RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN 1998 års rapport om energiinvesteringsprojekt av intresse för gemenskapen

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

1. DEL A - SAMMANSTÄLLNING AV INLÄMNADE UPPGIFTER

1.1. Allmänt - Jämförelse med målen för gemenskapens energipolitik

1.2. Investeringar i petroleumsektorn

1.2.1. Kapacitet för atmosfärisk destillation

1.2.2. Konversionskapacitet

1.2.3. Avsvavlingskapacitet och förbättring av oktantal

1.3. Investeringar i naturgassektorn

1.3.1. Längd på rörledningar

1.3.2. Lagringskapacitet och maximal återförgasningskapacitet

1.3.3. Lagringsanläggningar

1.4. Investeringar i elsektorn

1.4.1. Konventionella värmekraftverk

1.4.2. Kärnkraftverk

1.4.3. Vattenkraftverk

1.4.4. Kraftledningar

2. DEL B - FÖRTECKNING ÖVER BILAGOR

1. DEL A - SAMMANSTÄLLNING AV INLÄMNADE UPPGIFTER

1.1. Allmänt - Jämförelse med målen för gemenskapens energipolitik

Denna rapport bygger på rådets förordning 736/96 [1] enligt vilken medlemsstaterna årligen skall informera kommissionen om investeringsprojekt som rör produktion, transport, lagring och distribution av petroleum, naturgas och el. Relevanta är sådana projekt som skall påbörjas inom 3 år (petroleum och naturgas) respektive 5 år (el). Även nedläggning av anläggningar eller anläggningsdelar måste meddelas. Syftet med förordningen är att ge kommissionen en överblick över planerade förändringar av gemenskapens energikapacitet och -infrastruktur.

[1] Rådets förordning (EG) nr 736/96 av den 22 april 1996 om anmälan till kommissionen av investeringsprojekt av intresse för gemenskapen inom petroleum-, naturgas- och elektricitetssektorerna, EGT L 102, 25.4.1996.

Resultaten bidrar till att avgöra frågan huruvida de tre prioriterade målen för gemenskapens energipolitik har uppnåtts, dvs. tryggad energiförsörjning, konkurrenskraft och miljöskydd. Dessa mål fastställdes i grönboken "För en energipolitik inom Europeiska unionen" [2] och förklarades närmare i vitboken "Energipolitik inom Europeiska unionen" [3]. De har övertagits av medlemsstaterna och andra aktörer inom energisektorn. För att målen skall omsättas i praktiken måste de beaktas vid inledandet av nya energipolitiska initiativ och vid genomförandet av befintlig verksamhet. Detta kommer att förtydligas i kommissionens grönbok om tryggandet av energiförsörjningen, en av de prioriterade uppgifterna för år 2000. Genom att vidareutveckla energiinfrastrukturen får man energimarknaden att fungera bättre. Dessutom kommer den utökade gaskapaciteten att bidra till att hejda ökningen av koldioxidutsläppen.

[2] KOM(94) 659 slutlig, 11.1.1995.

[3] KOM(95) 682 slutlig, 13.12.1995.

Enligt förordningen skall kommissionen förelägga rådet en sammanställning av de uppgifter som medlemsstaterna har lämnat. Kommissionen har försökt jämföra uppgifterna i denna rapport med dem i 1997 års rapport [4]. Visserligen kan man göra en del jämförelser, men det är ännu för tidigt för att man skall kunna dra några slutsatser om utvecklingen av medlemsstaternas investeringar.

[4] 1997 års rapport om energiinvesteringsprojekt av intresse för gemenskapen (SEK(1998) 1419 slutlig).

Kommissionen skall senast vid slutet av 2001 redovisa för rådet hur förordningen har genomförts. Denna rapport skall ge en fullständigare bild av trenderna för gemenskapens planerade energi investeringar. Den innehåller dessutom en bedömning av i vilken utsträckning förordningen har bidragit till uppnåendet av de uppsatta målen.

1.2. Investeringar i petroleumsektorn

Inom petroleumsektorn skall följande slags investerings projekt avseende raffinaderier meddelas:

* Destillationsanläggningar med en kapacitet större än 1 000 000 ton/år.

* Ökning av destillationskapaciteten med mer än 1 000 000 ton/år.

* Reformerings- eller krackningsanläggningar med en kapacitet större än 500 ton/dag.

* Avsvavlingsanläggningar för restbränsleolja, gasolja, råvaror eller andra petroleumprodukter.

