C 229/13

Offentliggörande av en ansökan om registrering av ett namn i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

(2022/C 229/05)

I enlighet med artikel 51 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 (1) ges rätt att göra invändningar inom tre månader från dagen för detta offentliggörande.

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

”VACA GALLEGA – BUEY GALLEGO”

EU-nr: PGI-ES-02308 – 27 april 2017

SUB ( ) SGB (X)

1. Namn

”Vaca Gallega – Buey Gallego”

2. Medlemsstat eller tredjeland

Spanien

3. Beskrivning av jordbruksprodukten eller livsmedlet

3.1. Produkttyp

Klass 1.1 Färskt kött (och slaktbiprodukter)

3.2. Beskrivning av den produkt för vilken namnet i punkt 1 är tillämpligt

Färskt kött från galiciska kor eller stutar av raserna galicisk ljus, galicisk brun (Cachena, Caldelana, Frieiresa, Limiana och Vianesa), Asturiana de los Valles, Limousin, Blonde d’Aquitaine, frisisk ko (Frisona) och brun alpko (Pardo Alpina), renrasiga eller korsningar mellan dessa raser.

Åtskillnad görs mellan följande typer av djur baserat på kön, ålder och produktionssystem:

a) Kor: Hondjur som har kalvat minst en gång före slakt. Köttet är rött till körsbärsrött och har tunna marmoreringsstrimmor. Fettet är gräddvitt till gulvitt med fast textur och fibrer som känns fasta vid beröring. — Slaktkropparnas konformation: formklasserna E, U, R och O (men inte O-). Detta konformationskrav gäller inte för slaktkroppar av rasen galicisk brun. — Fettansättningsgrad: 5, 4 och 3.

b) Stutar: Handjur som har kastrerats före ett års ålder och som är äldre än 48 månader vid slakt. Köttet är rött till violett och har tydlig marmorering. Fettet är pärlvitt till gult med fast textur och fibrer som känns fasta vid beröring. — Slaktkropparnas konformation: E, U och R. — Fettansättningsgrad: 5 och 4.

Kött med beteckningen ”Vaca Gallega – Buey Gallego” har en doft av animaliskt fett beroende på köttets fettansättningsgrad (slaktkropparnas genomsnittliga halt av intramuskulärt fett överstiger 5,6 %). Köttet är mört och saftigt med en tydlig kvardröjande köttsmak och en något syrlig eftersmak.

Slaktkroppar, kvartsparter, ländbitar och andra styckningsdelar som är avsedda att fileas och säljas färska och styckade till konsumenten måste säljas som kylvara. Om de fryses in kommer de att förlora sin skyddade geografiska beteckning.

Ordet ”selección” får användas i märkningen av kött som omfattas av denna skyddade geografiska beteckning och härrör från slaktkroppar från såväl ”Vaca Gallega” som ”Buey Gallego”, kända för sin marmorering och orangegula utanpåliggande fett, och som uppfyller följande krav:

— Slaktkropparnas konformation: E, U och R+.

— Fettansättningsgrad: 5 och 4+.

3.3. Foder (endast för produkter av animaliskt ursprung)

Under kornas och stutarnas produktiva liv baseras deras foder på bete, färskt foder (gräs och spannmål) och konserverat foder (gräsensilage, majsensilage och hö) som kompletteras med spannmålskärnor, potatis, rovor, halm och foderblandningar.

Det milda atlantiska klimatet gynnar tidig skörd av ett överflöd av kvalitetsfoder med högt energi- och proteininnehåll så att djurens fodertillgång kan säkras. Hänsyn tas även till att årsgenomsnittet för besättningarnas djurtäthet inte får överstiga 2 djurenheter per hektar utnyttjad jordbruksareal (UJA).

Merparten av det foder som används måste komma från den egna gården och minst 80 % måste komma från det geografiska område som omfattas av den skyddade geografiska beteckningen. De arter som växer i de galiciska betesmarkerna utgörs huvudsakligen av olika sorters gräs (svingel, ven, ängsgräs, rajgräs och hundäxing) samt, om än i mindre utsträckning, baljväxter (klöver och käringtand). Foderstatens energiinnehåll kompletteras med ensilage på mogen eller omogen majs samt spannmålsmjöl.

