Bryssel den 16.6.2008

KOM(2008) 368 slutlig

RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN

Rapport om konkurrenspolitiken 2007 {SEC(2008)2038}

1. Under 2007 fortsatte konkurrenspolitiken att förbättra marknadernas funktion till nytta för europeiska konsumenter och företag . Detta innebar bland annat att konkurrensbegränsande beteende undersöktes och marknadsaktörer ålades påföljder för ett sådant beteende samt att åtgärder vidtogs mot konkurrensbegränsande strukturer och reglering inom viktiga sektorer av ekonomin. Dessutom ingick konkurrenspolitiken i kommissionens övergripande ekonomiska reformprogram, dvs. Lissabonstrategin.

2. I rapportens första avsnitt ges en översikt över hur de konkurrenspolitiska instrumenten , det vill säga reglerna på området antitrust, företagskoncentrationer och statligt stöd, vidareutvecklades och tillämpades. I det andra avsnittet diskuteras hur dessa och andra instrument tillämpades inom valda sektorer . Det tredje avsnittet innehåller en översikt över samarbetet inom det Europeiska konkurrensnätverket (ECN) och med medlemsstaternas domstolar . Det fjärde avsnittet handlar om internationell verksamhet . I det femte och avslutande avsnittet beskrivs i korthet det interinstitutionella samarbetet . Mer information finns i ett detaljerat arbetsdokument från kommissionen och på GD Konkurrens webbplats[1].

1. INSTRUMENT

1.1. Antitrust — Artiklarna 81 och 82 i EG-fördraget

1.1.1. Utformning av bestämmelserna och politiken

3. Förutom påföljder som bestraffar och avskräcker från karteller krävs det att de som deltar i karteller uppmuntras att anmäla dem för att åtgärderna mot denna mest skadliga form av konkurrensbegränsande beteende ska bli effektiva. Kommissionens policy att bevilja förmånlig behandling är en sporre för kartelldeltagare att anmäla sin olagliga verksamhet. I december 2006 infördes ett reviderat tillkännagivande om förmånlig behandling (2006 års tillkännagivande)[2]. Det är det tredje tillkännagivandet om förmånlig behandling efter två tidigare versioner 1996 och 2002. Kommissionen tog emot 20 ansökningar om immunitet mot böter[3] och 11 ansökningar om nedsättning av böter i enlighet med 2006 års tillkännagivande från dess införande till slutet av 2007.

4. Kommissionens grönbok från 2005 om skadeståndstalan för brott mot EU:s antitrustregler fick starkt stöd i en resolution från Europaparlamentet, i vilken kommissionen uppmanas att utarbeta en vitbok med detaljerade förslag för att garantera effektivare väckande av skadeståndstalan i antitrustärenden[4]. Vid utarbetandet av vitboken lämnade kommissionen ut den på en omfattande remissrunda till företrädare för medlemsstaternas regeringar, domare från nationella domstolar, företrädare för näringsliv, konsumentorganisationer och rättsväsende samt till många andra berörda parter.

1.1.2. Tillämpning av bestämmelserna

5. Kommissionen fortsatte att ge hög prioritet åt att upptäcka, undersöka och bestraffa karteller, med fokus på betydelsefulla, särskilt konkurrensbegränsande karteller , framför allt av global eller europeisk omfattning. Kommissionen utfärdade åtta slutliga beslut[5] genom vilka den ålade 41 företag böter[6] på totalt 3 334 miljoner euro (jämfört med sju slutliga beslut, 41[7] bötfällda företag och totalt 1 846 miljoner euro 2006). I ärendet Hissar och rulltrappor utdömde kommissionen det högsta bötesbeloppet hittills i ett enskilt kartellärende (992 miljoner euro) och de högsta böterna per företag för delaktighet i en kartell (477 miljoner euro[8]).

6. Kommissionen har på eget initiativ kunnat påvisa flera karteller. De aktuella ärendena Hissar och rulltrappor , Fästanordningar , Professionella videoband och Planglas visar att även om kommissionens politik med förmånlig behandling är ett effektivt redskap när det gäller att upptäcka karteller är den inte beroende av att de som ansöker om förmånlig behandling lämnar bevis för att kunna avslöja ett kartellbeteende. Kommissionen fortsätter att fästa avsevärd vikt vid sådana undersökningar på eget initiativ som marknadsövervakning, branschutredningar, klagomål och via nationella konkurrensmyndigheter inom det Europeiska konkurrensnätverket.

7. Kommissionen följde upp den branschutredning av sektorn för finansiella tjänster som inleddes 2005 genom beslut om förbud enligt artikel 81 i EG-fördraget i ärendena Groupement des Cartes Bancaires, Morgan Stanley/Visa och MasterCard, som alla gäller betalkortssystem (se 2.2. nedan).

8. Kommissionen fortsatte att ålägga påföljder för missbruk av dominerande ställning , inte minst inom nätverksindustrier som är i en nyckelposition när det gäller europeisk konkurrenskraft. Den 4 juli antog kommissionen ett beslut mot den etablerade spanska teleoperatören Telefónica för att företaget på ett mycket allvarligt sätt missbrukat sin dominerande ställning på den spanska bredbandsmarknaden. Böterna uppgick till 151 875 000 euro. Beteendet gick ut på att Telefónica pressade vinstmarginalerna mellan de grossistpriser företaget tog ut av konkurrenterna och de detaljistpriser det tog ut av sina egna kunder under åren 2001–2006.

9. Den 11 oktober antog kommissionen ett beslut enligt artikel 9 om de långfristiga gasleveransavtal som Distrigas ingått i Belgien. Genom det beslutet bestämmer kommissionen att de åtaganden som Distrigas erbjudit för att åtgärda de problem som kommissionen konstaterat i samband med en undersökning enligt artikel 82 ska vara rättsligt bindande till 2011. Effekten av åtagandena är att de garanterar att Distrigas inte binder en alltför stor andel kunder för mer än ett år framåt, samtidigt som Distrigas ges så stort spelrum som möjligt att förvalta sin avtalsportfölj.

1.2. Statliga åtgärder

10. I juni avslutade kommissionen ett överträdelseförfarande enligt artikel 226 i EG-fördraget mot Tjeckien som hade begränsat den tjeckiska konkurrensmyndighetens befogenheter att tillämpa artiklarna 81 och 82 i EG-fördraget på konkurrensbegränsande beteende inom sektorn för elektronisk kommunikation[9]. Efter ett motiverat yttrande i mars[10] upphävdes den omtvistade bestämmelsen i den tjeckiska konkurrenslagen och EU:s konkurrensregler kan nu tillämpas fullt ut av den tjeckiska konkurrensmyndigheten.

11. Enels och Accionas förvärv av den gemensamma kontrollen över Endesa anmäldes till kommissionen den 31 maj och godkändes utan villkor den 5 juli. När Enel och Acciona begärde att den spanska energitillsynsmyndigheten skulle godkänna deras förvärv ålades de flera skyldigheter som villkor för ett godkännande. Den 5 december antog kommissionen ett beslut grundat på artikel 21 i EG:s koncentrationsförordning [11] i vilket den konstaterade att den spanska energitillsynsmyndighetens beslut, i delvis ändrad utformning, bröt mot nämnda bestämmelse.

1.3. Koncentrationskontroll

1.3.1. Utformning av bestämmelserna och politiken

12. För att ge bättre vägledning i behörighetsfrågor i samband med koncentrationskontroll antog kommissionen den 10 juli kommissionens konsoliderade tillkännagivande om behörighet enligt koncentrationsförordningen (”tillkännagivandet om behörighet” eller ”tillkännagivandet”)[12]. Tillkännagivandet om behörighet ersätter de fyra tidigare tillkännagivandena från 1998[13], som behandlar behörighetsfrågor från och med 1998 i enlighet med den tidigare koncentrationsförordningen (EG) nr 4064/89. Det nya tillkännagivandet innebär således att alla behörighetsfrågor (med undantag för hänskjutanden) som är relevanta när det gäller att fastställa kommissionens behörighet i enlighet med koncentrationsförordningen samlas i ett enda dokument.

13. Den 28 november antog kommissionen riktlinjer om bedömning av icke-horisontella koncentrationer enligt koncentrationsförordningen. Icke-horisontella koncentrationer omfattar vertikala koncentrationer, som innebär att en kund förvärvar en leverantör (t.ex. en biltillverkare som köper upp en leverantör av växellådor), och konglomeratkoncentrationer, som avser företag med verksamheter som kompletterar varandra eller har något annat samband med varandra (t.ex. ett rakbladstillverkande företag som köper ett företag som tillverkar raklödder). Riktlinjerna om icke-horisontella koncentrationer kompletterar de befintliga riktlinjerna om horisontella koncentrationer, som handlar om koncentrationer mellan företag som konkurrerar på samma marknader.

14. För att klargöra sin politik när det gäller korrigerande åtgärder i samband med koncentrationskontroll inledde kommissionen ett offentligt samråd om förslaget till ändring av tillkännagivandet om korrigerande åtgärder. Korrigerande åtgärder är ändringar av en koncentration som de samgående parterna föreslagit för att avhjälpa eventuella konkurrensproblem som kommissionen konstaterat. Det ändrade tillkännagivandet om korrigerande åtgärder uppdaterar och ersätter det nuvarande tillkännagivandet.

1.3.2. Tillämpning av bestämmelserna

15. Under 2007 anmäldes 402 koncentrationer till kommissionen, vilket var det största antalet någonsin och en ökning med 12 % jämfört med de 356 transaktioner som anmäldes 2006. Under årets sista kvartal minskade antalet anmälningar både i förhållande till de föregående kvartalen och det sista kvartalet 2006. Sammanlagt antog kommissionen 396 slutliga beslut 2007, varav 368 godkändes i den första fasen utan villkor. Av dessa beslut som godkändes i den första fasen utan villkor antogs 238 (eller 65 %) enligt det förenklade förfarandet. Ytterligare 18 transaktioner godkändes i den första fasen på vissa villkor.

16. Tio beslut antogs efter fördjupade undersökningar i den andra fasen. Fem av dem godkändes utan villkor medan fyra beslut förenades med vissa villkor. En transaktion — en horisontell koncentration som gällde Ryanairs planerade övertagande av Aer Lingus — förbjöds (se 2.7 nedan).

