Förslag till EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT om att inrätta ett integrerat handlingsprogram inom livslångt lärande {SEK(2004) 971}

(framlagt av kommissionen)

MOTIVERING

1. Inledning

1.1. I mars 2004 antog kommissionen ett meddelande om Europeiska unionens nya utbildningsprogram efter 2006 [1] (här kallat "det tidigare meddelandet"), efter meddelandet i februari om politiska utmaningar och budgetmedel för perioden 2007-2013 [2]. I meddelandet redovisade kommissionen sina planer på att föreslå ett integrerat program för livslångt lärande, som omfattar alla nuvarande interna utbildningsprogram. I det förslag till beslut som bifogas detta meddelande fastställs detta program.

[1] KOM(2004) 156 slutlig.

[2] KOM(2004) 101.

1.2. Det integrerade programmet för livslångt lärande bygger på de nuvarande Sokrates- och Leonardo da Vinci-programmen, eLearning-programmet, Europass-initiativet samt olika typer av verksamhet som finansieras genom Europeiska gemenskapens handlingsprogram för att främja organ verksamma på europeisk nivå inom utbildningsområdet och för att stödja särskilda insatser på samma område. Från och med 2009 kommer även programmet Erasmus Mundus, som nyligen startade och som kommer att löpa fram till 2008, att finnas med som ett ytterligare program i det integrerade programmet.

1.3. Såsom det angavs i det tidigare meddelandet har särskilt följande fyra faktorer beaktas i denna omarbetning:

- De förändringar som sker inom EU, nämligen att utbildningssystemen alltmer integreras i ett perspektiv av livslångt lärande för att man skall kunna möta de nya utmaningar som kunskapssamhället och befolkningsutvecklingen innebär.

- Utbildningens ökande betydelse för att uppnå en konkurrenskraftig och dynamisk kunskapsbaserad ekonomi i EU och för att möjliggöra anpassbarhet till förändringar, främst i uppföljningen av Europeiska rådets möte i Lissabon 2000, Bologna- och Köpenhamnsprocesserna samt i den utbildningspolitiska utveckling på europeisk nivå som skett sedan de nuvarande Sokrates- och Leonardo da Vinci-programmen startade.

- Behovet av att lyfta fram de starka sidorna och åtgärda den brist på sammanhang och synergieffekter som följer av den nuvarande mer fragmenterade programutformningen, vilket konstaterades i utvärderingarna av Sokrates- och Leonardo da Vinci-programmen och i det offentliga samrådet om de nya programmen.

- Behovet av att förenkla och rationalisera EU-lagstiftningen genom att utforma integrerade ramar inom vilka många olika typer av verksamhet kan finansieras.

I följande delar av detta meddelande beskrivs grundprinciperna för kommissionens förslag, huvuddragen i förslaget till beslut samt hur subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna kommer att iakttas.

2. Framtida utveckling

Genom utbildningsprogrammen når unionen direkt ut till EU-medborgarna. Ingen annan EU-verksamhet berör direkt så många människor varje år. Programmen stöder också moderniseringen av utbildningssystemen inom EU och motiverar enskilda personer att förbättra sin yrkeskompetens: kort sagt, de bidrar till att EU som helhet når upp till Lissabonmålen. Kommissionen föreslår därför nedanstående förändringar av de nuvarande programmen.

2.1. Ett integrerat program för allmän och yrkesinriktad utbildning

Det integrerade programmet kommer att omfatta fyra särskilda program: Comenius för allmän utbildningsverksamhet för skolor till och med gymnasienivå, Erasmus för högre utbildning och avancerad yrkesinriktad utbildning på högskolenivå, Leonardo da Vinci för alla andra aspekter av yrkesinriktad utbildning samt Grundtvig för vuxenutbildning. I förslaget ingår dessutom ett allmänt program med fyra huvudinsatser, som skall behandla de strategiska frågor som tagits upp ovan samt ge möjlighet till språkinlärning och IKT-relaterad verksamhet när sådan verksamhet inte omfattas av de särskilda programmen. Det innehåller också en mer omfattande spridningsverksamhet. Utöver detta ingår Jean Monnet-programmet, som skall stödja verksamhet som rör den europeiska integrationen samt europeiska institutioner och sammanslutningar på utbildningsområdet.

Den integrerade programutformningen syftar å ena sidan till att huvudsakligen bibehålla kontinuiteten med tidigare verksamhet. Programmet har därför en struktur som grundas på de huvudsakliga typer av allmän och yrkesinriktad utbildning som finns i alla medlemsstater samtidigt som de etablerade namnen på programmen har behållits. Å andra sidan syftar den till att öka samstämmigheten och synergieffekterna mellan alla de delar som programmet består av, så att ett effektivare stöd skall kunna ges till fler typer av och mer flexibel verksamhet. Det integrerade programmet kommer därför att innehålla gemensamma insatser i alla delar av programmet samt ha en enda programkommitté som skall säkerställa den övergripande samstämmigheten.

2.2. Ett program med mer substans

EU-programmen för samarbete på utbildningsområdet har vid återkommande tillfällen visat att de är effektiva och ger ett mervärde. De utgör ett instrument för spridning av innovation och god praxis som annars skulle stanna inom de nationella gränserna. Den transnationella rörligheten leder till en tydlig positiv effekt, inte bara för de enskilda personer som deltar i sådan verksamhet, utan även för de institutioner där personerna är verksamma. De olika typer av europeiskt samarbete som främjas genom programmen bidrar till att modernisera och förbättra utbildningssystemen inom EU.

Med hänsyn till den breda enighet som finns om att programmet är värdefullt och till de nya utmaningar som följer av Lissabonmålen anser kommissionen att det nya integrerade utbildningsprogrammet bör inriktas på en betydande ökning i kvantitet och effektivitet jämfört med de tidigare programmen.

Kommissionen har reviderat de kvantitativa mål som angavs i det tidigare meddelandet med hänsyn till de ändrade belopp som kommissionen nu föreslår i den detaljerade budgetplanen för perioden 2007-2013. Målen är följande:

- Att 1 av 20 elever deltar i Comeniusverksamhet under perioden 2007-2013.

- Att uppnå tre miljoner Erasmusstudenter fram till 2011.

- Att skapa 150 000 praktikplatser inom Leonardo da Vinci-programmet fram till 2013.

- Att 25 000 personer deltar i transnationell verksamhet inom Grundtvig fram till 2013.

Kommissionen anser att sådana ambitiösa mål är viktiga om det nya programmet skall kunna bli ett instrument som bidrar till att skapa den mest konkurrenskraftiga och dynamiska kunskapsbaserade ekonomin fram till 2010.

Budgeten måste därför öka i motsvarande grad. Det vägledande finansieringsbelopp som föreslås är 13,620 miljarder euro för programmets sjuåriga löptid.

2.3. Ett enklare program

Från det offentliga samrådet, medlemsstaterna, de nationella programkontoren och även i kommissionens meddelande om budgetplanen har det framförts en önskan om ett enklare och mer flexibelt program. Det bör noteras att verksamhet som stöds inom ramen för detta förslag i vissa fall kommer att fortsätta fram till 2013 och att inte alla projekt som godkänns under det året kommer att vara slutförda före utgången av 2016. I förslaget till beslut ingår därför bara de praktiska bestämmelser som det är nödvändigt att ange i lagstiftning.

En förenkling kräver dock mer än goda föresatser: lagstiftningen måste vara lämplig och när så inte är fallet måste de undantag som behöver göras från dessa bestämmelser införas. Detta innebär närmare bestämt specifika undantag från genomförandebestämmelserna till budgetförordningen. Grundprincipen är proportionalitet: administrations- och redovisningskraven skall stå i proportion till bidragets storlek. Detta innebär att särskilt följande frågor måste övervägas ytterligare:

- Ökad tillämpning av schablonbelopp och riktvärden för enhetskostnader.

- Utformning av enklare ansökningsformulär och avtal.

- Ökad samfinansiering genom bidrag in natura och begränsning av redovisningskraven för bidragsmottagarna i dessa fall.

- Förenklad dokumentation över bidragsmottagarnas ekonomiska och praktiska kapacitet.

Dessa förenklingar är en nödvändig förutsättning för att förverkliga målen i beslutet. Kommissionen kommer därför att vid lämplig tidpunkt redovisa de undantag som bör göras från de finansiella bestämmelserna, antingen genom direkta ändringar av genomförandebestämmelserna till budgetförordningen eller genom ändring av detta förslag så att det anger specifika undantag enbart för detta program.

2.4. Ett mer decentraliserat program

Kommissionen föreslår att mer verksamhet administreras på nationell nivå genom de nationella programkontoren. Fördelarna med detta är att programkontoren känner till nationella förhållanden och behov och att de kan skapa en mer användarvänlig miljö.

Kommissionen anser att verksamheten bör administreras genom de nationella programkontoren om ett eller flera av följande villkor är uppfyllda:

- När det går att finna en objektiv metod för fördelning av budgetmedel mellan medlemsstaterna med hänsyn till verksamhetens omfattning.

- När verksamheten är småskalig eller riktar sig till enskilda personer, så att hela urvalsförfarandet inte behöver genomföras på EU-nivå.

- När verksamheten gäller särskilda behov i enskilda medlemsstater.

I förslaget till beslut föreslås därför att följande verksamhet skall administreras genom de nationella programkontoren: transnationell rörlighet, småskaliga partnerskap mellan institutioner, överföring av innovationsprojekt inom yrkesinriktad utbildning samt ett visst arbete med spridningen och utnyttjandet av resultaten. I avsnitt 3 i finansieringsöversikten förklaras närmare de principer som ligger till grund för valet av de administrationsmetoder som föreslås för programmet.

3. Förslag till programutformning

3.1. Avdelning 1: Allmänna bestämmelser

I artiklarna 1 och 2 anges allmänna och särskilda mål för det integrerade programmet och för de enskilda program det består av. Dessa mål kompletteras med operativa mål för varje enskilt program, som anges under varje kapitel i avdelning 2.

I artikel 5 anges den allmänna verksamhet som återkommer i hela det integrerade programmet. Detta skall leda till så mycket förenkling och flexibilitet som möjligt. I bilagan anges vilken verksamhet som skall administreras av kommissionen och av de nationella programkontoren.

I artikel 6 anges kommissionens och medlemsstaternas uppgifter, särskilt i fråga om inrättande och drift av de nationella programkontoren med hänsyn till kraven i budgetförordningen.

Genom artikel 7 kan deltagandet i programmet utvidgas till Schweiz och till länderna på västra Balkan.

