[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel den 24.10.2006

KOM(2006) 632 slutlig

KOMMISSIONENS ARBETSDOKUMENT

som åtföljer KOM(2006) 631 slutlig: Närmare partner med ökat ansvar En rapport om handel och investeringar mellan EU och Kina Konkurrens och partnerskap

{KOM(2006) 631 slutlig}

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

1. Kinas ekonomiska pånyttfödelse 4

2. EU:s och Kinas handel och ekonomiska förhållande 5

2.1. Öppenhetens fördelar 5

2.2. Konkurrensens följder 7

2.3. Hinder för marknadstillträde 8

2.4. Konkurrensvillkor 9

3. EU:s svar och prioriteringar för åtgärder 11

3.1. Öppenhet 11

3.2. Lika regler för alla 11

3.3. Stöd till EU:s företag 12

3.4. Försvar av EU:s intressen: dialog först 13

3.5. Ett starkare globalt partnerskap 14

Slutsatser 16

Konkurrens och partnerskap En politik för handel och investeringar mellan EU och Kina

Sammanfattning

Kina är den största enskilda utmaningen för EU:s handelspolitik. Handeln mellan EU och Kina har ökat dramatiskt de senaste åren: mellan 2000 och 2005 fördubblades den. EU är Kinas största exportmarknad, medan Kina är EU:s största källa till import. I den här rapporten behandlas de ekonomiska och konkurrensrelaterade utmaningar som följer av denna utveckling och hur EU bör svara inom handel och investeringar. Den är en del av det bredare partnerskapet med Kina och det förhållningssätt som kommissionen anger i sitt meddelande om relationerna med Kina: ” Närmare partner med ökat ansvar” .

EU:s öppna marknad har i stor omfattning bidragit till Kinas exportdrivna tillväxt. EU har också gynnats av den kinesiska marknadens tillväxt: EU:s export till Kina har mer än fördubblats de senaste fem åren. Kinesiska produkter med konkurrenskraftiga priser har bidragit till att hålla inflationen och räntorna låga i EU. De europeiska företagen har tjänat på sina kinesiska investeringar. Men konkurrensen från Kina har medfört allvarliga utmaningar för EU inom vissa delar av tillverkningsindustrin.

Om vi finner den rätta balansen finns det stora möjligheter för ett fortsatt handelspartnerskap mellan EU och Kina som bägge parterna tjänar på. De politiska ledarna på bägge sidor bör fortsätta att verka för ett öppet ekonomiskt engagemang. EU bör fortsätta att erbjuda fritt och öppet tillträde för den kinesiska exporten och anpassa sig till den nya konkurrensen, och samtidigt föra en politik för att stödja dem som drabbas av de ekonomiska omställningarna hemma. Kina bör i gengäld stärka sitt engagemang för ekonomisk öppenhet och marknadsreformer. Det bör stärka det rättsliga skyddet för utländska företag, tillämpa skyddet aktivt och avvisa konkurrensmotverkande handelsbruk och handelspolitik.

Europeiska kommissionen kommer att försvara öppenheten i EU:s handel med Kina när den verkar för detta partnerskap. Men den kommer också att sträva efter att se till att Kina fullgör sina åtaganden inom Världshandelsorganisationen (WTO) och fortsätter att avreglera tillträdet till sina marknader för varor, tjänster, investeringar och offentlig upphandling. Den kommer att verka för ett avskaffande av påtvingad tekniköverföring för europeiska investerare och obligatoriska exportkrav. EU kommer att verka för ett starkare skydd för EU-företagens lagfästa rättigheter, särskilt på det immaterialrättsliga området, och uppmana Kina att upphöra med sina oskäliga subventioner och sitt beskydd av strategiska industrier. Den kommer att sträva efter att se till att dessa frågor tas upp inom dialogen och samarbetet mellan EU och Kina och att de tydligt och heltäckande regleras i det nya partnerskaps- och samarbetsavtalet, inbegripet uppdateringen av 1985 års handels- och samarbetsavtal. För att bistå europeiska företag i Kina kommer kommissionen att satsa på nya handelsresurser i Kina och EU till stöd för det europeiska näringslivet samt främja språkinlärning.

