konstaterats i medlemsstaterna och programmen när det gäller förvaltningsmyndigheterna, har kommissionen också tagit initiativ till att genomföra ytterligare kapacitetsbyggande åtgärder för 2007–2013 års program. Ett nytt kompetenscentrum för administrativ kapacitetsuppbyggnad inrättades i början av 2013 för att stödja offentliga myndigheter som förvaltar Eruf och Sammanhållningsfonden. Centrumet har upprättat en handlingsplan för offentliga upphandlingar. Åtgärder vidtas också för att förbättra genomförandet av reglerna om statligt stöd, samtidigt som en plattform för utbyte mellan de myndigheter som förvaltar fonderna håller på att tas fram för att utnyttja befintlig god praxis. E) Förenklade kostnadsalternativ Under 2014 fortsatte kommissionen att aktivt främja användningen av förenklade kostnadsalternativ. Man anordnade seminarier i Italien, Frankrike, Irland och Malta om detta, som ett sätt att ytterligare minska risken för fel när det gäller transaktionernas laglighet och korrekthet, särskilt i samband med förberedelserna inför nästa programperiod 2014–2020. Dessutom färdigställdes en uppdaterad vägledning till medlemsstaterna om förenklade kostnadsalternativ i september 2014, och en italiensk fallstudie om tillämpningen av förenklade kostnadsalternativ under programperioden 2007–2013 offentliggjordes 2014. 4.3.Återkrav Tabellerna nedan visar storleken på de återkrav som bekräftats och genomförts för perioden 2009–2014. Se även tabell 5.2 nedan om konsekvenserna för EU:s budget. Tabell 4.3.1: Återkrav som bekräftats 2009–2014 Miljoner euro År Totalt Återkrav 2009 2010 2011 2012 2013 2014 Jordbruk: EGFJ 163 178 174 162 227 213 1 117 Landsbygdsutveckling 25 114 161 145 139 165 750 Sammanhållningspolitik 102 24 50 22 83 35 315 Inre åtgärder 100 188 270 252 393 293 1 495 Yttre åtgärder 81 137 107 107 93 127 652 Administration 9 5 8 7 6 5 40 Totalt 480 646 770 695 941 838 4 368

Tabell 4.3.2: Återkrav som genomförts 2009–2014 Miljoner euro År Totalt Återkrav 2009 2010 2011 2012 2013 2014 Jordbruk: EGFJ 148 172 178 161 155 150 964 Landsbygdsutveckling 25 114 161 166 129 167 763 Sammanhållningspolitik 102 25 48 14 81 32 301 Inre åtgärder 100 162 268 229 398 274 1 432 Yttre åtgärder 81 136 77 99 93 108 594 Administration 9 5 2 9 6 5 36 Totalt 464 614 734 678 862 736 4 089 5.NETTOKORRIGERINGAR Hur budgeten genomförs, sektorsförvaltningen och de finansiella bestämmelserna på det politikområde som avses inverkar på hur EU:s budget påverkas av de olika korrigeringsmekanismerna. I samtliga fall resulterar korrigeringsmekanismerna i att EU:s budget skyddas mot utgifter som strider mot lagstiftningen. 5.1.Finansiella nettokorrigeringar under 2014 En finansiell nettokorrigering påverkar EU:s budget (dvs. de korrigerade och återkrävda beloppen återbetalas till EU:s budget). Till följd av detta minskas EU:s bidrag till medlemsstaten i fråga. Såsom anges ovan gjordes nettokorrigeringar främst inom jordbrukspolitiken under programperioderna 2000–2006 och 2007–2013. Tabell 5.1.1: Uppdelning av finansiella nettokorrigeringar som bekräftats under 2014 Miljoner euro Rubrik i den fleråriga budgetramen Finansiella nettokorrigeringar som bekräftats under 2014 Finansiella nettokorrigeringar med ersättning av utgifter som bekräftats under 2014 Totala finansiella korrigeringar som bekräftats under 2014 Smart tillväxt för alla 315 1 649 1 