[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel den 18.2.2009

KOM(2009) 73 slutlig

MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET, RÅDET, EUROPEISKA EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN OCH REGIONKOMMITTÉN

Årlig politisk strategi för 2010

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

1. Inledning 3

2. Del I – Politiska prioriteringar för 2010 4

2.1. Ekonomisk och social återhämtning 4

2.2. Klimatförändring och en hållbar utveckling i Europa 5

2.3. Medborgarna i centrum 6

2.4. EU som partner i världen 7

2.5 Bättre lagstiftning och öppenhet 9

3. Del II – Allmänna ramar för personal- och budgetresurserna för 2010 9

3.1. Personal 9

3.2. Förändringar i tilldelningen av ekonomiska anslag 10

3.2.1. Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning (rubrik 1a) 10

3.2.2. Sammanhållning för tillväxt och sysselsättning (rubrik 1b) 11

3.2.3. Skydd och förvaltning av naturresurser (rubrik 2) 11

3.2.4. Frihet, säkerhet och rättvisa (rubrik 3a) 12

3.2.5. Medborgarskap (rubrik 3b) 12

3.2.6. EU som global partner (rubrik 4) 12

MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET, RÅDET, EUROPEISKA EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN OCH REGIONKOMMITTÉN

Årlig politisk strategi för 2010

1. Inledning

Denna årliga politiska strategi banar väg för fastställandet av en politisk agenda för 2010 och inleder den interinstitutionella dialogen om prioriteringarna för nästa år. Det är förvisso den nuvarande kommissionens uppgift att svara för kontinuiteten i institutionens system för strategisk planering och programplanering, men den måste också ta hänsyn till att en ny kommission kommer att ha tillträtt 2010. Den nya kommissionen måste se över de politiska prioriteringarna mot bakgrund av sina strategiska mål, och omsätta dem till ett operativt program när den utarbetar sitt arbetsprogram för 2010.

Beroende på när de nationella ratifikationsprocesserna slutförs kan 2010 bli ett år med stora förändringar för EU:s institutionella ramar med anledning av Lissabonfördraget. Om fördraget träder i kraft måste kommissionen lägga fram ett antal förslag för att bestämmelserna i fördraget ska tillämpas fullt ut.

Europa upplever just nu en ekonomisk kris som drabbar medborgare och företag över hela kontinenten. Förmodligen kommer krisens verkningar att vara omfattande både 2009 och 2010. EU måste därför fortsätta att agera snabbt, beslutsamt och samordnat och ta sitt fulla ansvar för att internationella lösningar ska uppnås. Den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa utgör en stabil grund för att bygga upp förutsättningar för återhämtning, och genomförandet av planen under återstoden av 2009 och under 2010 kommer att ha hög prioritet. För att EU säkert ska gå stärkt ur krisen och bättre rustat att dra fördel av en ekonomisk uppgång måste vi fortsätta strukturreformerna enligt Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning i en anda präglad av partnerskap mellan EU-institutionerna och medlemsstaterna.

Presentationen av budgetöversynen 2009 kommer att bli inledningen till en viktig diskussion mellan kommissionen, Europaparlamentet och rådet om framtiden för EU:s ekonomi. Under 2010 kommer kommissionen att sträva efter att nå enighet om huvudlinjerna för nästa fleråriga budgetram för att bereda vägen för lagförslag. I dessa förberedelser ingår under 2010 en halvtidsöversyn av EU:s pågående utgiftsprogram. Skyddet av gemenskapens ekonomiska intressen som en del av en sund och strikt finansiell förvaltning av EU-politiken kommer fortsatt att vara en av kommissionens huvudprioriteringar.

Kommunikation om EU-frågor kommer att vara avgörande under ett år präglat av flera institutionella förändringar. Kommissionen, rådet och Europaparlamentet kommer att fastställa interinstitutionella kommunikationsprioriteringar i enlighet med det politiska uttalandet om samarbetet för kommunikation om Europa. Frågor av direkt intresse för allmänheten, t.ex. om ekonomisk återhämtning, miljö, klimat och energi kommer att omfattas liksom förbättrad samhällsstyrning i EU när det gäller den inre och yttre säkerheten, som ett resultat av det nya fördraget.

2. Del I – Politiska prioriteringar för 2010

2.1. Ekonomisk och social återhämtning

Som en fortsättning på de åtgärder som vidtas 2009 blir en av kommissionens huvuduppgifter att följa upp den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa och dess effekter både i medlemsstaterna och på gemenskapsnivå. Kommissionen kommer att se till att medlemsstaterna uppfyller sina åtaganden att fullfölja och samordna sina ansträngningar både inom ramen för Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning och stabilitets- och tillväxtpakten. Eftersom den andra etappen av Lissabonstrategin närmar sig sitt slut kommer det att vara dags att besluta om hur strategin ska stärkas efter 2010.

