SV    SV  EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 13.12.2004 
KOM(2004) 777 slutlig 
  
MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET  
OCH EUROPAPARLAMENTET 
Energidialogen mellan Europeiska unionen och Ryska federationen 
mellan 2000 och 2004 
 
SV 2   SV 1. I NLEDNING  
Energidialogen, som inleddes vid Eur opeiska unionens toppmöte med Ryska 
federationen i oktober 2000, bygger på kons taterandet att det finns starka 
geopolitiska, kulturella, historiska och e konomiska band som håller ihop den stora 
europeiska kontinenten. Därför  bör man på ett hållbart sätt dra nytta av det faktum att 
östra och västra Europa kompletterar vara ndra på energiområdet. Ryska federationen 
är vår viktigaste leve rantör av fossila bränslen och uran, och kan dessutom i viss mån 
fungera som modererande kr aft på den internationella  marknaden, som det mest 
lovande och mest närbelägna alternativ et till Mellanöstern när det gäller den 
europeiska energiförsörjningen. Europeiska unionen har också ett särskilt intresse av att en partner och granne som Ryssland präg las av ekonomisk stabilitet och fortsätter 
därför att understryka att Ryssland måste di versifiera sin ekonomi och handel för att 
säkra en ekonomisk utveckling som är hållbar på längre sikt
1.  
Avtalet om partnerskap och samarbete2 (som undertecknades 1994 och trädde i kraft 
1997) behandlar allmänna frågor, men genom det upprättades institutionella 
strukturer för ett samarbete inom alla områ den av gemensamt intresse. Detta till trots 
finns det emellertid specifika energipolitis ka frågor som inte har kunnat lösas. Det 
rör sig om frågor som uppkommit under de sena ste tio åren eller som har förblivit 
olösta sedan 1994 (exempelvis handeln med kärnämne) och dessa är källor till 
missnöje för båda parter. Detta kan inte lösas genom genomförandet av 
Energistadgan (ett multilateralt fördrag me d 51 signatärer som inte uteslutande tillhör 
EU), eftersom Ryssland på obestämd tid sk jutit upp ratificeringen av detta fördrag, 
som undertecknades 1994. 
Det ömsesidiga ekonomiska beroendet me llan Ryssland och Europeiska unionen har 
ökat. Detta beror på den dramatiska  ändringen av den internationella 
energikonjunkturen 1999, utvecklingen av de n inre marknaden för energi, Rysslands 
kandidatur till Världshandelsorganisatio nen (WTO) och Europeiska unionens 
utvidgning med tio nya medlemsstater (varav åtta i Central- och Östeuropa). Antalet 
brådskande energipolitiska frågor som måste lösas har också ökat, och ett par 
exempel rör långfristiga kontrakt och destin ationsklausuler. En bilateral dialog bör 
fungera som ett komplement till Ständiga partnerskapsrådet EU-Ryssland och underlätta arbetet med konkreta frågor som rör Europeiska unionens och Rysslands 
förbindelser på energiområdet.  
Energidialogen inriktas i första hand på att lösa ”alla frågor av gemensamt intresse 
inom denna sektor”
3. Ett prioriterat område är samarbete syftande till att förbättra 
investeringsklimatet inom energisektor n, däribland avtalen om produktionsdelning. 
Dialogen, som är ett bilateralt initiativ av eg et slag, har inriktats på att lösa problem. 
På fyra år har den utvecklats till ett verk ligt partnerskap som har utvidgats från att 
                                                 
1 En del kommentatorer har framfört att handelsrelationerna mellan EU och Ryssland skulle kunna 
sammanfattas i två ord: ”energi och asymmetri” (”The EU Russia Strategic partners or squabbling neighbours”, Centre for European Reform). 
2 Avtalet om partnerskap och samarbete (PCA). 
3 Gemensam förklaring som antogs vid toppmötet mellan EU och Ryssland i oktober 2000.  
 
SV 3   SV uteslutande behandla frågor  kopplade till handeln me d energiprodukter till att 
omfatta exempelvis transportproblem oc h miljöpåverkan från energisektorn.  
2. E N ENDA STRUKTUR FÖR ENERGIDIALOGEN : FÖLJDERNA FÖR ALLA AKTÖRER  
Energipartnerskapet, som har formen av en  bilateral dialog, har utvecklats kring 
konkreta ämnen av intresse för båda part er, där man måste hitta lösningar som 
gagnar alla. Om detta skall lyckas får inge n del av beslutsfattandet negligeras och 
alla berörda parter måste delta. Därför har arbetet strukturerats genom en flexibel 
organisation och en permanent dialog mellan aktörerna, med deltagande av både politiker och näringsliv.  
2.1. ”Politiken” är drivkraften bakom en lyckad dialog 
Initiativet till energidialogen togs av  president Putin, president Chirac och 
kommissionens ordförande Prodi vid toppmötet mellan EU och Ryssland i oktober 
2000. Senare toppmöten har regelbundet info rmerats om hur arbetet fortskrider 
(lägesrapport
4) och riktlinjer har utfärdats för u ppföljningen. President Putin och 
ordförande Prodi utsåg varsin företrädar e som fick ansvaret för att genomföra 
dialogen5. Det faktum att företrädarna fick en  personlig utnämning säkrade dialogens 
kontinuitet. Medlemsstaterna har regelbunde t konsulterats och informerats i rådet 
genom rapporter från kommissionens avdeln ingar (arbetsdokument ). Det intresse 
som de flesta medlemsstater visat för beha ndlingen av olika frågor, och det faktum 
att rådets nuvarande ordförandeskap har av iserat sin önskan at t göra energidialogen 
till en av sina prioriteringar, visar hur viktig och fruktbar de n är. Detta underströks 
också 2001 när kommissionsledamöterna (Patten och Lamy) föreslog att 
energidialogen skulle utnyttjas för att ”b ana vägen för mer omfattande förbindelser”6. 
Det nederländska ordförandeskapet har lagt fram ett inofficiellt dokument för medlemsstaterna
7 med rekommendationer för den in stitutionella or ganisationen och 
prioriteringarna för den fortsatta dialoge n. Dessa upprepas i företrädarnas femte 
rapport, som lades fram vid toppmötet  mellan EU och Ryssland i november 2004. 
2.2. Industrin deltar helt och fullt 
Redan när energidialogen inleddes inbjöds de ansvariga inom industrin att delta i de 
bilaterala arbetsgrupper som behandlade stra tegier, tekniköverför ing, investeringar, 
miljöfrågor och energieffektivitet. Dessa arbetsgrupper, som bestod av europeiska 
och ryska experter från privata sektorn och nationella förvaltninga r, fick i uppdrag att 
göra en översyn av områden av gemensamt intr esse och fastställa vilka sektorer som 
skulle prioriteras för samarbetet. Arbetsgruppernas verksamhet mynnade ut i olika slutsatser och rekommendationer, som oc kså togs med i den sammanfattande rapport 
                                                