Genom artikel 10 inrättas en kommitté för det integrerade programmet, som kommer att sammanträda i olika konstellationer beroende på vilket ämne som behandlas. Kommissionen planerar att fem separata konstellationer kommer att behövas: en för det integrerade programmet som helhet, det allmänna programmet och Jean Monnet-programmet samt fyra andra konstellationer för Comenius, Erasmus, Leonardo da Vinci och Grundtvig. I artikel 9 föreskrivs, i enlighet med förslaget till beslut om kommittéförfaranden, att kommitténs funktion i urvalsarbetet skall inriktas på förfarandet, kriterierna och budgeten, men inte på urvalet av enskilda projekt.

I artikel 15 fastställs finansieringsramen till 13,620 miljarder euro. Närmare uppgifter anges i avsnitt B.8 i bilagan. De minimibelopp som där anges kan ändras av kommissionen genom överenskommelse med den kommitté som medverkar i förvaltningsförfarandet. I denna artikel föreskrivs också att högst 1 % får användas till att stödja medverkan av partner i partnerskap från tredjeländer som inte själva deltar i programmet i partnerskap, projekt och nätverk inom programmet.

3.2. Avdelning 2, kapitel 1-4: Comenius, Erasmus, Leonardo da Vinci och Grundtvig

De fyra programmen Comenius, Erasmus, Leonardo da Vinci och Grundtvig är alla uppbyggda på samma sätt.

Fördelningen av verksamheten mellan de fyra särskilda programmen skiljer sig något åt jämfört med de nuvarande programmen. Den största förändringen är att avancerad yrkesinriktad utbildning flyttas över från Leonardo da Vinci till Erasmus.

För varje särskilt program anges i beslutet vilken allmän verksamhet enligt artikel 5 som kommer att vara tillgänglig. Exempel ges också på hur denna verksamhet huvudsakligen kommer att vara utformad inom de särskilda programmen. Bara de viktigaste uppgifterna anges i rättsakten. De olika sätt på vilka den allmänna verksamheten kan genomföras inom varje program som anges i beslutet är inte uttömmande, vilket innebär att andra typer vid behov kan utformas i samråd med kommittén.

All verksamhet ger utrymme för att integrera aspekter som rör språk och ny teknik. I Comeniusverksamheten ingår vänskoleverksamhet, som hittills har finansierats genom eLearning-programmet. Erasmusverksamheten, som kommer att påverkas av införandet av avancerad yrkesinriktad utbildning, omfattar studentpraktik i företag för högskolestuderande (tidigare i Leonardo da Vinci-programmet) samt särskilda former av utlandsvistelser för studenter i gemensamma magisterprogram.

I Leonardo da Vinci har projektverksamheten fått en ny utformning med hänsyn till resultaten av delutvärderingen. Projekten kommer till stor del att administreras genom de nationella programkontoren och kommer främst att inriktas på överföring av innovation mellan länderna. En ny typ av partnerskapsverksamhet kommer att bestå av småskaliga projekt som möjliggör samarbete i frågor av gemensamt intresse för små utbildningsorganisationer. Verksamheten i nätverk, som stöder diskussioner på europeisk nivå om viktiga frågor inom den yrkesinriktade utbildningen, har förstärkts betydligt.

Inom Grundtvig föreslås ny transnationell verksamhet för stöd till vuxenstuderande, personalutbyten och europeiska assistenttjänster, utöver verksamheten för lärare inom vuxenutbildningen (i nuvarande Grundtvig i Sokratesprogrammet begränsades verksamheten nästan enbart till den senare kategorin).

3.3. Avdelning 2, kapitel 5: Det allmänna programmet

Det allmänna programmet är en av de viktigaste nyheterna i det integrerade programmet. Det utgör ett effektivare EU-instrument för att bedriva verksamhet som omfattar två eller flera traditionella verksamhetsområden, särskilt sådana som ingår i olika program.

Det allmänna programmet består av följande fyra huvudinsatser:

Huvudinsats 1 är nästan en helt ny verksamhetstyp i detta förslag till program. Den inriktas på policyutveckling. Här ingår viss befintlig verksamhet, t.ex. Arion, studiebesök genom Europeiska centrumet för utveckling av yrkesutbildning (Cedefop) och Eurydice-nätverket, som på ett effektivare sätt inriktas på strategiska frågor av allmänt EU-intresse. Nya projekt samt ny nätverks-, observations- och analysverksamhet tillkommer i syfte att skapa nya mekanismer som kan hjälpa EU att möta de strategiska behoven.

Huvudinsats 2 kompletterar den allmänna språkverksamheten i de särskilda programmen. Övergripande verksamhet behövs, t.ex. multilaterala projekt för utformning av material för språkinlärning och testmetoder, nätverk mellan de viktigaste aktörerna, flerspråkiga webbportaler och upplysningskampanjer.

Huvudinsats 3 inriktas på experiment med allmän spridning av nyskapande metoder för undervisning och lärande (e-lärande) avseende ny pedagogik, nya tjänster, ny teknik och nytt innehåll.

Huvudinsats 4 är en ny typ av verksamhet som inriktas på utnyttjande och överföring av goda projektresultat till utbildningssystemen till EU-nivå och till nationell, regional och områdesspecifik nivå. Projekten kan administreras av kommissionen eller genom de nationella programkontoren.

3.4. Avdelning 2, kapitel 6: Jean Monnet-programmet

Jean Monnet-programmet inriktas på den akademiska aspekten av den europeiska integrationen och på stöd till institutioner och sammanslutningar som arbetar med utbildningsfrågor på europeisk nivå.

Kommissionen föreslår att fyra institutioner skall beviljas direkt stöd genom programmet. Dessa institutioner ingår i gemenskapens befintliga handlingsprogram för att främja organ verksamma på europeisk nivå inom utbildningsområdet och för att stödja särskilda insatser på samma område. Administrationsbidrag kan beviljas dessa fyra institutioner, under förutsättning att alla krav i budgetförordningen är uppfyllda. I enlighet med artikel 2.3 c och artikel 42.3 i detta förslag skall det faktum att dessa fyra institutionen anges inte hindra att stöd lämnas till andra institutioner, t.ex. erkända kunskapscentrum på europeisk nivå, som också kan beviljas administrationsbidrag inom detta programområde efter en ansökan på grundval av en inbjudan att lämna projektförslag. Sådana institutioner kan också delta i andra relevanta delar av det integrerade programmet och i Erasmus Mundus, förutsatt att de uppfyller de villkor som gäller för den berörda programverksamheten, inklusive urvalsförfarandet. Utifrån inbjudningar att lämna projektförslag planerar kommissionen bland annat att stödja utvecklingen av viktiga institutioner och sammanslutningar som verkar på europeisk nivå, även sådana som är av liknande karaktär som de fyra angivna bidragsmottagarna, med sikte på att främja ett nätverk av europeiska kunskapscentrum inom EU.

3.5. Bilaga med finansiella och administrativa bestämmelser

I punkterna A och B1 i bilagan anges skillnaden mellan verksamhet som omfattas av förfarandet för nationella programkontor (verksamhet som administreras av de nationella programkontoren) och verksamhet som omfattas av kommissionsförfarandet (verksamhet som administreras direkt av kommissionen eller på kommissionens vägnar genom ett genomförandeorgan, till vilka kommissionen kan lämna ut delar av programadministrationen i enlighet med artikel 54 i budgetförordningen [3]).

[3] Rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (EGT L 248, 16.9.2002, s. 1).

I beslutet anges två typer av förfaranden genom nationella programkontor. Det första gäller för närvarande alla decentraliserade programområden inom Sokrates samt transnationell rörlighet i Leonardo da Vinci-programmet. Det kommer även fortsättningsvis att vara det vanligaste. I detta förfarande skall de nationella programkontoren välja ut bidragsmottagare och fördela bidrag enbart till institutioner som har sina säten i respektive land och vilka endast får användas av dessa institutioner. Det andra förfarandet skall ersätta det nuvarande förfarandet B i Leonardo da Vinci-programmet. Genom detta skall de nationella programkontoren kunna välja ut helt transnationella eller multilaterala projekt och finansiera deltagandet av alla berörda partner genom samordnaren, förutsatt att kommissionen godkänner den förteckning över föreslagna projekt som lämnas in av programkontoret.

I punkterna B2-B11 i bilagan anges närmare ekonomiska bestämmelser samt bestämmelser om tekniskt stöd och om bedrägeribekämpning.

4. Subsidiaritet och proportionalitet

När det gäller subsidiaritet kommer det nya programmet i likhet med tidigare EU-verksamhet även fortsättningsvis att inriktas på att främja och optimera samarbetet mellan medlemsstaterna på alla områden som rör livslångt lärande. Programmet syftar inte till att påverka utbildningssystemens struktur och innehåll, utan inriktas på områden där det kan tillföra ett mervärde på europeisk nivå.

När det gäller proportionalitet är det tänkt att förslaget så mycket som möjligt skall förenkla både verksamhetens utformning och de administrativa och finansiella kraven, samtidigt som lämpliga ekonomiska och administrativa skyddsmekanismer ges.

2004/0153 (COD)

Förslag till EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT om att inrätta ett integrerat handlingsprogram inom livslångt lärande

EUROPAPARLEMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artiklarna 149.4 och 150.4 i detta,

med beaktande av kommissionens förslag [4],

[4] EUT C [...], [...], s. [...].

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande [5],

[5] EUT C [...], [...], s. [...].

med beaktande av Regionkommitténs yttrande [6], och

[6] EUT C [...], [...], s. [...].

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget [7], och

[7] EUT C [...], [...], s. [...].

av följande skäl:

(1) Genom rådets beslut 382/1999/EG [8] inrättades den andra etappen av gemenskapens handlingsprogram för yrkesinriktad utbildning "Leonardo da Vinci".

[8] EGT L 146, 11.6.1999, s. 33. Beslutet senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets beslut (EG) nr 1882/2003 (EUT L 284, 31.10.2003, s.1).

(2) Genom Europaparlamentets och rådets beslut 253/2000/EG [9] inrättades den andra etappen av gemenskapens handlingsprogram för allmän utbildning "Sokrates".

[9] EGT L 28, 3.2.2000, s. 1. Beslutet senast ändrat genom beslut 786/2004/EG (EUT L 138, 30.4.2004, s. 7).

(3) Genom Europaparlamentets och rådets beslut 2318/2003/EG [10] inrättades ett flerårigt program för en effektiv integrering av informations- och kommunikationsteknik (IKT) i de europeiska utbildningssystemen (eLearning-programmet).

[10] EUT L 345, 31.12.2003, s. 9.

(4) Genom Europaparlamentets och rådets beslut 791/2004/EG [11] inrättades ett handlingsprogram för gemenskapen för att främja organ verksamma på europeisk nivå inom utbildningsområdet och för att stödja särskilda insatser på samma område.

[11] EUT L 318, 30.4.2004, s. 31.

(5) Genom Europaparlamentets och rådets beslut xxx/2004/EG [12] inrättades en enhetlig ram för kvalifikationer och meriter (Europass).

