RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN 25:e ÅRSRAPPORTEN FRÅN RÅDGIVANDE KOMMITTÉN FÖR ARBETARSKYDDSFRÅGOR 2000

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

1. KOMMITTÉNS SAMMANSÄTTNING

1.1. Bildande, behörighet och mandat

1.2. Sammansättning och arbetssätt

2. VERKSAMHET UNDER 2000

2.1. Tjugofjärde verksamhetsrapporten från Rådgivande kommittén för arbetarskyddsfrågor

2.2. Antagna yttranden

2.2.1. Yttrande om utkasten till uppdrag till de europeiska standardiseringsorganen. Utkasten återfinns i dokumenten 62/99, 69/99, 71/99, 4/2000, 5/2000 och 3/2000 (dokument nr 842/1/00).

2.2.2. Yttrande på kommissionens begäran om utarbetande av en ny socialpolitisk agenda

2.2.3. Yttrande om utkasten till uppdrag till de europeiska standardiseringsorganen. Utkasten återfinns i dokumenten 16/2000, 18/2000, 72/99 rev.1, 19/2000 och 4/2000 rev.1 (dokument nr 1950/00).

2.2.4. Yttrande om ombildning av kommittéerna för arbetarskyddsfrågor (dokument nr 3103/00)

2.2.5. Yttrande om förslaget till arbetsprogram för 2001 för Arbetsmiljöbyrån i Bilbao

2.2.6. Yttrande om förslaget till arbetsprogram för 2001 för Arbetsmiljöbyrån i Bilbao

2.3. Det praktiska arbetet

2.3.1. Arbetsprogrammet för 2001

3. ARBETSGRUPPERNAS VERKSAMHET OCH SAMMANSÄTTNING VID ÅRETS SLUT

3.1. Aktiva arbetsgrupper under 2000 som fortsätter arbetet 2001

3.1.1. Planering

3.1.2. Standardisering

3.1.3. Fastställande av exponeringsgränser

3.1.4. Tvärvetenskapliga tjänster för skydd, förebyggande åtgärder och medicinsk övervakning av arbetstagare (företagshälsovård)

3.1.5. Förebyggande av våld på arbetsplatsen

3.1.6. Riktlinjer för kemiska agens

3.1.7. Rapport om Arbetsmiljöbyråns verksamhet

3.1.8. Muskuloskeletala besvär

3.2. Tillsatta arbetsgrupper under 2000

3.2.1. Distansarbete (dokument nr 0905/99)

3.2.2. Arbetssjukdomar (dokument nr 0858/00)

3.2.3. ATEX (dokument nr 3453/00)

3.3. Nedlagda arbetsgrupper

3.3.1. System för hantering av arbetsmiljöfrågor

3.3.2. Asbest

3.3.3. Ombildning av kommittéerna

4. SAMARBETE MED ANDRA ORGAN

4.1. Ständiga kommittén

4.2. Yrkesinspektörskommittén

4.3. Vetenskapliga kommittén för yrkeshygieniska gränsvärden för kemiska agens

4.4. Arbetsmarknadens parter

4.5. Tekniska fackföreningsbyrån

4.6. Internationella arbetsbyrån

4.7. Europeiska fonden för förbättring av arbets- och levnadsvillkor

4.8. Europeiska arbetsmiljöbyrån i Bilbao

BILAGA A

BILAGA B

BILAGA C

BILAGA D

25:E ÅRSRAPPORTEN FRÅN RÅDGIVANDE KOMMITTÉN FÖR ARBETARSKYDDSFRÅGOR 2000

Eftersom det är lämpligt att inrätta ett permanent organ för att bistå kommissionen när det gäller att bereda och genomföra verksamhet som rör arbetsmiljön och för att underlätta samarbetet mellan nationella förvaltningar, fackföreningar och arbetsgivarorganisationer, inrättade Europeiska gemenskapernas råd genom sitt beslut den 27 juni 1974 (74/325/EEG), en rådgivande kommitté för arbetarskyddsfrågor.

Kommittén är en instans med tre parter som består av ordinarie ledamöter med två representanter för varje medlemsstat, två representanter för regeringen, två representanter för de fackliga organisationerna samt två representanter för arbetsgivarorganisationerna. För varje ordinarie ledamot utses en suppleant. Ordinarie ledamöter och suppleanter i kommittén utses av rådet som offentliggör förteckningen över ledamöterna för kännedom i Europeiska gemenskapernas tidning. Ordförande i kommittén är en ledamot av kommissionen eller vid förhinder en tjänsteman i kommissionen som utses av ordföranden.

Kommittén utarbetar årligen en verksamhetsrapport som kommissionen sänder till Europaparlamentet, rådet, Ekonomiska och sociala kommittén samt till Rådgivande kommittén för Europeiska kol- och stålgemenskapen.

År 2000 sammanträdde kommittén två gånger i Luxemburg. Vid varje sammanträde informerade kommissionen kommittén om hur arbetet med ärenden när det gäller arbetsmiljön fortskred.

Kommitténs verksamhet återgavs i antagandet av en årsrapport om kommitténs verksamhet under 1999, genom antagandet av sex yttranden som återges kortfattat under punkt 2.2 i denna rapport samt genom undersökningar av ämnen som skulle kunna utgöra dess arbetsprogram för 2001.

1. KOMMITTÉNS SAMMANSÄTTNING

1.1. Bildande, behörighet och mandat

Eftersom det är lämpligt att inrätta ett permanent organ för att bistå kommissionen i att bereda och genomföra verksamhet som rör arbetsmiljön, och att underlätta samarbetet mellan nationella förvaltningar, fackföreningar och arbetsgivarorganisationer, inrättade Europeiska gemenskapernas råd genom sitt beslut den 27 juni 1974 (74/325/EEG) en rådgivande kommitté för arbetarskyddsfrågor.

Kommittén har följande uppgifter (artikel 2.2 i beslutet):

a) Att på grundval av tillgänglig information utväxla synpunkter och erfarenheter när det gäller nuvarande och kommande föreskrifter.

b) Att bidra till utarbetandet av ett gemensamt synsätt för problem inom arbetsmiljön samt till valet av gemenskapens prioriteringar och åtgärder för att genomföra dem.

c) Att uppmärksamma kommissionen på de områden där det uppenbart behövs att man inhämtar nya kunskaper och genomför lämpliga insatser inom utbildning och forskning.

d) Att inom ramen för gemenskapens handlingsprogram och genom samarbete med det permanenta organet för säkerhet och hälsa i stenkolsgruvorna och andra utvinningsindustrier fastställa

- kriterier och mål i kampen mot olycksrisker i arbetet och hälsofaror på företag,

- metoder för företag och anställda som kan hjälpa dem att utvärdera och förbättra skyddsnivån.

e) Att bidra med information till nationella förvaltningar, fackföreningar och arbetsgivarorganisationer om gemenskapens insatser för att underlätta deras samarbete och främja deras initiativ när det gäller utbyte av erfarenheter och fastställande av förhållningsregler.

