RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET, RÅDET, EUROPEISKA EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN SAMT REGIONKOMMITTÉN En ny strategi för europeiskt försvar Färdplan för genomförandet av meddelandet COM (2013) 542 - Mot en mer konkurrenskraftig och effektiv försvars- och säkerhetssektor /* COM/2014/0387 final */





1. Inledning I juli 2013 lade kommissionen fram meddelandet Mot en mer konkurrenskraftig och effektiv försvars- och säkerhetssektor COM(2013) 542, som ett bidrag till Europeiska rådets möte i december 2013. Kommissionen aviserade också att den skulle lägga fram en detaljerad färdplan med konkreta åtgärder och tidsfrister för de områden som anges i meddelandet. Med föreliggande rapport fullgör den detta åtagande. I sina slutsatser från mötet i december 2013, där även rådets slutsatser av den 25 november 2013 godkändes, välkomnade Europeiska rådet kommissionens meddelande och beslutade att följa upp framstegen på samtliga områden i juni 2015. På grundval av Europeiska rådets slutsatser ställer kommissionen upp följande mål: En inre försvarsmarknad där europeiska företag kan verka fritt och utan diskriminering i alla medlemsstater. En EU-omfattande ordning för försörjningstrygghet där väpnade styrkor kan vara säkra på att under alla omständigheter få tillräckliga leveranser, oavsett i vilken medlemsstat deras leverantörer är etablerade. En förberedande åtgärd om GSFP-relaterad forskning för att undersöka potentialen för ett europeiskt forskningsprogram som i framtiden kan omfatta både säkerhet och försvar. Alla synergieffekter mellan civil och militär forskning ska utnyttjas. En industripolitik som främjar den europeiska försvarsindustrins konkurrenskraft och bidrar till att till överkomliga priser ställa till förfogande all kapacitet som EU behöver för att garantera säkerheten. För att uppnå dessa mål fastställs i denna rapport en färdplan för de verksamheter som anges i meddelandet. En rad olika åtgärder från olika politikområden ingår, men dessa hänger ofta samman inbördes: en ökad försörjningstrygghet mellan medlemsstaterna underlättar ett gränsöverskridande marknadstillträde för försvarsföretagen, en bättre standardisering främjar driftskompatibilitet och en öppnare marknad, en gemensam certifiering minskar kostnaderna och ökar industrins konkurrenskraft osv. Alla dessa åtgärder kommer sammantaget att bidra till en effektivare europeisk försvars- och säkerhetssektor och därmed stärka EU:s gemensamma säkerhets- och försvarspolitik (GSFP)[1]. Kommissionen kommer att bedriva ett nära samarbete med medlemsstaterna, Europeiska utrikestjänsten och Europeiska försvarsbyrån för utvecklingen och genomförandet av dessa åtgärder. Regelbundna möten på strategisk nivå kommer att hållas för att följa upp genomförandet av färdplanen som helhet och samråd på teknisk nivå kommer att genomföras för specifika åtgärder. Kommissionen kommer vidare att fortsätta att regelbundet informera medlemsstaterna via relevanta rådsorgan, direktörerna med ansvar för försvarspolitik och Europeiska försvarsbyrån. Europaparlamentet och industrin kommer också att rådfrågas regelbundet. Europeiska rådet har erkänt behovet av ett mer omfattande europeiskt försvarssamarbete, i full komplementaritet med Nato. Med genomförandet av meddelandet kommer kommissionen att bidra till att detta samarbete står på en stabil industriell grund. 2. Färdplan 2.1 Inre marknaden Marknadsövervakning Marknadsövervakning är av avgörande betydelse både för att säkerställa en korrekt tillämpning av försvarsupphandlingsdirektivet 2009/81/EG och för att utvärdera direktivets verkan. Det är också viktigt att mäta vilka framsteg som görs när det gäller kommissionens industripolitik inom denna sektor. Strategi och konkreta resultat Kommissionen kommer att systematiskt utvärdera upphandling som offentliggörs i EU:s upphandlingsdatabas Tenders Electronic Daily (TED) och statistik som medlemsstaterna skickar in, och kommer då att göra både en kvantitativ och en kvalitativ analys. Kommissionen kommer också att övervaka upphandlingar på försvars- och säkerhetsområdet som inte offentliggörs i TED, bland annat med hjälp av fackpress och information från marknadsaktörer. Detta kommer att bidra till en korrekt tillämpning av direktiv 2009/81/EG. Dessa åtgärder kommer också att ligga till grund för den rapport om genomförandet som kommissionen ska lämna till Europaparlamentet och rådet senast i augusti 2016.