964 Eruf 185 1 145 1 330 Sammanhållningsfonden 31 261 292 ESF 99 243 342 Hållbar tillväxt: naturresurser 1 903 17 1 921 EGFJ 1 649 - 1 649 Landsbygdsutveckling 220 - 220 FFU/EFF 21 17 39 EUGFJ, utvecklingssektionen 13 - 13 Säkerhet och medborgarskap 5 - 5 Migration och inrikes frågor 5 - 5 TOTALT 2 224 1 666 3 890 Totalt 113 miljoner euro har ännu inte klassificerats, och de behandlas i denna tabell som att de inte är nettokorrigeringar. Som framgår ovan är korrigeringarna när det gäller jordbruk (EGFJ, Ejflu, EUGFJ) alltid nettokorrigeringar. Däremot är nettokorrigeringar som leder till återbetalning till EU:s budget av tidigare utbetalade belopp ett undantag inom sammanhållningspolitiken, på grund av de rättsliga bestämmelserna (se avsnitt 3.1 för mer information om beloppen). Enligt den lagstiftning som gällde för sammanhållningspolitiken fram till programperioden 2007–2013 är det endast fråga om en faktisk återbetalning av medel till EU:s budget i följande fall: -Om medlemsstaterna inte kan uppvisa tillräckliga stödberättigande utgifter. -När programmen har avslutats, om de icke stödberättigande utgifterna inte längre kan ersättas med stödberättigande utgifter. -I händelse av en tvist med kommissionen (se avsnitt 2.4.1). En betydande ändring infördes emellertid för programperioden 2014–2020: Kommissionen är skyldig att tillämpa en finansiell nettokorrigering när allvarliga brister som inte upptäckts, rapporterats eller korrigerats tidigare på medlemsstatsnivå upptäcks vid EU:s revisioner. I sådana fall har medlemsstaten inte längre tillgång till den nuvarande möjligheten att godkänna korrigeringen och återanvända EUmedlen i fråga (se avsnitt 2.4.2). Tabell 5.1.2: Uppdelning av finansiella nettokorrigeringar som genomförts under 2014 Miljoner euro Rubrik i den fleråriga budgetramen Finansiella nettokorrigeringar som genomförts under 2014 Finansiella nettokorrigeringar med ersättning av utgifter som genomförts under 2014 Totala finansiella korrigeringar som genomförts under 2014 Smart tillväxt för alla 358 1 250 1 608 Eruf 204 879 1 083 Sammanhållningsfonden 55 181 236 ESF 99 190 289 Hållbar tillväxt: naturresurser 918 18 936 EGFJ 796 - 796 Landsbygdsutveckling 86 - 86 FFU/EFF 23 18 41 EUGFJ, utvecklingssektionen 13 - 13 Säkerhet och medborgarskap 5 - 5 Migration och inrikes frågor 5 - 5 TOTALT 1 281 1 268 2 549 Den ökade användningen av delbetalningar och uppskjutande förklarar varför de genomförda beloppen för jordbruket är lägre än de belopp för vilka beslut fattats under de senaste tre åren (2012–2014). Denna skillnad bör försvinna när det nya systemet har tagits i bruk till fullo. 5.2.Konsekvenser för EU:s budget

Tabell 5.2: Konsekvenser för EU:s budget Miljoner euro Totala konsekvenser för EU:s budget Finansiella nettokorrigeringar som genomförts* 1 281 Återkrav som genomförts** 736 TOTALT 2 017 * De viktigaste berörda utgiftskapitlen är 0502, 0503, 0504, 1303, 1304, 0402, 1106 och 1803. ** De viktigaste berörda utgiftskapitlen är 0502, 0503, 1303, 1304, 0402 och 1106. För mer information om återkrav, se avsnitt 4.3. Såsom anges ovan behandlas intäkter från finansiella nettokorrigeringar (se avsnitt 5.1) och återkrav (se avsnitten 2.2.2 och 4.3) som inkomster avsatta för särskilda ändamål. Det bör noteras att kommissionen också gör återkrav ”vid källan” genom att dra av icke stödberättigande utgifter (som