SV    SV SV 
SV    SV  EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 5.2.2009 
SEK(2009) 104 
  
ARBETSDOKUMENT FRÅN KOMMISSIONENS AVDELNINGAR 
Följedokument till 
 
MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET OCH 
RÅDET 
  
om Europeiska gemenskapens handlingsplan för bevarande och  
förvaltning av hajar 
 
SAMMANFATTNING AV KONSEKVENSBEDÖMNINGEN
 
{COM(2009) 40 final} 
{SEC(2009) 103} {SEC(2009) 106} 
SV 2   SV 1. FÖRFARANDEFRÅGOR OCH SAMRÅD MED BERÖRDA PARTER  
Denna konsekvensbedömning (KB) avser ett förslag om ett meddelande från 
kommissionen till Europaparlamentet och rådet om Europeiska gemenskapens 
handlingsplan för bevarande och förvaltni ng av hajar. Rapporten har utarbetats med 
hänsyn till resultaten av de offentliga och inst itutionella samråden och en studie om detta 
område som genomförts på begäran av en privat konsult. 
2. PROBLEMFORMULERING  
2.1. Frågor som kräver åtgärder 
Trots deras kända sårbarhet för överfiske har broskfiskar (hajar, rockor och Chimaera) i 
allt högre grad utnyttjats under de senaste årti ondena. Ett antal faktorer är ansvariga för 
denna trend som har gjort att hajar har blivit en mer värdefull fiskeresurs. 
Haj-populationerna är vanligtvis sårbara när de är föremål för oreglerat fiske, vilket leder 
till ett mönster som kännetecknas av kraftig a upp- och nedgångar. Ökade fångster följs 
av snabba nedgångar och mycket långsa mma återhämtningar nä r bestånden sedan 
skyddas. Cirka en tredjedel av de europeiska  hajarter som finns i EU-vatten anses av 
Internationella naturvårdsunionen (IUCN) vara utrotningshotade.  
Inom ramen för uppförandekoden för ansv arsfullt fiske antog FAO år 1999 den 
internationella handlingsplanen för bevarande  och förvaltning av hajar (IPOA SHARKS). 
Planen är frivillig men alla berörd a stater uppmuntras att genomföra den. 
Kommissionen planerar därför att i början av 2009 anta ett meddelande om Europeiska 
gemenskapens handlingsplan för bevarande och förvaltning av hajar. 
2.2. Underliggande orsaker till problemet 
I allmänhet karaktäriseras broskfiskar av låg reproduktionsförmåga, stora ungar, långsam 
växt, sen mognad, långt liv och hög överl evnad i alla åldersklasser. Dessa 
livscykelegenskaper resulte rar i låg reproduktionspotentia l och låg kapacitet för 
populationsökning vilket begränsa r deras kapacitet till åter hämtning efter perioder av 
överfiske eller annan negativ påverkan. 
Förmågan att förvalta best ånd av broskfiskar i både europeiska och övriga vatten 
begränsas kraftigt av briste n på detaljerad informati on om fångster, utkast och 
landningar. Traditionellt har inte bara fångs ter, utkast och landningar varit underskattade 
utan det har även funnits begränsad förstå else för handeln i haj-produkter. Dessutom är 
handelsstatistiken är bristfällig. 
Ett av de största problemen fö r förvaltningen av hajar i de tta område är den blandade 
karaktären på fiske ef ter bottenlevande arter vilket inne bär att det är mycket svårt att 
inrikta åtgärderna på att skydda hajar utan att det får allvarliga följder för de andra arter 
som fångas. Den betydande överkapacitet hos de  flottor som fångar småhajar och rockor 
som bifångst i fisket efter bottenlevande arter är också en viktig anledning till 
förvaltningsproblemen i detta område. 
SV 3   SV 2.3. Vilka påverkas? 
Gemenskapens handlingsplan (CPOA) kan poten tiellt påverka ett stort antal intressenter. 
Denna konsekvensbedömning syftar till att be skriva de ekonomiska, miljömässiga och 
sociala följderna för de intressenter so m påverkas, vilka inkluderar fångst- och 
bearbetningssektorerna, detalj handlare, konsumenter och det civila samhället i stort. 
2.4. Hur kommer situationen att utvecklas? 
