Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om allmän produktsäkerhet, ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1025/2012 och om upphävande av rådets direktiv 87/357/EEG och Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/95/EG

(COM(2021) 346 final – 2021/0170 (COD))

(2022/C 105/15)

Föredragande:

Mordechaj Martin SALAMON

Remiss Europaparlamentet, 13.9.2021 Rådet, 23.8.2021 Rättslig grund Artikel 114.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt Ansvarig sektion Inre marknaden, produktion och konsumtion Antagande av sektionen 30.9.2021 Antagande vid plenarsessionen 20.10.2021 Plenarsession nr 564 Resultat av omröstningen (för/emot/nedlagda röster) 231/0/6

1. Slutsatser och rekommendationer

1.1 Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) välkomnar förslaget till förordning om allmän produktsäkerhet eftersom det uppdaterar och har potential att förbättra nuvarande Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/95/EG ( 1 ) om allmän produktsäkerhet, särskilt med hänsyn till utmaningarna och den nya marknads- och teknikutvecklingen.

1.2 EESK noterar att många av lärdomarna från 20 års genomförande av direktivet om allmän produktsäkerhet har integrerats i den föreslagna ramen, vilket ger hopp om att konsumenterna kommer att kunna åtnjuta ett bättre skydd, särskilt när produkter inte visar sig vara säkra. Samtidigt kommer ekonomiska aktörer och e-marknadsplatser med största sannolikhet att kunna dra nytta av tydligare och harmoniserade regler.

1.3 Vi stöder förslaget till förordning om allmän produktsäkerhet, eftersom behovet av att på nytt anpassa konkurrensvillkoren för olika ekonomiska aktörer erkänns, särskilt mellan europeiska tillverkare och små och medelstora företag visavi utländska företag när det gäller onlineförsäljning.

1.4 EESK noterar att definitionerna av begreppen ”säkerhet” och ”produkt” har uppdaterats för att återspegla den föränderliga karaktären hos marknader och teknik, så att säkerhetshot från uppkopplade varor som kan hackas, uteblivna uppdateringar av programvara samt skadliga kemikalier nu kan mildras. För att öka rättssäkerheten föreslår EESK att definitionen av säkra produkter och vissa av de kriterier som används för att bedöma säkerheten skärps.

1.5 EESK stöder de nya skyldigheter som införs för internetbaserade marknadsplatser, men tvivlar starkt på att skyddet kommer att vara tillräckligt för konsumenterna om tillsynsarbetet fortsätter att i första hand vila på de nationella tillsynsmyndigheterna snarare än på plattformarna.

1.6 Kommittén framhåller behovet av att säkerställa ett smidigt samspel med andra viktiga rättsakter som täcker samma eller närliggande frågor, såsom rättsakten om digitala tjänster och rättsakten om digitala marknader, samt den kommande översynen av produktansvarsdirektivet, särskilt när det gäller frågan om att ställa olika typer av internetbaserade marknadsplatser till svars.

1.7 EESK beklagar att det i förordningen om allmän produktsäkerhet inte närmare anges att internetbaserade marknadsplatser är importörer eller distributörer av produkter beroende på sin verksamhet och roll i den (digitala) leveranskedjan och att de inte omfattas av liknande skyldigheter och ansvar som fysiska butiker. Vi skulle välkomna större tydlighet när det gäller gränserna för ansvarsskyldigheten.

1.8 EESK anser att marknadskontrollen måste utvidgas till att omfatta alla konsumentvaror och bör vara en gemensam, samordnad, välfinansierad och rationaliserad insats i hela Europa.

1.9 Kommittén beklagar att medlemsstaterna inte är skyldiga att samla in och tillhandahålla bättre uppgifter om olyckor och skador. Utan en databas över skador på EU-nivå kommer det att bli svårt att säkerställa ett kostnadseffektivt genomförande och därefter göra korrekta utvärderingar av förordningen om allmän produktsäkerhet. Förordningen bör därför ålägga medlemsstaterna att samla in och utbyta uppgifter om skador som involverar konsumentprodukter, på grundval av en gemensam metod.

1.10 Vi ser gärna att det antas åtgärder för att hjälpa små och medelstora företag, särskilt mikroföretag, att uppfylla sina skyldigheter, inbegripet en period av ekonomiskt stöd, med tydliga och användbara riktlinjer, råd och relevant utbildning för att säkerställa att små och medelstora företag inte missgynnas i sina efterlevnadsinsatser jämfört med större aktörer med bättre resurser.

