C 350/1

MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET, RÅDET OCH REVISIONSRÄTTEN

Europeiska utvecklingsfondens årsredovisning 2017

(2018/C 350/01)

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

CERTIFIERING AV RÄKENSKAPERNA 2

GENOMFÖRANDE OCH REDOVISNING AV EUF:s MEDEL 3

FONDER SOM FÖRVALTAS AV EUROPEISKA KOMMISSIONEN 6

ÅRSREDOVISNING FÖR EUROPEISKA UTVECKLINGSFONDEN 8

NOTER TILL EUROPEISKA UTVECKLINGSFONDENS ÅRSREDOVISNING 17

ÅRSREDOVISNING FÖR EU:s FÖRVALTNINGSFONDER SOM KONSOLIDERATS I EUF 43

ÅRSREDOVISNING FÖR EU:S FÖRVALTNINGSFOND BÊKOU 2017 44

ÅRSREDOVISNING FÖR EU:S FÖRVALTNINGSFOND FÖR NÖDÅTGÄRDER I AFRIKA 2017 51

KONSOLIDERAD ÅRSREDOVISNING FÖR EUF OCH EU:S FÖRVALTNINGSFONDER 58

RAPPORT OM DET FINANSIELLA GENOMFÖRANDET AV EUF 63

ÅRSRAPPORT OM GENOMFÖRANDET – FONDER SOM FÖRVALTAS AV EIB 91

CERTIFIERING AV RÄKENSKAPERNA

Europeiska utvecklingsfondens årsredovisning för 2017 har utarbetats i enlighet med avdelning IX i budgetförordningen för elfte Europeiska utvecklingsfonden och med de redovisningsprinciper, regler och metoder som anges i noterna till årsredovisningen.

Jag bekräftar mitt ansvar för utarbetandet och redovisningen av årsräkenskaperna för Europeiska utvecklingsfonden i enlighet med artikel 20 i budgetförordningen för elfte Europeiska utvecklingsfonden.

Jag har fått alla nödvändiga uppgifter från utanordnaren och från Europeiska investeringsbanken (EIB), vilka har intygat uppgifternas tillförlitlighet, för utarbetandet av de räkenskaper som visar Europeiska utvecklingsfondens tillgångar och skulder samt budgetgenomförande.

Jag intygar härmed att jag på grundval av dessa uppgifter, och utifrån de kontroller som jag har ansett nödvändiga för att kunna godkänna räkenskaperna, kan ge en rimlig försäkran att räkenskaperna ger en sann och rättvisande bild av alla de delar som rör Europeiska utvecklingsfondens ekonomiska ställning.

Rosa ALDEA BUSQUETS Räkenskapsförare den 20 juni 2018

GENOMFÖRANDE OCH REDOVISNING AV EUF:s MEDEL

1. BAKGRUND

Europeiska unionen (nedan kallad EU) har samarbetsförbindelser med ett stort antal utvecklingsländer. Det huvudsakliga syftet är att främja ekonomisk och social utveckling samt miljöutveckling med särskild inriktning på att långsiktigt minska och utrota fattigdom genom att förse de stödmottagande länderna med utvecklingsstöd och tekniskt bistånd. För att uppnå detta utarbetar EU, tillsammans med partnerländerna, samarbetsstrategier och anslår ekonomiska medel för att genomföra dem. De EU-medel som anslås för utvecklingssamarbete kommer från tre källor:

— EU-budgeten.

— Europeiska utvecklingsfonden.

— Europeiska investeringsbanken.

Europeiska utvecklingsfonden (nedan kallad EUF) är det viktigaste instrumentet för att tillhandahålla EU-stöd för utvecklingssamarbete med länderna i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet (nedan kallade AVS-staterna) och de utomeuropeiska länderna och territorierna (nedan kallade ULT).

EUF finansieras inte genom EU-budgeten. Den inrättades genom en intern överenskommelse mellan företrädarna för medlemsstaterna, församlade inom rådet, och styrs av en särskild kommitté. Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) är ansvarig för det ekonomiska genomförandet av de transaktioner som genomförs med medel från EUF. Europeiska investeringsbanken (nedan kallad EIB) förvaltar investeringsfaciliteten.

Under perioden 2014–2020 kommer det geografiskt fördelade stöd som beviljas AVS-staterna och ULT att fortsätta att i huvudsak finansieras genom EUF. Avtalen om varje ny EUF ingås för en period av cirka fem år och styrs av en egen budgetförordning i vilken det krävs att en årsredovisning ska upprättas för varje enskild EUF. Årsredovisningarna utarbetas således separat för varje EUF för den del av fondens medel som förvaltas av kommissionen. Årsredovisningarna läggs även fram i en sammanställd form för att ge en samlad bild av den ekonomiska ställningen för de medel som kommissionen är ansvarig för.

Det interna avtal som inrättade elfte EUF undertecknades av de deltagande medlemsstaterna under deras rådsmöte i juni 2013 (1). Det trädde i kraft den 1 mars 2015. För att säkerställa kontinuitet mellan avslutandet av tionde utvecklingsfonden och ikraftträdandet av elfte utvecklingsfonden föreslog kommissionen övergångsåtgärder, den så kallade övergångsfaciliteten (2). Övergångsfaciliteten läggs fram inom ramen för elfte Europeiska utvecklingsfonden.

Samtidigt ändrades budgetförordningen för tionde EUF (3) och den nya budgetförordningen för övergångsperioden antogs (4). De trädde i kraft den 30 maj 2014. Den 2 mars 2015 antog rådet budgetförordningen för elfte EUF (5) och genomförandereglerna (6). De trädde i kraft den 6 mars 2015.

Investeringsfaciliteten inrättades inom ramen för AVS-EU-partnerskapsavtalet (Cotonou-avtalet). Det förvaltas av EIB och används för att stödja utvecklingen inom den privata sektorn i AVS-staterna genom att främst, men inte enbart, finansiera privata investeringar. Investeringsfaciliteten är utformad som en förnybar fond så att låneåterbetalningarna kan återinvesteras i annan verksamhet, som resulterar i ett självförnyande och ekonomiskt oberoende stödinstrument. Eftersom investeringsfaciliteten inte förvaltas av kommissionen ingår det inte i konsolideringen av den första delen av årsräkenskaperna, dvs. EUF:s årsredovisning och rapporten om det ekonomiska genomförandet. Årsredovisningen av investeringsfaciliteten ingår som en separat del av årsräkenskaperna (del II) för att ge en fullständig överblick över EUF:s utvecklingsstöd (7).

2. HUR FINANSIERAS EUF?

Den fleråriga budgetramen för 2014–2020 antogs under Europeiska rådets möte den 2 december 2013. Under detta möte beslutades att det geografiska samarbetet med AVS-staterna inte skulle integreras i EU-budgeten (budgeteras), utan fortsätta finansieras genom den befintliga mellan-statliga EUF.

EU-budgeten är ettårig och enligt denna budgetprincip planeras och godkänns inkomsterna och utgifterna för ett år. I motsats till EU är EUF en fond som förvaltas på flerårsbasis. I varje EUF fastställs en övergripande fond för att genomföra utvecklingssamarbetet, vanligtvis under en femårsperiod. Eftersom medlen anslås för en period på flera år måste de anslagna medlen användas under den period EUF varar. Det faktum att EUF inte styrs av ettårighetsprincipen belyses i budgetredovisningen, där EUF:s budgetgenomförande mäts i förhållande till de samlade medlen.

Medlen till EUF utgörs av särskilda bidrag från EU-medlemsstaterna. Ungefär vart femte år träffas företrädare från medlemsstaterna på mellanstatlig nivå för att fatta beslut om det samlade belopp som ska anslås till fonden och för att se över genomförandet av medlen. Därefter förvaltar kommissionen fonden i enlighet med unionens politik för utvecklingssamarbete. Eftersom medlemsstaterna driver sin egen utvecklings- och biståndspolitik vid sidan av EU-politiken måste medlemsstaterna samordna sin politik med EU:s för att försäkra sig om att de kompletterar varandra.

Utöver de bidrag som nämns ovan kan medlemsstaterna också ingå sam-finansieringsarrangemang eller lämna frivilliga ekonomiska bidrag till EUF.

3. RAPPORTERING VID ÅRSSKIFTET

3.1 ÅRSREDOVISNING

I enlighet med artikel 46 i budgetförordningen för EUF utarbetas EUF:s årsredovisning med hjälp av regler om periodiserad redovisning som följer av de internationella redovisningsstandarderna för den offentliga sektorn (Ipsas). De redovisningsmetoder som kommissionens räkenskapsförare godkänt tillämpas på alla EU-institutioner och EU-organ för att se till att reglerna för redovisning, värdering och framläggande av räkenskaperna används på ett enhetligt sätt och för att samordna metoderna för utarbetande av årsredovisningar och konsolidering i enlighet med artikel 152 i EU:s budgetförordning. Dessa EU-redovisningsregler tillämpas även för EUF, samtidigt som hänsyn tas till verksamhetens specifika karaktär.

Utarbetandet av årsräkenskaperna anförtros kommissionens räkenskapsförare, som är EUF:s räkenskapsförare. Det är räkenskapsföraren som säkerställer att EUF:s årsredovisningar i allt väsentligt ger en rättvisande bild av EUF:s ekonomiska ställning.

Årsredovisningarna består av följande:

Del I: Medel som förvaltas av kommissionen

i) EUF:s årsredovisningar och förklarande noter ii) Årsredovisning för de av EU:s förvaltningsfonder som konsoliderats i EUF iii) Konsoliderad årsredovisning för EUF och EU:s förvaltningsfonder iv) Rapport om EUF:s ekonomiska genomförande

Del II: Årsrapport om genomförandet – Fonder som förvaltas av EIB

i) Årsredovisning av investeringsfaciliteten

Delen ”Årsredovisning för de av EU:s förvaltningsfonder som konsoliderats i EUF” innehåller årsredovisningar för de två förvaltningsfonder som inrättats i EUF: EU-förvaltningsfonden Bêkou (se avsnitt ”Årsredovisning för förvaltningsfonden Bêkou”) och EU:s förvaltningsfond för nödåtgärder i Afrika (se avsnitt ”Årsredovisning för EU:s förvaltningsfond för nödåtgärder i Afrika”). Förvaltningsfondernas enskilda årsredovisningar utarbetas under ansvar av EU:s räkenskapsförare och en privat revisor gör en extern och oberoende revision av dem. De av förvaltningsfondernas belopp som ingår i dessa årsredovisningar är slutgiltiga, dvs. efter nödvändiga revisionsrättelser, men räkenskaperna har ännu inte formellt godkänts.

Årsredovisningen måste antas av kommissionen senast den 31 juli påföljande år och läggs fram för rådet och Europaparlamentet för beviljande av ansvarsfrihet.

4. REVISION OCH BEVILJANDE AV ANSVARSFRIHET

4.1 REVISION

EUF:s årsredovisning och resurshantering granskas av ett externt revisionsorgan, Europeiska revisionsrätten (nedan kallad revisionsrätten), som utarbetar en årsrapport till Europaparlamentet och rådet.

4.2 BEVILJANDE AV ANSVARSFRIHET

Vid den slutliga kontrollen beviljas ansvarsfrihet för det ekonomiska genomförandet av EUF:s medel för ett givet budgetår. Europaparlamentet är den myndighet som beviljar EUF ansvarsfrihet. Detta innebär att rådet efter revision och slutversion av årsräkenskaperna lämnar en rekommendation till Europaparlamentet som därefter beslutar om att bevilja kommissionen ansvarsfrihet för hur EUF:s medel genomförts för ett givet räkenskapsår. Beslutet grundas på en översyn av räkenskaperna och revisionsrättens årsrapport (som också innehåller en revisionsförklaring), kommissionens svar, samt också efter frågor till och ytterligare begäran om upplysningar från kommissionen.

FONDER SOM FÖRVALTAS AV EUROPEISKA KOMMISSIONEN (1)

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

ÅRSREDOVISNING FÖR EUROPEISKA UTVECKLINGSFONDEN 8

BALANSRÄKNING FÖR EUF 9

RESULTATRÄKNING FÖR EUF 10

KASSAFLÖDESANALYS FÖR EUF 11

ÄNDRINGAR I EUF:s NETTOTILLGÅNGAR 12

BALANSRÄKNING PER EUF 13

RESULTATRÄKNING PER EUF 14

ÄNDRINGAR I NETTOTILLGÅNGAR PER EUF 15

NOTER TILL EUROPEISKA UTVECKLINGSFONDENS ÅRSREDOVISNING 17

ÅRSREDOVISNING FÖR EU:s FÖRVALTNINGSFONDER SOM KONSOLIDERATS I EUF 43

ÅRSREDOVISNING FÖR EU:s FÖRVALTNINGSFOND BÊKOU 2017 44

BAKGRUNDSINFORMATION OM EU:s FÖRVALTNINGSFOND BÊKOU 45

BALANSRÄKNING 48

RESULTATRÄKNING 49

KASSAFLÖDESANALYS 49

ÄNDRINGAR I NETTOTILLGÅNGAR 50

ÅRSREDOVISNING FÖR EU:s FÖRVALTNINGSFOND FÖR NÖDÅTGÄRDER I AFRIKA 2017 51

BAKGRUNDSINFORMATION OM EU:s FÖRVALTNINGSFOND FÖR NÖDÅTGÄRDER I AFRIKA 52

BALANSRÄKNING 55

RESULTATRÄKNING 56

KASSAFLÖDESANALYS 56

ÄNDRINGAR I NETTOTILLGÅNGAR 57

KONSOLIDERAD ÅRSREDOVISNING FÖR EUF OCH EU:s FÖRVALTNINGSFONDER 58

KONSOLIDERAD BALANSRÄKNING 59

KONSOLIDERAD RESULTATRÄKNING 60

SAMMANSTÄLLD KASSAFLÖDESANALYS 61

SAMMANSTÄLLNING ÖVER ÄNDRINGAR I NETTOTILLGÅNGAR 62

RAPPORT OM DET FINANSIELLA GENOMFÖRANDET AV EUF 63

ÅRSREDOVISNING FÖR EUROPEISKA UTVECKLINGSFONDEN (8)