Ett antal rättsliga åtgärder har hittills vidtagits i fråga om bevarandet och förvaltningen av 
hajar, både på internationell nivå och på gemenskapsnivå. Det finns emellertid tydliga 
tecken på att haj-populationerna minskar. Den korrekta statusen för de flesta populationer 
av broskfiskar är em ellertid fortfarande osäker pga . bristen på beståndsspecifik 
information, särskilt över långa tidsperioder. De t är troligt att denna situation kommer att 
fortsätta om inga ytter ligare åtgärder vidtas. 
3. MÅL 
Handlingsplanen är baserad på  tre viktiga specifika mål: 
(1) Att öka kunskapen både om hajfiske och om  hajarter och deras roll i ekosystemet. 
(2) Att säkerställa att det riktade fisket för ha j är hållbart och att de bifångster av haj 
som uppstår till följd av annat fiske regleras på ett ordentligt sätt. 
(3) Att främja en konsekvent strategi mellan gemenskapens inre och yttre politik för 
hajar. 
För att uppnå de tre specifika målen i CPOA i enlighet med dess samrådsdokument har 
kommissionen föreslagit nio ”åtgärd sområden” eller operativa mål. 
4. STRATEGIALTERNATIV  
I den KB som presenterades i avsnitt 5 övervägs följande tre huvudsakliga alternativ: 
Alternativ A: Status quo utan någon handlingsplan  
Detta alternativ utgör en fo rtsättning av nuvarande status quo med ingen CPOA och ett 
upprätthållande av den nuvarande gemenskapsla gstiftningen om hajar, samtidigt som den 
anpassas till nya förhållanden där så är nödvä ndigt med hänsyn till nya vetenskapliga råd. 
Alternativ B: Att ta itu med ett antal ”åtgärdsområden”  
I enlighet med KB-studien har åtgärdsområdena minskat från de nio som inkommit för 
offentligt samråd till fem eftersom en del av dem har slagits ihop. 
Dessutom har ett antal olika genomförandealternativ (”hårda” eller ”mjuka”) beaktats för 
varje åtgärd (eller verksamhet). 
Alternativ C: Tillämpning av en sträng försiktighetsstrategi  
SV 4   SV Antagande av en handlingsplan för att ä ndra den nuvarande gemenskapsrättsliga ram som 
gäller för hajar genom att införa en sträng tolkning av försiktighetsstrategin och genom 
att förbjuda allt riktat hajfiske eller indi rekta hajfångster av gemenskapsfartyg, såvida 
inte totala tillåtna fångst mängder (TAC) och andra regleri ngsåtgärder har inrättats i 
enlighet med vetenskapliga råd. 
5. ANALYS AV KONSEKVENSERNA  
5.1. Alternativ A 
Miljömässiga 
konsekvenser  Fortsatt allmän rapportering eller felrapporte ring av arter kan förhindra utvecklingen av 
riktade fiskeförvaltningsplaner för a tt förhindra att hajarna överutnyttjas. 
Trots ökade ansträngningar från kommissione n, ICCAT, IOTC och andra regionala 
fiskeriförvaltningsorganisationer (RFMO)  för att inkludera pelagiska hajar i 
beståndsbedömningarna (särskilt för tonfisket) kan en del bestånd fortsätta att minska 
och en del av de mest sårbara arterna står  inför utrotning. Denna utveckling kan vändas 
genom framtida återhämtningsplaner som kan komma att genomföras i enlighet med 
status quo.  
Borttagandet av nyckelarter och toppredato rer leder till en förenkling av det marina 
ekosystemet, minskad biologisk mångfal d och minskad ekos ystemfunktionalitet.  
Ekonomiska 
konsekvenser  Fjärrfiskeflottorna från Spanien, Portugal och Frankrike har högst ekonomiskt beroende 
av hajfisket. En minskning av fångsterna av blåhaj, särskilt i Indiska oceanen, där 
blåhajens beståndsstatus är ”högst osäk er” och där ”blåhajen som är sårbar för 
överfiskning pga. dess livscykelegenskape r” (IOTC, 2007) kan få konsekvenser i 
synnerhet för ytlångrevsfartygen. Även om ICCAT anser att blåhajfångsterna i norra och 
södra Atlanten ligger över biomassan vid maximal hållbar avkastning (ICCAT, 2005), är den långsiktiga trenden vad gäller fångst per an strängningsenhet sjunkande.
 