2. Kommissionens förslag

2.1 Förordningen om allmän produktsäkerhet ( 2 ) är i linje med den nya strategin för konsumentpolitiken från 2020 ( 3 ) och syftar till att — uppdatera och modernisera den allmänna ramen för säkerheten hos andra konsumentprodukter än livsmedel, — bevara rollen som ett skyddsnät för konsumenterna, — anpassa bestämmelserna till de svårigheter som ny teknik och onlineförsäljning medför och — säkerställa lika villkor för företagen.

2.2 Förslaget ersätter ( 4 ) direktivet om allmän produktsäkerhet, men det kommer att fortsätta att gälla för konsumentprodukter som inte är livsmedel. Den föreslagna förordningen kommer också att säkerställa kontinuitet med direktivet om allmän produktsäkerhet genom — krav på att konsumentprodukter ska vara ”säkra”, — fastställande av vissa skyldigheter för ekonomiska aktörer och — bestämmelser om utarbetande av standarder till stöd för det allmänna säkerhetskravet.

2.3 Den föreslagna förordningen syftar till att uppdatera de regler som för närvarande fastställs i direktiv 2001/95/EG för att säkerställa ett skyddsnät för alla produkter och samtidigt till att säkerställa större konsekvens i systemet genom att anpassa reglerna för marknadskontroll för produkter som inte omfattas av den harmoniserade EU-lagstiftningen (icke-harmoniserade produkter) till dem som gäller för produkter som omfattas av den harmoniserade unionslagstiftningen (harmoniserade produkter) enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1020 ( 5 )

3. Allmänna kommentarer

3.1 EESK välkomnar kommissionens initiativ att se över och modernisera direktivet om allmän produktsäkerhet, som en del av den nya strategin för konsumentpolitiken för perioden 2020–2025. Direktivet om allmän produktsäkerhet var en milstolpe för konsumentskyddslagstiftningen på den inre marknaden, med kravet att endast säkra produkter får släppas ut på marknaden, och fungerar som ett skyddsnät för konsumenter som inte omfattades av mer sektorsspecifik lagstiftning. Denna viktiga roll bevaras i förordningen om allmän produktsäkerhet.

3.2 Om man tittar på erfarenheterna från genomförandet av direktivet och de grundläggande förändringar som har ägt rum när det gäller produkter och marknader sedan det antogs 2001, var det hög tid för en översyn. EESK stöder översynen, för även om direktivet var ett viktigt verktyg för att skapa lika villkor för europeiska tillverkare och små och medelstora företag visavi utländska företag är det nödvändigt att fortsätta ansträngningarna för att skapa lika villkor, särskilt när det gäller onlineförsäljning (ett behov som erkänns i förordningen om allmän produktsäkerhet).

3.3 Den typ av produkter som säljs till konsumenter har utvecklats i viss utsträckning, vilket innebär att de gamla definitionerna av ”säkerhet” och ”produkt” inte längre är korrekta. En definition av säkerhet som endast omfattar ”hälsa” och ”fysisk integritet” motsvarar inte längre de faktiska risker som konsumenterna kan utsättas för. EESK välkomnar att det i artikel 7 införs ett antal aspekter för att bedöma produkters säkerhet. EESK beklagar dock att det i artikel 3.2 inte tydligt anges att den har samband med artikel 7, vilket skulle förbättra rättssäkerheten.

3.4 EESK välkomnar inriktningen på begreppet ”säkerhet” och tillägget av ”cybersäkerhet” som ett krav för att en produkt ska anses vara ”säker”. För att öka rättssäkerheten föreslår EESK dock att det föreskrivs att cybersäkerheten ska bedömas under alla omständigheter och under produktens livslängd. När det gäller skadliga kemikalier i vardagsprodukter brister det nuvarande direktivet dessutom i skyddet av konsumenterna. Kommittén menar att det är uppenbart och oundvikligt att ett framtida regelverk också måste skydda konsumenterna mot hot mot deras säkerhet från uppkopplade varor som kan hackas, uteblivna uppdateringar av programvara och skadliga kemikalier, och välkomnar förändringarna i detta avseende.