1.2. Sammansättning och arbetssätt

Kommittén är en instans med tre parter som består av ordinarie ledamöter, som är två representanter från varje medlemsstatregerings, två representanter från de fackliga organisationerna och två representanter från arbetsgivarorganisationerna. För varje ordinarie ledamot utses en suppleant. Ordinarie ledamöter och suppleanter i kommittén utses av rådet som publicerar förteckningen över ledamöterna för kännedom i Europeiska gemenskapernas officiella tidning.

Ordföranden i kommittén är en företrädare för kommissionen, eller vid förhinder en tjänsteman vid kommissionen som utses av ordföranden.

Kommittén kan tillsätta arbetsgrupper med en ledamot av kommittén som ordförande. Dessa arbetsgrupper lägger fram sina arbeten i form av rapporter vid kommitténs plenarmöten.

Kommittén utarbetar årligen en verksamhetsrapport som kommissionen sänder till Europaparlamentet, rådet och Ekonomiska och sociala kommittén samt till Rådgivande kommittén för Europeiska kol- och stålgemenskapen.

Kommitténs yttranden antas med absolut majoritet av antalet avgivna giltiga röster. Kommitténs omröstning är giltig när två tredjedelar av ledamöterna är närvarande.

Kommittén har lagt fast sin arbetsordning som trädde i kraft den 30 april 1976 efter det att rådet godkänt den enligt kommissionens yttrande.

Representanter från regeringar samt fackföreningar och arbetsgivarorganisationer är organiserade i tre olika intressegrupper där varje grupp utser en talesman. Talesmännen deltar i möten inom respektive intressegrupp och i kommittén där de presenterar arbetsgruppens ståndpunkt.

Kontakten mellan ledamöterna i regeringarnas intressegrupp sker genom en kommittéledamot från regeringen i det land som innehar ordförandeskapet i rådet. Kontakten mellan de kommittéledamöter som representerar arbetsgivarna sker genom Samarbetsorganisationen för europeiska arbetsgivareföreningar och industriförbund (UNICE). När det gäller arbetstagarnas representanter samordnas deras ställningstaganden av en medlem av en facklig organisation på gemenskapsnivå som intressegruppen utsett, nämligen Europeiska fackliga samorganisationen (EFS).

Kommitténs och arbetsgruppernas sekretariatstjänster handhas av kommissionen. Sekretariatet lyder under generaldirektorat för sysselsättning och socialpolitik (enhet D/5).

2. VERKSAMHET UNDER 2000

Den 18 december 2000 utsåg rådet, på förslag från medlemsstaterna, kommitténs ordinarie ledamöter och suppleanter för perioden 18 december 2000 - 17 december 2003 efter att de tidigare mandaten för perioden 7 juli 1997 - 6 juli 2000 löpt ut. De två listorna med ledamöterna för 2000 finns i bilaga B.

År 2000 sammanträdde kommittén två gånger i Luxemburg, i maj och i december. Vid varje sammanträde informerade kommissionen kommittén om hur arbetet med arbetsmiljöfrågorna fortskred.

Dagen före kommitténs sammanträden hölls möten inom de respektive intressegrupperna för regeringsföreträdare, arbetsgivare och fackföreningsrepresentanter. Intressegrupperna har under året hållit ytterligare två möten.

Kommitténs arbete under 2000 framskred i takt med kommissionens arbete enligt gemenskapens program för 1996-2000.

Arbetet och prioriteringarna har föreslagits kommittén av arbetsgruppen för programmering som har sammanträtt tre gånger.

Verksamheten inom de nio arbetsgrupper som tillsattes för att undersöka de särskilda frågor som kommittén ville yttra sig om krävde att man höll femton möten.

Kommittén lade ned följande tre arbetsgrupper som hade avslutat sitt arbete:

- System för hantering av arbetsmiljöfrågor.

- Asbest.

- Ombildning av kommittéerna.

Kommittén tillsatte följande tre arbetsgrupper och antog deras uppdrag:

- Distansarbete (dokument nr 0905/99)

- Arbetssjukdomar (dokument nr 0858/00)

- ATEX (dokument nr 3453/00).

Dessutom reviderade kommittén mandat för arbetsgruppen för standardisering (dokument nr 1175/00).

En sammanfattning av dessa gruppers arbete finns under punkt 3 i denna rapport.

Kommitténs verksamhet återgavs i en årsrapport om kommitténs verksamhet under 1999 och genom antagandet av sex yttranden som återges kortfattat under punkt 2.2 i denna rapport samt genom undersökningar i ämnen som skulle kunna utgöra kommitténs arbetsprogram för 2001.

2.1. Tjugofjärde verksamhetsrapporten från Rådgivande kommittén för arbetarskyddsfrågor

Dokument 0135/1/00

Kommittén antog den tjugofjärde verksamhetsrapporten för 1999 vid sitt 60:e plenarmötet den 18 maj 2000.

2.2. Antagna yttranden

2.2.1. Yttrande om utkasten till uppdrag till de europeiska standardiseringsorganen. Utkasten återfinns i dokumenten 62/99, 69/99, 71/99, 4/2000, 5/2000 och 3/2000 (dokument nr 842/1/00).

- Dok. 62/99 - Utkast till uppdrag till CEN, CENELEC och ETSI om barnsäkerhet och konsumentsäkerhet

Kommittén godkände uppdraget med följande reservation. Uppdraget är för vitt formulerat (harmoniserat/inte harmoniserat område).

- Dok. 69/99 - Utkast till uppdrag till CEN, CENELEC och ETSI om gasugnar för hushållsbruk

Kommittén godkände uppdraget. Det bör dock klargöras att man med definitionen "hushållsbruk" inte utesluter att sådan utrustning används även i andra sammanhang, t.ex. personalmatsalar och kollektivkök.

- Dok. 71/99 - Utkast till uppdrag till CEN, CENELEC och ETSI på området medicinsk utrustning

När det gäller punkt II.B.5 i uppdraget påpekade kommittén att anställda kommer i kontakt med märkning och att den märkning som införs under nuvarande uppdrag inte bör vara annorlunda än den som används i arbetet.

Kommissionen bör införa i uppdraget att det vid hanteringen inte bara skall tas hänsyn till patienten utan även till den personal som arbetar på den berörda arbetsplatsen när det gäller hälsa och säkerhet.

