Årsrapport och revisionsförklaring avseende EKSG

för det budgetår som slutade den 23 juli 2002, samt kommissionens svar

(I enlighet med artikel 45c.1 och 45c.4 i EKSG-fördraget)

(2003/C 224/01)

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

>Plats för tabell>

I. INLEDNING

EKSG-fördraget har upphört att gälla

1. Europeiska kol- och stålgemenskapen (EKSG) slutade existera den 23 juli 2002 i enlighet med artikel 97 i det fördrag genom vilket den upprättades. Målet med den var att skapa betingelser som säkerställde en rationell fördelning av kol- och stålproduktionen och samtidigt bevarade stabilitet i sysselsättningen utan att framkalla djupgående och varaktiga störningar. Syftet med de finansiella interventionerna var

- att underlätta genomförandet av investeringsprogram genom att bevilja lån eller genom att ställa garanti för andra lån som företagen tar upp (artikel 54 i fördraget),

- att främja teknisk och ekonomisk forskning (artikel 55 i fördraget),

- att underlätta finansieringen av program för omställning av företag eller program för arbetstagarnas sociala trygghet (artikel 56.1 och 56.2 i fördraget) under förutsättning att dessa program har blivit nödvändiga på grund av nya tekniska metoder (artikel 56.1 i fördraget) eller på grund av djupgående förändringar i avsättningsförhållandena (artikel 56.2 i fördraget).

Nödvändiga medel för fullgörandet av uppgiften kom från avgifter på produktionen av kol och stål och på lån som togs upp (artikel 49 i fördraget). Upplånade medel fick endast användas till att bevilja lån (artikel 51 i fördraget).

2. Per den 24 juli 2002 efterlämnade EKSG

- 400,9 miljoner euro i utestående åtaganden för EKSG:s driftbudget,

- upplånade medel för 742,5 miljoner euro,

- beviljade lån för 768,8 miljoner euro, och

- 33,5 miljoner euro i beviljade lån från före detta pensionsfonden.

3. I ett protokoll som fogats till Nicefördraget behandlas de ekonomiska följderna av att EKSG-fördraget upphör att gälla. Här föreskrivs att EKSG:s samtliga tillgångar och skulder (aktiva och passiva) per den 23 juli 2002 skall överföras till Europeiska gemenskapen från och med den 24 juli 2002 och att EKSG:s tillgångar under dess avvecklingsperiod skall användas till forskning inom de sektorer som är knutna till kol- och stålindustrin. Eftersom Nicefördraget inte ratificerades innan EKSG-fördraget löpte ut gav medlemsstaterna, som är denna gemenskaps arvtagare, Europeiska kommissionen i uppdrag att tillfälligt förvalta EKSG:s tillgångar under dess avvecklingsperiod med stöd av samma principer som anges i protokollet till Nicefördraget(1). Nicefördraget trädde i kraft den 1 februari 2003, och protokollet över EKSG under dess avvecklingsperiod gäller retroaktivt från den 24 juli 2002. Ett rådsbeslut från den 1 februari 2003 anger vilka åtgärder som är nödvändiga för tillämpning av protokollet(2).

4. EKSG:s avveckling beräknas vara avslutad senast 2027. Detta datum motsvarar datum för utgången av de längsta kontrakten och ännu utestående åtaganden. I detta hänseende bör man skilja mellan å ena sidan de åtaganden i driftbudgeten som inte reglerats och å andra sidan återbetalningstransaktioner för beviljade och upptagna lån(3).

- Av de 400,9 miljoner euro i åtaganden som ännu inte reglerats den 23 juli 2002 kommer åtaganden för omställning (132,6 miljoner euro) att försvinna helt 2006, åtaganden för sociala åtgärder (70,6 miljoner euro) kommer att försvinna 2007, åtaganden för räntesubventioner (16,8 miljoner euro) 2004 och slutligen åtaganden för forskning (180,8 miljoner euro) 2008.

- EKSG:s upplåning och beviljade lån ur upplånat kapital kommer att vara helt amorterade senast 2019. Beviljade lån av egna medel kommer att ha amorterats helt senast 2025 och lånen från före detta pensionsfonden år 2027(4).

