SV    SV SV 
 
SV    SV  EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 10.9.2009 
SEK(2009) 937 
ARBETSDOKUMENT FRÅN KOMMISSIONENS AVDELNINGAR 
 
Följedokument till 
RÅDETS FÖRORDNING 
 
Ändrat förslag till  
 
EUROPAPARLAMENTETS OC H RÅDETS FÖRORDNING 
 
om inrättande av Eurodac för jämförelse av fi ngeravtryck för en effektiv tillämpning av 
förordning (EG) nr […/…] [om kriterier och mekanismer för att avgöra vilken 
medlemsstat som har ansvaret för att pröva en  ansökan om internationellt skydd som en 
tredjelandsmedborgare eller en statslös person har gett in i någon medlemsstat] 
 
(omarbetad version) 
 
och till 
 
Förslag till 
 
RÅDETS BESLUT 
 
om medlemsstaternas brottsbekämpande my ndigheters och Europols framställningar 
om jämförelser med Eurodacuppgi fter i brottsbekämpande syfte 
   
SAMMANFATTNING AV K ONSEKVENSBEDÖMNINGEN  
 
  
{KOM(2009) 342 slutlig} 
{KOM(2009) 344 slutlig} 
{SEK(2009) 936}  
 
SV 2   SV 1. PROBLEMBESKRIVNING 
I slutsatserna från rådets (rättsliga och in rikes frågor) gemensamma kommitté av den 12–13 
juni 2007 hävdades att, för att fullständigt uppnå  målet att förbättra säkerheten och stärka 
kampen mot terrorism, bör vi llkorad tillgång till Eur odac för sökning beviljas 
polismyndigheter och brottsbekämpande myndigheter i medlemsstaterna samt Europol inom ramen för deras uppgifter för att förhindra, uppt äcka och utreda terrorist brott och andra grova 
brott. Kommittén uppmanade därför kommissionen att snarast möjligt lägga fram de förslag som behövs för att uppnå detta mål. 
Det faktum att brottsbekämpande myndigheter inte kan få åtkomst till Eurodac för att 
bekämpa terrorism och andra grova brott uppgavs också vara en brist i kommissionens meddelande av den 24 november 2005 till rådet oc h Europaparlamentet om större effektivitet, 
förbättrad interoperabilitet och synergieffekter mellan EU:s databaser på området rättsliga och inrikes frågor.
1  
Eurodac är ett gemenskapssystem för jämförel se av asylsökandes fingeravtryck. Systemet 
inrättades genom Eurodacförordningen som tr ädde i kraft den 15 december 2000 och som 
gäller för alla stater som tillämp ar Dublinregelverket. Syftet med Eurodac är att underlätta 
tillämpningen av Dublinförordningen2, som syftar till att inrätta ett tydligt och praktiskt 
system för att avgöra vem som ansvarar för a tt pröva asylansökningar, motverka att flera 
ansökningar ges in i olika länder och att säkers tälla den faktiska tillgången till gällande 
förfaranden. Syftet uppnås genom ett system för identifiering av fingeravtryck på sådana 
tredjelandsmedborgare som omfattas av förordni ngen enligt strikta och harmoniserade regler 
för registrering, jämförelse och radering av fingeravtryck. 
Databasen innehåller endast följande uppgifter: fingeravtryck, ursprungsmedlemsstat, var och 
när asylansökan givits in, kön, det referens nummer som används i ursprungsmedlemsstaten, 
datum för när fingeravtrycken togs och datu m för när de överlämnades till den centrala 
enheten. 
När det gäller brottsbekämpning är det så att medlemsstaterna alltså har mycket god åtkomst 
till asylsökandes fingeravtryck på nationell nivå, medan åtkomsten till andra medlemsstaters databaser med fingeravtryck på asylsökande tycks vara mer problematisk. 
Det finns i dagsläget vissa EU-bestämmelser som ger en medlemsstat möjlighet att få tillgång 
till en annan medlemsstats uppgifter om fingeravtryck och andra upplysningar i 
brottsbekämpande syfte, men i fråga om gr änsöverskridande utbyte av uppgifter om 
asylsökande framkom att det finns en strukturell informations- och kontrollucka  som leder till 
tidskrävande och krångliga förfaranden  för samarbetet. 
Den strukturella informations- och kontrolluckan beror på att det för närvarande inte finns 
något enhetligt system tillgängligt för brotts bekämpande myndigheter som gör det möjligt att 
avgöra vilken medlemsstat som har information om  en asylsökande. Om en förfrågan från ett 
nationellt automatiskt fingeravtrycksidentifieringssystem med hänvisning till rådets beslut 2008/615/RIF om ett fördjupat grän söverskridande samarbete, särskilt för bekämpning av 
                                                