BALANSRÄKNING FÖR EUF

(Miljoner euro) Not 31.12.2017 31.12.2016 ANLÄGGNINGSTILLGÅNGAR Förfinansiering 2.1 582 409 Bidrag till förvaltningsfonderna 2.2 163 98 745 507 OMSÄTTNINGSTILLGÅNGAR Förfinansiering 2.1 1 518 1 372 Fordringar med motprestation och återkrav utan motprestation 2.3 92 132 Likvida medel 2.4 347 680 1 958 2 184 TOTALA TILLGÅNGAR 2 703 2 691 LÅNGFRISTIGA SKULDER Avsättningar 2.5 (4) (4) Finansiella skulder 2.6 (14) (6) (18) (10) KORTFRISTIGA SKULDER Skulder till leverantörer och stödmottagare 2.7 (563) (549) Upplupna kostnader och förutbetalda intäkter 2.8 (733) (776) (1 296 ) (1 324 ) TOTALA SKULDER (1 314 ) (1 334 ) NETTOTILLGÅNGAR 1 389 1 357 FONDER OCH RESERVER Infordrat fondkapital – aktiva EUF 2.9 46 173 42 323 Infordrat fondkapital från avslutade EUF som överförts från tidigare år 2.9 2 252 2 252 Infordrat fondkapital som överförs mellan aktiva EUF 2.9 — — Ekonomiskt resultat som överförts från tidigare år (43 219 ) (40 146 ) Ekonomiskt resultat för året (3 818 ) (3 073 ) NETTOTILLGÅNGAR 1 389 1 357





RESULTATRÄKNING FÖR EUF

(Miljoner euro) Not 2017 2016 INTÄKTER Intäkter från transaktioner utan motprestation 3.1 Återkrav 61 8 61 8 Intäkter från transaktioner med motprestation 3.2 Finansiella intäkter 4 3 Övriga intäkter 22 62 25 66 Totala intäkter 87 73 KOSTNADER Stödinstrument 3.3 (3 700 ) (2 970 ) Samfinansieringskostnader 3.4 (42) 15 Kostnader för finansiella transaktioner 3.6 (8) 4 Övriga kostnader 3.7 (154) (196) Totala kostnader (3 904 ) (3 146 ) EKONOMISKT RESULTAT FÖR ÅRET (3 818 ) (3 073 )





KASSAFLÖDESANALYS FÖR EUF

(Miljoner euro) Not 2017 2016 Ekonomiskt resultat för året (3 818 ) (3 073 ) Löpande verksamhet Kapitaltillskott – bidrag (netto) 3 850 3 450 (Ökning)/minskning av bidragen till förvaltningsfonden (66) (64) (Ökning)/minskning av förfinansiering (319) (120) (Ökning)/minskning av fordringar avseende transaktioner med motprestation och återkrav avseende transaktioner utan motprestation 40 39 Ökning/(minskning) av finansiella skulder 8 (4) Ökning/(minskning) av skulder till leverantörer och stödmottagare 14 28 Ökning/(minskning) av upplupna kostnader och förutbetalda intäkter (42) (80) KASSAFLÖDE NETTO (333) 177 Nettoökning/(nettominskning) av likvida medel (333) 177 Likvida medel vid årets början 2.4 680 504 Likvida medel vid årets utgång 2.4 347 680





ÄNDRINGAR I EUF:s NETTOTILLGÅNGAR

(Miljoner euro) Fondkapital – aktiva EUF (A) Icke-infordrade medel – aktiva EUF (B) Infordrat fondkapital – aktiva EUF (C) = (A) – (B) Ackumulerade reserver (D) Infordrat fondkapital från avslutade EUF som överförts från tidigare år (E) Totala nettotillgångar (C) + (D) + (E) UTGÅENDE BALANS DEN 31.12.2015 73 464 34 590 38 873 (40 146 ) 2 252 980 Kapitaltillskott – bidrag (3 450 ) 3 450 3 450 Ekonomiskt resultat för året — (3 073 ) (3 073 ) UTGÅENDE BALANS DEN 31.12.2016 73 464 31 140 42 323 (43 219 ) 2 252 1 357 Kapitaltillskott – bidrag (4 050 ) 4 050 4 050 Återbetalningar till medlemsstater (200) (200) (200) Ekonomiskt resultat för året — (3 818 ) (3 818 ) UTGÅENDE BALANS DEN 31.12.2017 73 264 27 090 46 173 (47 037 ) 2 252 1 389





BALANSRÄKNING PER EUF

(Miljoner euro) 31.12.2017 31.12.2016 Not Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF ANLÄGGNINGSTILLGÅNGAR Förfinansiering 2.1 — 32 221 330 — 32 242 135 Bidrag till förvaltningsfonderna 2.2 — 86 — 77 — — — 98 — 118 221 407 — 32 242 232 OMSÄTTNINGSTILLGÅNGAR Förfinansiering 2.1 1 40 867 610 1 50 909 412 Fordringar med motprestation och återkrav utan motprestation 2.3 0 64 17 11 1 71 59 2 Förbindelsekonton 2.3 189 88 3 555 — 196 424 3 424 — Likvida medel 2.4 — — — 347 — — — 680 190 193 4 439 968 198 544 4 391 1 094 TOTALA TILLGÅNGAR (*1) 190 311 4 660 1 375 198 577 4 633 1 327 LÅNGFRISTIGA SKULDER Avsättningar 2.5 — — — (4) — — — (4) Finansiella skulder 2.6 — — (7) (7) — — (6) — — — (7) (11) — — (6) (4) KORTFRISTIGA SKULDER Skulder till leverantörer och stödmottagare 2.7 (0) (13) (133) (417) (0) (12) (438) (99) Förbindelsekonton 2.3 — — — (3 833 ) — — — (4 043 ) Upplupna kostnader och förutbetalda intäkter 2.8 (0) (76) (517) (140) (1) (93) (567) (115) (0) (89) (650) (4 389 ) (1) (104) (1 005 ) (4 257 ) TOTALA SKULDER (*1) (0) (89) (657) (4 401 ) (1) (104) (1 011 ) (4 261 ) NETTOTILLGÅNGAR (*1) 190 222 4 003 (3 025 ) 197 472 3 622 (2 934 ) FONDER OCH RESERVER Infordrat fondkapital – aktiva EUF 2.9 12 164 10 773 20 960 2 277 12 164 10 973 19 187 — Infordrat fondkapital från avslutade EUF som överförts från tidigare år 2.9 627 1 625 — — 627 1 625 — — Infordrat fondkapital som överförs mellan aktiva EUF 2.9 (2 503 ) 2 177 120 206 (2 496 ) 2 214 247 35 Ekonomiskt resultat som överförts från tidigare år (10 098 ) (14 339 ) (15 812 ) (2 969 ) (10 100 ) (14 248 ) (14 415 ) (1 382 ) Ekonomiskt resultat för året 0 (13) (1 266 ) (2 539 ) 2 (91) (1 397 ) (1 587 ) NETTOTILLGÅNGAR 190 222 4 003 (3 025 ) 197 472 3 622 (2 934 )





RESULTATRÄKNING PER EUF

(Miljoner euro) 2017 2016 Not Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF INTÄKTER Intäkter från transaktioner utan motprestation 3.1 Återkrav 0 5 49 7 1 5 (2) 4 0 5 49 7 1 5 (2) 4 Intäkter från transaktioner med motprestation 3.2 Finansiella intäkter (0) (1) 4 (0) (0) 2 2 (1) Övriga intäkter 1 5 13 4 2 17 40 3 1 4 17 4 2 19 43 2 Totala intäkter 1 9 66 11 3 23 41 7 KOSTNADER Stödinstrument 3.3 (0) (14) (1 251 ) (2 435 ) 2 (95) (1 411 ) (1 465 ) Samfinansieringskostnader 3.4 — — (42) (1) — — 15 — Kostnader för finansiella transaktioner 3.6 1 1 (10) (0) (0) (0) 4 (0) Övriga kostnader 3.7 (2) (9) (29) (114) (3) (19) (46) (129) Totala kostnader (1) (22) (1 332 ) (2 549 ) (1) (114) (1 437 ) (1 594 ) EKONOMISKT RESULTAT FÖR ÅRET 0 (13) (1 266 ) (2 539 ) 2 (91) (1 397 ) (1 587 )





ÄNDRINGAR I NETTOTILLGÅNGAR PER EUF

(Miljoner euro) Åttonde EUF Fondkapital – aktiva EUF (A) Icke-infordrade medel – aktiva EUF (B) Infordrat fondkapital – aktiva EUF (C) = (A) – (B) Ackumulerade reserver (D) Infordrat fondkapital från avslutade EUF som överförts från tidigare år (E) Infordrat fondkapital som överförs mellan aktiva EUF (F) Totala nettotillgångar (C) + (D) + (E) + (F) UTGÅENDE BALANS DEN 31.12.2015 12 164 — 12 164 (10 100 ) 627 (2 476 ) 214 Överföringar till och från tionde EUF — (20) (20) Överföringar till och från elfte EUF — — — Ekonomiskt resultat för året — 2 2 UTGÅENDE BALANS DEN 31.12.2016 12 164 — 12 164 (10 098 ) 627 (2 496 ) 197 Överföringar till och från tionde EUF — (7) (7) Överföringar till och från elfte EUF — — — Ekonomiskt resultat för året — 0 — 0 UTGÅENDE BALANS DEN 31.12.2017 12 164 — 12 164 (10 098 ) 627 (2 503 ) 190





(Miljoner euro) Nionde EUF Fondkapital – aktiva EUF (A) Icke-infordrade medel – aktiva EUF (B) Infordrat fondkapital – aktiva EUF (C) = (A) – (B) Ackumulerade reserver (D) Infordrat fondkapital från avslutade EUF som överförts från tidigare år (E) Infordrat fondkapital som överförs mellan aktiva EUF (F) Totala nettotillgångar (C) + (D) + (E) + (F) UTGÅENDE BALANS DEN 31.12.2015 10 973 — 10 973 (14 249 ) 1 625 2 376 726 Överföringar till och från tionde EUF — (163) (163) Ekonomiskt resultat för året — (91) (91) UTGÅENDE BALANS DEN 31.12.2016 10 973 — 10 973 (14 339 ) 1 625 2 214 472 Återbetalningar till medlemsstater (200) (200) (200) Överföringar till och från tionde EUF — (37) (37) Överföringar till och från elfte EUF — — — Ekonomiskt resultat för året — (13) — (13) UTGÅENDE BALANS DEN 31.12.2017 10 773 — 10 773 (14 352 ) 1 625 2 177 222





(Miljoner euro) Tionde EUF Fondkapital – aktiva EUF (A) Icke-infordrade medel – aktiva EUF (B) Infordrat fondkapital – aktiva EUF (C) = (A) – (B) Ackumulerade reserver (D) Infordrat fondkapital från avslutade EUF som överförts från tidigare år (E) Infordrat fondkapital som överförs mellan aktiva EUF (F) Totala nettotillgångar (C) + (D) + (E) + (F) UTGÅENDE BALANS DEN 31.12.2015 20 960 5 223 15 737 (14 415 ) — 35 1 357 Kapitaltillskott – bidrag (3 450 ) 3 450 3 450 Överföringar till och från åttonde och nionde EUF — 182 182 Överföringar till och från elfte EUF — 30 30 Ekonomiskt resultat för året — (1 397 ) (1 397 ) UTGÅENDE BALANS DEN 31.12.2016 20 960 1 773 19 187 (15 812 ) — 247 3 622 Kapitaltillskott – bidrag (1 773 ) 1 773 — 1 773 Överföringar till och från åttonde och nionde EUF — 44 44 Överföringar till och från elfte EUF — (171) (171) Ekonomiskt resultat för året — (1 266 ) — (1 266 ) UTGÅENDE BALANS DEN 31.12.2017 20 960 — 20 960 (17 078 ) — 120 4 003





(Miljoner euro) Elfte EUF Fondkapital – aktiva EUF (A) Icke-infordrade medel – aktiva EUF (B) Infordrat fondkapital – aktiva EUF (C) = (A) – (B) Ackumulerade reserver (D) Infordrat fondkapital från avslutade EUF som överförts från tidigare år (E) Infordrat fondkapital som överförs mellan aktiva EUF (F) Totala nettotillgångar (C) + (D) + (E) + (F) UTGÅENDE BALANS DEN 31.12.2015 29 367 29 367 — (1 382 ) — 65 (1 317 ) Överföringar till och från åttonde, nionde och tionde EUF — — (30) (30) Ekonomiskt resultat för året — (1 587 ) — (1 587 ) UTGÅENDE BALANS DEN 31.12.2016 29 367 29 367 — (2 969 ) — 35 (2 934 ) Kapitaltillskott – bidrag (2 277 ) 2 277 171 2 448 Överföringar till och från åttonde, nionde och tionde EUF — — — Ekonomiskt resultat för året — (2 539 ) — (2 539 ) UTGÅENDE BALANS DEN 31.12.2017 29 367 27 090 2 277 (5 508 ) — 206 (3 025 )

NOTER TILL EUROPEISKA UTVECKLINGSFONDENS ÅRSREDOVISNING (9)

1. SIGNIFIKANTA REDOVISNINGSPRINCIPER

1.1 REDOVISNINGSPRINCIPER

En årsredovisning ska ge information om en enhets finansiella situation, resultat och kassaflöden. Informationen ska vara av ett sådant slag att den kan användas av ett stort antal aktörer.

De hänsynstaganden (eller redovisningsprinciper) som generellt ska följas vid utarbetandet av årsredovisningen finns fastställda i EU:s redovisningsregel 1 och är desamma som de beskrivs i IPSAS 1, dvs. följande: rättvisande bild, periodisering, kontinuerlig verksamhet, konsekvent utformning, väsentlighet, aggregering, kvittning och jämförande information. Den finansiella rapporteringen ska kännetecknas av att innehålla relevanta, rättvisande (tillförlitliga), begripliga, aktuella, jämförbara och kontrollerbara uppgifter.

1.2 GRUND FÖR UTARBETANDET

1.2.1 Rapporteringsperiod

Årsredovisningarna läggs fram varje år. Budgetåret börjar den 1 januari och slutar den 31 december.