- Dok. 4/2000 - Utkast till uppdrag till CEN, CENELEC och ETSI inom elektroteknik, informationsteknik och telekommunikationer

Rådgivande kommittén ber kommissionen att skjuta upp uppdraget så att den kan uttala sig i september 2000 med hänsyn även till att kommittén för standardisering och tekniska föreskrifter har skjutit upp behandlingen av dokumentet.

- Dok. 5/2000 - Utkast till mandat till CEN, CENELEC och ETSI på området kabeldrivna persontransportmedel.

Vad gäller punkt 2.2 i utkastet till uppdrag och standarden CEN TC 242 N 333 från oktober 1999 är arbetsgruppens rekommendation till Rådgivande kommittén att de arbetarskyddskrav som utarbetats av en arbetsgrupp och som skall föras in i standarderna, bör läggas fram för Rådgivande kommittén och arbetsgruppen för eventuella kommentarer (punkt 2.1 i CEN TC 242 N 333 från oktober 1999).

Man bör även ta hänsyn till de behov som är knutna till nödsituationer och risker förknippade med regelbundet underhåll eller akuta åtgärder samt nödvändiga tester på utrustningen (t.ex. kablar och lager) som inte förstör den.

- Dok. 3/2000 - Utkast till uppdrag till CEN/CENELEC/ETSI avseende industritruckar

Uppdraget godkändes med följande anmärkningar: Det är brådskande med standardisering. Vid standardiseringen skall man se till att tillräcklig hänsyn tas till hälsa och säkerhet.

Kommittén antog enhälligt utkastet till yttrande den 18 maj 2000.

2.2.2. Yttrande på kommissionens begäran om utarbetande av en ny socialpolitisk agenda

Arbetsdokument 631/00

För att förbereda kommissionens nya meddelande om framtida sysselsättnings- och socialpolitiska åtgärder till sommaren 2000 inleddes en debatt inom alla berörda kommittéer och befintliga diskussionsforum för att få synpunkter från de främsta socialpolitiska aktörerna på gemenskapsnivå om 1) analysen av de viktigaste inslagen i pågående förändringar, 2) metoder och medel för att förverkliga den nya ekonomiska och sociala agendan, och 3) förslag till konkreta åtgärder som måste vidtas och finansieras på gemenskapsnivå på kort och medellång sikt.

I detta sammanhang yttrade sig Rådgivande kommittén vid sitt 60:e plenarmötet den 18 maj 2000 om ett dokument om utarbetande av en ny socialpolitisk agenda (dokument 631/00) som kommissionens avdelningar hade lagt fram som diskussionsunderlag.

Kommittén beklagade att arbetsmiljöfrågorna inte togs upp särskilt i dokumentet och rekommenderade att ett exakt och enhetligt separat program för arbetsmiljöfrågor skulle utarbetas, inom ramen för eller oberoende av den socialpolitiska agendan.

2.2.3. Yttrande om utkasten till uppdrag till de europeiska standardiseringsorganen. Utkasten återfinns i dokumenten 16/2000, 18/2000, 72/99 rev.1, 19/2000 och 4/2000 rev.1 (dokument nr 1950/00).

- Dok. 16/2000 och 18/2000 - Utkast till uppdrag till CEN inom ramen för direktiv 98/37/EG om maskiner för en översyn av standarderna EN ISO 11681-2 och EN 703 om säkerhetskrav för trädbeskärningssågar och transportörer.

Kommittén enades om, inom arbetsgruppen för standardisering, att dessa två uppdrag skulle granskas gemensamt, då båda uppdragen följer av en skyddsbestämmelse grundad på artikel 6 i direktiv 98/37/EG.

Rådgivande kommittén godkänner utkasten till uppdrag för konstruktion av maskiner, men föreslår dock att kommissionen skall lägga största vikt vid den effekt som utformningen av dessa maskiner kan ha för användningen av dem. Om dessa bestämmelser innehåller detaljerade krav för användning, t.ex. utbildning, kan de strida mot kraven i nationell lagstiftning.

- Dok. 72/99 rev.1 - Utkast till uppdrag till CEN/CENELEC/ETSI på området fasta biobränslen.

Rådgivande kommittén godkänner utkastet till uppdrag, men rekommenderar att man skjuter in en mening om att största vikt skall läggas vid eventuella effekter på arbetstagarnas hälsa och säkerhet i arbetet när det gäller alla uppdrag som rör miljön.

- Dok. 19/2000 - Utkast till uppdrag till CEN/CENELEC/ETSI om nattkläders brandhärdighet

Kommittén anser att detta uppdrag uteslutande omfattar nattkläder för allmänheten och således inte ingår i dess uppdrag.

- Dok. 4/2000 rev.1 - Utkast till uppdrag till CEN/CENELEC/ETSI inom sektorn för elektronik, informations- och telekommunikationsteknik

Eftersom uppdraget gäller säkerheten av de elektromagnetiska fält som förorsakas av vissa apparater anser kommittén att man måste göra en tydlig åtskillnad mellan arbetstagares och allmänhetens exponering.

Rådgivande kommittén begär att de yrkeshygieniska gränsvärden i rådets rekommendation om exponering för elektromagnetiska fält skall beaktas.

Kommittén antog enhälligt utkastet till yttrande den 19 december 2000.

2.2.4. Yttrande om ombildning av kommittéerna för arbetarskyddsfrågor (dokument nr 3103/00)

I sitt meddelande om ett gemenskapsprogram om hälsa och säkerhet i arbetet (1996-2000 [1]1 har kommissionen angett att det är dags att se över kommittéernas storlek och arbetssätt i syfte att utnyttja tillgängliga resurser maximalt, att på ett effektivare sätt bidra till EU:s arbetsmiljöpolitik och att förbereda för eventuella nya medlemsstater i framtiden.

[1] . KOM(95) 282 slutlig

Enligt detta resonemang avser kommissionen att föreslå att besluten om inrättande av kommittéerna bör ändras för att omstrukturera dem, minska antalet ledamöter, och förse dem med ett enda sekretariat. Detta skulle göra att gemenskapens medel utnyttjades mer effektivt.

Rådgivande kommittén beslutade den 6 maj 1999 att tillsätta en särskild arbetsgrupp för ombildning av kommittéerna med uppgift att förbereda ett yttrande om den planerade omstruktureringen av kommittéer som har inrättats för att stödja kommissionen i dess insatser för att främja hälsa och säkerhet i arbetet. Kommittén har anförtrott denna uppgift till planeringsgruppen utökad med observatörer från Ständiga kommittén.

Arbetsgruppen har sammanträtt fyra gånger, den 15 mars, 28 juni, 8 september och 26 oktober 2000, och med utgångspunkt i det arbetsdokument som utarbetats av kommissionens avdelningar (dokument nr 1246/00) definierat de alternativ som den anser vara lämpliga.