Efterhand som krisen breder ut sig blir det särskilt viktigt för EU att använda de redskap som står till förfogande för att hjälpa medlemsstaterna att åtgärda arbetslösheten och stärka den sociala sammanhållningen. EU-dimensionen av sysselsättnings- och utbildningspolitiken måste utnyttjas kreativt för att hjälpa medlemsstaterna att utveckla strategier för att bygga upp ny kompetens, skapa bättre jobb och hjälpa dem som har förlorat sina jobb, bland annat genom ett bättre utnyttjande av Europeiska socialfonden och Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter. Under 2010 kommer anpassningarna av programmen för sammanhållning och landsbygdsutveckling för perioden 2007–2013 att bära frukt och deras genomförande att påskyndas så att de bidrar till full återhämtning från krisen. Detta kommer att innebära ökat samarbete med nationella och regionala offentliga myndigheter för att utveckla projekt som leder till ökade investeringar i energieffektivitet, koldioxidsnål och förnybar energiteknik, infrastrukturprojekt och åtgärder för att bekämpa klimatförändringarna.

År 2010 kommer också att vara ett nyckelår för att fullfölja och genomföra den pågående översynen av regleringen och tillsynen av finansmarknaderna. Genom krisen har otillräckligheter och svagheter i den befintliga ramen avslöjats. Kommissionen har åtagit sig att sörja för att alla systemviktiga institutioner regleras i lämplig omfattning, och kommer inom kort att lägga fram förslag för en reform av finansiella tjänster, som bygger på De Larosière-gruppens arbete och följer den internationella utvecklingen, särskilt i G20. Att anta och genomföra lämpliga reformåtgärder vid lämplig tidpunkt förblir en topprioritering under 2009 och 2010.

En väl fungerande och öppen inre marknad är ett av EU:s värdefullaste redskap för att upprätthålla tillväxten och öka välståndet. Kommissionen kommer att fortsätta att tillsammans med medlemsstaterna arbeta för att den inre marknaden direkt ska gagna både medborgare och företag i EU. Kommissionen kommer att gå vidare med de reformer som inletts inom ramen för översynen av den inre marknaden för att förbättra företagsklimatet, stärka konsumenternas förtroende och öka efterfrågan. Att genomföra småföretagsakten från 2008 fullt ut och förbättra små och medelstora företags marknadstillträde i tredjeländer kommer att vara en del av återhämtningsarbetet under 2010 och hjälpa små och medelstora företag att upprätthålla verksamheten i kristider.

Kommissionen kommer att sörja för att den inre marknaden förblir öppen för privat företagsamhet i syfte att hjälpa marknaderna att återfå sin konkurrenskraft efter 2010. Genomförandet och tillämpningen av tjänstedirektivet bör ge en solid bakgrund för detta arbete. Genomförandet av direktivet om posttjänster kommer att nå sin slutfas och fullt ut öppna postmarknaden för konkurrens. En ny ram för standardisering i Europa kommer eventuellt att tas fram i syfte att effektivisera det befintliga systemet.

En av prioriteringarna för 2010 blir att med hjälp av statligt stöd och koncentrationskontroll hantera effekten av förändringar i EU:s ekonomi som uppstått med anledning av krisen. Skärpt kartellbekämpning och tillämpning av konkurrensreglerna inom nätverksindustrierna (energi, IKT, transport, posttjänster och finansiella tjänster) kommer också att bidra till ekonomisk återhämtning. Ytterligare branschutredningar om konkurrenssituationen kommer att genomföras och ytterligare marknadsövervakning kommer att bidra till att lokalisera de ineffektiva marknader och sektorer där anpassningar kan ge vinster i form av tillväxt, arbetstillfällen och bättre förutsättningar för konsumenterna. Samtidigt måste insatserna på EU-nivå för att rädda och omstrukturera företag som drabbats hårt av krisen vara samstämmiga.

