ORDFÖRKLARINGAR

ESF : Europeiska socialfonden.

Europeiskt mervärde : Det europeiska mervärdet är det mervärde som en EU-åtgärd ger jämfört med det värde som skulle ha skapats om medlemsstaterna hade agerat själva.

GD Budget : Generaldirektoratet för budget.

GD Sysselsättning, socialpolitik och inkludering : Generaldirektoratet för sysselsättning, socialpolitik och inkludering.

Inkomststöd till arbetstagare : Kontantersättning som kompenserar för arbetslöshet. Häri ingår avgångsvederlag som betalas med offentliga medel och pensioner till stödmottagare innan de når "ordinarie" pensionsålder om betalningarna görs på grund av arbetslöshet eller av andra arbetsmarknadspolitiska skäl. Se An Interpretative Guide to the OECD Social Expenditure Database (vägledning till OECD:s databas för sociala utgifter), OECD, 2007.

OECD : Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling: 21 EU-medlemsstater är för närvarande medlemmar i OECD.

SAMMANFATTNING

I. Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (nedan kallad fonden) upprättades 2006 för att visa EU:s solidaritet med arbetstagare som drabbats av kollektiva uppsägningar. Fonden ska hjälpa arbetstagarna att återintegreras på arbetsmarknaden genom att lämna ekonomiskt stöd för tidsbegränsade och samordnade paket med individanpassade tjänster. I paketen ingår aktiva arbetsmarknadsåtgärder som utbildning, stöd till egenföretagande, coachning och outplacement. De omfattar dessutom ofta inkomststöd och annat understöd som betalas till arbetstagarna.

II. Europeiska socialfonden (ESF) ger också stöd till arbetstagare som blivit arbetslösa, främst genom program för livslångt lärande. Syftet med ESF är att försöka åtgärda långvariga strukturella obalanser, medan fonden utformades för att komma till rätta med kortvariga och särskilda akuta situationer.

III. Fram till den 31 december 2012 uppgick fondens stödpaket till 627 miljoner euro för 89 godkända ansökningar från medlemsstaterna. Fonden medfinansierar åtgärder till 50 eller 65 % och den berörda medlemsstaten står för den resterande andelen.

IV. Revisionsrätten drog följande slutsatser:

a) Nästan alla arbetstagare som var berättigade till stöd från fonden erbjöds individanpassade tjänster och väl samordnade åtgärder.

b) Alla fondåtgärder kan också komma i fråga för ESF-stöd, och vissa medlemsstater föredrog att använda ESF i stället för fonden.

c) Kvantitativa mål för återintegreringen hade inte fastställts. De befintliga uppgifterna är dessutom inte tillräckliga för att man ska kunna bedöma hur ändamålsenliga åtgärderna är när det gäller att återintegrera arbetstagare på arbetsmarknaden.

d) Fonden gav ett europeiskt medvärde när den användes till att medfinansiera tjänster för uppsagda arbetstagare eller understöd som vanligtvis inte ingår i medlemsstaternas system för arbetslöshetsersättning.

e) I alla de granskade ärendena identifierade dock revisionsrätten åtgärder som ger arbetstagarna inkomststöd, som skulle ha betalats av medlemsstaterna under alla förhållanden. 16 av de 19 medlemsstater som fick stöd från fonden hade med åtgärder för inkomststöd i sina paket. Totalt svarade åtgärderna för inkomststöd för 33 % av de kostnader som ersattes inom alla fondärenden.

f) Förfarandet för att godkänna stöd från fonden, vilket kräver ett särskilt budgetförfarande, tar mycket lång tid. Detta begränsar EU:s solidaritet med de uppsagda arbetstagare som stödet riktar sig till.

V. Revisionsrätten rekommenderar att

a) medlemsstaterna och kommissionen vidtar nödvändiga åtgärder och ser till att aktuella och tillförlitliga uppgifter finns tillgängliga så att man kan övervaka måluppfyllelsen och jämföra utfallet av de olika åtgärderna,

b) Europaparlamentet, rådet och kommissionen överväger att begränsa EU:s finansiering till åtgärder som sannolikt ger ett europeiskt mervärde och att man inte finansierar redan befintliga nationella system för inkomststöd till arbetstagare,

c) Europaparlamentet, rådet och kommissionen överväger, som ett alternativ till den nuvarande fonden, möjligheten att anpassa ESF-ramen och dess anslagstilldelning så att man snabbare kan stödja arbetstagare som drabbas av kollektiva uppsägningar.

INLEDNING

1. Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (nedan kallad fonden) upprättades 2006 för att visa EU:s solidaritet med arbetstagare som drabbats av kollektiva uppsägningar. Fonden ska hjälpa dessa arbetstagare att återintegreras på arbetsmarknaden genom ett ekonomiskt stöd för tidsbegränsade och samordnade paket med individanpassade tjänster [1]. I paketen ingår aktiva arbetsmarknadsåtgärder som utbildning, stöd till egenföretagande, coachning och outplacement. De omfattar dessutom ofta inkomststöd och annat understöd som betalas till arbetstagarna.

2. Fonden ingår inte i den fleråriga budgetramen. Varje ansökan om stöd från fonden som en medlemsstat lämnar in måste därför genomgå en noggrann bedömning som kommissionen gör och godkännas av EU:s budgetmyndighet (rådet och Europaparlamentet). Kommissionen delar förvaltningen av fonden med medlemsstaterna.

3. Arbetstagare som blivit arbetslösa kan också få stöd från Europeiska socialfonden, främst genom program för livslångt lärande. Syftet med ESF är att försöka åtgärda långvariga strukturella obalanser, medan fonden utformades för att komma till rätta med kortvariga och särskilda akuta situationer.

4. Fonden stöder arbetstagare som blivit arbetslösa till följd av genomgripande strukturförändringar inom världshandeln beroende på globaliseringen (minst 500 uppsägningar [2] i ett eller flera företag inom EU), om denna arbetslöshet får betydande negativa konsekvenser för den regionala eller lokala ekonomin ("handelskriteriet"). Ansökande medlemsstater måste visa att uppsägningarna kan kopplas till väsentligt ökad import till EU, snabbt minskade marknadsandelar för EU inom en viss sektor eller utflyttning av ekonomisk verksamhet till tredjeländer.

5. Mellan den 1 maj 2009 och den 31 december 2011 var fonden genom ett undantag också tillämplig på arbetstagare som blivit uppsagda som en direkt följd av den globala finansiella och ekonomiska krisen ("kriskriteriet") [3].

6. Till exempel när effekterna av krisen ödelade Danmarks varvsindustri ledde det till uppsägningar. I Danmark gav fonden stöd till uppsagda arbetstagare vid landets sista varv (se bild 1). Ett annat exempel är Tysklands underleverantörer till bilindustrin, som drabbades särskilt hårt i delstaterna Niedersachsen och Nordrhein-Westfalen (se bild 2).

7. Mellan den 9 mars 2007 (datum för den första ansökan) och den 31 december 2012 uppgick det totala godkända stödet från fonden till 627 miljoner euro (379 miljoner euro från EU:s budget och 247 miljoner euro från medlemsstaterna) för 89 godkända ansökningar [4]utifrån ett högsta årligt budgettak på 500 miljoner euro under perioden 2007–2013. Fonden medfinansierar åtgärder till 50 eller 65 % [5] och den berörda medlemsstaten står för den resterande andelen.

8. Fonden ska enligt nu gällande planer löpa till och med den 31 december 2013. Kommissionen har dock föreslagit att man ska fortsätta med en ny fondförordning till och med den 31 december 2020 [6].