Utförd granskning

5. Revisionsrätten har granskat bokslutet för EKSG:s avvecklingsperiod för det budgetår som slutade den 23 juli 2002 och kommissionens rapport om detta. För denna undersökning har revisionsrätten till en del använt sig av det arbete som utförts av en privat revisionsbyrå som har granskat detta bokslut. Efter avslutat arbete har revisionsrätten upprättat en rapport om tillförlitligheten avseende bokslutet för EKSG under avvecklingsperioden och om de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Som komplettering till denna rapport formulerar revisionsrätten sina iakttagelser om förvaltningen av EKSG under budgetåret i följande punkter:

II. GENOMFÖRANDE AV EKSG:s SISTA BUDGET

6. EKSG:s budget innehåller två delar: en för administrationsbudgeten och en för driftbudgeten.

7. EKSG-fördraget innehåller ett längre avsnitt om administrationsbudgeten (artikel 78 till 78d). Sedan gemenskapernas fusionsfördrag 1968 begränsas administrationsbudgeten till EKSG:s bidrag till samtliga gemenskapsinstitutioners kostnader för administration. Detta skrivs in i driftbudgeten som ett anslag för "administrationskostnader". Genom rådets beslut av den 21 november 1977 minskades detta bidrag till ett schablonbelopp om 5 miljoner euro per år. Administrationskostnaderna för 2002 uppgår således proportionellt sett till 2,8 miljoner euro(5).

8. Posterna i EKSG:s driftbudget fördelas på medel (inkomster) och användning av medel eller behov (utgifter).

9. De ursprungliga beräkningarna för driftbudgeten för 2002 uppgick till 167,8 miljoner euro. Budgetårets åtaganden uppgick slutligen till 130,8 miljoner euro. För "omställningsstöd" användes 35,2 miljoner av de 64 miljoner euro som tagits upp i budgeten och för "sociala åtgärder inom kolsektorn" användes 21 miljoner av de 29 miljoner som tagits upp i budgeten. I tabell 1 visas de åtgärder som skall finansieras med budgetårets medel (prognos och utfall). Åtagandena i driftbudgeten under denna period har utvecklats så som visas i tabell 2.

10. De medel som budgeterats i EKSG:s driftbudget för 2002, inklusive schablonbeloppet för administrationskostnader, uppgick till 167,8 miljoner euro. Sedan 1998 har kommissionen beslutat att sänka EKSG-avgiften till 0 %. Avsättningarna i EKSG:s balansräkning per den 31 december 2001 har ansetts vara tillräckliga för att säkerställa den ekonomiska verksamheten tills fördraget löpt ut.

Vid slutet av genomförandet av driftbudgeten uppgick det totala beloppet för utnyttjade anslag till 130,8 miljoner euro. I tabell 3 visas budgetårets medel (prognos och utfall).

III. EKSG:s AVSLUTANDE BALANSRÄKNING

11. I tabell 4 visas de väsentligaste uppgifterna i EKSG:s balansräkning per 23 juli 2002. Det framgår att balansräkningens saldo har minskat med 839 miljoner euro i förhållande till situationen per den 31 december 2001.

12. På aktivsidan förklaras minskningen huvudsakligen av att fordringarna hos kreditinstitut minskat (en minskning på 341,6 miljoner euro) och minskningen vad gäller kundfordringar (en minskning på 405,2 miljoner euro). I kundfordringarna ingår lånen till företag som har minskat med 363 miljoner euro till 682,1 miljoner per den 23 juli 2002 (jämfört med 1 045,1 miljoner euro per den 31 december 2001). De lån som beviljats företag i kris uppgick sammanlagt till 216,2 miljoner euro per den 23 juli 2002 (297 miljoner euro vid det tidigare budgetårets slut). Minskningen av de osäkra fordringarna förklaras i huvudsak av inbetalningar som gjorts av gäldenärer med betalningssvårigheter och genom överlåtelse av skuldebrev. De likvida medlen har minskat med 149,6 miljoner euro, och uppgick vid slutet av budgetåret till 1 676,6 miljoner euro.