Under slutgödningsfasen får djurens diet kompletteras med foderblandning upp till högst 1 kg torrsubstans per dag och en genomsnittlig levande vikt på 100 kg under denna fas. Detta foder måste vara framställt från vegetabiliska råvaror. Minst 80 % av fodret måste utgöras av spannmål eller spannmålsbaserade råvaror, baljväxter och oljeväxtfrön. Det är absolut förbjudet att använda produkter som skulle kunna påverka kornas eller stutarnas normala tillväxttakt och utveckling, och detta gäller även biprodukter av animaliskt ursprung.

3.4. Särskilda steg i produktionsprocessen som måste äga rum i det avgränsade geografiska området

Födsel, uppfödning, gödning och slakt av korna och stutarna samt styckning av slaktkropparna måste ske inom det avgränsade geografiska området.

3.5. Särskilda regler för skivning, rivning, förpackning osv. av den produkt som det registrerade namnet avser

Produkten kan möras, fileas, förpackas och märkas i bearbetningsanläggningar som registrerats hos tillsynsnämnden eller i anläggningar som har undertecknat ett samarbetsavtal med tillsynsnämnden om kontroll, märkning och saluföring av den skyddade produkten.

3.6. Särskilda regler för märkning av den produkt som det registrerade namnet avser

Alla slaktkroppar, kvartsparter, styckningsdelar och bitar därav måste märkas med det registrerade namnet ”Vaca Gallega – Buey Gallego” och följande logotyp för den skyddade geografiska beteckningen:

Varje märkning måste innehålla orden ”Vaca Gallega” eller ”Buey Gallego” (beroende på typ av kött) och de ska stå i samma fält som det registrerade namnet och logotypen för den skyddade geografiska beteckningen, enligt nedan:

4. Kort beskrivning av det geografiska området

Det geografiska område som omfattas av den skyddade geografiska beteckningen ”Vaca Gallega – Buey Gallego” utgörs av hela den autonoma regionen Galicien.

5. Samband med det geografiska området

Sambandet mellan det geografiska området och kött med namnet ”Vaca Gallega – Buey Gallego” baseras på produktens särskilda egenskaper och förstärks av produktens anseende.

Fysiska förhållanden och naturliga faktorer i det geografiska området

Arbetet med att föda upp och göda kor och stutar som lämpar sig för produktion av ”Vaca Gallega – Buey Gallego” har historiska kopplingar till Galiciens särskilda geografi, i synnerhet på grund av de jord- och klimatförhållanden för foderproduktion som råder i området.

Det galiciska landskapet domineras av böljande kullar och låga berg, sällan högre än 800 m, åtskilda av skyddade dalgångar som gör det möjligt med beteshållning året om. Ett omfattande nätverk med vattendrag ger bevattningsmöjligheter och förser korna och stutarna med dricksvatten. Vattnet är relativt rikt på natrium och klorider, medan kalcium-, magnesium- och kiselhalterna är låga.

Jordlagren vilar huvudsakligen på en berggrund av granit och skiffer som ger jorden dess surhet och höga halt av organiskt material. Klimatet är tempererat med en stark marin påverkan och karakteriseras av milda temperaturer (med ett vägt genomsnitt på över 13 oC) och riklig nederbörd (mer än 1 100 mm per år).

Dessa miljöförhållanden har gett upphov till en mycket varierad flora, bestående framför allt av hemikryptofyter, varav merparten lokalt anpassade acidofila arter. Här bör särskilt nämnas olika vilda ängsörter, särskilt olika gräsarter (främst svingel, ven, ängsgräs, rajgräs och hundäxing) samt även baljväxter (klöver och käringtand), med många olika ekotyper och varianter med inhemsk genetisk bas. De trivs i området och har anpassat sig väl.