[12] EUT ....

(6) I Bolognaförklaringen som undertecknades den 19 juni 1999 av utbildningsministrarna från 29 europeiska länder fastställdes en mellanstatlig process för att senast 2010 inrätta ett "europeiskt område för högre utbildning", vilket fordrar stöd på gemenskapsnivå.

(7) Vid Europeiska rådets särskilda möte i Lissabon den 23-24 mars 2000 fastställdes ett strategiskt mål för Europeiska unionen, nämligen att bli världens mest konkurrenskraftiga och dynamiska kunskapsbaserade ekonomi, med kapacitet för hållbar ekonomisk tillväxt med fler och bättre arbetstillfällen och en högre grad av social sammanhållning, och rådet (utbildning) uppmanades att reflektera över utbildningssystemens konkreta framtidsmål, och koncentrera sig på gemensamma angelägenheter och prioriteringar, med respekt för nationell mångfald.

(8) Rådet antog den 12 februari 2001 en rapport om utbildningssystemens konkreta framtidsmål. Den 14 juni 2002 antog rådet ett detaljerat arbetsprogram om uppföljningen av dessa mål, vilket fordrar stöd på gemenskapsnivå.

(9) Vid Europeiska rådets möte i Göteborg den 15-16 juni 2001 enades man om en strategi för hållbar utveckling, och en miljödimension fogades till Lissabonprocessen för sysselsättning, ekonomisk reform och social sammanhållning.

(10) Vid Europeiska rådets möte i Barcelona den 15-16 mars 2002 fastställdes målet att senast 2010 göra Europeiska unionens utbildningssystem till en kvalitetsreferens för hela världen, och man efterlyste insatser för att förbättra grundläggande färdigheter, särskilt genom att lära ut minst två främmande språk från och med en mycket tidig ålder.

(11) I meddelandet från kommissionen [13] och rådets resolution [14] om livslångt lärande står det att livslångt lärande bör främjas via insatser och åtgärder som utarbetas inom ramen för gemenskapens program på området.

[13] KOM (2001) 678 slutlig.

[14] EGT C 163, 9.7.2002, s.1.

(12) Genom rådets resolution av den 6 december 2002 [15] fastställdes en process för utökat europeiskt samarbete inom yrkesutbildning, vilken fordrar stöd på gemenskapsnivå. I Köpenhamnsförklaringen som utbildningsministrarna i 31 europeiska länder enades om den 30 november 2002 kopplades arbetsmarknadens parter och kandidatländerna till denna process.

[15] EUT C 13,18.1.2003, s.2.

(13) I meddelandet från kommissionen om en handlingsplan för kompetens och rörlighet [16] noteras det ständiga behovet av insatser på europeisk nivå för att förbättra erkännandet av meriter inom allmän och yrkesinriktad utbildning.

[16] KOM(2002) 72.

(14) I meddelandet från kommissionen om en handlingsplan för att främja språkinlärning och språklig mångfald [17] fastställs insatser som skall genomföras på europeisk nivå under åren 2004-2006 och som kräver uppföljning.

[17] KOM (2003) 449 slutlig.

(15) Av halvtidsrapporterna med utvärdering av de aktuella Sokrates- och Leonardo da Vinci-programmen samt av det offentliga samrådet om gemenskapens verksamhet i framtiden inom allmän och yrkesinriktad utbildning framgick att det finns ett betydande och på vissa punkter tilltagande behov av fortsatt samarbete och utbytesverksamhet inom dessa områden på europeisk nivå. Man betonade vikten av en närmare koppling mellan gemenskapens program och utvecklingen av utbildningspolitiken, framförde önskemål att gemenskapens verksamhet skulle struktureras på ett sätt som bättre motsvarade modellen med livslångt lärande, och man manade till ett enklare, mer användarvänligt och mer flexibelt tillvägagångssätt för att genomföra sådan verksamhet.

(16) Integreringen av gemenskapens stöd till gränsöverskridande samarbete och utbytesverksamhet inom allmän och yrkesinriktad utbildning i ett enda program skulle ge betydande fördelar, vilka skulle möjliggöra bättre samverkan mellan de olika verksamhetsområdena, erbjuda mer kapacitet att stödja utvecklingen av livslångt lärande, samt mer konsekventa, enhetliga och effektiva administrationssätt.

(17) Ett integrerat program bör därför inrättas för att genom livslångt lärande bidra till utvecklingen av Europeiska unionen som ett avancerat kunskapssamhälle med hållbar ekonomisk utveckling, fler och bättre arbetstillfällen samt större social sammanhållning.

(18) Med hänsyn till specificiteten i sektorerna för skolor, högre utbildning, yrkesutbildning och vuxenutbildning, och det behov som därav följer, nämligen att grunda gemenskapens verksamhet på mål, typer av insatser och organisatoriska strukturer som är skräddarsydda för dem, anser man att det är lämpligt att inom ramen för Integrerade programmet bibehålla enskilda program som riktar sig till var och en av dessa fyra sektorer, alltmedan enhetligheten och det som är gemensamt för dem maximeras.

(19) I sitt meddelande "Bygga en gemensam framtid - Politiska utmaningar och budgetmedel i ett utvidgat EU 2007-2013" [18] angav kommissionen en rad kvantifierade mål som skall uppnås genom den nya omgången av gemenskapens utbildningsprogram, vilka kräver en betydande ökning i volymen av insatser inom utbyte och partnerskap.

[18] KOM (2004)101, s. 13-14.

(20) Med tanke på de påvisade positiva effekterna av rörlighet över gränserna både för individer och för utbildningssystem, den omfattande efterfrågan på rörlighet inom alla sektorer vilken inte kunnat uppfyllas, och vikten av denna verksamhet mot bakgrund av Lissabon-målet, är det nödvändigt att avsevärt öka omfattningen av stöd till rörlighet över gränserna i de fyra programmen för de olika sektorerna.

(21) För att möta det ökade behovet att stödja sådanverksamhet på europeisk nivå som ska uppfylla dessa mål för utbildningspolitiken, tillhandahålla ett sätt att stödja verksamhet över sektorsgränserna inom språk och IKT samt stärka spridningen och tillvaratagandet av programmets resultat, är det lämpligt att komplettera de fyra programmen för de olika sektorerna med ett övergripande program.

(22) För att möta det tilltagande behovet av kunskap och dialog om den europeiska integrationsprocessen och dess utveckling är det viktigt att främja högsta nivå inom undervisning, forskning och analyser på detta område genom att stödja högskolor som specialiserar sig på studier av den europeiska integrationsprocessen, europeiska föreningar inom allmän och yrkesinriktad utbildning och Jean Monnet-insatsen.

(23) Det är nödvändigt att skapa tillräcklig flexibilitet i detta beslut så att lämpliga justeringar kan göras i Integrerade programmets verksamhet för att möta ändrade behov under tiden 2007-2013, och undvika de olämpligt detaljerade bestämmelserna under de tidigare etapperna i Sokrates och Leonardo da Vinci.

(24) I all sin verksamhet måste gemenskapen undanröja bristande jämställdhet mellan kvinnor och män och främja likställigheten mellan dem, enligt vad som föreskrivs i artikel 3 i fördraget.

(25) Enligt artikel 151 i fördraget måste gemenskapen beakta de kulturella aspekterna då den handlar enligt andra bestämmelser i fördraget, särskilt för att respektera och främja sin kulturella mångfald.

(26) Det finns behov att främja ett aktivt medborgarskap och att intensifiera kampen mot alla former av utslagning, inbegripet rasism och främlingsfientlighet.

(27) Man bör på ett aktivt sätt möta de särskilda behoven av lärande hos personer med funktionsnedsättning.

(28) De länder som kandiderar till EU-medlemskap samt de Efta-länder som ingår i EES får delta i gemenskapens program i enlighet med avtal som skall upprättas mellan gemenskapen och dessa länder.

(29) Europeiska rådet i Thessaloniki den 19 - 20 juni 2003 godkände rådets slutsatser av den 16 juni angående västra Balkan, inbegripet bilagan "Thessaloniki-agendan för västra Balkan: i riktning mot en europeisk integration", där man föreskriver att gemenskapens program bör öppnas för de länder som deltar i stabiliserings- och associeringsprocessen på grundval av ramavtal som skall upprättas mellan gemenskapen och dessa länder.

(30) Europeiska gemenskapen och Schweiz har gett uttryck för sin avsikt att inleda förhandlingar för att sluta avtal på områden av gemensamt intresse, till exempel gemenskapens program inom allmän och yrkesinriktad utbildning samt ungdomsfrågor.

(31) Integrerade programmet bör regelbundet övervakas och utvärderas i samarbete mellan kommissionen och medlemsstaterna, så att man kan göra anpassningar, i synnerhet vad gäller prioriteringar för åtgärdernas genomförande. Utvärderingen bör inbegripa en extern utvärdering genomförd av oberoende och opartiska organ.

(32) I Europaparlamentets resolution 2000/2315(INI) om genomförandet av Sokratesprogrammet [19] påpekas de oproportionerligt tunga administrativa förfarandena för dem som sökte stipendier under programmets andra etapp.

[19] EGT C 293 E, 28.02.2002, s.103.

(33) Rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget [20] samt kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2342/2002 av den 23 december 2002 om genomförandebestämmelser för rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget [21], vilka slår vakt om gemenskapens finansiella intressen, måste tillämpas med beaktande av principerna om enkelhet och konsekvens i valet av budgetinstrument, en begränsning av antalet fall där kommissionen behåller direkt ansvar för genomförandet och administration, och den nödvändiga proportionaliteten mellan mängden resurser och den administrativa bördan i samband med användningen av dessa.

[20] EGT L 248, 16.9.2002, s.1.

[21] EGT L 357, 31.12. 2002, s.1.

(34) Lämpliga åtgärder bör också vidtas för att förebygga oegentligheter och bedrägeri, och nödvändiga åtgärder bör vidtas för att man skall få tillbaka medel som försvunnit, betalats ut felaktigt eller använts otillbörligt.

(35) Eftersom målen i den föreslagna verksamheten som gäller det europeiska samarbetets bidrag till utbildning av hög kvalitet inte kan uppfylla på ett tillräckligt sätt av medlemsstaterna, då det behövs multilaterala partnerskap, rörlighet över gränserna och informationsutbyte över hela gemenskapen, och på grund av de nödvändiga insatsernas och åtgärdernas natur därför kan uppnås bättre på gemenskapsnivå, får gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta beslut inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå de målen.

(36) I detta beslut fastställs för hela den tid programmet pågår en finansieringsram som skall utgöra den huvudsakliga referensen för budgetmyndigheten enligt punkt 33 i det interinstitutionella avtalet av den 6 maj 1999 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och förbättring av budgetförfarandet [22].

[22] EGT C 172, 18.6.1999, s. 1.