[2] I denna rapport ska kommissionen utvärdera om, och i vilken utsträckning, ”detta direktivs mål har uppnåtts beträffande den inre marknadens funktion och utvecklandet av den europeiska försvarsindustriella och teknologiska basen, med beaktande av situationen för små och medelstora företag”. Förtydligande av vissa undantag En korrekt tillämpning av undantagen från tillämpningsområdet för direktiv 2009/81/EG är avgörande för dess verkan. I detta sammanhang är försäljning mellan regeringar (artikel 13 f), köp i enlighet med internationella avtal (artikel 12 a) och via internationella organisationer (artikel 12 c) särskilt relevanta, eftersom viktiga delar av marknaden berörs. Strategi och konkreta resultat Försäljning mellan regeringar: I december 2013 inledde kommissionen en undersökning om försäljning mellan regeringar i Europa. Som ett nästa steg kommer kommissionen att anordna två seminarier med medlemsstaterna under hösten 2014. På grundval av detta kommer kommissionen att utarbeta en vägledning för hur undantaget ska tillämpas. Målet är att denna vägledning ska vara klar i början av 2015. Internationella överenskommelser och organisationer: Arbetet med detta förtydligande kommer att inledas 2015 och följer samma linje. Det kommer att kompletteras med direkta diskussioner med NSPA (Natos stödkontor) och Occar (Organisationen för gemensamt försvarsmaterielsamarbete). Målet är att denna vägledning ska vara klar i slutet av 2015. Offsetaffärer Krav vad gäller ekonomisk kompensation, oavsett beteckning, står i strid med både principerna enligt EU-fördraget och effektiva upphandlingsmetoder. Kommissionen arbetar för en snabb avveckling av denna praxis och för att främja andra, icke-diskriminerande åtgärder för att underlätta gränsöverskridande marknadstillträde för små och medelstora företag. Strategi och konkreta resultat Kommissionen har under flera år arbetat tillsammans med medlemsstaterna för att se över de nationella reglerna för offsetaffärer. Detta arbete har genomförts parallellt med införlivandet av försvarsupphandlingsdirektivet och fortsätter med de medlemsstater som ännu inte har reviderat sin lagstiftning på området. Samtidigt kommer kommissionen att noga övervaka medlemsstaternas upphandlingspraxis och vid behov ingripa för att förhindra oberättigade diskriminerande krav. Kommissionen kommer även att främja alternativ till offsetaffärer för att underlätta gränsöverskridande marknadstillträde för små och medelstora företag. I detta sammanhang anordnade kommissionen i februari 2014 ett seminarium med berörda parter. Dialogen kommer att fortsätta. Kommissionen planerar också att inrätta en särskild rådgivande grupp med medlemsstaterna och industrin (systemintegratörer och små och medelstora företag) för att se vilka möjligheter som finns att främja gränsöverskridande försörjningskedjor. Kommissionen kommer också att särskilt övervaka tillämpningen av bestämmelserna om underentreprenad i direktiv 2009/81/EG. Initiativ om hur man kan förbättra marknadstillträdet för små och medelstora företag kan komma att läggas fram för Europeiska rådet i juni 2015. Försörjningstrygghet Försörjningstrygghet är av avgörande betydelse både för de väpnade styrkornas effektivitet och för en väl fungerande inre marknad. Begreppet är omfattande och kan omfatta en lång rad olika industriella, tekniska, juridiska och politiska aspekter. Strategi och konkreta resultat Färdplan för en övergripande EU-omfattande ordning för försörjningstrygghet: I linje med meddelandet och Europeiska rådets begäran ”att tillsammans med medlemsstaterna och i samarbete med den höga representanten och Europeiska försvarsbyrån ta fram en färdplan för en övergripande, EU-omfattande ordning för försörjningstrygghet” kommer kommissionen att a) kartlägga områden som bör omfattas av en sådan ordning och befintliga instrument för försörjningstrygghet, b) genomföra omfattande samråd med medlemsstaterna, c) identifiera möjliga åtgärder på följande områden: försörjning mellan medlemsstaterna, medlemsstaternas försörjning från tredjeländer samt kontroll av industriella och tekniska tillgångar i EU. Dessa faktorer är avgörande för en övergripande ordning för försörjningstrygghet. Färdplanen kommer att utarbetas till Europeiska rådet i juni 2015, parallellt med följande åtgärder: Överföringar av försvarsrelaterade produkter: Genom direktiv 2009/43 infördes ett tillståndssystem för att underlätta rörligheten för försvarsmateriel på den inre marknaden. I januari 2014 inledde kommissionen en undersökning om hur direktivets viktigaste instrument (generella tillstånd och certifiering av försvarsindustriföretag) kan användas på ett bättre sätt av de nationella myndigheterna och industrin. Som ett första steg utvidgade kommissionen databasen Certiders[3] användningsområde för att medlemsstaterna bättre ska kunna informera berörda parter om certifierade företag och generella tillstånd som utfärdats. Kommissionen kommer att föreslå ytterligare åtgärder för att stärka genomförandet av direktivet på grundval av resultaten av en studie som väntas i juli 2014. I början av 2015 kommer en mer omfattande utvärdering av direktivet att inledas. Den kommer att ligga till grund för den rapport om genomförandet av direktivet som kommissionen ska lämna till Europaparlamentet och rådet senast i juni 2016. Kontroll av tillgångar: På försvars- och säkerhetsområdet kan kontrollen av industriella och tekniska tillgångar vara av avgörande betydelse för försörjningstryggheten i fråga om kritisk kapacitet. Vissa medlemsstater har system för att kontrollera investeringar inom denna sektor. Ett rent nationellt angreppssätt kan emellertid hindra både gränsöverskridande industrisamarbete och konkurrensutsättningen av medlemsstaternas försvarsmarknader i EU. En europeisk strategi kan därför behövas för att fördjupa den inre marknaden. Det kan också komma att krävas för att säkerställa en lämplig nivå av europeisk autonomi på försvars- och säkerhetsområdet. Mot bakgrund av detta kommer kommissionen att lägga fram en grönbok om eventuella brister i det nuvarande systemet för kontroll av tillgångar och undersöka olika alternativ för åtgärder på EU-nivå, bl.a. mekanismer för anmälan och samråd mellan medlemsstaterna. Målet är att grönboken ska antas senast i slutet av detta år. Kommissionen vill involvera berörda parter redan från början och genomföra omfattande samråd redan under utarbetandet av grönboken. 2.2 Främja en mer konkurrenskraftig industri Standardisering och certifiering Kommissionen stöder Europeiska försvarsbyrån i arbetet med att utforma en gemensam strategi för standardisering och certifiering. Detta måste ske i samförstånd med medlemsstaterna och med fullt beaktande av den nationella suveräniteten samtidigt som ingen överlappning sker med Nato. Strategi och konkreta resultat Standardisering: Europeiska försvarsbyrån är nu, i samråd med kommissionen, i färd med att ta fram en ny process för utveckling av försvars- och hybridstandarder i Europa som ska länka samman befintliga nationella, europeiska och internationella (t.ex. Natos) standardiseringsmekanismer på ett strukturerat och obyråkratiskt sätt. Metoden är proaktiv och nationella experter anlitas som övervakar utvecklingen inom europeisk försvarsstandardisering och lägger fram rekommendationer för särskilda frågor som kan uppstå. Kommissionen bidrar med sin sakkunskap inom civil standardisering. Kommissionen kommer också att identifiera gemensamma standarder till stöd för europeiska projekt på specifika områden. Vad gäller exempelvis den gemensamma miljön för informationsutbyte (CISE) om havsfrågor i EU (som diskuteras i avsnitt 2.4) kommer gemensamma standarder att leda till att en gemensam datamodell införs som säkerställer effektiv kommunikation mellan olika nationella informationssystem för sjöövervakning. Certifiering: Kommissionen kommer att i samarbete med Europeiska byrån för luftfartssäkerhet (Easa) fortsätta att stödja Europeiska försvarsbyråns och medlemsstaternas arbete med att harmonisera militära luftvärdighetskrav för att i möjligaste mån få militära certifieringssystem att konvergera med gällande krav på det civila området. Kommissionen kommer att tillsammans med Easa fortsätta att försöka se till att Easas erfarenheter och standarder på det civila området används vid certifieringen av militära produkter, i samarbete med Europeiska försvarsbyrån och medlemsstaterna. I syfte att minska kostnaderna och undvika dubbelarbete, samt för att underlätta för civil och militär luftfart i icke separerat luftrum, skulle Easa kunna ansvara för gemensam europeisk civil certifiering av vissa militära produkter om tillverkarna och medlemsstaterna så önskar, medan medlemsstaterna fortsätter att ansvara för