 
4 Hittills har företrädarna överlämnat fem gemensamma lägesrap porter till toppmötena mellan EU och 
Ryssland. Detta skedde vid det åttonde toppmöte t den 3 oktober 2001, nionde toppmötet den 29 maj 
2002, tionde toppmötet den 11 november 2002, tolfte toppmötet den 6 november 2003 och fjortonde toppmötet den 25 november 2004. 
5 Ryska federationen utsåg Viktor Christenko (senare vice premiärminister och industri- och 
energiminister) och kommissionen utsåg generaldirektören för GD Energi och transport, François Lamoureux. 
6 Financial Times, den 5 december 2001. 
7 Inofficiellt dokument antaget av rådet (COREPER) den 26 oktober 2004. 
 
SV 4   SV som de två företrädarna lade fram vid toppmötet mellan EU och Ryssland i oktober 
2001. Dessa arbetsgrupper kommer att behöva sammanträda igen för att behandla mer specifika ämnen, i enlighet med det ne derländska ordförandeskapets önskan. 
Fyra arbetsområden har fastställts för de tematiska arbetsgruppern a: investeringar, 
infrastrukturer, energieffe ktivitet och handelsflöden. 
Rundabordskonferensen för näringslivet (r undabordskonferensen för näringslivet i 
EU och Ryssland) kompletterar på ett frukt bart sätt dessa tematiska arbetsgrupper. 
Industrin har tagit initiative t till att aktivt delta  i integreringen av energimarknaderna 
inom ramen för ”styrgruppen för energi”
8 (som inrättades i december 20039), som 
består av företrädare för det europeiska  och ryska näringslivet. Denna struktur 
kommer att fungera som ett nav och samo rdningsorgan som möjliggör ett omfattande 
deltagande i energidialogen från företagens sida. Indus trins deltagande är en av 
garantierna för att energipartnerskapet skal l bli en framgång på längre sikt. Ett möte 
med styrgruppen och den sjätte rundabords konferensen för näringslivet hölls den 10 
november 2004, med deltagande av de två företrädarna och det nederländska 
ordförandeskapet (Gerrit Zalm, Nederländernas vice premiärminister och finansminister). Det beslutades framför allt  att de fyra tematiska grupperna skulle 
rapportera till styrgruppen, som seda n skulle göra en sammanfattning.  
2.3. Strukturer för det konkre ta genomförandet av dialogen 
Den arbetsmetod som infördes i oktober 2000 bygger på de båda företrädarnas 
personliga engagemang samt rundabordskonfer enser och andra konferenser där alla 
berörda parter deltar. Detta har visat sig vara ett fruktbart tillvägagångssätt. De stödstrukturer som nyligen inrättades ge r nya impulser och berikar dialogen. Dessa 
stödstrukturer kompletterar strukturerna i nom ramen för Ständiga partnerskapsrådet 
EU-Ryssland (som kan ta upp energifrågor), samarbetskommittén och de 
underkommittéer som behandlar teknis ka aspekter av energifrågorna.  
                                                
 
8 Bland medlemmarna i den här gruppen kan man nämna de aktiva deltagarna Anatolij Tjubajs (VD för 
Rao-Ues), Alexej Miller (VD för Gazprom), Viktor  Vekselberg (BP-TNK), Wulf Bernotat (VD för 
E.on), Peter Sutherland (BP) och George Verberg (Gasunie). 
9 EU/Russia Industrialist Round Table, Moskva, december 2003: 
http://www.europa.eu.int/comm/energy/russia/ reference_texts/industrialists_en.htm  
 
SV 5   SV a) Flexibel arbetsmetod 
– regelbundna möten mellan företrädarna 
De båda parterna träffas regelbundet för att diskuter a hur arbetet med de olika 
frågorna fortskrider. En samordningsenhet,  som består av de berörda avdelningarna 
inom kommissionen, har sammanträtt 36  gånger sedan dialogen inleddes. 
Medlemmarna håller regelbundna möten med sina ryska motsvarigheter om olika 
aktuella frågor kopplad e till handeln med natu rgas, uran eller el. 
– rundabordskonferenser 
Flera rundabordskonferenser om aktuella frågor har anordnats för ryska och 
europeiska aktörer från privat  och offentlig sektor på högsta nivå. Exempelvis har en 
konferens om naturgas hållits i Bryssel (d en 10 december 2003) och en i Moskva om 
el (den 16 oktober 2003). I dessa deltog de viktigaste aktörerna från den privata sektorn, de olika ryska minister ierna, kommissionens avdelningar, 
kommissionsledamöterna Loyola de Pala cio och Mario Monti samt rådets 
ordförandeskap
10. 
Slutligen arbetar man på högsta nivå med att kontinue rligt göra jämförelser av 
analyser, scenarion och strategier, och både  det europeiska och det ryska näringslivet 
deltar i detta arbete. Anatolij Tjubais, VD för det ryska elbolaget RAO UES, och 
Alexej Miller, VD för Gazprom, deltar aktivt i dialogen.  
b) Stödstrukturer 
Två stabila strukturer stödjer verksamhet en: ett gemensamt centrum för energiteknik 
och ett organ för marknadsbevakning. 
– EU:s och Rysslands gemensa mma centrum för energiteknik 
EU:s och Rysslands gemensamma centrum för energiteknik11 inrättades den 5 
november 2002 i Moskva. Det leds av två di rektörer (en från Ryssland och en från 
EU). Centrumet fungerar som en plattfor m för arbetet med att främja avancerad 
energiteknik (inom sektorerna för olja, gas,  kol, el, ny och fö rnybar energi samt 
energihushållning), och verksamheten inri ktas på industriella partnerskap och 
finansiering av prioriterade projekt.  
                                                 