(37) De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra detta beslut bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter [23].

[23] EGT L 184, 17.7. 1999, s. 23.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

AVDELNING I

ALLMÄNNA BESTÄMMELSER

Kapitel I

Integrerade programmet

Artikel 1

Inrättande av Integrerade programmet

1. Genom detta beslut inrättas ett integrerat program för gemenskapens verksamhet inom livslångt lärande, nedan kallat "Integrerade programmet".

2. Det allmänna målet med Integrerade programmet är att det genom livslångt lärande skall bidra till gemenskapens utveckling mot att bli ett avancerat kunskapssamhälle, med hållbar ekonomisk utveckling, fler och bättre arbetstillfällen och bättre social sammanhållning, alltmedan man säkerställer ett bra miljöskydd för kommande generationer. I synnerhet syftar det till att främja utbyte, samarbete och rörlighet mellan utbildningssystemen i gemenskapen så att de blir en kvalitetsreferens för hela världen.

3. Integrerade programmet skall ha följande särskilda mål:

a) Att bidra till utvecklingen av livslångt lärande av hög kvalitet och främja innovation och en europeisk dimension i system och praxis på området.

b) Att bidra till att göra de möjligheter till livslångt lärande som finns i medlemsstaterna bättre, mer attraktiva och mer tillgängliga.

c) Att öka det livslångt lärandets bidrag till självförverkligande, social sammanhållning, aktivt medborgarskap, jämställdhet och deltagande av personer med särskilda behov.

d) Att bidra till att främja kreativitet, konkurrenskraft, anställbarhet och framväxten av företagsanda.

e) Att bidra till att personer i alla åldrar i större utsträckning deltar i livslångt lärande.

f) Att främja språkinlärning och språklig mångfald.

g) Att stärka det livslångt lärandets bidrag till att skapa en känsla av europeiskt medborgarskap och till att uppmuntra tolerans och respekt för andra folk och kulturer.

h) Att främja samarbete inom kvalitetssäkring i alla utbildningssektorer i Europa.

i) Att ta tillvara resultat, innovativa produkter och processer och utbyta goda lösningar inom Integrerade programmets områden.

4. Enligt de administrativa bestämmelserna i bilagan skall Integrerade programmet stödja och komplettera den verksamhet som företas av medlemsstaterna.

5. Enligt artikel 2 skall målen för Integrerade programmet fullföljas via genomförandet av fyra särskilda program för varje sektor, ett övergripande program samt Jean Monnet-programmet, vilka nedan gemensamt kallas "de särskilda programmen".

6. Beslutet skall genomföras under tiden från och med den 1 januari 2007 till och med den 31 december 2013. Förberedande åtgärder, inbegripet kommissionens beslut i enlighet med artikel 9, får dock genomföras så snart detta beslut träder i kraft.

7. Bestämmelserna för Integrerade programmet skall också gälla de särskilda programmen, för vilka även särskilda bestämmelser skall tillämpas.

Artikel 2

Särskilda program

1. Följande skall vara program för specifika sektorer:

a) Comenius-programmet, i vilket man skall möta behoven inom undervisning och lärande hos alla som deltar i förskole- och skolutbildningen, till och med övre sekundärskola (gymnasiet), samt de läroanstalter och organisationer som tillhandahåller sådan utbildning.

b) Erasmus-programmet, i vilket man skall möta behoven inom undervisning och lärande hos alla som deltar i formell högskoleutbildning och yrkesinriktad utbildning på eftergymnasial nivå, oavsett längden på kursen eller utbildningen och inbegripet doktorandutbildning, samt de läroanstalter och organisationer som tillhandahåller sådan utbildning.

c) Leonardo da Vinci-programmet, i vilket man skall möta behoven inom undervisning och lärande hos alla som deltar i yrkesinriktad utbildning, inbegripet grundutbildning och fortbildning, med undantag för avancerad allmän och yrkesinriktad utbildning på eftergymnasial nivå, samt de läroanstalter och organisationer som tillhandahåller sådan utbildning.

d) Grundtvig-programmet, i vilket man skall möta behoven inom undervisning och lärande hos alla som deltar i alla former av vuxenutbildning, samt de läroanstalter och organisationer som tillhandahåller sådan utbildning.

2. Det övergripande programmet skall omfatta följande fyra centrala verksamhetsområden:

a) Samarbete inom gemenskapen vad gäller policy för livslångt lärande.

b) Främjande av språkinlärning.

c) Utarbetande av innovativa IKT-baserade innehåll, tjänster, undervisningsmetoder och rutiner för livslångt lärande.

d) Spridning och tillvaratagande av resultat från insatser som fått bidrag ur programmet och tidigare liknande program, samt utbyte av goda lösningar.

3. Jean Monnet-programmet skall stödja institut och verksamhet inom europeisk integration. Programmet skall omfatta följande tre centrala verksamhetsområden:

a) Jean Monnet-insatsen.

b) Driftsbidrag till namngivna institut som befattar sig med frågor som rör europeisk integration.

c) Driftsbidrag till andra europeiska institut och föreningar inom allmän och yrkesinriktad utbildning.

4. Förutom de mål som anges i artikel 1 skall de särskilda programmen ha följande särskilda mål:

a) Comenius-programmet:

i) Att utveckla kunskaper bland unga människor och utbildningspersonal om mångfalden av europeiska kulturer och dess värde.

ii) Att hjälpa unga människor att förvärva grundläggande färdigheter för livet och nödvändiga kunskaper för sin personliga utveckling, för framtida anställning och för ett aktivt europeiskt medborgarskap.

b) Erasmus-programmet:

i) Att stödja förverkligandet av ett europeiskt område för högre utbildning.

ii) Att förstärka bidraget från högre utbildning och avancerad yrkesinriktad utbildning till innovationsprocessen.

c) Leonardo da Vinci-programmet: att underlätta anpassningen till förändringar på arbetsmarknaden och till nya behov vad gäller färdigheter.

d) Grundtvig-programmet:

i) Att reagera på utmaningarna vad gäller utbildning hos en åldrande befolkning i Europa.

ii) Att hjälpa till med att tillhandahålla vuxna olika möjligheter att förbättra sina kunskaper och färdigheter.

e) Det övergripande programmet:

i) Att främja europeiskt samarbete inom områden som omfattar två eller fler särskilda program.

ii) Att främja den ömsesidiga anpassningen mellan medlemsstaternas utbildningssystem.

f) Jean Monnet-programmet:

i) Att främja undervisning, forskning och analysverksamhet inom studier som gäller europeisk integration.

ii) Att stödja en rad institutioner och föreningar som är inriktade på frågor som rör europeisk integration och utbildning i ett europeiskt perspektiv.

Artikel 3

Definitioner

I detta beslut skall följande definitioner gälla:

1. Förskola: organiserad pedagogisk verksamhet före den obligatoriska skolgången.

2. Elev: person som är inskriven för att lära sig vid en skola.

3. Skola: alla typer av utbildningsanstalter som tillhandahåller allmän utbildning (daghem eller annan förskola, primär- eller sekundärskola), yrkesinriktad eller teknisk utbildning och i undantagsfall, när det gäller åtgärder för att främja språkinlärning, institut som inte är skolor och som tillhandahåller lärlingsutbildning.

4. Lärare/utbildningspersonal: personer som på grund av sina arbetsuppgifter är direkt engagerade i utbildningsprocessen i medlemsstaterna.

5. Student: en person inskriven vid en högskola, oavsett studieområde, i syfte att fullfölja högre studier som leder till utbildnings- eller examensbevis, till och med doktorsexamen.

6. Högskola:

a) Alla slags högre utbildningsanstalter enligt nationell lagstiftning eller praxis, som utfärdar utbildnings- eller examensbevis på den nivån, oavsett vad sådana utbildningsanstalter kallas i medlemsstaterna.

b) Alla utbildningsanstalter som tillhandahåller avancerad yrkesinriktad utbildning på ISCED-nivå 5 eller 6 (International Standard Classification of Education - Internationella standarden för utbildningsklassificiering).

7. Gemensamma magisterkurser: magisterkurser vid högskolan som

a) omfattar minst tre högskolor från tre olika medlemsstater,

b) innebär en utbildning som inbegriper en studieperiod vid minst två av dessa tre högskolor,

c) inbegriper mekanismer för erkännande av studieperioder vid partnerhögskolor, vilka bygger på eller är förenliga med Europeiska systemet för överföring av studiemeriter,

d) leder till tilldelningen av gemensamma, dubbla eller flerfaldiga examensbevis från de deltagande utbildningsanstalterna, vilka är erkända eller godkända av medlemsstaterna.

8. Grundläggande yrkesutbildning: varje form av grundläggande yrkesutbildning, inbegripet teknisk utbildning och yrkesinriktad utbildning, lärlingsutbildning och sådan yrkesinriktad utbildning som bidrar till uppnående av yrkeskvalifikationer vilka erkänns av de behöriga myndigheterna i den medlemsstat där de har förvärvats.

9. Yrkesinriktad fortbildning: all yrkesinriktad utbildning som en arbetstagare inom gemenskapen genomgår under sitt arbetsliv.

10. Vuxenutbildning: alla former av icke-yrkesinriktat lärande för vuxna, såväl formellt, icke-formellt som informellt.

11. Studiebesök: kort besök för att studera en viss aspekt i livslångt lärande i en annan medlemsstat, för att utbyta goda lösningar eller förvärva en ny metod eller färdighet.

12. Rörlighet: fysisk förflyttning till ett annat land för studier, arbetserfarenhet, annat lärande eller annan undervisning, eller därtill kopplad administrativ verksamhet, som på lämpligt sätt stöds genom en förberedelse i värdlandets språk.

13. Praktik: vistelse vid ett företag eller en organisation i en annan medlemsstat, som på lämpligt sätt stöds genom en förberedelse i värdlandets språk, och syftar till förvärv av en bestämd färdighet eller förbättring av kunskaperna om den ekonomiska och sociala kulturen i landet i fråga.

14. Unilateral: som gäller en enda utbildningsanstalt.

15. Bilateral: med deltagande av partner från två medlemsstater.

16. Multilateral: med deltagande av partner från minst tre medlemsstater. Kommissionen kan betrakta föreningar eller andra organ med medlemmar från tre eller fler medlemsstater som multilaterala.

17. Partnerskap: en bilateral eller multilateral överenskommelse mellan en grupp utbildningsanstalter eller organisationer i olika medlemsstater om att genomföra gemensam europeisk verksamhet inom livslångt lärande.

18. Nätverk: en formell eller informell gruppering av organ som är verksamma inom särskilda områden, ämnen eller sektorer inom livslångt lärande.

19. Projekt: samarbetsverksamhet som utarbetas gemensamt av en formell eller informell gruppering av utbildningsanstalter eller organisationer.