certifieringen av militära ombordsystem. Kommissionen kommer i samarbete med Easa att, på grundval av förfrågningar från industrin, välja ut några pilotfall där Easa kan delta vid civil certifiering av produkter med dubbla användningsområden för att förfarandena ska bli enklare och mer kostnadseffektiva, t.ex. när det gäller vissa fjärrstyrda luftfartygssystem, som utgör en allt viktigare del av framtida flygplansprodukter[4]. Insatser i riktning mot en sådan strategi kommer att grundas på en genomförbarhetsstudie för att undersöka konsekvenserna för Easas resurser samt juridiska och säkerhetsmässiga aspekter som följer av att ansvaret delas mellan civila respektive EU-myndigheter och militära respektive nationella myndigheter. Råvaror Tillgång till råvaror är ett växande problem för det europeiska näringslivet. Därför har EU utarbetat en råvarustrategi som omfattar den nyligen reviderade förteckningen över råvaror av avgörande betydelse[5]. Strategi och konkreta resultat Många av dessa råvaror, såsom sällsynta jordartsmetaller och germanium, är också viktiga insatsvaror för försvarsrelaterade tillämpningar (t.ex. lasersikte). Kommissionen kommer därför att granska råvaror som är av avgörande betydelse för försvarsindustrin. Denna analys kommer att genomföras av kommissionens gemensamma forskningscentrum i nära samarbete med Europeiska försvarsbyrån och näringslivet. Den förväntas bli klar i mitten av 2015 och kan bana väg för framtida politiska åtgärder på detta område. Små och medelstora företag, kluster och regioner Europeiska rådet har understrukit vikten av att stödja regionala nätverk för små och medelstora företag och strategiska kluster. Kommissionen kommer att vidta åtgärder för att stödja dessa mål. Strategi och konkreta resultat Detta kommer att ske i nära samordning med den småföretagsinriktade verksamhet som anmäls i denna rapports kapitel om den inre marknaden. Kommissionen kommer att använda nätverket Enterprise Europe och de europeiska strategiska klusterpartnerskapen, som finansieras inom ramen för Cosme-programmet[6], för att ge stöd till kontaktskapande evenemang, nätverk och till att finna nya partner inom och utanför EU. Kommissionen kommer att förtydliga under vilka förhållanden de europeiska struktur- och investeringsfonderna kan användas för att stödja projekt med dubbla användningsområden, både i fråga om investeringsprojekt (Europeiska regionala utvecklingsfonden – med en budget på 140 miljarder euro) och kompetens (Europeiska socialfonden – med en budget på 74 miljarder euro). Dessutom kommer kommissionen att främja ansökningar från gränsöverskridande kluster och nätverk inom ramen för det europeiska programmet för territoriellt samarbete med en total budget på 8,7 miljarder euro (2014–2020). Det är upp till företagen, klustren och regionerna att utnyttja dessa möjligheter. Kommissionen kommer i nära samarbete med Europeiska försvarsbyrån och Europeiska sammanslutningen av regionala utvecklingsagenturer (Eurada) att · informera om dessa möjligheter genom riktade evenemang (det första sammanträdet ägde rum den 12 maj i Bryssel, och det andra ska äga rum i november 2014), · i juli 2014 offentliggöra en handbok för lokala myndigheter och små och medelstora företag i vilken det redogörs för möjligheten att använda de europeiska struktur- och investeringsfonderna för att stödja projekt med dubbla användningsområden, · stödja inrättandet av ett försvarsrelaterat regionalt nätverk, utgående från det arbete som hittills gjorts med berörda regionala myndigheter och kluster, i syfte att inrätta en mekanism för att utbyta bästa praxis för att utnyttja de europeiska struktur- och investeringsfonderna och integrera försvaret i smarta särskilda strategier. Det yttersta målet med dessa åtgärder är att öka andelen framgångsrika ansökningar om EU-finansiering för projekt som rör dubbel användning från försvarsrelaterade små och medelstora företag och kluster, i synnerhet inom ramen för de europeiska struktur- och investeringsfonderna och Cosme. Detta bör i sin tur hjälpa små och medelstora företag att bli mer integrerade i EU-övergripande kluster och närstående branscher, och därmed skapa en mer diversifierad distributionskedja. Kompetens EU:s försvarssektors framgång är beroende av i vilken utsträckning den kan behålla personal med viktig kompetens och rekrytera personer med den kompetens som behövs i framtiden. Om