 
1 KOM(2005) 597, s. 6.  
2 EUT L 50, 25.2.2003, s. 1. 
 
SV 3   SV terrorism, gränsöverskridande brottslighet och olaglig migration (Prümbeslutet), inte ger 
något resultat i form av en träff, innebär de tta inte med säkerhet att någon information inte 
finns tillgänglig i någon medlemsstat. De brotts bekämpande organen förblir därför inte bara 
okunniga om huruvida information alls finns till gänglig eller inte och i vilken medlemsstat, 
utan också ofta om det verkligen är samma person som avses. En tjänsteman som arbetar med brottsbekämpning får endast reda på om inform ation finns tillgänglig i en annan medlemsstats 
databas om de rättsliga myndighe terna i hans eller hennes la nd utfärdar en begäran om 
ömsesidig rättslig hjälp som upp manar den andra medlemsstaten att göra en sökning i sina 
databaser och översända relevant informa tion i enlighet med konventionen om ömsesidig 
rättslig hjälp i brottmål.
3 Rambeslut 2006/960/RIF om förenklat informations- och 
underrättelseutbyte mellan de brottsbekämpa nde myndigheterna i Europeiska unionens 
medlemsstater kan endast användas om det är känt vilka medlemsstater som har uppgifter om 
en asylsökande. 
Samarbetet hämmas ytterligare av att dagens best ämmelser inte tillåter ett snabbt och enkelt 
utbyte av uppgifterna. Om en sökning enligt Prümbeslutet inte ger någon träff kan 
medlemsstaten bara utfärda en begäran om ömsesidig rättslig hjälp till alla övriga 
medlemsstater. Utan effektiva metoder för att fastställa om andra medlemsstater besitter 
uppgifterna eller inte blir m yndigheternas åtgärder orimligt dyra och tidskrävande, vilket 
därför allvarligt unde rgräver rättstillämpningen. Att få till gång till information i god tid är 
särskilt relevant för att förebygga skada på pers on eller egendom eller för att förebygga skada 
på kritisk infrastruktur. Sn abb tillgång till uppgi fter krävs också för att förhindra 
bevisförstöring vid grov brottslighet eller försök till grova brott.  
2. ANALYS  AV SUBSIDIARITETSFRÅGORNA 
EU:s behörighet att agera på området bygger på avdelning VI i fördraget om Europeiska 
unionen, som handlar om polisiärt och rättslig t samarbete i straffrättsliga frågor. Gällande 
EU-bestämmelser om polisiärt samarbete räcker  inte till för att underlätta medlemsstaternas 
samarbete om tillgång till och utbyte av asylsökandes fingeravtryck. Saknas lämpliga åtgärder på EU-nivå kan brottsbekämpande myndighete r inte själva komma  till rätta med de 
strukturella informations - och kontrollbristerna.  
Den gränsöverskridande brottsligheten ökar och ut gör enligt Europol ett av de allvarligaste 
hoten mot vårt samhälle. I avsaknad av ett lämpligt och effektivt samarbete mellan medlemsstaternas brottsbekämpande myndighete r, med bland annat tillgång till relevanta 
uppgifter från övriga medlemsstater , blir det mycket svårt för att inte säga omöjligt att 
effektivt bekämpa den gränsöverskridande brot tsligheten. På grund av brottens natur behövs 
instrument på EU-nivå för samarbetet mellan medlemsstaterna. 
Insatser på EU-nivå skulle  även främja harmoniserade bestämmelser om skydd av 
personuppgifter, medan detta kan vara svårt att uppnå om medlemsstaterna lagstiftar 
oberoende av varandra.  
                                                