1.4. Kontroll av statligt stöd

1.4.1. Utformning av bestämmelserna och politiken

17. Kommissionen fortsatte att genomföra den handlingsplan för statligt stöd som lanserades 2005. Kommissionen antog en ny metod för att fastställa referens- och diskonteringsräntor [14] som ligger mer i linje med marknadsprinciperna genom att hänsyn tas till företagets eller projektets specifika situation.

18. Kommissionen inledde en remiss om ett förslag till allmän gruppundantagsförordning på området statligt stöd[15]. Gruppundantagsförordningen kommer att förenkla och konsolidera fem befintliga gruppundantagsförordningar till en enda text. Det gäller förordningarna om stöd till små och medelstora företag, FoU-stöd till små och medelstora företag, stöd till sysselsättning, stöd till utbildning och regionalstöd. Dessutom kommer tillämpningsområdet för de befintliga gruppundantagen att utvidgas så att de också omfattar vissa kategorier av nytt stöd. Enligt planerna ska gruppundantagsförordningen antas av kommissionen i juni 2008.

19. Den 13 juni beslutade kommissionen förlänga giltighetstiden för 2001 års ”filmmeddelande” till längst den 31 december 2009. Filmmeddelandet innehåller regler för statligt stöd till biofilm och annan audiovisuell produktion.

20. Under 2007 inledde kommissionen också ett förfarande för översyn av kommissionens tillkännagivande om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd i form av garantier . I utkastet till tillkännagivande i) klargörs villkoren avseende förekomsten eller frånvaron av stöd i form av garantier och ii) kvantifieras det relevanta stödbeloppet på grundval av marknadsreferenser och riskanalys. Kommissionen väntas anta det nya tillkännagivandet före slutet av maj 2008.

1.4.2. Tillämpning av bestämmelserna

21. Efter det exceptionellt stora antalet anmälningar av statligt stöd 2006 (922) anmälde medlemsstaterna 777 nya ärenden 2007[16]. Sistnämnda siffra är dock betydligt högre än nivån 2004 och 2005. Minskningen ligger i linje med kommissionens åtagande att underlätta beviljandet av stöd genom gruppundantag och fokusera politiken på de mest snedvridande typerna av stöd. År 2007 kunde medlemsstaterna införa över 1 100 åtgärder utan förhandsanmälan till kommissionen[17]. Detta ska jämföras med 410 gruppundantagna åtgärder 2006.

22. Kommissionen fattade 629 slutliga beslut om statligt stöd[18] under 2007. I det stora flertalet ärenden godkände kommissionen åtgärderna utan formell granskning och konstaterade att det granskade stödet var förenligt (87 % av samtliga beslut 2007) med reglerna om statligt stöd eller inte utgjorde statligt stöd (5 % av samtliga beslut).

23. Kommissionen publicerade två utgåvor av resultattavlan för statligt stöd[19] 2007. Uppdateringen hösten 2007[20] visar att medlemsstaterna under de senaste sex åren har närmat sig Europeiska rådets mål, dvs. mindre, men bättre riktat stöd . Framför allt EU10-länderna har successivt styrt sitt statliga stöd mer i riktning mot övergripande mål av gemensamt intresse, t.ex. regional utveckling, forskning och utveckling, små och medelstora företag och miljöskydd.

24. Under 2007 godkände kommissionen regionalstödskartorna [21] för Bulgarien och Rumänien samt för Belgien, Cypern, Danmark, Frankrike, Italien, Nederländerna och Portugal. Det innebär att regionalstödskartor för perioden 2007–2013 nu har godkänts för samtliga medlemsstater. Kommissionen godkände regionalstöd för flera stora investeringsprojekt [22].

25. Anmälningar av stöd till forskning, utveckling och innovation som inte behandlats färdigt den 1 januari samt alla nya anmälningar som kommit in under rapporteringsåret bedömdes på grundval av de nya rambestämmelserna [23]. Kommissionen godkände 48 anmälda stödordningar för forskning och utveckling och/eller innovation. Vidare godkände den fyra stödåtgärder för särskilda ändamål som låg under det tröskelvärde som föranleder en detaljgranskning enligt kapitel 7 i rambestämmelserna. Kommissionen fattade åtta beslut genom en detaljgranskning av stora stödbelopp till projekt enligt kapitel 7. Den godkände ett antal projekt som finansieras av den franska myndigheten för industriella innovationer ( l’Agence française de l’innovation industriell [24]. Kommissionen godkände 19 anmälda stödordningar på grundval av riktlinjerna om riskkapital[25].

26. Stöd till utbildning omfattas visserligen av en gruppundantagsförordning[26], men kommissionen måste bedöma projekt som är värda mer än 1 miljon euro. I ärendet GM Antwerp [27] konstaterade kommissionen att en del av det anmälda statliga stödet var oförenligt med den gemensamma marknaden, eftersom det skulle ha finansierat sådan utbildningsverksamhet som stödmottagaren skulle ha genomfört ändå, även utan stöd. I ärendena Fiat [28] och Club Med Guadeloupe [29] konstaterade kommissionen att stödet var både nödvändigt och förenligt med den gemensamma marknaden. I ärendet DHL Leipzig/Halle [30] inledde kommissionen en undersökning eftersom den undrade om inte DHL måste anordna utbildning för sina anställda i alla händelser.

27. Den 10 oktober inledde kommissionen ett formellt granskningsförfarande avseende en skattelättnad till förmån för spanska företag för deras förvärv av betydande andelar i utländska företag [31]. Den skattemässiga åtgärden gör det möjligt för spanska företag att under en tjugoårsperiod avskriva det finansiella mervärde som uppstår genom förvärv av betydande aktieinnehav i utländska företag, medan det finansiella mervärde som uppstår genom inhemska förvärv inte omfattas av någon motsvarande åtgärd.

28. Stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter kan anses vara berättigat bara om stränga villkor är uppfyllda. Under 2007 tillämpade kommissionen de ändrade reglerna i 2004 års riktlinjer för stöd till undsättning och omstrukturering.

29. I ett antal ärenden som gällde undsättningsstöd framhöll kommissionen återigen att sådant stöd inte är mer än en tillfällig åtgärd som gör det lättare att utarbeta en omstruktureringsplan eller likvidera företaget. I vissa fall inledde kommissionen följaktligen ett formellt granskningsförfarande därför att undsättningsstödet inte hade betalats tillbaka inom den föreskrivna tidsfristen på sex månader och ingen seriös omstruktureringsplan hade lagts fram[32]. Kommissionen godkände några ärenden som gällde stöd till omstrukturering[33]. I andra fall konstaterade kommissionen att stödet var oförenligt med den gemensamma marknaden[34] eller inledde ett formellt granskningsförfarande eftersom den betvivlade stödets förenlighet med den gemensamma marknaden[35].

30. Kommissionen gjorde betydande framsteg i riktning mot att verkställa beslut om återkrav effektivt och omedelbart . Antalet beslut om återkrav som väntar på att verkställas minskade från 60 i slutet av 2006 till 47 i slutet av 2007. Samtliga 23 återkravsärenden avslutades, medan 9 nya beslut om återkrav antogs 2007. Av de 8,9 miljarder euro i olagligt och oförenligt stöd som skulle återbetalas i enlighet med beslut som har fattats sedan år 2000 hade omkring 8,2 miljarder euro (dvs. 91,2 % av hela beloppet) faktiskt återbetalats vid utgången av 2007. Dessutom hade ytterligare 2,4 miljarder euro i ränta återkrävts på återkravsbeloppen. Rättspraxis och politik på detta område sammanfattades också i ett tillkännagivande[36].

1.5. Konkurrenspolitikens roll i ett vidare politiskt sammanhang

31. Den 11 december såg kommissionen över Lissabonstrategin[37] och lade fram förslag inför nästa treårscykel (2008–2010)[38]. Översynen omfattar ett förslag om att befästa konkurrensen ytterligare i Lissabonstrategin i ett vidare sammanhang . Särskild vikt läggs vid behovet av att öka den sektorsinriktade marknadsövervakningen och förbättra regleringen om så krävs, framför allt med inriktning på viktiga tjänster och nätverksamheter[39]. Förslagen ligger i linje med den översyn av den inre marknaden som kommissionen genomförde 2007. Vikten av reformer på konkurrensområdet speglas av de både relativt och absolut sett många rekommendationer som lagts fram för rådets godkännande enligt artikel 99 i EG-fördraget[40].

32. I översynen föreslås t.ex. att konkurrenspolitiken ska bidra till målen för Lissabonstrategin inom gas- och elsektorn samt sektorn för finansiella tjänster genom en uppföljning av branschutredningar som inleddes 2005[41]. Konkurrenspolitiken anses också vara ett kompletterande instrument i samband med bemödandena att intensifiera arbetet med att garantera interoperabilitet och standardisering i rimlig tid. I översynen nämns också ”konkurrensregler” bland de politikområden där EU kan bidra med särskild sakkunskap som skulle kunna gagna EU:s viktigaste partner. Detta är starkt kopplat till behovet av att slå vakt om rättvis konkurrens och lika konkurrensvillkor på det internationella planet[42].

2. UTVECKLINGEN INOM OLIKA SEKTORER

2.1. Energi

33. I slutrapporten om branschutredningen av de europeiska gas- och elmarknaderna, som antogs den 10 januari[43], konstaterades det att många energimarknader i) är alltför koncentrerade, ii) kännetecknas av en hög grad av vertikal integration (särskilt i form av otillräckligt tillträde till nät och leverantörer) samt iii) bristande integration över gränserna och konkurrens över gränserna och iv) bristande öppenhet.

34. Med stöd av dessa slutsatser lade kommissionen den 19 september fram ett förslag till ett tredje avregleringspaket avseende de europeiska el- och gasmarknaderna[44]. Förslaget fokuserar särskilt på i) effektiv åtskillnad av överföringsnäten, ii) utökade befogenheter och större oberoende för tillsynsmyndigheterna, iii) samarbete mellan tillsynsmyndigheter och iv) samarbete mellan de systemansvariga för överföringsnäten.