1.2.2 Valuta och omräkningsunderlag

Årsredovisningarna är uppställda i miljoner euro, eftersom euron är EUF:s funktionella valuta och rapporteringsvaluta. Transaktioner i utländsk valuta redovisas i euro enligt de omräkningskurser som gäller vid dagen för de underliggande transaktionerna. Resultaträkningen visar även växelkursvinster eller växelkursförluster på transaktioner i utländsk valuta och efter omräkning av monetära tillgångar och skulder i utländsk valuta till den vid årets utgång gällande växelkursen. Olika omräkningsmetoder tillämpas för materiella respektive immateriella anläggningstillgångar: värdering till inköpspris omräknat i euro till den kurs som gällde på dagen för förvärvet.

Saldon vid årets slut för monetära tillgångar och skulder i utländsk valuta omräknas i euro enligt Europeiska centralbankens (ECB) växelkurser som gäller den 31 december.

Omräkningskurs för euro

Valuta 31.12.2017 31.12.2016 Valuta 31.12.2017 31.12.2016 BGN 1,9558 1,9558 PLN 4,177 4,4103 CZK 25,5350 27,0210 RON 4,6585 4,5390 DKK 7,4449 7,4344 SEK 9,8438 9,5525 GBP 0,8872 0,8562 CHF 1,1702 1,0739 HRK 7,4400 7,5597 JPY 135,01 123,4000 HUF 310,3300 309,8300 USD 1,1993 1,0541

1.2.3 Användning av uppskattningar

Enligt internationella redovisningsstandarder för den offentliga sektorn (Ipsas) och allmänt vedertagna redovisningsprinciper innehåller årsredovisningar med nödvändighet vissa belopp som bygger på ledningens uppskattningar och antaganden utifrån de mest tillförlitliga uppgifterna. Signifikanta uppskattningar omfattar, men begränsas inte till upplupna eller förutbetalda intäkter och kostnader, avsättningar, finansiella risker avseende fordringar, eventualtillgångar och eventualförpliktelser samt nedskrivning av tillgångar. Faktiska resultat kan avvika från dessa uppskattningar.

Rimliga uppskattningar och bedömningar är ett viktigt inslag i arbetet med att upprätta årsredovisningen och undergräver inte dess tillförlitlighet. En uppskattning kan behöva revideras om ändringar sker i fråga om de omständigheter som uppskattningen baserades på, eller som en följd av ny information eller ökad erfarenhet. Till sin karaktär berör en revidering av en uppskattning inte tidigare perioder och är inte rättelse av ett fel. Konsekvenserna av en ändrad uppskattning ska redovisas i resultatavräkningen under den period den blir känd.

1.3 BALANSRÄKNING

1.3.1 Finansiella tillgångar

Finansiella tillgångar tas upp i följande kategorier: Finansiella tillgångar värderade till verkligt värde genom resultatavräkning, lån och fordringar, investeringar som hålls till dess de förfaller och finansiella tillgångar som kan säljas. Hur finansieringsinstrument redovisas bestäms när de redovisas för första gången, och omprövas på balansdagen.

i) Finansiella tillgångar värderade till verkligt värde genom resultatavräkning

En finansiell tillgång tas upp i den sistnämnda kategorin om den huvudsakligen förvärvats för att säljas på kort sikt eller om den identifieras som tillhörande denna kategori av enheten. Derivat ingår också i denna kategori. Tillgångar i denna kategori tas upp som omsättningstillgångar om de förväntas bli realiserade inom tolv månader räknat från balansdagen. Enheten innehade inga investeringar i denna kategori under budgetåret.

ii) Lån och fordringar

Lån och fordringar är finansiella tillgångar som inte är derivat och som har fastställda eller fastställbara betalningar som inte är noterade på en aktiv marknad. De uppstår när enheten tillhandahåller pengar, varor eller tjänster direkt till en gäldenär utan avsikt att handla med fordringen. De tas upp som anläggningstillgångar, med undantag för dem som förfaller inom ett år från balansdagen. Lån och fordringar inbegriper tidsbunden inlåning med ursprungliga löptider på mer än tre månader.

iii) Investeringar som innehas till förfall

Investeringar som innehas till förfall är finansiella tillgångar som inte är derivat med fastställda eller fastställbara betalningar och fastställd löptid som enheten har för avsikt och förmåga att hålla till förfall. Enheten innehade inga investeringar i denna kategori under budgetåret.

iv) Finansiella tillgångar som kan säljas

Finansiella tillgångar som kan säljas är tillgångar förutom derivat som antingen hänförs till denna kategori eller som inte kan hänföras till någon av de andra kategorierna. De tas antingen upp som omsättningstillgångar eller anläggningstillgångar, beroende på hur lång tidsperiod enheten har för avsikt att inneha dem, vilket vanligen motsvarar återstående löptid.

Första redovisningstillfälle och värdering

Köp och försäljning av finansiella tillgångar värderade till verkligt värde genom resultatavräkning, tillgångar som hålls till förfall eller tillgångar som kan säljas redovisas på affärsdagen – dvs. den dag då enheten åtar sig att köpa eller sälja tillgången. Likvida medel, lån och tidsbunden inlåning bokförs på avräkningsdagen. Finansieringsinstrument tas inledningsvis upp till verkligt värde. För alla sådana finansiella tillgångar som inte tas upp till verkligt värde genom resultatavräkning läggs transaktionskostnader till det verkliga värdet vid första redovisningstillfället.

Finansieringsinstrument tas bort när rätten till att motta kassaflöden från investeringen har upphört eller när enheten överlåtit i stort sett alla risker och fördelar som är förknippade med ägandet till en annan part.

Efterföljande värdering

Finansiella tillgångar värderade till verkligt värde genom resultatavräkning bokförs därefter till verkligt värde, där vinster och förluster som uppkommer ändrar det verkliga värde som tas upp i resultaträkningen under den period de uppkommer.

Utlåning och fordringar samt investeringar som innehas till förfall tas upp till upplupet anskaffningsvärde med hjälp av effektivräntemetoden.

Finansiella tillgångar som kan säljas redovisas därefter till verkligt värde. Vinster och förluster som beror på fluktuationer i det verkliga värdet redovisas i reserven för verkligt värde. Räntan på finansiella tillgångar som kan säljas har räknats fram enligt effektivräntemetoden och tas upp i resultaträkningen.

Enheten bedömer varje balansdag huruvida det finns objektiva omständigheter som tyder på att en finansiell tillgång behöver skrivas ned och om nedskrivningsförlusten bör tas upp i resultaträkningen.

1.3.2 Förfinansieringsbelopp

Förfinansiering är en betalning som avser att förse stödmottagarna med ett förskott, dvs. en fixkassa. Den kan delas upp på ett antal betalningar över en period som fastställs i ett särskilt kontrakt, beslut, avtal eller grundläggande rättsakt. Fixkassan eller förskottet ska användas för det ändamål som det var avsett för under den period som anges i avtalet eller betalas tillbaka. Om stödmottagaren inte har några stödberättigande kostnader ska förfinansieringen återbetalas till enheten. Beloppet för förfinansieringen kan (helt eller delvis) sättas ned beroende på vilka kostnader som godkänts som stödberättigande (som tas upp som kostnader).

Förfinansiering värderas, på efterföljande balansdag, till det ursprungliga belopp som tagits upp i balansräkningen efter avdrag av stödberättigande kostnader (inklusive uppskattade belopp om så krävs) som uppkommit under perioden.

1.3.3 Fordringar och återkrav

Eftersom EU:s redovisningsregler kräver att transaktioner med och utan motprestation redovisas separat i räkenskaperna anses fordringar härstamma från transaktioner med motprestation och återkrav definieras som att de härrör från transaktioner utan motprestation (när enheten erhåller värde från en annan enhet utan att ge ett ungefärligt direkt lika värde i utbyte).

Fordringar från transaktioner med motprestation uppfyller definitionen för finansieringsinstrument och tas därmed upp som lån och fordringar och värderas i enlighet med detta (se 1.3.1).

Fordringar från transaktioner utan motprestation värderas till ursprungsbeloppet (justerat för ränta och böter) minus nedskrivningar för värdeminskning. Nedskrivning på grund av värdeminskning görs när det finns objektiva tecken på att enheten inte kommer att kunna återfå hela fordran enligt de ursprungliga lånevillkoren. Nedskrivning görs med ett belopp som motsvarar skillnaden mellan tillgångens bokförda belopp och det belopp som återkrävs. Nedskrivningen förs upp i resultaträkningen.

1.3.4 Likvida medel

Likvida medel är finansieringsinstrument och innefattar kontanter, inlåning i bank som med kort varsel kan tas ut på begäran och andra kortfristiga likvida placeringar med en löptid på högst tre månader.

1.3.5 Avsättningar

Avsättningar tas upp när enheten har en gällande rättslig eller informell förpliktelse gentemot tredje parter på grund av tidigare händelser, när det är troligt att ett utflöde av resurser kommer att krävas för att reglera förpliktelsen och beloppet kan uppskattas på ett tillförlitligt sätt. Avsättningar får inte göras för framtida verksamhetsförluster. En avsättning ska göras med det belopp som är den bästa uppskattningen på balansdagen av det som beräknas krävas för att reglera den befintliga förpliktelsen. När avsättningen avser en stor mängd transaktioner uppskattas förpliktelsen genom att alla tänkbara utfall vägs samman med sina sannolikheter (”väntevärdesprincipen”).

1.3.6 Skulder till leverantörer och stödmottagare

I kortfristiga skulder ingår både beloppen för transaktioner med motprestation, som köp av varor och tjänster, och transaktioner utan motprestation exempelvis relaterade till ersättningskrav från stödmottagare, bidrag eller annan EU-finansiering.

När bidrag eller annan finansiering tillhandahålls stödmottagarna, tas ersättningskraven upp som skulder till leverantörer och stödmottagare med det begärda beloppet när ersättningskravet mottas. Efter verifiering och godtagande av att kostnaderna är stödberättigande, värderas skulderna till det belopp som godkänts som stödberättigande.

Skulder som avser inköp av varor och tjänster bokförs till det ursprungliga beloppet när fakturan kommer in och de motsvarande kostnaderna förs upp i räkenskaperna när varorna eller tjänsterna levererats och godkänts av enheten.

1.3.7 Upplupna eller förutbetalda intäkter och kostnader

Transaktioner och andra händelser ska tas upp i årsredovisningen för den period som de hänför sig till. Upplupna intäkter tas upp i räkenskaperna vid årets utgång avseende tjänster som utförts men ännu inte fakturerats och varor som levererats av enheten, samt för sådana händelser som omfattas av avtal (t.ex. med hänvisning till ett avtal). Intäkter tas vid årets utgång upp som förutbetalda intäkter för påföljande budgetår om faktura utställts men tjänsterna ännu inte utförts eller varorna ännu inte levererats.

Kostnader tas också upp under den period de avser. Vid räkenskapsårets slut kostnadsförs upplupna kostnader med det belopp som överföringsskyldigheten beräknas uppgå till för perioden. De upplupna kostnaderna beräknas enligt de detaljerade operativa och praktiska riktlinjer som räkenskapsföraren utfärdat för att säkerställa att det finns rimliga garantier för att årsredovisningen i allt väsentligt ger en rättvisande bild av institutionens ekonomiska och övriga situation. På motsvarande sätt gäller att om en betalning gjort i förväg för tjänster eller varor som ännu inte mottagits, tas kostnaden upp som förutbetald och bokförs under efterföljande redovisningsperiod.

1.4 RESULTATRÄKNING

1.4.1 Intäkter

Intäkterna omfattar ett bruttoinflöde av ekonomiska fördelar eller tjänstekapacitet som erhållits eller kommer att erhållas av enheten, vilket representerar en annan ökning av nettotillgångar än ökningar relaterade till bidrag från ägare.

Beroende på de underliggande transaktionernas karaktär görs i resultaträkningen åtskillnad mellan följande:

i) Intäkter från transaktioner utan motprestation

Intäkter från transaktioner utan motprestation utgörs av skatter och överföringar, eftersom överlåtaren tillhandahåller medel till den mottagande enheten utan att denna direkt lämnar ett ungefärligt motsvarande värde i utbyte.

Överföringar är inflöden av potentiella framtida ekonomiska fördelar eller tjänster från andra transaktioner utan motprestation än skatter. Enheten ska bokföra en tillgång vid överföringar när enheten kontrollerar medlen till följd av tidigare händelser (överföringen) och förväntas erhålla potentiella framtida ekonomiska fördelar eller tjänstekapacitet från dessa medel, och när det verkliga värdet kan beräknas på ett tillförlitligt sätt. Ett inflöde av medel från en transaktion utan motprestation som bokförs som en tillgång (dvs. likvida medel) bokförs också som en intäkt, utom i den omfattning enheten har en befintlig förpliktelse med avseende på den överföringen (villkor), som kan behöva uppfyllas innan intäkten kan bokföras. Fram till dess att villkoret är uppfyllt tas intäkterna upp som förutbetalda intäkter och bokförs som en skuld (mottagen förfinansiering).

ii) Intäkter från transaktioner med motprestation

Intäkter från försäljning av varor eller tjänster redovisas när de signifikanta risker och fördelar som är förknippade med ägandet övergår på köparen. Intäkter från en transaktion som avser tillhandahållande av tjänster bokförs i förhållande till hur långt transaktionen färdigställts på balansdagen.

1.4.2 Kostnader

Kostnader är minskningar i potentiella framtida ekonomiska fördelar eller tjänstekapacitet under rapporteringsperioden i form av utflöden eller förbrukning av tillgångar eller uppkomst av skulder som leder till minskade nettotillgångar eller eget kapital. De inbegriper både kostnader från transaktioner med motprestation och kostnader från transaktioner -utan motprestation.

Kostnader från transaktioner med motprestation som uppkommer vid inköp av varor och tjänster bokförs när varorna eller tjänsterna levererats och godkänts av enheten. De värderas till det ursprungliga fakturabeloppet. Vidare bokförs på balansdagen i resultaträkningen de kostnader för tjänster som tillhandahållits under den period för vilken en faktura ännu inte har mottagits eller godkänts.

Kostnader utan direkt motprestation avser överföringar till stödmottagare och kan vara av tre olika slag: fordringar, överföringar enligt avtal samt skönsmässigt beviljade stöd, bidrag eller donationer. En transaktion tas upp som kostnad under den period då de händelser som givit anledning till den uppkommit, förutsatt att transaktionen är tillåten enligt bestämmelserna eller godkänts i avtal, att eventuella kriterier för godkännande har uppfyllts av mottagaren, samt att en rimlig beräkning kan göras av det utestående beloppet.