Hajfångsterna i norra Atlanten ger vissa fördelar  för EU-flottorna även om de står för en 
relativt liten del av den totala produktionen. 
Det är mycket troligt att fångsterna kommer att minska på lång sikt till följd av 
beståndsuttömning, vilket således påverkar både fångst- och bere dningsundersektorerna. 
Detta alternativ har inga betydande e konomiska konsekvenser  för EU-staternas 
kontrollmyndigheter, även om de tta kan ändras på lång sikt.  
Sociala 
konsekvenser  På det hela taget hittar man det största syssel sättningsberoendet i det blandade fisket i 
norra Atlanten även om det sociala beroende t (när det gäller värdet av landningar per 
anställd) är högre för fjärrfiskeflottorna. K onsekvenserna kommer troligtvis att vara 
medelhöga vad gäller om fattning och sannolikhet.  
Vissa EU NUTS 2-regioner är särskilt beroende av fiske, inbegripet hajfiske, särskilt 
Galicien, Bretagne, nordöstra Skottland, Hi ghlands, Islands och Algarve och de kan 
drabbas av omfattande sociala problem om hajfångsterna minska r. Konsekvenserna 
kommer troligtvis att vara höga vad gälle r omfattning och sannolikhet i dessa områden 
som är beroende av hajfisket.  
Möjligheterna för intressentmedverkan i sekto rsstyrningen kommer fortsätta att vara 
begränsade vilket bidrar till en tro lig minskning vad gäller beståndsstatus.  
Risker och 
kompromisser  Riskerna på kort och medellång sikt är minimala. 
Med tanke på den stora uppm ärksamhet som denna fråga ha r fått i den internationella 
pressen och de framsteg som nyligen har gjort av andra, t.ex. US NMFS, skulle den 
allmänna opinionen bli negativ om CPOA inte antogs.  
 
SV 5   SV 5.2. Alternativ B 
Miljömässiga 
konsekvenser  Mycket positiva konsekvenser när de t gäller möjligheten att förvalta 
bestånd och att genomföra åtgärder som är inriktade på sårbara eller hotade arter. 
Förbättringar av beståndsstatus oc h ekologiska fördelar i efterföljande 
led är troliga men på lång sikt. Dessa konsekvenser är huvudsaklig låga till medelhöga vad gäller 
omfattning och medellånga till höga vad gäller sannolikhet.
 