 
3 Rådets akt av den 29 maj 2000 om att i enlighet med artikel 34 i Fördraget om Europeiska unionen 
upprätta konventionen om ömsesidig rättslig hjälp i brottmål mellan Europeiska unionens 
medlemsstater (EUT C 197, 12.7.2000, s. 1). 
 
SV 4   SV Även om det är en minoritet av de as ylsökande som kan komma att beröras av 
gränsöverskridande terrorbrott eller annan grov brottslighet är brottens allvarliga art och 
påverkan på samhället och vardagen till räcklig grund för åtgärder på EU-nivå. 
3. FÖRSLAGETS  MÅL 
Allmänna mål:  
• Förhindra, upptäcka och utreda te rroristbrott och andra grova brott 
• Skydda offer för terroristbrott och andra grova brott 
Särskilda mål: 
• Öka säkerheten inom EU ge nom att förenkla identitetskont roller av vissa kategorier 
tredjelandsmedborgare, genom att undanröja de  strukturella inform ationsbristerna och 
införa snabbare och enklare metoder för identitetskontroll av sådana personer. 
• Underlätta identifiering av br ottsoffer med samma medel. 
De ovannämnda målen bör fullgöras med samtid ig respekt för de gr undläggande fri- och 
rättigheterna, i synnerhet rätten till asyl  och rätten till skydd av  personuppgifter, genom 
villkor och skyddsbestämmelser för tillgången. 
4. POLITISKA  ALTERNATIV 
4.1. Avstå från att reglera frågan på EU -nivå: status quo (alternativ A) 
Detta alternativ innebär att inga åtgärder vidtas av EU. Metoderna för identifiering och 
kontroll blir då fortsatt tid skrävande och orimligt betunga nde, med osäkert resultat.  
4.2. Reglera tillgången till Eurodac i bro ttsbekämpande syfte (alternativ B) 
Detta alternativ ger en grund så att medlemsstaternas br ottsbekämpande myndigheter och 
Europol kan få villkorad tillg ång till Eurodac efter ändri ng av Eurodacförordningen och 
reglering av dagens tillgång till och användning av personuppgift er i Eurodac i ett åtföljande 
förslag till rådets beslut. En sökning som ger tr äff skulle åtföljas av de uppgifter som finns i 
Eurodac. Begäran om ytterligare information me d anledning av en träff ska inte regleras i 
rådets beslut utan is tället omfattas av befi ntliga instrument, såsom rambeslutet 2006/960 och 
bestämmelserna om ömsesidig rättslig hjälp. 
Det finns två möjliga underalternativ: i) att ge  möjlighet att söka bara på fingeravtryck i 
Eurodac eller ii) att söka på fingeravtryck och latenta fingeravtryck. I dagsläget ger Eurodac inga möjligheter att söka på latenta fingeravtryck och därför skulle detta alternativ kräva att en 
sådan möjlighet läggs till i Eur odacsystemet. Sökningar på latenta avtryck är dock av 
grundläggande vikt för brottsbekämpningen, eftersom  det på brottsplatser endast brukar finnas 
latenta avtryck. 
 