Mellan 1996 och 1998 förekom en rad företagsfusioner, -uppköp och -sammanslutningar inom petroleumindustrin. Perioden kännetecknades av utomordentligt låga petroleumpriser på energimarknaden. Genom de nämnda åtgärderna försökte branschen utnyttja samordningseffekter, undvika dubbelarbete och minimera kostnaderna. Åtgärderna återspeglar också de i historisk jämförelse svaga raffinaderimarginalerna i Europeiska unionen, som berodde på överkapacitet inom konversionen och skillnader mellan inhemsk tillgång och efterfrågan för vissa produkter. Dessutom lades en rad raffinaderier ned mellan 1996 och 1998.

Å andra sidan räknar man med att göra stora investeringar fram till 2005 för att uppfylla gemenskapens striktare bränslestandarder och produktspecifikationer.

På grund av den kvantitativa och kvalitativa marknads utvecklingen kan man därför vänta sig ökande investeringar på området för hydrokracknings destillat och -restprodukter samt inom konversionen. Denna tendens kunde redan iakttas 1997.

Dessutom räknar man i flera raffinaderier med investeringar i produktions anläggningar för att förbättra oktantal och avsvavling.

1.2.1. Kapacitet för atmosfärisk destillation

Mellan den 1 januari 1997 och den 1 januari 1998 minskade Europeiska unionens totala kapacitet (kapacitet i drift) för atmosfärisk destillation något, från 642 till 639 miljoner ton/år.

Tre raffinaderier i Europeiska unionen lades ned, nämligen

(1) KPR i Gulfhavn i Danmark (kapacitet 2,9 miljoner ton/år),

(2) Leuna-raffinaderiet i Tyskland (kapacitet 5 miljoner ton/år), och

(3) Gulf i Milford Haven i Förenade kungariket (kapacitet 5,6 miljoner ton/år).

Minskningen uppvägdes delvis av att ett nytt raffinaderi i Leuna (Tyskland) togs i drift den 1 november 1997 med en kapacitet i inledningsskedet av 8,7 miljoner ton/år.

I flera raffinaderier förekom dessutom både kapacitets minskningar och -ökningar.

För kapaciteten för atmosfärisk destillation har utnyttjandegraden ökat konstant. För råolja ökade utnyttjandegraden från 91 % 1996 till 92 % 1997 (71 % 1986/87). Bakom denna utveckling låg ett gynnsamt ekonomiskt läge som ledde till en liten förbättring av raffinaderimarginalerna, lägre råoljepriser, en intensifiering av raffinaderiverksamheten och mer export av överskotts produktion, särskilt bensin till USA.

Enligt de inlämnade uppgifterna räknade man med att EU:s destillationskapacitet skulle minska med ungefär 3 miljoner ton mellan den 1 januari 1998 och den 1 januari 1999. I dessa siffror har det tagits hänsyn till den av Shell meddelade kapacitets minskningen i företages raffinaderi i Berre i Sydfrankrike med 2,3 miljoner ton/år. För EU:s destillationskapacitet förutses dessutom en lätt nedåtgående trend för perioden 1999-2000. Härvid har det tagits hänsyn till Shells avsikt att lägga ned sitt raffinaderi i Haven i Förenade kungariket med en kapacitet av 4,6 miljoner ton/år.

1.2.2. Konversionskapacitet

Mellan den 1 januari 1997 och den 1 januari 1998 minskade konversionskapaciteten med 5,6 miljoner ton, dvs. med 2,4 %, främst som följd av de raffinaderinedläggningar som nämns i föregående avsnitt.

Den 1 januari 1998 uppgick den totala konversionskapaciteten till 232 miljoner ton, vilket motsvarar ungefär 32 % av destillationskapaciteten, samma andel som föregående år.

En nedåtgående trend för visbreaking och termisk krackning på EU-nivå har kunnat skönjas sedan 1995. Däremot har hydrokracknings kapaciteten ökat, en trend som enligt de inlämnade uppgifterna torde bestå under perioden 1999-2000.

Överproduktionen av bensin fortsatte. Den totala konversions kapaciteten för katalytisk krackning var oförändrad mellan den 1 januari 1997 och den 1 januari 1998.

1.2.3. Avsvavlingskapacitet och förbättring av oktantal

EU:s raffinaderibransch har de senaste åren gjort stora investeringar i avsvavlingskapaciteten för att tillfredsställa gemenskapens krav på 0,05 % svavel i dieselbränsle. Mellan den 1 januari 1995 och den 1 januari 1998 ökade därför kapaciteten för avsvavling av mellandestillat med ungefär 15 %.