Genomförandet av den lagstiftning om nätverksindustrier som förväntas bli antagen under 2009 kommer att göra marknaderna för telekommunikation, elektricitet och gas mer konkurrenskraftiga. År 2010 är tiden inne för att fastställa en integrerad politisk strategi för den digitala tjänsteekonomin och omarbeta den nuvarande politiska ramen för IKT (i2010). Framför allt kommer arbetet med IKT:s bidrag till energieffektivitet att fortsätta. Nät- och informationssäkerhet kommer att kräva särskild uppmärksamhet. Under 2010 kommer uppföljningen av den omarbetade bredbandsstrategi som kommissionen kommer att lägga fram 2009 och som omfattar en förmodad utbyggnad av bredbandsaccess till landsbygdsområden.

I det ekonomiska klimat som råder behövs extra resurser för att bekämpa varumärkesförfalskning och pirattillverkning, bland annat med tullmyndigheternas hjälp och genom internationellt samarbete. Arbetet med att skapa ett gemenskapspatent och ett system för lösning av patenttvister kommer att fortsätta. Även systemen för upphovsrätt och varumärken bör moderniseras så att de svarar mot företagens och konsumenternas behov.

För att EU:s forskningsinsatser ska bli mindre splittrade kommer kommissionen att fortsätta att tillsammans med medlemsstaterna arbeta för fri rörlighet för kunskap inom det europeiska forskningsområdet. Sjunde ramprogrammet för forskning förblir en hörnsten i uppbyggnaden av det europeiska forskningsområdet. Ett effektivt genomförande av den brett upplagda innovationsstrategin kommer att bidra till att omsätta forskningen i kommersiella framgångar.

Kommissionen kommer att fortsätta att stödja utvecklingen av Europeiska institutet för innovation och teknik. Institutets möjligheter att stimulera innovation kommer att frigöras genom att de första kunskaps- och innovationsgrupperna börjar sin verksamhet.

Samrådet om EU:s framtida transportpolitik kommer förmodligen att slutföras 2010. I och med detta kommer kommissionen att kunna se över sin transportpolitik och ta hänsyn till kravet på en koldioxidsnål ekonomi och de nyligen framtagna finansieringsmekanismerna. Riktlinjerna för det transeuropeiska transportnätet (TEN-T) kommer också att uppdateras mot bakgrund av framstegen inom vetenskap och teknik. Dessutom kommer kommissionen att lägga fram förslag för hur Galileoprogrammet ska styras i framtiden (efter 2013).

2.2. Klimatförändring och en hållbar utveckling i Europa

Om EU når sitt mål att få till stånd ett nytt internationellt avtal om klimatförändringar i Köpenhamn 2009 ska det nya avtalet införlivas och följas upp inom EU och på andra håll i världen, bland annat i de länder som drabbas hårdast av klimatförändringarna. EU har dessutom gjort ambitiösa ensidiga åtaganden om att minska sina egna utsläpp av växthusgas, utveckla förnybara energikällor och förbättra energieffektiviteten. Genomförandet av det nyligen antagna klimat- och energipaketet, som bland annat omfattar EU:s reviderade system för handel med utsläppsrätter, kommer att prioriteras 2010. Investeringar inom ramen för strukturfonderna – 13 miljarder euro 2010 – kommer att bidra till att förbättra miljön och bekämpa klimatförändringarna. GMES-tjänsterna (GMES – global övervakning för miljö och säkerhet) kommer att vidareutvecklas för att övervaka klimatförändringarnas verkningar.

På grundval av kommissionens förslag bör Europeiska rådets vårmöte 2010 anta energihandlingsplanen för 2010–2014. Energieffektivitet förblir ett viktigt tema, särskilt i samband med uppdateringen av handlingsplanen för energieffektivitet. Även riktlinjerna för det transeuropeiska energinätet bör omarbetas i syfte att skapa ett effektivt instrument för energitrygghet. Det kommer också att krävas insatser för att genomföra den nya lagstiftningen om förnybar energi och den inre marknaden för elektricitet och gas.

Under 2010 kommer kommissionen att fortsätta skydda EU:s biologiska mångfald genom att genomföra befintlig EU:s naturvårdslagstiftning, slutföra Natura 2000-nätet och genomföra 2006 års handlingsplan för biologisk mångfald. År 2010 kommer att bli det första året då hälsokontrollen av den gemensamma jordbrukspolitiken tillämpas fullt ut. Kommissionen kommer också att följa upp initiativ som planeras i arbetsprogrammet för 2009 om avgränsning av mindre gynnade områden och om jordbruksprodukters kvalitet.