Vid mötet den 26 oktober utfärdade arbetsgruppen ett utkast till yttrande (dokument 3103/00) som lades fram för Rådgivande kommitténs 61:a plenarmöte den 19 december 2000. Yttrandet antogs tillsammans med en gemensam förklaring av arbetsmarknadens parter (dokument 3102/00) samt ett antal ändringsförslag från gruppen av regeringsrepresentanter (dokument 3454/00). Båda dessa dokument återfinns som bilagor till yttrandet.

Kommittén vill genom sitt yttrande ge kommissionen en allmän politisk ram inom vilken kommittén anser att moderniseringsprocessen bör ingå. I detta avseende anser kommittén att kommissionen borde formalisera denna process och anta ett förslag till beslut som skall läggas fram för rådet, som 1974 inrättade kommittén.

Inledningsvis avvisas varje förslag till sammanslagning av de olika kommittéer som för närvarande arbetar med arbetsmiljöfrågor (dvs. Rådgivande kommittén, Yrkesinspektörskommittén, Vetenskapliga kommittén för yrkeshygieniska gränsvärden, Ständiga kommittén) på grund av att de har olika sammansättning, uppdrag och behörighet, varefter yttrandet koncentreras på de förbättringar som kan göras i Rådgivande kommittén för att modernisera den och göra den effektivare samt på att få till stånd goda kontakter och bästa möjliga synergieffekter mellan det nödvändiga trepartssamrådet när det gäller arbetsmiljöfrågor och samrådet med arbetsmarknadens parter som leds av kommissionen enligt artikel 138 i EG-fördraget.

Vad gäller kommitténs mål och uppgifter innebär arbetsmiljöfrågornas karaktär att det är nödvändigt med en allmän grupp för trepartsamråd på EU-nivå som gör det möjligt att ha en offentlig öppen debatt med alla berörda aktörer när det gäller fastställandet av de huvudsakliga riktlinjerna för gemenskapspolitiken på detta område. Kommittén är väl ägnad att ge kommissionens avdelningar teknisk och politisk sakkunskap såväl när det gäller kommissionens särskilda initiativ som utvärderingen av effekten och effektiviteten av deras tillämpning i medlemsstaterna och anser att den skall vara ett forum för samordning på sitt område i hela kommissionens tjänst. I detta avseende uppmanar kommittén kommissionens avdelningar att förstärka samordningen mellan de olika generaldirektoraten så att den får kännedom om alla initiativ som direkt eller indirekt påverkar arbetsmiljön. Den uppmanar även kommissionens avdelningar att förstärka och formalisera samarbetsformerna mellan de olika organ som är involverade i arbetsmiljöfrågor, bl.a. Yrkesinspektörskommittén, Vetenskapliga kommittén för yrkeshygieniska gränsvärden samt behöriga gemenskapsorgan samtidigt som de noga respekterar deras oberoende. Kommittén är för övrigt nöjd med de rådande samarbetsformerna med Ständiga kommittén. Dessa former bör formaliseras i en överenskommelse mellan de olika kommittéerna.

När det gäller kommitténs struktur är det absolut nödvändigt att formalisera, förstärka och uppvärdera organisationen i intressegrupper (arbetstagare, arbetsgivare, regeringar), särskilt med tanke på att det är ofrånkomligt att antalet ordinarie ledamöter i Rådgivande kommittén måste minskas inför en utvidgning av unionen. I detta avseende betonar kommittén även betydelsen av att EFS (Europeiska fackliga samarbetsorganisationen) och Unice (Samarbetsorganisationen för europeiska arbetsgivarorganisationer och industriförbund) samordnar arbetet i intressegrupperna för arbetstagare respektive arbetsgivare. Den önskar att gruppen med regeringsföreträdare organiserar sig på samma sätt genom att anförtro denna uppgift till företrädaren för den medlemsstat som innehar ordförandeskapet i rådet. Kommittén uppmanar kommissionen att formalisera dessa samordningsroller i sitt förslag till rådet. När det gäller organisationen av arbetet vill kommittén att planeringsgruppen ersätts av ett presidium, verkställande organ för plenarkommittén, som består av talesmän, samordnare och en person som skall utses för varje intressegrupp samt företrädare för kommissionens avdelningar. Presidiet skulle ha till huvudsaklig uppgift att organisera kommitténs arbete och förvalta dess resurser. Plenarkommittén skulle även, från fall till fall, kunna delegera vissa kompletterande uppgifter eller beslut till presidiet. Kommittén anser även att arbetsgrupperna bör vara sammansatta av fem experter per intressegrupp och biträdas av de tjänstemän som handlägger de ärenden de behandlar. I vissa speciella fall skulle det kunna visa sig vara värdefullt att ge plenarkommittén möjlighet att bilda utvidgade arbetsgrupper som skulle kunna bestå av en företrädare för var och en av de tre intressegrupperna per medlemsstat. I alla händelser anser kommittén att det i gruppernas uppdrag klart och tydligt bör preciseras vilka uppgifter de har och vid behov längden på uppdraget.

När det gäller kommitténs funktionssätt bör man överväga att öka kommitténs effektivitet genom att ge den möjlighet att anta vissa beslut eller yttranden skriftligen, utan att för den skull göra avkall på principerna om öppenhet och offentlig och kontradiktorisk debatt. Detta skriftliga förfarande skulle kunna kontrolleras av presidiet medan samordnarna eller talesmännen för intressegrupperna skulle kunna få i uppgift att samla in och överlämna svar eller yttranden från ledamöterna i sina respektive grupper. Kommittén anser slutligen att de medel som ställts till förfogande av kommissionens avdelningar inte alltid har motsvarat de allmänna politiska ambitioner som kommissionen haft när det gäller arbetsmiljöfrågor. Därför uppmanar den kommissionen att frigöra den personal och de resurser som krävs för att kommittén skall kunna fullgöra sitt uppdrag på ett effektivt sätt. Den betonar bl.a. att de arbetsdokument som framställs skall vara av hög kvalitet och färdigställas i tid så att utarbetandet av yttranden förenklas, arbetet i arbetsgrupperna underlättas och antalet möten kan minskas.

Yttrande på kommissionens begäran om en ändring av direktiv 92/58/EEG om varselmärkning och signaler

Arbetsdokument nr 3435/00

En undersökning av det franska standardiseringsorganet AFNOR visade att det fanns problem med förståelsen av varselmärkning och signaler för hälsa och säkerhet i arbetet.

Vid det 61:a plenarmötet den 19 december 2000 begärde kommissionen att Rådgivande kommittén skulle yttra sig om förekomsten av liknande problem i de olika medlemsstaterna samt om en eventuell ändring av rådets direktiv 92/58/EEG.

