På den socioekonomiska sidan syftar Europa 2020-strategin för smart och hållbar tillväxt för alla till att 75 % av befolkningen i åldrarna 20–64 ska ha ett arbete, vilket bidrar till mål 8 ”Verka för en inkluderande och långsiktigt hållbar ekonomisk tillväxt, full och produktiv sysselsättning med anständiga arbetsvillkor för alla”. Under 2015 och 2016 har återhämtningen på arbetsmarknaden konsoliderats och de flesta indikatorerna har förbättrats betydligt. Sysselsättningsgraden i åldersgruppen 20–64 år ökade med 0,9 procentenheter i EU 2015, och fortsatte sedan att stiga upp till 71,1 % under andra kvartalet 2016, det vill säga till en högre nivå än de 70,3 % (på årsbasis) som registrerades före krisen, 2008. Skillnaderna mellan medlemsstaternas arbetsmarknader minskar visserligen men är ändå fortsatt stora jämfört med perioden före krisen, och utmaningarna i fråga om ungdomsarbetslöshet och funktionshindrade personers sysselsättning kvarstår i många medlemsstater.

Regelverket för bevakning av den cirkulära ekonomin i EU kommer att färdigställas 2017. För att öka investeringarna i den cirkulära ekonomin kommer en plattform som stöder finansieringen av den cirkulära ekonomin att inrättas. Ett annat nytt initiativ 2017 kommer att bli en heltäckande plaststrategi, i syfte att förbättra lönsamheten och kvaliteten hos återvinning och återanvändning samt öka andelen som återvinns eller återanvänds och minska läckaget av (mikro-)plast till miljön. Detta kommer att hjälpa den europeiska industrin att utveckla framtidens plaster, som kommer att vara mindre beroende av fossila bränslen och möjliggöra lösningar som bidrar till att minska de globala havsföroreningarna (mål 14). För att det ska vara säkert att återanvända renat avloppsvatten kommer det att fastställas minimikrav för återanvänt vatten (mål 6). Åtgärder för att göra livsmedelssystemen hållbara och motverka matsvinn (mål 12) kommer att vidtas via EU-plattformen om livsmedelsförluster och livsmedelsslöseri för att bidra till FN:s mål att halvera det globala matsvinnet per person till 2030. Riktade åtgärder planeras för att underlätta bortskänkning av livsmedel och säker användning av livsmedel som inte lämpar sig för mänsklig konsumtion för produktion av djurfoder samt mer ändamålsenlig datummärkning av livsmedel.

Inom ramen för arbetet med prioritering 3: ”En motståndskraftig energiunion och en framåtblickande klimatpolitik” har EU antagit en tydlig ram för perioden fram till 2030 och bidrar aktivt till de två relevanta målen.

EU är världens största energiimportör, och sårbar för utbudschocker. Därav vikten av energisäkerhet, marknadsintegration, energieffektivitet och användning av inhemska energikällor, särskilt förnybar energi, för att minska vårt beroende av externa leverantörer och samtidigt fasa ut de fossila bränslena och stimulera framväxten av nya branscher. Europa behöver fatta de rätta besluten nu, eftersom de ekonomiska, sociala och miljömässiga kostnaderna för att ha fragmentariska energimarknader kommer att försvåra övergången till en koldioxidsnål ekonomi. Syftet med energiunionen är att se till att företagen och hushållen får tillgång till säker och hållbar energi till överkomliga priser (mål 7). Energiunionen främjar samarbete och integration på energiområdet för att nå dessa mål. I denna EU-strategi är förnybar energi och i synnerhet energieffektivitet centrala faktorer som spelar en allt viktigare roll när det gäller att motverka klimatförändringarna och samtidigt öka energisäkerheten och förstärka EU:s industriella och tekniska ledarskap.

