Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om "Meddelande från kommissionen - Helhetssyn på energipolitiken och energiåtgärderna"

(98/C 19/10)

Den 30 april 1997 beslutade kommissionen att rådfråga Ekonomiska och sociala kommittén i enlighet med artikel 198 i EG-fördraget om ovannämnda meddelande.

Sektionen för energi, kärnkraft och forskning, som ansvarat för beredningen av kommitténs arbete, antog sitt yttrande den 19 september 1997. Föredragande var Nikolaos Lerios.

Vid sin 349:e plenarsession den 29-30 oktober 1997 (sammanträdet den 29 oktober 1997) antog Ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 113 röster för och 3 nedlagda röster.

1. Inledning

1.1. Kommittén har vid ett flertal tillfällen yttrat sig om gemenskapens olika program och aktiviteter inom energisektorn:

- Investeringsprojekt av intresse för gemenskapen i olje-, naturgas- och elsektorerna ().

- Europeisk energistadga ().

- Tillgång till råolja och petroleumprodukter ().

- Inre marknaden för el och naturgas ().

- Inre marknaden för el och naturgas ().

- Transeuropeiska energinätverk ().

- Gemenskapens energipolitik ().

- Energi och ekonomisk och social sammanhållning ().

- Thermie II ().

- Grönboken "För en energipolitik för Europeiska unionen" ().

- Yttrande om fördraget om energistadgan ().

- Save II ().

- Gasförsörjning ().

- Allmännyttiga skyldigheter på den inre marknadens energiområde ().

- Vägledande kärnkraftsprogram ().

- Samarbete kring överenskomna energimål inom gemenskapen ().

- Grönbok om energi för framtiden: förnybara energikällor ().

1.1.1. Den senaste insatsen på området är kommissionens förslag till "organisation av samarbetet kring överenskomna energimål för gemenskapen" (), som tar upp målsättningar och politiska riktlinjer i synnerhet när det gäller att trygga energiförsörjning, konkurrenskraft, miljöskydd och externa energirelationer samt främja energieffektivitet och förnybara energikällor. Dessa riktlinjer har vid olika tillfällen fått stöd av medlemsstaterna och även av ESK.

1.1.2. För att dessa gemensamma energimål lättare skall kunna uppnås anser kommissionen att det är nödvändigt att förstärka samarbetet och samordningen mellan medlemsstaterna i en organiserad struktur för att säkerställa att medlemsstaternas och gemenskapens energipolitik är förenlig med dessa mål, vilket ESK påpekat i sina tidigare yttranden.

1.2. Detta meddelande är ett första svar på rådets och Europaparlamentets önskemål om att infatta gemenskapens befintliga program och aktiviteter inom energisektorn i en ram och att rationalisera och samordna dem ytterligare.

1.3. Kommissionens begäran att kommittén skall yttra sig om detta meddelande ligger i linje med den nya filosofin att involvera ESK redan från början i kommissionens nya initiativ.

2. Sammanfattning av kommissionens dokument

Meddelandet syftar till att presentera en helhetsbild av EU:s åtgärder på energiområdet och av de motsvarande finansiella medlen. Det tar å ena sidan upp energisamarbete som innefattar samverkan med medlemsstaterna och med berörda parter, å andra sidan gemenskapsåtgärder som är koncentrerade till fyra mål:

- Trygga energiförsörjningen och verka för internationellt samarbete inom energiområdet.

- Integrera de europeiska energimarknaderna, för att stärka konkurrensen.

- Främja en hållbar utveckling.

- Främja forskning och teknisk utveckling.

3. Allmänna kommentarer

3.1. Kommittén välkomnar kommissionens meddelande, som vidareutvecklar riktlinjerna i grönboken och vitboken om EU:s energipolitik samt i meddelandet om samarbete kring överenskomna energimål för gemenskapen.

3.2. Kommittén har, förutom när det gäller vitboken, uttryckt sin tillfredsställelse med innehållet i samtliga ovanstående dokument. Kommittén begärde i sitt yttrande om grönboken om EU:s energipolitik att kommissionen skulle klargöra vilka instrument som direkt eller indirekt påverkar gemenskapens energipolitik, och vilka befogenheter och skyldigheter som berörs.

3.3. Det nya meddelandet tillmötesgår i viss mån denna begäran. Därför välkomnas det av kommittén med vissa förbehåll, som kommer att framgå nedan.

3.4. Många medlemsstater hade föreslagit att ett energikapitel skulle införas i Amsterdamfördraget. Då detta inte kunde uppnås anser kommittén att en sammanhängande och samordnad gemensam energipolitik bör utformas på gemenskapsnivå med utgångspunkt i EU:s befintliga regelverk. Kommittén har genomgående hållit fast vid denna tanke sedan man antog sitt initiativyttrande om gemenskapens energipolitik, där man föreslog att den gemensamma politiken skulle bygga på ett energipolitiskt samarbete mellan medlemsstaterna och på friheten att välja primära energikällor.