EU-arbetskraftens rörlighet ökas kan detta också ge sektorn en konkurrensfördel. Vissa områden upplever redan kompetensbrist på grund av pensionsavgångar och svårigheter att locka nyutexaminerad personal. Strategi och konkreta resultat Inom försvarsområdet behövs liknande kompetens som i andra industrisektorer. Detta ger stort utrymme för användningen av EU-instrument som ursprungligen var tänkta för civil industri. Kommissionen kommer särskilt att främja försvarsrelaterade företags och utbildningsanstalters användning av programmen för sektoriella kunskapsallianser och kunskapsallianser. Detta kommer att göras genom en informationskampanj om EU-finansiering för kompetensrelaterade initiativ (kampanjen kommer att utarbetas i samarbete med Europeiska försvarsbyrån och relevanta organ, som Aerospace and Defence Industries Association of Europe (ASD) och den europeiska fackföreningen IndustriAll), uppmuntran till användning av de europeiska struktur- och investeringsfonderna för arbetstagares fortbildning och omskolning, i synnerhet genom att man tar upp kompetensbehov och föregriper omstruktureringar (detta kommer att behandlas i vägledningen i ovannämnda handbok som håller på att utarbetas för regionala myndigheter och små och medelstora företag), och en studie som inleds 2015 om nuvarande och framtida tillgång och efterfrågan på kompetens och färdigheter inom försvarssektorn som en grund för vårt framtida arbete på detta område. Huvudsyftet är att utveckla en övergripande samsyn kring aktuella och framtida kompetensbehov i Europas försvarssektor så att man mer effektivt kan rikta in europeiska, nationella och regionala politiska strategier på dessa behov. 2.3 Utnyttjande av forskningens potential för dubbla användningsområden och främjande av innovation I meddelandet och Europeiska rådets slutsatser framhölls bristen på investeringar i forskning och innovation som ett hot mot den europeiska försvarsindustrins långsiktiga konkurrenskraft och mot Europas försvarsförmåga. Strategi och konkreta resultat Kommissionen har identifierat ett antal sätt att stödja GSFP-relaterad forskning. Dessa beskrivs nedan. Kommissionen kommer dessutom att utveckla system för förkommersiell upphandling som (vid behov) kan användas som ett sätt att överbrygga klyftan mellan forskning och marknaden. Forskning om produkter med dubbla användningsområden: Kommissionen kommer att maximera synergieffekterna i båda riktningarna mellan civil forskning inom Horisont 2020 och den försvarsforskning som samordnas av Europeiska försvarsbyrån, i den omfattning som tillåts av de bådas respektive regler. I samma syfte kommer den också att undersöka hur man kan utvidga tillämpningsområdet och statusen för det befintliga europeiska ramavtalet om samarbete med försvarsbyrån. Efter Europeiska rådets slutsatser har kommissionen börjat kartlägga ett antal innovationsområden och innovationstillämpningar som främjas av tvärvetenskaplig viktig möjliggörande teknik (KET), till exempel en rad civila sektorer som är av stort intresse för försvars- och säkerhetsindustrin. Detta visar att det finns en tydlig potential för försvaret att medverka i ett bredare innovations- och tekniksammanhang. Kommissionen samråder framför allt med högnivågruppen för viktig möjliggörande teknik[7] (som nyligen har inrättat en undergrupp för dubbla användningsområden för viktig möjliggörande teknik), som ska lämna in en rapport före slutet av 2014. Förberedande åtgärder: Syftet med förberedande åtgärder är att visa på mervärdet av EU:s bidrag inom nya forskningsområden – som kompletterar den GSFP-relaterade civila forskning som genomförs inom ramen för Horisont 2020. En förberedande åtgärd ska pågå i högst tre år. Det totala bidragsbeloppet kommer att bero på tillgängliga budgetmedel vid tidpunkten för antagandet och måste respektera taken för förberedande åtgärder i EU:s budgetförordning 1081/2010. Denna förberedande åtgärd kommer, om den är framgångsrik, att bereda vägen för ett tänkbart GSFP-relaterat forskningstema som skulle kunna finansieras inom nästa fleråriga budgetram. Detta kan visserligen inte ersätta nationella investeringar i försvarsrelaterad forskning och utveckling, men det kan främja synergieffekter med nationell forskning och uppmuntra industriellt samarbete. Omfattningen på denna förberedande åtgärd kommer att fastställas i samråd med medlemsstaterna, Europaparlamentet, Europeiska