SV 5   SV 4.3. Reglera tillgången till Eurodac i brottsbekämpande syfte och utbyte av 
ytterligare uppgifter om as ylsökande (alternativ C) 
Detta alternativ ger en grund så att medlemsstaternas br ottsbekämpande myndigheter och 
Europol kan få villkorad tillg ång till Eurodac efter ändri ng av Eurodacförordningen och 
reglering av dagens tillgång till och användning av personuppgift er i Eurodac i ett åtföljande 
förslag till rådets beslut. En sökning som ger tr äff skulle åtföljas av de uppgifter som finns i 
Eurodac. Förslaget skulle också inrätta ett särs kilt förfarande för att ge den medlemsstat som 
begärt sökningen möjlighet att efter träff i sy stemet begära ytterligare information från 
ursprungsmedlemsstaten om den asylsökande som registrerats, istället för att behöva göra en 
sådan begäran i enlighet med befintliga  instrument som i alternativ B.  
Liksom i alternativ B finns två möjliga underalt ernativ: i) att ge möjligh et att söka bara på 
fingeravtryck i Eurodac eller ii) att söka på fingeravtryck och latenta fingeravtryck. 
4.4. Reglera tillgången till nationella uppgift er om asylsökande i brottsbekämpande 
syfte (alternativ D) 
Detta alternativ innebär att man inrättar ett d ecentraliserat nätverk som ger varje medlemsstat 
möjlighet att automatiskt söka igenom alla andra medlemsstaters nationella databaser över 
asylsökande. Medlemsstaterna bör skapa separata  nationella databaser som endast används för 
brottsbekämpning och dessutom inrätta ett sepa rat system för uppkoppling till alla de övriga 
medlemsstaternas databaser. Nätverket skulle ge uppgifter av samma sl ag som det som finns 
registrerat i Eurodac och efterli kna Eurodacs funktioner. Systemet skulle likna det söksystem 
för ”träff” eller ”icke-träff” som infördes genom Prümbeslutet. Tillgång till ytterligare upplysningar skulle regler as i särskilda bestämmelser i Eu rodacbeslutet elle r med hjälp av 
befintliga instrument. 
Kostnaderna för detta alternat iv är oproportionerligt höga. A lternativet förutsätter att 
databaser inrättas i alla medlemsstater och at t man upprättar ett komplicerat nätverk som ska 
koppla samman medlemsstaternas databaser. Det ve rkar överflödigt och olämpligt att inrätta 
helt nya och komplicerade tekniska system ba ra för att ge brotts bekämpande myndigheter 
möjlighet att söka efter uppgifter som redan finns i befintliga da tabaser. Därför anses detta 
alternativ olämpligt och avfärdas härmed. 
5. KONSEKVENSBEDÖMNING 
Konsekvenserna av de föreslagna altern ativen bedöms enligt följande kriterier: 
– Ökad säkerhet inom EU och enklare id entitetskontroll av vissa kategorier av 
tredjelandsmedborgare, undanröjande av de strukturella inform ationsbristerna.  
– Ökad säkerhet inom EU och enklare identifieri ng av brottsoffer via snabbare och enklare 
metoder för identitetskontroll. 
– Påverkan på de grundläggande fri- och rät tigheterna, rätten till asyl och skyddet av 
personuppgifter. 
– Genomförandekostnader för medl emsstaternas förvaltningar. 
– EU:s budget. 
 