20. Projektsamordnare: den utbildningsanstalt eller organisation som ansvarar för genomförandet av projektet av den multilaterala gruppering som undertecknar bidragsavtalet med kommissionen.

21. Projektpartner: andra utbildningsanstalter eller organisationer än samordnare, vilka utgör den multilateral grupperingen.

22. Företag: alla företag inom den offentliga eller privata sektorn, oavsett storlek, rättslig ställning eller den ekonomiska sektorn inom vilken de är verksamma, och alla slag av ekonomisk verksamhet, inbegripet den sociala ekonomin.

23. Arbetsmarknadens parter: arbetsgivares och arbetstagares organisationer på nationell nivå i enlighet med nationell lagstiftning och/eller praxis; på gemenskapsnivå, arbetsgivares och arbetstagares organisationer som deltar i dialogen mellan arbetsmarknadens parter på gemenskapsnivå.

24. Tillhandahållare av lärande: alla utbildningsanstalter eller organisationer som tillhandahåller livslångt lärande inom Integrerade programmet, eller inom ramen för dess särskilda program.

25. Vägledning och rådgivning: olika slags verksamhet, till exempel information, bedömning, orientering och råd för att hjälpa personer som deltar i lärande att välja utbildning eller anställningsmöjligheter.

26. Spridning och tillvaratagande av resultat: insatser för att se till att resultaten från Integrerade programmet och dess föregångare erkänns, visas och genomförs i bred skala.

27. Livslångt lärande: allmän utbildning, yrkesinriktad utbildning, icke-formell utbildning och informellt lärande, som företas under hela livet och som leder till bättre kunskaper och färdigheter ur ett personligt, medborgerligt, samhälleligt eller arbetsrelaterat perspektiv. Det omfattar tillhandhållandet av vägledning och rådgivning.

Artikel 4

Tillträde till Integrerade programmet

Integrerade programmet riktar sig i synnerhet till följande grupper:

a) Elever, studenter, praktikanter och vuxna inlärare.

b) Personal som arbetar med livslångt lärande ur någon aspekt.

c) Personer som befinner sig på arbetsmarknaden.

d) Tillhandahållare av lärande.

e) Personer och organ som ansvar för system och policy vad gäller livslångt lärande ur någon aspekt på lokal, regional och nationell nivå.

f) Företag, arbetsmarknadens parter och deras organisationer på alla nivåer, inbegripet handelsorganisationer och handels- och industrikammare.

g) Organ som tillhandahåller vägledning, rådgivning och information inom alla aspekter av livslångt lärande.

h) Föreningar som arbetar med livslångt lärande, inbegripet föreningar för studenter, praktikanter, elever, lärare, föräldrar och vuxna inlärare.

i) Forskningscentrum och organ som sysslar med frågor som rör livslångt lärande.

j) Ideella organisationer, frivilliga organisationer och icke-statliga organisationer.

Artikel 5

Gemenskapens insatser

1. Integrerade programmet skall omfatta bidrag till följande insatser:

a) Rörlighet över gränserna för personer som deltar i livslångt lärande i Europa.

b) Bilaterala och multilaterala partnerskap.

c) Multilaterala projekt avsedda att förbättra de nationella utbildningssystemen.

d) Unilaterala och nationella projekt.

e) Multilaterala projekt och nätverk.

f) Iakttagelser och analyser av policy och system inom livslångt lärande, upprättande av referensmaterial, inbegripet undersökningar, statistik, analyser och indikatorer, insatser för att stödja tydligheten och erkännandet av meriter och tidigare lärande, samt insatser för att stödja samarbetet inom kvalitetssäkring.

g) Bidrag till driftskostnader för att stödja vissa drifts- och förvaltningskostnader hos organisationer som är verksamma inom det område som omfattas av Integrerade programmet.

h) Andra initiativ som överensstämmer med målen för Integrerade programmet ("Kompletterande åtgärder").

2. Bidrag från gemenskapen kan beviljas till förberedande besök inför någon av de insatser som anges i denna artikel.

3. Kommissionen kan anordna seminarier, symposier eller möten som kan underlätta genomförandet av Integrerade programmet, och vidta lämplig informations-, publikations- och spridningsverksamhet samt övervakning och utvärdering av programmet.

4. De insatser som omnämns i denna artikel får genomföras via inbjudningar att lämna projektförslag, anbudsförfaranden, eller direkt av kommissionen.

Artikel 6

Kommissionens och medlemsstaternas uppgifter

1. Kommissionen skall se till att de gemenskapens insatser som ingår i Integrerade programmet genomförs.

2. Medlemsstaterna skall ansvara för följande uppgifter:

a) Vidta de åtgärder som är nödvändiga för att Integrerade programmet löper effektivt på medlemsstatsnivå och engagerar alla parter som berörs av livslångt lärande ur någon aspekt i enlighet med nationell praxis.

b) Inrätta eller utse och övervaka en lämplig struktur för den samordnade ledningen för genomförandet av Integrerade programmets insatser på medlemsstatsnivå (nationella programkontor), inbegripet budgetförvaltning, i enlighet med föreskrifterna i artikel 54.2 c) i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 [24] samt artikel 38 i kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2342/2002 [25], i enlighet med följande kriterier:

[24] EGT L 248, 16.9.2002, s.1.

[25] EGT L 357, 31.12.2002, s. 1.

i) En organisation som inrättas eller utses till nationellt programkontor skall vara en juridisk person och omfattas av den berörda medlemsstatens lagstiftning. Ett ministerium får inte utses till nationellt programkontor.

ii) Nationella programkontor måste ha en lämplig personalstyrka, med professionella och språkliga kunskaper som är lämpliga för internationellt samarbete inom utbildning.

iii) De måste ha en lämplig infrastruktur, särskilt vad gäller data och kommunikation.

iv) De måste fungera inom ett administrativt sammanhang som gör det möjligt för dem att utföra uppgifterna på ett tillfredsställande sätt och undvika intressekonflikter.

v) De måste kunna tillämpa de bestämmelser om ekonomisk förvaltning och de avtalsbestämmelser som fastställs på gemenskapsnivå.

vi) De måste erbjuda lämpliga finansiella garantier, helst utfärdade av en offentlig myndighet, och deras förvaltningsförmåga måste vara lämplig i förhållande till den nivå på gemenskapsmedel som de skall förvalta.

c) Ansvara för att de nationella programkontor som avses i punkt b på ett korrekt sätt förvaltar de anslag som överförs till de nationella programkontoren för att stödja projekt, och särskilt för att de nationella programkontoren efterlever principerna om öppenhet, likabehandling och undviker dubbla bidrag ur andra gemenskapskällor, samt principen om att övervaka projekt och återta alla medel som bidragsmottagarna är skyldiga att återbetala.

d) Vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa lämplig revision och finansiell övervakning av de nationella programkontoren som avses i punkt b ovan, och i synnerhet följande åtgärder:

i) Innan det nationella programkontoret påbörjar sitt arbete skall de tillhandahålla kommissionen de nödvändiga försäkringarna om att det finns lämpliga och väl fungerande förfaranden, kontrollsystem, räkenskapssystem och tillvägagångssätt för anbudsförfaranden och bidragsbeviljande vid det nationella programkontoret.

ii) Varje år skall de till kommissionen lämna en försäkran om att de finansiella system och förfarandena vid de nationella programkontoren är tillförlitliga, och att deras räkenskaper stämmer.

e) Om det förkommer oegentligheter, försummelser eller bedrägeri som kan tillskrivas en nationell struktur som inrättats eller utsetts enligt punkt b, och där detta leder till kommissionens fordringar på det nationella programkontoret vilka inte fullständigt återbetalas, ansvara för de medel som inte återfås.

f) På kommissionens begäran utse tillhandahållare av lärande eller slag av tillhandhållare av lärande som kan delta i Integrerade programmet på deras respektive territorier.

g) Vidta alla lämpliga åtgärder för att undanröja juridiska och administrativa hinder mot att ntegrerade programmet skall fungera väl.

h) Vidta åtgärder för att se till att möjliga synergieffekter med övriga gemenskapsprogram och finansiella instrument och med andra relevanta program i den berörda medlemsstaten förverkligas på medlemsstatsnivå.

3. Kommissionen skall i samarbete med medlemsstaterna ansvara för

a) övergången mellan de insatser som genomförs inom ramen för de tidigare programmen inom allmän och yrkesinriktad utbildning samt livslångt lärande och de insatser som genomförs inom Integrerade programmet,

b) ett fullgott skydd av gemenskapens finansiella intressen, i synnerhet genom att införa effektiva proportionella och avskräckande åtgärder, administrativa kontroller och sanktioner,

c) lämplig information, reklam och uppföljning vad gäller insatser som får bidrag ut Integrerade programmet.

Artikel 7

Deltagande av tredje länder

1. Integrerade programmet skall vara öppet för deltagande av följande länder:

a) EFTA-länder som ingår i EES, enligt villkoren i EES-avtalet.

b) Turkiet och kandidatländerna i Central- och Östeuropa som omfattas av en strategi inför anslutning, i enlighet med de allmänna principerna och villkoren för dessa länders deltagande i gemenskapens program, vilka fastställs i respektive ramavtal och rådets associeringsbeslut.

c) Länderna på västra Balkan i enlighet med de bestämmelser som skall fastställas med dessa länder efter det att ramavtal inrättats om deras deltagande i gemenskapens program.

d) Schweiziska edsförbundet på grundval av ett bilateralt avtal som skall slutas med det landet.

2. Den centrala insats nr 1 i Jean Monnet-programmet som avses i artikel 2.3 a skall också vara öppen för högskolor i alla övriga länder utanför EU.

3. Länder utanför EU som deltar i Integrerade programmet skall omfattas av alla skyldigheter och fullgöra alla uppgifter som fastställs i detta beslut i förhållande till medlemsstaterna.

Artikel 8

Internationellt samarbete

Inom Integrerade programmet och i enlighet med artikel 9 får kommissionen samarbeta med länder utanför EU och med behöriga internationella organisationer, i synnerhet Europarådet, organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD) samt FN:s organisation för utbildning, vetenskap och kultur (UNESCO).

Kapitel II

Genomförande av Integrerade programmet

Artikel 9

Genomförandeåtgärder

1. De åtgärder som är nödvändiga för genomförandet averade programmet vad gäller nedanstående frågor skall antas av kommissionen, i enlighet med det förvaltningsförfarande som avses i artikel 10.2, nämligen:

a) Det årliga arbetsprogrammet.

b) Den årliga budgeten och fördelningen av medel mellan de särskilda programmen.

c) Metoder för att se till att det finns inbördes enhetlighet inom Integrerade programmet.

d) Metoder för övervakning och utvärdering av programmet och för spridning och överföring av resultaten.

2. De åtgärder som är nödvändiga för genomförandet av alla övriga frågor som avses i avdelning I skall beslutas enligt det samrådsförfarande som avses i artikel 10.3.