Under kommande år torde man kunna räkna med nyinvesteringar

* för att tillfredsställa gemenskapens krav på svavelhalten i dieselbränsle för perioden 2000-2005 och

* för att minska svavelhalten i flytande bränslen (tung eldningsolja och gasolja) under det kommande decenniet.

Mot denna bakgrund torde EU:s avsvavlingskapacitet öka ytterligare. Under perioden 1999-2000 skulle ökningen kunna bli mer omfattande än de 7,6 miljoner ton som ursprungligen meddelades.

Kapaciteten för förbättring av oktantal omfattar katalytisk reformering, isomerisering, alkylering och kombinerade syreanläggningar (MTBE, ETBE).

I EU minskade den katalytiska reformeringen 1997 med 5,4 miljoner ton respektive 6 %, delvis på grund av de tidigare nämnda raffinaderinedläggningarna.

Alkyleringskapaciteten och kapaciteten av de kombinerade syreanläggningarna, som är viktiga för att förbättra bensinens kvalitet, ökade 1997 med mer än 7 %. Mot bakgrund av gemenskapens nya bränsle specifikationer torde denna trend fortsätta, särskilt vad gäller kravet på att minska halten av bensen och andra aromatiska ämnen i bränslen under perioden 2000-2005.

1.3. Investeringar i naturgassektorn

När det gäller transport eller distribution skall medlemsstaterna meddela investeringsprojekt avseende

* gränsöverskridande gasledningar och projekt av gemensamt intresse enligt de riktlinjer som dragits upp i enlighet med artikel 155 i EG-fördraget,

* terminaler för import av kondenserad naturgas, och

* underjordiska lagringsanläggningar med en kapacitet större än 150 000 000 m3.

1.3.1. Längd på rörledningar

Längden på de befintliga rörledningar med en diameter större 300 mm som meddelats kommissionen uppgick till 20 420 km, vilket motsvarar en ökning med 8,4 % jämfört med 1997 års rapport.

Rörledningar med en längd på 6 285 km höll på att byggas eller planerades. Detta motsvarar 30 % av de befintliga rörledningarna och innebär en ökning på 47 % jämfört med 1997 års rapport. En möjlig förklaring är den ökade gasförbrukningen i EU.

1.3.2. Lagringskapacitet och maximal återförgasningskapacitet

Enligt de inlämnade uppgifterna omfattar den befintliga infrastrukturen av gemenskapsintresse 495 000 m³ lagringskapacitet för kondenserad naturgas och 1 930 000 m³/h maximal åter förgasnings kapacitet.

Man räknar med en betydande ökning av lagrings anläggningar för kondenserad naturgas, eftersom 1 025 000 m³ lager och en kapacitet av 2 975 800 m³/h håller på att byggas eller planeras.

Det har inte kommit in några uppgifter om infrastruktur nedläggningar.

1.3.3. Lagringsanläggningar

Den meddelade befintliga lagringskapaciteten för EU uppgick till 53,6 miljarder m3. Detta motsvarar en ökning med 12,4 % jämfört med förra årets rapport.

Enligt anmälningarna håller man på att bygga en lagringskapacitet av 15,8 miljarder m3 och planerar ytterligare 11,9 miljarder m3. Detta motsvarar en ökning med 55 % jämfört med den befintliga kapaciteten.

Det har inte kommit in några uppgifter om infrastruktur nedläggningar.

1.4. Investeringar i elsektorn

Medlemsstaterna måste informera kommissionen om följande slags investeringsprojekt avseende elproduktion:

* Värmekraftverk (generatorer med en anläggningskapacitet av 200 MW eller mer).

* Vattenkraftverk (kraftverk med en kapacitet av 50 MW eller mer).

Dessutom måste man informera om följande slags investeringsprojekt avseende eltransport:

* Luftledningar avsedda för en spänning av 345 kV eller mer.

* Underjordiska kablar och undervattenskablar, om de är avsedda för en spänning av 100 kV eller mer och utgör viktiga länkar i nationella eller internationella nät.

* Projekt av gemensamt intresse enligt de riktlinjer som dragits upp i enlighet med artikel 155 i EG-fördraget.

1.4.1. Konventionella värmekraftverk

Investeringarna i konventionella värmekraftverk som håller på att byggas eller som planeras att byggas från och med 2002 är spridda över hela EU. Den största delen planeras i Tyskland (27 % av de totala investeringarna), Italien (17 %) och Förenade kungariket (17 %). Utom Frankrike och Spanien har alla EU-medlemsstater anmält investeringsprojekt i denna sektor. Jämfört med 1997 kan man konstatera att antalet projekt har ökat i Tyskland (+1,9 GW) och Italien (+1,5 GW), medan Förenade kungariket har meddelat projekt nedläggningar motsvarande totalt 2,0 GW.