Kommittén påpekar att arbetet med att samla in uppgifter om eventuella problem i samband med läsbarheten och förståelsen av signaler måste bedrivas på ett mer systematiskt sätt, men anser inte att en omarbetning av direktiv 92/58/EEG skall vara en prioriterad fråga.

2.2.5. Yttrande om förslaget till arbetsprogram för 2001 för Arbetsmiljöbyrån i Bilbao

Enligt vad som föreskrivs i förordningen om inrättandet av Arbetsmiljöbyrån i Bilbao skall förslaget till arbetsprogram för Arbetsmiljöbyrån, som fastställts av dess direktör, läggas fram för kommittén innan det presenteras för byråns styrelse.

Kommittén var dock tvungen att skjuta upp det möte som hade planerats till den 22 november till den 19 december 2000. Eftersom byråns styrelsemöte var utsatt till den 29 november 2000 och inte kunde senareläggas accepterades undantagsvis att talesmännen för intressegrupperna skickade sina gruppers kommentarer till Arbetsmiljöbyrån och att dessa kommentarer ställdes till samtliga ledamöters förfogande vid kommitténs möte i december.

De ståndpunkter som uttrycktes av de olika intressegrupperna i närvaro av Arbetsmiljöbyråns direktör vid kommitténs plenarmöte den 19 december 2000 kan sammanfattas på följande sätt.

Efter att ha läst arbetsprogrammet för 2001 konstaterade gruppen av regerings- respektive arbetsgivarrepresentanter att programmet var mycket ambitiöst och att man inte kunde utesluta risken för splittring. Det skulle vara värdefullt att få en bättre inblick i byråns verksamhet samt att kontrollera att byrån utför det uppdrag som den har fått och att resultaten av dess verksamhet utnyttjas på ett effektivt sätt. Regeringsrepresentanterna erinrade om syftet med det förslag till ändring av förordningen om inrättandet av Arbetsmiljöbyrån som lagts fram av kommissionen.

Gruppen av arbetstagarrepresentanter framhöll byråns funktion som informationsförmedlare, men uttryckte kritik mot att trepartssamrådet och det europeiska mervärdet fortfarande var otillräckliga och att strategin för att avgränsa, identifiera och stödja användargrupperna var för svag. Man måste göra ansträngningar för att öka de tre parternas inflytande över byråns projektförvaltning och förstärka Arbetsmiljöbyråns generella profil så att den information som tas fram av byrån kan bli mer innehållsrik. I detta sammanhang hoppades gruppen av arbetstagarrepresentanter att Arbetsmiljöbyrån kommer att kunna stödja den sociala dialogen.

2.2.6. Yttrande om förslaget till arbetsprogram för 2001 för Arbetsmiljöbyrån i Bilbao

Enligt vad som föreskrivs i förordningen om inrättandet av Arbetsmiljöbyrån i Bilbao skall förslaget till arbetsprogram för Arbetsmiljöbyrån, som fastställts av dess direktör, läggas fram för kommittén innan det presenteras för byråns styrelse.

Kommittén var dock tvungen att skjuta upp det möte som hade planerats till den 22 november till den 19 december 2000. Eftersom byråns styrelsemöte var utsatt till den 29 november 2000 och inte kunde senareläggas accepterades undantagsvis att talesmännen för intressegrupperna skickade sina gruppers kommentarer till Arbetsmiljöbyrån och att dessa kommentarer ställdes till samtliga ledamöters förfogande vid kommitténs möte i december.

De ståndpunkter som uttrycktes av de olika intressegrupperna i närvaro av Arbetsmiljöbyråns direktör vid kommitténs plenarmöte den 19 december 2000 kan sammanfattas på följande sätt.

Efter att ha läst arbetsprogrammet för 2001 konstaterade gruppen av regerings- respektive arbetsgivarrepresentanter att programmet var mycket ambitiöst och att man inte kunde utesluta risken för splittring. Det skulle vara värdefullt att få en bättre inblick i byråns verksamhet samt att kontrollera att byrån utför det uppdrag som den har fått och att resultaten av dess verksamhet utnyttjas på ett effektivt sätt. Regeringsrepresentanterna erinrade om syftet med det förslag till ändring av förordningen om inrättandet av Arbetsmiljöbyrån som lagts fram av kommissionen.

Gruppen av arbetstagarrepresentanter framhöll byråns funktion som informationsförmedlare, men uttryckte kritik mot att trepartssamrådet och det europeiska mervärdet fortfarande var otillräckliga och att strategin för att avgränsa, identifiera och stödja användargrupperna var för svag. Man måste göra ansträngningar för att öka de tre parternas inflytande över byråns projektförvaltning och förstärka Arbetsmiljöbyråns generella profil så att den information som tas fram av byrån kan bli mer innehållsrik. I detta sammanhang hoppades gruppen av arbetstagarrepresentanter att Arbetsmiljöbyrån kommer att kunna stödja den sociala dialogen.

2.3. Det praktiska arbetet

2.3.1. Arbetsprogrammet för 2001

Dokument nr 1180/1/00

Vid sitt möte den 19 december 2000 antog Rådgivande kommittén sitt arbetsprogram för 2001, vilket förlänger kommitténs fyraåriga program med ett år.

3. ARBETSGRUPPERNAS VERKSAMHET OCH SAMMANSÄTTNING VID ÅRETS SLUT

3.1. Aktiva arbetsgrupper under 2000 som fortsätter arbetet 2001

3.1.1. Planering

Planeringsgruppen sammanträdde tre gånger under 2000 för att förbereda de nya uppdragen och organisera och följa upp gruppernas arbete.

3.1.2. Standardisering

Gruppen bedriver ett arbete av löpande karaktär. Kommittén har gett denna grupp i uppdrag att diskutera standardiseringsfrågor allteftersom kommissionen remitterar dem till standardiseringsmyndigheterna. Arbetsgruppen behandlar också allmänna frågor som rör arbetsmiljö i samband med standardisering.

Under 2000 sammanträdde gruppen två gånger och diskuterade tio utkast till uppdrag till CEN/CENELEC/ETSI. Två utkast till yttranden om uppdrag som diskuterats inom gruppen (se punkterna 0 och 2.2.3) har lagts fram för Rådgivande kommittén och antagits den 18 maj respektive den 19 december 2000.

3.1.3. Fastställande av exponeringsgränser

Gruppen skall rådfrågas om vilka ämnen som bör prioriteras när det gäller att fastställa yrkeshygieniska gränsvärden. Den skall också följa arbetet i Vetenskapliga kommittén för yrkeshygieniska gränsvärden (punkt 4.3) och utarbeta kommitténs yttranden om kommissionens förslag om fastställande av exponeringsgränser på arbetsplatsen. Gruppen skall rapportera om hur dess arbete fortskrider vid Rådgivande kommitténs plenarmöten.