Artikel 10

Kommitté

1. Kommissionen skall biträdas av en kommitté, nedan kallad "kommittén". När det hänvisas till denna punkt skall artiklarna 4 och 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.

2. Den tid som avses i artikel 4.3 i beslut 1999/468/EG skall vara två månader.

3. När det hänvisas till denna punkt skall artiklarna 3 och 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.

4. Kommittén skall själv anta sin arbetsordning.

5. Medlemsstaterna får inte företrädas av personer som är anställda vid eller har ansvar för driften av de nationella programkontor som avses i artikel 6.1 b.

Artikel 11

Arbetsmarknadens parter

1. Närhelst kommittén rådfrågas i något ärende som gäller tillämpningen av detta beslut beträffande yrkesinriktad utbildning får företrädare för arbetsmarknadens parter, vilka utses av kommissionen med ledning av förslag från arbetsmarknadens parter i Europa, delta i kommitténs arbete i egenskap av observatörer.

2. Dessa observatörer skall ha rätt att begära att deras ståndpunkt förs till protokollet från kommitténs möte.

Artikel 12

Övergripande frågor

Vid genomförandet av Integrerade programmet skall man se till att det fullt ut bidrar till gemenskapens övergripande politik, i synnerhet genom att

a) göra människor mer medvetna om vikten av kulturell mångfald i Europa, samt om vikten att bekämpa rasism och främlingsfientlighet,

b) tillgodose behoven hos inlärare med behov av särskilt stöd, i synnerhet genom att bidra till att de integreras i den gängse utbildningen,

c) göra människor mer medvetna om att det är viktigt att bidra till hållbar ekonomisk utveckling,

d) främja jämställdhet och medverka till att bekämpa alla former av diskriminering på grund av kön, ras eller etnisk tillhörighet, religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning.

Artikel 13

Gemensamma åtgärder

De insatser som får bidrag ur Integrerade programmet ingår i uppbyggnaden av kunskapens Europa och får därför genomföras enligt de förfaranden som avses i artikel 10.2 tillsammans med gemenskapens närliggande program och insatser, särskilt inom kultur, medier, ungdomsfrågor, forskning och utveckling, sysselsättning, företagspolitik, miljö samt informations- och kommunikationsteknik.

Artikel 14

Samstämmighet och komplementaritet

1. Kommissionen skall, i samarbete med medlemsstaterna, se till att det finns övergripande samstämmighet och komplementaritet med gemenskapens övriga relevanta politiska åtgärder, instrument och insatser, särskilt Europeiska socialfonden, med insatserna för mänskliga resurser och rörlighet i gemenskapens ramprogram för forskning och utveckling, samt med gemenskapens statistikprogram. Kommissionen skall säkerställa ett effektivt samband mellan Integrerade programmet och de program och insatser inom allmän och yrkesinriktad utbildning som genomförs inom ramen för gemenskapens instrument inför anslutningen, övrigt samarbete med tredje länder och behöriga internationella organisationer.

2. Kommissionen skall regelbundet informera kommittén om övriga relevanta initiativ som gemenskapen vidtar inom livslångt lärande, inbegripet samarbete med tredje länder och internationella organisationer.

3. När kommissionen och medlemsstaterna genomför insatser inom Integrerade Programmet skall de beakta de prioriteringar som fastställs i de riktlinjer för sysselsättning som antagits av rådet, som del i en samordnad strategi för sysselsättning.

4. Kommissionen skall i partnerskap med arbetsmarknadens parter på europeisk nivå sträva efter att utarbeta en lämplig samordning mellan Integrerade programmet och den sociala dialogen på gemenskapsnivå, inbegripet i olika sektorer.

5. Vid genomförandet av Integrerade programmet skall kommissionen se till att den på lämpligt sätt bistås av Europeiska centrumet för utveckling av yrkesutbildning (Cedefop) på områden som ligger nära dess behörighet och i enlighet med bestämmelserna i rådets förordning (EEG) nr 337/75 [26]. Där lämpligt får kommissionen även bistås av Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen inom räckvidden för dess uppdrag och i enlighet med bestämmelserna i rådets förordning (EEG) nr 1360/90 [27].

[26] EGT L 39, 13.2.1975.

[27] EGT L 131, 25.5.1990, s. 1.

6. Kommissionen skall regelbundet informera Rådgivande kommittén för yrkesutbildning om relevanta framsteg inom Leonardo da Vinci-programmet.

Kapitel III

Finansiella bestämmelser - Utvärdering

Artikel 15

Finansiering

1. Den finansiella ramen för genomförandet av Integrerade programmet fastställs härmed till 13 620 miljoner euro. Av denna summa skall de belopp som fördelas mellan Comenius, Erasmus, Leonardo da Vinci and Grundtvig inte vara mindre än vad som anges under punkt B.8 i bilagan. Dessa belopp får ändras av kommissionen i enlighet med det förfarande som fastställs i artikel 10.2.

2. Högst 1 % av Integrerade programmets budget får användas för att stödja partnerskap, projekt och nätverk som anordnas inom Integrerade programmet av partner från länder utanför ÉU vilka inte deltar i Integrerade programmet enligt bestämmelserna i artikel 7.

3. De årliga anslagen skall beviljas av budgetmyndigheten inom ramen för budgetplanen.

Artikel 16

Övervakning och utvärdering

1. Kommissionen skall regelbundet övervaka Integrerade programmet i samarbete med medlemsstaterna. Denna övervakning skall inbegripa de rapporter som avses under punkt 4 och särskilda insatser.

2. Kommissionen skall anordna regelbundna oberoende externa utvärderingar av Integrerade programmet.

3. Medlemsstaterna skall senast den 30 juni 2010 och den 30 juni 2015 till kommissionen överlämna rapporter om genomförandet och resultatet av Integrerade programmet.

4. Kommissionen skall till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén överlämna följande:

a) Senast den 31 mars 2011 en utvärderingsrapport om de resultat som uppnåtts efter halva tiden och om den kvalitativa och kvantitativa aspekterna på Integrerade programmets genomförande.

b) Senast den 31 december 2011 ett meddelande om fortsättningen av Integrerade programmet.

c) En utvärderingsrapport efter programmets avslutning senast den 31 mars 2016.

AVDELNING II

DE SÄRSKILDA PROGRAMMEN

Kapitel I

Comenius-programmet

Artikel 17

Tillträde till Comenius-programmet

Inom ramen för Integrerade programmet och bilagan riktar Comenius-programmet sig till följande målgrupper:

a) Elever i förskolan och skolan till och med övre sekundärskolan (gymnasiet).

b) Skolor, enligt medlemstaternas uppgifter.

c) Lärarkåren och den administrativa personalen i dessa skolor.

d) Sammanslutningar och företrädare för personer som deltar i skolutbildning.

e) Offentliga och privata organisationer som ansvarar för anordnande och tillhandahållande av utbildning på lokal, regional och nationell nivå.

f) Forskningscentrum och organ som befattar sig med livslångt lärande.

g) Högskolor.

Artikel 18

Operativa mål

Förutom de mål för Integrerade programmet som anges i artiklarna 1 och 2 skall Comenius-programmet ha följande operativa mål:

a) Att utöka och förbättra elev- och lärarutbytet i olika medlemsstater.

b) Att utöka förbättra partnerskap mellan skolor i olika medlemsstater, så att minst en elev av tjugo deltar i gemensam utbildningsverksamhet under programmets löptid.

c) Att uppmuntra människor att lära sig ett andra främmande språk.

d) Att stärka kvaliteten och den europeiska dimensionen i lärarutbildningen.

e) Att förbättra undervisningsmetoder och skolförvaltning.

Artikel 19

Insatser

1. Följande insatser kan få bidrag ur Comenius-programmet:

a) Enskilda personers rörlighet enligt artikel 5.1 a. När sådan rörlighet anordnas eller får bidrag måste de nödvändiga förberedande åtgärderna antas och man skall se till att ungdomar som deltar i rörlighet övervakas och stöds tillräckligt. Sådan rörlighet kan omfatta

i) elev- och personalutbyte,

ii) praktik i utländska skolor eller företag för elever eller lärare,

iii) deltagande i fortbildning för lärare,

iv) studiebesök och förberedande besök i samband med rörlighet, partnerskap, projekt eller nätverksverksamhet,

v) assistenttjänster för lärare och lärarkandidater.

b) Utveckling av partnerskap enligt artikel 5.1 b mellan skolor ("Comenius-partnerskap"), för att utarbeta gemensamma utbildningsprojekt mellan eleverna.

c) Multilaterala samarbetsprojekt enligt artikel 5.1 e. Projekten kan syfta till att

i) utarbeta, främja och sprida nya undervisningsmetoder eller läromedel,

ii) utveckla eller utbyta erfarenheter av system för att tillhandahålla information eller handledning som särskilt är riktad till elever vilka berörs av Comenius-programmet,

iii) utarbeta, främja och sprida nya kurser för lärare eller nytt kursinnehåll.

d) Nätverk enligt artikel 5.1 e. Nätverken kan syfta till att

i) utveckla utbildning inom nätverkens ämnesområde, till gagn för nätverken själva eller utbildning i vidare bemärkelse,

ii) förvärva och sprida intressanta bra idéer och innovation,

iii) tillhandahålla stöd till innehållet i andras projekt och partnerskap,

iv) främja utvecklingen av behovsanalys och dess praktiska tillämpning inom skolutbildningen.

e) Andra initiativ som syftar till att främja Comenius-programmets mål enligt artikel 5.1 h ("Kompletterande åtgärder").

2. De operativa detaljerna för de insatser som avses i punkt 1 skall beslutas i enlighet med den förfarande som avses i artikel 10.2.

Artikel 20

Budget

Minst 85 % av den tillgängliga budgeten för Comenius-programmet skall användas till bidrag till rörlighet enligt artikel 19.1 a) och till Comenius-partnerskap enligt artikel 19.1 b.

Artikel 21

Genomförandeåtgärder

1. Följande åtgärder som är nödvändiga för genomförandet av Comenius-programmet vad gäller frågorna nedan skall beslutas av kommissionen i enlighet med förvaltningsförfarandet i artikel 10.2:

a) Det årliga arbetsprogrammen.

b) Den årliga budgeten och fördelningen av medel mellan de olika insatserna i Comenius-programmet.

c) De allmänna riktlinjerna för genomförandet av Comenius-programmet, urvalskriterierna och urvalsförfarandena.

d) Fördelningen av medel mellan medlemsstaterna för insatser som skall förvaltas genom det "förfarande via nationella programkontor" som anges i bilagan.

e) Metoderna för övervakning och utvärdering av programmet samt för spridning och överföring av resultaten.