1. KINAS EKONOMISKA PÅNYTTFÖDELSE

Kinas ekonomiska pånyttfödelse | För tvåhundra år sedan var Kina världens största ekonomi. Men 1978 hade dess andel av världens BNP fallit till 0,5 %. Sedan dess har Kinas politik för reformer och ekonomisk öppenhet frisläppt tillväxt och sysselsättning i aldrig tidigare skådad omfattning. Genom reformerna har den privata sektorns betydelse ökat, ett omfattande sparande har kanaliserats till investeringar, utbildningsnivån har ökat, ekonomin har ställts om från jordbruk till tillverkningsindustri och potentialen hos Kinas 700 miljoner arbetstagare har kunnat tas tillvara. Sedan 1980 har Kina haft en genomsnittlig tillväxt på 9 % per år och sett sin andel av världens BNP tiodubblas till 5 % av världens BNP. |

Fördelarna med tillväxt | Kinas tillväxt har lett till den snabbaste kända fattigdomsminskningen i världshistorien. Inkomsten per capita har fördubblats, fördubblats och åter fördubblats tills den nått en femtedel av nivån i EU, uttryckt i köpkraftsparitet. Kina har minskat antalet personer som lever på mindre än en dollar om dagen med 170 miljoner mellan 1990 och 2000. Samtidigt har en stor medelklass med växande köpkraft vuxit fram. |

En ny handelsmakt | Kinas successiva inträde i det internationella handelssystemet – som markerades av dess anslutning till Världshandelsorganisationen (WTO) 2001 – har gett Kina säkra, öppna och förutsägbara exportmarknader. Kina har blivit världens tredje största exportland. Dess totala utrikeshandel är nu mer än tre gånger så stor som Indiens och Brasiliens sammanlagda utrikeshandel. Exporten utgör mer än en tredjedel av Kinas ekonomi. Tyngdpunkten i Kinas export ligger dock på bearbetade varor med begränsat förädlingsvärde. |

En viktig mottagare av utländska investeringar | Kina är en av världens största mottagare av utländska direktinvesteringar, och ger aktivt incitament för utländska investerare. Under 2005 stod företag med utländska investeringar för mer än hälften av den totala kinesiska exporten. |

Ett stabilt och växande Kina ligger i EU:s intresse | EU har ett stort intresse av att Kina ställs om till en stabil, välmående och öppen ekonomi. EU erkänner att den europeiska marknadens öppenhet för kinesisk export kommer att utgöra en central faktor för Kinas utveckling framöver. Men EU kan också gynnas av Kinas växande marknad för avancerad teknik, varor med högt förädlingsvärde och sammansatta tjänster. De europeiska konsumenterna kommer även i fortsättningen att gynnas av konkurrenskraftiga priser på kinesiska importvaror. De markoekonomiska fördelarna med Kinas starka export för EU:s konkurrenskraft och sysselsättning är omfattande. Dessa fördelar uppväger nackdelarna som drabbar vissa områden. Den enda hållbara möjligheten är att EU välkomnar den kinesiska tillväxten och försöker dra nytta av den genom öppen handel. För att bygga upp och bevara det politiska stödet i EU för denna politik och de omställningar som den kräver måste öppenhetens fördelar och förändringar förverkligas helt. Detta innebär att Kina måste visa att man åtagit sig att se globaliseringen som en ömsesidig process. Kina bör använda sitt ökande inflytande för att verka för öppna marknader och rättvis konkurrens. |

Den hållbara tillväxtens utmaningar | Kina står dessutom trots sina ekonomiska framgångar inför stora utmaningar. Dess konkurrenskraftiga export kan inte skyla över de strukturproblem man står inför. Den snabba tillväxten har åtföljts av miljökostnader, social ojämlikhet och folkhälsoproblem. För att tillväxten skall fortsätta måste Kina bevara tempot i de inhemska reformerna och styra om sitt tillväxtmönster från exportsektorn till den inhemska efterfrågan. Kina bör fortsätta sina ansträngningar att utveckla en mer hållbar inställning till exploatering av naturresurser. På dessa områden bör EU erkänna utmaningarna och stödja reformerna i Kina för att balansera berättigade krav på Kinas beteende gentemot sina handelspartner och det internationella handelssystemet. |

2. EU:S OCH KINAS HANDEL OCH EKONOMISKA FÖRHÅLLANDE

2.1. Öppenhetens fördelar

Alla tjänar på det | Kinas integration i det globala handels- och investeringssystemet har gynnat både EU och Kina. EU står för mer än 19 % av Kinas utrikeshandel. De europeiska företag som handlar med Kina har fört in kapitalvaror, kunnande och teknik så att Kina har kunnat utveckla sin produktionskapacitet. Samtidigt bidrar handeln med Kina till ökad tillväxt och sysselsättning i EU genom ökad export, fortsatt specialisering på högförädlade varor och tjänster samt ökad konkurrensförmåga på världsmarknaden för EU-företagen. |

EU:s export | EU:s export till Kina ökade med mer än 100 % mellan 2000 och 2005, mycket snabbare än exporten till övriga världen. Inom tjänstesektorn sexdubblades EU:s export till Kina under åren 1994–2004, särskilt tack vare EU:s styrka inom finanstjänster, bygg- och anläggningsverksamhet, detaljhandel och utbildningssektorn. |