10 Några andra rundabordskonferenser om mer teknis ka frågor har hållits eller kommer snart att hållas. 
Som exempel kan man nämna en konferens om jämförande analyser och energipolitiska strategier 
(Moskva den 17 oktober 2003), en rundabordskonferens om kvaliteten på oljeprodukter (under 2004) och ett seminarium om energieffektivitet (under 2004). 
11 Ytterligare information om detta centrum finns på följande webbplats: 
 http://www.technologycentre.org/eng.ht mhttp://www.technologycentre.org/eng.htm 
 
SV 6   SV Centrumet har följande uppgifter:  
– Bidra till att skapa rätt förutsättningar för ett informationsutbyte om avancerad 
energiteknik, organisera och samor dna verksamhet som främjar ökade 
kontakter mellan energisektor ns aktörer i Ryssland och EU, exempelvis när det 
gäller forskning och teknisk utveckling.  
– Kartlägga, utvärdera och underlätta konkreta tekniska samarbetsprojekt av 
större omfattning inom ovannämnda en ergisektorer och hjälpa till med 
marknadsföringen av dessa.  
– Knyta kontakter och samordna gemensam verksamhet som drivs i samarbete 
med andra ryska och europeiska energicentrum samt främja inrättandet av en gemensam informationstjänst för spridning av energiteknik.  
Därför har centrumet anordnat flera rundabor dskonferenser och håller på att ta fram 
förslag på tekniska projekt som kan gagna båda parter. 
Detta centrums verksamhet kommer att bidra till att locka investeringar till gagn för 
båda parter inom centrumets verksamhetsområde.  
– Organet för marknadsbevakning 
Ett system för marknadsbevakning kan bidra till en mer långtgåe nde integrering av 
EU:s inre marknad för energi och en trygg  energiförsörjning, i och med att det kan 
bevaka data och frågor som är av betyde lse för en välfungerande inre marknad för 
energi och en trygg energiförsörjning. De t kan också underlätta upprättandet av de 
energiinfrastrukturer som behövs och kartlägga  de risker som hotar EU:s interna och 
externa energiförsörjning. Systemet kommer framför allt att omfatta sektorerna för 
olja, naturgas och el.  
Organet för marknadsbevakning kommer at t vara en intern struktur inom 
kommissionen, och det skulle fungera som centr aliserad källa till til lförlitliga data av 
kvalitativ art. Det kommer att bistå kommi ssionen, medlemsstaterna, näringslivet och 
andra berörda parter i samband med beslut om energipolitik eller nya investeringar 
och även bidra till att trygga EU:s energi försörjning på kort, medellång och lång sikt. 
Inriktningen på att främja konkurrens och trygga energifö rsörjningen till lägsta 
kostnad överensstämmer med den strategi so m fastställdes av Europeiska rådet i 
Lissabon (den 23 och 24 mars 2000). 
EU och Ryssland har ett gemensamt intresse  av att förbättra försörjningstryggheten 
och säkra en stabil energifö rsörjning, och Ryssland är en viktig energileverantör för 
EU. Därför avser kommissionen att snaras t möjligt knyta Ryssland till detta organs 
verksamhet och upprätta band till det orga n för bevakning av gas-  och oljemarknaden 
som Ryska federationen planerar att inrätta. 
 
SV 7   SV  
3. E NERGIDIALOGENS RESULTAT  
I grönboken ”Mot en europeisk strategi för trygg energifö rsörjning”, som antogs av 
kommissionen den 30 november 20 00, aviserades en strategi med tre delar: att stärka 
konkurrensen på den inre marknaden för energi, att värna en hållbar utveckling och att garantera den externa energiförsörjn ingen. Detta har blivit till konkreta åtgärder 
inom ramen för energidialogen med Ryska federationen.  
Dialogen har därmed bidragit till att lösa  problem som ryska företag möter på den 
inre marknaden för energi, genom att man fa stställt entydiga och förutsebara regler 
för de företag som verkar på den inre  marknaden. Detta har berett vägen för 
europeiska företag på den ryska ma rknaden. Under den här perioden har 
investeringar gjorts av t.ex. BP, Shell, To tal och ENI. Dialogen har bidragit till att 
lösa en del konkreta problem som europeis ka företag konfronterats med. Samtidigt 
har ryska investeringar gjorts i Europe iska unionen, huvudsakligen genom Gazproms 
förvärv av aktier.  
Slutligen har dialogen bidrag it till att skapa förutsättningarna för en långsiktig 
energiförsörjning för Europa, genom stöde t till utbyggnaden och moderniseringen av 
transportinfrastrukturen och fast ställandet av säkerhetsregler.  
Man hade aldrig kunnat uppnå så goda resultat om inte parterna hade haft ett 
gemensamt intresse av det. Ryssland och Europeiska unionen är ömsesidigt beroende av varandra inom energiområdet. För Europeiska unionen (med 25 medlemmar) är 
Ryssland den viktigaste levera ntören av energiprodukter, nä r det gäller både naturgas 
(1/2 av importen), olja (1/4 av importen) och uran (1/3 av importen). EU är Rysslands viktigaste ekonomiska partner och en naturlig marknad för den ryska 
energiexporten (alla Rysslands exportnät är  riktade mot Europa: både oljepipelines, 
gasledningar, inre vattenvägar, järnvägar och vägar). Försäljningen av råvaror, som 
ger Ryssland intäkter i utländsk valuta, uppgår till nästan 40 % av den federala 
budgeten.  
EU fortsätter dock att understryka att Ryssl and måste diversifiera sin ekonomi och 
handel, för att säkra en ekonomisk utv eckling som är hållbar  på längre sikt.  
3.1. Energidialogen till gagn för den inre marknaden 
För att man inom ramen för den inre marknaden skall kunna rationalisera den 
europeiska energisektorn på  ett sätt som gagnar EU:s konsumenter måste dagens 
band till den internat ionella marknaden för energipr odukter försvagas. Europeiska 
unionens importberoende kommer helt klart att öka under de närmaste årtiondena, och det är därför inte realistiskt att tänka sig att banden skall kunna kapas helt. 
Ryssland kan ge ett viktigt bidr ag till en diversifierad försörjning av fossila bränslen i 
Europeiska unionen. Därför kan inte Eu ropeiska unionen införa kvantitativa 
importrestriktioner. Marknader med entydiga  regler och sund konkurrens garanterar 
en stabil energiförsörjning för EU. 
 