SV 6   SV Alternativ B och C ger lika stora vinster genom att öka säkerheten inom EU och alternativen 
påverkar de grundläggande fri- och rättighe terna på samma sätt. Däremot skiljer sig 
alternativen åt i fråga om genomförandekostn aderna för medlemsstaternas förvaltningar, 
eftersom alternativ C är dyrare. Alternativ C medför tilläggskostnader för att inrätta en ny 
administrativ och teknisk struktur för att utby ta ytterligare informa tion. Dessa kostnader kan 
bli avsevärda, eftersom medlemsstaterna måste se till att de ytterligare upplysningarna ställs 
till förfogande inom viss tid. Det blir ocks å nödvändigt att respekte ra tidsfristerna i 
brådskande ärenden.  
6. JÄMFÖRELSE  AV ALTERNATIVEN 
Det alternativ som innebär att inga åtgärder vi dtas förbättrar inte sä kerheten inom EU. Att 
läget förblir oförändrat innebär att de brotts bekämpande myndigheterna kommer att fortsätta 
att sväva i okunnighet om huruvida upplysningar om fi ngeravtryck finns och i så fall i vilken 
medlemsstat, samt om uppgifterna avser samma person. Medlemsstaterna kommer inte heller 
att kunna få tillgång till uppgifter na. Den hypotetiska möjligheten att begära ömsesidig rättslig 
hjälp från alla medlemsstater är alltför tidsk rävande och omständlig för att utgöra något 
realistiskt alternativ. 
Alternativ B och C inför de nödvändiga ändr ingar som ger brottsbekämpande myndigheter 
tillgång till Eurodac och innebär klara fördelar eftersom de ökar säkerhet inom EU, genom att 
förenkla identifiering av vissa  tredjelandsmedborgare och undanröja de strukturella 
informationsbristerna genom snabbare och enklare förfaranden för identifiering och 
möjligheter att söka på latenta avtryck i Eurodac.  
Även om målen uppnås mer effektivt med a lternativ C än med alternativ B, är 
genomförandekostnaderna för alternativ C mycket  högre än för alternativ B. Det finns inget 
som tyder på att rambeslut 2006/960 inte skulle r äcka för utbytet av ytte rligare information.  
Alternativ B möjliggör enkelt ut byte av ytterligare information och följer de undantag och 
villkor som ställs på allmänt utbyte av information i brottsbekämpande syfte. Det finns ingen anledning att införa särskilda bestämmelser om  utbyte av information om asylsökande. Det 
finns inte heller någon anledning att införa en ny (dyrare) organisatorisk  och teknisk struktur 
för utbyte av ytterligare information, eftersom de gällande systemen är tillräckliga och väl 
lämpade för syftet. Detta altern ativ är därför att föredra. 
Alternativet kan ha flera underalternativ. Vale t mellan underalternativ en görs inte i denna 
konsekvensbedömning utan överlämnas til l de politiska beslutsfattarna.  
Ett underalternativ avser bestämmelsernas räckvidd. Räckvidden kan begränsas till att 
förhindra, upptäcka och utreda terroristbrott oc h andra grova brott. Begreppet ”andra grova 
brott” kan avse i) den förteckning över grova br ott som lämnas i beslutet om en europeisk 
arresteringsorder enligt medlem sstaternas preferens eller ii) en mer begränsad brottskatalog 
som kan anpassas specifikt till dessa bestämmelser  och utesluta alla typer av brott som kan 
vara särskilt relevanta för asylsökande, så som olaglig inresa, en ligt den preferens som 
utrycktes av den expert på me dborgerliga rättigheter som hörts eller iii) samma förteckning 
över grova brott som i finns i bestämmelserna  om en europeisk arresteringsorder med 
särskilda garantier för brott som ofta förekommer i samband med asylsökande.  
 
SV 7   SV Ett annat möjligt underalternativ avser vilken typ av myndigheter som ska få tillgång till 
Eurodacuppgifterna. Det kunde till exempel vara myndigheter som ansvarar för att förhindra, 
upptäcka och utreda terroristbrott och andra gr ova brott. Dessa myndigheter kunde utses 
antingen i) helt och hållet av medlemsstater na själva eller ii) efter godkännande av 
kommissionen. Det sistnämnda fallet förutsätter att medlemsstaterna informerar kommissionen.  
Ett tredje underalternativ av ser instrumentets giltighetstid . Den grundläggande skillnaden 
mellan de tre underalternativen är huruvida de i nnehåller en bortre tidsgräns och i så fall på 
vilken tid.  
7. ÖVERVAKNING
 OCH  UTVÄRDERING 
Varje medlemsstat ska göra årliga utvärderingar av hur effektiv tillgången till Eurodac är och 
kommissionen ska se över hur Eurodacregelverket fungerat fem år efter det att det trätt i kraft 
och överlämna en rapport om detta till rådet.