3.5 Trots att det finns självregleringsinitiativ för att förbättra skyddet mot produkter som säljs på nätet och som inte är säkra, visade en nyligen genomförd (2020) studie ( 6 ) att två tredjedelar av 250 inhandlande och testade produkter inte uppfyllde EU:s säkerhetslagstiftning och tekniska standarder, vilket utsätter konsumenterna för fara. Detta visar på behovet av effektiv reglering i stället för självreglering. EESK stöder antagandet av lagstiftning på detta område och välkomnar de nya skyldigheter som åläggs internetbaserade marknadsplatser, men kommittén varnar för att dessa kanske inte räcker till för att skydda konsumenterna, eftersom en stor del av upptäckten och tillsynen fortsätter att vara tillsynsmyndigheternas ansvar snarare än plattformarnas. EESK beklagar även att det i förordningen om allmän produktsäkerhet inte närmare anges att internetbaserade marknadsplatser är importörer (eller i tillämpliga fall distributörer) av produkter beroende på sin verksamhet och roll i den (digitala) leveranskedjan och att de inte omfattas av liknande skyldigheter och ansvar som fysiska butiker. Vi anser att plattformarnas ansvarsskyldighet bör klargöras i de fall där ingen annan aktör i leveranskedjan vidtar några åtgärder mot en farlig produkt.

3.6 Konsumenterna handlar mer på nätet, mer över gränserna och via längre och mer komplexa leveranskedjor. Det nuvarande systemet för marknadskontroll har endast svaga internationella och gränsöverskridande befogenheter och är ett dåligt finansierat lapptäcke som endast omfattar vissa typer av varor, vilket visar på ett tydligt behov av att agera. EESK anser att marknadskontrollen måste utvidgas till att omfatta alla konsumentvaror och bör vara en gemensam, samordnad, välfinansierad och rationaliserad insats i hela Europa. Kommittén välkomnar inrättandet av en mekanism för skiljeförfarande – och kommissionens roll i denna – för att lösa eventuella kvarstående skillnader mellan länder i fråga om tolkning och/eller tillämpning. EESK stöder också utvecklingen av starka samarbetsförbindelser över hela världen och uppmuntrar till deltagande i internationella initiativ.

3.7 Förordningen om allmän produktsäkerhet kommer att uppfylla sitt syfte att skydda konsumenterna först när den på ett smidigt sätt samverkar med andra viktiga rättsakter som behandlar samma eller närliggande ämnen. Särskilt när det gäller frågan om att ställa olika typer av internetbaserade marknadsplatser till svars måste förordningen om allmän produktsäkerhet, för att nå framgång, samordnas med rättsakten om digitala tjänster och produktansvarsdirektivet där motsvarande justeringar kommer att behöva göras. Samstämmighet bör också säkerställas med lagstiftningsförslaget om artificiell intelligens, kemikaliestrategin och handlingsplanen för den cirkulära ekonomin. Även om kopplingarna tydligt anges i förordningen om allmän produktsäkerhet skulle EESK välkomna mer specifika detaljer om interoperabiliteten mellan de olika rättsakterna för att säkerställa ett effektivt skydd på fältet. Att lämna luckor vore oacceptabelt. EESK anser också att man bör uppmärksamma internationella initiativ såsom dem från OECD, Unctad och WTO när det gäller internationellt samarbete, och uppmuntrar EU att visa ledarskap på detta område.

3.8 Direktivet om allmän produktsäkerhet byggde på försiktighetsprincipen, och EESK välkomnar att denna fortfarande är en hörnsten i förordningen. Denna princip gör det möjligt att anta de högsta nivåerna av konsumentskydd. EESK anser att det är viktigt att förankra försiktighetsprincipen för att trygga konsumentskyddet och samtidigt tillhandahålla ett flexibelt koncept som gör det möjligt att anpassa förordningen till nya utmaningar. Således bör försiktighetsåtgärder alltid vidtas när de vetenskapliga beläggen för en fara för miljön eller människors hälsa är osäkra men mycket står på spel. Detta gör också direktivets skyddsnätsfunktion – som erbjuder lösningar när konsumenter utsätts för risk och det finns kryphål i den sektorsspecifika lagstiftningen – mer effektiv. Tillämpningen av försiktighetsprincipen gör också marknadskontrollen mer fullständig.