Kommissionen kommer att fortsätta att främja och genomföra sin integrerade havspolitik under 2010, som bland annat omfattar långtidsprojekt som havsövervakning, fysisk planering av kust- och havsområden och det europeiska nätet för marin observation och datainsamling (Emodnet). 2010 kommer att vara ett viktigt år för den gemensamma fiskeripolitiken då kommissionen förväntas lägga fram sina förslag till reform efter ett offentligt samråd. Under 2010 kommer också reformen av kontrollen och genomförandet av den gemensamma fiskeripolitiken att börja tillämpas, så snart det förslag som för närvarande är under behandling har antagits.

Kommissionen kommer att ge operativt stöd för genomförandet av strategin för Östersjön och den därmed sammanhängande handlingsplanen, som omfattar områden som energi, miljö, transport, IKT, forskning, innovation samt ökat samarbete med tredjeländer.

2.3. Medborgarna i centrum

2010 kommer att vara det första genomförandeåret för Stockholmsprogrammet inom området frihet, säkerhet och rättvisa. Med utgångspunkt i initiativ som presenteras 2009 kommer arbetet med att bekämpa terroristhot och organiserad brottslighet att vidareutvecklas i syfte att öka medborgarnas säkerhet. Ett annat arbetsområde består i att utveckla ett europeiskt område med rättvisa, framför allt genom e-juridikportalen, förbättra ömsesidigt erkännande på det civilrättsliga och det straffrättsliga området och bevilja ytterligare processuella rättigheter.

Skyddet av de grundläggande rättigheterna fortsätter att vara kärnan i EU:s arbete, särskilt när det gäller utsatta grupper, t.ex. barn. Insatser för att främja medborgarskap och underlätta för medborgare som reser till länder utanför EU kommer att fortsätta. Nya initiativ kan bli nödvändiga för att skydda den personliga integriteten i en globaliserad värld.

Den europeiska pakten för invandring och asyl kommer att utgöra ramen för EU:s invandrings- och asylpolitik under de kommande åren. På grundval av en rapport från kommissionen kommer Europeiska rådet att hålla sin första årliga debatt om genomförandet av pakten i juni 2010. I fråga om integration måste de initiativ som fastställdes vid ministerkonferensen i Vichy 2008 genomföras.

När det gäller gränsfrågor bör den nya utvärderingsmekanismen för Schengensamarbetet införas. I början av 2010 kommer kommissionen eventuellt att lägga fram förslag till ett system för in- och utresa, ett program för registrerade resenärer och förslag till ändring av mandatet för den europeiska gränsförvaltningsbyrån Frontex. Under 2010 bör arbetet med att inrätta ett europeiskt gränsövervakningssystem (Eurosur) börja ta form. Den gemensamma europeiska viseringspolitiken kommer att stärkas, bland annat genom tillämpningen av principen om ömsesidighet i fråga om undantag från viseringskrav.

Sysselsättnings- och utbildningspolitiken kommer att vara central för insatserna för att bemöta krisens verkningar. Som en uppföljning av den förnyade sociala agendan kommer den tillträdande kommissionen att fortsätta arbetet med sysselsättningsfrågor, sociala frågor, jämställdhet och ungdomsfrågor och därigenom bidra till att bemöta de stora politiska utmaningarna som globalisering, teknisk utveckling och demografiska förändringar. Kommissionen bör också lägga fram en uppföljningsstrategi till färdplanen för jämställdhet som löper ut 2010, och fortsätta sin strävan att åstadkomma lika möjligheter för personer med funktionsnedsättning. Det faktum att 2010 är det europeiska året för bekämpning av fattigdom och social utestängning kommer att bidra till att EU:s politiska engagemang för att utrota fattigdom och bekämpa social utestängning får en mer framträdande roll. Kommissionen kommer i samarbete med medlemsstaterna, aktörer och andra EU-institutioner att förbereda det europeiska året för volontärarbete 2011.

Ytterligare åtgärder kommer att vidtas för att förbättra folkhälsan och sörja för konsumentsäkerhet. Bland annat ska EU:s hälsostrategi och det andra gemenskapsprogrammet för åtgärder på hälsoområdet genomföras och medbeslutandeförfarandena om patienträttigheter vid gränsöverskridande hälso- och sjukvård samt om organdonation och transplantation slutföras. Vidare ska arbetena om pandemisk influensa och andra hot mot folkhälsan aktualiseras. När läkemedelspaketet från 2008 antas kommer detta att bidra till att patienterna får säkra mediciner samtidigt som sektorns konkurrenskraft bibehålls. Djurens hälsa och djurskydd kan bli ytterligare ett område där kommissionen kommer att lägga fram nya förslag, i enlighet med strategin för djurhälsa och handlingsplanen för djurskydd.