Bild 1

+++++ TIFF +++++

© Lindø industripark A/S.

Bild 2

+++++ TIFF +++++

© Europeiska revisionsrätten.

REVISIONENS INRIKTNING OCH OMFATTNING SAMT REVISIONSMETOD

9. Det övergripande målet med revisionen var att bedöma vilket europeiskt mervärde fonden ger när det gäller att få arbetstagare som blivit arbetslösa att återvända till arbetsmarknaden så snabbt som möjligt. Revisionsrätten försökte framför allt få svar på följande frågor:

a) Omfattades alla berörda arbetstagare av individanpassade fondåtgärder, och samordnades de aktiva arbetsmarknadsåtgärder som medfinansierades av fonden med andra liknande åtgärder (det vill säga ESF och medlemsstaternas åtgärder)?

b) Var fonden ändamålsenlig när det gällde återintegrering på arbets- marknaden?

c) Är det sannolikt att karaktären på fondåtgärderna ger ett europeiskt mervärde?

d) Genomfördes förfarandet för att godkänna stöd från fonden snabbt?

10. Åtta ärenden i fyra medlemsstater (två vardera i Danmark, Tyskland, Irland och Litauen) där fonden hade använts granskades på plats. De uppgick till 67 miljoner euro av de 627 miljoner euro (10,7 %) i fondstöd som hade anslagits fram till den 31 december 2012. Urvalet på åtta ärenden omfattade endast genomförda ärenden och återspeglade EU-ekonomiernas olika storlekar, mångfalden av berörda ekonomiska sektorer och väsentliga skillnader mellan fondens interventionskriterier (se tabell 1).

TABELL 1

ÖVERSIKT ÖVER GRANSKADE FONDÄRENDEN [1001]

Källa: Europeiska kommissionen.

Medlemsstat | Ärendenamn | Ärendenummer | Sektor | Kriterium | Betalning månad |

Tyskland | Nokia | EGF/2009/002 | Telekommunikation | handel | 12/2009 |

Karmann | EGF/2009/013 | Fordon | handel | 6/2010 |

Danmark | Danfoss Group | EGF/2009/015 | Mekanik | kris | 11/2010 |

Odense Staalskibsværft (I) | EGF/2010/025 | Skeppsvarv | kris | 8/2011 |

Irland | Dell | EGF/2009/008 | Datorer | kris | 3/2010 |

SR Technics | EGF/2009/021 | Flygteknik | kris | 12/2010 |

Litauen | AB Snaige | EGF/2009/010 | Hushållsapparater | kris | 6/2010 |

"Construction" | EGF/2009/017 | Byggindustri | kris | 6/2010 |

11. Revisionen omfattade perioden mellan den 1 januari 2007 och den 31 december 2012. Den utfördes genom intervjuer, granskning av dokument hos kommissionen och myndigheterna i de fyra granskade medlemsstaterna och en analys av uppgifterna om antalet personer som återgått i arbete. I medlemsstaterna omfattade revisionen åtta fokusgruppmöten vid vilka de olika lokala intressenterna (akademiker, myndigheter och arbetsmarknadsparter) kunde dela med sig av sina synpunkter (se bild 3).

12. Vidare analyserades resultaten av kommissionens halvtidsutvärdering av fonden [7]. Rapporten med en halvtidsutvärdering från december 2011 behandlade de första 15 ärenden [8] som fonden medfinansierat i åtta medlemsstater. Ett av dessa (Nokia, Tyskland) ingick i det urval som revisionsrätten granskade på plats.

13. Slutligen genomförde revisionsrätten en undersökning bland medlemsstater (Bulgarien, Estland, Cypern, Lettland, Luxemburg, Ungern, Slovakien och Storbritannien) för att ta reda på skälen till att de inte använde fonden.

Bild 3

+++++ TIFF +++++

© Europeiska revisionsrätten.

IAKTTAGELSER

NÄSTAN ALLA ARBETSTAGARE ERBJÖDS INDIVIDANPASSADE TJÄNSTER OCH VÄL SAMORDNADE ÅTGÄRDER

14. Som ett uttryck för solidaritet med alla berörda arbetstagare ska individanpassade tjänster erbjudas inte bara de arbetstagare som sagts upp vid det berörda huvudföretaget utan även de anställda vid underleverantörer till det företaget.

15. I de granskade ärendena kunde nästan alla berörda arbetstagare dra nytta av fondåtgärderna. Revisionsrätten konstaterade inte något fall där potentiella stödmottagare avsiktligt hade uteslutits.

16. I ärendena med Karmann och Dell konstaterade dock revisionsrätten att ett okänt antal uppsagda arbetstagare som tidigare hade varit anställda vid de berörda företagens underleverantörer inte omfattades av någon stödåtgärd från fonden [9]. Huvudskälet till det var medlemsstaternas svårigheter att bedöma vilka underleverantörer som var berörda.

TJÄNSTERNA VAR INDIVIDANPASSADE

17. De tjänster som erbjöds de potentiella stödmottagarna var i regel anpassade efter deras behov, och därför var det högst sannolikt att de skulle ge resultat. Denna positiva aspekt som rapporterades redan i halvtidsutvärderingen bekräftades av revisionsrättens bedömning av de åtta fondärenden som granskades. Konkreta exempel på individanpassade tjänster finns i ruta 1.

18. I Irland fastställdes inte alltid en koppling mellan individanpassade tjänster och faktiska behov på arbetsmarknaden i ansökningarna. Det fick till följd att man på detta stadium inte identifierade om de föreslagna åtgärderna var de bäst lämpade för att stödja de uppsagda arbetstagarnas återintegrering på arbetsmarknaden.

FONDÅTGÄRDERNA VAR I REGEL VÄL SAMORDNADE MED NATIONELLA ÅTGÄRDER OCH ESF

19. För att effekterna av fondåtgärderna ska maximeras anger fondförordningen att de alltid ska ta formen av samordnade paket med individanpassade tjänster. Vad som avses är samordning med åtgärder som föregår eller åtföljer de individanpassade tjänster som medfinansieras av fonden [10] Medlemsstaterna ska även samordna sina insatser med strukturfonderna [11] framför allt ESF.

20. Revisionsrätten konstaterade att medlemsstaterna i allmänhet samordnade fondåtgärderna med ESF-åtgärder och nationella arbetsmarknadsåtgärder på ett ändamålsenligt sätt. Befintliga ESF-åtgärder kompletterades vanligtvis med ytterligare fondåtgärder som hade utformats specifikt för att tillgodose arbetstagarnas behov.

21. När det gäller de åtta granskade ärendena upptäckte revisionsrätten inte heller några överlappningar mellan de olika åtgärderna eller att enskilda individer hade fått dubbel finansiering.

RUTA 1

TRE ÄRENDEN AVSEENDE PAKET MED INDIVIDANPASSADE TJÄNSTER I IRLAND OCH DANMARK

I fallet med Dell gav de irländska myndigheterna stöd till barnomsorg och tillhandahöll distansundervisning. Berörda instanser på grevskapsnivå och kommunal nivå anordnade särskilda kurser för Dellanställda som sagts upp ("Starta eget") och gav handledning om de administrativa förfarandena.

Vad beträffar SR Technics hade vissa kurser, till exempel i flygteknik tillsammans med den irländska flygmyndigheten, specialutformats. När lämpliga kurser inte kunde anordnas specifikt för arbetstagare som blivit arbetslösa, beviljades bidrag så att de kunde delta i lämpliga kurser som gavs för en större population (80 % var tekniska eller flygindustrirelaterade kurser). För första gången någonsin i Irland arbetade myndigheten för utbildning och sysselsättning (Training and Employment Authority) tillsammans med försvarsministeriet och utbildningsministeriet för att inrätta lärlingsutbildningar för civilpersoner.