13. På passivsidan har EKSG:s skulder till tredje man minskat med hälften till 801,7 miljoner euro per den 23 juli 2002 (1 518,9 miljoner euro per den 31 december 2001). Vid avslutandet nådde de åtaganden i driftbudgeten som ännu inte reglerats ett tak på 400,9 miljoner euro(6). Vad gäller upplånade medel och beviljade lån har kommissionen i samband med att EKSG-fördraget upphör att gälla beslutat anpassa sin politik för risktäckning i fall av betalningssvårigheter. Genom inrättandet av garantifonden säkerställer kommissionen en nivå på reserver som uppgår till 100 % av de utestående lån som inte har statlig garanti. Per den 23 juli 2002 var täckningen maximal och motsvarade 529 miljoner euro. En återföring av 51 miljoner euro av avsättningen för garantifonden har bokförts under budgetåret. Tidigare hade EKSG också inrättat en avsättning för stora exponeringar, vars syfte var att skydda mot en koncentration av risker gentemot de låntagare som innehade lån som inte täcktes av den bästa statliga garantin och som ensamt översteg 25 % av EKSG:s egna kapital. Denna avsättning som uppgick till 6 miljoner euro i slutet av det budgetår som slutade den 23 juli 2002 har i sin helhet återförts eftersom garantifonden redan täcker 100 % av utestående lån.

14. Intäkterna för det budgetår som slutade den 23 juli 2002 uppgick till 417,1 miljoner euro och kostnaderna till 258,5 miljoner euro. Budgetårets resultat uppgår till 158,7 miljoner euro. Detta exceptionella resultat kan huvudsakligen förklaras genom att återföring gjorts av avsättningar för finansiering av driftbudgeten och oförutsedda budgetutgifter vilka före avslutet uppgick till 149,8 miljoner euro.

15. EKSG:s eget kapital uppgick den 23 juli 2002, det datum då det fördrag genom vilket EKSG upprättades löpte ut, till 1188, 9 miljoner euro, vilket framgår av tabell 5. Det egna kapitalet är i huvudsak placerat i obligationer och andra värdepapper med fast utdelning från bästa statliga emittenter (1129, 4 miljoner euro).

IV. SÄRSKILDA FÖRVALTNINGSASPEKTER

Omställningsstöd

16. Revisionsrätten har utfört granskningar inom området för omställningsstöd. Villkoren för stödberättigande, tilldelning och utbetalning av stöd regleras genom bilaterala överenskommelser mellan kommissionen och medlemsstaterna(7). Granskningarna har utförts vid kommissionens ansvariga enheter och i två medlemsstater (Italien och Förenade kungariket) som utnyttjat 37 % av stödet under budgetåret 2002. Revisionsrättens granskningar har avslöjat vissa svagheter i tillämpningen av bilaterala överenskommelser.

17. En klausul i de bilaterala överenskommelserna anger att följande arbetstagare skall undantas från stöd, nämligen: a) de som uppnått normal pensionsålder, b) de som har förklarats vara fullständigt permanent arbetsoförmögna och som på denna grund har rätt till bidrag. Revisionsrätten har noterat felaktigheter i tillämpningen av reglerna för normal pensionsålder i Förenade kungariket och brister i fråga om kontrollen av arbetsoförmåga i Italien.

18. I Italien har revisionsrätten konstaterat att uppgifter som härrör från företagen själva har använts för att beräkna stödet, utan att dessa uppgifter har varit föremål för tillräcklig och oberoende verifiering. Det bör här understrykas att det ofta är de företag som betalar ut stödet till de arbetstagare som de har ansvar för som begär ersättning från EKSG-stödet.

19. Enligt de bilaterala överenskommelserna (artikel 5), skall omställningsstöd endast ges till arbetstagare som är sysselsatta inom produktionen av de produkter som anges i EKSG-fördraget. Denna restriktion kräver inrättandet av lämpliga förfaranden vid de berörda företagen som tillåter att man utan svårighet kan avgöra vilka arbetstagare som arbetar med framställning av de varor och produkter som ingår i det i fördraget angivna tillämpningsområdet. I de granskade fallen har revisionsrätten konstaterat praktiska problem i samband med nämnda förfaranden.