De naturliga förhållandena lämpar sig väl för foderproduktion och gör det möjligt att föda upp boskapen på foder som till största delen härrör från gårdens egna resurser.

Historiska och mänskliga faktorer

Ända sedan förhistorisk tid har man hållit nötboskap i Galicien. Från 1100-talet och framåt utvecklades en typ av produktion där kor och stutar successivt införlivades i familjejordbrukens verksamhet. Hur viktig denna produktion var framgår tydligt under 1700-talet då nötboskap användes för att bruka jorden och sedan i slutet av sin levnad göddes inför slakt. Från 1500-talet fram till 1900-talet föddes en tredjedel av Spaniens nötboskap upp i Galicien.

I mitten av 1900-talet gjorde den bistra efterkrigstiden att familjejordbruken för att överleva blev tvungna att fortsätta med sina traditionella produktionsmetoder, vilket lett till att den viktigaste kvalitetsfaktorn för denna produkt levt vidare: det karakteristiska sättet att göda boskapen med hjälp av lokala resurser. Boskapsuppfödning sker fortfarande på mindre familjejordbruk där man upprätthåller symbiosen mellan boskapen, landskapet och människorna och där man är mån om att fortsätta med de metoder för uppfödning och omsorgsfull skötsel som förts vidare från generation till generation.

Hemligheterna bakom denna boskapsskötsel är, enligt historikerna, i korta drag följande: Små produktionsenheter och små besättningar, djur som används i arbetet på åkern – dock inte alltför mycket – och som i slutet av arbetslivet stallas in och göds omsorgsfullt med färskt ängsgräs och annat foder. Detta sätt att göda boskapen, där omsorg om djuren kombineras med en lagom mängd fysiskt arbete och som successivt kom att spridas över hela regionen, vilket det finns bevis för skedde redan flera hundra år tillbaka i tiden, ger köttet dess höga kvalitet och speciella prägel. Köttets anseende var så högt att det så tidigt som under 1700- och 1800-talen fanns många experter, t.ex. Martín Sarmiento, N. Casas och R. Jordana y Morera, som beskrev Galicien och boskapsgårdarna där som ett föredöme för övriga Spanien: små gårdar där jordbruk och boskapsskötsel kombineras för att skapa välstånd, befolka landet och producera kungadömets bästa boskap och kött.

Det vanligaste produktionssystemet är ett semi-extensivt lantbruk eftersom det passar bra ihop med den galiciska geografin och graden av fragmentering och småskalighet hos gårdarna. Nötboskapen går vanligen på bete på dagen och hålls installade på natten, då de också får tilläggsfoder.

Det krävs en slutgödningsperiod för korna och stutarna på minst sex månader före slakt för att de ska bli färdiggödda. Enligt galicisk tradition hålls därför djuren installade före slakt – eller får sina rörelsemöjligheter utomhus begränsade.

Särskilda egenskaper hos produkten

Slaktkroppar från djur med beteckningen ”Vaca Gallega – Buey Gallego” har en genomsnittlig halt av intramuskulärt fett på mer än 5,6 %, vilket är betydligt högre än de genomsnittliga värdena för slaktkroppar från andra kor och stutar. Detta anses vara en positiv faktor som är avgörande för köttets sensoriska kvalitet (smak, mörhet, saftighet och aptitlighet).

Kött med beteckningen ”Vaca Gallega – Buey Gallego” har bra fettprofil med en hög andel enkelomättade och fleromättade fettsyror. Dessutom är kvoten mellan n-6- och n-3-fettsyror utmärkt eftersom den i genomsnitt ligger under 2,05.

Orsakssamband mellan det geografiska området, mänskliga faktorer och de särskilda egenskaperna hos produkten

Köttproduktionsmetoderna i Galicien karakteriseras av ett blandsystem där bete alternerar med utfodring i stallar. På gårdarna använder man sig av egna foderresurser och skördeöverskott, vilket ger ett marmorerat kött som utmärker sig för sina särskilda egenskaper och sensoriska kvalitet.