Kommissionen kommer att fortsätta samarbetet om produktsäkerhet med myndigheterna i Förenta staterna och Kina och utvidga samarbetet till att omfatta även andra länder. När direktivet om leksakers säkerhet inom kort träder i kraft kommer detta arbete att intensifieras. Kommissionen kommer att fortsätta att övervaka marknaderna och följderna för konsumenterna och, med utgångspunkt i det meddelande som ska läggas fram 2009, fortsätta reflektionerna om hur gemenskapens konsumentlagstiftning kan genomdrivas bättre. Kommissionen kommer också att följa upp grönboken om kollektiva prövningsmöjligheter för konsumenter från 2008.

2.4. EU som partner i världen

Ett starkt EU på den globala arenan är avgörande för att möta de olika utmaningarna i samband med globaliseringen, som omfattar allt från energitrygghet, klimatförändringar, livsmedelstrygghet och migration till att hjälpa världens fattigaste länder att återhämta sig efter den ekonomiska nedgången. Om Lissabonfördraget träder i kraft inleds 2010 en ny fas i EU:s politik för yttre förbindelser. Ett av de första märkbara resultaten av en sådan institutionell förändring skulle i så fall bli inrättandet av den europeiska avdelningen för yttre åtgärder.

Under 2010 borde en ekonomisk återhämtning skönjas parallellt med en reformerad internationell finansiell struktur. Kommissionen kommer att delta aktivt i de olika internationella forum där de nya globala strukturerna utformas. Omfattande initiativ som syftar till att förbättra både den finansiella och den makrofinansiella övervakningen liksom krishanteringen kommer att genomföras.

Anslutningsförhandlingarna med Kroatien och Turkiet kommer att fortsätta. Kommissionen kommer att vidta åtgärder för att hörsamma Europeiska rådets begäran om att stabiliserings- och associeringsprocessen med västra Balkan ska påskyndas. Kommissionen kommer också att förbereda åtgärder till stöd för Kosovos politiska och socioekonomiska utveckling och hjälpa Kosovo, som en del av västra Balkan, på vägen mot medlemskap i EU.

EU kommer att fortsätta att stödja återföreningsprocessen i Cypern.

Inom den europeiska grannskapspolitiken kommer särskild tonvikt att läggas vid fördjupade bilaterala förbindelser, framför allt med Israel, Moldavien, Marocko och Ukraina. Den europeiska grannskapspolitiken kommer att ytterligare intensifieras, t.ex. genom det östliga partnerskapet, lanseringen av de första symboliskt viktiga projekten inom ramen för unionen för Medelhavsområdet och förbättrat samarbete genom Svartahavssynergin. Förhandlingarna om ett nytt avtal med Ryssland kommer att fortsätta 2010. Genomförandet av strategin för Centralasien kommer att intensifieras. Kommissionen kommer att arbeta tillsammans med alla dessa partner och lägga särskild tonvikt vid att utveckla ömsesidig energitrygghet.

Kommissionen kommer att ha ett nära samarbete med den nya amerikanska administrationen för att utveckla det transatlantiska partnerskapet. Det är viktigt att ta vara på möjligheter att främja gemensamma intressen och en positiv gemensam agenda i ett globalt perspektiv.

Kommissionen kommer också att fortsätta samarbetet med Aseanländerna, Kina och Indien. Toppmötet mellan EU och Latinamerika i maj 2010 kommer att ytterligare utveckla EU:s strategiska partnerskap med Latinamerika. Efter rådets beslut från juni 2008 om att återupprätta den politiska dialogen med Kuba har samarbetet återupptagits och kommer att stärkas under 2010.

Under 2010 kommer kommissionen sannolikt att vara aktivt engagerad med att slutföra och/eller praktiskt genomföra Dohautvecklingsrundan och pågående bilaterala handelsförhandlingar. Dialogen om reglering med våra viktigaste ekonomiska partner kommer att fortsätta i syfte ge EU-industrin ökat tillträde till marknaderna i tredjeländer. Kommissionen kommer också att ägna särskild uppmärksamhet åt att förebygga och åtgärda illojala handelssnedvridande åtgärder och protektionism i tredjeländer.

EU:s bidrag till internationell säkerhet och stabilitet kommer att behövas även i fortsättningen, särskilt i Kosovo, Mellanöstern, Afghanistan och Georgien. EU måste delta aktivt i fredsprocessen i Mellanöstern, där framstegen är avhängiga av den interna politiska situationen i Israel och de ockuperade palestinska områdena, av ökat engagemang från den nya amerikanska administrationen och ansträngningar från kvartettens sida liksom av utvecklingen i regionen.