har identifierats i tidigare eller aktuella ersättningskrav) från utbetalningar. Bortsett från två undantag innehåller budgetförordningen inte särskilda bestämmelser om hur inkomster som avsatts för särskilda ändamål som genereras av en finansiell nettokorrigering eller återkrav kan användas. I artikel 7 i tillämpningsföreskrifterna för budgetförordningen fastställs dock att budgetanmärkningen ska ange vilka budgetrubriker som kan krediteras med de anslag som motsvarar de inkomster som avsatts för särskilda ändamål. I allmänhet återförs inkomster som avsatts för särskilda ändamål till den budgetrubrik eller fond från vilken utgiften ursprungligen betalades ut och kan användas igen, men de är inte öronmärkta för specifika medlemsstater. 5.3.Konsekvenser för de nationella budgetarna Vid delad förvaltning har alla finansiella korrigeringar och återkrav konsekvenser för de nationella budgetarna oavsett hur de genomförs. Det måste understrykas att även om ingen återbetalning görs till EU:s budget är konsekvenserna av de finansiella korrigeringarna alltid negativa på medlemsstatsnivå. Det beror på att medlemsstaten, för att inte förlora EUfinansieringen, måste ersätta de icke stödberättigande utgifterna med stödberättigande transaktioner. Detta innebär att medlemsstaten, med egna medel (från den nationella budgeten), bär de ekonomiska konsekvenserna av att ha förlorat EU:s medfinansiering av de utgifter som anses vara icke stödberättigande enligt EU:s programregler (i form av en alternativkostnad), såvida inte medlemsstaten driver in medlen från de enskilda stödmottagarna. Detta är inte alltid möjligt, till exempel när det gäller schablonkorrigeringar på programnivå (på grund av brister vid den nationella myndighet som förvaltar programmet) som inte är direkt kopplade till enskilda oegentligheter på projektnivå. 6.FÖREBYGGANDE ÅTGÄRDER 6.1.Jordbruk 6.1.1. Avbrott, inställelser och minskningar Under 2014 genomfördes 17 avbrott av betalningar i enlighet med den tidigare rättsliga grunden. Dessutom antogs ett beslut om minskning enligt artikel 41.1 för två kvartal för Grekland i början av 2015. Dessa avbrott och minskningar gällde vissa investeringsåtgärder som inte förvaltades genom det integrerade administrations- och kontrollsystemet inom sex av 92 landsbygdsutvecklingsprogram. När det gäller EGFJ antog kommissionen ett beslut om att minska direktbetalningarna till Grekland från och med ersättningsåret 2014. Beslutet grundades på artikel 41.1 i förordning (EU) nr 1306/2013 och skyddar EU:s ekonomiska intressen mot kvarstående, begränsade och exakt kvantifierade problem med inkluderingen av icke stödberättigad permanent betesmark i systemet för identifiering av jordbruksskiften (LPIS). 6.1.2. Andra förebyggande åtgärder En obligatorisk administrativ struktur har inrättats på medlemsstatsnivå (se avsnitt 7.1): Förvaltningen och kontrollen av utgifterna anförtros särskilda utbetalande organ, som måste ackrediteras av medlemsstaten innan de påbörjar sin verksamhet på grundval av en omfattande uppsättning ackrediteringskriterier som fastställs i EU:s lagstiftning. Ett utomstående revisionsorgan gör en ingående översyn av de utbetalande organens efterlevnad av dessa kriterier. De övervakas också ständigt av den behöriga nationella myndigheten. Det finns tydliga förfaranden för hur man ska hantera och åtgärda eventuella problem.