Av den effekt på 16,7 GW i konventionella värmekraftverk som skall börja byggas 2002 är 80,9 % (13,5 GW) kondenskraftverk, vilket är samma andel som 1997 (82,3 %).

Gas är fortfarande det viktigaste bränslet då 72,6% (121,1 GW) av den kapacitet som håller på att byggas eller skall tas i drift 2001 baseras på naturgas. Även projekt avseende kondenskraftverk eldade med brunkol har ökat (3,9 GW den 1 januari 1998 jämfört med 1,4 GW 1997).

1.4.2. Kärnkraftverk

Den totala kärnkraftskapaciteten i drift i Europeiska unionen den 1 januari 1998 var 130,3 GW. Bortsett från några anpassningar av kapaciteten i drift planerades inga ändringar.

Ett kärnkraftverk höll på att byggas i Frankrike. Inga andra nya kraftverk planeras.

1.4.3. Vattenkraftverk

Den totala vattenkraftskapaciteten som håller på att byggas eller planeras fram till 2002 har ökat till 2 496 MW, varav 635 MW skulle tas i drift under 1998. Kapaciteten ökade med nästan 70 % jämfört med uppgifterna för tidigare år. Ökningen beror till stor del på de investeringsprojekt som planeras i Tyskland (+1 060 Mwe).

Av de 2 496 MW som håller på att byggas eller planeras är 1 460 MW (58,5 %) pumpkraftverk och 1 036 MW (41,5 %) primär generering.

Projekten är koncentrerade till fem medlemsstater: Tyskland (42,5 %), Italien (22,9 %), Grekland (22,4 %), Portugal (9,6 %) och Österrike (2,6 %).

1.4.4. Kraftledningar

Den totala kapaciteten av högspänningsledningar som håller på att byggas eller som planeras fram till 2002 uppgår till 7 726 km, vilket är samma nivå som 1997. Investeringsprojekten är spridda över hela EU, men 33 % av dem ligger i Spanien och Italien.

Luftledningar utgjorde 81 % av projekten (6 237 km). Huvuddelen av ledningarna var dimensionerade för 380 kV (57 %) och 400 kV (43 %).

Underjordiska kablar utgjorde 7 % av projekten (539 km). Andelen av detta slags investeringar, där korta förbindelser dominerar, ökade med 35 % jämfört med föregående år.

Underjordiska kablar utgjorde 12 % av projekten (950 km).

2. DEL B - FÖRTECKNING ÖVER BILAGOR [5]

[5] SEK(2000) 1180 - Arbetsdokument från kommissionens avdelningar - Rapport från kommissionen - 1998 års rapport om energiinvesteringsprojekt av intresse för gemenskapen - Del B - Bilagor.

Bilaga 1 Olja - raffinaderikapacitet i EU

Bilaga 2 Olja - utvecklingen av konversions- och destillationskapacitet i EU-15

Bilaga 3 Olja - kapacitet för avsvavling, alkylering och eterisering i EU

Bilaga 4 Olja - framtida förändringar i raffinaderikapaciteten i EU-15

Bilaga 5 Gas - längd på rörledningar i km, diameter större än 300 mm

Bilaga 6 Gas - anläggningar för kondenserad naturgas: lagringskapacitet för kondenserad naturgas i m3, max. återförgasningskapacitet i m3/h

Bilaga 7 Gas - lagringsanläggningar, tillgänglig kapacitet i miljarder m3

Bilaga 8a El - alla kraftverk som håller på att byggas eller planeras

Bilaga 8b El - konventionella värmekraftverk

Bilaga 8c El - kärnkraftverk

Bilaga 8d El - vattenkraftverk

Bilaga 8e El - kraftledningar

Bilaga 9a El - konventionella värmekraftverk fördelade på länder

Bilaga 9b El - konventionella värmekraftverk fördelade på kategorier

Bilaga 10a El - kärnkraftverk fördelade på länder

Bilaga 10b El - kärnkraftverk fördelade på kategorier

Bilaga 11a El - vattenkraftverk fördelade på länder

Bilaga 11b El - vattenkraftverk fördelade på kategorier

Bilaga 12a El - kraftledningar fördelade på länder

Bilaga 12b El - kraftledningar fördelade på kategorier