Mottagna ansökningar om utbetalning eller ersättningsanspråk som uppfyller kraven godkänns som kostnader motsvarande det stödberättigande beloppet. Vid årets utgång beräknas beloppet för de stödberättigande kostnader som mottagarna ådragit sig, men ännu inte fått ersättning för, och redovisas som upplupna kostnader.

1.5 EVENTUALTILLGÅNGAR OCH EVENTUALFÖRPLIKTELSER

1.5.1 Eventualtillgångar

En eventualtillgång är en potentiell tillgång som uppkommit på grund av tidigare händelser, men som bara kan bekräftas utifrån eventuella framtida händelser som för närvarande är osäkra och inte helt ligger inom enhetens kontroll. Uppgifter om en eventualtillgång lämnas i det fall ett inflöde av resurser eller tjänster är sannolikt.

1.5.2 Eventualförpliktelser

En eventualförpliktelse är en potentiell förpliktelse som uppkommit på grund av tidigare händelser, men som bara kan bekräftas utifrån eventuella framtida händelser som för närvarande är osäkra och inte helt ligger inom enhetens kontroll. Det kan också vara en befintlig förpliktelse som härrör från händelser som redan inträffat, men som inte redovisas som en skuld eller avsättning eftersom det inte är troligt att ett utflöde av resurser eller tjänster kommer att krävas för att reglera förpliktelsen, eller under de mycket sällsynta omständigheter då en tillräckligt tillförlitlig uppskattning av beloppet inte kan göras.

1.6 SAMFINANSIERING

De samfinansieringsbidrag som tas emot redovisas som skulder till medlemsstater, icke-medlemsstater och andra när de uppfyller kriterierna för intäkter från transaktioner utan motprestation. Det krävs att EUF använder bidragen för att leverera tjänster till tredje parter, annars åligger det fonden att återbetala medlen (bidrag som tagits emot). Utestående skulder till leverantörer och stödmottagare för samfinansieringsavtal består av det samfinansieringsbidrag som har tagits emot minus de kostnader som har uppkommit i samband med projektet. Därför påverkas inte nettotillgångarna.

Kostnader för samfinansierade projekt bokförs allteftersom de uppkommer. Motsvarande bidragsbelopp bokförs som rörelseintäkter och det ekonomiska resultatet påverkas inte.

2. NOTER TILL BALANSRÄKNINGEN

TILLGÅNGAR

2.1 FÖRFINANSIERING

Många kontrakt innehåller bestämmelser om förskottsbetalning innan arbetet påbörjats eller innan några varor har levererats eller tjänster tillhandahållits. Ibland anges i kontraktens betalningsplan att betalningar ska göras när en lägesrapport har lämnats in. Förfinansiering betalas vanligtvis i det lands eller det territoriums valuta där projektet genomförs.

Tidpunkten för återkravet eller nyttjandet av förfinansieringen avgör om den redovisas som kortfristig eller långfristig förfinansieringstillgång. Nyttjandet bestäms av det underliggande avtalet för projektet. Återkrav eller nyttjande som måste ske inom tolv månader från rapportperiodens slut redovisas som kortfristig för-finansiering. Eftersom många EUF-projekt är långsiktiga måste förskotten finnas tillgängliga i mer än ett år. Därför tas vissa förfinansieringsbelopp upp som anläggningstillgångar.

(Miljoner euro) Not Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF 31.12.2017 31.12.2016 Långfristig förfinansiering 2.1.1 — 32 221 330 582 409 Kortfristig förfinansiering 2.1.2 1 40 867 610 1 518 1 372 Totalt 1 72 1 088 939 2 100 1 781

Ökningen av förfinansieringen förklaras av den mycket höga betalningsnivån under 2017. Nettobetalningarna under 2017 ökade med 24 % jämfört med 2016 (se tabell 2.1 i EUF:s rapport om det ekonomiska genomförandet). Nivån på bruttobelningarna, dvs. betalningar utan inflöde från återbetalningskrav, ökade under 2017 med 25 %.

Denna ökning överensstämmer med EUF:s livscykel. Elfte EUF inleddes 2015 och 2017 var därmed dess tredje verksamhetsår. Elfte EUF har nått sin mognad och topp vad gäller genomförandet av antagna åtgärder. Antalet öppna kontrakt i elfte EUF ökade från 1 300 år 2016 till 1 600 år 2017. Under 2017 ökade värdet på det genomsnittliga kontraktsbeloppet med 51 % jämfört med 2016. Därför ökade nettobetalningarna i elfte EUF under 2017 med 52 % jämfört med 2016 (se tabell 2.1 i EUF:s rapport om det ekonomiska genomförandet). Eftersom förhållandet mellan betalningar för fakturor och förfinansiering är stabilt (42–44 %), resulterade ökningen av betalningarna i en högre nivå av förfinansiering.

Ökningen av den totala förfinansieringen ligger i linje med minskningen i likvida medel (se not 2.4).

2.1.1 Långfristig förfinansiering

(Miljoner euro) 31.12.2017 31.12.2016 Direkt förvaltning 159 71 Genomförd av: Kommissionen 105 39 EU:s genomförandeorgan 6 4 EU-delegationer 48 29 Indirekt förvaltning 423 338 Genomförd av: EIB och EIF 166 180 Internationella organisationer 189 87 Privaträttsliga organ med offentliga förvaltningsuppgifter 11 25 Offentligrättsliga organ 37 13 Tredjeländer 20 34 Totalt 582 409

2.1.2 Kortfristig förfinansiering

(Miljoner euro) Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF 31.12.2017 31.12.2016 Förfinansiering (brutto) 2 158 2 722 2 406 5 288 4 745 Clearade via avgränsning (1) (118) (1 855 ) (1 796 ) (3 770 ) (3 373 ) Totalt 1 40 867 610 1 518 1 372





(Miljoner euro) 31.12.2017 31.12.2016 Direkt förvaltning 256 246 Genomförd av: Kommissionen 86 115 EU:s genomförandeorgan 10 10 EU-delegationer 161 122 Indirekt förvaltning 1 262 1 125 Genomförd av: EIB och EIF 345 372 Internationella organisationer 563 432 Privaträttsliga organ med offentliga förvaltningsuppgifter 59 121 Offentligrättsliga organ 108 53 Tredjeländer 186 148 Totalt 1 518 1 372

2.1.3 Säkerheter som erhållits i samband med förfinansiering

Vid förfinansiering ställs säkerheter som frigörs när betalning av den slutliga betalningsansökan för projektet har gjorts. Den 31 december 2017 uppgick de säkerheter som ställts till EUF med avseende på förfinansiering till 54 miljoner euro (2016: 53 miljoner euro).

Den största delen av förfinansieringen betalas inom ramen för indirekt förvaltning. I sådana fall är mottagaren av den ställda säkerheten inte EUF, utan den upphandlande myndigheten. Genom dessa säkerheter säkerställs EUF:s tillgångar, även om fonden inte är mottagaren. Under 2017 uppgick dessa ställda säkerheter till 577 miljoner euro.

2.2 BIDRAG TILL FÖRVALTNINGSFONDERNA

Under denna rubrik redovisas de belopp som har betalats som bidrag till EU:s förvaltningsfond Bêkou och EU:s förvaltningsfond för nödåtgärder i Afrika. Bidragen lämnas netto efter avdrag av förvaltningsfondernas kostnader och kan hänföras till EUF.

Förvaltningsfondens bidrag genomförs av EUF genom direkt förvaltning.

(Miljoner euro) Förvaltningsfonder Nettobidrag per den 31.12.2016 Bidrag som inbetalats 2017 Fördelning av förvaltningsfondernas nettokostnader 2017 Nettobidrag per den 31.12.2017 Afrika 72 180 (104) 148 Bêkou 26 — (10) 16 Totalt 98 180 (114) 163

EU:s förvaltningsfond för nödåtgärder i Afrika inleddes under 2016 och verksamheten ökade under 2017. Förvaltningsfondens kostnader ökade under 2017 med nästan fem gånger så mycket jämfört med 2016. Dess utbetalningar dubblerades jämfört med föregående år.

2.3 FORDRINGAR MED MOTPRESTATION OCH ÅTERKRAV UTAN MOTPRESTATION

(Miljoner euro) Not 31.12.2017 31.12.2016 Återkrav från transaktioner utan motprestation 2.3.1 19 62 Fordringar från transaktioner med motprestation 2.3.2 73 70 Totalt 92 132

2.3.1 Återkrav från transaktioner utan motprestation

(Miljoner euro) Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF 31.12.2017 31.12.2016 Medlemsstaterna — — — 7 7 40 Kunder 2 7 9 1 19 18 Offentliga organ — 10 8 2 20 23 Tredjeländer 0 1 4 0 6 4 Nedskrivet belopp (2) (16) (15) (1) (34) (25) Förbindelsekonton med EU-institutioner — — — 2 2 2 Totalt 0 2 6 11 19 62

Den totala minskningen av återkrav från transaktioner utan motprestation beror främst på en minskning av återkraven från medlemsstaterna. Den 31 december 2016 inbegrep detta ordinarie bidrag och belopp som ska erhållas som en följd av korrigeringar av övergångsfaciliteten. Dessa kompenserades gentemot medlemsstaternas bidrag under 2017.

Den 31 december 2017 inkluderade återkraven från medlemsstaterna utestående finansiella korrigeringar, som genomfördes gentemot den första delbetalningen av fondkapital som infordrades under 2018 (se not 2.9.1).

(Miljoner euro) Medlemsstaterna 31.12.2017 Tjeckien 2 Rumänien 1 Ungern 1 Irland 1 Grekland 1 Övriga 1 Totalt 7

2.3.2 Fordringar från transaktioner med motprestation

(Miljoner euro) Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF 31.12.2017 31.12.2016 Upplupna intäkter — 63 11 — 74 70 Förbindelsekonton mellan olika EUF 189 88 3 555 (3 833 ) (0) (0) Totalt 189 151 3 566 (3 833 ) 73 70

I upplupna intäkter ingår främst upplupna räntor på förfinansierade belopp med koppling till projekt (63 miljoner euro) och förfinansiering för EU:s förvaltningsfond för nödåtgärder i Afrika (11 miljoner euro).

Av effektivitetsskäl tilldelas den gemensamma kassan för alla EUF till elfte EUF (10). Det medför transaktioner mellan de olika EUF, vilka utjämnas genom förbindelsekonton mellan EUF:s olika balansräkningar.

Förbindelsekonton redovisas bara i enskilda EUF. De totala förbindelsekontona är noll.

2.4 LIKVIDA MEDEL (11)

(Miljoner euro) Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF 31.12.2017 31.12.2016 Särskilda konton: Finansinstitut i medlemsstaterna — — — 105 105 292 Löpande konton: Affärsbanker — — — 242 242 389 Totalt — — — 347 347 680

Den allmänna minskningen av likvida medel beror främst på den ovanligt höga andelen betalningar under 2017. Nettobetalningarna under 2017 ökade med 24 % jämfört med 2016 (se tabell 2.1 i EUF:s rapport om det ekonomiska genomförandet). Nivån på bruttobelningarna, dvs. betalningar utan inflöde från återbetalningskrav, ökade under 2017 med 25 %.

Ökningen av betalningar ligger i linje med EUF:s livscykel. Elfte EUF inleddes 2015 och 2017 var därmed dess tredje verksamhetsår. Elfte EUF har nått sin mognad och topp vad gäller genomförandet av antagna åtgärder. Antalet öppna kontrakt i elfte EUF ökade från 1 300 år 2016 till 1 600 år 2017. Under 2017 ökade nettobetalningarna i elfte EUF med 52 % jämfört med 2016 (se tabell 2.1 i EUF:s rapport om det ekonomiska genomförandet).

I syfte att förbättra presentationen av årsredovisningen för 2017 har kategoriseringen av finansinstitut och banker granskats. De jämförande siffrorna för 2016 har lämnats ut i enlighet med detta.

SKULDER

2.5 AVSÄTTNINGAR

(Miljoner euro) Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF 31.12.2017 31.12.2016 Avsättningar — — — 4 4 4 Totalt — — — 4 4 4

Avsättningen är den bästa uppskattningen av det sannolika belopp som ska betalas av EUF för att under ordnade former finansiera nedläggningen av Centre de Development på det sätt som AVS-EU-ambassadörskommittén beslutat (beslut nr 4/2014 av den 23 oktober 2014).

Beloppet omfattar rättegångar (1,2 miljoner euro) mot Centre de Development och de återstående förväntade kostnaderna för den passiva fasen (t.ex. resterande administrativa uppgifter, andra rättstvister, arkiv, osv.) som inleddes den 31 december 2016 (se not 4.2.2). Inga kostnader för den passiva fasen har hittills uppkommit.

2.6 FINANSIELLA SKULDER

(Miljoner euro) Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF 31.12.2017 31.12.2016 Samfinansiering – skulder — — 7 7 14 6 Totalt — — 7 7 14 6

Ändringen av de totala skulderna till leverantörer och stödmottagare för samfinansiering förklaras i not 2.7.2.1.

2.7 SKULDER TILL LEVERANTÖRER OCH STÖDMOTTAGARE

(Miljoner euro) Not Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF 31.12.2017 31.12.2016 Kortfristiga skulder 2.7.1 0 13 114 235 361 222 Diverse skulder 2.7.2 — (0) 20 182 202 327 Totalt 0 13 133 417 563 549

2.7.1 Kortfristiga skulder

(Miljoner euro) Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF 31.12.2017 31.12.2016 Leverantörer 0 9 85 40 133 98 Medlemsstaterna — — 0 12 12 0 Tredjeländer 0 (0) 15 131 146 91 Offentliga organ — 3 10 70 83 32 Övriga kortfristiga skulder 0 1 4 (18) (13) 1 Totalt 0 13 114 235 361 222

Skulder till leverantörer och stödmottagare innefattar kostnadsredovisningar som EUF tagit emot inom ramen för sin bidragsverksamhet. De tas upp till det ansökta beloppet så snart begäran har tagits emot. Samma förfarande tillämpas på fakturor och kreditnotor som tagits emot vid upphandling. De berörda ersättningskraven har beaktats inom ramen för förfarandena för periodavgränsning vid årets slut. Efter dessa avgränsningar har de beräknade stödberättigande beloppen bokförts i resultaträkningen. Belopp som inte ger rätt till stöd har redovisats som övriga kortfristiga skulder.