Genomförandet av livsmedelsmekanismen kommer att fortsätta. Under 2010, liksom under tidigare år, kommer det att vara kommissionens mål att ta aktiv del i krishantering och agera snabbt och effektivt vid humanitära kriser enligt den handlingsplan för genomförande av det europeiska samförståndet om humanitärt bistånd som antogs 2008.

Vid FN-toppmötet i september 2010 kommer framstegen med att förverkliga millennieutvecklingsmålen att bedömas. År 2010 har fastställts som etappmål för EU:s ambitiösa åtaganden att stödet 2015 ska uppgå till 0,7 %. År 2010 är också det år då den andra översynen av Cotonouavtalet med AVS-länderna och halvtidsöversynen av tionde Europeiska utvecklingsfonden avslutas. Vid det tredje toppmötet mellan Afrika och EU kommer den gemensamma EU–Afrika-strategin att ses över och beslut om en ny handlingsplan för 2011–2013 att fattas.

Kommissionen kommer att samarbeta med i-länder och utvecklingsländer för ett snabbt genomförande av klimatförändringsavtalet, om man når fram till ett sådant i Köpenhamn.

Eventuella ändringar som fastställs efter halvtidsöversynen 2009 av de finansiella instrumenten för yttre förbindelser kommer att träda i kraft 2010.

2.5 Bättre lagstiftning och öppenhet

Bättre lagstiftning kommer också i fortsättningen att vara mottot för kommissionens arbete. När det gäller befintlig lagstiftning kommer lagstiftningsramens övergripande effektivitet att bedömas för varje politikområde genom en integrerad förenklingsstrategi. Samtidigt med detta kommer kommissionen att inleda arbetet inom de områden som i 2009 års paket för bättre lagstiftning ansågs ha förenklingspotential. Kommissionen kommer också att fortsätta att energiskt gå in för att minska den administrativa bördan i syfte att uppnå en minskning med 25 % till 2012 enligt det överenskomna målet. För att ny lagstiftning ska hålla så hög kvalitet som möjligt kommer kommissionen att fortsätta att tillämpa systemet med konsekvensanalys, vilket nyligen förstärktes, och förbättra användningen av utvärderingsresultat.

Det europeiska öppenhetsinitiativet ska drivas vidare. Efter översynen 2009 av registret för intresseorganisationer (registret över ”lobbyister”) kommer eventuellt ett gemensamt register att införas enligt en överenskommelse med Europaparlamentet. Kommissionen kommer också att förbättra öppenhet och insyn när det gäller de slutliga slutmottagarna av EU-bidrag.

3. Del II – Allmänna ramar för personal- och budgetresurserna för 2010

3.1. Personal

Vid den ”screening” av personalresurserna[1] som gjordes i början av 2007 åtog sig kommissionen att täcka alla personalbehov fram till 2013 med oförändrade resurser när de sista tjänsterna för Bulgarien och Rumänien i samband med utvidgningen beviljats. För att kunna bidra till att uppfylla de politiska prioriteringarna för 2010 har kommissionen uppmanat sina avdelningar att undersöka möjligheterna till effektivitetsvinster, framför allt när det gäller stöd- och samordningsfunktioner. Resultatet förväntas bli en omfördelning av omkring 600 tjänster, varav merparten inom enskilda generaldirektorat för att stärka operativ verksamhet, t.ex. utformning av politik och lagstiftning samt övervakning och tillämpning av gemenskapens politik. I detta ingår verksamhet för att motverka följderna av den pågående finansiella och ekonomiska krisen, konsolidera forskningsprogram inom transport och energi, öka de politiska uppdragen och handelsuppdragen för EU:s delegationer i tredjeländer, stärka representationskontoren i medlemsstaterna och utveckla gemensamma kommunikationsverktyg.

3.2. Förändringar i tilldelningen av ekonomiska anslag

För att underlätta utarbetandet av det preliminära budgetförslaget för 2010, som kommissionen kommer att lägga fram i slutet av april, innehåller den årliga politiska strategin förslag till ändringar av budgetplaneringen under varje rubrik i den fleråriga budgetramen för 2007–2013. Alla föreslagna ändringar är förenliga med utgiftstaken i den fleråriga budgetramen för 2007–2013 och med de referensbelopp som anges i olika finansieringsprogram.