35. På antitrustområdet har kommissionen — i nära samarbete med nationella konkurrensmyndigheter[45] fokuserat på ärenden som gäller avskärmning och samverkan (uppdelning av marknaden) inom el- och gassektorn och som gäller de viktigaste områden där marknaden inte fungerar väl. Avskärmningen i dessa ärenden omfattar metoder längs hela värdekedjan, bland annat avskärmning av efterföljande marknadsled genom långfristiga avtal med energikonsumenter, missbruk av dominerande ställning för att hindra konkurrenter från att få tillträde till nätverk (t.ex. hamstring av nätkapacitet och underlåtenhet att göra investeringar), avskärmning av marknaderna för detaljistförsäljning av el genom att öka konkurrenternas kostnader genom hela balanseringssystemet[46], avskärmning av efterföljande marknadsled genom kontroll av infrastrukturen för gasimport och långfristiga gasleveransavtal. Andra frågor som undersöktes var t.ex. påståenden om prismanipulation på elmarknaderna genom att elproducenter drog tillbaka kapacitet från marknaden. När det gäller Italien[47], Spanien[48] och Frankrike har kommissionen funnit indikationer på att reglerade eltariffer kan utgöra statligt stöd till stora och medelstora elkonsumerande företag.

2.2. Finansiella tjänster

36. Den 10 januari offentliggjorde Europeiska kommissionen en slutrapport om sin branschutredning av de europeiska marknaderna för banktjänster till privatkunder [49] som omfattar betalkort och (kortlösa) betalningssystem samt checkräkningskonton och närliggande tjänster. Resultaten bekräftade att marknaderna fortfarande är uppdelade efter landsgränser, vilket begränsar konsumenternas valmöjligheter och medför högre kostnader för transaktionskonton, lån eller betalningar. Hög grad av variation mellan priser, vinstmarginaler och säljmönster mellan olika medlemsstater och hög grad av homogenitet inom medlemsstaterna konstaterades vara en indikation på ihållande konkurrenshinder betingade av lagstiftning eller beteendemönster.

37. Den europeiska betalkortsindustrin kanaliserar penningflöden på 1 350 miljarder euro per år, vilket genererar uppskattningsvis 25 miljarder euro i form av avgifter för bankerna. Betalkortsindustrin är starkt koncentrerad, vilket innebär höga avgifter och hög lönsamhet. De regler som styr nätverken (som inkluderar duopolet Visa/MasterCard och nationella kortsystem som drivs av de största inhemska bankerna) orsaker konkurrensproblem.

38. Den 3 oktober ålade kommissionen Visa International och Visa Europe (Visa) böter på 10,2 miljoner euro för att företaget vägrat godta Morgan Stanley som medlem från mars 2000 till september 2006[50].

39. I ett beslut av den 17 oktober konstaterade kommissionen att Groupement des Cartes Bancaires (CB) hade överträtt artikel 81 i fördraget[51]. Kommissionen konstaterade att företaget hade vidtagit prisåtgärder som hindrade vissa medlemsbanker från att utfärda kort i Frankrike till konkurrenskraftiga priser och därmed hållit priset på betalkort på en konstgjort hög nivå, vilket gynnat de stora franska bankerna.

40. Den 19 december antog kommissionen ett beslut om att förbjuda MasterCards multilaterala förmedlingsavgifter för gränsöverskridande kortbetalningar med kredit- och bankkort av märket MasterCard och Maestro mellan länder som är medlemmar i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet[52].

41. Den 25 september antog kommissionen en slutrapport om branschutredningen av företagsförsäkringar [53], som släpptes tillsammans med ett omfattande arbetsdokument från kommissionens avdelningar med alla resultat av utredningen. När det gäller statligt stöd godkände kommissionen de två återstående ärendena gällande kapitaltillskott inom sektorn för tyska delstatsbanker (WestLB och Nord/LB) den 18 juli, eftersom de klarade testet av hur en privat investerare skulle agera under normala marknadsförhållanden [54]. Under sommaren började krisen på den amerikanska subprimemarknaden på allvar påverka flera europeiska banker, vilket krävde betydande statliga stödinsatser för att hålla bankerna flytande. Kommissionen inledde undersökningar av två ärenden som gällde de tyska bankerna IKB och Sachsen LB. När det gäller den brittiska banken Northern Rock fattades den 5 december ett beslut om att undsättningsstödet var förenligt med reglerna om statligt stöd[55]. Ytterligare åtgärder till stöd för Northern Rock håller också på att övervägas.

42. Den 9 oktober antog Ekofinrådet slutsatser med förslag till åtgärder för att främja arrangemang för finansiell stabilitet och uppmanade bland annat kommissionen och medlemsstaterna att arbeta tillsammans för att klargöra när kommissionen kan anse att en bankkris är en ”allvarlig störning i en medlemsstats ekonomi” enligt fördraget och reglerna om statligt stöd. Kommissionen uppmanades också att överväga smidigare och enklare förfaranden med fokus på hur undersökningar av statligt stöd ska kunna genomföras snabbt i krissituationer.

43. När det gäller skattestöd inledde kommissionen den 7 februari ett formellt granskningsförfarande mot stödordningen Groepsrentebox, som anmälts av de nederländska myndigheterna[56]. Den 21 mars inledde kommissionen också ett förfarande mot en liknande stödordning som redan tillämpades i Ungern[57]. Bägge stödordningarna minskar skattebördan för företag när det gäller nettobalansen mellan ränta som erhållits från och betalats till närstående företag. Kommissionen bedömde och godkände ett antal koncentrationer inom sektorn för finansiella tjänster. I ärendena ABN AMRO [58]analyserade kommissionen det förvärv av den nederländska banken ABN AMRO som ett konsortium bestående av RBS, Fortis och Santander planerade att genomföra.

2.3. Elektronisk kommunikation

44. Den rättsliga ram som infördes 2002 bidrar till att göra kommunikationsmarknaderna allt mer konkurrenskraftiga. Mot denna bakgrund rekommenderade kommissionen i december[59] att antalet marknader som kan komma i fråga för förhandsreglering ska minskas med drygt hälften, från 18 till 7. Nu är det sannolikt att förhandsregleringen kommer att slopas inom många områden, och merparten av branschen kommer bara att omfattas av EU:s konkurrensregler.

45. På det hela taget råder det effektiv konkurrens på marknaderna för mobiltelefoni på detaljistnivå. Förhandsreglering rekommenderades för grossistmarknaderna för mobil samtalsterminering och, enligt den tidigare rekommendationen om relevanta marknader[60], grossistmarknaderna för mobil access och samtalsoriginering.

46. Under året bedömde kommissionen 170 anmälningar från nationella regleringsmyndigheter och antog 66 skrivelser med kommentarer och 49 skrivelser utan kommentarer enligt samrådsförfarandet i artikel 7 i ramdirektivet[61]. I fem fall hyste kommissionen allvarliga tvivel om huruvida de anmälda åtgärderna var förenliga med EU-lagstiftningen och inledde en undersökning i andra fasen enligt artikel 7.4 i ramdirektivet. I ett fall antog kommissionen ett vetobeslut.

47. När det gäller tillämpningen av EU:s konkurrenslagstiftning inom sektorn för elektroniska kommunikationer var beslutet av den 4 juli mot Telefónica (se 1.1.2. ovan) kommissionens viktigaste beslut 2007.

48. Översynen av den rättsliga ramen under 2007 föranledde kommissionen att föreslå ett lagstiftningspaket (omfattande två direktiv, en förordning om inrättande av en europeisk marknadsmyndighet för elektronisk kommunikation (EECMA) och rekommendationen om relevanta marknader) i november[62]. Med undantag för den nya rekommendationen om relevanta marknader, som trädde i kraft i december, kommer lagstiftningsdelarna av det föreslagna lagstiftningspaketet att träda i kraft först när de antagits av rådet och Europaparlamentet, vilket väntas ske 2010–2011.

49. De genomgående höga avgifterna för internationell roaming föranledde kommissionen att med stöd av artikel 95 i EG-fördraget lägga fram ett förslag till en roamingförordning[63], som trädde i kraft den 30 juni och kommer att vara tillämplig i tre år. Det innebar att mobiloperatörerna i samtliga medlemsstater ålades att senast den 30 juli erbjuda alla sina kunder en Eurotaxa, som började tillämpas automatiskt från den 30 september, om inte kunden i fråga valde att stå utanför. Eurotaxan sätter ett tak för slutkundstaxor för samtal till och från utlandet[64]. Kommissionen ska 2008 rapportera till rådet och Europaparlamentet om hur förordningen fungerar, och särskilt om giltighetstiden borde förlängas eller förordningens räckvidd utvidgas så att den också omfattar andra tjänster, t.ex. roaming av SMS eller data.

50. Kommissionen antog flera beslut om ordningar för statlig finansiering av bredbandstjänster på landsbygden och i avlägsna områden med ingen eller bara begränsad bredbandstäckning[65]. Kommissionen godtog också, under vissa klart definierade förhållanden, statliga ingripanden till förmån för avancerade bredbandstjänster i områden där de etablerade operatörerna bara delvis erbjuder grundläggande bredbandstjänster[66].

51. Kommissionen genomförde en preliminär undersökning av projektet för att skapa ett trådlöst Prag, det första ärendet om kommunala trådlösa nätverk för elektroniska kommunikationer som kommissionen bedömt mot bakgrund av reglerna om statligt stöd[67]. Efter det att vissa ändringar gjorts i projektet konstaterade kommissionen att det inte omfattade några inslag av statligt stöd.

52. På området koncentrationskontroll förlitade sig kommissionen på ett dynamiskt synsätt när det gäller snabbrörliga marknader, t.ex. de marknader som togs under övervägande i ärendet Syniverse/BSG [68], där kommissionen undersökte marknaden för dataclearingtjänster för GSM-roaming. Den marknadsstruktur (t.ex. tillgång till den teknik som konkurrenterna behöver för att kunna komma in på marknaden) som konstaterades föreligga i samband med en fördjupad undersökning föranledde kommissionen att fatta ett beslut om att godkänna koncentrationen utan förbehåll, trots att den skulle leda till en minskning av det nuvarande antalet aktörer som är verksamma på den berörda marknaden i Europa.

2.4. Informationsteknik

53. Kommissionen fortsatte sitt förfarande mot Microsoft för att säkerställa att 2004 års beslut[69] följs när det gäller prissättnings- och licensieringsvillkoren för information om interoperabilitet i samband med det första missbruket avseende vägran att tillhandahålla information. Enligt artikel 5 i 2004 års beslut ska dessa villkor vara rimliga och icke-diskriminerande. År 2006 hade kommissionen redan slutgiltigt ålagt Microsoft böter på 280,5 miljoner euro för att företaget inte lämnat fullständig och korrekt information om interoperabilitet[70]. Därför utfärdade kommissionen den 1 mars ett meddelande om invändningar riktat till Microsoft i vilket den redovisade sin preliminära bedömning att Microsoft inte hade fullgjort sin skyldighet att tillhandahålla fullständig och korrekt information på skäliga och icke-diskriminerande villkor[71].