EU:s investeringar i Kina | Genom investeringar i Kina har EU-företagen kunnat bevara sin konkurrenskraft genom att få tillgång till billigare insatsvaror. En avsevärd del av mervärdet från produkter som tillverkas i Kina tillfaller europeiska företag. Detta har också gjort det möjligt för EU:s näringsliv att bevara arbetstillfällen och livskraftiga verksamheter i EU såsom forskning, konstruktion, marknadsföring, global ledning och komplex tillverkning. Några investeringar i Kina har gjort att EU-företag har kunnat få marknadsandelar på den kinesiska marknaden och ökat vår export. |

Kinas investeringar i EU | Kinas utländska direktinvesteringar är än så länge blygsamma men ökar snabbt. De totala kinesiska utländska direktinvesteringarna 2004 var 3 miljarder euro, med tonvikten på tillgång till naturresurser. Europa tar bara emot en bråkdel (2 %) av detta. I och med att denna investering ökar i takt med den kinesiska handelsexpansionen bortom hemmamarknaden kommer de europeiska företagen att kunna sälja sina erfarenheter och kunskaper om distribution, försäljning och logistiknätverk. |

Priseffekten | Konkurrenskraftiga priser på importvaror från Kina innebär billigare insatsvaror för det europeiska näringslivet och lägre priser för tillverkade produkter i EU, vilket generellt lett till lägre priser för konsumenterna. Den samlade effekten på inflationen uppskattades av OECD till -0,2 % för euroområdet under åren 2001–2005. Detta har i sin tur bidragit till att hålla räntorna låga. De besparingar som alstras tack vare billigare produkter och insatsvaror har investerats i andra delar av den europeiska ekonomin. |

RUTA 1: Möjligheter för EU:s näringsliv att konkurrera i Kina |

Utvecklingen av handeln mellan EU och Kina återspeglar utvecklingen i EU:s handel generellt med de framväxande ekonomierna. Även om dessa, särskilt Kina, gjort stora framsteg inom vissa segment av teknikprodukter (t.ex. bärbara datorer, mobiltelefoner och dvd-spelare) stärker EU sin specialisering på högkvalitetsprodukter i stället för varor i mellan- och budgetsegmentet. |

Kommissionens studier tyder på att den kinesiska marknadens expansion kommer att fortsätta att gynna EU:s näringsliv. Även om de kinesiska företagen kommer att bli mer konkurrenskraftiga på fler segment av marknaden (exempelvis grundläggande kemikalier eller vissa typer av fordon), kommer andra segment att expandera snabbt (exempelvis specialiserade kemikalier eller efterfrågan på kapitalintensiva bilkomponenter) vilket öppnar nya möjligheter för EU:s företag. |

EU är särskilt starkt inom export av maskiner och fordon, vilket står för två tredjedelar av EU:s samlade varuexport och en tredjedel av all kinesisk import av maskiner. EU:s export till Kina av kemikalier har fördubblats de senaste fem åren, så att Kina nu är EU:s näst största exportmarknad. EU:s marknadsandel 2005 i Kina var 16 %; ungefär lika stor som marknadsandelen i Japan och Asean-länderna men lägre än i USA (20 %), Indien (21 %) och Brasilien (31 %). Det finns en potential att öka EU:s marknadsandel upp till EU:s resultat på andra marknader. I takt med att Kina utvecklas kommer dess efterfrågan på högkvalitativa europeiska konsumentprodukter med kända varumärken att öka. |

För att lyckas måste EU:s företag skaffa sig mer kunskaper om den kinesiska marknaden och satsa på sina komparativa fördelar. Europas viktigaste tillgångar i handeln med Kina är innovation, specialisering, kvalitet, tillhörande tjänster samt varumärkesidentitet. Höga arbetskraftskostnader är inte nödvändigtvis ett hinder för export: de mest framgångsrika europeiska exportörerna till Kina har bland de högsta arbetskraftskostnaderna i Europa. |

2.2. Konkurrensens följder

Omställning i EU | Konkurrenskraftiga priser på varor från Kina har bidragit till trycket på den europeiska ekonomin att anpassa sig till nya globala konkurrenter, särskilt inom traditionell tillverkning med lågt förädlingsvärde. Kinesiska produkter konkurrerar med EU:s produkter inte bara på hemmaplan utan också på de framväxande marknaderna i Asien, Afrika och Latinamerika. Denna konkurrens är oundviklig och en viktig sporre för den europeiska konkurrenskraften. EU måste särskilt utveckla och befästa sektorer med komparativa fördelar inom konstruktion och produktion med högt förädlingsvärde och teknikinnehåll, främja innovation och hjälpa arbetstagarna att anpassa sig och lära om. Detta gör det än viktigare att fortsätta med den förnyade Lissabonagendan och satsa på rätt konkurrenskrafts- och omställningspolitik på hemmaplan. |