Dessutom är cheferna för de utbetalande organen skyldiga att avge en årlig förklaring som omfattar fullständigheten, precisionen och sanningsenligheten i de utbetalande organens räkenskaper samt en revisionsförklaring om de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Dessa förklaringar kontrolleras av oberoende attesterande organ, som är skyldiga att lämna ett yttrande i frågan. För de medlemsstater som bara har ett utbetalande organ utgör denna förklaring från det utbetalande organets chef, tillsammans med intyget och yttrandet från det attesterande organet, per definition den ”årliga sammanfattningen”. 6.2.Sammanhållningspolitik 6.2.1. Avbrott och inställelser Tabell 6.2.1: Avbrott Miljoner euro Fond Sammanhållningspolitik: Programperioden 2007–2013 Pågående ärenden totalt per den 31 december 2013 Nya ärenden 2014 Avslutade ärenden under 2014 Pågående ärenden totalt per den 31 december 2014 Antal ärenden Belopp Antal ärenden Belopp Antal ärenden Belopp Antal ärenden Belopp Eruf och Sammanhållningsfonden 101 1 608 134 6 227 137 3 998 98 3 837 ESF 20 272 31 1 323 19 625 32 970 EFF 10 97 13 103 15 186 8 14 Totalt 131 1 977 178 7 653 171 4 809 138 4 821 Tabellen ovan visar för Eruf, Sammanhållningsfonden, ESF och EFF en översikt över utvecklingen av antalet ärenden med avbrutna utbetalningar och de berörda beloppen. Den första kolumnen visar alla ärenden som fortfarande var pågående i slutet av 2013, oavsett vilket år medlemsstaten underrättades om avbrottet. De nya ärendena avser endast avbrutna betalningsfrister som meddelats år 2014. Kolumnen för avslutade ärenden avser ärenden där utbetalningarna för betalningsansökningar återupptogs under 2014, oberoende av vilket år betalningsfristen hade avbrutits. De ärenden som fortfarande pågick i slutet av 2014 representerar de avbrott som fortfarande var aktiva den 31 december 2014, vilket innebär att betalningsfristen för ersättningskraven förblir avbruten i avvaktan på att korrigerande åtgärder vidtas av den berörda medlemsstaten. Under 2014 var antalet skriftliga varningar, avbrott och varningar om inställelser för programmen inom Eruf/Sammanhållningsfonden fortfarande mycket högt. Sexton nya skriftliga varningar skickades ut, och 36 nya avbrott beslutades och meddelades medlemsstaterna under året. Kommissionen skickade ut varningar om inledande av inställelseförfaranden i 28 fall. 121 program berördes av antingen en varning eller ett avbrott. Omkring två tredjedelar av dessa avbrott och varningar om inställelser grundas på revisionsresultat som rapporterats till kommissionen från revisionsmyndigheter under året eller vid årets slut. När det gäller ESF var 20 avbrottsärenden fortfarande öppna i slutet av 2013. Under 2014 fattades beslut om 31 avbrott och 19 avbrott upphävdes. Det innebär att avbrott fortfarande var i kraft för 32 utbetalningar i slutet av 2014 (Tjeckien (1), Spanien (18), Frankrike (3), Italien (8) och Storbritannien (2)). Av dessa hade 13 stycken avbrutits redan i slutet av 2013. De flesta avbrott inom EFF gäller problem med analysen i de årliga kontrollrapporter som medlemsstaterna lämnar in i början av varje år (rapporterna lämnades inte in, var inte tillförlitliga eller visade höga felprocentsatser). Den omfattande minskningen av avbrutna belopp mellan de två åren kommer sig av att avbrottet för Spanien upphävdes. Inställelser När det gäller Eruf och Sammanhållningsfonden var fem inställelsebeslut fortfarande i kraft i slutet av 2013. Under 2014 fattades beslut om att häva inställelserna för de mellanliggande organen AENA i Spanien och socialbyrån i Estland. De övriga tre inställelsebesluten för Spanien och Italien var fortfarande i kraft i slutet av 2014. Fyra nya inställelsebeslut antogs 2014: tre för Spanien och ett för ett program för gränsöverskridande samarbete inom ramen för föranslutningsinstrumentet (Adriatiska havet – prioriterat tekniskt stöd). Två av inställelsebesluten för Spanien var fortfarande i kraft och ett upphävdes före årets slu