Återkraven från medlemsstaterna består av utestående finansiella korrigeringar som ska dras från den första delbetalningen av fondkapital som ska infordras under 2018 (se not 2.9.1). I denna rubrik ingår belopp som ska betalas till Frankrike (10 miljoner euro), Nederländerna (1 miljon euro) och Österrike (1 miljon euro).

2.7.2 Diverse skulder

(Miljoner euro) Not Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF 31.12.2017 31.12.2016 Skulder till leverantörer och stödmottagare för samfinansiering 2.7.2.1 — — 22 6 28 64 Förutbetalda fondkapitaltillskott 2.7.2.2 — — — 173 173 261 Övriga diverse skulder — — — 1 1 2 Totalt — — 22 179 202 327

2.7.2.1 Skulder till leverantörer och stödmottagare för samfinansiering

Fördelningen av lång- och kortfristiga skulder för samfinansiering per medlemsstat sammanfattas i tabellen nedan:

(Miljoner euro) Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF 31.12.2017 31.12.2016 Långfristig samfinansiering Belgien — — 0 1 2 2 Danmark — — — 0 0 0 Frankrike — — 4 — 4 — Tyskland — — — — — 0 Sverige — — 1 2 3 2 Förenade kungariket — — 1 — 1 1 Kanada — — — — — 0 Australien — — 0 — 0 — Usaid — — — 4 4 — — — 7 7 14 6 Kortfristig samfinansiering Belgien — — 4 (1) 3 4 Danmark — — (1) 1 (0) 1 Frankrike — — 12 — 12 37 Tyskland — — 0 — 0 1 Nederländerna — — 0 — 0 1 Spanien — — 1 — 1 3 Sverige — — 5 0 5 7 Förenade kungariket — — 1 3 4 11 Kanada — — 0 — 0 0 Usaid — — — 2 2 — — — 22 6 28 64 Totalt — — 29 13 42 70

De totala långfristiga och kortfristiga skulderna för samfinansiering minskade med 28 miljoner euro jämfört med den föregående rapporteringsperioden.

Under 2017 togs nya samfinansieringsbidrag emot från Usaid (7 miljoner euro), Förenade kungariket (5 miljoner euro) och Sverige (2 miljoner euro).

De totala skulderna för samfinansiering minskades med 42 miljoner euro för att tas upp som intäkter och kostnader i samband med samfinansieringsprojekten (se not 3.1.1 och 3.4).

2.7.2.2 Förutbetalda fondkapitaltillskott

(Miljoner euro) Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF 31.12.2017 31.12.2016 Förenade kungariket — — — 170 170 252 Litauen — — — 2 2 — Ungern — — — — — 9 Totalt — — — 173 173 261

Denna rubrik avser helt medlemsstaternas bidrag för 2018 som betalats i förskott.

2.8 UPPLUPNA KOSTNADER OCH FÖRUTBETALDA INTÄKTER

(Miljoner euro) Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF 31.12.2017 31.12.2016 Upplupna kostnader 0 76 517 137 730 770 Övriga upplupna intäkter och förutbetalda kostnader — — — 3 3 6 Totalt 0 76 517 140 733 776

Upplupna kostnader omfattar beräknade rörelsekostnader för pågående eller avslutade kontrakt utan godkända ersättningsanspråk där de stödberättigande kostnaderna för 2017, som uppkommit för mottagarna av medlen från EUF, beräknades genom att använda bästa tillgängliga uppgifter om de befintliga kontrakten. Andelen beräknade upplupna kostnader som avser betald förfinansiering har bokförts som en minskning av förfinansieringsbeloppen (se not 2.1).

NETTOTILLGÅNGAR

2.9 FONDKAPITAL

2.9.1 Infordrat fondkapital – aktiva EUF

(Miljoner euro) Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF Totalt Fondkapital 12 164 10 973 20 960 29 367 73 464 Icke infordrat fondkapital — — (1 773 ) (29 367 ) (31 140 ) Infordrat fondkapital per den 31.12.2016 12 164 10 973 19 187 — 42 323 Fondkapital 12 164 10 773 20 960 29 367 73 264 Icke infordrat fondkapital — — — (27 090 ) (27 090 ) Infordrat fondkapital per den 31.12.2017 12 164 10 773 20 960 2 277 46 173

Fondkapitalet motsvarar de totala bidragen från medlemsstaterna för den relevanta EUF-fonden i enlighet med varje internt avtal. Icke infordrat fondkapital motsvarar ursprungliga anslag som ännu inte har betalats in av medlemsstaterna.

Infordrat fondkapital utgörs av det ursprungliga anslagsbelopp som har infordrats för överföring till konton i medlemsstaternas statskassor (se not 2.9.2 nedan).

Genom rådets beslut (EU) 2017/1206 (12) ska medlemsstaternas bidragsandel som fastställs i de interna avtalen för åttonde och nionde EUF således minskas med ett belopp av 200 miljoner euro som frigjorts från åttonde och nionde EUF. Eftersom de medel som frigjorts från åttonde EUF redan nästan i sin helhet har överförts till övriga EUF, drogs 200 miljoner euro av från kapitalet i nionde EUF.

Återbetalningar till följd av denna minskning har kompenserats genom ytterligare infordran av medel i elfte EUF. Det resulterade i en finansiell korrigering. Den finansiella korrigeringen kan genomföras vid den tredje delbetalningen 2017 och/eller den första delbetalningen 2018. Den utestående finansiella korrigeringen har antingen bokförts som fordringar eller skulder från/till medlemsstaterna (se noterna 2.3.1 och 2.7.1).

2.9.2 Infordrat och icke infordrat fondkapital per medlemsstat

(Miljoner euro) Bidrag tionde EUF % Icke infordrat kapital per den 31.12.2016 Infordrat kapital 2017 Icke infordrat kapital per den 31.12.2017 Österrike 2,41 43 (43) — Belgien 3,53 63 (63) — Bulgarien 0,14 2 (2) — Cypern 0,09 2 (2) — Tjeckien 0,51 9 (9) — Danmark 2,00 35 (35) — Estland 0,05 1 (1) — Finland 1,47 26 (26) — Frankrike 19,55 347 (347) — Tyskland 20,50 364 (364) — Grekland 1,47 26 (26) — Ungern 0,55 10 (10) — Irland 0,91 16 (16) — Italien 12,86 228 (228) — Lettland 0,07 1 (1) — Litauen 0,12 2 (2) — Luxemburg 0,27 5 (5) — Malta 0,03 1 (1) — Nederländerna 4,85 86 (86) — Polen 1,30 23 (23) — Portugal 1,15 20 (20) — Rumänien 0,37 7 (7) — Slovakien 0,21 4 (4) — Slovenien 0,18 3 (3) — Spanien 7,85 139 (139) — Sverige 2,74 49 (49) — Förenade kungariket 14,82 263 (263) — Totalt 100,00 1 773 (1 773 ) —





(Miljoner euro) Bidrag elfte EUF % Icke infordrat kapital per den 31.12.2016 Infordrat kapital 2017 Icke infordrat kapital per den 31.12.2017 Österrike 2,40 704 (55) 650 Belgien 3,25 954 (74) 880 Bulgarien 0,22 64 (5) 59 Kroatien 0,23 66 (5) 61 Cypern 0,11 33 (3) 30 Tjeckien 0,80 234 (18) 216 Danmark 1,98 582 (45) 537 Estland 0,09 25 (2) 23 Finland 1,51 443 (34) 409 Frankrike 17,81 5 231 (406) 4 826 Tyskland 20,58 6 044 (469) 5 575 Grekland 1,51 443 (34) 408 Ungern 0,61 180 (14) 166 Irland 0,94 276 (21) 255 Italien 12,53 3 680 (285) 3 394 Lettland 0,12 34 (3) 31 Litauen 0,18 53 (4) 49 Luxemburg 0,26 75 (6) 69 Malta 0,04 11 (1) 10 Nederländerna 4,78 1 403 (109) 1 294 Polen 2,01 589 (46) 544 Portugal 1,20 351 (27) 324 Rumänien 0,72 211 (16) 195 Slovakien 0,38 110 (9) 102 Slovenien 0,22 66 (5) 61 Spanien 7,93 2 330 (181) 2 149 Sverige 2,94 863 (67) 796 Förenade kungariket 14,68 4 311 (334) 3 976 Totalt 100,00 29 367 (2 277 ) 27 090

Under 2017 har 1 773 miljoner euro infordrats från tionde EUF och 2 277 miljoner euro från elfte EUF. Den 31 december 2017 hade kapitalet för åttonde, nionde och tionde EUF infordrats och tagits emot i sin helhet.

2.9.3 Infordrat fondkapital från avslutade EUF som överförts från tidigare år

(Miljoner euro) Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF 31.12.2017 31.12.2016 Medel överförda från avslutade EUF 627 1 625 — — 2 252 2 252

Under denna rubrik ingår medel som överförts från avslutade EUF till åttonde och nionde EUF.

2.9.4 Infordrat fondkapital som överförs mellan aktiva EUF

(Miljoner euro) Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF Totalt Utgående balans per den 31.12.2015 (2 476 ) 2 376 35 65 — Överföring av återtagna belopp till resultatreserven i tionde EUF från tidigare EUF (20) (163) 182 — — Överföring av återtagna belopp från tidigare EUF till resultatreserven för elfte EUF — — (356) 356 — Överföring från elfte resultatreserven till den fredsbevarande resursen för Afrika (tionde EUF) — — 386 (386) — Utgående balans per den 31.12.2016 (2 496 ) 2 214 247 35 — Överföring av återtagna belopp till resultatreserven i tionde EUF från tidigare EUF (7) (37) 44 — — Överföring av återtagna belopp från tidigare EUF till resultatreserven för elfte EUF — — (171) 171 — Utgående balans per den 31.12.2017 (2 503 ) 2 177 120 206 —

Under denna rubrik ingår medel som överförts mellan aktiva EUF.

Alltsedan ikraftträdandet av Cotonouavtalet överförs alla outnyttjade medel från tidigare aktiva EUF till den senast inrättade EUF efter det att de tidigare åtagandena dragits tillbaka. Medel som överförts från andra EUF resulterar i en ökning av anslagen för den mottagande fonden och i en minskning av anslagen för ursprungsfonden. Medel som överförts till resultatreserven för tionde och elfte EUF kan bara tas i anspråk enligt särskilda villkor i de interna avtalen.

3. NOTER TILL RESULTATRÄKNINGEN

INTÄKTER

(Miljoner euro) Not 2017 2016 Intäkter från transaktioner utan motprestation 3.1 61 8 Intäkter från transaktioner med motprestation 3.2 25 66 Totalt 87 73

3.1 INTÄKTER FRÅN TRANSAKTIONER UTAN MOTPRESTATION

(Miljoner euro) Not Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF 2017 2016 Återkrav av kostnader 0 5 7 7 19 23 Återkrav av Stabexmedel — — — 0 0 1 Intäkter från samfinansiering 3.1.1 — — 42 1 42 (15) Totalt 0 5 49 7 61 8

Intäkter från transaktioner utan motprestation kan delas upp enligt följande förvaltningsmetod:

(Miljoner euro) 2017 2016 Direkt förvaltning 5 6 Genomförd av: Kommissionen 1 1 EU-delegationer 4 5 Indirekt förvaltning 56 2 Genomförd av: Tredjeländer 55 (0) Internationella organisationer 2 2 Offentligrättsliga organ 0 0 Privaträttsliga organ med offentliga förvaltningsuppgifter (1) 0 Totalt 61 8

3.1.1 Intäkter från samfinansiering

Sam-finansieringsbidragen uppfyller kriterierna för intäkter från villkorade transaktioner utan motprestation och bör därmed inte påverka resultaträkningen. De bidrag som tagits emot kvarstår som skulder (se not 2.7.2.1) till dess att de villkor som åtföljer bidragen är uppfyllda, dvs. stödberättigande kostnader har uppkommit (se not 3.4). Motsvarande belopp bokförs därefter som intäkter utan motprestation från samfinansiering. Följaktligen är påverkan på årets ekonomiska resultat noll.

3.2 INTÄKTER FRÅN TRANSAKTIONER MED MOTPRESTATION

(Miljoner euro) Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF 2017 2016 Finansiella intäkter (0) (1) 4 (0) 4 3 Övriga intäkter 1 5 13 4 22 62 Totalt 1 4 17 4 25 66

De finansiella intäkterna innehåller ränta från förvaltningsfonden och ränta på förfinansiering.

Övriga intäkter avser realiserade och orealiserade växelkursvinster.

KOSTNADER

3.3 STÖDINSTRUMENT

(Miljoner euro) Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF 2017 2016 Programplanerat bistånd 1 3 805 1 341 2 150 1 751 Makroekonomiskt stöd — 21 — — 21 39 Sektorspolitik (0) (9) — — (9) 18 Projekt som avser flera AVS-stater — 0 417 694 1 112 693 Räntesubventioner — — — — — (3) Katastrofbistånd — (1) 26 264 289 398 Andra stödprogram kopplade till tidigare EUF — (1) — — (1) 1 Institutionellt stöd — — 3 21 23 38 Kompensation exportintäkter (0) (1) — — (1) 0 Bidrag till förvaltningsfonderna — — — 114 114 35 Totalt 0 14 1 251 2 435 3 700 2 970

EUF:s rörelsekostnader omfattar de olika stödinstrumenten och kan ha olika utformning beroende på hur medlen förvaltas och betalas ut.

Ökningen av totala betalningar för stödinstrument ligger i linje med EUF:s livscykel. Elfte EUF inleddes 2015 och 2017 var därmed dess tredje verksamhetsår. Elfte EUF har nått sin mognad och topp vad gäller genomförandet av antagna åtgärder. Antalet öppna kontrakt i elfte EUF ökade från 1 300 år 2016 till 1 600 år 2017. Under 2017 ökade det genomsnittliga kontraktsbeloppets värde med 51 %, jämfört med 2016.

Kostnaderna för sektorspolitiken var negativa under 2017 till följd av en återföring av en faktura som felaktigt bokförts under 2016.

3.4 SAMFINANSIERINGSKOSTNADER

(Miljoner euro) Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF 2017 2016 Samfinansiering — — 42 1 42 (15)

I denna rubrik ingår kostnader som uppkommit för samfinansieringsprojekt under 2017. Det bör noteras att de kostnader som uppkommit inbegriper beräknade belopp som avser periodavgränsningen (och följaktligen återföring av de beräknade belopp som avser förra året). Eftersom återföringen av de beräknade kostnaderna för 2015 (50 miljoner euro) översteg de kostnader som uppkom under 2016 (35 miljoner euro), var samfinansieringskostnaderna negativa för 2016.