3.2.1. Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning (rubrik 1a)

I enlighet med kommissionens budgetplanering föreslås en ökning på 9 % av anslagen till rubrik 1a (Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning) jämfört med 2009 års budget. Detta innebär ökade ekonomiska anslag till initiativ av central betydelse som bidrar till att förverkliga den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa under rubrik 1a och Lissabonstrategin, nämligen följande:

- Sjunde ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling (EG och Euratom): + 803 milj. euro

- Programmet för livslångt lärande: + 39 milj. euro

- Ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation: + 25 milj. euro

- Transeuropeiska nät (TEN): + 128 milj. euro

- Galileo: + 66 milj. euro

- Europeiska institutet för innovation och teknik (EIT): + 24 milj. euro för det första verksamhetsåret

En viktig del av den ekonomiska återhämtningsplan för Europa som godkändes vid Europeiska rådets möte i december 2008[2] utgörs av ett nytt finansieringsinstrument, Europeiska energiprogrammet för återhämtning. Detta ska främja utvecklingen av projekt på energiområdet i gemenskapen. Programmet ska pågå under två år (2009–2010) och har en budget på 3 500 miljoner euro fördelad enligt följande:

- Projekt för sammankoppling av gas- och elnät: 1 750 milj. euro

- Projekt för vindkraft till havs: 500 milj. euro

- Projekt för avskiljning och lagring av koldioxid: 1 250 miljoner euro

Kommissionen har föreslagit en revidering av den fleråriga budgetramen för 2007–2013 i syfte att göra ytterligare medel tillgängliga under rubrik 1a, och samtidigt respektera de totala belopp som överenskommits i det interinstitutionella avtalet om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning av den 17 maj 2006[3]. Mot bakgrund av diskussionerna med budgetmyndigheten föreslår kommissionen en överföring till rubrik 1a av de resurser som inte behövs under rubrik 2 för 2008 för att använda dessa till den föreslagna finansieringen av energiprojekt med 3 500 miljoner euro (1 500 miljoner euro under 2009 och 2 000 miljoner euro under 2010).

Kommissionen kommer i samarbete med Europeiska kemikaliemyndigheten att se över hur man ska lösa byråns förväntade likviditetsbrist 2010 som beror på att avgifter först betalas senare under året. Det kommer att finnas behov av bidrag från EU-budgeten.

Det föreslagna gemenskapsprogrammet till stöd för särskild verksamhet på området för finansiella tjänster, finansiell rapportering och revision[4] kommer att göra det möjligt för gemenskapen att finansiera organ[5] som är aktiva inom områdena tillsynskonvergens och samarbete samt finansiell rapportering och revision. Det föreslås ett ekonomiskt anslag på 36,2 miljoner euro under perioden 2010–2013, vilket redan tagits med i den uppdaterade budgetplaneringen från januari 2009.

3.2.2. Sammanhållning för tillväxt och sysselsättning (rubrik 1b)

I enlighet med den befintliga programplaneringen för strukturfonderna och Sammanhållningsfonden kommer de ekonomiska anslagen till sammanhållning för tillväxt och sysselsättning att ökas med 980 miljoner euro, motsvarande 2 %, jämfört med 2009. När villkoren för effektiv förvaltning och kontroll fastställts och de åtgärder antagits som föreslogs i slutet av 2008 för att rationalisera genomförandet, kommer kommissionen att inrikta sig på att maximera effekterna av dessa åtgärder för sammanhållning, tillväxt och effektivitet för att bekämpa den ekonomiska och finansiella krisen.

3.2.3. Skydd och förvaltning av naturresurser (rubrik 2)

Hälsokontrollen av jordbrukspolitiken kommer att medföra en överföring av 479 miljoner euro från direktstöd till landsbygdsutveckling, utöver överföringen i samband med frivillig modulering för Portugal och reformen av vinsektorn. Detta innebär en ökning med 4,3 % av anslagen till landsbygdsutveckling 2010 jämfört med 2009.

Denna jämförelse beaktar inte de särskilda åtgärder som planeras 2009 i samband med den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa. Under rubrik 2 föreslår kommissionen att tidigarelägga – redan under 2009 – de åtgärder som föreskrivs inom ramen för hälsokontrollen för den nya utmaningen (500 miljoner euro) och att förbättra bredbandsstrukturen i landsbygdssamhällena (1 000 miljoner euro). De här åtgärderna i den ekonomiska återhämtningsplanen planeras utöver åtgärderna enligt rubrik 1a.

Resurserna till LIFE+ kommer att öka med 6,9 % 2010, enligt budgetplaneringen.

3.2.4. Frihet, säkerhet och rättvisa (rubrik 3a)

Utgifterna under denna rubrik kommer att öka med omkring 14 % 2010 jämfört med 2009, ett uttryck för att gemenskapens insatser inom detta område prioriteras högt.