4. Särskilda kommentarer

EESK:s ståndpunkt:

4.1 Kommittén stöder omvandlingen av direktivet om allmän produktsäkerhet till en förordning, eftersom det alternativet möjliggör ett snabbare och mer konsekvent genomförande i hela EU. Ett direktiv skulle ha gjort det möjligt att anpassa reglerna till den lokala lagstiftningen men skulle ha ökat efterlevnadskostnaderna och osäkerheten för företag som bedriver gränsöverskridande handel eller som producerar för flera marknader. Erfarenheten hittills har varit att två av fem företag rapporterar merkostnader på grund av det ojämna genomförandet av direktivet om allmän produktsäkerhet ( 7 )

4.2 Vi välkomnar lagstiftningens tydligare och bredare tillämpningsområde, särskilt förtydligandet och införandet av andrahandsmarknader (skäl 16), förtydligandet av att miljörisker ska ingå i utvärderingen av en säker produkt (skäl 11) och tillägget av leverantörer av distributionstjänster i förordningens tillämpningsområde, vilket möjliggör en effektivare marknadskontroll.

4.3 Vi välkomnar de särskilda skyldigheterna för internetbaserade marknadsplatser i förordningen. EESK varnar dock för att kryphål måste täppas till. Skyldigheterna måste preciseras närmare, och man bör framför allt överväga att låta marknadsplatser omfattas av artikel 5 och utöka deras ansvarsskyldighet till den som gäller för importörer (eller i tillämpliga fall distributörer) för att förhindra att plattformar kringgår förordningen och det föreliggande förslaget till rättsakt om digitala tjänster. Internetbaserade marknadsplatser bör också ha en skyldighet att övervaka produkter (anmälan och permanent avlägsnande) som säljs via deras mellanhänder, i enlighet med vad som föreskrivs i rättsakten om digitala tjänster, så att betungande anmälnings- och avlägsnandeåtgärder inte längre faller på de nationella tillsynsmyndigheterna. Ett förtydligande av hur den rättsaktens skyldigheter kommer att gälla utöver eller som ett komplement till förordningen om allmän produktsäkerhet skulle också välkomnas.

4.4 Kommittén stöder de skärpta kraven på spårbarhet och betonar att medlemsstaterna måste förfoga över rätt verktyg för att kunna bedriva en effektiv spårning. Här kan kommissionens nya befogenheter att anta genomförandeåtgärder och fastställa särskilda spårbarhetskrav också potentiellt stärka konsumentskyddet.

4.5 Vi stöder en förstärkning av återkallelseförfarandena men anser att det bör bli obligatoriskt att alltid offentliggöra meddelanden om återkallande. I fall där konsumenter har köpt en vara och gett den som en gåva eller köpt den på en andrahandsmarknad skulle ett annars välfungerande system med direkta meddelanden om återkallande till köpare kunna misslyckas eftersom den faktiska användaren av produkten inte får det direkta meddelandet om återkallande.

4.6 EESK beklagar att medlemsstaterna inte är förpliktade att samla in och tillhandahålla bättre uppgifter om olyckor och skador. En skadedatabas på EU-nivå skulle underlätta ett kostnadseffektivt genomförande och därefter lämpliga utvärderingar av förordningen om allmän produktsäkerhet. Det är problematiskt att använda uppgifter från Rapex för att mäta omfattningen av de skador som konsumenterna drabbas av, eftersom de produktgrupper som är kopplade till det högsta antalet skador inte uppvisar någon större korrelation med anmälningarna i Rapex. Problemet framhävs ytterligare i bakgrundsstudien för konsekvensbedömningen, där det konstateras att uppgifter från Rapex inte helt enkelt kan användas som ett mått på konsumentprodukters säkerhet ( 8 ) . Förordningen bör därför ålägga medlemsstaterna att samla in och utbyta uppgifter om skador som involverar konsumentprodukter, på grundval av en gemensam metod, i syfte att inrätta en representativ databas som omfattar den inre marknaden Programmet för den inre marknaden skulle kunna ge en sund finansiell grund för den EU-omfattande övervakningen av produktrelaterade skador. En överföring av denna börda till de ekonomiska aktörerna, i enlighet med förslaget, utan en tydlig EU-omfattande tillsynsstrategi, kommer sannolikt att vara otillfredsställande.