SV 8   SV Det är inom gassektorn som vår ekonomi komm er att präglas av det största beroendet 
i framtiden, och därför tycks det vara där som den är mest sårbar. Ryssland kommer 
att förbli EU:s viktigaste externa leverantör av naturgas12. Därför är det viktigt att 
exportländerna inte kringgår reglerna på den inre marknaden genom kontrakt som 
strider mot gemenskapsrätten.  
Reglerna på den inre marknaden bör klar göras när det gäller långfristiga kontrakt 
som innehåller klausuler om geografisk be gränsning i strid me d de konkurrensregler 
som gäller inom EU. Tack vare dialogen har man kunnat diskutera dessa aspekter 
och hitta lösningar. Principen om långfristiga kontrakt har med rätta bibehållits. De garanterar energiförsörjni ngen, och kontraktens löptid ga ranterar också förutsebara 
förhållanden för de investeringar (i produk tion och infrastruktur) som är nödvändiga 
för EU:s energiförsörjning. När det gäller  destinationsklausuler som är oförenliga 
med reglerna på den inre marknaden för energi ingicks den 6 oktober 2003 ett avtal 
mellan ENI och Gazprom. Det kommer snart att följas av andra avtal som rör kontrakten med Tyskland och Österrike.  
3.2. Energidialog för hållbar utveckling 
Redan när energidialogen med Ryssland in leddes underströk kommissionen att den 
måste vara förenlig med åtagandena en ligt Kyotoprotokollet. Under dialogen har 
kommissionen tagit upp frågan om a tt Ryska federationen måste ratificera 
protokollet, vilket var en fö rutsättning för att protokollet skulle kunna genomföras på 
ett effektivt sätt
13. Rysslands genomförande av K yotoprotokollet kommer att bidra 
till en bättre hushålln ing med de ryska energiresurserna.  
En hållbar ekonomisk utveckling i Ryss land förutsätter att nyckelreformer 
genomförs, bland annat inom energisektorn. Framför allt handlar det om de naturliga 
monopolens struktur och förvaltning samt pr isstrukturen och beskattningssystemet 
för naturresurser. Dessa reformer bör leda till  att handeln blir mer stabil, eftersom de 
kommer att ha en gynnsam effekt på i nvesteringarna och le da till förbättrad 
energieffektivitet. De bör också bidra til l en diversifiering av den ryska ekonomin 
genom att främja omstrukturering och utveck ling i andra sektorer  än energisektorn.  
Den ryska ekonomins modernisering och de n höga tillväxten (omkring 7 % per år) 
gör det nödvändigt för den ryska industrin att öka sin energieffektivitet, framför allt för att frigöra ytter ligare exportkapacitet, bland annat för export till Europeiska 
unionen. Energitransporterna (land- eller sjövägen) kommer att intensifieras mellan 
Ryssland och EU, vilket också ger upphov til l oro beträffande miljöeffekterna för 
EU-länderna.  
a) En miljövänligare energiförbrukning  
                                                
 
12 Andelen naturgas, som är en energikälla med många användningsområden, ökar märkbart i vår 
ekonomi. Mellan 2000 och 2030 kommer naturgasens andel av vår totala energiförbrukning att öka från 
en femtedel till en tredjedel och dess andel av elproduktionen från en tredjedel till nästan hälften. Upp till 80 % av vårt behov av naturgas kan 2030 behöva täckas med importerad gas. Importen från 
Ryssland kommer helt klart att öka i absoluta tal, även om den relativa andelen kommer att ligga kvar 
på 50 %. 
13 I oktober 2004 godkände duman ratificeringen av Kyotoprotokollet, vilket gör att Ryska federationen 
kan dra nytta av protokollets fördelar. Europeiska kommissionen kommer i början av 2005 att 
tillhandahålla tekniskt bistånd genom Tacisprogrammet (två miljoner euro). 
 