Utestående åtaganden

20. Kommissionen har punktvis dragit tillbaka åtaganden för 15,4 miljoner euro. Dessa åtaganden gällde omställningsstöd (5,8 miljoner euro), forskning (4,2 miljoner euro) och räntesubventioner (5,4 miljoner euro).

Administrativ omorganisation

21. Ett av kraven i den reform som kommissionen införde 2000 och som gäller principen om åtskillnad mellan förvaltningsfunktioner och kontrollfunktioner(8), har ännu inte tillämpats vid de enheter som handlägger omställningsstöd eller forskningsstöd.

22. Ansvaret för förvaltningen av EKSG:s verksamhet under avvecklingsperioden (se punkt 2, 3, och 4 angående detta) vilar på kommissionen. Vid tiden för granskningen hade ingen enhet blivit utsedd till att sköta administrationen av den tekniska och finansiella förvaltningen av EKSG:s forskningsprojekt under avvecklingsperioden.

Inkomster från forskningsfinansieringen

23. De totala beloppet för EKSG:s forskningsstöd under de senaste 15 åren bara inom stålsektorn uppskattas till ungefär 800 miljoner euro till aktuella priser. Frukterna och resultaten av det finansierade forskningsarbetet har kunnat komma till konkret användning inom den berörda industrin och har kunnat få avsättning genom att tillämpas kommersiellt.

24. EKSG har inte utarbetat något system för dokumentering av de patent som dessa organ ansökt om. Emellertid fastslås uttryckligen EKSG:s rättigheter till dessa patent i bilaga III och IV till de kontrakt som tecknats mellan kommissionen och stödmottagarna.

Fordringar

25. Inför EKSG:s avveckling har revisionsrätten undersökt EKSG:s fordringar.

26. Till följd av en omstrukturering av vissa lån innehar EKSG en portfölj bestående av diverse finansiella dokument som delvis är svåra att värdera.(9) Värdet på dessa instrument har uppskattats av kommissionen med hjälp av värderingar som getts av en enda specialiserad privat mäklare (broker). Inom ramen för avvecklingen borde det ha varit önskvärt att jämföra denne mäklares värdering med andra finansiella aktörers.

Lån till tjänstemän

27. Revisionsrätten har granskat de handlingar rörande lån som finns att tillgå vid kommissionens enheter.

28. Efter fusionen av Europeiska gemenskapens institutioner 1968 beslutade rådet att använda disponibla medel från före detta pensionsfonden för EKSG:s tjänstemän på följande sätt:

- Upp till 40 %, inom ramen för bostadspolitiken, till lån för tjänstemän i Europeiska gemenskaperna(10).

- Upp till 60 % för att garantera åtaganden för omställning (artikel 56 i EKSG-fördraget) och för att bevilja lån till reducerad ränta, för att underlätta uppfyllandet av EKSG-fördraget sociala och ekonomiska mål inom ramen för finansiella transaktioner som anges i fördraget(11).

29. Sedan politiken för upptagande och beviljande av lån ändrats, upphörde beviljandet av lån till finansiering av bostäder för arbetare efter Tolfte programmet för bostäder till arbetare inom stålindustrin, som täckte perioden 1995-1997.

30. EU-tjänstemän har beviljats lån fram till EKSG:s avveckling (de sista lånen beviljades i slutet av juni 2002)(12). Vissa av dessa lån kommer att avslutas år 2027 och får till effekt att EKSG:s slutliga avveckling skjuts upp några år.

31. Det belopp som tagits upp i EKSG:s bokslut per den 23 juli 2002 (33,5 miljoner euro) motsvarar utestående lån per den 30 juni 2002 och inte per den 23 juli 2002.

32. Avstämningen mellan uppgifter lämnade av kommissionens generaldirektorat för personal och administration (GD ADMIN), budget (GD BUDG) och ekonomiska och finansiella frågor (GD ECFIN) har uppvisat skillnader, som även om de inte är signifikativa, visar på vissa svagheter i de kontrollsystem som borde garantera att dessa uppgifter är riktiga.

33. Enligt artikel 11.1 i bestämmelserna om lån till EU-tjänstemän för byggande av bostäder, skall kommissionen (GD ADMIN) upprätta en årsrapport om ställningen för dessa lån och deras utveckling. En enda rapport för åren 1996 till 2002 antogs av kommissionen så sent som den 26 mars 2003.