försvarsbyrån, Europeiska utrikestjänsten och näringslivet. För att vara framgångsrik måste en förberedande åtgärd ta hänsyn till den försvarsrelaterade forskningens särdrag, till exempel lämpliga forskningsområden och modeller, immaterialrättsfrågor, resultatens konfidentialitet, samfinansieringsfrågor och regler för deltagande samt medlemsstaternas roll. Samtidigt måste det vara attraktivt för näringslivet att delta. Styresformerna kommer därför att vara en central fråga. Kommissionen anser att de principer och specifika frågor som omfattar förbredande åtgärder skulle kunna ses över av en oberoende rådgivande struktur bestående av experter på högsta nivå och beslutsfattare. En sådan ”högnivågrupp” skulle bestå av cirka 20 företrädare på hög nivå från medlemsstaterna, Europaparlamentet, industrin och den akademiska världen. 2.4 Kapacitetsutveckling I meddelandet underströk kommissionen behovet av att ta upp alla olika kapacitetsbehovsaspekter, för att verkligen beröra alla de problem som Europa står inför. Detta är visserligen huvudsakligen medlemsstaternas och Europeiska försvarsbyråns ansvar, men kommissionen kan ge ett viktigt bidrag, utgående från sin behörighet på det icke-militära säkerhetsområdet (till exempel bekämpning av terrorism, skydd av de yttre gränserna, övervakning till havs och civilskydd). Strategi och konkreta resultat Gemensam bedömning av kapacitetsbehov: Kommissionen ska, tillsammans med den höga representanten och Europeiska försvarsbyrån, genomföra en gemensam bedömning av kapacitetsbehoven för dubbla användningsområden för EU:s säkerhets- och försvarspolitik. Målet är att belysa områden där militära och icke-militära kapacitetsbehov är likartade och identifiera möjligheter till synergieffekter. Man kommer också att beakta sådana kapacitetsaspekter som identifierats av Europeiska rådet, t.ex. fjärrstyrda luftfartygssystem, satellitkommunikation och it-säkerhet. En gemensam miljö för informationsutbyte (Cise) för övervakningen av EU:s sjöbevakningsområde: I ett meddelande, som ska antas i juli 2014 inom ramen för EU:s strategi för sjöfartsskydd[8], kommer en genomförandeplan för Cise att läggas fram. Dessutom kommer Cise att utvecklas, tillämpas och provas i större omfattning inom ramen för ett planerat projekt som ska ledas av medlemsstaterna, innan det genomförs under 2020. Civil-militärt samarbete: I syfte att konkret förbättra samarbetet mellan den civila och militära sektorn utgående från befintliga EU-nätverk, håller kommissionen på att upprätta en informell samordningsgrupp med Europeiska försvarsbyrån för att främja synergier och identifiera områden för vidare samarbete. En första granskning visar att kemisk, biologisk och radiologisk teknik, kärnteknik samt teknik som har att göra med CBRN-E (sprängämnen) och detektionsteknik är lovande områden för synergieffekter mellan kommissionens politik för inre säkerhet och byråns arbete. Den 5 maj antog kommissionen sitt meddelande om en ny EU-strategi för att upptäcka och minska CBRN-E-risker (COM(2014) 247) som också tar upp behovet av bättre samarbete mellan den civila och militära sektorn på dessa områden. Diskussioner med medlemsstaterna kommer att främjas i kommissionens rådgivande grupp för CBRN-E. 2.5 Rymd och försvar Utvecklingen av både europeisk och nationell kapacitet på rymdområdet blir allt viktigare för att vi ska kunna bemöta våra säkerhetspolitiska utmaningar. Samtidigt som viss rymdkapacitet måste förbli under exklusiv nationell/militär kontroll, anser kommissionen att betydande potentiella fördelar i form av minskade kostnader och ökad effektivitet står att vinna genom ökade synergier mellan nationell och europeisk rymdkapacitet. Strategi och förväntade resultat Kommissionen kommer att fortsätta sitt arbete för att skydda rymdinfrastrukturen och stödja utvecklingen av nästa generations satellitkommunikation (Satcom). Rymdövervakning och spårning (SST): Den 2 april 2014 antogs ett förslag från kommissionen om en ram till stöd för rymdövervakning och spårning (SST-stödram) i syfte att skydda rymdinfrastruktur. Den kommer att stödja nationella insatser för att inrätta ett SST-konsortium och tillhandahålla SST-tjänster på europeisk nivå. När konsortiet etablerats kommer kommissionen att via Horisont 2020 uppmuntra utveckling och uppgradering av SST-tillgångar. Satellitkommunikation (Satcom): På detta område har man, i linje med Europeiska rådets