SV 9   SV En förbättrad energieffektivitet ange s som en av prioriteringarna i Ryska 
federationens energipolitiska strategi. I nom detta område kan det industriella 
samarbetet, som framför allt är inriktat på utbyte av goda arbetsmetoder och teknik 
mellan företag i EU och företag i Ryska federationen, visa sig fruktbart. En 
rundabordskonferens om energieffektivitet  i byggnader har hållits i Moskva (oktober 
2004) och ett annat i Nizjnij Novgorod, och där preciserades vilka projekt som skulle kunna utvecklas med stöd av det gemens amma centrumet för energiteknik.  
Ett antal gemensamma pilotprojekt avseende energieffektivitet ha r inletts i norra och 
södra Ryssland (Archangelsk, Astrachan och Kaliningrad). Projektet i Kaliningrad 
har stor politisk betydelse för energisamarb etet, eftersom den regionen ligger som en 
enklav i EU:s territorium.  
Man räknar med att genomförandet av ett en ergieffektivitetsprogram skulle kunna ge 
energibesparingar på 35-40 % i Kaliningra d. Denna potential kan ha stor betydelse 
för regionen om man betänker att 90 % av  primärenergiförsörjn ingen kommer från 
Ryssland (via gasledning) och att 95 % av el ektriciteten levereras av det ryska nätet 
IPS/UPOS. De baltiska staternas anslut ning till EU och integrering med det 
europeiska elnätet har gjort det nödvändi gt att hitta en te knisk lösning för 
Kaliningrads elnät, och EU och Ryssland måst e hitta en samordnad lösning på detta.  
Programmen för energieffektivitet måste ko mbineras med utveckling av förnybara 
energikällor. En rundabords konferens om förnybara energi källor anordnades av det 
gemensamma centrumet i Moskva den 22 juni 2004
14. Syftet var att främja villkor 
som gynnar utvecklingen av förnybar energi  i Ryssland. Arbetspr ogrammet för 2004 
antogs gemensamt av kommissionen och det ryska industri- och energiministeriet. Mer specifika seminarier (om t.ex. brän sleceller, bindning av koldioxid och 
biomassa) har anordnats som en förber edelse inför Rysslands deltagande i 
ramprogrammet för forskning. 
Efter ratificeringen av Kyot oprotokollet bör centrumet för energiteknik granska 
möjligheterna för privata investeringa r i projekt av typen ”gemensamt 
genomförande”. De befintliga projekten i Archangelsk, Astrachan och Kaliningrad 
skulle då kunna utnyttjas som pilotprojekt.  
b) Miljövänligare transporter 
Den fysiska säkerheten för transportnäten är också ett viktigt samarbetsområde. Man 
har inom ramen för energidialogen gr anskat införandet av ett regionalt 
övervakningssystem via satellit för att förebygga olyckor och spåra läckor i 
infrastruktur för olja och gas. Inom T acisprogrammet fattade man 2004 beslut om 
tekniskt bistånd inriktat på att bedöm a behovet av återställande och vilka 
investeringar som krävs för att förbättra sä kerheten och effektiviteten för det ryska 
nätet för export av kolväten. 
Frågan om nedsmutsning av havet har stor betydelse för länderna runt Östersjön och 
Nordsjön. Senare tids fartygsolyckor och de n allt intensivare trafiken längs EU:s 
kuster gör att sjösäkerheten är en särskilt viktig fråga för samarbetet mellan EU och 
                                                
 
14 Ytterligare information finns på följande webbplats: http://www.technologycentre.org/ 
 
SV 10   SV Ryssland. Kommissionen har få ett löfte om att Ryssland skall stärka sina kontroller 
av tankfartyg som passerar la ndets hamnar och stödja Euro peiska unionens insatser 
inom Internationella sjöfartsorganisatione n (IMO), särskilt anst rängningarna för att 
avskaffa oljetankfartyg med enkelskrov. Den 4 december 2003 antog IMO en kompromiss om detta som kommer att tr äda i kraft i april 2005. I mellantiden 
intensifierar EU sina möten med Ryssl and för att uppmuntra ett snabbare 
genomförande av IMO:s standarder. Särs kild tonvikt läggs dock också på att 
transporter landvägen (oljepipelines och järnvägstransporter) bör få en mer 
framträdande plats. 
Transportsektorn är en energiförbruka nde sektor och måst e därför ingå i 
energidialogen. Den står för nästan en tr edjedel av alla koldioxidutsläpp och en 
rationalisering av denna sektor, framför allt transporterna i tätorter, skulle kunna ge 
betydande miljöförbättringar. Ett utökat sa marbete inom transportsektorn skulle 
gagna båda parter. Ett fö rsta transportseminarium hölls i maj 2004, och där kunde 
man fastställa samarbetsområdena för de kommande åren. Ett andra seminarium om 
transport i tätorter  hölls i oktober 2004. 
3.3. Energidialog för en stabil och förutsebar energiförsörjning 
Såsom angavs i grönboken ”Mot en europeis k strategi för trygg energiförsörjning” 
syftar den europeiska politiken för förs örjningstrygghet inte så mycket till att 
maximera självförsörjningsgraden på ener giområdet eller minimera beroendet som 
till att minska de risker som är fö rbundna med energiförsörjningen. Vårt 
energiberoende av Ryska federationen kommer ofrånkomligen att öka, och därför 
inriktas samarbetet på att upprätta en kons truktiv relation av ömsesidigt beroende, 
genom att fastställa förutsebara handelsre gler, bygga ut transpor tnäten och främja 
investeringar genom en mer stabil oc h tydlig rättslig ram och uppmuntra 
nyckelreformer av den ryska energisektorn.  
a) Handeln med energiprodukter 
Handeln med kolväten var en av de första  frågor som ledde till klargöranden inom 
ramen för energidialogen. Efter många diskussioner med den ryska parten, framför allt i samband med den senaste utvidgni ngen, fastställde man, i en gemensam 
förklaring om förbindelserna mellan Ryssl and och EU och EU:s utvidgning, att EU:s 
import av naturgas och olja in te längre skulle begränsas.  
Inom ramen för det bilaterala avtalet mellan Europeiska unionen och Ryssland om 
Rysslands anslutning till Världshandelsorg anisationen (WTO) i maj 2004, enades de 
båda parterna om några energipolitiska frågor. Ryssland har gjort WTO-åtaganden 
när det gäller gaspriset för industrianvända re och exporttullar fö r energiprodukter. De 
båda parterna har dessutom enats om att fördjupa sitt samarbete om frågor kopplade 
till energiinfrastrukturen.  
Samtidigt håller man på att förhandla fram ett avtal om handel med kärnämne som 
syftar till att fastställa entydiga, stabila  och förutsebara handelsregler. Detta är i 
kärnindustrins intresse och har betydelse fö r dess överlevnad hos båda parterna. Det 
nya avtalet bör dels ta hänsyn till de nya förhållanden som råder på marknaden i det 
utvidgade EU och dels till det faktum att denna industri måste kunna överleva i både EU och Ryssland.  
 