Parisavtalet från 2015 är en historisk landvinning i den globala kampen mot klimatförändringar (mål 13), en framgång för världen och en bekräftelse av EU:s arbete för en koldioxidsnål och klimattålig ekonomi. EU har satt upp ett ambitiöst mål om att minska utsläppen av växthusgaser inom unionen med minst 40 % till 2030. Detta mål bygger på globala prognoser som ligger i linje med målsättningen på medellång sikt i Parisavtalet. EU kommer att fortsätta att föregå med gott exempel när det gäller regleringspolitiska åtgärder för att minska utsläppen, förbättra anpassningen till klimatförändringar och katastrofriskhanteringen, liksom när det gäller att skapa förutsättningar för ökade offentliga och privata investeringar i innovation och modernisering på alla viktiga områden. Strategin för utsläppssnål rörlighet bidrar till ett konkurrenskraftigt och resurseffektivt transportsystem. När det gäller luftfart och sjöfart har EU haft en ledande roll i de globala avtal som uppnåtts i år för att ta itu med utsläppen. Diskussioner pågår om förslag som rör alla ekonomiska sektorer i EU och som syftar till att påskynda övergången till en ekonomi med lägre koldioxidutsläpp.

När det gäller prioritering 4: ”En fördjupad och mer rättvis inre marknad med en stärkt industribas”, och i synnerhet kapitalmarknadsunionen, tillämpas en ny och framåtsyftande strategi för hållbar finansiering med kopplingar till flera mål.

Hållbar finansiering (målen 8, 9, 13, 14 och 15) står högt på agendan i G20-länderna och i Europa. Finansministrarna, tillsynsmyndigheterna och företagen försöker alla aktivt utröna vilka åtgärder som kan vidtas. Mot bakgrund av målen för hållbar utveckling, Parisavtalet och övergången till en koldioxidsnål, klimattålig, mer cirkulär och resurseffektiv ekonomi vill EU se ett finansiellt system som bättre överensstämmer med dess politik till stöd för hållbar tillväxt och hållbara investeringar. I samband med det har kapitalmarknadsunionen tagit konkreta initiativ, till exempel gröna obligationer, främjandet av långsiktiga investeringar och försiktighetsaspekterna av banktillsynen. Dessutom finns det ett system som syftar till ökad insyn för investerare, genom tillhandahållande av icke-finansiell information och upplysningar om mångfaldspolicy, bland annat om miljörelaterade, sociala och personalrelaterade frågor, respekt för mänskliga rättigheter samt bekämpning av korruption och mutor. En sammanhängande EU-strategi om hållbar finansiering kommer att bidra till att identifiera, prioritera och fastställa ordningen mellan åtgärder för reformering av EU:s finansiella politik som möjliggör och främjar ett flöde av (offentligt och privat) kapital till hållbara investeringar.

Som ett första steg kommer kommissionen att tillsätta en högnivågrupp med experter som ska tillhandahålla rådgivning om utformningen av en övergripande och heltäckande EU-strategi om hållbar finansiering, särskilt med beaktande av de utmaningar som klimatrelaterade och miljömässiga risker utgör för det finansiella systemet samt vikten av att dra nytta av finansmarknaderna för att klara dessa utmaningar. Expertgruppen kommer också att diskutera hur lämpliga rekommendationer kan utfärdas med sikte på andra hållbarhetsdimensioner. Därigenom bör EU kunna behålla sin internationellt ledande ställning i fråga om utvecklingen av hållbara marknader. Kommissionen kommer att följa upp detta arbete i samband med halvtidsöversynen av kapitalmarknadsunionen 2017.

När det gäller prioritering 5: ”En djupare och mer rättvis ekonomisk och monetär union”, bidrar i synnerhet den europeiska pelaren för sociala rättigheter och åtgärderna för företagens sociala ansvar till att klara de utmaningar med arbete i det 21:a århundradet som krävs enligt målen för hållbar utveckling.