Ekonomiska 
konsekvenser  Många åtgärder kommer troligtvis a tt innebära direkta utgifter för 
tillsynsmyndigheterna, men i mindre utsträckning i enlighet med 
mjukare lagstiftningsvillkor (t.ex. 3,7 miljoner euro för 40 % 
observatörstäckning jämfört med 9,26 miljoner euro för 100 %). 
Konsekvenserna kommer troligtvis  att vara medelhöga till höga vad 
gäller omfattning och sannolikhet.  
Extra insamling av uppgifter komme r troligtvis inte att ha någon 
betydande negativ e konomisk inverkan. 
Skulle bidra till att säkerställa de nuvarande ekonomiska fördelarna.  
Sociala 
konsekvenser  Alla intressenter skulle få positiva förd elar under alla tidsperioder, plus 
långsiktiga indirekta sociala fördelar. Konsekvenserna kommer troligtvis att vara medelhöga och höga vad gäller sannolikhet.
 Åtgärdsområ
de 1: 
Förbättrad 
identifiering 
och 
rapportering  
Risker och 
kompromisser  Reaktionerna från intressenterna skulle bli mycket positiva, även om de 
skulle bli delade över hård a och mjuka delalternativ.  
Riskerna beror på acceptansen för och användningen bland RFMO-
avtalsparter utanför EU (EU-fartygens fångster utgör bara en del av 
fångsterna av de andra flaggfartygens  i de områden som regleras genom 
RFMO).  
Miljömässiga 
konsekvenser  Starkt positiva, särskilt för sårbara och hotade arter, med låga till medelhöga konsekvenser vad gäller omfattning och medelhöga till höga 
konsekvenser vad gäller sannolikhet.
 
Ekonomiska 
konsekvenser  Negativa vad gäller de höga kostnaderna, även om de flesta är kortsiktiga, men förmodligen positiva på lång sikt med ekonomiska fördelar för genomförandeorgan. K onsekvenserna är medelhöga vad 
gäller omfattning men hög a vad gäller sannolikhet.
 
Positiva indirekta ekonomiska kon sekvenser på lång sikt pga. 
bevarande eller uppbyggnad av bestånden.  
Sociala 
konsekvenser  Positiva direkta konsekvenser för alla tidsperioder, huvudsakligen 
genom kapacitetsförstärkning. Många indirekta fördelar när det gäller 
att upprätthålla eller öka inkomster baserade på hajfångster. 
Konsekvenserna är medelhöga va d gäller omfattning men höga vad 
gäller sannolikhet.  Åtgärdsområ
de 2: 
Forskningsba
serade 
bevarandeåtg
ärder  
Risker och 
kompromisser  Gensvaret från intressenterna kommer att vara mycket positivt. Viss risk vad gäller acceptansen fö r och användningen av åtgärder 
bland RFMO-avtalsparter utanför EU för de bestånd som sträcker sig ut på det öppna havet.
 
Miljömässiga 
konsekvenser  Minskad dödlighet efter utkast och ökad selektivitet, samt mer korrekt 
rapportering. Konsekvenserna är låga vad gäller omfattning och 
medelhöga vad gäller sannolikhet.  Åtgärdsområ
de 3: Ökat 
medvetande 
hos 
intressenterna  Ekonomiska 
konsekvenser  Huvudsakligen kortsiktiga direkta kostnader för EU och 
medlemsstaterna men positiva konsekve nser för genomförandeorgan. 
Konsekvenserna är medelhöga va d gäller omfattning men höga vad 
gäller sannolikhet.  
Positiva ekonomiska fördelar på lång sikt för alla intressenter.  
SV 6   SV Sociala 
konsekvenser  Positiva direkta sociala konsekvenser för alla tidsperioder genom ökad 
kunskap och ökat engagemang i sekto rstyrningen hos intressenterna. 
Många indirekta fördelar när det gäller att upprätthålla eller öka 
inkomster baserade  på hajfångster.  
Risker och 
kompromisser  Gensvaret från intressenterna kommer att vara mycket positivt. 
Riskerna beror på acceptansen för och användningen av åtgärder bland 
RFMO-avtalsparter utanför EU för de bestånd som sträcker sig ut på det öppna havet.
 