Utlokalisering | Utlokalisering till Kina har drabbat vissa sektorer och regioner hårt. Detta fenomen har dock begränsad omfattning. EU:s nuvarande investeringar i Kina är bara en bråkdel av EU:s totala utländska investeringar (bara 1 % av det totala utflödet från EU exklusive indirekta investeringar). Den totala stocken av EU:s direktinvesteringar i Kina utgör bara 5,5 % av de totala utländska investeringarna i Kina. |

Teknikutmaningen | Kinas forskningssatsningar utvecklas snabbt, och Kina har potentialen att ta sig uppför värdekedjan och in på områden där EU traditionellt har varit ledande. Kina har dock ännu inte utvecklat en enhetlig innovationspolitik, och hämmas av sitt otillräckliga skydd för immateriella prestationer. Även om Kina har blivit världens främsta exportör av informationstekniska produkter, härstammar en stor del av denna export från utländska företag i Kina som importerar forskningsintensiva komponenter med högt mervärde. EU har emellertid inte råd att vara passivt. |

Handelsunderskottet | EU har ett stort handelsunderskott med Kina: under 2005 uppgick den kinesiska exporten till EU till 158 miljarder euro, och EU:s export till Kina till 52 miljarder euro, vilket ger ett handelsunderskott på 106 miljarder euro. Det är dock vilseledande att se enbart på handelsunderskottet mellan EU och Kina. Asiens andel av EU:s import har legat tämligen konstant på 20–25 % det senaste decenniet. Handelsunderskottet med Kina döljer i viss mån att dess export delvis har ersatt export från andra länder i Asien. |

Den kinesiska konkurrensutmaningen bör naturligtvis ses i rätt perspektiv, men den är utan tvivel verklig och får omfattande följder för företag och enskilda arbetstagare i EU. Därför är det så viktigt att utverka ömsesidigt, öppet och rättvist marknadstillträde med Kina. Därför brådskar det med att behandla en rad hinder för marknadstillträde och snedvridande konkurrensvillkor. |

2.3. Hinder för marknadstillträde

Även om de kinesiska tullarna sjunkit avsevärt till följd av Kinas anslutning till WTO hämmas fortfarande EU:s export av tullar och andra handelshinder samt restriktioner på investeringar i tillverkningsindustrin och tjänstesektorn. En allt mer utbredd uppfattning är att ett ofullständigt genomförande av WTO-kraven och barriärerna för marknadstillträde hindrar ett verkligt ömsesidigt handelsförhållande mellan EU och Kina att växa fram. |

Tullar | I samband med Kinas anslutning till WTO sänktes dess tullar till i genomsnitt 8,8 % för andra produkter än jordbruksprodukter. Kina har dock bevarat ett antal höga tullar inom några branscher av särskild betydelse för EU såsom textil och konfektion, läder och pälsverk, skodon, keramer, stål samt fordon. |

Andra hinder | EU:s exportföretag och investerare står inför ett ökande antal orimliga icketariffära handelshinder i form av produktcertifiering, märkningskrav, krav på importgodkännande och långdragen tullklarering. Lagarna tillämpas inte alltid enhetligt, och regionala variationer i tullförfarandena hämmar handeln. Orimliga hygien- och hälsokrav kan leda till hinder för exporten till Kina, särskilt för jordbruksprodukter. De kinesiska nationella standarderna skiljer sig ofta avsevärt från internationella standarder. Detta leder till höga kostnader för att följa standarderna och långa förseningar för företag, något som påverkar deras möjligheter att sälja på den kinesiska marknaden och särskilt drabbar EU:s små och medelstora företag. |

Offentlig upphandling | Kina har åtagit sig att öppna sin marknad för offentlig upphandling och ansluta sig till det multilaterala avtalet om offentlig upphandling så snart som möjligt efter sin anslutning till WTO. Kina har nu lovat att inleda förhandlingarna om anslutning 2008. Många offentliga upphandlingar förblir dock stängda för EU:s företag. Inom några sektorer har tekniköverföring ställts som villkor för att utländska företag skall få delta i internationell anbudsgivning. |

Ny diskriminering av utländska företag | Inom centrala sektorer, t.ex. bilar, stål, halvledare och varvsindustri, uppträder en ny politik som verkar bygga på inställningen ”Kina först”, i strid med WTO:s principer om likabehandling. I flera industrier har Kina ställt krav på lokalt innehåll, antingen uttryckligen i lagstiftningen eller i samband med godkännandet av investeringar, vilket begränsar EU:s export och gynnar den lokala industrin på ett orättvist sätt. Det finns en ökande risk att konkurrenspolitiken kommer att användas mot utländska företag, och bristen på oberoende eller insyn hos många tillsynsmyndigheter leder till beslut som gynnar kinesiska företag. |