54. Efter förstainstansrättens dom av den 17 september där den avfärdade viktiga beståndsdelar i Microsofts ansökan av den 22 oktober om ogiltigförklaring av 2004 års beslut tillkännagav Microsoft en betydande sänkning av sina licensavgifter. Microsoft erbjöd också en uppdaterad version av sina relevanta licensavtal. Från den dagen har kommissionen inte längre några invändningar med anledning av hur Microsoft följer 2004 års beslut[72].

55. Ett meddelande om invändningar skickades till Intel den 26 juli i vilket kommissionen lade fram sin preliminära slutsats att Intel hade gjort sig skyldigt till tre typer av missbruk som hade till syfte att utesluta AMD, Intels främsta konkurrent, från marknaden för dataprocessorer av x86-typ.

56. Kommissionen skickade den 30 juli ett meddelande om invändningar till Rambus i vilket den redovisade sin preliminära bedömning att Rambus hade missbrukat sin dominerande ställning genom att kräva orimligt hög royalty för användningen av vissa patent för dram-minneschips ( Dynamic Random Access Memory, DRAM )[73]. Kommissionen anser preliminärt att Rambus avsiktligt gjort sig skyldig till en förledande handling i processen med fastställande av standarder i form av ett så kallat patentbakhåll[74].

57. Den 30 augusti inledde kommissionen ett förfarande[75] mot Qualcomm Inc ., en amerikansk chipsettillverkare och innehavare av immateriella rättigheter till CDMA- och WCDMA-standarder för mobiltelefoni. Det har anförts klagomål om att Qualcomms licensieringsmetoder inte är rättvisa, skäliga och icke-diskriminerande och därför kan utgöra en överträdelse av EG:s konkurrensregler (artikel 82 i EG-fördraget).

58. På området statligt stöd antog kommissionen ett slutligt beslut om att godkänna den franska skattelättnaden till förmån för skapande av videospel[76]. Denna åtgärd hade anmälts i enlighet med artikel 87.3 d i EG-fördraget[77]. Åtgärden gör det möjligt för producenter av videospel som beskattas i Frankrike att dra av 20 % av de stödberättigande produktionskostnaderna för vissa videospel. Det är första gången undantaget för stöd till kulturändamål i artikel 87.3 d har tillämpats på videospel.

2.5. Medier

59. Kommissionen fortsatte att övervaka övergången från analoga till digitala sändningar . I juli riktade kommissionen ett motiverat yttrande[78] till Italien med anledning av ett klagomål som anförts av den italienska konsumentorganisationen Altroconsumo[79]. Kommissionen anser att den italienska lagstiftningen strider mot EG:s rättsliga ram för elektroniska kommunikationer[80].

60. På området statligt stöd fortsatte kommissionen att tillämpa samma synsätt som i tidigare beslut om statlig finansiering till stöd för övergång till digitala sändningar. Kommissionen godkände tre ordningar (två italienska[81] och en spansk[82]) för beviljande av stöd för att anskaffa digitala avkodare med ett öppet gränssnitt för tillämpningsprogram (API)[83] och för att täcka kostnaderna för att anpassa befintliga gemensamma antenner för markbundna analoga sändningar. Kommissionen antog två negativa beslut avseende stödordningar i Italien[84] och i den tyska delstaten Nordrhein-Westfalen[85].

61. Kommissionen medger, i linje med Amsterdamprotokollet om systemet för radio och TV i allmänhetens tjänst, att det hör till medlemsstaternas uppgifter att anordna och finansiera radio och TV i allmänhetens tjänst, men den anser att finansieringen av offentliga programföretag med budgetanslag eller licensavgifter utgör statligt stöd[86]. Statligt stöd till offentliga programföretag kan dock anses vara förenligt med den gemensamma marknaden om villkoren i artikel 86.2 är uppfyllda (villkoren anges närmare i radio- och TV-meddelandet[87]).

62. Kommissionen antog två beslut som gällde finansieringen av offentliga programföretag i enlighet med artikel 86.2 i EG-fördraget i kombination med radio- och TV-meddelandet. Det första beslutet gällde godkännandet av den spanska regeringens finansiering av det offentliga spanska programföretaget RTVE:s personalnedskärningsåtgärder[88]. För det andra avslutade kommissionen sin undersökning av den allmänna finansieringsordningen till förmån för offentliga programföretag i Tyskland (ARD och ZDF)[89].

63. I april skickade kommissionen ett meddelande om invändningar till stora skivbolag och till Apple avseende avtal mellan vart och ett av skivbolagen och Apple som ansågs begränsa musikförsäljningen via Internet i strid med artikel 81. Under förfarandet tillkännagav Apple att det skulle jämna ut skillnaderna mellan sina priser för nedladdning av sånger från sin webbutik iTunes i Europa före mitten av 2008, varefter brittiska konsumenter inte längre behandlas olika. På grundval av detta och efter ytterligare klargöranden avslutade kommissionen ärendet.

64. Kommissionen fortsätter att ge hög prioritet åt att se till att premiuminnehåll görs tillgängligt enligt öppna och genomskinliga villkor som tillåter så många operatörer som möjligt att lägga bud på rättigheterna. År 2007 avslutade kommissionen sin undersökning enligt artikel 81 i EG-fördraget av den europeiska rundradiounionens (EBU) och dess medlemmars gemensamma inköp av TV-sändningsrättigheter till idrottsevenemang.

65. När det gäller koncentrationskontroll inom mediesektorn kan koncentrationsärendet SFR/Tele2 lyftas fram[90]. Denna koncentration godkändes på vissa villkor för att garantera en effektiv konkurrens på den franska marknaden för betal-tv. När det gäller musikindustrin godkände Europeiska kommissionen i ärendet Sony/BMG-II [91] ett gemensamt företag som kombinerade Sonys och Bertelsmanns musikverksamhet efter det att förstainstansrätten hade ogiltigförklarat kommissionens tidigare beslut från 2004. Kommissionen godkände också koncentrationen mellan Universal och BMG inom musikförläggning, på villkor att de vidtar korrigerande åtgärder.

2.6. Bilindustrin

66. Kommissionen fortsatte att fortlöpande övervaka utvecklingen inom denna sektor bland annat genom sina rapporter om bilpriserna[92]. Gruppundantagsförordningen för motorfordon [93] föreskriver en särskild ordning för motorfordonssektorn som har till syfte att stärka konkurrensen inom varumärken.

67. För att öka konkurrensen på eftermarknaden antog kommissionen den 13 september fyra beslut om åtaganden [94] enligt artikel 9.1 i förordning (EG) nr 1/2003, i vilka fyra biltillverkare (DaimlerChrysler, Toyota, General Motors och Fiat) ålades att till och med maj 2010 lämna teknisk information om bilreparationer till samtliga oberoende reparatörer i EU. Därefter kommer förordningen om fordonsutsläpp[95] att ålägga fordonstillverkare att ge oberoende reparatörer standardiserad tillgång till all teknisk information om reparationer.

68. Efter 2005 och 2006 var 2007 ett annat år då aktiviteten inom bilindustrin när det gäller koncentrationer i stor utsträckning gällde segmentet för leverantörer till bilindustrin. En stor koncentration omfattade de båda tyska företagen Continental AG och Siemens VDO Automotive AG. Den godkändes av kommissionen den 29 november[96].

69. Några statliga stöd åtgärdades 2007 på grundval av vissa allmänna rambestämmelser om statligt stöd, som t.ex. reglerna om regionalstöd och stöd till omstrukturering[97]. Kommissionen undersökte också villkoren för privatisering av statsägda biltillverkare. När det gäller Automobile Craoiva, en rumänsk bilfabrik (tidigare Daewoo Craoiva), inledde kommissionen ett formellt granskningsförfarande enligt artikel 88.2 i EG-fördraget, eftersom de villkor som privatiseringen var förknippad med föreföll kunna ge en fördel till de företag som skulle privatiseras[98].

2.7. Transporter

70. Syftet med konkurrenspolitiken inom transportsektorn är att säkerställa att marknader som nyligen har avreglerats eller håller på att avregleras fungerar effektivt.

71. På området vägtransporter är de internationella marknaderna till stor del avreglerade både när det gäller passagerar- och frakttrafik. Inrikes godstransporter på väg avregleras också genom rådets förordning om cabotage[99] medan nationella passagerarmarknader fortfarande i stor utsträckning är skyddade . Vid tillämpningen av reglerna för statligt stöd på detta segment har kommissionen fortsatt sin policy att godkänna stöd för att främja införandet av renare teknik, särskilt i gamla fordon[100]. När det gäller tillämpningen av regler för offentlig upphandling och koncessionsavtal om allmännyttiga tjänster antogs en ändrad förordning om allmännyttiga tjänster på området landtransporter, som kommer att träda i kraft i december 2009[101].

72. Öppnandet av marknaden för godstransporter på järnväg fullbordades. Ett av flera strukturella problem som likväl kvarstår gäller tillträdet till funktioner som är väsentliga för ett icke-diskriminerande tillträde till nätverket och dessa funktioners självständighet samt bristen på administrativ kapacitet och oberoende hos tillsynsmyndigheterna för järnvägarna[102].

73. När det gäller persontransporter på järnväg antog rådet och Europaparlamentet slutligen den 23 oktober det tredje järnvägspaketet som avslutning på en lång lagstiftningsprocess[103]. Genom det tredje lagstiftningspaketet för järnvägarna kommer marknaden för internationell persontrafik, inklusive cabotage, att öppnas.

Kommissionen utarbetade också ett utkast till riktlinjer för statligt stöd till järnvägsföretag [104] för att öka öppenheten och vissheten om rättsläget i samband med det pågående öppnandet av marknaden.

74. Sjötransporter utgör cirka 50 % av utrikeshandeln med varor i termer av vikt och cirka 20 % av handeln mellan medlemsstaterna. År 2007 främjade kommissionen en noggrann samordning av stödordningar för sjötransporter för att skapa så rättvisa spelregler som möjligt inom EU, även i fråga om bogserings- och muddringsverksamhet[105]. Den 13 september 2007 antog kommissionen ett utkast till riktlinjer för tillämpning av artikel 81 i EG-fördraget på sjöfartstjänster med syftet att skicka ut dem på remiss[106].