Gruppen har sammanträtt två gånger under 2000 och har arbetat på ett utkast till förslag till kommissionens direktiv om fastställandet av en andra förteckning om yrkeshygieniska gränsvärden enligt rådets direktiv 98/24/EG om skydd av arbetstagares hälsa och säkerhet mot risker som har samband med kemiska agens i arbetet. Man har kommit långt i diskussionerna, vilka beräknas slutföras under 2001.

3.1.4. Tvärvetenskapliga tjänster för skydd, förebyggande åtgärder och medicinsk övervakning av arbetstagare (företagshälsovård)

Denna grupp fick sitt uppdrag bekräftat i november 1996, då de bägge grupper som fanns dessförinnan slogs ihop.

Arbetsgruppen har till uppgift att undersöka de problem som har konstaterats och den information som har samlats in vid inrättandet av företagshälsovård för skydd och förebyggande när det gäller arbetstagare inom alla sektorer, alla branscher och alla företag, statliga eller privata.

Gruppen har även till uppgift att analysera hur övervakningen av hälsa och säkerhet sker i de olika medlemsstaterna.

Under 2000 hölls två möten i redaktionsgruppen bestående av en representant från varje intressegrupp. Gruppen fortsatte sitt arbete med det utkast till yttrande som den hade lagt fram för Rådgivande kommitténs 59:e plenarmöte, där det beslutades att yttrandet skulle ses över. En omarbetad version lades fram för Rådgivande kommittén vid dess 60:e plenarmöte den 18 maj 2000. Med hänsyn till de förbehåll som då gjordes av samtliga intressegrupper remitterades utkastet åter till arbetsgruppen.

Gruppen kommer att fortsätta sitt arbete under 2001.

3.1.5. Förebyggande av våld på arbetsplatsen

Gruppen tillsattes den 29 oktober 1997 och den sammanträdde två gånger under 2000. Den har till uppgift att förbereda kommitténs yttrande om kommissionens förslag till rekommendationer och om övriga gemenskapsåtgärder som kan visa sig nödvändiga. Våldet verkar vara ett tilltagande, men dolt och underskattat problem, och tillförlitlig statistik saknas. Ledamöterna i gruppen samlar in studier och goda lösningar på detta område för att utarbeta ett utkast till yttrande.

Gruppen kommer att fortsätta sitt arbete under 2001.

3.1.6. Riktlinjer för kemiska agens

Gruppen tillsattes den 6 maj 1999 och har till uppgift att utarbeta ett yttrande för Rådgivande kommittén om ett vägledande dokument om de frågor som avses i artiklarna 3-6 och i bilaga II punkt 1 i rådets direktiv 98/24/EG om skydd av arbetstagares hälsa och säkerhet mot risker som har samband med kemiska agens i arbetet.

Gruppen har inte sammanträtt under 2000.

3.1.7. Rapport om Arbetsmiljöbyråns verksamhet

Gruppen tillsattes i maj 1999 och sammanträdde en gång under 2000. Den har till uppgift att förbereda ett yttrande från Rådgivande kommittén om den rapport som skall utarbetas av Europeiska kommissionen, åtföljd av ett förslag om översyn av förordningen om inrättande av Europeiska arbetsmiljöbyrån.

Gruppen kommer att fortsätta sitt arbete under 2001.

3.1.8. Muskuloskeletala besvär

Gruppen tillsattes den 6 maj 1999 och har till uppgift att förbereda ett yttrande om eventuella gemenskapsinsatser om förebyggande av muskuloskeletala besvär i arbetet.

Gruppen sammanträdde en gång under 2000. Arbetet har framskridit väl och beräknas vara slutfört under 2001.

3.2. Tillsatta arbetsgrupper under 2000

Kommittén tillsatte tre arbetsgrupper och antog deras uppdrag.

3.2.1. Distansarbete (dokument nr 0905/99)

Gruppen tillsattes den 18 maj 2000 och har till uppgift att förbereda ett yttrande från Rådgivande kommittén om eventuella gemenskapsinsatser om arbetsmiljöfrågor i samband med distansarbete.

3.2.2. Arbetssjukdomar (dokument nr 0858/00)

Gruppen tillsattes den 18 maj 2000 och har till uppgift att förbereda ett yttrande från Rådgivande kommittén om kommissionens förslag om uppdatering av den europeiska förteckningen över arbetssjukdomar (bilaga I till kommissionens rekommendation 90/326/EEG).

3.2.3. ATEX (dokument nr 3453/00)

Denna arbetsgrupp tillsattes den 19 december 2000 och har till uppgift att bistå kommissionen i arbetet med att framställa en handbok för god praxis för att hjälpa arbetsgivarna att utarbeta det s.k. "explosionsskyddsdokumentet" som föreskrivs i artikel 8 i direktiv 1999/92/EEG "ATEX". I samband med förberedelsen av handboken kommer man att utlysa ett anbudsförfarande. För att gruppen skall kunna rapportera till Rådgivande kommittén kommer den att hålla möten med kommissionen och uppdragstagaren när arbetet inleds och när delrapporten och slutrapporten läggs fram. För att kunna följa hur arbetet framskrider skall gruppen under arbetets gång utse sex av sina egna medlemmar till en begränsad arbetsgrupp, kallad "kommittén för trepartskontakter". Denna begränsade grupp skall mötas alltefter behov och skall, på grundval av bestämmelserna i avtalet, kunna ge förslag till kommissionen för att uppdragstagaren skall kunna fullfölja sitt arbete på bästa sätt.

3.3. Nedlagda arbetsgrupper

Kommittén beslutade att lägga ned tre arbetsgrupper som hade avslutat sitt arbete.

3.3.1. System för hantering av arbetsmiljöfrågor

Gruppen tillsattes i oktober 1997 och hade i uppgift att ge kommissionen råd och assistans vid utarbetande av handledningar rörande system för hantering av arbetsmiljöfrågor och att ge rekommendationer om deras tillämpning.

Gruppens utkast till yttrande om utvecklingen av system för hantering av arbetsmiljöfrågor samt dess förslag till europeiska riktlinjer för organisationen av verksamheten för arbetstagarnas säkerhet och hälsa på arbetsplatsen antogs vid kommitténs 59:e plenarmöte den 27 oktober 1999 med några redaktionella ändringar som infördes under mötets gång. Efter att det slutliga yttrandet (dokument nr 0510/4/99) hade skickats ut till kommittéledamöterna den 13 april 2000 upplöstes gruppen formellt den 18 maj 2000.

3.3.2. Asbest

Rådgivande kommittén tillsatte den 6 maj 1999 arbetsgruppen för asbest med uppgift att förbereda Rådgivande kommitténs yttrande om rådets förslag till direktiv om ändring av direktiv 83/477/EEG om skydd för arbetstagare mot risker vid exponering för asbest i arbetet.