slutsatser, inrättat en användargrupp som består av kommissionens avdelningar, Europeiska utrikestjänsten, Europeiska försvarsbyrån och Europeiska rymdorganisationen. Denna användargrupp försöker åtgärda den fragmentering som råder vad gäller efterfrågan på Satcom för säkerhetsändamål, och kommer att hjälpa till att stödja medlemsstaterna i samband med utarbetandet av nästa generations statliga satellitkommunikation. Kommissionen kommer också att i nära samordning med användargruppen inleda en studie för att kartlägga Satcom-efterfrågan både från användare inom civil säkerhet och de stora infrastrukturerna i EU. Resultaten väntas under 2015. Slutligen kommer kommissionen att inom ramen för sin behörighet undersöka möjligheten att bidra till att förbättra EU:s tillgång till högupplösta satellitbilder, till stöd för Gusp/GSFP-uppdrag och -insatser. 2.6 Att utveckla en europeisk energistrategi för försvarssektorn Väpnade styrkor har ett starkt intresse av att minska sitt energifotavtryck och kan därför ge ett viktigt bidrag till EU:s energimål. Strategi och konkreta resultat Under 2013 inledde kommissionen diskussioner med medlemsstaterna och Europeiska försvarsbyrån om inrättande av ett samrådsforum för energi inom sektorerna för försvar och säkerhet. Samrådsforumets uppdrag kommer att vara att överbrygga klyftan mellan den sakkunskap som finns när det gäller att utarbeta strategier och andra initiativ på energiområdet och de särskilda krav som gäller för väpnade styrkor och deras specifika miljö. Samrådsforumet väntas vara helt operativt i slutet av 2014. Under hösten bör det inrättas enskilda nationella kontaktpunkter om energifrågor vid försvarsministerier och -departement och/eller tillhörande institutioner. EU:s finansiering till samrådsforumet har preliminärt reserverats för 2014–2015, med möjlighet till förlängning om initiativet visar sig vara till nytta för medlemsstaterna. Diskussioner med nationella experter har visat att det behövs information om hur EU:s energipolitik och -lagstiftning kan genomföras inom försvarssektorn för att förbättra de väpnade styrkornas kapacitet och bidra till att EU:s och nationella mål på områdena 1) energieffektivitet, 2) användning av förnybara energikällor och 3) skydd av kritisk energiinfrastruktur uppnås. Därför kommer samrådsforumet att ta fram konkreta i resultat i form av ett antal produkter/dokument före slutet av 2015, bland annat följande: · Vägledande dokument om a) genomförandet av relevanta delar av EU:s energilagstiftning och b) finansiering av investeringar i energieffektivitet och förnybar energi inom försvarssektorn. · Koncept och rekommendationer för gemensamma åtgärder mellan medlemsstaterna för att förbättra skyddet av kritisk energiinfrastruktur. 2.7 Att stärka den internationella dimensionen Med de senaste årens krympande försvarsbudgetar i Europa har exporten till marknader utanför EU blivit allt viktigare för att kompensera för den minskade efterfrågan på hemmamarknaderna. Strategi och konkreta resultat Konkurrenskraft på tredjemarknader: Kommissionen kommer att diskutera med alla berörda parter hur den europeiska försvarsindustrin bäst kan stödjas på marknaderna utanför EU. Bland annat följande frågor kommer att tas upp: effekterna för EU:s försvarssektor till följd av tredjeländernas kompensationskrav, de hinder som det europeiska näringslivet möter när de konkurrerar om upphandlingskontrakt i tredjeländer och bidraget från EU:s handels- och investeringsavtal, det stöd som konkurrenter från tredjeländer mottar, och den utsträckning i vilken liknande kan stöd ges till företag i EU. För att diskutera dessa frågor kommer kommissionen under fjärde kvartalet 2014 att inrätta ett forum som sammanför företrädare för stat och näringsliv. Kommissionen kommer sedan att bedöma behovet av ytterligare åtgärder utifrån resultaten av denna dialog. Kommissionen kommer också att fortsätta att regelbundet involvera aktörerna, särskilt i samband med förhandlingar med tredjeländer om handels- och investeringsavtal. Exportkontroller av produkter med dubbla användningsområden: Som uppföljning av en rapport till Europaparlamentet och rådet om genomförandet av förordning nr 428/2009[9] antog kommissionen den 24 april 2014 ett meddelande om översyn av exportkontrollpolitiken[10]. Meddelandet syftar till att beskriva inriktningen för EU:s strategiska exportkontroller och innehåller olika konkreta moderniseringsalternativ. Som ett ytterligare steg i översynen av politiken kommer kommissionen nu att genomföra en konsekvensbedömning av de olika alternativ som presenteras i meddelandet. Detta arbete kommer att stödjas av en extern studie och omfatta ett målinriktat offentligt samråd samt ett ”branschforum” för berörda parter. Kommissionen har för avsikt att slutföra konsekvensbedömningen under första halvåret 2015 och därigenom bereda väg för möjliga framtida åtgärder. 