V. REVISIONSFÖRKLARING FÖR EKSG

34. I enlighet med artikel 45c i Fördraget om upprättandet av Europeiska kol- och stålgemenskapen (EKSG) har revisionsrätten granskat EKSG:s räkenskaper i avsikt att till Europaparlamentet och rådet avge en revisionsförklaring om räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet.

35. De aktuella räkenskaperna är bokslutet för kol- och stålgemenskapen per den 23 juli 2002, vilket har upprättats under kommissionens ansvar och offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning(13).

36. I sin revisionsberättelse för Europeiska kol- och stålgemenskapens årsbokslut den 23 juli 2002(14), som motsvarar revisionsförklaringen vad gäller räkenskapernas tillförlitlighet och som publiceras tillsammans med bokslutet, finner revisionsrätten att den ger "en rättvisande bild av Europeiska kol- och stålgemenskapens tillgångar och finansiella ställning per den 23 juli 2002 samt av verksamhetens resultat för det budgetår som slutade samma datum".

37. Revisionsrätten har utfört sin granskning i enlighet med sina riktlinjer och normer för revision. Dessa har anpassats efter internationellt erkänd god revisionssed och till de särskilda förhållandena inom gemenskapen. Revisionsrätten har granskat bokföringsmaterialet och vidtagit de granskningsåtgärder som ansetts nödvändiga i detta sammanhang. Granskningen har gett revisionsrätten en tillräcklig grund för uttalandet nedan.

38. Revisionsrätten anser att de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet vad gäller EKSG:s räkenskaper för det budgetår som slutade den 23 juli 2002 i sin helhet är tillräckligt säkerställda.

VI. SLUTLIGA IAKTTAGELSER

39. Sedan början av sin finansiella verksamhet har EKSG beviljat lån uppgående till 24,5 miljarder euro, varav 23,8 miljarder euro från upplånade medel och 643 miljoner från egna medel. Under samma period har EKSG lämnat garantier för 77,9 miljoner euro. Totalt uppgår de ekonomiska interventionerna till mer än 24,5 miljarder euro(15). Dessutom är det nu möjligt att förutse att EKSG, om inga större störningar uppstår, när avvecklingen är avslutad kommer att efterlämna en summa på mer än 1,2 miljarder euro till Europeiska gemenskapen.

40. I sin sista årsrapport om EKSG vill revisionsrätten ge en eloge till dem som skapat och inrättat denna första europeiska gemenskap. I sin allmänna årsrapport kommer revisionsrätten att fortsätta att uppmärksamt bevaka såväl transaktionerna under EKSG:s avvecklingsperiod som bildandet och förvaltningen av den nya fonden för kol- och stålforskning.

Denna rapport har antagits av revisionsrätten vid dess sammanträde i Luxemburg den 26 juni 2003.

För revisionsrätten

Juan Manuel Fabra Vallés

Ordförande

(1) Beslut av företrädarna för medlemsstaternas regeringar församlade i rådet av den 27 februari 2002 (2002/234/EKSG) (EGT L 79, 22.3.2002, s. 42).

(2) Beslut nr 2003/76/EG.

(3) EKSG upphörde från 1997 att bevilja lån från upplånade medel på grund av att fördraget skulle löpa ut.

(4) Dessa förfallodagar nämns upplysningsvis för att understryka vikten av beräknade tidsfrister.

(5) Rapport från kommissionen "Bokslut för Europeiska kol- och stålgemenskapen per 23 juli 2002", s. 19.

(6) Angående detta, se revisionsrättens iakttagelse i punkt 20.

(7) Överenskommelser som samlats av kommissionen, ref. V/1274/91 av den 1 juli 1991.

(8) Se KOM(2000) 200 slutlig/2 av den 5 april 2000.

(9) Per den 23 juli 2002 uppgick kostnaden för att förvärva dessa värdepapper och instrument till 131 miljoner euro och motsvarande värdekorrigeringar uppgick till 47 miljoner euro.

(10) Lån till EU-tjänstemän för att köpa bostäder eller finansiera byggandet av bostäder.

(11) För att finansiera lån till bostäder för arbetare inom stålsektorn.