Foderstaten består av foderväxter, främst högproduktiva grässorter och baljväxter, vars ekotyper och varianter är väl anpassade till den lokala miljön. Tillsammans med slutgödningsperioden på minst sex månader då energiinnehållet i djurens foderstat kompletteras med ensilage av mogen eller omogen majs, spannmålsmjöl och foderblandningar innebär detta att slaktkroppar från djur med beteckningen ”Vaca Gallega – Buey Gallego” innehåller ovan nämnda andel intramuskulärt fett, en andel som är högre än genomsnittet för slaktkroppar från annan boskap.

Seden att låta boskapen gå på bete, en foderstat som till minst 80 % har producerats i Galicien, med inhemska acidofila gräsarter som det dominerande inslaget, samt vattnets kemiska sammansättning i regionen är de faktorer som ger slaktkroppar från djur med beteckningen ”Vaca Gallega – Buey Gallego” en sådan fin fettprofil, där enkelomättade och fleromättade fettsyror överväger i förhållande till mättade fettsyror. Det är även dessa faktorer som ger köttet dess doft av animaliskt fett, kvardröjande köttsmak och något syrliga eftersmak, egenskaper som är typiska för denna skyddade produkt.

Sambandet mellan det geografiska området och produktens egenskaper fastställs i en rapport från Fundación Centro Tecnolóxico da Carne (11.4.2016).

Anseende

Kött från djur med beteckningen ”Vaca Gallega – Buey Gallego” uppskattas av konsumenterna och nämns ofta i kulinariska texter från 1800- och 1900-talen. 1878 slog Museros y Rovira fast att ”köttet är magert och har en utsökt smak på grund av det foder som boskapen får”. 1894 beskrev den främste gourmeten i Spaniens kulinariska historia, Ángel Muro, detta kött som ”ett nötkött med hög kvalitet från kor eller stutar, mustigt mörkrött till färgen och ådrat som marmor”.

Många experter menar att detta kött ingår i en grupp utvalda köttsorter som anses vara bland de bästa i världen, bland såväl delikatesscharkuterister som inom den högre gastronomin i många länder. (På sin webbsida www.stephanedecotterd.com ställer stjärnkocken Stéphane Décotterd den retoriska frågan ”Le bœuf de Galice, la meilleure viande du monde?” [Galiciskt nötkött – det bästa köttet i världen?], ett inlägg publicerat den 11 februari 2017, och El Mundo-journalisten Manuel Darriba skriver den 8 november 2009 en artikel med titeln ”El buey gallego. 1.600 kilos de la mejor carne del mundo” [Den galiciska stuten: 1 600 kilo av det bästa köttet i världen]). Kött med beteckningen ”Vaca Gallega – Buey Gallego” är en välkänd produkt med högt anseende, vilket framgår av det faktum att köttet säljs i specialiserade charkuteributiker, finns med på exklusiva restaurangers menyer och används i maträtter tillagade av välkända kockar.

I nationella såväl som i internationella medier har det refererats till produkten många gånger. Journalisten Carlos Herrera skriver t.ex. i XLSemanal att ”...när en bit lades på grillen på Iñaki bar i Balmaseda var det som att bokstavligen träda in i paradiset. Det var en bit äkta galiciskt nötkött ...” (8.4.2018). Journalisten Marie-Claire Digby i The Irish Times: ”Det bästa nötköttet som kökschefen Gareth Smith någonsin ätit kom från en av de där galiciska korna ...” (2.12.2016). Köttet har även fått fina omdömen av många matrecensenter (Mike Gibson, Killian Fox, Jay Rayner, Lydia Itoi, Jeffrey Steingarten, Jacob Richler, Janet Mendel etc.) och av bloggare och opinionsbildare specialiserade på nötkött.

Hänvisning till offentliggörandet av produktspecifikationen

https://mediorural.xunta.gal/sites/default/files/produtos/en-tramitacion/Pliego-de-condiciones-IGP-Vaca-Gallega-Buey-Gallego-febreiro-2022.pdf

(1) EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.