2. De åtgärder som är nödvändiga för genomförandet av Comenius-programmet och som gäller alla andra frågor än de som anges i punkt 1 i denna artikel skall antas enligt det samrådsförfarande som avses i artikel 10.3.

Kapitel II

Erasmus-programmet

Artikel 22

Tillträde till Erasmus-programmet

Inom ramen för Integrerade programmet och bilagan riktar Erasmus-programmet sig till följande målgrupper:

a) Studenter och praktikanter som deltar i alla former av högre utbildning och avancerad yrkesinriktad utbildning (ISCED-nivåerna 5 och 6).

b) Högskolor, enligt medlemsstaternas uppgifter.

c) Lärarkåren och den administrativa personalen vid dessa högskolor.

d) Sammanslutningar och företrädare för personer som deltar i högre utbildning, inbegripet relevanta student-, universitets- och lärarföreningar.

e) Företag, arbetsmarknadens parter och övriga företradare för arbetslivet.

f) Offentliga och privata organisationer som ansvarar för anordnande och tillhandahållande av utbildning på lokal och regional nivå.

g) Forskningscentrum och organ som befattar sig med livslångt lärande.

Artikel 23

Operativa mål

Förutom de mål för Integrerade programmet som anges i artiklarna 1 och 2 skall Erasmus-programmet ha följande operativa mål:

a) Att utöka och förbättra student- och lärarutbytet i hela Europa för att bidra till att fram till år 2011 minst 3 miljoner enskilda personer skall ha deltagit i studentutbytet inom Erasmus-programmet och dess föregångare.

b) Att utöka och förbättra multilateralt samarbete mellan högskolorna i Europa.

c) Att närma de europeiska kvalifikationerna inom högre utbildning och avancerad yrkesinriktad utbildning till varandra.

d) Att främja samarbete mellan högskolor och företag.

Artikel 24

Insatser

1. Följande insatser kan få bidrag ur Erasmus-programmet:

a) Enskilda personers rörlighet enligt artikel 5.1 a. Sådan rörlighet kan omfatta

i) studentutbyte för studier eller praktik utomlands vid en högskola, samt praktik vis företag, utbildningscentrum eller andra organisationer,

ii) rörlighet för högskolelärare för att de ska undervisa eller fortbilda sig vid en partnerhögskola utomlands,

iii) rörlighet för övrig högskolepersonal samt personal vid företag för att de skall undervisa eller fortbilda sig,

iv) multilaterala intensivprogram inom Erasmus.

Bidrag kan också beviljas till hem- eller värdhögskolor eller företag till insatser för att säkerställa kvalitet på alla etapper av rörlighetssystemen, inbegripet språklig förberedelse.

b) Gemensamma projekt enligt artikel 5.1 e, som bland annat inriktas på innovation och försöksverksamhet inom de områden som anges under de särskilda och de operativa målen.

c) Nätverk enligt artikel 5.1 e som drivs av konsortier bestående av högskolor och som representerar ett ämne eller ett ämnesövergripande område ("tematiska nätverk inom Erasmus"), vilka syftar till att utarbeta nya begrepp och färdigheter inom lärande. Sådana nätverk får också inbegripa företrädare från andra offentliga organ eller från företag eller sammanslutningar.

d) Andra initiativ som syftar till att bidra till Erasmus-programmets mål, enligt vad som avses i artikel 5.1 h ("Kompletterande åtgärder").

2. Enskilda personer som deltar i rörlighet enligt punkt 1 a i ("Erasmus-studenter") skall vara något av följande:

a) Studenter vid högskolor som, efter att ha avslutat minst det första studieåret, tillbringar en studieperiod i en annan medlemsstat inom ramen för rörlighet inom Erasmus-programmet, oavsett om de fått bidrag ur programmet. Sådana studieperioder skall till fullo godkännas enligt högskoleavtalen mellan de utsändande och de mottagande högskolorna. Den mottagande högskolan får inte ta ut kursavgifter från sådana studenter.

b) Studenter som är anmälda till en gemensam magisterkurs i ett annat land än det där de fått sin akademiska grundexamen.

c) Högskolestudenter som deltar i praktik vid företag eller utbildningscentrum.

3. De operativa detaljerna för insatserna under punkt 1 skall fastställas enligt det förfarande som avses i artikel 10.2.

Artikel 25

Budget

Minst 85 % av den tillgängliga budgeten för Erasmus-programmet skall användas till bidrag till rörlighet enligt artikel 24.1 a.

Artikel 26

Genomförandeåtgärder

1. Kommissionen skall i enlighet med förvaltningsförfarandet i artikel 10.2 besluta om åtgärder som är nödvändiga för genomförandet av Erasmus-programmet när det gäller följande frågor:

a) Det årliga arbetsprogrammen.

b) Den årliga budgeten och fördelningen av medel mellan de olika insatserna i Erasmus-programmet.

c) De allmänna riktlinjerna för genomförandet av Erasmus-programmet, urvalskriterierna och urvalsförfarandena.

d) Fördelningen av medel mellan medlemsstaterna för insatser som skall förvaltas genom det "förfarande via nationella programkontor" som anges i bilagan.

e) Metoderna för övervakning och utvärdering av programmet samt för spridning och överföring av resultaten.

2. De åtgärder som är nödvändiga för genomförandet av Erasmus-programmet och som gäller alla andra frågor än de som anges under punkt 1 i denna artikel skall antas enligt de samrådsförfarande som avses i artikel 10.3.

Kapitel III

Leonardo da Vinci-programmet

Artikel 27

Tillträde till Leonardo da Vinci-programmet

Inom ramen för Integrerade programmet och bilagan riktar Erasmus-programmet sig till följande målgrupper:

a) Ungdomar som är elever i yrkesutbildning i alla dess former till och med övre sekundärskolan (gymnasiet), dvs. till och med ISCED-nivå 3.

b) Inlärare i yrkesinriktad vidareutbildning (ISCED-nivå 4).

c) Personer på arbetsmarknaden.

d) Tillhandahållare av lärande inom områden som omfattas av Leonardo da Vinci-programmet.

e) Lärare och administrativ personal hos dessa tillhandahållare av lärande.

f) Sammanslutningar och företrädare för personer som berörs av yrkesinriktad utbildning, däribland praktikant-, föräldra- och lärarföreningar.

g) Företag, arbetsmarknadens parter och andra företrädare för arbetslivet, inbegripet handelskammare och andra branschorganisationer.

h) Organ som tillhandahåller vägledning, rådgivning och information beträffande någon aspekt av livslångt lärande.

i) Personer och organ som ansvar för system och policy vad gäller livslångt lärande ur någon aspekt på lokal, regional och nationell nivå.

j) Forskningscentrum och organ som sysslar med frågor som rör livslångt lärande.

k) Ideella organisationer, frivilliga organisationer och icke-statliga organisationer.

Artikel 28

Operativa mål

Förutom de mål för Integrerade programmet som anges i artiklarna 1 och 2 skall Leonardo da Vinci-programmet ha följande operativa mål:

a) Att utöka och förbättra utbytet i hela Europa av personer som deltar i grundläggande yrkesutbildning och i vidareutbildning, så att antalet praktikanter vid företag stiger till minst 150 000 per år vid Integrerade programmets slut.

b) Att utöka och förbättra samarbetet mellan tillhandahållare av lärande, företag, arbetsmarknadens parter och övriga relevanta organ i hela Europa.

c) Att underlätta utvecklingen av innovativa lösningar inom grundläggande yrkesutbildning och vidareutbildning samt överföringen av dessa, däribland från ett deltagande land till andra länder.

d) Att förbättra tydligheten i och erkännandet av kvalifikationer och meriter, däribland sådana som förvärvats via icke-formellt och informellt lärande.

Artikel 29

Insatser

1. Följande insatser kan få bidrag ur Leonardo da Vinci-programmet:

a) Rörlighet för enskilda personer, enligt vad som avses i artikel 5.1 a. När sådan rörlighet anordnas eller får bidrag skall de nödvändiga förberedande åtgärderna antas och man skall se till att personer som deltar i rörlighet övervakas och stöds tillräckligt. Sådan rörlighet kan omfatta

i) transnationell praktik vid företag eller utbildningscentrum,

ii) praktik och utbyte som syftar till vidareutveckling inom yrket för utbildare och studie- och yrkesvägledare, för dem som ansvarar för yrkesutbildningsanstalter och för studie- och yrkesvägledning vid företag,

b) Partnerskap enligt vad som avses i artikel 5.1 b, med inriktning på ämnen av gemensamt intresse för de deltagande organisationerna.

c) Multilaterala projekt, enligt vad som avses i artikel 5.1 c, särskilt projekt som syftar till att förbättra yrkesutbildningssystem genom överföring av innovation vilken omfattar språklig, kulturell och juridisk anpassning till de nationella behoven av innovativa produkter och processer som utarbetats i andra sammanhang.

d) Multilaterala projekt, enligt vad som avses i artikel 5.1 e, som syftar till att förbättra yrkesutbildningssystem genom utarbetande och överföring av innovation och bra lösningar.

e) Tematiska nätverk för experter och organisationer, enligt vad som avses i artikel 5.1 e, vilka arbetar med specifika frågor som gäller yrkesinriktad utbildning.

f) Andra initiativ som syftar till att främja målen för Leonardo da Vinci-programmet, enligt vad som avses i artikel 5.1 h ("Kompletterande åtgärder").

2. De operativa detaljerna för sådana insatser skall beslutas enligt det förfarande som avses i artikel 10.2.

Artikel 30

Budget

Minst 75 % av den tillgängliga budgeten för Leonardo da Vinci-programmet skall användas till bidrag till rörlighet enligt vad som avses i artikel 29.1 a.

Artikel 31

Genomförandeåtgärder

1. Kommissionen skall i enlighet med förvaltningsförfarandet i artikel 10.2 besluta om åtgärder som är nödvändiga för genomförandet av Leonardo da Vinci-programmet när det gäller följande frågor:

a) Det årliga arbetsprogrammen.

b) Den årliga budgeten och fördelningen av medel mellan de olika insatserna i Leonardo da Vinci-programmet.

c) De allmänna riktlinjerna för genomförandet av Leonardo da Vinci-programmet, urvalskriterierna och urvalsförfarandena.

d) Fördelningen av medel mellan medlemsstaterna för insatser som skall förvaltas genom det "förfarande via nationella programkontor" som anges i bilagan.

e) Metoderna för övervakning och utvärdering av programmet samt för spridning och överföring av resultaten.

2. De åtgärder som är nödvändiga för genomförandet av Leonardo da Vinci-programmet och som gäller alla andra frågor än de som anges under punkt 1 i denna artikel skall antas enligt det samrådsförfarande som avses i artikel 10.3.