3. Slutsats Denna rapport är en uppföljning av kommissionens meddelande som antogs i juli 2013 och bidrar till genomförandet av slutsatserna från Europeiska rådet i december 2013. Den säkerställer samtidigt kontinuiteten för kommissionens verksamhet inom försvars- och säkerhetsområdet och ansluter till kommissionens bidrag till Europeiska rådets möte i juni 2015. I synnerhet genom sin politik på områdena inre marknaden, industri, forskning och innovation kan kommissionen ge ett viktigt bidrag till att stärka den europeiska försvars- och säkerhetssektorn. Detta gäller särskilt eftersom samverkan mellan den civila och den försvarsrelaterad världen ökar och skiljelinjerna blir allt otydligare. Detta syns tydligast i GSFP-uppdragen som i första hand är civila och kräver ett nära samarbete mellan civila och militära myndigheter för att vara effektiva. Detta ökar efterfrågan på större civila och militära synergier på områden som strategiska transporter, övervakning, fjärrstyrda luftfartygssystem osv. EU (särskilt kommissionen och den höga representanten och Europeiska försvarsbyrån) har goda förutsättningar att möta denna utmaning. Samtidigt fortsätter investeringarna i forskning och utveckling på försvarsområdet att minska dramatiskt. Under 2012 minskade de försvarsrelaterade FoU-utgifterna för hela EU med 38 % jämfört med 2011. Man ser också att klyftan ökar mellan FoU inom försvarssektorn och FoU inom den civila sektorn, vilket till viss del är en konsekvens av detta. Försvarsindustrins beroende av teknik med civilt ursprung ökar därför, liksom tendensen att söka etablering inom civil verksamhet. Samtidigt köper civila företag upp teknik (t.ex. robotteknik) som även är av intresse för försvarsföretagen. Detta innebär att väsentlig teknik som till exempel teknik på områden som stordata, syntetisk biologi, 3D-utskrift etc. kommer att bli en viktig källa till innovation för både militära och civila sektorer. Även om det är svårt att förutspå hur den europeiska försvars- och säkerhetssektorn kommer att se ut under de kommande 20−30 åren är det tydligt att det industriella landskapet håller på att förändras. Försvarsverksamheten kommer att behålla sina särdrag, men civila aspekter får allt större betydelse för sektorn. Denna trend gör många av kommissionens politikområden ännu mer relevanta för försvaret och erbjuder möjligheter till nya synergieffekter och ännu större effektivitet och ändamålsenlighet som Europa inte bör missa. [1] Åtgärderna i färdplanen har ingen inverkan på EU:s budget utöver de anslag som redan avsatts i kommissionens officiella ekonomiska planering och de är förenliga med relevanta EU-program i den fleråriga budgetramen 2014–2020. Varje åtgärd som presenteras i denna färdplan är samstämmig och förenlig med de relevanta finansiella instrumenten som fastställts inom den fleråriga budgetramen. [2] Artikel 73 i direktiv 2009/81/EG. [3] Register över certifierade försvarsrelaterade företag (Certider). Mer information finns på http://ec.europa.eu/enterprise/sectors/defence/certider/ [4] Detta ingår i kommissionens vidare arbete på detta område för att upprätta en ram för driften av civila fjärrstyrda luftfartygssystem i enlighet med meddelandet av den 8 april (COM(2014) 207). Kommissionen kommer med detta som syfte att uppmuntra att EU-instrument utnyttjas fullt ut för att garantera ett heltäckande tillvägagångssätt och maximera synergieffekterna så att denna modell bl.a. kan omsättas vad gäller icke separerat luftrum. [5] COM(2014) 297. [6] Cosme – Programmet för företagens konkurrenskraft och små och medelstora företag – med en budget på 2,3 miljarder euro för perioden 2014–2020. [7] Gruppen inrättades i februari 2013 för att bistå kommissionen med råd om olika sätt att främja användningen av viktig möjliggörande teknik i Europa. [8] Meddelande av den 6 mars 2014 (JOIN (2014) 9). 9 COM(2013) 710, 16.10.2013. [10] COM(2014) 244, 24.4.2014.