Den 9 mars 2000 lämnade kommissionen ett förslag till ändrat direktiv till ledamöterna i asbestgruppen. Gruppen höll två möten (den 22 maj och den 4 oktober 2000) som ledde till ett utkast till yttrande som lades fram för Rådgivande kommittén vid det 61:a plenarmötet den 19 december 2000.

Under diskussionen vid detta möte gjorde samtliga intressegrupper ett antal förbehåll mot utkastet. Kommissionen uppmärksammade de inslag som alla var överens om och skulle ta dessa som gemensam utgångspunkt vid färdigställandet av sitt förslag till ändrat direktiv. Till följd av detta upplöstes gruppen den 19 december 2000.

3.3.3. Ombildning av kommittéerna

Denna grupp tillsattes i maj 1999 och sammanträdde fyra gånger under 2000. Som ett resultat av sitt arbete framlade gruppen för Rådgivande kommittén ett utkast till yttrande (se punkt 2.2.4) om kommissionens dokument nr 1246/00. Kommittén antog yttrandet och upplöste gruppen den 19 december 2000.

4. SAMARBETE MED ANDRA ORGAN

4.1. Ständiga kommittén

Ständiga kommittén för driftssäkerhet och hälsoskydd i stenkolsgruvor och annan utvinningsindustri skall i första hand följa utvecklingen av hälsa och säkerhet inom utvinningsindustrin, lägga fram praktiska förslag för medlemsstaternas regeringar om förbättringar på arbetsplatserna och främja utbytet av ändamålsenlig information.

Representanter för Ständiga kommittén har sedan 1994 deltagit som observatörer i kommitténs plenarmöten. På samma sätt deltar representanter för kommittén i den Ständiga kommitténs möten med två observatörer från varje intressegrupp. Detta garanterar ett bättre informationsflöde mellan de två kommittéerna. Erfarenheterna visar beröringspunkter, men intrycket att det rör sig om två skilda tillvägagångssätt förstärks. Ständiga kommittén är huvudsakligen ett tekniskt organ som behandlar specifika säkerhetsproblem inom utvinningsindustrin. Det är konkret tekniska aspekter som arbetet i första hand gäller medan Rådgivande kommittén även kan diskutera grundläggande frågor om säkerhet och hälsa i arbetet.

4.2. Yrkesinspektörskommittén

Kommissionen tillsatte genom sitt beslut 95/319/EG av den 12 juli 1995 kommittén för yrkesinspektörer som består av två representanter från yrkesinspektionstjänsten i varje medlemsstat och med en representant från kommissionen som ordförande.

Kommittén lämnade en årsrapport till kommissionen om sin verksamhet, särskilt om alla problem som gäller tillämpning eller kontroll av tillämpning av gemenskapens lagstiftning för hälsa och säkerhet i arbetet. Kommissionen lämnade denna rapport till rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och Rådgivande kommittén för arbetarskyddsfrågor.

4.3. Vetenskapliga kommittén för yrkeshygieniska gränsvärden för kemiska agens

Kommittén bildades på rådets begäran genom kommissionens beslut 95/320/EG den 12 juli 1995 och har till uppgift att studera kemiska agens effekt på arbetstagarnas hälsa i arbetet. Detta arbete följs av Rådgivande kommittén och särskilt av arbetsgruppen för exponeringsgränser i samband med utarbetandet av dess yttranden om förslagen till direktiv om antagande av yrkeshygieniska gränsvärden enligt rådets direktiv 98/24/EG.

4.4. Arbetsmarknadens parter

En representant från Europeiska fackliga samorganisationen (EFS) och en ledamot från Samarbetsorganisationen för europeiska arbetsgivarorganisationer och industriförbund (UNICE) bjuds in att delta som observatörer i kommitténs plenarmöten.

4.5. Tekniska fackföreningsbyrån

Europeiska tekniska fackföreningsbyrån för hälsa och säkerhet bildades 1989 av Europeiska fackliga samorganisationen för på nära håll kunna följa det tekniska arbetet vid organisationerna för standardisering. Europeiska tekniska fackföreningsbyrån bildades med stöd av Europaparlamentet som gav den en budgetpost 1989 och undertecknade ett flerårigt avtal med kommissionen samma år. Byrån utför studier och ger information med direkt anknytning till harmoniseringsarbetet och europeiska arbetsmiljöstandarder och med kommitténs standardiseringsgrupp. En representant från tekniska fackföreningsbyrån deltar som observatör i kommitténs plenarmöten.

4.6. Internationella arbetsbyrån

En företrädare för Internationella arbetsbyrån bjuds in för att delta i kommitténs möten.

4.7. Europeiska fonden för förbättring av arbets- och levnadsvillkor

En representant från Europeiska fonden för förbättring av arbets- och levnadsvillkor bjuds in som observatör vid kommitténs plenarmöten för att bland annat presentera sitt arbetsprogram.

4.8. Europeiska arbetsmiljöbyrån i Bilbao

Enligt beslutet om att bilda Arbetsmiljöbyrån skall kommittén yttra sig över dess arbetsprogram och årsrapport.

BILAGA A

RÅDETS BESLUT

RÄTTSLIG GRUND

(Utdrag)

I rådets beslut av den 27 juni 1974 om inrättande av en rådgivande kommitté för arbetarskyddsfrågor anges bl.a. följande:

"Europeiska gemenskapernas råd har beslutat (- - -) med beaktande av följande: (- - -) Ett permanent organ bör inrättas som skall bistå kommissionen med att förbereda och genomföra aktiviteter inom arbetarskyddsområdet och med att underlätta samarbetet mellan nationella förvaltningar, fackföreningar och arbetsgivarorganisationer. (- - -)

HÄRMED FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

En rådgivande kommitté för arbetarskyddsfrågor, nedan kallad "kommittén", inrättas härmed.

Artikel 2

Kommittén skall ha till uppgift att bistå kommissionen vid förberedelse och genomförande av aktiviteter inom arbetarskyddsområdet.

(- - -)

Artikel 3

(1) Kommittén skall framställa en årlig rapport om sin verksamhet.

(2) Kommissionen skall sända denna rapport till Europaparlamentet, rådet, Ekonomiska och sociala kommittén samt Europeiska kol- och stålgemenskapens rådgivande kommitté.

Artikel 4

(1) Kommittén skall bestå av (...) ordinarie medlemmar, på så sätt att varje medlemsstat har två företrädare för regeringen, två företrädare för fackföreningar och två företrädare för arbetsgivarorganisationer.

(2) En suppleant skall utses för varje ordinarie medlem. (...)