75. På området lufttransporter uppmanade kommissionen den 19 oktober berörda parter att lämna synpunkter på de åtaganden som föreslogs av åtta medlemmar i flygalliansen SkyTeam, nämligen Aeromexico, Alitalia, CSA Czech Airlines, Delta Air Lines, KLM, Korean Air, Northwest Airlines och Air France[107]. Åtagandena är avsedda att lösa de konkurrensproblem enligt artikel 81 i EG-fördraget som kommissionen påpekade i sitt meddelande om invändningar av den 15 juni 2006[108].

76. Den 27 juni antog kommissionen ett beslut om att förbjuda Ryanairs planerade förvärv av Aer Lingus . Förvärvet skulle ha kombinerat de två ledande flygbolag som bedriver trafik från Irland och som har konkurrerat intensivt med varandra. Ryanair och Aer Lingus var de överlägset största flygbolagen som erbjöd kortdistansflygningar till och från Irland. Deras ställning var särskilt stark på flyglinjerna till och från Dublin, där den nya enheten skulle ha haft cirka 80 % av all trafik inom Europa.

77. Under 2007 slutförde kommissionen sin undersökning av statligt stöd till ett flygbolag i svårigheter ( Cyprus Airways [109]), och konstaterade att den omstruktureringsplan som de cypriotiska myndigheterna hade lagt fram var förenlig med den gemensamma marknaden. När det gäller det långvariga ärendet Olympic Airways/Airlines inledde kommissionen ytterligare ett förfarande för att undersöka det statliga stöd som påstods ha beviljats detta bolag sedan 2005[110].

78. Den 30 april undertecknade Europeiska unionen och Förenta staterna ett avtal om upprättande av ett öppet luftfartsområde mellan EU och Förenta staterna [111]. Avtalet, som träder i kraft den 30 mars 2008, möjliggör en konsolidering av luftfartssektorn i EU genom att alla europeiska flygbolag erkänns som ”gemenskapens lufttrafikföretag” och gör det möjligt för alla sådana flygbolag att flyga mellan vilken punkt som helst i EU och vilken punkt som helst i Förenta staterna, utan begränsningar när det gäller priser eller kapacitet. Avtalet innehåller också bestämmelser för att stärka samarbetet mellan kommissionen och det amerikanska transportdepartementet på konkurrensområdet.

2.8. Posttjänster

79. Kommissionen förhandlade aktivt för sitt förslag i enlighet med medbeslutandeförfarandet (artikel 251 i EG-fördraget)[112]. Efter Europaparlamentets första behandling nådde rådet politiskt samförstånd under rådets (transport, telekommunikation, energi) möte i Luxemburg den 1 oktober. På grundval av detta samförstånd antogs den gemensamma ståndpunkten formellt av rådet den 8 november. I den gemensamma ståndpunkten anges dock 2011 och för vissa medlemsstater 2013 som startdatum för ett öppnande av marknaden.

80. På området statligt stöd undersökte kommissionen särskilt ersättningar som utbetalats till postoperatörer som kompensation för fullgörandet av en skyldighet att tillhandahålla allmännyttiga tjänster. Kommissionens syfte med undersökningen var att försäkra sig om att ersättningarna inte överstiger de faktiska kostnaderna för att fullgöra skyldigheterna i samband med tillhandahållandet av allmännyttiga tjänster och inte korssubventionerar kommersiella verksamheter.

81. Om en ersättning för en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse inte uppfyller de villkor som anges i rättspraxisen i Altmark- målet[113] och därför inte kan undgå att klassificeras som statligt stöd, kan den ändå anses förenlig med fördraget enligt artikel 86.2[114]. I gemenskapens rambestämmelser från 2005 klargörs det på vilka villkor en ersättning för tillhandahållande av en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse kan anses vara förenlig med fördraget[115]. I rambestämmelserna krävs det framför allt att ersättningen inte överstiger kostnaderna för att fullgöra skyldigheterna i samband med tillhandahållandet av de allmännyttiga tjänsterna.

82. Av besluten om statligt stöd kan nämnas två godkännanden (av den 7 mars[116] respektive den 29 november[117]) till förmån för det brittiska postverket. Kommissionen beslutade också att inleda ett formellt granskningsförfarande mot Tyskland för att undersöka om inte Deutsche Post AG överkompenserades för fullgörandet av sin skyldighet att tillhandahålla samhällsomfattande tjänster[118].

83. Kommissionen fäste särskild uppmärksamhet vid statligt stöd i form av obegränsade garantier . Den 25 april noterade kommissionen formellt att Polen gått med på att upphöra med den obegränsade garanti som beviljats det polska postverket[119]. Den 29 november beslutade kommissionen att inleda en fördjupad undersökning för att utreda om franska La Poste, i egenskap av offentligrättsligt organ, får en obegränsad statlig garanti[120]. I ett annat ärende som gällde La Poste godkände kommissionen på vissa villkor stöd för att finansiera pensioner[121].

3. EUROPEISKA KONKURRENSNÄTVERKET OCH DE NATIONELLA DOMSTOLARNA — ÖVERSIKT ÖVER SAMARBETET

84. År 2007 var det tredje hela år som det verkställighetssystem som inrättades genom förordning (EG) nr 1/2003 genomfördes. Under 2007 stärktes samarbetet ytterligare mellan medlemmarna av det Europeiska konkurrensnätverket, dvs. EU-medlemsstaternas nationella konkurrensmyndigheter och kommissionen. Samarbetet inom Europeiska konkurrensnätverket har en intensitet, räckvidd och potential som i praktiken är mer långtgående än de rättsliga skyldigheter som anges i förordning (EG) nr 1/2003.

85. Viktiga konkurrenspolitiska områden som behandlades inom det europeiska konkurrensnätverket omfattade de nationella konkurrensmyndigheternas möjligheter att i sin tillämpning av artiklarna 81 och 82 i EG-fördraget få konkurrensbegränsande statliga stödåtgärder att sluta tillämpas (som en följd av EG-domstolens dom i CIF -målet[122] ).

86. Under 2007 fortsatte den konvergensprocess som iakttagits mot bakgrund av förordning (EG) nr 1/2003. Det finns en trend i riktning mot en högre grad av tillnärmning av lagstiftning och politik när det gäller procedurer som är mer långtgående än de rättsliga förpliktelser som tillämpningen av förordningen för med sig.

87. Ett utmärkt exempel på denna trend mot större konvergens är Europeiska konkurrensnätverkets modellprogram för förmånlig behandling [123]. Programmet, som år 2006 utarbetades av nätverkets arbetsgrupp för utvecklande av systemet med förmånlig behandling, har nått mycket uppmuntrande resultat redan under det första året efter att ha godkänts.

88. Ett annat exempel är att många nationella konkurrensmyndigheter nu har befogenhet att anta beslut om åtaganden i linje med artikel 9 i förordning (EG) nr 1/2003. Följden är att en betydande ökning av sådana beslut kunde iakttas under 2007 bland de beslut som meddelades kommissionen på grundval av artikel 11.4 i förordning (EG) nr 1/2003 (29 beslut om åtaganden 2007 jämfört med sju år 2006).

89. Kommissionen underrättades i enlighet med artikel 11.3 i förordning (EG) nr 1/2003 om cirka 140 nya undersökningar av ärenden som inletts av nationella konkurrensmyndigheter[124]. Anhopningar av ärenden kunde iakttas bland annat inom energi-, livsmedels- och mediesektorn. Kommissionens avdelningar granskade eller gav råd om ett mycket stort antal ärenden som kom från nationella konkurrensmyndigheter, som uppföljning av information som lämnats enligt artikel 11.4 eller på informell begäran. Kommissionen har hittills inte utnyttjat möjligheten att frånta en nationell konkurrensmyndighet dess behörighet i ett givet ärende genom att inleda ett förfarande enligt artikel 11.6.

90. Med stöd av artikel 15.1 i förordning (EG) nr 1/2003, som ger medlemsstaternas domstolar möjlighet att från kommissionen begära upplysningar som den förfogar över eller yttranden i frågor rörande tillämpningen av gemenskapens konkurrensregler, utfärdade kommissionen tre yttranden till nationella domstolar : Två som svar på begärande om upplysningar från svenska domstolar och ett till en spansk domstol.

91. I artikel 15.2 i förordning (EG) nr 1/2003 föreskrivs att medlemsstaterna till kommissionen ska vidarebefordra en kopia på alla skriftliga avgöranden som utfärdats av nationella domstolar om tillämpning av artikel 81 eller 82 i EG-fördraget. Kommissionen tog emot kopior av omkring 50 domar som meddelades under 2007, och som lades ut på GD Konkurrens webbplats[125].

92. I artikel 15.3 i förordning (EG) nr 1/2003 föreskrivs att om den enhetliga tillämpningen av artikel 81 eller artikel 82 i EG-fördraget så kräver, får kommissionen på eget initiativ lämna skriftliga yttranden till medlemsstaternas domstolar . Efter tillstånd av domstolen i fråga får kommissionen också avge muntliga yttranden. Kommissionen beslutade ingripa i egenskap av offentlig sakkunnig i enlighet med artikel 15.3 i förordning (EG) nr 1/2003 i ett ärende i Nederländerna som gällde möjligheten att göra skatteavdrag för böter som kommissionen utfärdat för överträdelse av konkurrensreglerna.

93. Fortsatt utbildning och fortbildning av nationella domare i EU:s konkurrenslagstiftning är mycket viktigt för att säkerställa att reglerna tillämpas effektivt och enhetligt. Sedan 2002 har kommissionen medfinansierat 35 utbildningsprojekt, vilket gjorde det möjligt att utbilda omkring 3 500 domare fram till slutet av 2007. En ny rättslig grund antogs den 25 september[126]. På grundval av det motsvarande arbetsprogrammet 2007 lanserades i slutet av 2007 en ansökningsomgång för utbildning av nationella domare i EG:s konkurrenslagstiftning[127].

4. INTERNATIONELL VERKSAMHET

94. I samband med utvidgningen måste kandidatländerna uppfylla vissa krav på konkurrensområdet som ett villkor för anslutning till Europeiska unionen, vilket bland annat innefattar att de måste anta nationell lagstiftning som är förenlig med EU:s regelverk. De måste också införa den nödvändiga administrativa kapaciteten och kunna visa upp trovärdiga resultat av tillämpningen av regelverket. GD Konkurrens ger tekniskt stöd och hjälp för att bistå kandidatländerna att uppfylla dessa krav, och kontrollerar fortlöpande i vilken utsträckning kandidatländerna är redo för en anslutning.