4.7 EESK anser att förordningen om allmän produktsäkerhet bör göra det möjligt att fastställa kemikaliesäkerhetskriterier för de produkter som omfattas av lagstiftningen. I det nuvarande direktivet om allmän produktsäkerhet fastställs det inte vad en ”säker” produkt är när det handlar om kemikalier. Det är oklart om förordningen kommer att skapa större klarhet i detta avseende. EU förbjuder t.ex. cancerframkallande kemikalier i leksaker, men inte i barnvårdsprodukter, trots att exponeringsrisken ofta är likartad. Kommissionens mål att gå mot en giftfri miljö, såsom det uttrycks i kemikaliestrategin för hållbarhet, som stöds av EESK ( 9 ) , bör uppnås som en del av genomförandet av förordningen om allmän produktsäkerhet ( 10 )

4.8 Kommittén stöder att cybersäkerhetsrisker som påverkar konsumentsäkerheten nu kommer att omfattas av begreppet säkerhet. Detta inbegriper ett snabbt införande av begreppet ”överensstämmelse i drift” – eftersom uppdateringar av programvara ändrar produkten måste den kartläggas över tiden. Detta blir allt viktigare, eftersom allt fler konsumentprodukter är uppkopplade, vilket ökar riskerna för hackning och missbruk och leder till potentiella säkerhetsrisker. Definitionerna av en säker produkt bör dock innehålla en tydlig hänvisning till sådana krav och kriterier.

4.9 EESK anser att marknadskontrollen i möjligaste mån bör ske på samma nivå inom alla sektorer. Förändringar på detta område måste granskas noggrant för att se till att tillsynsmyndigheterna (inom alla sektorer som omfattas) har tillgång till en lämplig verktygslåda och att det även finns en stark koppling till tullunionen. Även om en betoning på riskbaserad marknadskontroll välkomnas kommer det att vara avgörande att myndigheterna också utför lämpliga slumpmässiga kontroller för att optimera skyddet och förhindra att konsumenterna skadas. I annat fall kommer farliga produkter för vilka det saknas vetskap om att de inte är säkra att upptäckas först efter att de har skadat konsumenterna.

4.10 Definitioner, termer och system måste göras enhetliga inom de olika instrumenten för produktsäkerhet och samtidigt möjliggöra nödvändiga variationer beroende på den enskilda produktkategorin (leksaker, kosmetika, elektronik osv.).

4.11 Vi välkomnar att definitionerna av säkerhetsstandarder stärks under hela standardiseringsprocessen, så att standarder utarbetas i tid och med möjlighet för medlemsstaterna att motsätta sig standarder som inte garanterar konsumenternas säkerhet och därmed inte lever upp till det givna mandatet. För att säkerställa att standardiseringen tillgodoser konsumenternas behov och inte används för att tränga ut små aktörer från marknaden är det mycket viktigt att konsumenterna och sektorn för små och medelstora företag fortsatt får stöd så att de på ett ändamålsenligt sätt kan företrädas i den europeiska standardiseringsprocessen ( 11 )

4.12 Kommittén välkomnar att de skyldigheter som fastställs i förordningen om allmän produktsäkerhet kommer att gälla för alla företag oavsett storlek, vilket förankrar principen att säkerhet inte kan omfattas av ”mindre stränga” system och att alla konsumentprodukter måste vara säkra. Vi beklagar dock att de små och medelstora företagens åsikter var underrepresenterade under samrådsfasen, vilket förvärrar de snedvridningar som redan finns på marknaden. Vi noterar vidare att siffrorna i kapitel 3 ”Budgetkonsekvenser” i konsekvensbedömningen var ungefärliga. För att undvika framtida snedvridningar rekommenderar EESK att man i de centrala resultatindikatorerna för medlemsstaternas årliga rapportering (enligt artikel 22.1) kvantifierar konsekvenserna för små och medelstora företag och mikroföretag.

4.13 Små och medelstora företag, särskilt mikroföretag, kan dock komma att påverkas oproportionerligt av dessa åtgärder på grund av en lägre omsättning och mindre humankapital för att fullgöra skyldigheterna ( 12 ) . Vi välkomnar att den nuvarande rättsliga ramen tillgodoser vissa av deras specifika behov, särskilt genom ett sanktionssystem där hänsyn tas till företagets storlek vid åläggandet av sanktioner (artikel 40.2 h) och proportionella påföljder förespråkas, samt ett riskbaserat marknadskontrollsystem som inte missgynnar mindre företag ( 13 ) . Vi ser dock gärna att det antas åtgärder för att hjälpa små och medelstora företag, särskilt mikroföretag, att uppfylla sina skyldigheter, inbegripet en period av ekonomiskt stöd, med tydliga och användbara riktlinjer, råd och relevant utbildning för att säkerställa att små och medelstora företag inte missgynnas i sina efterlevnadsinsatser jämfört med större aktörer med bättre resurser.