SV 11   SV Rysslands handel med kärnämne med de nya medlemsstaterna uppgår till över 200 
miljoner dollar per år, vilket är om kring 80 % av marknaden i de nya 
medlemsstaterna (12 % av marknaden i EU med 25 medlemsstater). De ryska 
exportföretagen har slutit långfristiga avta l (vissa löper långt efter den 1 maj 2004) 
om leveranser till kärnkraftverk i de nya  medlemsstaterna. Geno m en skriftväxling 
mellan de två företrädarna, som undertecknade s i april 2004, preciserades de regler 
som är tillämpliga inom det här området och samtidigt bekräftades dessa avtals giltighet enligt Euratomfördraget (ar tikel 105). Därigenom undviks också onödiga 
konflikter med de nya medlemsstaterna.  
Det är alltså viktigt att energihandeln omfattas av allmänna handelsregler och 
principer som är entydiga och förutsebara, såsom bestämmelserna enligt avtalet om partnerskap och samarbete och Världshande lsorganisationens bestämmelser, å ena 
sidan, och bestämmelserna om främjande av handel och skydd för investeringar i 
EES-området, å andra sidan.  
b) Transeuropeiska energinät 
Tillförlitliga energitransporter är en föru tsättning för en stabil och kontinuerlig 
energiförsörjning i Europe iska unionen. Från Ryssla nd transporteras kolväten 
antingen landvägen (oljepipelines eller ga sledningar) eller sj övägen (se ovan). Om 
landtransporterna skall prioriteras måste in satser göras för att stärka näten.  
Vid toppmötet mellan EU och Ryssland uppr ättades redan 2001 en förteckning över 
prioriterade projekt som skulle kunna va ra föremål för genomförbarhetsstudier 
medfinansierade av Europeiska unionen, inom ramen för de transeuropeiska energinäten.  
Den ändring av de transeuropeiska ener ginäten som godkändes den 26 juni 2003, 
omfattar ett antal infrastrukturprojekt för el  och gas där Ryska federationen ingår. I 
det ändrade beslutet
15 fastställs att den gasledning som skall koppla samman 
Förenade kungariket och kontin entala Nordeuropa med Ry ssland är en prioriterad 
axel. Det måste understrykas att det samarbet e som rör energiinfrastruktur är väldigt 
viktigt, framför allt när det gäller oljepipelines som ett alternativ till sjötransporterna över Östersjön. De skandinaviska och baltis ka länderna är särskilt oroade över det 
kraftigt ökade antalet oljetankfartyg som korsar Östersjön, eftersom riskerna för oljeutsläpp som drabbar kusts taterna ökar i samma grad.  
Energidialogen kan inte ersätta den privat a sektorns genomförande av dessa projekt 
på grundval av kommersiella och ekonom iska överväganden. Beteckningen ”av 
gemensamt intresse” syftar till att underlätta dessa projekts genomförande, framför allt med tanke på europeiska investerares  motvillighet att engagera sig i Ryssland, på 
grund av de stora kommersiella riskerna.  
Man bör utreda om det finns alternativa oljetransportmöjligheter för att undvika att 
överbelasta Östersjön eller förvärra överbelastningen av Bosporen. En ökad 
användning av järnvägstransporter skulle kunna  vara ett intressant alternativ, med 
                                                
 
15 Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om riktlinjer för transeuropeiska energinät och om 
upphävande av besluten nr 96/391/EG och nr 1229/2003/EG. 
 
SV 12   SV tanke på den rådande trenden med ständigt ökande oljepriser16. Detta skulle också 
kunna bidra till att lösa probl emet med olika spårvidd.  
3.4. Energidialog för en harmonisk ma rknad som omfattar hela Europa 
Genom energidialogen har de båda parter na kunnat närma sig varandra och detta 
närmande kommer att fortsätta. Stra tegierna på den ryska marknaden och 
gemenskapsmarknaden är på god väg att konv ergera. De principer som ligger till 
grund för den inre marknaden för energi (t.ex. energieffektivitet, reform av 
företagens interna strukturer, reform av elsektorn och uppdelning av verksamhetsslag 
(”unbundling”)) skulle kunna ingå i en re ferensram för omstruktureringen och 
reformeringen av den ryska energisektorn. Äv en om de två marknaderna är separata 
så bör de inspireras av gemensamma principer.  
a) Ett sammankopplat elnät 
Det är inom ramen för diskussionerna om reformeringen av elnätet som de största 
framstegen görs. Det tycks nu möjligt att låta de ryska elbolagen delta på gemenskapsmarknaden för el, mot bakgr und av det väntade elbehovet på den 
europeiska kontinenten
17. Den synkrona sammankopplinge n av det ryska elnätet och 
EU:s kontinentala nät finns därför me d på den förteckning över projekt av 
”gemensamt intresse” som antogs vid t oppmötet mellan EU och Ryssland i oktober 
2001.  
För att detta skall vara möjligt måste dock et t antal problem lösas, bland annat frågan 
om hur Ryssland följer miljöregler (t.ex. om  kärnsäkerhet) och frågan om ömsesidig 
tillgång till marknaden i enlighet med de bå da parternas internationella åtaganden.  
En rundabordskonferens hölls i Moskva i oktober 2003, och där analyserades vilka 
förutsättningar som krävs för utveckli ngen av en gemensam elmarknad. Några 
exempel på svårigheter som nämndes är följande: 
– Bristen på ett tillfredsställande rege lverk i Ryssland konstaterades i en 
undersökning i mars 2004. I september 2004 bjöds ryska företrädare in för att 
delta i forumet för regleringsmyndighete r för elsektorn, som hölls i Florens. 
Deras kunskaper om det system som genomförts på den inre marknaden kommer på sikt att möjliggöra en smidigar e integrering av våra två marknader.  
– Antagandet av tillräckligt stränga och jämförbara miljö- och säkerhetskrav för 
elproduktionen, t.ex. regler om re n kolförbränning och garantier för 
kärnsäkerhet
18. 
                                                 