I Danmark (Odense Staalskibsværft (I)) bidrog fonden till att utbildningsåtgärder av hög kvalitet kunde genomföras. Dessa åtgärder var av mer långsiktig och individanpassad karaktär och resulterade i kvalifikationer som var högre än vad man vanligtvis erbjuder arbetslösa personer och i möjligheter till sektoriell omställning. Enligt flera deltagare i den fokusgrupp som revisorerna tillsatte sträckte sig de individanpassade tjänsterna klart längre än de nationella individanpassade åtgärderna, och de uppfattades som en unik möjlighet eftersom de gav arbetstagare som blivit arbetslösa egenansvar för återintegreringsprojektet.

VISSA MEDLEMSSTATER FÖREDROG ESF FRAMFÖR FONDEN

22. Även om ESF inte förväntas hantera oförutsägbara händelser, kan alla åtgärder enligt fondförordningen också vidtas inom ESF [12]. Huruvida ESF kan medfinansiera stöd till arbetstagare som drabbats av kollektiva uppsägningar på grund av en oförutsägbar händelse, beror i allt väsentligt på de nationella reglerna för stödberättigande och innehållet i de operativa programmen.

23. I undersökningen av medlemsstater som aldrig har använt fonden drog revisionsrätten följande slutsatser om varför de föredrog ESF framför fonden:

a) Den högre medfinansieringssatsen [13] inom ESF (högst 85 %) jämfört med fonden (högst 65 %) är ett negativt incitament att använda fonden. Detta uppgavs av sex medlemsstater och konstaterades redan 2010 av kommissionen [14].

b) ESF-stöd kan genomföras snabbare än fondstöd, eller så är nationella förvaltningar mer förtrogna med ESF [15].

c) Fonden tillhandahåller ingen förfinansiering [16].

d) Förfarandet för att godkänna ansökningar om stöd från fonden tar lång tid [17].

24. De mer restriktiva fondvillkoren, särskilt handelskriteriet, är ett ytterligare skäl till varför man föredrar ESF framför fonden. Efter kollektiva uppsägningar kanske en del medlemsstater tycker att det är enklare att rikta in ESF-finansieringen på stöd till arbetstagare som blivit arbetslösa i stället för att ansöka om finansiering från fonden. Till exempel begärde de brittiska myndigheterna aldrig stöd från fonden trots att de hade identifierat 18 ärenden som hade kunnat berättiga till sådant stöd [18].

ÅTERINTEGRERINGEN PÅ ARBETSMARKNADEN AV ARBETSTAGARE SOM FÅTT STÖD FRÅN FONDEN KAN INTE BEDÖMAS PÅ ETT TILLFÖRLITLIGT SÄTT

25. För att man ska kunna bedöma hur en fond presterar måste man övervaka och utvärdera dess resultat och effekter och jämföra dem med andra system som har liknande mål. Med hänsyn till fondens mål är den mest relevanta resultatindikatorn dess förmåga att återintegrera uppsagda arbetstagare på arbetsmarknaden.

26. Revisionsrätten kontrollerade att de återintegreringstal som hade beräknats som andelen återintegrerade arbetstagare av de berörda arbetstagarna fanns tillgängliga i alla åtta granskade ärenden. Tabell 2 visar dessa andelar efter olika avgränsade standardperioder.

TABELL 2

ÅTERINTEGRERING I DE ÅTTA GRANSKADE ÄRENDENA

Anmärkningar:

- Alla uppgifter bygger på uppgifter från medlemsstaterna. Uppgifterna om återintegrering är inte exakta.

- Återintegrerade deltagare är antingen egenföretagare eller anställda på arbetsmarknaden vid tidpunkten i fråga.

- e.t. = Det saknas uppgifter om antalet eller andelen arbetstagare.

Källa: Medlemsstaterna.

| Nokia | Karmann | Danfoss | Odense | Dell | SR Technics | AB Snaige | "Construction" |

Tyskland | Tyskland | Danmark | Danmark | Irland | Irland | Litauen | Litauen |

Antal | % | Antal | % | Antal | % | Antal | % | Antal | % | Antal | % | Antal | % | Antal | % |

Berörda arbetstagare, av vilka | 1337 | | 2476 | | 1021 | | 1358 | | 2840 | | 1135 | | 751 | | 1612 | |

deltog i fondens åtgärder | 1305 | 98 % | 1740 | 70 % | 385 | 38 % | 568 | 42 % | 2606 | 92 % | 756 | 67 % | 457 | 61 % | 773 | 48 % |

Ackumulerad återintegrering av deltagare: | | | | | | | | | | | | | | | | |

när fondinterventionen upphörde | 385 | 30 % | 636 | 37 % | 89 | 23 % | 198 | 35 % | 560 | 21 % | e.t. | e.t. | 162 | 35 % | 453 | 59 % |

mellan 3 och 12 månader efter fondinterventionen | 627 | 48 % | e.t. | e.t. | e.t. | e.t. | e.t. | e.t. | 1272 | 49 % | 334 | 44 % | 159 | 35 % | 410 | 53 % |

12 månader efter fondinterventionen | e.t. | e.t. | 1178 | 68 % | 136 | 35 % | e.t. | e.t. | e.t. | e.t. | e.t. | e.t. | 191 | 42 % | 458 | 59 % |

27. Uppgifter om återintegreringen efter genomförandet av fondåtgärderna fanns visserligen tillgängliga för alla arbetsgivare utom för SR Technics, men ofta fanns det inga uppgifter tillgängliga ("e.t.") för de övriga avgränsningsperioder som anges i tabell 2. I fallet med Odense Staalskibsværft (I) fanns det på grund av valet av tidpunkt för fondåtgärderna [19]inga uppgifter tillgängliga om de berörda arbetstagarnas situation efter ett år. En fullständig översikt gick endast att få i fråga om Litauen. Tabellen visar att fonden gav ett visst bidrag till återintegreringen av uppsagda arbetstagare på arbetsmarknaden.

28. I det mest framgångsrika exemplet ("Construction"-ärendet i Litauen) återintegrerades 59 % av alla uppsagda arbetstagare på arbetsmarknaden efter det att fondåtgärderna hade genomförts. Den lägsta återingreringsandelen i det skedet var 21 % av arbetstagarna som återintegrerades omedelbart efter det att stödet från fonden hade genomförts (Dell-ärendet i Irland). Ett år efter genomförandet av fondåtgärderna var den högsta rapporterade återintegreringen 68 % (Karmannärendet i Tyskland), men uppgifter avseende det skedet fanns tillgängliga i endast fyra av de åtta ärendena.

MÅL FÖR ÅTERINGRERINGEN OCH SPECIFIKA UPPGIFTER OM FONDENS RESULTAT SAKNAS

29. En mängd olika faktorer påverkade återintegreringsuppgifternas kvalitet och tillgänglighet negativt. För det första fastställde medlemsstaterna i regel inte några kvantitativa mål för återintegreringen. Av de åtta granskade ärendena innehöll endast ett [20]ett sådant mål. Därför går det inte att bedöma om åtgärderna har varit ändamålsenliga och målen uppnåtts.