Restriktioner på investeringar | Inom tillverkningsindustrin och tjänstesektorn får europeiska investerare fortfarande inte grunda helägda utländska företag utan måste driva samriskföretag med kinesiska partner. I telebranschen och finanssektorn har EU-företagen hindrats från att expandera nämnvärt på grund av de höga kapitalkraven och de komplexa förfarandena för godkännande. I tillverkningsindustrin fortsätter Kina att ha kvar investeringsrestriktioner i några för EU centrala branscher såsom bilar, petrokemisk industri och stål. |

2.4. Konkurrensvillkor

EU-företagen ser sig ofta föranledda att konkurrera på orättvisa villkor i Kina. Avsaknaden av krav på lojal konkurrens och det otillräckliga rättsskyddet medför allvarliga problem. Kinas politik för miljö, sociala standarder, växelkurser och naturresurser kan snedvrida handeln. |

Immaterialrätt, rättsskydd och påtvingad tekniköverföring | Ett fullgott skydd av immateriella prestationer, t.ex. patent, upphovsrätt och varumärken, är centralt för utnyttjandet av Europas komparativa fördelar inom innovation, formgivning och produktion med högt förädlingsvärde. Otillräckligt immaterialrättsligt skydd är en allvarlig utmaning för EU-företagen i Kina. Kina är den överlägset största källan till varumärkesförfalskningar och piratkopior som tas i beslag vid EU:s gränser. Även om Kina gjort några välkomna ändringar i sina immaterialrättsliga regler kvarstår kryphål, och tillämpningen av lagen är ojämn eller bristfällig. EU-företagen måste också hantera ett svårgenomskådligt och betungande rättssystem som ger otillräckliga garantier för skyddet av deras lagfästa rättigheter. |

Subventioner | Kina har styrt avsevärda subventioner till gynnade nationella industrier, särskilt till dem som är avsedda att bli nationellt eller regionalt ledande. Dessa företag har också kunnat utnyttja förmåner som särskilt gynnsam tillgång till bankväsendet. I några fall, t.ex. i bil- och stålindustrierna, omfattas hela sektorer av en integrerad industripolitik avsedd att stödja den inhemska produktionen och öka exporten. Kina har också utvecklat ett skattesystem som ger skattelättnader i proportion till användningen av lokalt innehåll eller exportresultat. |

Flexibel växelkurs | Kinas export till EU har också gynnats av att den kinesiska renminbin har knutits till dollarn, vilket medför en avsevärd konkurrensfördel för Kina. Kina utvecklas nu i riktning mot ökad flexibilitet i sin penningpolitik, vilket torde bidra till att balansen förskjuts i riktning mot ökad inhemsk konsumtion. |

Orimligt högt sparande minskar efterfrågan på import | Efterfrågan på produkter från EU i Kina trycks också ned av låg inhemsk efterfrågan på grund av ett högt sparande, som i sin tur beror på ett begränsat offentligt utbud av hälso- och sjukvård och social trygghet. Företagens sparade medel är också mycket stora och utgör omkring hälften av Kinas sparkapital. Detta pressar ned den inhemska efterfrågan på varor och tjänster, bl.a. från EU, och leder dessutom till att huvuddelen av den inhemska produktionen går på export. |

Miljö, sociala villkor och säkerhetsstandarder | Kinas miljöskyddsregler har luckor, och den praktiska tillämpningen är otillräcklig eller diskriminerande till förmån för lokala tillverkare. Detta är en bidragande orsak till den snabba försämringen av Kinas miljö. Kina tillämpar också restriktioner på investeringar i eller import av vissa miljövänliga varor och tjänster. Kina har ännu inte ratificerat, införlivat eller genomfört i nationell lagstiftning fyra av de åtta centrala ILO-konventionerna om föreningsfrihet, kollektiva förhandlingar och tvångsarbete, och inte heller andra viktiga konventioner om arbetsinspektioner, arbetsmiljö och socialt skydd. Kinesiska företag uppfyller heller inte alltid rimliga säkerhetskrav på produkterna: hälften av alla varningar i Europa om andra farliga produkter än livsmedel rör produkter tillverkade i Kina. De lägre kraven i fråga om miljö, sociala villkor och säkerhetsstandarder som gäller i Kina ger den kinesiska produktionen en konkurrensfördel. |