16 En tredjedel av den totala ryska exporten transportera s på järnväg. Detta transportsätt är betydligt dyrare 
än sjötransporter. Den ökade exporten och det höga oljepriset kan dock göra detta transportmedel intressantare.  
17 Det bör nämnas att enligt Internationella energiorga nets och Eurelectrics prognoser, som sträcker sig 
fram till 2030, måste EU för att tillgodose de euro peiska konsumenternas elbehov investera i 
produktionsanläggningar på nästan 600 GW på 30 år. 
18 I detta sammanhang är det dock glädjande att e tt oberoende system inrättats för kontroll av 
kärnsäkerheten. 
 
SV 13   SV – En effektiv integrering av marknaderna förutsätter att man bygger ut den 
infrastruktur som krävs för ett gemensamt utnyttjande och att man synkroniserar Rysslands och medlemsstat ernas elnät. En arbetsgrupp för 
sammankoppling av näten skall granska hur situationen ser ut inom detta 
område. Man håller för närvarande på att utarbeta en genomförbarhetsstudie 
(samfinansierad av kommissionen och RAO-UES) om den synkroniserade sammankopplingen av UCTE:s och IPS/ UPOS:s elnät, och den kommer att 
slutföras senast under 2007. 
Införandet av ett system av finansiella garantier kan bidra till att underlätta 
reformprocessen inom både elsektorn och kolvätesektorn.  
b) Stärkt säkerhet för infrastrukturerna 
Energisektorn är ett av de viktigaste områ den som kan dra nytta av  satellitnavigering. 
Energitillämpningarna inom sektorn omfatta r hela kedjan från  prospektering och 
konstruktion till kontroll av transporter och övervakning av anläggningar. Ryssland håller på att genomföra ett ambitiöst program för att modernisera sitt system (Glonass) och successivt öppna det för ci vil användning. Genom det europeiska 
Galileosystemet kommer man fram till 2008 att införa det första system för satellitnavigering som specifikt utvecklats för civila och kommersiella tillämpningar.  
Redan 1999 satte man upp målet om en gemensam användning av Glonass och 
Galileo. En kompletterande användning av dessa två nät kommer att stärka säkerheten för transportinfrastrukturer na och energiproduktio nen betydligt.  
Energidialogen har bidragit ti ll att förhandlingarna om drif tskompatibilitet mellan de 
två systemen har återupptagits. Tack vare  de framsteg som gjorts kommer ett avtal 
om detta att kunna ingås före  utgången av 2005. Förutom diskussionerna om teknisk 
driftskompatibilitet mellan Glonass och Galileo omfattar det inledda samarbetet en 
gemensam utveckling av mottagare och sä rskilda tillämpningar inom energisektorn 
(prospektering, konstruktion och underhå ll av transportinfrastrukturer). 
c) Investeringsgarantier 
Det allmänna klimatet för investeringar i Ryssland måste bli öppnare, stabilare och 
mer förutsebart. EU fortsätter att uppm untra Ryssland till att genomföra de 
nödvändiga reformerna. Rysslands anslut ning till Världshandelsorganisationen 
kommer att ha en positiv inverkan. Dessutom håller man inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet på att utarbeta mål och åtgärder för att främja handeln och skydda investeringar, och detta bör också bidra till att förbättra 
investeringsklimatet i Ryssland.  
Olika initiativ har tagits för att förbättra den finansiella ramen för 
energiförbindelserna mellan EU och Ryssla nd. Allra först (2002)  uppkom idén om en 
garantifond för internationella skiljedomar.  Detta koncept var ett försök att göra 
något åt den latenta osäkerheten för europe iska företag på grund av risken för ett 
bristande genomförande i Ryssland av in ternationella skiljedomar i samband med 
handelstvister mellan EU-företag och rysk a företag. De genomförbarhetsstudier som 
kommissionen beställt har visat att detta ve rkligen rör sig om ett reellt problem, men 
att genomförandet skulle va ra väldigt kostsamt för gemenskapens budget (i 
 