Motsvarande intäkter har bokförts i resultaträkningen (se not 3.1.1).

3.5 STÖDINSTRUMENT OCH SAMFINANSIERINGSKOSTNADER PER FÖRVALTNINGSMETOD

(Miljoner euro) 2017 2016 Direkt förvaltning 1 447 1 173 Genomförd av: Kommissionen 122 140 EU:s genomförandeorgan 26 10 Förvaltningsfonder 89 36 EU-delegationer 1 209 987 Indirekt förvaltning 2 295 1 781 Genomförd av: EIB och EIF 48 5 Internationella organisationer 1 171 821 Privaträttsliga organ med offentliga förvaltningsuppgifter (20) 143 Offentligrättsliga organ 356 57 Tredjeländer 739 756 Privaträttsliga organ som genomför offentlig-privata partnerskap 0 (1) Totalt 3 742 2 954

3.6 KOSTNADER FÖR FINANSIELLA TRANSAKTIONER

(Miljoner euro) Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF 2017 2016 Nedskrivning av fordringar (1) (1) 10 1 9 (4) Övriga finansiella kostnader — — — (1) (1) 0 Totalt (1) (1) 10 0 8 (4)

Rubriken för nedskrivning av fordringar innehåller en avslutsberäkning av kostnaderna för osäkra fordringar. De beräknade kostnaderna för 2017 speglar ökningen av den totala nedskrivningen av fordringar från 25 miljoner euro till 34 miljoner euro (se not 2.3.1). Eftersom beräkningen också inbegriper återföringar av föregående års beräkningar var de totala kostnaderna negativa under 2016 (från 29 miljoner euro 2015 till 25 miljoner euro 2016).

3.7 ÖVRIGA KOSTNADER

(Miljoner euro) Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF 2017 2016 Administrativa kostnader och it-kostnader (0) 0 1 106 107 129 Avsättningar för risker och kostnader — — — — — — Realiserade förluster på kundfordringar 1 1 1 — 3 0 Växelkursförluster 1 7 28 8 44 66 Totalt 2 9 29 114 154 196

I denna rubrik ingår stödutgifter, dvs. de administrativa kostnader som avser EUF:s programplanering och genomförande. Detta inbegriper kostnader för utarbetande, uppföljning, övervakning och utvärdering av projekt samt kostnader för datanätverk, tekniskt bistånd etc.

4. EVENTUALTILLGÅNGAR OCH EVENTUALFÖRPLIKTELSER SAMT ÖVRIGA SIGNIFIKANTA TRANSAKTIONER

4.1 EVENTUALTILLGÅNGAR

(Miljoner euro) Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF 31.12.2017 31.12.2016 Fullgörandegarantier — 4 6 0 10 9 Tillbakahållandegarantier — 4 4 — 8 7 Totalt — 8 10 0 18 16

Det krävs ibland att en säkerhet ställs i form av fullgörandegarantier för att säkra att mottagarna av medlen från EUF fullgör förpliktelserna och rättar sig efter villkoren i de kontrakt de slutit med EUF.

Tillbakahållandegarantier avser bara kontrakt om byggnadsarbeten. Vanligtvis hålls 10 % av de mellanliggande betalningarna till mottagarna inne för att säkerställa att uppdragstagarna uppfyller sina skyldigheter. Dessa kvarhållna belopp bokförs som skulder. Uppdragstagaren kan i stället för att avvakta ett godkännande från den upphandlande myndigheten lämna en tillbakahållandegaranti som ersätter de belopp som kvarhållits från de mellanliggande betalningarna. Dessa mottagna garantier redovisas som eventualtillgångar.

I fråga om de kontrakt som förvaltas inom ramen för indirekt förvaltning tillhör de säkerheter som ställts en annan upphandlande myndighet än EUF och de bokförs inte genom EUF. Under 2017 uppgick dessa ställda säkerheter till 644 miljoner euro.

4.2 ÖVRIGA SIGNIFIKANTA UPPLYSNINGAR

4.2.1 Utestående åtaganden som ännu inte bokförts

Det nedanstående beloppet avser de budgeterade utestående åtagandena minus belopp som tagits upp som kostnader i resultaträkningen. Med budgeterade utestående åtaganden avses åtaganden som ännu inte vare sig har slutbetalats eller dragits tillbaka. Detta är en naturlig följd av förekomsten av fleråriga program.

(Miljoner euro) Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF 31.12.2017 31.12.2016 Utestående åtaganden som ännu inte bokförts 0 88 1 659 6 760 8 508 6 746 Totalt 0 88 1 659 6 760 8 508 6 746

Den 31 december 2017 uppgick de budgeterade utestående åtagandena till 9 745 miljoner euro (2016: 7 665 miljoner euro).

4.2.2 Centrum för företagsutveckling

AVS-EU-ministerrådet enades i juni 2014 om att gå vidare med att under ordnade former stänga Centrum för företagsutveckling (nedan också kallat centrumet), och samtidigt säkerställa att de stödprojekt inom den privata sektorn som genomförs av centrumet i AVS-länder och AVS-regioner fullföljs i sin helhet. Därför delegerade AVS-EU-ministerrådet befogenheter till AVS-EU-ambassadörskommittén för att föra ärendet vidare, så att nödvändiga beslut kan fattas.

Genom beslut nr 4/2014 av den 23 oktober 2014 bemyndigade AVS–EU-ministerrådet centrumets styrelse att med omedelbar verkan vidta alla lämpliga åtgärder för att stänga centrumet. I enlighet med artikel 2 i det beslutet beordrades styrelsen att kontraktera en god man för att utarbeta och genomföra en stängningsplan.

I slutet av juni 2015 lade den gode mannen fram en slutlig strategisk plan med budget och arbetsplan för styrelsen, som speglade resultatet av den sociala dialogen. Budgeten för den slutliga strategiska planen, som godkänts av centrumets styrelse, låg till grund för kommissionens förslag till finansieringsbeslut, som antogs av kommissionen under 2015 med ett totalt belopp på 18,2 miljoner euro. Efter det att ovan nämnda finansieringsbeslut hade antagits ingicks ett bidragsavtal i december 2015 mellan centrumet och Europeiska kommissionen, som ger den finansiering som behövs för en realisering av centrumets tillgångar och reglering av dess skulder. Detta bidragsavtal inleddes den 1 januari 2016 och kommer att pågå till och med den 31 december 2017.

4.2.3 Förenade kungarikets utträde ur Europeiska unionen

Bakgrund

I en folkomröstning den 23 juni 2016 röstade en majoritet av medborgarna i Förenade kungariket för att landet skulle lämna EU. Den 29 mars 2017 meddelade Förenade kungariket formellt Europeiska rådet om sin avsikt att lämna EU och Europeiska atomenergigemenskapen (Euratom).

Beträffande EUF

Den 19 mars 2018 offentliggjorde kommissionen ett förslag till utträdesavtal som beskrev de framsteg som gjorts i förhandlingarna med Förenade kungariket.

I detta förslag till utträdesavtal anges att Förenade kungariket ska fortsätta vara part i EUF fram till avslutet av elfte EUF, och alla tidigare EUF, och landet ska i detta avseende ha samma skyldigheter som medlemsstaterna enligt det interna avtal genom vilket EUF inrättades, samt de skyldigheter som följer av tidigare EUF fram till det att dessa avslutas. Förenade kungariket får delta, utan rösträtt, som observatör i EUF-kommittén.

I förslaget till utträdesavtal anges också att om inga åtaganden ingåtts för beloppen för projekt i tionde EUF, eller från tidigare EUF, eller har återtagits den dag då detta avtal träder i kraft, ska Förenade kungarikets del av dessa belopp inte återanvändas. Samma gäller för Förenade kungarikets del av medel som inte ingåtts eller som återtagits i elfte EUF efter den 31 december 2020.

Den 31 december 2017 finns ingen ekonomisk påverkan att rapportera i EUF:s årsredovisning. Förhandlingarna om Förenade kungarikets utträde ur EU pågår fortfarande och därmed kan avtalets slutgiltiga utformning inte bekräftas i detta skede.

5. HANTERING AV FINANSIELLA RISKER

Följande uppgifter vad gäller EUF:s hantering av finansiella risker avser den likviditetsförvaltning som kommissionen utför för EUF:s räkning för att nyttja fondens medel.

5.1 RIKTLINJER FÖR FINANSIELL RISKHANTERING OCH RISKSÄKRING

Reglerna och principerna för hanteringen av likviditetsförvaltningen anges i budgetförordningen för elfte EUF och i det interna avtalet.

Som ett resultat av ovan nämnda förordning tillämpas följande huvudprinciper:

— Medlemsstaterna betalar bidragen till EUF genom särskilda konton som öppnats hos var och en av medlemsstaternas sedelutgivande banker eller hos ett finansinstitut som medlemsstaten har utsett. Bidragsbeloppen ska stå kvar på de särskilda kontona till dess betalningen till EUF ska verkställas.

— Medlemsstaterna ska betala sina bidrag till EUF i euro, medan EUF:s betalningar görs både i euro och i andra valutor, också i mindre kända valutor.

— Bankkonton som öppnats av kommissionen för EUF:s räkning får inte övertrasseras.

Utöver de särskilda kontona har kommissionen öppnat andra bankkonton i EUF:s namn hos finansinstitut (centralbanker och affärsbanker) för att utföra betalningar och ta emot andra intäkter än medlemsstaternas bidrag till budgeten.

Kassa- och betalningstransaktioner är i hög grad automatiserade och baseras på moderna informationssystem. Särskilda förfaranden används för att garantera säkerheten i systemen och för att säkerställa åtskillnad mellan befogenheter i enlighet med budgetförordningen, kommissionens interna kontrollstandarder och revisionsprinciper.

En uppsättning skriftliga riktlinjer och förfaranden reglerar hanteringen av kassa- och betalningstransaktionerna i syfte att begränsa de operativa och finansiella riskerna och säkerställa en tillräcklig kontrollnivå. De täcker de olika transaktionsområdena och överensstämmelsen med riktlinjerna och förfarandena kontrolleras regelbundet.

5.2 VALUTARISK

EUF:s exponering för valutarisker vid årsslutet – nettoposition

(Miljoner euro) 31.12.2017 31.12.2016 USD GBP DKK SEK EUR Övriga Totalt USD GBP DKK SEK EUR Övriga Totalt Finansiella tillgångar Fordringar och återkrav 64 — — — 26 2 92 0 — — — 129 3 132 Likvida medel 4 0 — — 344 — 347 2 0 — — 678 — 680 Totalt 68 0 — — 370 2 439 2 0 — — 807 3 812 Finansiella skulder Långfristiga finansiella skulder — — — — (14) — (14) — — — — (6) — (6) Skulder till leverantörer och stödmottagare (0) — — — (533) (30) (563) 0 — — — (495) (54) (549) Totalt (0) — — — (547) (30) (577) 0 — — — (501) (54) (555) Totalt 68 0 — — (177) (28) (138) 2 0 — — 306 (51) 257

Alla bidrag hålls i euro och andra valutor köps först när de behövs för att verkställa betalningarna. Därmed utsätts inte EUF:s likviditetsförvaltning för valutarisker.

5.3 RÄNTERISKER

EUF lånar inte upp pengar och är därmed inte utsatt för ränterisker.

Räntan är upplupen på saldona på fondens olika bankkonton. Därför har kommissionen för EUF:s räkning infört åtgärder för att säkerställa att regelbundet återkommande intäktsräntor speglar nivån på marknadsräntorna samt eventuella fluktuationer.

Bidragen till EUF-budgeten krediteras av varje medlemsstat till ett särskilt konto som öppnats av det finansinstitut som den utsett. Eftersom avkastningen på vissa av dessa konton kan vara negativ, finns likviditetsförvaltningsförfaranden för att minimera innehavet på de berörda kontona. Dessutom bärs en negativ avkastning på dessa konton, i enlighet med rådets förordning (EU) 2016/888, av den berörda medlemsstaten.

Avkastningen på insatta medel över natten på konton i affärsbankerna beräknas per dag. Avkastningen på dessa konton baseras på rörliga marknadsräntor och på denna avkastning tillämpas en avtalsmässig marginal (positiv eller negativ). På de flesta kontona är räntan kopplad till en marknadsreferensränta och justeras för att spegla eventuella fluktuationer i denna räntesats. Därmed riskerar inte EUF att dess innehav får ersättning till lägre räntenivåer än marknadsräntorna.

5.4 KREDITRISKER (MOTPARTSRISK)

Finansiella tillgångar som varken är förfallna till betalning eller nedskrivna

(Miljoner euro) Totalt Varken förfallna eller nedskrivna Förfallna men inte nedskrivna < 1 år 1–5 år > 5 år Fordringar med motprestation och återkrav utan motprestation 92 92 0 — — Totalt per den 31.12.2017 92 92 0 — — Fordringar med motprestation och återkrav utan motprestation 132 93 36 4 — Totalt per den 31.12.2016 132 93 36 4 —





Finansiella tillgångar per riskkategori:

(Miljoner euro) 31.12.2017 31.12.2016 Fordringar Likvida medel Totalt Fordringar Likvida medel Totalt Motparter med extern kreditvärdering Högsta och hög kreditvärdighet 3 103 106 34 284 318 Medelhög kreditvärdighet 0 240 240 3 371 374 Medellåg kreditvärdighet 3 4 7 2 16 18 Icke investeringsvärdig eller låg kreditvärdighet 1 0 2 1 9 10 Totalt 7 347 354 40 680 720 Motparter utan extern kreditvärdering Grupp 1 (gäldenärer utan tidigare skulder) 86 0 86 92 0 92 Grupp 2 (gäldenärer med tidigare skulder) — — — — — — Totalt 86 0 86 92 0 92 Totalt 92 347 440 132 680 812

Medel i kategorierna icke investeringsvärdig och medellåg kreditvärdighet avser främst medlemsstaternas bidrag till EUF som betalas till de särskilda konton som medlemsstaterna öppnat i enlighet med artikel 22.3 i budgetförordningen för EUF. Enligt förordningen ska bidraget stå kvar på detta särskilda konto till dess att utbetalningar görs.