95. Under 2007 bedrevs ett nära samarbete särskilt med Kroatien och Turkiet. Dessa båda kandidatländer måste uppfylla ”inledande riktmärken” innan anslutningsförhandlingarna om konkurrenskapitlet kan börja. GD Konkurrens hjälpte länderna på västra Balkan att ytterligare anpassa sina konkurrensregler till EU-lagstiftningen.

96. Kommissionen samarbetar bilateralt med flera konkurrensmyndigheter, särskilt med myndigheterna i de länder som är EU:s viktigaste handelspartner. Europeiska unionen har ingått särskilda samarbetsavtal med Förenta staterna, Kanada och Japan för behandling av konkurrensfrågor.

97. Under året möttes GD Konkurrens och Sydkoreas konkurrensmyndighet vid flera tillfällen för att förhandla om ett bilateralt samarbetsavtal för behandling av konkurrensfrågor.

98. Vidare spelade GD Konkurrens en aktiv roll i de pågående förhandlingarna om frihandelsavtal med Indien och Sydkorea och om handelsdelen av associeringsavtalen med Andinska gemenskapen för att se till att konkurrensbegränsande metoder (inklusive statligt stöd) inte undergräver de handelsfördelar och andra ekonomiska fördelar som eftersträvas genom dessa avtal.

99. GD Konkurrens fortsatte att spela en ledande roll inom det internationella konkurrensnätverket (ICN).

5. INTERINSTITUTIONELLT SAMARBETE

100. Kommissionen fortsatte sitt samarbete med övriga gemenskapsinstitutioner i enlighet med respektive avtal eller protokoll som ingåtts av de berörda institutionerna[128].

101. Som fallet är varje år utfärdade Europaparlamentet på eget initiativ en rapport om kommissionens årliga rapport om konkurrenspolitiken för det föregående året, efter att ett utbyte av synpunkter ägt rum om de frågor som togs upp i rapporten.

102. Kommissionen deltog också i diskussioner i Europaparlamentet om kommissionens konkurrenspolitiska initiativ, såsom reformen av statligt stöd (särskilt om miljöriktlinjerna och om förslaget till en allmän gruppundantagsförordning) och branschutredningen av sektorn för finansiella tjänster. Kommissionsledamoten och/eller generaldirektören med ansvar för konkurrensfrågor utbyter regelbundet synpunkter med de ansvariga utskotten i Europaparlamentet för att diskutera konkurrenspolitiska frågor.

103. Kommissionen bedriver även ett nära samarbete med rådet genom att informera det om viktiga politiska initiativ inom konkurrensområdet, t.ex. reformen av statligt stöd och branschutredningarna av energisektorn och sektorn för finansiella tjänster, genom att delta i rådets arbetsgrupper som behandlar konkurrenspolitiska frågor och genom att upprätthålla nära förbindelser med respektive ordförandeskap.

104. Dessutom informerar kommissionen Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén om viktiga politiska initiativ och deltar i diskussioner som anordnas vid respektive kommitté, t.ex. för antagandet av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs årliga rapport om kommissionens årliga rapport om konkurrenspolitiken.

[1] http://ec.europa.eu/comm/competition/index_en.html

[2] Kommissionens tillkännagivande om immunitet mot böter och nedsättning av böter i kartellärenden (EUT C 298, 8.12.2006, s. 17).

[3] Om flera ansökningar om immunitet mot böter har tagits emot för samma påstådda överträdelse betraktas den första ansökan som en ansökan om befrielse från böter, medan de följande betraktas som ansökningar om nedsättning av böter om inte den första ansökan avslås.

[4] Europaparlamentets resolution av den 25 april 2007 om grönboken om skadeståndstalan vid överträdelse av EG:s antitrustregler (2006/2207 (INI)) finns på följande adress:http://www.europarl.europa.eu/oeil/file.jsp?id=5378362

[5] Ärende COMP/38.899 Gasisolerade ställverk, kommissionens beslut av den 24 januari 2007; ärende COMP/38.823 Hissar och rulltrappor, kommissionens beslut av den 21 februari 2007; ärende COMP/37.766 Nederländskt öl, kommissionens beslut av den 18 april 2007; ärende COMP/39.168 Hårda sybehör:fästanordningar, kommissionens beslut av den 19 september 2007; ärende COMP/38.710 Bitumen, Spanien, kommissionens beslut av den 3 oktober 2007; ärende COMP/38.432 Professionella videoband, kommissionens beslut av den 20 november 2007; ärende COMP/39.165 Planglas, kommissionens beslut av den 28 november 2007; ärende COMP/38.629 Kloroprengummi, kommissionens beslut av den 5 december 2007.

[6] Denna siffra omfattar inte de företag som beviljades immunitet mot böter för samarbete i enlighet med tillkännagivandet om förmånlig behandling.

[7] Denna siffra omfattar två företag där beslut har antagits på nytt.

[8] Böterna ålades koncernen ThyssenKrupp.

[9] Se pressmeddelande IP/07/956, 28.6.2007.

[10] Se pressmeddelande IP/07/400, 23.3.2007.

[11] Se IP/07/1858, 5.12.2007 och IP/08/164, 31.1.2008.

[12] Kommissionens konsoliderade tillkännagivande om behörighet enligt rådets förordning (EG) nr 139/2004 om kontroll av företagskoncentrationer. Tillkännagivandet om behörighet finns tillgängligt på GD Konkurrens webbplats på adressen http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/legislation/draft_jn.html

[13] Det rör sig om i) tillkännagivandet om begreppet koncentration (EGT C 66, 2.3.1998, s. 5), ii) tillkännagivandet om begreppet självständigt fungerande gemensamma företag (EGT C 66, 2.3.1998, s. 1), iii) tillkännagivandet om begreppet berörda företag (EGT C 66, 2.3.1998, s. 14) och iv) tillkännagivandet om beräkning av omsättning (EGT C 66, 2.3.1998, s. 25).

[14] Ännu ej offentliggjorda i EUT.

[15] EUT C 210, 8.9.2007, s. 14–40.

[16] Av de 777 anmälningarna gällde 53 % främst tillverknings- och tjänstesektorn medan 33 % gällde jordbruk, 8 % transporter och 6 % fiske.

[17] Enbart på jordbruksområdet ökade antalet åtgärder som omfattas av gruppundantag från 119 år 2006 till 496 år 2007. Medlemsstaterna anmälde också cirka 200 åtgärder på grundval av det nyligen införda gruppundantaget för regionalstöd.

[18] I siffran ingår beslut om att inslag av stöd saknas, beslut om att inte göra invändningar, positiva beslut, villkorade beslut och negativa beslut.

[19] http://ec.europa.eu/comm/competition/state_aid/studies_reports/studies_reports.html. Online-resultattavlan innehåller elektroniska versioner av alla resultattavlor samt nyckelindikatorer och ett brett spektrum av statistiska tabeller.

[20] KOM(2007) 791 slutlig, 13.12.2007, Resultattavla för statligt stöd, uppdatering hösten 2007.

[21] http://ec.europa.eu/comm/competition/state_aid/regional_aid/regional_aid.cfm

[22] Det rörde sig bland annat om två anläggningar för kemikalieproduktion (ärendena N 898/2006 Repsol Polimeros ; N 899/2006 Artensa ); tre separata investeringsprojekt inom massa- och pappersindustrin i Portugal (ärendena N 900/2006 CELBI ; N 838/2006 Soporcel; N 564/2006 About the future ); utvidgningen av en elproduktionsanläggning i Ungern (ärende N 907/2006 Mátrai ErQ[pic]mq[pic] .); en anläggning för tillverkning av solenergimoduler i Tyskland (ärende N 863/2006 Avancis ); utMátrai Erőmű.); en anläggning för tillverkning av solenergimoduler i Tyskland (ärende N 863/2006 Avancis); utvidgningen av en anläggning för biltillverkning i Slovakien (ärende N 857/2006 Kia Motors Slovakia ) och ett investeringsprojekt inom fordonssektorn i Tjeckien (ärende N 661/2006 Hyundai Motor Manufacturing Czech ). Kommissionen godkände också ett tyskt stöd till AMD för omläggning och utvidgning av företagets befintliga anläggningar för tillverkning av kiselskivor för mikroprocessorer i Dresden (ärende N 810/2006 AMD Dresden ).

[23] EUT C 323, 30.12.2006, s. 1.

[24] Två av projekten gällde FoU-stöd ( NanoSmart och HOMES) på totalt 119 miljoner euro (ärendena N 185/2007, EUT C 284, 27.11.2007, s. 3 och N 89/2007, EUT C 275, 16.11.2007, s. 3). Andra godkända projekt var bland annat följande: 26,5 miljoner euro i stöd till FoU-programmet NeoVal (ärende N 674/2006, EUT C 120, 31.5.2007, s. 2); 37,6 miljoner euro i stöd till FoU-projektet Télévision Mobile Sans Limite (ärende N 854/2006, EUT C 182, 4.8.2007, s. 5); 31 miljoner euro till FoU-programmet Osiris (ärende N 349/2007, EUT C 304, 15.12.2007, s. 5).

[25] EUT C 194, 18.8.2006, s. 2–22.

[26] Kommissionens förordning (EG) nr 68/2001 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på stöd till utbildning (EGT L 10, 13.1.2001, s. 20).

[27] Ärende C 14/2006 Utbildningsstöd till General Motors Antwerp (EUT L 243, 18.9.2007, s. 71).

[28] Ärende N 541/2006 Fiat Auto S.p.A. (EUT C 220, 20.9.2007, s. 2).

[29] Ärende N 206/2007 Utbildningsstöd till Club Med Guadeloupe (EUT C 284, 27.11.2007, s. 5).

[30] Ärende C 18/2007 Utbildningsstöd till DHL Leipzig (EUT C 213, 12.9.2007, s. 28).

[31] EUT C 311, 21.12.2007, s. 21.

[32] Se Ottana (ärende C 11/2007 Omstruktureringsstöd till Ottana Energia Srl (EUT C 122, 2.6.2007, s. 22)); Ixfin (ärende C 59/2007 Undsättningsstöd till Ixfin SpA (beslut av den 11 december 2007, ännu ej offentliggjort)) och New Interline (ärende C 13/2007 Undsättningsstöd till New Interline SpA (EUT C 120, 31.5.2007, s. 12)).