Miljömässiga 
konsekvenser  Mycket positiv direktrespons vad gälle r både bevarande av bestånd och 
biologisk mångfald. ”Hårdare” alternativ (t.ex. omedelbara 
försiktighets-TAC) ger samma fördelar men under en kortare 
tidsperiod. Konsekvenserna är höga  både vad gäller omfattning och 
sannolikhet.  
Ekonomiska 
konsekvenser  Negativa kortsiktiga konsekvenser för fångst- och 
bearbetningssektorerna vilket kan vara  betydelsefullt för flottor som är 
mycket beroende av hajfisket. De flesta kostnader minskar på lång sikt. 
Konsekvenserna är medelhöga va d gäller omfattning men höga vad 
gäller sannolikhet.  
De indirekta konsekvenserna är kraf tigt positiva på lång sikt i takt med 
att bestånden återhämtar sig och kontrollerna mjukas upp.  
Sociala 
konsekvenser  Ojämna men avsevärda negativa kon sekvenser på kort till medellång 
sikt, särskilt för fångst- och bearbetn ingssektorerna. Konsekvenserna är 
medelhöga vad gäller omfattning men höga vad gäller sannolikhet.  
Många indirekta fördelar när det gäller att upprätthålla eller öka 
inkomster baserade på hajfå ngster, särskilt på lång sikt.  Åtgärdsområ
de 4: Anpassa 
fiskeansträng
ningen och 
fångsterna till 
tillgängliga 
resurser  
Risker och 
kompromisser  Uppbackning från alla aktörer, äv en om de är känsliga vad gäller 
genomförandeåtgärdernas karaktär (t.ex. omedelbart eller gradvist införande).
 
Miljömässiga 
konsekvenser  Betydande konsekvenser för vissa arter, särskilt för blåhaj och 
makrillhaj, vilket är det fiske so m för närvarande är föremål för 
huvuddelen av undantagen för avskärning av fenor. Konsekvenserna är medelhöga både vad gäller omfattning och sannolikhet.
 
Ekonomiska 
konsekvenser  Huvudsakligen konsekvenser för fjä rrfiskeflottor som använder sig av 
undantagen i enlighet med förordning 1185/2003. Stora konsekvenser 
vad gäller sannolikhet men låga till me delhöga konsekvenser vad gäller 
omfattning.  
Kostnaderna vad gäller kontroll och övervakning ökar men förmodligen 
inte markant.  
Sociala 
konsekvenser  Kortsiktiga medelhöga negativa konsekvenser vad gäller omfattning, särskilt för fjärrfiskeflottor och hemmahamnar (t.ex. Galicien). 
 Åtgärdsområ
de 5 
Minimera 
spill och 
utkast från 
hajar  
Risker och 
kompromisser  Den allmänna opinionen ty der på att vissa åtgärder krävs, men det finns 
risk för att inga åtgärder vidtas av andra parter och att ansträngningarna omflyttas till andra sårbara arter.
 