Snedvridning av världsmarknaden för naturresurser | Kinas jakt på naturresurser utomlands har blivit omfattande. Kina är nu den näst största bränsleimportören i världen, ett tydligt tecken på att den globala konkurrensen om naturresurser är på väg att öka. Kinas exportresultat är också beroende av import av resurser från många utvecklingsländer. I några fall subventionerar Kina råvaruimport, vilket gynnar dess industri. Samtidigt begränsar Kina exporten av vissa naturresurser som man har gott om såsom stenkol, koks, sällsynta jordartsmetaller, hudar och silke, vilket kan snedvrida tillgången och priset på råvaror på världsmarknaden. |

3. EU:S SVAR OCH PRIORITERINGAR FÖR ÅTGÄRDER

3.1. Öppenhet

EU bör föra en rättvis och robust handelspolitik gentemot Kina. EU bör betona att öppenhet gynnar både Europa och Kina, och att ett ekonomiskt starkt Kina ligger i Europas intresse. EU kan inte mana Kina till öppenhet förskansat bakom sina egna murar. |

Genomdrivande av Kinas skyldigheter i WTO | EU fortsätter att bevaka hur Kina genomför sina skyldigheter som landet tagit på sig genom att gå med i WTO. Kina har mycket kvar att göra. Detta kommer att vara en central fråga för EU under flera år framöver. Att Kina inte har undertecknat WTO-avtalet om offentlig upphandling gör att viktiga kinesiska marknader förblir slutna. Kina bör infria sin utfästelse att inleda anslutningsförhandlingar 2008 och sträva efter att fullgöra dem så snart som möjligt. Under 2007 kommer kommissionen att grundligt se över marknadsöppningen i Kina och Kinas genomförande av sina WTO-skyldigheter. Den kommer att utöka sina kontakter med EU:s näringsliv för att kartlägga centrala problemområden. |

Avreglering utöver skyldigheterna i WTO | EU kommer att fortsätta att uppmana Kina att gå längre än sina WTO-åtaganden för att förbättra marknadstillträdet för EU-företagen. EU:s marknad är en av de mest öppna marknaderna i världen. EU kommer att fortsätta att verka för ökad marknadsöppning i Kina för att skapa ömsesidiga möjligheter för företag i EU och Kina. EU kommer att samarbeta med de kinesiska myndigheterna på alla nivåer för att uppnå detta mål. Under 2007 kommer EU också att stöpa om sin generella strategi för marknadstillträde. Samarbetet med medlemsstaterna kommer att förstärkas för att förbättra EU:s export till Kina. |

3.2. Lika regler för alla

EU kommer att fortsätta att mana Kina att förbättra sitt skydd av EU-företagens rättigheter genom ett överblickbart rättsväsende där tillsynsmyndigheterna är fullständigt oberoende. |

Kamp mot påtvingad tekniköverföring, piratkopiering och varumärkesförfalskning | Efter en undersökning av lagtillämpningen i världen i år är nu Kina EU:s första prioritet för tillämpning av immaterialrätten internationellt. Kina bör tillämpa sina WTO-åtaganden både rättsligt och i praktiken och införa verkningsfulla avskräckande åtgärder mot varumärkesförfalskning och piratkopiering. EU kommer att sätta upp en rad konkreta mål som Kinas framsteg kan mätas mot. EU kommer att samarbeta med Kina kring inrättandet av ett särskilt riskbedömningssystem för tullkontroller så att varumärkesförfalskningar kan bekämpas effektivare, och knyta kontakter mellan EU och kinesiska hamnar och flygplatser. EU kommer att prioritera krav på tekniköverföring som inte bygger på frivilliga affärsmässiga beslut samt underlåtenhet att betala ersättning till rättshavare i EU. EU kommer att inleda ett omfattande program i Kina för att förbättra tillämpningen av immaterialrätten och begränsa produktion och handel av varumärkesförfalskade och piratkopierade varor i Kina och på export till EU. EU kommer att samarbeta närmare med centrala internationella partner på detta område. |

Subventioner, bankreformer och hinder för handel med råvaror och energiprodukter | Kommissionen kommer att utöva påtryckningar på Kina för ökad insyn i dess subventionssystem och begära att Kina följer sina WTO-åtaganden om att sluta ge förbjudna subventioner. Det kinesiska bankväsendet bör reformeras så att det fungerar på affärsmässig basis, och lån på extremt förmånliga villkor (s.k. soft loans) och andra former av olönsam utlåning bör upphöra. Kommissionen kommer att uppmana Kina att låta marknadskrafterna råda i dess handel med råvaror och energiprodukter såsom stenkol, koks och sällsynta jordartsmetaller. |

3.3. Stöd till EU:s företag

Kommissionen kommer att agera för att hjälpa EU:s företag i praktiken, särskilt de små och medelstora företagen. Här bör kommissionen komplettera istället för att överlappa medlemsstaternas och den privata sektorns initiativ. |