I tider av snabba ekonomiska, sociala, demografiska och tekniska förändringar och förändringar av arbetsmarknaden är frågan om hållbar tillväxt och sysselsättning med anständiga arbetsvillkor för alla (mål 8) aktuellare än någonsin för Europa. I efterdyningarna av krisen syftar den europeiska pelaren för sociala rättigheter till att göra social rättvisa till en central del av EU:s politik. En uppsättning viktiga principer för sysselsättnings- och socialpolitiken kommer att göra det möjligt att bättre spegla nya ekonomiska, sociala och demografiska trender. Hälsa är en av de komponenter som har betydelse för att främja humankapitalet med avseende på produktivitet och deltagande på arbetsmarknaden. Pelaren kommer att bidra till målen 1, 3 och 10 genom att öka den uppåtriktade sociala konvergensen och konvergensen på arbetsmarknaden, särskilt inom euroområdet.

Dessutom uppmuntrar EU:s åtgärder i fråga om företagens sociala ansvar och ansvarsfullt företagsagerande den privata sektorn att bidra till uppnåendet av de sociala och miljömässiga målen, och främjar därigenom en rättvist fördelad och hållbar tillväxt samt skyddet av de sociala rättigheterna (mål 8). Inom de globala leveranskedjorna bidrar EU:s politik till mer hållbara metoder för skogsbruket, bättre arbetsvillkor och arbetsmiljöer inom textilindustrin och i samband med fartygsåtervinning, medan olagligt fiske och handel med konfliktmineraler och utrotningshotade arter bekämpas. Kommissionen kommer att intensifiera arbetet med ansvarsfullt företagsagerande, genom att fokusera på konkreta insatser för att hantera nuvarande och framtida sociala, miljömässiga och styrningsrelaterade utmaningar och bygga på huvudprinciperna och den politiska strategin i EU:s strategi för företagens sociala ansvar som kommissionen lade fram 2011.

Prioritering 7: ”Ett område för rättvisa och grundläggande rättigheter som grundar sig på ömsesidigt förtroende” inbegriper ett fortsatt politiskt arbete relaterat till målen om rättvisa och jämställdhet mellan könen.

Effektiva rättssystem är avgörande för upprätthållandet av rättsstatsprincipen och unionens grundläggande värden (mål 16). De är också en förutsättning för en miljö som främjar investeringar och företagande. EU uppmuntrar medlemsstaterna att effektivisera sina nationella rättssystem i samband med den europeiska planeringsterminen, EU:s årliga cykel för samordning av den ekonomiska politiken.

Jämställdhet mellan könen (mål 5) är ett av Europeiska unionens grundläggande värden, som kan spåras tillbaka till 1957 och principen om lika lön för lika arbete i Romfördraget. Än i dag krävs det aktiva politiska åtgärder för att bättre ta till vara kvinnors kompetens och öka deras deltagande på arbetsmarknaden, deras ekonomiska oberoende och jämställdheten på ledande befattningar, höja deras löner och pensioner, bekämpa könsrelaterat våld och i större utsträckning beakta jämställdhetsperspektivet i vår externa politik. Även om det har gjorts framsteg under de senaste åren, så att kvinnors sysselsättningsgrad till exempel är den högsta någonsin (65,3 % under andra kvartalet 2016, mot 62,8 % 2008), finns det fortfarande en klyfta mellan män och kvinnor när det gäller sysselsättning. Från 2003 till 2016 steg andelen kvinnor i styrelserna för de största börsnoterade företagen i EU från 8,5 % till 23 %. Utmaningarna i fråga om skillnaderna i lön och pension är stora: det finns inga tecken på att könsskillnaderna minskar på detta område. Trots att kvinnorna har fördelar av sin utbildning var deras löner per arbetad timme 2014 fortfarande 16,7 % lägre än männens, och deras pensioner i genomsnitt 40 % lägre. Genom sitt arbetsdokument Strategic Engagement for Gender Equality 2016-2019 fortsätter kommissionen sitt arbete för jämställdhet mellan könen på prioriterade områden. Under 2017 kommer den att presentera ett initiativ som syftar till att främja bättre balans mellan arbete och privatliv för män och kvinnor.

I samband med flyktingkrisen bidrar arbetet med prioritering 8 ”Mot en ny migrationspolitik” till uppnåendet av flera av målen för hållbar utveckling.