(3) Ordinarie medlemmar och suppleanter i kommittén skall utses av rådet som, när det gäller företrädare för fackföreningar och arbetsgivarorganisationer, skall sträva efter att uppnå en rättvis balans i kommitténs sammansättning mellan de olika berörda branscherna.

(4) Förteckningen över medlemmarna och suppleanterna skall offentliggöras av rådet i informationssyfte i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. (- - -)

Artikel 5

De ordinarie medlemmarna och suppleanterna skall utses på tre år. Deras mandat skall kunna förnyas. (- - -)

Artikel 6

(1) Kommittén skall ha en företrädare för kommissionen som ordförande eller, undantagsvis om denne har förhinder, en kommissionstjänsteman som skall nomineras av honom. Ordföranden får inte rösta.

(2) Kommittén skall mötas när den sammankallats av ordföranden, antingen på hans initiativ eller efter begäran av minst en tredjedel av dess medlemmar.

(3) Kommittén får inrätta arbetsgrupper med en kommittémedlem som ordförande. De skall överlämna resultaten av sitt arbete i form av en rapport vid ett möte med kommittén.

(4) Företrädare för den avdelning inom kommissionen som är berörd skall delta i kommitténs och arbetsgruppernas möten. Kommittén och arbetsgrupperna skall förses med sekreterartjänster av kommissionen.

Artikel 7

Kommittén är beslutsmässig endast om två tredjedelar av dess medlemmar är närvarande. (- - -)

Artikel 8

Kommittén skall anta en arbetsordning vilken skall träda i kraft när rådet, efter att ha erhållit ett yttrande från kommissionen, har gett sitt godkännande.

BILAGA B

B1 - KOMMITTÉNS SAMMANSÄTTNING 2000

Perioden 1997-2000

I. REGERINGSREPRESENTANTER

a) Ordinarie ledamöter

>Plats för tabell>

b) Suppleanter

>Plats för tabell>

II. ARBETSTAGARREPRESENTANTER

a) Ordinarie ledamöter

>Plats för tabell>

b) Suppleanter

>Plats för tabell>

III. ARBETSGIVARREPRESENTANTER

a) Ordinarie ledamöter

>Plats för tabell>

b) Suppleanter

>Plats för tabell>

B2 - KOMMITTÉNS SAMMANSÄTTNING 2000

Perioden 2000-2003

I. REGERINGSREPRESENTANTER

a) Ordinarieledamöter

>Plats för tabell>

b) Suppleanter

>Plats för tabell>

II. ARBETSTAGARREPRESENTANTER

a) Ordinarie ledamöter

>Plats för tabell>

b) Suppleanter

>Plats för tabell>

III. ARBETSGIVARREPRESENTANTER

a) Ordinarie ledamöter

>Plats för tabell>

b) Suppleanter

>Plats för tabell>

BILAGA C

ARBETSGRUPPER 2000

PLANERING

Ordförande: Marc BOISNEL (regeringsrepresentant)

Vice ordförande : Herman FONCK (arbetstagarrepresentant)

Föredragande: Torben JEPSEN (arbetsgivarrepresentant)

>Plats för tabell>

Ansvariga tjänstemän: E. ROTHER - tfn 32268, E. DELAVAL - tfn 32781

FASTSTÄLLANDE AV EXPONERINGSGRÄNSER

Ordförande : Dirk STEEN (regeringsrepresentant)

Vice ordförande: Torben JEPSEN (arbetsgivarrepresentant)

Föredragande : Marcel WILDERS (arbetstagarrepresentant)

>Plats för tabell>

Ansvarig tjänsteman: A. ANGELIDIS - tfn 33747 - Dr ARESINI - tfn 32260

STANDARDISERING

Ordförande : Franco GIUSTI (arbetsgivarrepresentant)

Vice ordförande: J.I.H OH (regeringsrepresentant)

Föredragande : Skall utses (arbetstagarrepresentant)

>Plats för tabell>

Andra experter:

B.J MERTENS från CENELEC

André PLISSART från CEN

André PIRLET från CEN

Werner STERK från Europeiska kommissionen GD III i Bryssel

Ansvarig tjänsteman: A. LOMMEL - tfn 33871

VÅLD PÅ ARBETSPLATSEN

Ordförande: Anne GIBSON (arbetstagarrepresentant)

Vice ordförande: Elias TSAMOUSSOPOULOS (arbetsgivarrepresentant)

Föredragande: Giovanna ROCCA-ERCOLI (regeringsrepresentan)

>Plats för tabell>

Ansvarig tjänsteman: Dr. Alvarez - tfn 34547

TVÄRVETENSKAPLIGA TJÄNSTER FÖR SKYDD, FÖREBYGGANDE ÅTGÄRDER OCH MEDICINSK ÖVERVAKNING

REDAKTIONSGRUPP

>Plats för tabell>

Ansvariga tjänstemän: Dr. ALVAREZ - tfn 34547 och Dr. AresinI - tfn 32260

ASBEST

Ordförande: Angel CARCOBA (arbetstagarrepresentant)

Vice ordförande: Skall utses (regeringsrepresentant)

Föredragande: Patrick LEVY (arbetsgivarrepresentant)

>Plats för tabell>

Ansvarig tjänsteman : Dr ARESINI - tfn 32260

MUSKULOSKELETALA BESVÄR

Ordförande : Patrick LEVY (arbetsgivarrepresentant)

Vice ordförande: Fiona MURIE (arbetstagarrepresentant)

Föredragande : Malcolm DARVILL (regeringsrepresentant)

>Plats för tabell>

Ansvariga tjänstemän: Dr ALVAREZ - tfn 34547 - Dr ARESINI - tfn 32260

RAPPORT OM EUROPEISKA ARBETSMILJÖBYRÅN

Ordförande : Marc BOISNEL (regeringsrepresentant)

Vice ordförande: Tony BRISCOE (arbetsgivarrepresentant)

Föredragande : Jan Toft RASMUSSEN (arbetstagarrepresentant)

>Plats för tabell>

Ansvarig tjänsteman: E. ROTHER - tfn 32268

RIKTLINJER FÖR KEMISKA AGENS

Ordförande : Skall utses

Vice ordförande: Skall utses

Föredragande : Patrick LEVY (arbetsgivarrepresentant)

>Plats för tabell>

Ansvarig tjänsteman: A. ANGELIDIS- tfn 33747

OMBILDNING AV KOMMITTÉERNA

Ordförande : Marc BOISNEL (regeringsrepresentant)

Vice ordförande: Herman FONCK (arbetstagarrepresentant)

Föredragande : Torben JEPSEN (arbetsgivarrepresentant

>Plats för tabell>

Ansvariga tjänstemän: E. ROTHER - tfn 32268 - A. LOMMEL - tfn 33871

BILAGA D

MÖTESPLAN FÖR 2000

>Plats för tabell>