Skydd av EU:s immateriella rättigheter | Med hjälp av befintliga strukturer som IPR Helpdesk och nätverket av Euroinfocentrer kommer EU att utvidga och stärka den befintliga rådgivningen om immaterialrätt till att ge utbildning och råd om skydd av europeiska immaterialrättsliga produkter i Kina. EU kommer också att verka för att utveckla offentlig-privata partnerskap med EU:s näringslivsorganisationer och andra aktörer för att förbättra det immaterialrättsliga skyddet i Kina. |

Stöd till EU-företag i Kina | Kommissionen kommer att leta efter partner för inrättandet av ett europeiskt centrum i Beijing för att stödja företag som vill börja exportera till eller investera i Kina. Förberedelserna bör inledas 2006 med genomförbarhetsstudier och analys av hur stödet kan utformas. |

Språkutbildning | I juli 2006 lanserade kommissionen programmet för utbyte och utbildning av företagsledare mellan EU och Kina (EU-China Executive Managers Exchange and Training Programme), där 200 europeiska företagsledare kommer att få möjlighet att lära sig kinesiska de närmaste fem åren. Kommissionen kommer att försöka få programmet förlängt efter 2010. |

Förstärkning av kommissionen på plats | Kommissionen kommer att ytterligare satsa på handel vid kommissionens delegation i Beijing. Den kommer att försöka utvidga sin verksamhet i Shanghai och Guangzhou för att komma närmare de kinesiska myndigheterna och EU:s företag i viktiga handelscentrum. |

3.4. Försvar av EU:s intressen: dialog framför allt

Tvistlösning i WTO | Då problem i handeln mellan Kina och EU dyker upp kommer EU alltid att sträva efter att lösa dem genom dialog och förhandlingar. Om det misslyckas kommer dock kommissionen att använda WTO:s tvistlösningssystem för att lösa handelsfrågor med Kina och se till att de multilateralt överenskomna reglerna och åtagandena följs. Det är inte fråga om att ersätta samarbete med konfrontation utan att bygga upp ett sunt förhållande som vilar på objektiv tillämpning av överenskomna multilaterala regler. |

Antidumpning och antisubvention | Åtgärder för handelsförsvar kommer att förbli ett instrument för att trygga rättvisa handelsvillkor mellan Kina och EU precis som med andra länder. EU kommer att använda dessa instrument försiktigt men strikt där så är påkallat. För närvarande uppfyller inte Kina villkoren för att beviljas marknadsekonomisk status när det gäller antidumpningsutredningar. EU samarbetar aktivt med Kina för att skapa förutsättningarna för att Kina så snart som möjligt skall beviljas marknadsekonomisk status. Nyligen har framsteg gjorts avseende några av villkoren. Kommissionen kommer att fortsätta att samarbeta med de kinesiska myndigheterna genom de mekanismer som har införts och kommer att vara redo att agera snabbt när alla förutsättningarna föreligger. Ett förbättrat bilateralt handelsförhållande torde bidra till detta. Kinas reformpolitik kommer att vara central för att uppfylla kriterierna för beviljande av marknadsekonomisk status. |

RUTA 2: Dialogens betydelse |

På senare år har Europeiska kommissionen inlett en rad betydande ekonomiska dialoger med Kina som påverkar handeln. Kommissionen, Europaparlamentet och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén har varit aktiva på området. |

Dialogerna rör frågor som immaterialrätt, marknadstillträde, makroekonomi och finansväsende, jordbruk, konkurrens, tillsyn, industripolitik samt allmän produktsäkerhet och livsmedelssäkerhet. EU har också ingått sektoriella avtal med Kina, t.ex. tullsamarbetsavtalet om utvidgat samarbete mellan EU och Kina om immaterialrättsliga kontroller och trygghet i försörjningskedjan. |

Dialogerna bidrar till samarbete och konvergens på tillsynsområdet och är viktiga för att hantera ett alltmer komplext förhållande. De kan också fullgöra en viktig uppgift genom att förebygga svårigheter innan de utvecklas till handelstvister. Kommissionen kommer även i fortsättningen att koncentrera sig på handel och ekonomi. Områden där ytterligare dialog kommer att krävas är bl.a. anständigt arbete, hållbar handel, Kinas politik för råvaror och energi, skogsskövling, Kinas behov av bättre miljöskydd samt statistik. |

När så är konstruktivt och lämpligt bör europeiska och kinesiska företag, fackliga organisationer, frivilligorganisationer och andra berörda parter medverka vid tekniska möten och högnivåmöten. EU:s företag bör spela en aktiv roll när det gäller genomförandet av agendan för anständigt arbete och bättre sociala och miljömässiga standarder genom införandet av europeiska normer, miljöteknik och krav på företagens sociala ansvar i deras verksamhet i Kina. |