 
5.3. Alternativ C 
Miljömässiga 
konsekvenser  Liknande som för alternativ B, men över en kortare tidsperiod. Höga vad gäller 
omfattning och hög inverkan. Bestånden i nordöstra Atlanten skulle sä rskilt främjas vad gäller återhämtning.  
Ekonomiska De korta till medellånga negativa konsekve nserna skulle vara mycket betydande 
SV 7   SV konsekvenser  och säkra. Visst specifikt riktat och bl andat fiske blir eventuellt olönsamt.  
Utan haj-relaterade inkomster (cir ka 25 %) kan EU:s fjärrfiske med 
ytlångrevsfartyg bli olönsamt (endast  med ett icke-fångst-scenario). 
På lång sikt kan detta alternativ vara pos itivt för alla intressenter om bestånden 
återhämtar sig i tillräcklig omfattning så att försiktighets-TAC tillåts. 
Sociala 
konsekvenser  På kort till medellång sikt negativa soci ala konsekvenser i vissa delar av norra 
Atlanten och i Medelhavet med tillhörande områden. 
Mycket negativa sociala konsekvenser på kor t till medellång sikt för ett begränsat 
antal mycket beroende hemmahamnar oc h processer i efterföljande led för 
fjärrfiskeflottor. 
Risker och 
kompromisser  De mycket betydande konsekvenser som detta  alternativ medför på kort sikt leder 
till våldsamt motstånd från näringsli vet och bland berörda politiker.  
Fördelarna av gemensamt bestånd på öppe t hav och i tredjela ndsvatten minskar 
om RFMO-avtalsparterna inte följer eller använder de bestämme lser som träffats.  
5.4. Jämförelse av konsekvenserna 
Konsekvens  Alternativ  Miljökonsekvenser  Ekonomiska konsekvenser  Sociala konsekvenser  
Alternativ A  • Gradvis nedgång för 
många hajarter och 
försvagning av ekosystemet. • Få konsekvenser på kort 
och medellång sikt, men 
ökade konsekvenser på lång sikt.  • Få konsekvenser 
på kort och 
medellång sikt, men ökade konsekvenser på lång sikt. 
Alternativ B 
Åtgärdsområ
de 1 • Förbättrad 
förvaltning, särskilt för hotade/sårbara arter • Begränsad negativ 
inverkan på näringslivet men dyrt att genomföra 
 • Vissa direkta 
fördelar för alla för alla tidsperioder 
Alternativ B 
Åtgärdsområ
de 2 • Förbättrad 
förvaltning, särskilt 
för hotade/sårbara arter • Höga direkta offentliga 
kostnader på kort sikt, men 
indirekta fördelar senare • Ökad 
sysselsättning och 
kapacitet i den offentliga sektorn 
Alternativ B 
Åtgärdsområ
de 3 • Fördelar begränsade 
till arter som kan 
omfattas av interventionsåtgärder • Vissa direkta offentliga 
kostnader på kort sikt, men 
indirekta fördelar senare • Indirekta fördelar 
genom ökad 
kapacitet hos aktörerna när det gäller sektorstyrning  
Alternativ B 
Åtgärdsområ
de 4 • Starkt positiva, 
särskilt med hårdare delalternativ • Negativ kortsiktig inverkan 
på fångst/bearbetningssektorerna, men med förbättringar • Lokala men 
betydande konsekvenser på kort och 
SV 8   SV på lång sikt medellång sikt för 
områden som är beroende av hajfisket, men med förbättringar på lång sikt. 
Alternativ B 
Åtgärdsområ
de 5 • Betydande inverkan 
för vissa arter • Kan få konsekvenser för 
fjärrfiskeflottor med ytlångrevsfartyg • Kan få 
konsekvenser för fjärrfiskeflottor med 
ytlångrevsfartyg 
Alternativ C  • Liknande som för 
alternativ B, men 
över en kortare tidsperiod. • Mycket negativ på kort och 
medellång sikt • Mycket negativ på 
kort och 
medellång sikt 
6. JÄMFÖRELSE AV ALTERNATIVEN  
Alternativen för att tillämpa handlingsplanen för haja r undersöks tillsammans med deras 
relativa konsekvenser. 
Med tanke på att det finns bevis för att situationen för ett antal haj-populationer 
försämras tillåter alternativ A  inte EU att utarbeta effektiv a systematiska åtgärder i tid 
och den nuvarande situationen kan bli oacceptabel. 
Om alternativ C  till fullo genomförs och följs kan det bli mycket effektivt när det gäller 
att uppnå målen både vad gäller  uppgifter och förvaltning. De allvarliga nackdelar som 
har påpekats ovan innebär emelle rtid att detta inte kan bli det alternativ som föredras. 
I konsekvensbedömningen dras därför slutsatsen  att det alternativ som föredras är en 
ändrad version av alternativ B. De viktigaste delarna av det valda alternativet omfattar åtgärder för insamling av uppgifter och ve tenskapliga råd, förvaltning och tekniska 
åtgärder och ytterligare begr äsningar vad gäller bruket av avskärning av hajfenor. 
7. S
LUTSATSER  
Sammanfattningsvis finns det negativa konsek venser förknippade med nuvarande status 
quo och de ökar på lång sikt. Åtgärderna unde r alternativ B i ändrad form skulle göra 
mycket för att vända dessa negativa konsekvens er, särskilt inom gemenskapsvatten, utan 
oacceptabla sociala och ekonomiska konse kvenser på kort eller medellång sikt.