30. När de offentliga eller privata arbetsförmedlingarna i Tyskland, Danmark och Irland samlade in återintegreringsuppgifter skilde de, för det andra, inte systematiskt mellan fonden, ESF och andra nationella åtgärder som särskilt hade utformats för arbetstagare som drabbats av kollektiva uppsägningar.

31. Till exempel i Tyskland gjorde kombinationen av flera ESF- och fondfinansierade utbildningsmoduler det svårt att avgränsa enskilda åtgärders, eller åtgärdsgruppers, effekt på återintegreringen [21]. Externa faktorer (ekonomisk situation generellt sett, Volkswagens engagemang i Karmann och anställningsstöd) hade också en väsentlig effekt på återintegreringen.

32. De granskade myndigheterna i medlemsstaterna skilde, för det tredje, i regel inte mellan fondens båda huvudåtgärder, nämligen följande:

a) Aktiva arbetsmarknadsåtgärder, såsom utbildning, stöd till egenföretagande, coachning och outplacement.

b) Inkomststöd som betalas till arbetstagarna.

33. Denna viktiga åtskillnad gjordes inte i Tyskland, Danmark och Irland, men i Litauen gick förvaltningsmyndigheten så långt att den lämnade uppgifter om återintegreringen som skilde mellan de arbetstagare som deltog i var och en av de olika åtgärderna.

34. Det finns vidare ingen specifik information som gör att man kan identifiera de ESF-medfinansierade projekt som faktiskt kunde ha uppfyllt fondens interventionskriterier. Denna identifiering hade varit värdefull för jämförelser mellan den återintegrering som uppnåtts inom fonder med andra budgetmässiga, rättsliga och operativa arrangemang, vilket i sin tur hade gjort det lättare att mäta fondens effekt. Den tillgängliga ESF-övervakningsinformationens bristande kvalitet (felaktig, ofullständig och inkonsekvent) har uppmärksammats i tidigare effektivitetsrevisioner som revisionsrätten har utfört. Framför allt saknar kommissionen enhetliga och tillförlitliga resultatuppgifter om de mål som EU stöder, och bedömningen och övervakningen är för närvarande inte inriktade på resultat [22].

UPPGIFTERNA OM ÅTERINTEGRERING VAR SVÅRA ATT JÄMFÖRA

35. Att jämföra uppgifter om återintegrering är svårt under alla förhållanden. Såsom angavs i halvtidsutvärderingen av fonden påverkade faktorer på såväl utbudssidan (de uppsagda arbetstagarnas kvalifikationer) som efterfrågesidan (lokala ekonomiska villkor och arbetsmarknadsvillkor) återintegreringsresultaten [23].

36. När det gäller fonden fanns det ytterligare en faktor som hindrade denna jämförelse. Den gäller skillnaderna i val av tidpunkt för fondåtgärder och andra arbetsmarknadsåtgärder, eftersom de arbetstagare som hade störst behov av hjälp var hänvisade till fonden, som genomförs långsammare relativt sett (se ruta 2 och punkt 42).

37. Framför allt för att både ESF och fonden stöder utbildning och återintegrering av de arbetslösa på arbetsmarknaden är en sådan jämförelse nödvändig för sund ekonomisk förvaltning eftersom den skulle kunna sätta strålkastarljuset på potentiella strukturella problem. Exemplet nedan (ruta 2) illustrerar detta.

38. Exemplet ovan visar att snabbhet är ett av de viktigaste kriterierna när en fond med återintegreringsmål försöker nå viss framgång. Nokiaärendet visar också att såväl fonden som ESF gav stöd till samma målgrupp men av skäl som var diametralt motsatta syftet med respektive fond. ESF, en strukturfond, mildrade konsekvenserna av en oförutsägbar händelse. Fonden, en fond för oförutsägbara händelser, gav stöd till dem som det var svårare att återintegrera på arbetsmarknaden.

39. I själva verket ingriper fonden och ESF som kompletterande fonder som antingen ger långsiktig strategisk hjälp eller som fungerar som en tidsbegränsad och specifik engångsåtgärd som svar på en enstaka oförutsägbar omstrukturering.

RUTA 2

NOKIAS ÖVERGÅNGSFÖRETAG – OLIKA RESULTAT PÅ GRUND AV OLIKA TIDPUNKTSVAL

Mobiltelefonföretaget Nokia lade ner sin fabrik i Bochum (Nordrhein-Westfalen) den 30 juni 2008. Tre övergångsföretag (som de kallas i tysk lag) etablerades i omgångar för de uppsagda arbetstagarna.

Det första övergångsföretaget (som uteslutande fick ESF-stöd) etablerades i juni 2008, sju månader innan Tyskland ens ansökte om stöd från fonden. Det företaget gav en återintegrering på 66 %. Det tredje och sista övergångsföretaget etablerades först då man ansökte om finansiering från fonden, i februari 2009. Det uppnådde en återintegrering på 4,35 %.

Nokiaärendet är ett talande exempel – inte för att ESF-finansieringen gav så mycket bättre resultat än fonden, utan för att ESF kunde mobiliseras snabbare än fonden och därför levererade bättre återintegreringsresultat. Fonden fick ensam sörja för personer i svårare situationer eftersom de inte kunde återintegreras av de tidigare övergångsföretagen.

TYSKLAND

40. Förvaltningsmyndigheten ansåg inte att det var möjligt att jämföra olika serier med återintegreringsuppgifter. Det fick till följd att den varken identifierade en jämförbar statistisk populationsgrupp när det gällde gruppen mottagare av stöd från fonden eller gjorde en jämförelse med de övergripande återintegreringsgraderna på federal nivå.

DANMARK

41. På grund av att uppgifter saknades gick det inte att jämföra återintegreringsresultaten för deltagare i fondprojekt och allmänna återintegreringsgrader utanför de granskade ärendena.

IRLAND

42. I undersökningar som förvaltningsmyndigheten gjorde konstaterades att inom samma tidsram var sysselsättningsgraden bland uppsagda arbetstagare som inte fick stöd från fonden högre än bland mottagare av stöd från fonden. Skillnaden i sysselsättningsgrad kan delvis förklaras av det faktum att vissa personer inte avslutade sin utbildning.

43. Enligt förvaltningsmyndigheten skulle dock en sannolik orsak till den lägre återintegreringsgraden bland mottagare av stöd från fonden i Irland vara skillnader mellan de uppsagda arbetstagarnas profiler, där de mest kvalificerade arbetstagarna hittade ett jobb utan hjälp från fonden.

LITAUEN

44. Fondens återintegreringsresultat varierade kraftigt mellan olika fondprojekt beroende på vilka åtgärder som genomfördes och vilken målgrupp som berördes, vilket omöjliggjorde en direkt jämförelse.

KOMMISSIONEN

45. Övervakningsinformation fanns endast tillgänglig för kommissionen i form av slutrapporter om fonden sex månader efter det att genomförandeperioden hade avslutats. Eftersom återintegreringsuppgifterna var oenhetliga och otillförlitiga (se punkterna 25–44) gick det dock inte utifrån dessa rapporter att göra en rimlig jämförelse mellan olika fondärenden eller mellan de åtgärder som vidtagits i respektive ärende.

46. Slutrapporterna saknar framför allt en ingående analys av karaktären på och andelen understöd som betalats eller som man ingått åtaganden för när det gäller alla dittills godkända fondärenden. Vidare gick det inte att i kommissionens databas identifiera enskilda fondåtgärder och deras anslagstilldelning och inte heller resultatindikatorer som deltagarantal eller återintegreringstal. Dessutom lämnas ingen information om de enskilda fondåtgärder eller nationella åtgärder som har föregått eller kompletterat fondåtgärderna.