SV 14   SV storleksordningen 500 miljoner euro), och f onden skulle ändå inte kunna täcka de 
pågående projekten i tillr äcklig utsträckning. Juridiskt sett skulle denna lösning 
behöva ratificeras av de 25 medlemsstatern a och Ryssland, och dessutom bidrar inte 
den här typen av garanti til l att avhjälpa bristerna i det ryska rättssystemet.  
Det planerade systemet är alltså inte genom förbart, och därför har man utarbetat ett 
mindre kostsamt alternativ som är förenlig t med marknadens lagar. Detta gjordes 
inom ramen för en studie som kommi ssionen beställde av Europeiska 
investeringsfonden. Den strategin gr undas på konstaterandet att de ryska 
operatörerna inte har tillräcklig tillgång till de internatione lla penningmarknaderna 
och framför allt inte till riktigt långsiktig finansiering, inte ens när priset på råolja 
stiger. Utvecklingen av de stödberättigande  projekten, vars kostnader beräknas uppgå 
till omkring 200-300 miljarder euro, förutsätter dock finansiering som löper över 
längre tid än fem år, vilket är det va nliga i dagsläget. Det ideala vore om 
finansieringen skulle kunna l öpa i upp till 10-12 år, eller på sikt till och med längre. 
En möjlig väg för att uppnå detta mål är att inrätta en ” Energy Desk ”, som eventuellt 
skulle kunna knytas till en multilateral utvecklingsbank. Denna Energy Desk skulle ställa sin privilegierade ställning till förfogande för energidialogen, framför allt 
genom att spela en aktiv roll i bildandet av bankkonsortier . Målet skulle vara att på 
längre sikt och till lägre kostnad  ställa resurser till förf ogande för utveckling av ryska 
projekt och därvid låta flera banke r i ett konsortium dela riskerna. 
EU:s utgifter för denna ”Energy Desk” skulle begränsas till att täcka 
startkostnaderna. De ryska företagen och myndigheterna skulle inte behöva avsätta 
några medel. Initiativet skulle falla unde r Ständiga partnerskapsrådet EU-Ryssland. 
Detta koncept bör utvecklas i samarbete me d banker och företag som är verksamma 
inom energisektorn i Ryssla nd, så att det helt komple tterar deras verksamhet.  
Andra initiativ kan utveck las parallellt. Man skulle  exempelvis kunna inrätta en 
investeringsfond eller garanti fond för energieffektivitet,  vilket tycks motiverat 
med tanke på de stora energiförlustern a i Ryssland (omkring 40 %). Dessa fonder 
skulle kunna inriktas på ett målinriktat st öd till europeiska företag som är verksamma 
inom detta område i Ryssland. Under alla omständigheter förutsä tter utvecklingen av 
detta instrument att man först genomför en  detaljerad utvärdering och analys av 
marknaden. För detta krävs dock en bety dande finansiering från gemenskapens 
budget, men detta skulle kunna kopplas  till Rysslands genomförande av 
Kyotoprotokollet.  
Efter ratificeringen av Kyotoprotokollet kan man, vid sidan av en garantifond för 
investeringar i energieffek tivitet, undersöka vi lka synergieffekter som skulle kunna 
uppnås genom införandet av flexibla me kanismer enligt Kyotoprotokollet.  
4. S
LUTSATS  
Dialogen har bevisat sin nytta genom de  konkreta resultat som uppnåtts. Det är 
glädjande att parterna har närmat sig vara ndra ifråga om strategier och politik.  
Gemenskapens regelverk kan fungera som referensram för en reformering av 
energisektorn i Ryssland. Denna referensram har större relevans för elsektorn än för 
gassektorn. EU anser att denna reform bör prioriteras av Ryssland, eftersom den är 
 
SV 15   SV en förutsättning för en hållbar utveckling, in te bara av den rysk a energisektorn utan 
av hela den ryska ekonomin.  
Flera frågor återstår dock att lösa för att främja en ökad integrering av de två 
marknaderna. Tonvikten bör i framtiden lägga s på frågor som endera parten betraktar 
som prioriterade:  
– Att uppmuntra reformprocessen inom energisektorn i Ryssland. 
– Att utveckla energieffektiviteten, teknikutbytet, miljöskyddet och 
genomförandet av Kyotoprotokollet.  
– Att främja och skydda investeringarna.  
– Att utveckla en Europatäckande marknad för naturgas.  
– Att verka för mer oljetran sporter landvägen (pipeline och järnväg i stället för 
sjötransporter). 
Om dessa mål uppnås kommer det att vara ett stort steg på vägen mot en enda stor 
kontinental marknad.  
Det allt större ömsesidiga beroende t mellan Europeiska unionen och Ryssland 
förutsätter ett fördjupat samarbete inom fr amför allt energisekt orn. Energidialogen, 
och de aspekter av den som är kopplade till genomförandet av Kyotoprotokollet, 
bidrar till skapandet av ett gemensamt e konomiskt område och faller inom ramen för 
avtalet om partnerskap och samarbete.  
 
SV 16   SV BILAGA  
    
  Ryska federationen 2000                                  202 0 EU 25   2000                                   202  0   
Befolkning      (miljoner)    146   120 à 125 453 462   
BNP   (miljarder euro)    220   / 8 940 1 4   460   
Årlig tillväxt     6.3 %    2 % 2.4%   
Förbrukning  (miljoner      ton)  586   900 1650 1 895   
Förbrukning per capita   (ton/inv)  4   7.2 3,6 4, 1   
Olja  : Reserver    65 miljarder fat / 6. 5 miljarder fat /   
   Produktion    323 miljoner ton  500 miljoner ton 164 miljoner ton 102 miljoner ton    
  Export + /    Import - +  205  miljoner ton  + 330miljoner ton - 518 miljoner ton -  632 miljoner ton  
   Handel EU/Ryssland   +   126  miljoner ton  : - 126 miljoner ton :   
  eller 60  %    eller 25  %   
Gas       Reserver    47  triljoner m3 / 3 triljoner m3 /   
   Produktion    490 miljoner ton   600 miljoner ton 197 miljoner ton 147 miljoner ton    
    Export  + /   Import - +   175  miljoner ton  + 216 miljoner ton - 186 miljoner ton -  450 miljoner ton  
  Handel    EU/Ryssland    +  90 miljoner ton   - 90 miljoner ton :   
  eller 36 %     eller50 %   
Kol    Reserver    1 57 miljarder ton / 100 miljarder ton /   
   Produktion    116 miljoner ton  190 miljoner ton 203 miljoner ton 124 miljoner ton    
   Export + /    Import -  +   12  miljoner ton + 23 miljoner ton - 91 miljoner ton -  128  miljoner ton  
   Handel    EU/Ryssland    +  4 miljoner ton : - 4 miljoner ton :   
  eller  33 %    eller 5 %   
Uran   Reserver    158 000 ton   / 15 000 ton /   
     Produktion    2 500  ton  5 000 ton 711 ton 0   
    Export + /    Import -   + 16 000 ton   
  - -15 800 ton  -   
   Handel    EU-   15 /Ryssland    4 200 ton   - - 4 200 ton -