3.5. Så länge det saknas ett energikapitel i fördraget är det därför nödvändigt att utnyttja och samordna de olika artiklar i fördraget som är relevanta för utvecklingen av energipolitiken. Om dessa artiklar tolkas alltför ensidigt och fragmentariskt, finns det en risk att den gemensamma energipolitikens struktur helt enkelt kommer att bygga på en mängd andra politikområden. inom gemenskapen Det skulle kunna utmynna i en energipolitik som inte lägger tillräcklig tonvikt vid försörjningstrygghet, som inte stärker konkurrenskraften, som är oförenlig med miljöskydd eller som inte svarar mot unionsmedborgarnas behov av trygghet och servicekvalitet.

3.6. Kommittén anser att den önskan om öppenhet som kommissionen uttrycker i detta meddelande är ett viktigt första steg mot ett nytt förslag som skulle kunna leda till en ny strategi för att behandla samtliga energipolitiska åtgärder i EU:s program.

3.7. Många av de föreslagna initiativen har förekommit i tidigare meddelanden och innehåller varken några nyheter eller ytterligare substans. Kommissionens strävan att ge en helhetsbild av dessa initiativ, vilket avspeglas i meddelandets titel, måste dock värdesättas.

3.8. Kommittén anser därför att detta meddelande endast kan tjäna som en utgångspunkt och att det bör åtföljas av ett kompletterande meddelande där samtliga nämnda områden (försörjningstrygghet och internationellt energisamarbete, integrering av energimarknaderna, främjande av en hållbar utveckling på energiområdet samt främjande av forskning och teknisk utveckling) undersöks mer ingående och konkret. Dokumentet bör ange mervärdet av gemenskapsåtgärder eller samordning av nationella aktiviteter, rättslig grund, uppföljnings- och övervakningsmekanismer, ekonomiska konsekvenser respektive prioriteringar, samt tidsplan för att genomföra de enskilda initiativen.

3.9. Det bör också framhållas att Europeiska unionen befinner sig vid ett vägskäl i sin utveckling. Även energisektorn måste räknas in bland alla de utmaningar som EU står inför: att införa den gemensamma valutan, fördjupa den inre marknaden, bevara den ekonomiska och sociala sammanhållningen bland dess medborgare, utveckla det sociala området, eventuellt ta emot nya medlemsstater och möta de ökande kraven bland EU:s medborgare. Det måste betonas att samtliga dessa nya värden eller målsättningar som Europeiska unionen hoppas kunna förverkliga kan komma att äventyras av t.o.m. en kortvarig energibrist, dramatiska prishöjningar på importerad energi eller minskad kvalitet eller effektivitet på den olje-, el- eller naturgasförsörjning som de europeiska konsumenterna har varit vana vid i årtionden. Det är därför avgörande att energisektorn - och därmed energipolitiken - kan leva upp till dessa utmaningar och möta de europeiska medborgarnas krav.

3.10. Detta meddelande skulle således kunna ligga till grund för ett verkligt program för energisektorn. Ekonomiska och sociala kommittén skulle kunna rådfrågas igen och få en ny möjlighet att bidra på ett positivt sätt till dokumentet. Slutligen skulle detta energipolitiska program kunna ingå i diskussionerna om Agenda 2000, som kommer att omfatta debatter om utmaningar och möjligheter inför utvidgningen av EU, de nya samlade ekonomiska förutsättningarna och institutionernas nya arbetsvillkor. Detta skulle också innebära att Europeiska kommissionens generaldirektorat för energifrågor skulle få ett omfattande flerårigt arbetsprogram, vilket skulle stärka energisektorns roll inom en Europeisk union som är geografiskt större, ekonomiskt mer konkurrenskraftig och socialt mera solidarisk.

Bryssel den 29 oktober 1997.

Ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

Tom JENKINS

() EGT C 75, 26.3.1990, s. 26.

() EGT C 269, 14.10.1991, s. 79.

() EGT C 332, 16.12.1992, s. 74.

() EGT C 73, 15.3.1993, s. 31.

() EGT C 195, 18.7.1994, s. 82.

() EGT C 195, 18.7.1994, s. 33.

() EGT C 393, 31.12.1994, s. 95.

() EGT C 393, 31.12.1994, s. 164.

() EGT C 393, 31.12.1994, s. 77.

() EGT C 256, 2.10.1995, s. 34.

() EGT C 18, 22.1.1996, s. 34.

() EGT C 82, 19.3.1996, s. 13.

() EGT C 204, 15.7.1996, s. 84.

() EGT C 56, 24.2.1997, s. 83.

() EGT C 206, 7.7.1997, s. 83.

() EGT C 206, 7.7.1997, s. 123.

() EGT C 206, 7.7.1997, s. 41.

() EGT C 27, 28.1.1997, s. 9.