[33] Se t.ex. Javor Pivka (ärende C 19/2006 Omstruktureringsstöd till Javor Pivka, kommissionens beslut av den 10 juli 2007 (ännu ej offentliggjort)) och Novoles Straza (ärende C 20/2006 Omstruktureringsstöd till Novoles Straza , kommissionens beslut av den 10 juli 2007 (ännu ej offentliggjort)) (både godkändes på grundval av 1999 års riktlinjer om stöd till undsättning och omstrukturering), Techmatrans (ärende C 6/2007 Omstruktureringsstöd till Techmatrans , kommissionens beslut av den 28 november 2007 (ännu ej offentliggjort)) och Bison-Bial (ärende C 54/2006 Omstruktureringsstöd till Bison-Bial , kommissionens beslut av den 12 september 2007 (ännu ej offentliggjort)).

[34] Se t.ex. Nuova Mineraria Silius (ärende C 16/2006 Omstruktureringsstöd till Nuova Mineraria Silius (EUT L 185, 17.7.2007, s. 18)) och Biria (ärende C 38/2005, Biria Gruppe (EUT L 183, 13.7.2007, s. 27)).

[35] Se t.ex. Legler (ärende C 39/2007, Statligt stöd till omstrukturering av Legler-koncernen (EUT C 289, 1.12.2007, s. 22)), FagorBrandt (ärende C 44/2007 Omstruktureringsstöd till FagorBrandt (EUT C 275, 16.11.2007, s. 18)) eller Fluorite di Silius (ärende C 60/2007 Stöd till Fluorite di Silius S.p.A , kommissionens beslut av den 11 december 2007 (ännu ej offentliggjort).

[36] Mot ett effektivt genomförande av kommissionsbeslut där medlemsstater uppmanas att återkräva olagligt och oförenligt statligt stöd (EUT C 272, 15.11.2007).

[37] I kommissionens meddelande om ’Strategiska mål 2005–2009’ anges det att ”[I] dag är den högsta prioriteten att i överensstämmelse med Lissabonstrategin återskapa en hållbar dynamisk tillväxt i Europa” (KOM(2005) 12 slutlig, s. 3).

[38] Meddelande från kommissionen till rådet: Strategirapport om den förnyade Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning: start för den nya treårsperioden (2008–2011) - Att hålla förändringstempot uppe, DEL I (KOM(2007) 803 slutlig).

[39] Förslag till gemenskapens Lissabonprogram 2008–2010 (KOM(2007) 804 slutlig). Se särskilt mål 5: Gemenskapen kommer att stärka den inre marknaden, öka konkurrensen inom tjänstesektorn samt ta ytterligare steg för att integrera marknaden för finansiella tjänster.

[40] Se kommissionens rekommendation av den 11 december till rådets rekommendation om 2008 års uppdatering av de allmänna riktlinjerna för medlemsstaternas och gemenskapens ekonomiska politik (KOM(2007) 803 slutlig).

[41] Se det tidigare nämnda mål 5 samt mål 8 som avser energi och klimatförändring. Se också bilagan med en uppräkning av åtgärder på EU-nivå som avser dessa mål.

[42] Se avsnitt 3.4 i den ovannämnda strategiska rapporten.

[43] Meddelande från kommissionen: Utredning i enlighet med artikel 17 i förordning (EG) nr 1/2003 av de europeiska gas- och elsektorerna (Slutrapport), KOM(2006) 851 slutlig, och rapport från GD Konkurrens om branschutredningen om energisektorn – SEK (2006) 1724.

[44] Paketet omfattar följande förslag: Förslag till direktiv om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/54/EG av den 26 juni 2003 om gemensamma regler för den inre marknaden för el, KOM(2007) 528 slutlig; förslag till direktiv om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/55/EG av den 26 juni 2003 om gemensamma regler för den inre marknaden för naturgas, KOM(2007) 529 slutlig; ett förslag till förordning om inrättande av en byrå för samarbete mellan energitillsynsmyndigheter, KOM(2007 530 slutlig; förslag till förordning om ändring av förordning (EG) nr 1228/2003 (el), KOM(2007) 531 slutlig; förslag till förordning om ändring av förordning (EG) nr 1775/2005 (gas), KOM(2007) 532 slutlig.

[45] En särskild undergrupp för energifrågor har tillsatts som ett led i samarbetet inom det europeiska konkurrensnätet. Under 2007 tittade undergruppen på nationella erfarenheter i samband med korrigerande åtgärder i konkurrensärenden.

[46] Balanseringssystemet garanterar att inmatningar och uttag är lika stora så att jämvikten i systemet bevaras.

[47] Beslut av den 20 november i stödärende C 36/A/2006, ännu ej offentliggjort i EUT, men tillgängligt på webbplatsen http://ec.europa.eu/comm/competition/state_aid/register/

[48] För Frankrike, se beslut av den 13 juni 2007 i stödärende C17/2007, EUT C 164, 18.7.2007, s. 9, och för Spanien se beslut av den 24 januari 2007 i stödärende C3/2007, EUT C 43, 27.2.2007, s. 9.

[49] IP/07/114 , 31.1.2007 och MEMO/07/40 , 31.1.2007.

[50] Ärende COMP/37.860.

[51] http://ec.europa.eu/comm/competition/antitrust/cases/decisions/38606/dec_en.pdf

[52] IP/07/1959, 19.12.2007 och MEMO/07/590, 19.12.2007.

[53] IP/07/1390, 25.9.2007.

[54] EUT C 4, 9.1.2008, s. 1. I testet undersöks om en privat investerare som bedriver verksamhet på normala marknadsekonomiska villkor under liknande omständigheter skulle ha genomfört transaktionen i fråga (t.ex. beviljat banken lån eller finansiering) och om den skulle ha gjort det på motsvarande villkor.

[55] IP/07/1859, 5.12.2007.

[56] IP/07/154, 7.2.2007.

[57] IP/07/375, 21.3.2007.

[58] Ärende COMP/M.4843 RBS/ABN AMRO assets, kommissionens beslut av den 19 september 2007; ärende COMP/M.4845 Santander/ABN AMRO assets, kommissionens beslut av den 19 september 2007 och ärende COMP/M.4844 Fortis/ABN AMRO assets, kommissionens beslut av den 3 oktober 2007.

[59] Kommissionens rekommendation av den 17 december 2007 om relevanta produkt- och tjänstemarknader inom området elektronisk kommunikation , EUT L 344, 28.12.2007, s. 65. Rekommendationen om relevanta marknader är en viktig del av den rättsliga ramen. I rekommendationen anges på vilka marknader förhandsreglering enligt kommissionens åsikt är ett lämpligt verktyg för att främja konkurrens, investeringar och valmöjligheter för konsumenterna. I ett konkurrenspolitiskt perspektiv har huvudsyftet med översynen varit att bedöma var förhandsreglering fortfarande behövs och var den kan frångås.

[60] Kommissionens rekommendation K(2003) 497 av den 11 februari 2003, EUT L 114 , 8.5.2003, s. 45.

[61] Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/21/EG av den 7 mars 2002 (EGT L 108, 24.4.2002, s. 33).

[62] Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2002/21/EG om ett gemensamt regelverk för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster, direktiv 2002/19/EG om tillträde till och samtrafik mellan elektroniska kommunikationsnät och tillhörande faciliteter och direktiv 2002/20/EG om auktorisation för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster (KOM/2007/697 slutlig), Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2002/22/EG om samhällsomfattande tjänster och användares rättigheter avseende elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster, direktiv 2002/58/EG om behandling av personuppgifter och integritetsskydd inom sektorn för elektronisk kommunikation och förordning (EG) nr 2006/2004 om konsumentskyddssamarbete (KOM/2007/698 slutlig) och förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av en europeisk myndighet för marknaden för elektronisk kommunikation (KOM/2007/0699 slutlig). För en översikt, se GD Informationssamhällets webbplats: http://www.ec.europa.eu/information_society/policy/ecomm/library/proposals/index_en.htm

[63] Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 717/2007 av den 27 juni 2007 om roaming i allmänna mobiltelefonnät i gemenskapen och om ändring av direktiv 2002/21/EG (EUT L 171, 29.6.2007, s. 32).

[64] Taket är 0,49 euro exklusive moms för samtal till och 0,24 euro exklusive moms från utlandet. Pristaken kommer att sänkas ytterligare 2008 och 2009.

[65] Ärendena N 475/2007 Nationell ordning för bredband, Irland , kommissionens beslut av den 25 september 2007; N 473/2007 Bredbandsanslutning i Alto Adige , kommissionens beslut av den 11 oktober 2007; N 570/2007 Bredband i landsbygdsområden i Baden-Württemberg , kommissionens beslut av den 23 oktober 2007; N 442/2007 Stöd till bredband i avlägsna områden i Veneto , kommissionens beslut av den 23 oktober 2007.

[66] Ärendena N 746/2006 North Yorkshire NYNET Project United Kingdom , kommissionens beslut av den 21 februari 2007; N 890/2006 Stöd till Sicoval för ett höghastighetsnät , kommissionens beslut av den 10 juli 2007.

[67] Ärende NN 24/2007 Kommunalt trådlöst nätverk i Prag , kommissionens beslut av den 30 maj 2007.

[68] Ärende COMP/M.4662 Syniverse/BSG , kommissionens beslut av den 4 december 2007.

[69] Kommissionens beslut av den 24 maj 2004 om ett förfarande enligt artikel 82 i EG-fördraget och artikel 54 i EES-avtalet mot Microsoft Corporation, ärende COMP/37.792, Microsoft (EUT L 32, 6.2.2007, s. 23).

[70] http://ec.europa.eu/comm/competition/antitrust/cases/decisions/37792/art24_2_decision.pdf

[71] http://ec.europa.eu/rapid/start/cgi/guesten.ksh?p_action.gettxt=gt&doc=MEMO/07/90

[72] http://ec.europa.eu/rapid/start/cgi/guesten.ksh?p_action.gettxt=gt&doc=IP/07/1567 Den 27 februari 2008 ålade kommissionen Microsoft ett vite på 899 miljoner euro för att företaget inte hade följt 2004 års beslut före den 22 oktober 2007. I detta beslut, som antogs med stöd av artikel 24.2 i förordning (EG) nr 1/2003, konstateras det att Microsoft före den 22 oktober 2007 hade tagit ut orimliga priser för tillgång till dokumentation om gränssnitt för servrar för arbetsgrupper (se IP/08/318, 27.2.2008).

[73] Dram-chipsen är datorns ”arbetsminne”.