Kommissionen kommer att lägga fram förslag i syfte att genomföra det gemensamma europeiska asylsystemet, vilket bland annat omfattar ett stödorgan, i enlighet med den europeiska pakt för invandring och asyl som Europeiska rådet antog vid sitt möte den 15–16 oktober 2008. Detta organ skulle bli ett viktigt inslag i den gemensamma europeiska invandrings- och asylpolitiken.

Kommissionen föreslår också att anslagen till Frontex bibehålls på samma nivå 2010 som 2009 (78 miljoner euro), vilket är 8 miljoner euro mer än vad som ursprungligen planerats i budgetplaneringen.

På grund av att det saknas rättsliga instrument förslås en minskning med 30 miljoner euro, vilket ändå skulle ge utrymme för viss utveckling när det gäller gränskontroll, t.ex. att systemet för in- och utresa eller systemet för registrerade resenärer införs 2010 enligt planerna.

3.2.5. Medborgarskap (rubrik 3b)

På grund av den enhetliga profilen för denna utgiftsrubrik innebär det föreslagna totalbeloppet för 2010 en svag ökning på 0,6 % jämfört med 2009, vilket gör att finansieringsnivån kan bibehållas för viktiga åtgärder som rör EU-medborgarna, som t.ex. folkhälsan, konsumentskydd, civilskydd, kulturprogram och kommunikation.

3.2.6. EU som global partner (rubrik 4)

En av EU:s huvudprioriteringar är att FN:s klimatförändringskonferens i Köpenhamn i december 2009 blir en framgång. Uppföljningen av konferensen kommer att påverka både EU:s interna och externa politik. Genomförandet av den nya klimatförändringsstrategi som ska godkännas i Köpenhamn kommer sannolikt att omfatta åtgärder som rör anpassning, begränsning, finansiering och tekniköverföring, bland annat genom en global klimatförändringsallians för att hjälpa de mest utsatta länderna att utarbeta anpassningsprogram.

Kommissionen planerar att avsätta 600 miljoner euro för ett stegvis genomförande av det östliga partnerskapet under perioden 2010–2013. 250 miljoner euro kommer från omfördelningar av medel för det europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet. Det resterande beloppet, 350 miljoner euro, ska komma från den outnyttjade marginalen under rubrik 4 enligt följande: 2010 25 miljoner euro, 2011 53 miljoner euro, 2012 113 miljoner euro och 2013 159 miljoner euro.

När det gäller de palestinska områdena måste hjälpen till Gaza och Västbanken fortsätta för att lindra följderna av den utdragna krisen.

Kommissionen kommer att fullgöra sitt åtagande att tillgodose de behov som uppstått till följd av krisen i Georgien 2008. Stöd till internflyktingar ska komplettera och stärka stödet till de politiska prioriteringarna enligt det vägledande programmet 2007–2010 för det europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet avseende Georgien, nämligen stöd till den demokratiska utvecklingen, rättsstaten och god samhällsstyrning, stöd till den ekonomiska utvecklingen, stöd för att bekämpa fattigdom och främja sociala reformer samt stöd till en fredlig lösning på Georgiens interna konflikter.

Kommissionen kommer också att stärka stabiliserings- och associeringsprocessen med Kosovo. Under 2010 kommer kommissionen att genomföra åtgärder för att främja Kosovos politiska och socioekonomiska utveckling samt tillnärmningen till EU, som en del av den studie som kommissionen enligt planerna ska slutföra hösten 2009.

Behoven av resurser för fredsprocessen i Mellanöstern, Kuba, Georgien och Kosovo, stödet till återföreningsprocessen i Cypern och klimatförändringarna kommer att bero på utvecklingen under de kommande månaderna. Kommissionen kommer att göra kompletteringar under budgetförfarandet.

[1] Planning & optimising Commission human resources to serve EU priorities – SEK(2007) 530 av 24 april 2007 [ej översatt till svenska].

[2] Ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets möte i Bryssel den 11–12 december 2008, 17271/08 punkt 9.

[3] KOM(2008) 859 av den 10 december 2008.

[4] KOM(2009) 14 av den 23 januari 2009.

[5] International Accounting Standards Committee Foundation (IASCF), European Financial Reporting Advisory Group , Public Interest Oversight Board , Europeiska värdepapperstillsynskommittén, kommittén för europeiska banktillsynsmyndigheter samt kommittén för europeiska myndigheter med tillsyn över försäkringar och tjänstepensioner.