EN TREDJEDEL AV FONDENS FINANSIERING KOMPENSERAR NATIONELLA SYSTEM FÖR INKOMSTSTÖD TILL ARBETSTAGARE UTAN ATT DET GER NÅGOT EUROPEISKT MERVÄRDE

47. Det europeiska mervärdet sträcker sig längre än vanligt mervärde. Det kan definieras som det mervärde som en EU-åtgärd ger jämfört med det värde som skulle ha skapats om medlemsstaterna hade agerat själva. Utgifterna inom EU:s budget måste framför allt ge EU och unionsmedborgarna tydliga och synliga vinster som, på grund av den föreslagna åtgärdens omfattning eller effekter, bäst uppnås på unionsnivå [24].

48. Revisionsrätten vill särskilt hänvisa till OECD:s definition av aktiva arbetsmarknadsprogram [25]. I enlighet med den anses åtgärder som syftar till att öka stödmottagarnas utsikter att hitta ett förvärvsarbete eller på annat sätt öka sin inkomstförmåga och som betecknas som aktiva därför uppfylla villkoren för ett europeiskt mervärde. Dessa åtgärder inbegriper inte bara tjänster såsom utbildning, stöd till egenföretagande, coachning och outplacement utan även flyttbidrag och utbildningsbidrag samt bidrag som beviljas inom ramen för fonden och som vanligen inte ingår i medlemsstatens arbetslöshetsunderstöd.

49. Åtgärder för inkomststöd till arbetstagare, som består av arbetslöshetsunderstöd och program för förtidspension, kan däremot inte anses ge ett europeiskt medvärde. Inkomststöd till arbetstagare är inte heller en "aktiv" arbetsmarknadsåtgärd [26]och dessutom minskar det dessa åtgärders andel i fondens paket. Redan i halvtidsutvärderingen rapporterade kommissionen att i genomsnitt endast 26 % av fondens utgifter utgjordes av utbildningsåtgärder [27].

50. Såsom framgår av tabell 3 nedan är ett gemensamt mönster för de åtta granskade ärendena att de omfattade fondåtgärder med inkomststöd, som medlemsstaterna skulle ha betalat under alla omständigheter, oavsett fondinterventionen. Effekten av denna typ av fondintervention är att den kompenserar en del av kostnaderna i medlemsstaternas system för arbetslöshetsersättning och den ger inget annat mervärde än den extra EU-finansiering som medlemsstaterna får.

TABELL 3

FÖRDELNING AV FINANSIERINGEN FRÅN FONDEN PER TYP AV INDIVIDANPASSAD ÅTGÄRD I DE ÅTTA GRANSKADE FONDÄRENDENA

Källa: Revisionsrätten på grundval av tillgängliga uppgifter från GD Sysselsättning, socialpolitik och inkludering samt myndigheter i medlemsstaterna.

| Nokia | Karmann | Danfoss | Odense | Dell | SR Technics | AB Snaige | "Construction" |

Tyskland | Danmark | Irland | Litauen |

euro | % | euro | % | euro | % | euro | % | euro | % | euro | % | euro | % | euro | % |

Aktiva åtgärder | Utbildning/omskolning | 1926538 | 20 % | 2324115 | 24 % | 2368478 | 31 % | 6877045 | 33 % | 6596330 | 50 % | 2307271 | 52 % | 70283 | 19 % | 96040 | 9 % |

Stöd för arbetssökande och allmän information | 661139 | 7 % | 1126894 | 12 % | 100256 | 1 % | 1530203 | 7 % | 192412 | 1 % | 24748 | 1 % | – | – | – | – |

Stimulansåtgärder för sysselsättning och rekrytering | – | – | – | – | – | – | 612081 | 3 % | – | – | – | – | 17073 | 5 % | 51426 | 5 % |

Anställning med stöd och rehabilitering | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | 136407 | 37 % | 450720 | 43 % |

Företagande och stimulansåtgärder för nyetablering | 22159 | 0 % | 7198 | 0 % | 2488 | 0 % | 1369129 | 7 % | 3283375 | 25 % | 586570 | 13 % | 33963 | 9 % | 322552 | 31 % |

Andra åtgärder | – | – | – | – | – | – | – | – | 218090 | 2 % | 27420 | 1 % | – | – | 661 | 0 % |

|

Inkomststöd | 7117315 | 73 % | 6076406 | 64 % | 5294117 | 68 % | 10485906 | 50 % | 2940682 | 22 % | 1464435 | 33 % | 109457 | 30 % | 135123 | 13 % |

|

Totalt | 9727151 | 100 % | 9534613 | 100 % | 7765339 | 100 % | 20874364 | 100 % | 13230889 | 100 % | 4410444 | 100 % | 367182 | 100 % | 1056480 | 100 % |

ÅTGÄRDER FÖR INKOMSTSTÖD TILL ARBETSTAGARE SVARAR FÖR MERPARTEN AV DE MEDFINANSIERADE UTGIFTERNA I HÄLFTEN AV DE GRANSKADE FALLEN

51. I vart och ett av ärendena i det granskade urvalet beräknade revisionsrätten vilka belopp från fonden som hade anslagits till de olika typerna av åtgärder, särskilt till inkomststöd till arbetstagare (se tabell 3).

52. I sex av de åtta ärenden som visas i tabell 3 omfattade fondpaketen en relativt hög andel inkomststöd. I Tyskland och Danmark och i ett ärende vardera i Irland och Litauen stod inkomststöd för över en tredjedel av det totala värdet på respektive paket med individanpassade åtgärder.

53. I de specifika ärenden som granskades i Tyskland och Danmark utgjorde utbildningsåtgärder som skulle omskola uppsagda arbetstagare eller höja deras kompetens endast en tredjedel eller mindre av respektive fondpaket. Å andra sidan utgjorde inkomststödåtgärder i form av arbetslöshetsersättning eller liknande mellan 50 och 73 %. I dessa fall kunde revisionsrätten dessutom inte systematiskt fastställa ett samband mellan en uppsagd arbetstagares inkomststöd och hans eller hennes faktiska deltagande i en fondfinansierad arbetsmarknadsåtgärd, såsom utbildning.

TOTALT SETT STÅR ÅTGÄRDERNA FÖR INKOMSTSTÖD TILL ARBETS-TAGARE FÖR EN TREDJEDEL AV DE ERSATTA KOSTNADERNA

54. Eftersom det inte finns någon tillfredsställande databas över fondärenden, granskade revisionsrätten uppgifter om medlemsstaternas ansökningar som kommissionen samlat in för vart och ett av de 89 fondärenden för vilka informationen fanns tillgänglig och var relevant. Revisionsrätten konstaterade (se tabell 4) att 33 % av fondens stöd till arbetstagare (det vill säga med undantag av tekniskt stöd till medlemsstaterna) utgjordes av åtgärder för inkomststöd, såsom arbetslöshetsersättning.

55. 29 % av den totala medfinansieringen från fonden och 89 % av alla de åtgärder för inkomststöd som godkänts hittills har gått till sex medlemsstater: Tyskland, Danmark, Österrike, Italien, Frankrike och Malta [28].

56. Revisionsrätten konstaterar också att kommissionens förslag till nästa fleråriga budgetram försöker begränsa fondens stöd i form av understöd, som inbegriper inkomststöd till arbetstagarna, till högst 50 % av varje fondpaket [29].