Merparten av EUF:s likvida medel innehas, i enlighet med budgetförordningen för EUF, på de särskilda konton som medlemsstaterna har öppnat för inbetalningen av sina bidrag. De flesta av dessa konton innehas av medlemsstaternas förvaltningsmyndigheter eller nationella centralbanker. Dessa institutioner har den lägsta motpartsrisken för EUF (exponeringen ligger hos medlemsstaterna).

För den del av EUF:s likvida medel som innehas i affärsbanker för att täcka betalningar fylls dessa konton på just innan utbetalningarna görs och förvaltas automatiskt av kommissionens system för likviditetsförvaltning. En lägsta nivå likvida medel, som står i proportion till de genomsnittliga dagliga utbetalningarna, finns på varje konto. Därmed hålls belopp på dessa konton över natten konstant på en låg nivå, vilket säkerställer att EUF:s riskexponering är begränsad.

Vidare tillämpas särskilda riktlinjer vid urvalet av affärsbanker för att ytterligare minska den motpartsrisk som EUF exponeras för.

Alla affärsbanker väljs ut genom anbudsförfaranden. Den lägsta kortfristiga kreditvärdering som krävs för att få delta i anbudsförfarandena är Moodys P-1 eller motsvarande (S&P A-1 eller Fitch F1). En lägre nivå kan krävas under särskilda och vederbörligen motiverade förhållanden.

5.5 LIKVIDITETSRISK

Löptidsanalys av finansiella skulder efter resterande avtalsmässiga löptider

(Miljoner euro) < 1 år 1–5 år > 5 år Totalt Finansiella skulder 563 13 1 577 Totalt per den 31.12.2017 563 13 1 577 Finansiella skulder 549 6 — 555 Totalt per den 31.12.2016 549 6 — 555

De budgetprinciper som tillämpas på EUF säkerställer att de samlade likvida medlen för budgetperioden alltid är tillräckliga för verkställandet av samtliga betalningar. Medlemsstaternas totala bidrag motsvarar de totala betalningsbemyndigandena för budgetperioden i fråga.

Medlemsstaternas bidrag till EUF betalas dock genom tre delbetalningar per år, medan utbetalningarna till viss del är säsongsbundna.

För att säkerställa att de likvida medlen alltid är tillräckliga för att täcka de betalningar som ska verkställas under en given månad utbyts regelbundet information om situationen vad gäller de kontanta medlen mellan kommissionens likviditetsförvaltning och de berörda utbetalande avdelningarna för att säkerställa att gjorda utbetalningar under en given period inte överskrider de tillgängliga likvida medlen.

Utöver vad som anges ovan och mot bakgrund av EUF:s dagliga likviditetsförvaltning säkerställer automatiserade likviditetsförvaltningsredskap att det varje dag finns tillräckliga medel på vart och ett av EUF:s bankkonton.

6. REDOVISNING AV TRANSAKTIONER MED NÄRSTÅENDE

Närstående parter till EUF är förvaltningsfonden Bêkou, EU:s förvaltningsfond för nödåtgärder i Afrika och Europeiska kommissionen. Transaktioner mellan dessa enheter äger rum som ett led i EUF:s normala verksamhet och inga särskilda redovisningskrav ställs i dessa fall för transaktioner som görs i enlighet med EU:s redovisningsregler.

EUF har ingen separat förvaltning, eftersom fonden förvaltas av kommissionen. Ersättningar till nyckelpersoner inom EU, däribland kommissionen, har offentliggjorts i Europeiska unionens konsoliderade årsredovisning under rubrik 7.2 ”Ersättningar till nyckelpersoner”.

7. HÄNDELSER EFTER BALANSDAGEN

Den dag då dessa räkenskaper godkändes hade fortfarande inga materiella händelser som borde redovisas separat under detta avsnitt uppmärksammats av eller rapporterats till EUF:s räkenskapsförare. Årsredovisningen och därtill hörande noter har sammanställts med stöd av senaste tillgängliga uppgifter, vilket också framgår av den information som det redogörs för ovan.

8. AVSTÄMNING MELLAN DET EKONOMISKA RESULTATET OCH BUDGETUTFALLET

Årets ekonomiska resultat beräknas enligt principerna för periodiserad redovisning. Budgetutfallet beräknas emellertid genom kassabaserad redovisning. Eftersom det ekonomiska resultatet och budgetutfallet bygger på samma underliggande transaktioner, är försök att stämma av dem mot varandra ett användbart sätt att genomföra kontollerna på. Denna avstämning redovisas i tabellen nedan, med angivelse av de viktigaste avstämningsbeloppen, som delas upp mellan intäkter och kostnader.

(Miljoner euro) 2017 2016 EKONOMISKT RESULTAT FÖR ÅRET (3 818 ) (3 073 ) Intäkter Fordringar som inte påverkar budgetutfallet (7) (2) Fordringar som fastställts under budgetåret men ännu inte uppburits (3) (7) Fordringar som fastställts under tidigare år och uppburits under budgetåret 29 16 Nettoeffekt av förfinansiering 57 41 Upplupna intäkter (netto) (62) 8 Övriga (2) (5) Kostnader Kostnader under året som ännu inte betalats 19 22 Kostnader från tidigare år som betalats under innevarande år (60) (88) Nettoeffekt av förfinansiering (685) (459) Upplupna kostnader (netto) 373 256 BUDGETUTFALL FÖR ÅRET (4 158 ) (3 291 )

8.1 AVSTÄMNING – INTÄKTER

Budgetintäkterna under ett budgetår motsvarar intäkterna från fordringar som fastställts under årets lopp och uppbörd av fordringar från tidigare budgetår.

Fordringar som inte påverkar budgetutfallet redovisas i det ekonomiska resultatet, men kan ur budgetsynvinkel inte anses utgöra intäkter, eftersom det likvida beloppet överförs till reserven och inga åtaganden kan ingås på nytt utan ett rådsbeslut.

De fordringar som fastställs under budgetåret, men som ännu inte uppburits, ska dras ifrån det ekonomiska resultatet vid avstämningen, eftersom de inte ingår i budgetintäkterna. Däremot måste fordringar som fastställts under tidigare år, men som uppbärs under det aktuella året, läggas till det ekonomiska resultatet för att avstämningen ska bli rättvisande.

Nettoeffekten av förfinansieringen är clearingen av återkrävda förfinansieringsbelopp. Dessa belopp påverkar inte årets resultat.

De upplupna intäkterna netto består främst av upplupna belopp som sammanställts i samband med periodavgränsningen vid årets slut. Endast nettoeffekten, dvs. de upplupna intäkterna för innevarande år minus återföringen av de upplupna intäkterna från föregående år, ska beaktas.

8.2 AVSTÄMNING – KOSTNADER

Kostnader under året som ännu inte har betalats ska läggas till för att avstämningen ska bli rättvisande, eftersom de ingår i årets resultat men inte i budgetutgifterna. Däremot måste kostnader från föregående år som betalats under innevarande år dras av från det ekonomiska resultatet vid avstämningen, eftersom de utgör en del av innevarande års budgetutgifter, men utan att vare sig påverka det ekonomiska resultatet eller minska utgifterna i det fall korrigeringar görs.

Kontantbehållningen från betalningar som ställts in påverkar inte det ekonomiska resultatet men påverkar budgetutfallet.

Nettoeffekten av förfinansiering utgörs av en kombination av ny förfinansiering som utbetalats under det aktuella budgetåret (årets budgetutgifter) och clearingen av förfinansiering som betalats ut under innevarande eller tidigare år genom att de stödberättigande kostnaderna godkänns. De senare beloppen utgör kostnader i den periodiserade redovisningen, men däremot inte kostnader i budgeträkenskaperna, eftersom den ursprungliga förfinansieringen redan tagits upp som en budgetkostnad i det skede då den betalades ut.

De upplupna nettokostnaderna består av belopp som sammanställs i samband med periodavgränsningen vid årets slut, t.ex. stödberättigande kostnader som burits av mottagare av stöd från EUF men som ännu inte har rapporterats till EUF. Endast nettoeffekten, dvs. de upplupna kostnaderna för innevarande år minus återföring av upplupna kostnader från det föregående året, beaktas.

ÅRSREDOVISNING FÖR EU:s FÖRVALTNINGSFONDER SOM KONSOLIDERATS I EUF

ÅRSREDOVISNING FÖR EU:s FÖRVALTNINGSFOND BÊKOU 2017 (13)

BAKGRUNDSINFORMATION OM EU:s FÖRVALTNINGSFOND BÊKOU

Allmän bakgrund om unionens förvaltningsfonder

En förvaltningsfond är en juridisk konstruktion med en tydlig finansiell struktur, som samlar medel från flera givare för att gemensamt finansiera en åtgärd på grundval av gemensamt överenskomna mål och rapporteringsformat.

I enlighet med artikel 187.1 i förordningen om finansiella regler för unionens allmänna budget (EU:s budgetförordning) och artikel 42 i den budgetförordning som är tillämplig på elfte EUF (budgetförordningen för EUF) får kommissionen inrätta förvaltningsfonder för externa åtgärder. Unionens förvaltningsfonder för externa åtgärder är avtal som ingås med andra givare (minst en extern givare) för katastrofinsatser och för insatser efter de inledande katastrofinsatserna eller tematiska åtgärder. Inrättandet av EU:s förvaltningsfonder för externa åtgärder ska motiveras genom dess europeiska mervärde (dess mål kan bättre uppnås på unionsnivå än på nationell nivå) och komplementaritet (förvaltningsfonden bör inte duplicera redan befintliga och liknande instrument).

Europeiska kommissionen lägger fram ett förslag till beslut för att inrätta en förvaltningsfond för externa åtgärder till den behöriga kommitté som anges i den grundläggande rättsakten som reglerar det instrument som tillhandahåller EU:s finansiella bidrag till den nya förvaltningsfonden. Genom samrådet med kommittéerna säkerställs ett lämpligt deltagande av rådet i inrättandet av en förvaltningsfond för externa åtgärder. Förslaget till ändring av budgetförordningen riktas mot behovet av ett större deltagande av Europaparlamentet i inrättandet av förvaltningsfonder för externa åtgärder (artikel 227.1) och rapportering av deras verksamheter (artikel 244).

Europeiska kommissionen och givarna undertecknar den konstituerande akten om förvaltningsfondens inrättande efter det att den och finansieringsbesluten godkänts. I den konstituerande akten beskrivs förvaltningsfondens väsentliga egenskaper, som dess särskilda mål, reglerna för styrelsens sammansättning och interna regler, samt varaktighet. EU:s förvaltningsfonder för externa åtgärder inrättas för en begränsad period och definieras, tillsammans med dess mål, i den konstituerande akt genom vilken fonden inrättas. I enlighet med artikel 187 i förordningen om finansiella regler för unionens allmänna budget har EU:s förvaltningsfonder för externa åtgärder särskilda styrmekanismer och bidragen förs inte upp i EU-budgeten.

EU:s förvaltningsfonder för externa åtgärder erbjuder ett flertal fördelar: De är instrument som förvaltas av EU, vilket ger en ökad samordning med medlemsstaterna, och ger unionen och andra givare bättre kontroll över verksamheten och ökar unionens synlighet. Förvaltningsfonderna gynnas av snabba beslutsförfaranden och deras förmåga att samla större summor från olika källor gör dem till ett flexibelt, proaktivt och anpassningsbart verktyg.

EU:s förvaltningsfonder för externa åtgärder förvaltas av kommissionen, vars delegerade utanordnare tar ansvar och intygar att medlen använts på ett korrekt sätt till kommissionen och till givare från tredje part. Chefen för EU:s förvaltningsfonder för externa åtgärder är vidaredelegerad utanordnare. På samma sätt som för Europeiska utvecklingsfonden är förvaltningsfondens räkenskapsförare även kommissionens räkenskapsförare, med ansvar för att fastställa regler och förfaranden för förande av räkenskaper och för att utforma kontoplanen som är gemensam för alla unionsförvaltningsfonder.

Europaparlamentet och/eller rådet får begära att kommissionen avbryter anslagen till förvaltningsfonden eller ändrar den konstituerande akten för att likvidera den.

EU:s befintliga förvaltningsfonder

Kommissionens har hittills inrättat följande fyra förvaltningsfonder för externa åtgärder:

— BÊKOU EUTF, vars mål är att stödja alla aspekter av Centralafrikanska republikens väg ur krisen och dess återuppbyggnadsinsatser. Inrättad den 15 juli 2014.

— MADAD EUTF, EU:s regionala förvaltningsfond för insatser med anledning av krisen i Syrien. Inrättad den 15 december 2014.

— AFRICA EUTF, EU:s förvaltningsfond för nödåtgärder i Afrika inriktade på stabilitet och insatser mot de bakomliggande orsakerna till irreguljär migration och situationen med fördrivna personer i Afrika. Inrättad den 12 november 2015.

— COLOMBIA EUTF, för att stödja genomförandet av fredsavtalet i början av återhämtningen och stabiliseringen efter konflikten. Inrättad den 12 december 2016.

Närmare uppgifter finns tillgängliga på de enskilda förvaltningsfondernas webbplatser:

Bêkou — http://ec.europa.eu/europeaid/bekou-trust-fund-introduction_en

Madad — http://ec.europa.eu/enlargement/neighbourhood/countries/syria/madad/index_en.htm

Afrika — http://ec.europa.eu/europeaid/regions/africa/eu-emergency-trust-fund-africa_en

Colombia — http://ec.europa.eu/europeaid/eu-trust-fund-colombia_en

Förvaltningsfonden Bêkou

Den första förvaltningsfonden med flera givare kallad Bêkou, vilket betyder ”hopp” på sangospråket, inrättades den 15 juli 2014 av Europeiska kommissionen (företrädd av GD DEVCO och ECHO, samt EEAS) och tre av medlemsstaterna (Tyskland, Frankrike och Nederländerna), med målet att främja stabilisering och återuppbyggnad av Centralafrikanska republiken. Fonden har inrättats med en längsta varaktighet på 60 månader. Förvaltningsfonden förvaltas från Bryssel.

Förvaltningsfondens styrelse och den operativa kommittén för EU:s förvaltningsfond Bêkou består av företrädare för givarna, kommissionen och observatörer.

Styrelsen antar och ser över förvaltningsfondens strategi. Styrelsen ska sammanträda minst en gång om året.