[74] Se http://ec.europa.eu/comm/competition/antitrust/cases/index/by_nr_77.html#i38_636

[75] Se http://ec.europa.eu/comm/competition/antitrust/cases/decisions/39247/proceedings.pdf

[76] Ärende C 47/2006 Fransk skattelättnad för skapande av videospel , kommissionens beslut av den 11 december 2007.

[77] Enligt denna bestämmelse kan ”stöd för att främja kultur och bevara kulturarvet, om sådant stöd inte påverkar handelsvillkoren och konkurrensen inom gemenskapen i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset” förklaras förenligt med den gemensamma marknaden.

[78] Den andra fasen av ett överträdelseförfarande enligt artikel 226 i EG-fördraget.

[79] IP/07/1114, 18.7.2007.

[80] Särskilt kommissionens direktiv 2002/77/EG av den 16 september 2002 om konkurrens på marknaderna för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster (EGT L 249, 17.9.2002, s. 21).

[81] Ärendena N 270/2006 Stöd till digitala avkodare med ett öppet API (EUT C 80, 13.4.2007) och N 107/2007 Stöd till idTV — Italien (EUT C 246, 20.10.2007).

[82] Ärende N 103/2007 Stöd till förvärv av digitala avkodare och för anpassning av antenner i Soria , kommissionens beslut av den 25 september 2007 (EUT C 262, 1.11.2007).

[83] Ett öppet gränssnitt för tillämpningsprogram används för att beskriva avancerade gränssnitt för tillämpningsprogram (API) som underlättar interoperabilitet, dvs. möjligheten att flytta interaktivt innehåll mellan olika distributionssystem och att få samma innehåll att fungera fullständigt.

[84] Ärende C 52/2005 (f.d. NN 88/2005,) Stöd för digitala avkodare i Italien (EUT L 147 8.6.2007).

[85] Ärende C 34/2006 (f.d. N 29/2005) Införande av digital markbunden television (DVB-T) i Nordrhein-Westfalen , kommissionens beslut av den 23 oktober 2007, ännu ej offentliggjort.

[86] På de villkor som anges i domen i Altmark -målet: Dom av den 24 juli i mål C-280/00 (begäran om förhandsavgörande från Bundesverwaltungsgericht): Altmark Trans GmbH, Regierungspräsidium Magdeburg mot Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH , REG 2003, s. I-7747.

[87] Kommissionens meddelande om tillämpningen av reglerna om statligt stöd på radio och TV i allmänhetens tjänst (EGT C 320, 15.11.2001, s. 5).

[88] Beslutet offentliggörs i sin helhet på engelska: http://ec.europa.eu/comm/competition/state_aid/register/ii/doc/NN-8-2007-WLWL-07.03.2007.pdf

[89] Beslutet offentliggörs i sin helhet på engelska:http://ec.europa.eu/comm/competition/state_aid/register/ii/doc/E-3-2005-WLWL-en-24.04.2007.pdf

[90] Ärende COMP/M.4504, SFR/Tele2 , kommissionens beslut av den 18 juli 2007.

[91] Ärende COMP/M.3333, Sony/BMG-II , kommissionens beslut av den 3 oktober 2007.

[92] Den senaste rapporten om bilprisernas utveckling offentliggjordes den 27 juli 2007:http://ec.europa.eu/comm/competition/sectors/motor_vehicles/prices/2007_05_full.pdf

[93] Kommissionens förordning (EG) nr 1400/2002 av den 31 juli 2002 om tillämpningen av artikel 81.3 i fördraget på grupper av vertikala avtal och samordnade förfaranden inom motorfordonssektorn - EGT L 203, 1.8.2002, s. 30.

[94] Se t.ex. kommissionens beslut av den 13 september 2007 om ett förfarande i enlighet med artikel 81 i EG-fördraget (ärende COMP/39.140 – DaimlerChrysler) (EUT L 317, 5.12.2007, s. 76).

[95] Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 715/2007 av den 20 juni 2007 om typgodkännande av motorfordon med avseende på utsläpp från lätta personbilar och lätta nyttofordon (Euro 5 och Euro 6) och om tillgång till information om reparation och underhåll av fordon (EUT L 171, 29.6.2007, s. 1).

[96] Ärende COMP/M.4878 Continental/Siemens VDO , kommissionens beslut av den 29 november 2007.

[97] Se avsnitt 1.4.2 ovan.

[98] Ärende C 46/2007 Privatisering av Automobile Craoiva, Rumänien (EUT C 248, 23.10.2007, s. 25).

[99] Rådets förordning (EEG) nr 3118/93 av den 25 oktober 1993 om förutsättningar för transportföretag att utföra inrikes godstransporter på väg i en medlemsstat där de inte är etablerade (EGT L 279, 12.11.1993, s. 1–16).

[100] Kommissionens beslut 649/2006 (EUT L 139, 23.6.2007, s. 13).

[101] Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1370/2007 av den 23 oktober 2007 om kollektivtrafik på järnväg och väg och om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 1191/69 och (EEG) nr 1107/70 (EUT L 315, 3.12.2007, s. 1).

[102] Se kommissionens rapport om genomförandet av det första järnvägspaketet (KOM(2006) 189 slutlig, 3.5.2006). Se kommissionens rekommendation av den 11 december till rådets rekommendation om 2008 års uppdatering av de allmänna riktlinjerna för medlemsstaternas och gemenskapens ekonomiska politik (KOM(2007) 803 slutlig). Se särskilt rekommendationen avseende Frankrike och Tyskland.

[103] Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/58/EG av den 23 oktober 2007 om ändring av rådets direktiv 91/440/EEG om utvecklingen av gemenskapens järnvägar och direktiv 2001/14/EG om tilldelning av infrastrukturkapacitet och uttag av avgifter för utnyttjande av järnvägsinfrastruktur (EUT L 315, 3.12.2007, s. 44); Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/59/EG av den 23 oktober 2007 om behörighetsprövning av lokförare som framför lok och tåg på järnvägssystemet i gemenskapen (EUT L 315, 3.12.2007, s. 51); Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1371/2007 av den 23 oktober 2007 om rättigheter och skyldigheter för tågresenärer (EUT L 315, 3.12.2007, s. 14).

[104] http://ec.europa.eu/dgs/energy_transport/state_aid/consultation_ms_en.htm

[105] N 93/2006, EUT C 300, 12.12.2007, s. 22.

[106] EUT C 215, 14.9.2007, s. 3. Se även pressmeddelande IP/07/1325, 13.9.2007 .

[107] IP 07/1558, 19.10.2007.

[108] MEMO/06/243, 19.6.2006.

[109] C 10/06, ännu ej offentliggjort.

[110] C 61/07, ännu ej offentliggjort.

[111] EUT L 134, 25.5.2007, s. 4.

[112] Den 18 oktober 2006 lade kommissionen fram ett förslag om att EU:s postmarknader ska öppnas för konkurrens helt och hållet senast 2009, i linje med det vägledande mål som anges i det nuvarande postdirektivet.

[113] Domen i mål C-280/00, Altmark Trans GmbH , REG 2003, s. I-7747.

[114] Enligt artikel 86.2 kan företag som anförtrotts att tillhandahålla tjänster av allmänt ekonomiskt intresse undgå tillämpning av konkurrensreglerna, om tillämpningen av dessa regler rättsligt eller i praktiken hindrar att de särskilda uppgifter som tilldelats dem fullgörs.

[115] Gemenskapens rambestämmelser för statligt stöd i form av ersättning för offentliga tjänster, EUT C 297, 29.11.2005, s. 4.

[116] Ärende N 822/2006, finansiering av återbetalning av skuld till förmån för Post Office Limited (EUT C 80, 13.4.2007, s. 5).

[117] Ärende N 388/2007 Post Office Ltd: Omvandlingsprogram. Beslutet finns på GD Konkurrens webbplats http://ec.europa.eu/comm/competition/state_aid/register/ii/ men har ännu inte offentliggjorts i EUT.

[118] Ärende C 36/2007 Klagomål mot Tyskland med anledning av olagligt stöd till Deutsche Post (EUT C 245, 19.10.2007, s. 21). Stödet gavs utöver det stöd som redan konstaterats vara oförenligt i kommissionens beslut av den 19 juni 2002 om åtgärder som Tyskland vidtagit till förmån för Deutsche Post AG (EGT L 247, 14.9.2002, s. 27).

[119] Ärende E12/2005 Obegränsad statlig garanti till förmån för Poczta Polska (EUT C 284, 27.11.2007).

[120] Ärende C 56/2007 (ex E15/2005) Obegränsad statlig garanti till förmån för La Poste. Beslutet finns på GD Konkurrens webbplats http://ec.europa.eu/comm/competition/state_aid/register/ii/ men har ännu inte offentliggjorts i EUT.

[121] Ärende C 43/2006, Planerad reform av pensionsfinansieringen för anställda vid franska La Poste. Beslutet finns på GD Konkurrens webbplats http://ec.europa.eu/comm/competition/state_aid/register/ii/ men har ännu inte offentliggjorts i EUT.

[122] Dom av den 9 september 2003 i mål C-198/01 , Consorzio Industrie Fiammiferi (CIF) mot Autorità Garante della Concorrenza e del Mercato, REG 2003, s . I-8055 .

[123] Modellprogrammet finns på http://ec.europa.eu/comm/competition/ecn/index_en.html tillsammans med en lista över vanliga frågor (MEMO/06/356).

[124] Ungefär 45 % gällde tillämpning av artikel 81 i EG-fördraget, 31,5 % gällde tillämpning av artikel 82 i EG-fördraget och 23,5 % gällde tillämpning av både artikel 81 och 82 i EG-fördraget.

[125] http://ec.europa.eu/comm/competition/elojade/antitrust/nationalcourts/

[126] Europaparlamentets och rådets beslut nr 1149/2007/EG av den 25 september 2007, om inrättande, som en del av det allmänna programmet Grundläggande rättigheter och rättvisa, av det särskilda programmet Civilrätt för perioden 2007–2013 (EUT L 257, 3.10.2007, s. 16).

[127] Budgeten för dessa verksamhetsbidrag för 2007 är 800 000 euro.

[128] Ramavtal av den 26 maj 2005 om förbindelserna mellan Europaparlamentet och kommissionen; Protokoll om samarbete mellan Europeiska kommissionen och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 7 november 2005; protokoll av den 17 november 2005 om samarbetsarrangemangen mellan Europeiska kommissionen och Regionkommittén.