TABELL 4

FÖRDELNING AV FINANSIERINGEN FRÅN FONDEN PER TYP AV INDIVIDANPASSAD ÅTGÄRD OCH PER MEDLEMSSTAT

Anmärkningar:

- Alla belopp i euro per den 31 december 2012.

- Ärenden som fått avslag och dragits tillbaka har inte tagits med.

Källa: Revisionsrätten på grundval av tillgängliga kommissionsuppgifter för 89 godkända ansökningar.

Medlemsstat | Fondåtgärder |

Aktiva åtgärder | Inkomststöd | Totalt |

Euro | % | Euro | % | Euro |

Österrike | 8234726 | 23 % | 27602090 | 77 % | 35836816 |

Tyskland | 26038835 | 36 % | 46985923 | 64 % | 73024758 |

Italien | 26736900 | 36 % | 46753250 | 64 % | 73490150 |

Frankrike | 25857836 | 42 % | 35239500 | 58 % | 61097336 |

Malta | 792920 | 62 % | 476942 | 38 % | 1269862 |

Danmark | 59405375 | 68 % | 27871817 | 32 % | 87277192 |

Tjeckien | 353171 | 74 % | 121292 | 26 % | 474463 |

Litauen | 3273610 | 77 % | 969200 | 23 % | 4242810 |

Spanien | 61810966 | 88 % | 8288900 | 12 % | 70099866 |

Polen | 1637795 | 92 % | 137050 | 8 % | 1774845 |

Irland | 86027249 | 92 % | 7153436 | 8 % | 93180685 |

Grekland | 3956000 | 93 % | 310000 | 7 % | 4266000 |

Rumänien | 4036200 | 93 % | 310000 | 7 % | 4346200 |

Sverige | 29242680 | 93 % | 2151000 | 7 % | 31393680 |

Portugal | 13739582 | 97 % | 464000 | 3 % | 14203582 |

Finland | 3783575 | 98 % | 94500 | 2 % | 3878075 |

Nederländerna | 35500765 | 100 % | – | – | 35500765 |

Belgien | 27864008 | 100 % | – | – | 27864008 |

Slovenien | 3325370 | 100 % | – | – | 3325370 |

|

Totalt | 421617563 | 67 % | 204928900 | 33 % | 626546463 |

OLIKA MEDFINANSIERING FRÅN FONDEN I ÄRENDEN MED LIKNANDE EKONOMISKA OMSTÄNDIGHETER

57. Revisionsrätten noterar olika utfall under liknande ekonomiska omständigheter när det gällde åtgärder för inkomststöd till arbetstagare i Tyskland jämfört med Österrike [30] som är de två mest intensiva användarna av denna typ av fondstöd.

58. För att komma i fråga för fondfinansiering ansåg Tyskland att utbildnings- eller kvalificeringsåtgärdernas längd skulle motsvara knappt hälften av arbetstagarnas normala arbetstid [31]. Österrike däremot ansåg att liknande åtgärder motsvarade 100 % av den normala arbetstiden. Detta beror på det faktum att systemet för kortsiktiga understöd i Österrike föreskriver en definition av heltidsarbete som är så låg som 50 % av den normala arbetstiden.

59. En konsekvens av dessa olika nationella beslut var att fondens medfinansiering av kortfristiga understöd proportionellt motsvarade det dubbla i österrikiska ärenden jämfört med tyska ärenden. Revisionsrätten konstaterar dock att denna skillnad i beslut om fondens finansiering i slutändan inte påverkade enskilda individer eftersom de fick hela de understöd som föreskrevs i de nationella systemen.

FÖRFARANDET FÖR ATT GODKÄNNA STÖD FRÅN FONDEN TAR FÖR LÅNG TID FÖR EN FOND FÖR AKUTA SITUATIONER

60. För att fonden ska maximera sin effekt bör den kunna ge sitt ekonomiska stöd snabbt, så att de berörda arbetstagarna kan dra nytta av de finansierade åtgärderna så snart som möjligt efter uppsägningen.

61. Revisionsrätten fastställde den genomsnittliga längden på godkännandeförfarandet och bedömde därefter i vilken mån det kan förkortas med hänsyn till de olika rättsliga regler och bestämmelser som måste följas.

62. Förfarandet för att godkänna stöd från fonden är processen från tidpunkten då en medlemsstat officiellt lämnar in en ansökan till dess att kommissionen och budgetmyndigheten beslutar att lämna ekonomiskt stöd i ett ärende. Det kan delas in i successiva steg (kallade bedömningsförfarande, budgetförfarande och bemyndigandeförfarande) som sammanlagt pågår i genomsnitt i 41 veckor.

DIAGRAM

SCHEMATISK BESKRIVNING AV FONDENS GODKÄNNANDEFÖRFARANDE

+++++ TIFF +++++

BEDÖMNINGSFÖRFARANDET SKULLE KUNNA FÖRKORTAS

63. Bedömningsförfarandet består av utvärderingsförfarandet och kommissionens interna samrådsförfaranden som leder fram till att budgetmyndigheten antar ett förslag till beslut. Det tar i genomsnitt 30 veckor.

64. Utvärderingsförfarandet tar i genomsnitt 15 veckor om man utgår från datumet för medlemsstatens officiella ansökan, men det tar mycket längre tid om man tar hänsyn till det informella informationsutbytet mellan den ansvariga myndigheten i medlemsstaten och kommissionen.

65. En av de faktorer som bidrar till utvärderingsförfarandets längd är att medlemsstaterna enligt fondförordningen får komplettera sina ansökningar närsomhelst efter den officiella ansökan. Om man införde en tidsgräns för denna möjlighet och utnyttjade de effektivitetsvinster som de gjorda erfarenheterna resulterat i, skulle man kunna minska tidsåtgången till 15 veckor för att utvärdera ansökningar från medlemsstater som befinner sig i akuta situationer. Det efterföljande interna samrådet i kommissionen tar också 15 veckor i genomsnitt.

BUDGET- OCH BEMYNDIGANDEFÖRFARANDENA PÅVERKAR OCKSÅ TIDSÅTGÅNGEN

66. Eftersom fonden fungerar utanför den fleråriga budgetramen omfattas varje ärende av ett särskilt budgetförfarande genom vilket de aktuella anslagen görs tillgängliga. I praktiken innebär detta att när kommissionen har funnit tillräckliga marginaler och/eller dragit tillbaka åtaganden måste beslutet om att utnyttja dem fattas av budgetmyndigheten [32]. För detta budgetförfarande krävs en period på ytterligare omkring sju veckor som inte går att förkorta.

67. Bemyndigandeförfarandet fullbordar därefter godkännandeförfarandet och leder till ett formellt beslut om att betala ekonomiskt stöd. Längden på det, i genomsnitt fyra veckor, hänger nära samman med bestämmelserna i kommissionens arbetsordning [33]. När det ekonomiska stödet till sist har godkänts betalas det ut till den berörda medlemsstaten.

FÖRFARANDET FÖR ATT GODKÄNNA STÖD FRÅN FONDEN TAR FÖR LÅNG TID

68. Sammanfattningsvis tar godkännandeförfarandet mycket lång tid, särskilt med hänsyn till att fonden är tänkt att vara en fond för akuta situationer. I halvtidsutvärderingen påpekade utvärderarna redan 2011 för kommissionen att det långa godkännandeförfarandet kunde anses för långsamt för att fonden ska vara en mekanism för verkligt "snabba insatser" i krissituationer.

69. Hela godkännandeförfarandet tar i genomsnitt elva veckor längre tid än ett vanligt finansieringsbeslut av kommissionen.