Den operativa kommittén undersöker, godkänner och utövar tillsyn över genomförandet av de åtgärder som finansieras av fonden. Kommittén godkänner också årsredovisningen och årsrapporterna om de insatser som finansieras av förvaltningsfonden.

Årsredovisning för förvaltningsfonden Bêkou

Enligt artikel 8 i avtalet om upprättande av EU:s förvaltningsfond för Centralafrikanska republiken, ”förvaltningsfonden Bêkou” och artikel 11.2.1 i inrättandeavtalet består årsredovisningarna av två delar: 1) En årlig finansiell rapport som utarbetats av chefen för förvaltningsfonden för externa åtgärder och 2) en årsredovisning som utarbetats av kommissionens räkenskapsförare som, på grundval av samma artikel, också är förvaltningsfondens räkenskapsförare.

I enlighet med artikel 8 i inrättandeavtalet ska årsredovisningarna utarbetas i enlighet med de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare (EU:s redovisningsregler, EAR) som grundas på de internationella redovisningsstandarderna för den offentliga sektorn (IPSAS).

En extern och oberoende revision görs av årsredovisningen, och chefen för EU:s förvaltningsfond och räkenskapsföraren lämnar den slutliga årsredovisningen till den operativa styrelsen för godkännande (artikel 8.3.4 c).

Viktiga händelser under året

EU inledde sin första förvaltningsfond, kallad Bêkou, i juli 2014 för att hjälpa Centralafrikanska republiken och dess befolkning att hantera konsekvenserna av konflikten genom att säkerställa tillgång till grundläggande tjänster, återta den ekonomiska återhämtningen och sysselsättningsskapandet samt stödja försoning.

Under 2017 antog EU:s förvaltningsfond Bêkou sin operativa strategi för perioden 2017–2019, som fokuserar på: i) Landsbygdsutveckling, ii) stöd till hälso- och sjukvårdssektorn, iii) omfördelning av offentliga tjänster och iv) försoning. Prioriteringarna har anpassats till den nationella planen för återhämtning och fredsbyggande och det nationella vägledande programmet för Centralafrikanska republiken (som undertecknades i juni 2017) och de nationella myndigheterna kommer att få ett ökat egenansvar. Under 2017 antog EU:s förvaltningsfond Bêkou åtgärder till ett totalt belopp på 52,3 miljoner euro inom sektorerna landsbygdens resiliens och skapande av arbetstillfällen, hälso- och sjukvård, stöd till internflyktingars och flyktingars återvändande, lätt infrastruktur, vatten och sanitär utrustning. Det angivna beloppet täcker nyligen antagna program, samt flera revisioner av redan antagna åtgärder.

EU:s förvaltningsfond Bêkou omfattar 15 program sedan den inrättades. EU:s förvaltningsfond Bêkou undertecknade 15 nya kontrakt under 2017 till ett totalt belopp på nästan 20 miljoner euro, vilket bidrar till genomförandet av dess program inom sektorerna hälso- och sjukvård, livsmedelstrygghet, jämställdhet och naturskydd. Vidare har belopp för vilka åtaganden ingåtts för vissa utgiftsområden ökat för att genomföra de antagna programändringarna, särskilt en ökning på 12 miljoner euro för utgiftsområdet grundläggande hälso- och sjukvård.

Bidragsgivarnas utfästelser uppgick till över 236 miljoner euro i slutet av 2017. Det är en ökning med 63 miljoner euro jämfört med 2016. 56 miljoner euro av dessa 236 miljoner euro har dock inte bekräftats.

Vidare betalades över 18 miljoner euro utöver de betalningar som gjorts under tidigare år. Sedan EU:s förvaltningsfond Bêkou inrättades uppgår de totala utbetalningarna till över 61 miljoner euro.

I årsredovisningen finns de största rörelserna på följande områden:

— Förfinansiering: En minskning på 7 912 000 euro, eftersom färre kontrakt har ett öppet förfinansierat belopp.

— Rörelsekostnader: En ökning på 12 486 000 euro illustrerar förvaltningsfondens förfallodatum och den ökade verksamheten inom stadsutveckling och grundläggande hälso- och sjukvård och primärhälsovård.

BALANSRÄKNING

(Tusen euro) 31.12.2017 31.12.2016 ANLÄGGNINGSTILLGÅNGAR Förfinansiering 686 3 604 686 3 604 OMSÄTTNINGSTILLGÅNGAR Förfinansiering 7 465 12 458 Fordringar med motprestation och återkrav utan motprestation 877 1 455 Likvida medel 39 943 43 036 48 285 56 949 TOTALA TILLGÅNGAR 48 971 60 554 LÅNGFRISTIGA SKULDER Finansiella skulder (44 720 ) (59 339 ) (44 720 ) (59 339 ) KORTFRISTIGA SKULDER Skulder till leverantörer och stödmottagare (716) (0) Upplupna kostnader och förutbetalda intäkter (3 536 ) (1 215 ) (4 252 ) (1 215 ) TOTALA SKULDER (48 971 ) (60 554 ) NETTOTILLGÅNGAR — — FONDER OCH RESERVER Ackumulerat överskott — — Ekonomiskt resultat för året — — NETTOTILLGÅNGAR — —

RESULTATRÄKNING

(Tusen euro) 2017 2016 INTÄKTER Intäkter från transaktioner utan motprestation Intäkter från donationer 29 620 17 232 29 620 17 232 Intäkter från transaktioner med motprestation Finansiella intäkter 1 48 1 48 Totala intäkter 29 621 17 280 KOSTNADER Rörelsekostnader (28 918 ) (16 432 ) Övriga kostnader (703) (848) Totala kostnader (29 621 ) (17 280 ) EKONOMISKT RESULTAT FÖR ÅRET — —

KASSAFLÖDESANALYS

(Tusen euro) 2017 2016 Ekonomiskt resultat för året — — Löpande verksamhet (Ökning)/minskning av förfinansiering 7 912 (6 569 ) (Ökning)/minskning av fordringar med motprestation och återkrav utan motprestation 578 (91) Ökning/(minskning) av finansiella skulder (14 620 ) (3 786 ) Ökning/(minskning) av skulder till leverantörer och stödmottagare 716 0 Ökning/(minskning) av upplupna kostnader och förutbetalda intäkter 2 321 1 021 KASSAFLÖDE NETTO (3 092 ) (9 425 ) Nettoökning/(nettominskning) av likvida medel (3 092 ) (9 425 ) Likvida medel vid årets början 43 036 52 461 Likvida medel vid årets utgång 39 943 43 036

ÄNDRINGAR I NETTOTILLGÅNGAR

(Tusen euro) Ackumulerat överskott/ (underskott) Ekonomiskt resultat för året Nettotillgångar UTGÅENDE BALANS DEN 31.12.2016 — — — Ekonomiskt resultat för året — — — UTGÅENDE BALANS DEN 31.12.2017 — — —

ÅRSREDOVISNING FÖR EU:s FÖRVALTNINGSFOND FÖR NÖDÅTGÄRDER I AFRIKA 2017 (14)

BAKGRUNDSINFORMATION OM EU:s FÖRVALTNINGSFOND FÖR NÖDÅTGÄRDER I AFRIKA

Allmän bakgrund om unionens förvaltningsfonder

En förvaltningsfond är en juridisk konstruktion med en tydlig finansiell struktur, som samlar medel från flera givare för att gemensamt finansiera en åtgärd på grundval av gemensamt överenskomna mål och rapporteringsformat.

I enlighet med artikel 187.1 i förordningen om finansiella regler för unionens allmänna budget (EU:s budgetförordning) och artikel 42 i den budgetförordning som är tillämplig på elfte EUF (budgetförordningen för EUF) får kommissionen inrätta förvaltningsfonder för externa åtgärder. Unionens förvaltningsfonder för externa åtgärder är avtal som ingås med andra givare (minst en extern givare) för katastrofinsatser och för insatser efter de inledande katastrofinsatserna eller tematiska åtgärder. Inrättandet av EU:s förvaltningsfonder för externa åtgärder ska motiveras genom dess europeiska mervärde (dess mål kan bättre uppnås på unionsnivå än på nationell nivå) och komplementaritet (förvaltningsfonden bör inte duplicera redan befintliga och liknande instrument).

Europeiska kommissionen lägger fram ett förslag till beslut för att inrätta en förvaltningsfond för externa åtgärder till den behöriga kommitté som anges i den grundläggande rättsakten som reglerar det instrument som tillhandahåller EU:s finansiella bidrag till den nya förvaltningsfonden. Genom samrådet med kommittéerna säkerställs ett lämpligt deltagande av rådet i inrättandet av en förvaltningsfond för externa åtgärder. Förslaget till ändring av budgetförordningen riktas mot behovet av ett större deltagande av Europaparlamentet i inrättandet av förvaltningsfonder för externa åtgärder (artikel 227.1) och rapportering av deras verksamheter (artikel 244).

Europeiska kommissionen och givarna undertecknar den konstituerande akten om förvaltningsfondens inrättande efter det att den och finansieringsbesluten godkänts. I den konstituerande akten beskrivs förvaltningsfondens väsentliga egenskaper, som dess särskilda mål, reglerna för styrelsens sammansättning och interna regler, samt varaktighet. EU:s förvaltningsfonder för externa åtgärder inrättas för en begränsad period och definieras, tillsammans med dess mål, i den konstituerande akt genom vilken fonden inrättas. I enlighet med artikel 187 i förordningen om finansiella regler för unionens allmänna budget har EU:s förvaltningsfonder för externa åtgärder särskilda styrmekanismer och bidragen förs inte upp i EU-budgeten.

EU:s förvaltningsfonder för externa åtgärder erbjuder ett flertal fördelar: De är instrument som förvaltas av EU, vilket ger en ökad samordning med medlemsstaterna, och ger unionen och andra givare bättre kontroll över verksamheten och ökar unionens synlighet. Förvaltningsfonderna gynnas av snabba beslutsförfaranden och deras förmåga att samla större summor från olika källor gör dem till ett flexibelt, proaktivt och anpassningsbart verktyg.

EU:s förvaltningsfonder för externa åtgärder förvaltas av kommissionen, vars delegerade utanordnare tar ansvar och intygar att medlen använts på ett korrekt sätt till kommissionen och till givare från tredje part. Chefen för EU:s förvaltningsfonder för externa åtgärder är vidaredelegerad utanordnare. På samma sätt som för Europeiska utvecklingsfonden är förvaltningsfondens räkenskapsförare även kommissionens räkenskapsförare, med ansvar för att fastställa regler och förfaranden för förande av räkenskaper och för att utforma kontoplanen som är gemensam för alla unionsförvaltningsfonder.

Europaparlamentet och/eller rådet får begära att kommissionen avbryter anslagen till förvaltningsfonden eller ändrar den konstituerande akten för att likvidera den.

EU:s befintliga förvaltningsfonder

Kommissionens har hittills inrättat följande fyra förvaltningsfonder för externa åtgärder:

— BÊKOU EUTF, vars mål är att stödja alla aspekter av Centralafrikanska republikens väg ur krisen och dess återuppbyggnadsinsatser. Inrättad den 15 juli 2014.

— MADAD EUTF, EU:s regionala förvaltningsfond för insatser med anledning av krisen i Syrien. Inrättad den 15 december 2014.

— AFRICA EUTF, EU:s förvaltningsfond för nödåtgärder i Afrika inriktade på stabilitet och insatser mot de bakomliggande orsakerna till irreguljär migration och situationen med fördrivna personer i Afrika. Inrättad den 12 november 2015.

— COLOMBIA EUTF, för att stödja genomförandet av fredsavtalet i början av återhämtningen och stabiliseringen efter konflikten. Inrättad den 12 december 2016.

Närmare uppgifter finns tillgängliga på de enskilda förvaltningsfondernas webbplatser:

Bêkou — http://ec.europa.eu/europeaid/bekou-trust-fund-introduction_en

Madad — http://ec.europa.eu/enlargement/neighbourhood/countries/syria/madad/index_en.htm

Afrika — http://ec.europa.eu/europeaid/regions/africa/eu-emergency-trust-fund-africa_en

Colombia — http://ec.europa.eu/europeaid/eu-trust-fund-colombia_en

EU:s förvaltningsfond för nödåtgärder i Afrika

EU:s förvaltningsfond för nödåtgärder i Afrika för stabilitet och insatser mot de bakomliggande orsakerna till irreguljär migration och fördrivna personer i Afrika (förvaltningsfond för Afrika) lanserades den 12 november 2015 under toppmötet i Valletta om migration. Det främsta målet med denna förvaltningsfond är att stödja alla aspekter av stabilitet och bidra till bättre migrationshantering samt åtgärda de bakomliggande orsakerna till destabilisering, tvångsförflyttning och irreguljär migration, särskilt genom att främja resiliens, ekonomiska och lika möjligheter, säkerhet och utveckling samt förhindra kränkningar av mänskliga rättigheter.

Förvaltningsfonderna är verksamma i tre större geografiska områden, nämligen Sahelregionen och området kring Tchadsjön, Afrikas horn och Nordafrika men också grannländerna till de berättigade länderna kan från fall till fall gynnas av förvaltningsfondens projekt. Förvaltningsfonden har inrättats för en begränsad period, till och med den 31 december 2020, för att på kort och medellång sikt möta utmaningarna i regionerna. Förvaltningsfonden förvaltas från Bryssel.

Förvaltningsfondens styrelse och den operativa kommittén för EU:s förvaltningsfond för nödåtgärder i Afrika består av företrädare för givarna och kommissionen, samt företrädare för icke bidragande medlemsstater, myndigheter i berättigande länder och regionala organisationer och observatörer.

Styrelsen inrättar och ser över förvaltningsfondens strategi. Styrelsen ska sammanträda minst en gång om året.

Den operativa kommittén undersöker, godkänner och utövar tillsyn över genomförandet av de åtgärder som finansieras av fonden. Kommittén godkänner också årsredovisningen och årsrapporterna om de insatser som finansieras av förvaltningsfonden.

Årsredovisning för EU:s förvaltningsfond för nödåtgärder i Afrika

I enlighet med artikel 7 i det avtal om inrättandet av EU:s förvaltningsfond för nödåtgärder i Afrika för stabilitet och insatser mot de bakomliggande orsakerna till irreguljär migration och fördrivna personer i Afrika och dess interna regler (avtal om inrättande) best