(12) Revisionsrätten noterar att i kommissionens rapport om EKSG:s bokslut per 23 juli 2002, (SEK 2002 1415 av den 7 januari 2003) meddelar kommissionen (i avsnittet "EKSG:s utlånings- och garantitransaktioner") att med tanke på att "EKSG-fördraget löpte ut den 23 juli 2002 bedrev kommissionen inte någon låneverksamhet år 2002." Inget avseende fästs här vid lån till tjänstemän.

(13) Bokslut för EKSG per den 23 juli 2002 (EUT C 127, 29.5.2003).

(14) Bokslut för EKSG per den 23 juli 2002 (EUT C 127, 29.5.2003).

(15) Uppgifter lämnade av kommissionen: Bokslut för EKSG per den 23 juli 2002, s. 8.

Tabell 1

Finansiella transaktioner som skall finansieras med räkenskapsårets medel

>Plats för tabell>

Källa:

Bokslut för EKSG per den 23 juli 2002.

Tabell 2

Åtaganden i EKSG:s driftbudget

>Plats för tabell>

Källa:

Bokslut för EKSG per den 23 juli 2002.

Tabell 3

Räkenskapsårets tillgångar

>Plats för tabell>

Källa:

Bokslut för EKSG per den 23 juli 2002.

Tabell 4

Utveckling av EKSG:s balansräkning i sammandrag före resultatdispositioner mellan den 31 december 2001 och den 23 juli 2002

>Plats för tabell>

Källa:

Bokslut för EKSG per den 23 juli 2002.

Tabell 5

Utveckling av EKSG:s eget kapital för det budgetår som slutade den 23 juli 2002

>Plats för tabell>

Källa:

EKSG:s bokslut per den 23 juli 2002.

Kommissionens svar

SÄRSKILDA FÖRVALTNINGSASPEKTER

17. De brittiska myndigheterna svarar alltid för kontrollen av ålder i fall som gäller normal pensionsålder. Det var således av misstag som vissa ansökningar som berörde sådana fall skickades in till kommissionen. Att dessa misstag upptäcktes ledde till en diskussion om stödberättigande för kvinnor över 60 års ålder, och kommissionens rättstjänst fick rådfrågas när det gäller tolkningen av artikel 5.2 a i den bilaterala överenskommelsen. Rättstjänsten drog slutsatsen att kvinnor över 60 års ålder som fortsätter arbeta samtidigt som de lyfte en pension inte är stödberättigade, medan detta inte gäller dem som fortsätter arbeta efter 60 års ålder men skjuter upp sin pension. De brittiska myndigheterna har underrättats och har undersökt hur många kvinnor som faller inom var och en av dessa kategorier.

I fallet Italien delar kommissionen revisionsrättens slutsatser. Det finns flera svagheter i Italiens sätt att förvalta stödordningen, vilka särskilt beror på att ansvaret är uppsplittrat på flera delar av den nationella förvaltningen. Kommissionen understryker dock att det finns en kommitté som är gemensam för flera ministerier och som ansvarar för EKSG-frågor, och att denna kommitté har i uppgift att kontrollera riktigheten i de uppgifter som företagen sänder in innan dessa vidarebefordras till kommissionen. Frågor som rör fall av invaliditet hör enligt kommissionens intryck till den kommitténs kontrollansvar.

Kommissionen kommer dock vid framtida kontrollbesök att fortsätta påminna medlemsstaterna om behovet av att kontrollera sådana uppgifter.

18. Som anges ovan i punkt 17 håller kommissionen med om att det finns vissa brister i Italiens förvaltning av EKSG-stödet. Det är den ovannämnda kommittén för EKSG-frågor som ansvarar för att kontrollera uppgifterna innan de sänds till kommissionen, och kommissionen kommer att fortsätta påminna de italienska myndigheter om vikten av att detta arbete sköts noggrant.