I SLUTÄNDAN GODKÄNDE BUDGETMYNDIGHETEN ALLA PROJEKT SOM KOMMISSIONEN LADE FRAM

70. Budgetmyndigheten har godkänt alla förslag som kommissionen lagt fram för den. Bara en av 114 ansökningar har fått avslag. Detta beror sannolikt på kommissionens mycket ändamålsenliga stöd till medlemsstaterna under ansökningsperioden. I samtliga åtta granskade ärenden fann revisionsrätten tillräckliga bevis för att stödet till medlemsstaterna hade varit ändamålsenligt.

71. Inte någon av de granskade eller undersökta myndigheterna i medlemsstaterna uttryckte missnöje över den fondansvariga kommissionsavdelningen, utan i stället pekade de på problem med fondförfarandet som helhet snarare än med kvaliteten på stödet.

SLUTSATSER OCH REKOMMENDATIONER

72. Revisionsrätten är medveten om behovet av att EU visar solidaritet med arbetstagare som blivit arbetslösa till följd av ändrade mönster inom världshandeln. Men revisionsrätten är inte övertygad om att alla delar i den nuvarande fondmekanismen är de mest lämpade när det gäller att ge specifikt stöd med ett europeiskt mervärde till uppsagda arbetstagare.

NÄSTAN ALLA STÖDBERÄTTIGADE ARBETSTAGARE ERBJÖDS INDIVIDANPASSADE TJÄNSTER OCH VÄL SAMORDNADE ÅTGÄRDER

73. Nästan alla stödberättigade arbetstagare kunde dra nytta av individanpassade fondåtgärder. I vissa ärenden fick dock inte uppsagda arbetstagare som tidigare varit anställda hos underleverantörer till ett berört företag stöd från fonden (punkterna 14–18).

74. Stödet från fonden var i regel väl samordnat med ESF och nationella arbetsmarknadsåtgärder genom att befintliga åtgärder kompletterades med ytterligare fondåtgärder som hade utformats specifikt för att tillgodose arbetstagarnas behov (punkterna 19–21).

75. Syftet med ESF är att försöka åtgärda långvariga strukturella obalanser, medan fonden utformades för att komma till rätta med kortvariga och särskilda akuta situationer. Trots att ESF inte förväntas åtgärda oförutsägbara händelser, kan alla åtgärder enligt fondförordningen också vidtas inom ESF. En del medlemsstater har föredragit att använda ESF i stället för fonden på grund av den högre medfinansieringssatsen, det snabbare genomförandet och tillgången till förfinansiering samt fondens långdragna godkännandeförfarande och mer restriktiva villkor (punkterna 22–24).

ÅTERINTEGRERINGEN PÅ ARBETSMARKNADEN AV ARBETSTAGARE SOM FÅTT STÖD FRÅN FONDEN KAN INTE BEDÖMAS PÅ ETT TILLFÖRLITLIGT SÄTT

76. Återintegreringsuppgifter finns men de är inte tillräckligt exakta, enhetliga eller detaljerade för att man ska kunna dra några slutsatser. Det fick till följd att inga användbara jämförelser och ingen användbar riktmärkning kunde göras mellan fondåtgärder inom ett fondärende, mellan olika fondärenden eller mellan fondärenden och andra aktiva arbetsmarknadsprogram. Kvantitativa återintegreringsmål hade inte fastställts (punkterna 25–46).

REKOMMENDATION 1

För att förbättra kvaliteten på informationen om resultaten i de olika ärendena och om ändamålsenligheten i åtgärderna till stöd för arbetstagare som blivit arbetslösa, bör medlemsstaterna och kommissionen vidta nödvändiga åtgärder och se till att det finns aktuella och tillförlitliga uppgifter så att man kan övervaka måluppfyllelsen och jämföra utfallet av de olika åtgärderna.

EN TREDJEDEL AV FONDENS FINANSIERING KOMPENSERAR NATIONELLA SYSTEM FÖR IN- KOMSTSTÖD TILL ARBETSTAGARE UTAN ATT DET GER NÅGOT EUROPEISKT MERVÄRDE

77. Fonden gav ett europeiskt mervärde när den användes till att medfinansiera tjänster för uppsagda arbetstagare eller understöd som vanligtvis inte finns i medlemsstaternas system för arbetslöshetsersättning. Detta gäller särskilt aktiva åtgärder för att öka stödmottagarnas utsikter att hitta ett förvärvsarbete eller på annat sätt öka sin inkomstförmåga, till exempel utbildning, stöd till egenföretagande, coachning och outplacement, flyttbidrag och utbildningsbidrag (punkterna 47–49).

78. I alla de granskade ärendena identifierade dock revisionsrätten åtgärder som ger arbetstagarna inkomststöd som skulle ha betalats av medlemsstaterna under alla förhållanden. Revisionsrätten anser därför att endast utbildningsåtgärder och direkta aktiva stödåtgärder för uppsagda arbetstagare har ett europeiskt mervärde som inte bara innebär extra finansiering för medlemsstaterna. 16 av de 19 medlemsstater som fick stöd från fonden hade med åtgärder för inkomststöd i sina paket. Åtgärderna för inkomststöd svarade för 33 % av de kostnader som ersattes inom alla fondärenden (punkterna 50–56).

79. Kommissionen övervakade inte stödåtgärdernas inverkan tillräckligt (punkterna 45 och 46). Vidare kan olika beslut av medlemsstaterna resultera i olika medfinansiering från fonden när det gäller liknande inkomststödåtgärder (punkterna 57–59).

REKOMMENDATION 2

Europaparlamentet, rådet och kommissionen bör överväga att begränsa EU:s finansiering till åtgärder som sannolikt ger ett europeiskt mervärde och inte finansiera redan befintliga nationella system för inkomststöd till arbetstagare.

FÖRFARANDET FÖR ATT GODKÄNNA STÖD FRÅN FONDEN TAR FÖR LÅNG TID FÖR EN FOND FÖR OFÖRUTSÄGBARA HÄNDELSER

80. Förfarandet för att godkänna stöd från fonden tar mycket lång tid. Det har en avskräckande effekt på användningen av fonden och begränsar därför EU:s solidaritet med de uppsagda arbetstagare som stödet riktar sig till.

81. Behovet av ett budgetförfarande gör dessutom att godkännandet tar ännu längre tid (punkterna 60–69).

REKOMMENDATION 3

Europaparlamentet, rådet och kommissionen bör som ett alternativ till fonden överväga möjligheten att anpassa ESF-ramen så att man snabbare kan stödja arbetstagare som drabbas av kollektiva uppsägningar.

Denna rapport antogs av revisionsrättens avdelning II, med ledamoten Harald NOACK som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 10 juni 2013.

För revisionsrätten

+++++ TIFF +++++

Vítor Manuel da Silva Caldeira

Ordförande

[1] Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1927/2006 av den 20 december 2006 om upprättande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (EUT L 406, 30.12.2006, s. 1), ändrad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 546/2009 av den 18 juni 2009 (EUT L 167, 29.6.2009, s. 26) – tillsammans "fondförordningen". Se artikel 3 "Stödberättigande åtgärder".

[2] Fram till den 30 maj 2009 var gränsen 1000 uppsagda arbetstagare.

[3] Artiklarna 1 och 2 i fondförordningen. Kriskriteriet tillämpades i praktiken endast, enligt förordning (EG) nr 546/2009, mellan den 18 juni 2009 och den 31 december 2011.

[4] Fram till den 31 december 2012 lämnade medlemsstaterna in 114 ansökningar, av vilka tio inte godkändes (en avslogs av kommissionen och nio drogs tillbaka av de ansökande medlemsstaterna), och 15 behandlades ännu i godkännandeförfarandet.