4.14 EESK välkomnar att alla konsumenter kommer att kunna få tillgång till information om produktidentifikation, riskens art och de åtgärder som vidtagits ( 14 ) , särskilt genom att konsultera Safety Gate-portalen ( 15 ) , men varnar för att detta inte får bana väg för krav på att konsumenterna minskar sina risker genom att inhämta denna kunskap före ett köp (inom ramen för vad som kan tolkas som ”den säkerhetsnivå som konsumenterna rimligen kan förvänta sig” [artikel 7.3 i]). Dessutom bör databaser och anmälningar vara lättillgängliga för både sårbara konsumenter och konsumenter med funktionsnedsättning.

4.15 Enligt artikel 8.11 ska tillverkarna använda Safety Business Gateway för att omedelbart varna konsumenterna om hälso- och säkerhetsrisker och informera marknadskontrollmyndigheterna. EESK upprepar att förordningen särskilt bör säkerställa att det faktum att denna information görs tillgänglig inte direkt eller indirekt medför en skyldighet för konsumenterna att konsultera databasen, vilket kan påverka huruvida en produkt bedöms som farlig eller inte. Dessutom bör anmälningar vara lättillgängliga för sårbara konsumenter och konsumenter med funktionsnedsättning.

4.16 Vi skulle välkomna en tydligare avgränsning och närmare uppgifter om skillnaden mellan Safety Gate (artikel 24, där medlemsstaterna lämnar anmälningar) och Safety Business Gateway (artikel 25, där ekonomiska aktörer förser tillsynsmyndigheter och konsumenter med information om säkerheten hos deras produkter) och hur dessa portaler kan samverka.

4.17 Kommittén välkomnar att konsumenterna ges möjlighet att inkomma med klagomål till nationella myndigheter ( 16 ) samt möjlighet att informera Safety Gate-portalen om risker ( 17 ) , som måste följas upp. Tillräcklig finansiering måste tillhandahållas så att alla dessa klagomål kan utredas ordentligt i syfte att effektivt skydda konsumenterna. Kommittén välkomnar att denna klagomålsmekanism kopplas till tillverkarnas skyldighet att undersöka inkomna klagomål (artikel 8.2) och vidta korrigerande åtgärder när de anser eller har skäl att tro att en produkt som de har släppt ut på marknaden inte är säker (artikel 8.10).

Bryssel den 20 oktober 2021. Christa SCHWENG Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

(1) Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/95/EG av den 3 december 2001 om allmän produktsäkerhet (EGT L 11, 15.1.2002, s. 4).

(2) Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om allmän produktsäkerhet, ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1025/2012 och om upphävande av rådets direktiv 87/357/EEG och Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/95/EG (2021/0170 (COD)).

(3) Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet och rådet – Ny strategi för konsumentpolitiken – En hållbar återhämtning genom stärkt konsumentresiliens (COM(2020) 696 final).

(4) Skäl 2 i förordningen om allmän produktsäkerhet.

(5) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1020 av den 20 juni 2019 om marknadskontroll och överensstämmelse för produkter och om ändring av direktiv 2004/42/EG och förordningarna (EG) nr 765/2008 och (EU) nr 305/2011 (EUT L 169, 25.6.2019, s. 1).

(6) https://www.beuc.eu/publications/beuc-x-2021-004_is_it_safe_to_shop_on_online_marketplaces.pdf, s. 15.

(7) Förordningen om allmän produktsäkerhet, s. 13.

(8) https://ec.europa.eu/info/files/study-support-preparation-evaluation-gpsd-well-impact-assessment-its-revision-part-1-evaluation_sv, s. 40.

(9) EUT C 286, 16.7.2021, s. 181.

(10) https://webapi2016.eesc.europa.eu/v1/documents/eesc-2020-05343-00-00-ac-tra-sv.docx/content.

(11) EUT L 316, 14.11.2012, s. 12, bilaga III.

(12) ”Study to support the preparation of an evaluation of the General Product Safety Directive as well as of an impact assessment on its potential revision”, s. 11 och s. 320. Se även förslaget till förordning (COM(2021) 346 final), s. 13.

(13) EUT L 316, 14.11.2012, s. 12, bilaga III.

(14) Artikel 31.

(15) Artikel 32.1.

(16) Artikel 31.4.

(17) Artikel 32.2.