De samarbetsprogram som stödjer dialogerna bör fortsätta. Handelsprogrammet mellan EU och Kina som stödjer kapacitetsuppbyggnad i Kina i handelspolitiska frågor med anslag på 15 miljoner euro 2004-2009 bör förlängas efter 2009. Dess omfattning bör utvidgas från att som nu gälla den centrala förvaltningen till att gälla lokal och regional förvaltning. |

3.5. Ett starkare globalt partnerskap

EU:s partnerskap med Kina bör utnyttjas för att sammanföra de två ekonomierna och få Kina att engagera sig i globala frågor. |

Ett nytt bilateralt avtal mellan EU och Kina | Grundbulten i partnerskapet blir det nya partnerskaps- och samarbetsavtalet med Kina. Avtalet kommer att ha särskild tonvikt på handels- och investeringsfrågor. Ett viktigt mål för avtalet blir att bygga vidare på Kinas WTO-åtaganden att undanröja restriktioner för investeringar och utländskt ägande i Kina, utverka bättre skydd för immateriella prestationer och förhandla fram ömsesidigt erkännande av geografiska benämningar. EU kommer också att satsa mer intensivt på att behandla hållbarhet och miljöfrågor och inverkan av dess handelsförbindelser och ekonomiska förbindelser med Kina samt utvidga samarbetet kring arbetsmiljöstandarder. |

Ökat kinesiskt engagemang i det multilaterala systemet | Kina är redan en av de parter som tjänar mest på världshandelssystemet, och skulle kunna tjäna ännu mer om förhandlingarna inom WTO:s Dohautvecklingsagenda kröns med framgång, särskilt när det gäller handel med industriprodukter. Men för att förhandlingarna skall lyckas krävs ett starkare ledarskap från Kina. EU uppmanar Kina att axla ett ansvar som motsvarar de fördelar man får från det multilaterala handelssystemet och att lämna ett påtagligt bidrag till att väcka nytt liv i och fullborda Doharundan. Kina bör ta ledningen i att erbjuda bättre tillgång till sina egna marknaden, bl.a. för centrala importvaror från utvecklingsländerna som textilier och insatsvaror till tillverkningsindustrin. EU och Kina bör stärka sitt samarbete i WTO och i andra multilaterala organisationer som sätter spelregler. |

Makroekonomiska utmaningar | En viktig fråga för världsekonomins stabilitet är att ombesörja en ordnad korrigering av de stora snedfördelningarna i handelsbalansen mellan de stora ekonomiska områdena. USA:s underskott i handelsbalansen slog nytt rekord med 6,4 % av BNP 2005, medan överskotten i handelsbalansen har fortsatt att öka i de oljeproducerande länderna i Mellanöstern och i övriga Asien. Kinas överskott uppgick till 7,2 % av BNP 2005. EU kommer med ledning av vår egen erfarenhet att inom lämpliga forum fortsätta att uppmuntra Kina att genomföra en finans-, penning och strukturpolitik som omfördelar dess tillväxtmönster och tryggar en långsiktigt hållbar tillväxt. |

Slutsatser

Kinas ekonomiska pånyttfödelse kommer att få stora konsekvenser för varje del av världsekonomin. Den kommer att märkas i människors vardag i allt från bensinpriset till hur mycket vi betalar för våra kläder. Den medför stora utmaningar för en globalt hållbar utveckling. Att anpassa sig till konkurrensutmaningen och nå en rättvis uppgörelse med Kina kommer att bli en central politisk och ekonomisk utmaning för EU:s handelspolitik under det kommande årtiondet. EU och Kina kommer i allt högre grad att bli tvungna att samarbeta som ansvarskännande globala ledare kring globala frågor inom handel och ekonomi.

Kinas inträde i WTO 2001 har försett det med en omfattande och stabil tillgång till utländska marknader, bl.a. i EU. De europeiska företagen gynnas visserligen av Kinas tillväxt men drabbas fortfarande av allvarliga hinder för tillträdet till den kinesiska marknaden. Det finns en växande risk att handelsförhållandet mellan EU och Kina inte betraktas som verkligt ömsesidigt. Det politiska trycket i EU att motverka ökad öppenhet för kinesisk konkurrens torde öka om dessa problem inte löses, en utveckling vi redan ser i USA.

EU kommer i sin handelspolitik gentemot Kina att sträva efter att främja öppenhet och samarbete som gynnar bägge parter, och ta hänsyn till de omfattande utmaningar på hemmaplan som Kina står inför. EU söker ömsesidighet från Kina i ett handelspartnerskap mellan likar. Detta bör åtföljas av kraftfulla politiska insatser för att bistå dem som drabbas av de ekonomiska omställningarna i EU. EU bör godta en stark konkurrens, medan Kina bör se till att konkurrensen är rättvis.