[5] Enligt artiklarna 1 och 10 i fondförordningen var fondens medfinansieringssats 65 % för alla ansökningar som lämnades in mellan den 1 maj 2009 och den 31 december 2011. Före och efter den perioden var medfinansieringssatsen 50 %.

[6] KOM(2011) 608 slutlig, 6.10.2011.

[1001] Alla de namn på fondärenden som nämns ovan har fastställts noga av kommissionen. De presenteras på fondens webbsida på GD Sysselsättning, socialpolitik och inkluderings webbplats (http://ec.europa.eu/social/) men också i fondens Statistical Portrait (2007–2011) som offentliggjorts av kommissionen. Om fondärendenas namn direkt eller indirekt skulle hänvisa till företagsnamn, ska läsarna inte koppla dessa företag till något uttalande i vår särskilda rapport eller något uttalande som revisionsrätten har gjort och som hänför sig till denna rapport. De företag som nämns är varken mottagare av stöd från fonden eller förvaltare av de fondärenden som granskats.

[7] Halvtidsutvärdering av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter: slutrapport, framlagd av GHK för GD Sysselsättning, socialpolitik och inkludering, 2011 (http://ec.europa.eu/social).

[8] BenQ (Tyskland), Nokia (Tyskland), Kastilien-León och Aragonien (Spanien), Katalonien (Spanien), DELPHI (Spanien), Perlos (Finland), PSA suppliers (Frankrike), Lombardiet (Italien), Piemonte (Italien), Sardinien (Italien), Toscana (Italien), Alytaus tekstile (Litauen), Textiles (Malta), Lissabon-Alentejo (Portugal) och Norra Portugal-Mellersta Portugal (Portugal).

[9] Redan i halvtidsutvärderingen hade man konstaterat vissa svårigheter att nå uppsagda arbetstagare vid berörda underleverantörer. Se s. 100 i halvtidsutvärderingen.

[10] Se artikel 5 i fondförordningen om den samordningsinformation som begärs på ansökningsstadiet och artikel 6 om komplementaritet och samordning.

[11] Artiklarna 5.3 och 6.2 i förordning (EG) nr 1927/2006.

[12] Svar som kommissionsledamoten med ansvar för sysselsättning och socialpolitik gav den 19 april 2010 på den skriftliga parlamentsfrågan E-1230/2010.

[13] Bulgarien, Estland, Cypern, Lettland, Ungern och Slovakien. Det högre nationella bidraget sågs som ett klart hinder för att ansöka om stöd från fonden. Svar på revisionsrättens undersökning från medlemsstater som inte har använt sig av finansiering via fonden, oktober 2012. Se även dokumentet om de bestående ändringar som gjordes 2009 av förordning (EG) nr 1927/2006, "ändrade förfaranden", 25– 26 januari 2011.

[14] Svar som kommissionsledamoten med ansvar för sysselsättning och socialpolitik gav den 19 april 2010 på den skriftliga parlamentsfrågan E-1230/2010.

[15] Bulgarien, Cypern och Ungern.

[16] Bulgarien, Estland, Cypern, Lettland, Ungern och Slovakien.

[17] Detta uppgav Estland, Lettland och Ungern. Se även dokumentet om de bestående ändringar som gjordes 2009 av förordning (EG) nr 1927/2006, "ändrade förfaranden", 25– 26 januari 2011.

[18] Enligt kommissionen har ESF i Storbritannien riktats in på att tillhandahålla utbildning för uppsagda arbetstagare efter kollektiva uppsägningar.

[19] Man ansökte om stöd från fonden den 6 oktober 2011 och slutrapporten skulle inte lämnas in förrän den 5 mars 2014.

[20] Ärendet med Odense Staalskibsværft (I): Denna iakttagelse bekräftades av revisionsrättens granskning av ett urval av enskilda mottagare av stöd från fonden. Målet var att 25 % av deltagarna skulle vara i arbete sex månader efter det att fondåtgärderna hade upphört. Det målet uppnåddes nästan elva månader i förväg.

[21] Denna iakttagelse bekräftades av revisionsrättens analys av ett urval av enskilda mottagare av stöd från fonden i Tyskland och av en utvärdering från den 16 september 2012 som gjorts på uppdrag av förvaltningsmyndigheten, s. 4, Bundesministerium für Arbeit und Soziales (förbundsministeriet för arbetsmarknadsfrågor och sociala frågor), Der Europäische Globalisierungsfonds in Deutschland: Eine Untersuchung und Bewertung seiner Umsetzung und Potenziale (Europeiska globaliseringsfonden i Tyskland: en undersökning och bedömning av dess genomförande och potential), oktober 2012, s. 2, 9, 10, 72 och 88 (www.bmas.de).

[22] Se punkt 51 i särskild rapport nr 17/2009 om de yrkesutbildningsåtgärder för kvinnor som medfinansieras av Europeiska soialfonden och punkterna 63 och 64 i särskild rapport nr 25/2012 Har verktyg för att övervaka ändamålsenligheten i Europeiska socialfondens utgifter för äldre arbetstagare införts? (http://eca.europa.eu)

[23] S. 101–102 i halvtidsutvärderingen.

[24] Revisionsrättens yttrande nr 1/2010 Förbättra den ekonomiska förvaltningen av Europeiska unionens budget: Risker och utmaningar (http://eca.europa.eu).

[25] Aktiva arbets-marknadsprogram – innehåller alla sociala utgifter (utom utbildningsutgifter) som syftar till att öka stödmottagarnas utsikter att hitta ett förvärvsarbete eller på annat sätt öka sin inkomstförmåga. I denna kategori ingår utgifter för offentlig arbetsförmedling, arbetsmarknadsutbildning, särskilda program för ungdomar som befinner sig i övergången mellan skola och arbete, arbetsmarknadsprogram som erbjuder eller främjar sysselsättning för arbetslösa och andra personer (utom ungdomar och personer med funktionshinder) och särskilda program för funktionshindrade (An Interpretative Guide to the OECD Social Expenditure Database, OECD, 2007, s. 14).

[26] Här avses alla kontantersättningar som kompenserar för arbetslöshet. Häri ingår avgångsvederlag som betalas med offentliga medel och pensioner till stödmottagare innan de når "ordinarie" pensionsålder om betalningarna görs på grund av arbetslöshet eller av andra arbetsmarknadspolitiska skäl. (An Interpretative Guide to the OECD Social Expenditure Database, OECD, 2007, s. 15).

[27] Se halvtidsutvärderingsrapporten, 8 december 2011, s. 42. Halvtidsutvärderingen gjordes för kommissionen och byggde på ett urval av 15 ärenden som hade godkänts innan 2009 års ändring av fondförordningen trädde i kraft.

[28] Se även tabell 4.

[29] Artikel 7.1 i KOM(2011) 608 slutlig.

[30] Steiermarkärendet.

[31] Den andelen var en koefficient som beräknats på grundval av en telefonundersökning som genomfördes för Nokias ansökan. Denna koefficient tillämpades därefter på alla andra fondärenden i Tyskland.

[32] Punkt 28 i det interinstitutionella avtalet mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (2006/C 139/01).

[33] Se artiklarna 13–15 i kommissionens arbetsordning (K(2000) 3614 av den 8 december 2000), ändrad genom kommissionens beslut 2010/138/Euratom av den 24 februari 2010 (EUT L 55, 5.3.2010, s. 60).

--------------------------------------------------