19. Kommissionen håller med om att klassificering av arbetstagare som inom/utom EKSG kan ställa till med en del problem.

Vad gäller Förenande kungariket gick kommissionen igenom denna punkt noggrant i samband med sitt revisionsbesök i juli 2002. Kommissionen hade också diskuterat frågan med de brittiska myndigheterna när reglerna för den nationella stödordningen skulle formuleras 2001. Frågan om definitionen av arbetstagare som arbetat inom respektive utom de områden som omfattats av EKSG-fördraget betonades, och man har enats om att de arbetstagare som tillbringat minst 50 % av sin tid i arbete som omfattats av EKSG-fördraget skulle anses berättigade till det aktuella stödet. De brittiska myndigheterna har konstaterat att det är ovanligt att fabriker tillverkar både produkter som faller utom och inom EKSG.

Kommissionens slutsats efter revisionsbesöket är att det beskrivna system som nu antagits antagligen är det bästa som kunde ha valts, även om det inte helt saknar brister.

I Italiens fall är det kommissionens uppfattning att det är kommittén för EKSG-frågor som kontrollerar klassificeringen av arbetstagare såsom omfattade av EKSG eller ej. Kommissionen kommer även i detta fall att påminna om vikten av dessa verifikationer i samband med framtida kontrollbesök.

21 och 22. Kommissionen godtar revisionsrättens anmärkning men skulle vilja att hänsyn tas till följande förklaring.

Det finns numera bara 2,5 tjänstemän (1 kategori A på halvtid, 2 kategori B på heltid) vid GD Sysselsättning och socialpolitik som ansvarar för utbetalningar av EKSG-stöd. Två tjänstemän deltar i kontrollbesöken. Det är givetvis önskvärt att minst en av de tjänstemän som deltar i kontrollbesöken har specialiserade kunskaper om EKSG, men eftersom det bara finns tre sådana tjänstemän och eftersom språkliga hinder också måste tas i beaktande, går det inte alltid att garantera att den tjänsteman som utför kontrollerna inte själv har varit involverad i de aktuella betalningarna. I framtiden kommer emellertid kontrollbesök att utföras av en av de tre tjänstemännen med ansvar för EKSG-stöden plus en annan kommissionstjänsteman som är oberoende av EKSG-området. Detta skapar en bättre uppdelning mellan förvaltnings- och kontrollfunktionerna, och kommissionen ber revisionsrätten att acceptera denna pragmatiska lösning på ett annars besvärligt problem.

I slutet av 2002 ändrade kommissionen också rutinerna för förvaltningen av forskningsprogrammen, på så sätt att förvaltnings- och kontrollfunktionerna är åtskilda.

23. Äganderätt, användning och beviljande av patent definieras i bilaga IV till standardavtalet för forskning och utveckling inom EKSG-området. Om uppdragstagare uppbär avgifter som kompensation för användningen av de industriella rättigheter som täcks av sådana patent eller för meddelande av kunskaper, skall EKSG återfå belopp som motsvarar värdet av deras respektive bidrag till den aktuella uppfinningen.

24. Kommissionen noterar revisionsrättens iakttagelse och kommer att undersöka möjligheterna att inrätta ett dokumentationssystem för de patent som de aktuella organen ansökt om.

26. Kommissionen värderar vanligen sådana tillgångar på basis av noteringar från flera olika källor. De lån som kommenteras var ett undantag eftersom just avsaknaden av en likvid marknad gjorde det nödvändigt att värdera dem utifrån en enda källa. Kommissionens erfarenhet av liknande instrument med låg likviditet är att i de fall noteringar på marknaden kunnat jämföras från samma datum från flera källor har skillnaderna varit relativt obetydande.

32. De avvikelser som noterats har tre olika orsaker:

Den första, som gäller saldot, har att göra med en skillnad när det gäller dagen för avslutandet av räkenskaperna.

Den andra, som gäller kontorörelserna under budgetårets gång, beror på att vissa betalningar till stödmottagare inte bokförts därför att valutadagen inte var känd när räkenskaperna avslutades.

Den tredje avvikelsen, som gäller kontorörelser över flera budgetår, beror på en kombination av en viss brist på kontroller och egenskaper hos systemet för överföring av persondata (invaliditet, personer som lämnat sin tjänst, ledighet av personliga skäl), vilket borde kunna förbättras. Kommissionen upptäckte avvikelserna i samband med att en rapport sammanställdes för åren 1996-2002. Man håller för närvarande på att granska och korrigera de enskilda ärenden som berörs.