Kapitel IV

Grundtvig-programmet

Artikel 32

Tillträde till Grundtvig-programmet

Inom ramen för Integrerade programmet och bilagan riktar Grundtvig-programmet sig till följande målgrupper:

a) Inlärare inom vuxenutbildning.

b) Tillhandahållare av lärande inom vuxenutbildning.

c) Lärare och administrativ personal hos dessa tillhandahållare av lärande och övriga organisationer som verkar inom vuxenutbildning.

d) Utbildningsanstalter som arbetar med grund- eller vidareutbildning för personal inom vuxenutbildning.

e) Sammanslutningar och företrädare för personer som berörs av vuxenutbildning, däribland föreningar för inlärare och lärare.

f) Organ som tillhandahåller vägledning, rådgivning och information beträffande vuxenutbildning ur någon aspekt.

g) Personer och organ som ansvar för system och policy vad gäller vuxenutbildning ur någon aspekt på lokal, regional och nationell nivå.

h) Forskningscentrum och organ som sysslar med frågor som rör vuxenutbildning.

i) Företag.

j) Ideella organisationer, frivilliga organisationer och icke-statliga organisationer.

k) högskolor.

Artikel 33

Operativa mål

Förutom de mål för Integrerade programmet som anges i artiklarna 1 och 2 skall Grundtvig-programmet ha följande operativa mål:

a) Att utöka och förbättra utbytet i hela Europa för personer som deltar i vuxenutbildning, så att minst 25 000 sådana personer per år skall ha fått bidrag fram till 2013.

b) Att utöka och förbättra samarbetet mellan organisationer som arbetar med vuxenutbildning i hela Europa.

c) Att underlätta utvecklingen av innovativa lösningar inom vuxenutbildning, samt överföringen av dessa, däribland från ett deltagande land till andra länder.

c) Att se till att personer ur utsatta och marginaliserade samhällsgrupper, särskilt personer som avbrutit sin utbildning utan grundläggande kvalifikationer, får nya möjligheter att delta i vuxenutbildning.

e) Att förbättra undervisningsmetoder samt förvaltningen av organisationer för vuxenutbildning.

Artikel 34

Insatser

1. Följande insatser kan få bidrag ur Grundtvig-programmet:

a) Rörlighet för enskilda personer, enligt vad som avses i artikel 5.1 a. När sådan rörlighet anordnas eller får bidrag skall de nödvändiga förberedande åtgärderna antas och man skall se till att personer som deltar i rörlighet övervakas och stöds tillräckligt. Sådan rörlighet kan omfatta studiebesök, praktik, assistenttjänster och utbyte för deltagare i formell och icke-formell vuxenutbildning, däribland utbildning och vidareutbildning för personal inom vuxenutbildning.

b) Partnerskap, enligt vad som avses i artikel 5.1 b, med namnet "Grundtvig-partnerskap för lärande", vilka koncentrerar sig på ämnen av gemensamt intresse för de deltagande organisationerna.

c) Multilaterala projekt, enligt vad som avses i artikel 5.1 e, som syftar till att förbättra system för vuxenutbildning genom utarbetande och överföring av innovation och bra lösningar.

d) Tematiska nätverk för experter och organisationer, enligt av som avses i artikel 5.1 e, med namnet "Grundtvig-nätverk", som särskilt arbetar med

i) att utveckla vuxenutbildning inom det ämne, ämnesområde eller förvaltningsaspekt som de verkar inom,

ii) att kartlägga och sprida relevanta bra lösningar och innovation,

iii) att tillhandahålla stöd till innehållet i andras projekt och partnerskap och underlätta samverkan mellan sådana projekt och partnerskap,

iv) att främja utvecklingen av behovsanalys och kvalitetssäkring inom vuxenutbildning.

e) Andra initiativ som syftar till att främja målen för Grundtvig-programmet, enligt vad som avses i artikel 5.1 h ("Kompletterande åtgärder").

2. De operativa detaljerna för sådana insatser skall beslutas enligt det förfarande som avses i artikel 10.2.

Artikel 35

Budget

Minst 60 % av den tillgängliga budgeten för Grundtvig-programmet skall användas till bidrag till rörlighet och partnerskap enligt vad som avses i artikel 34.1 a och b.

Artikel 36

Genomförandeåtgärder

1. De åtgärder som är nödvändiga för genomförandet av Grundtvig-programmet vad gäller frågorna nedan skall beslutas av kommissionen i enlighet med förvaltningsförfarandet i artikel 10.2:

a) Det årliga arbetsprogrammet.

b) Den årliga budgeten och fördelningen av medel mellan de olika insatserna i Grundtvig-programmet.

c) De allmänna riktlinjerna för genomförandet Grundtvig-programmet, urvalskriterierna och urvalsförfarandena.

d) Fördelningen av medel mellan medlemsstaterna för insatser som skall förvaltas genom det "förfarande via nationella programkontor" som anges i bilagan.

e) Metoderna för övervakning och utvärdering av programmet samt för spridning och överföring av resultaten.

2. De åtgärder som är nödvändiga för genomförandet av Grundtvig-programmet och som gäller alla andra frågor än de som anges under punkt 1 i denna artikel skall antas enligt det samrådsförfarande som avses i artikel 10.3.

Kapitel V

Övergripande programmet

Artikel 37

Operativa mål

Förutom de allmänna mål för Integrerade programmet som anges i artiklarna 1 och 2 skall det övergripande programmet ha följande operativa mål:

a) Att stödja policyutvecklingen för livslångt lärande på europeisk nivå, särskilt inom ramen för Lissabon-, Bologna- och Köpenhamnsprocesserna och deras efterföljare.

b) Att se till att det finns lämplig tillgång till jämförbara data, statistiska uppgifter och analyser som policyutvecklingen för livslångt lärande kan bygga på.

c) Att övervaka framstegen mot målen inom livslångt lärande, samt kartlägga områden som skall ägnas särskild uppmärksamhet.

d) Att främja språkinlärning och stödja språklig mångfald i medlemsstaterna.

e) Att stödja utarbetandet av innovativa IKT-baserade innehåll, tjänster, undervisningsmetoder och rutiner för livslångt lärande.

f) Att se till att Integrerade programmets resultat erkänns, visas och genomförs i bred skala.

Artikel 38

Insatser

1. Följande insatser kan få stöd inom det centrala verksamhetsområde som avses i artikel 2.2 a:

a) Rörlighet för enskilda personer, enligt vad som avses i artikel 5.1 a, inbegripet studiebesök för experter och tjänstemän som utses av nationella, regionala eller lokala myndigheter, för rektorer för utbildningsanstalter och chefer för studie- och yrkesvägledningstjänster, samt för arbetsmarknadens parter.

b) Multilaterala projekt, enligt vad som avses i artikel 5.1 e, som syftar till att förbereda och testa policyförslag som utarbetats på gemenskapsnivå.

c) Multilaterala nätverk för samarbete, enligt vad som avses i artikel 5.1 e, av experter eller institut som arbetar tillsammans i policyfrågor. Sådana nätverk kan omfatta

i) tematiska nätverk som arbetar med frågor som gäller innehållet i livslångt lärande eller metoder och policy i samband med livslångt lärande. Sådana nätverk kan observera, utbyta, kartlägga och analysera goda lösningar och innovation, samt föreslå bättre och bredare användning av sådana lösningar i alla medlemsstater,

ii) ständiga konferenser om policyfrågor som syftar till att samordna policy på europeisk nivå vad gäller strategiska frågor inom livslångt lärande.

d) Observation och analys av policy och system inom livslångt lärande, enligt vad som avses i artikel 5.1 f, vilka får inbegripa

i) studier och jämförande forskning,

ii) utarbetande av indikatorer och statistiska undersökningar, inbegripet stöd till arbete som företas inom livslångt lärande i samarbete med Eurostat,

iii) stöd till Eurydice-nätverket arbete samt bekostande av Eurydices europeiska enhet vilken inrättats av kommissionen.

e) Insatser för att stödja tydlighet i och erkännande av kvalifikationer och meriter, inbegripet sådana som förvärvats genom icke-formellt och informellt lärande, information och vägledning om rörlighet i lärandesyfte, och samarbete inom kvalitetssäkring, enligt vad som avses i artikel 5.1 f, vilket får inbegripa

i) nätverk av organisationer som underlättar rörlighet och erkännande, exempelvis Euroguidance och nationella informationscentrum för akademiskt erkännande (NARIC-centrum),

ii) stöd till transnationella webbaserade tjänster, exempelvis Ploteus,

(iii) verksamhet inom Europass-initiativet i enlighet med Europaparlamentets och rådets beslut om en enhetlig ram för tydighet i kvalifikationer och färdigheter.

f) Övriga initiativ enligt vad som avses i artikel 5.1 h ("Kompletterande åtgärder") som syftar till att främja målen i det centrala verksamhetsområde som avses i artikel 2.2. a).

2. Följande strategiska insatser, vilka är avsedda att möta behov inom undervisning och lärande på mer än en etapp i livet, kan få bidrag inom det centrala verksamhetsområde som avses i artikel 2.2. b:

a) Multilaterala projekt, enligt vad som avses i artikel 5.1 e, som bland annat syftar till

i) utarbetande av nya läromedel för språkstudier, inbegripet databaserade kurser, och verktyg för språktester,

ii) utarbetande av verktyg och kurser för utbildning av språklärare.

b) Nätverk enligt vad som avses i artikel 5.1 e inom språkinlärning och språklig mångfald.

c) Övriga initiativ som överensstämmer med Integrerade programmets mål, enligt vad som avses i artikel 5. h, inbegripet insatser för att göra språkinlärning mer attraktivt via massmedier eller marknadsföring, PR- och informationskampanjer, samt konferenser, studier och statistiska indikatorer inom språkinlärning och språklig mångfald.

3. Följande insatser kan få bidrag ur det centrala verksamhetsområde som avses i artikel 2.2 c:

a) Multilaterala projekt, enligt vad som avses i artikel 5.1 e, som syftar till att utarbeta och sprida innovativa metoder, innehåll, tjänster och miljöer.

b) Nätverk, enligt vad som avses i artikel 5.1 e, som syftar till att dela med sig och utbyta kunskap, erfarenhet och bra lösningar.

c) Övriga insatser som syftar till att förbättra policy och praxis inom livslångt lärande, enligt vad som beskrivs i artikel 5.1 f, vilket kan inbegripa mekanismer för utvärdering, observation, riktmärkning, förbättring av kvalitet och analys av tendenser inom teknik och undervisningsmetodik.

4. Följande insatser kan få bidrag inom det centrala verksamhetsområde som avses i artikel 2.2 d:

a) Unilaterala och nationella projekt, enligt vad som avses i artikel 5.1 d.

b) Multilaterala projekt, enligt vad som avses i artikel 5.1 e och som bland annat syftar till att

i) stödja tillvaratagande och genomförande av innovativa produkter och processer,

ii) uppmuntra samarbete mellan projekt inom samma område,

(iii) utarbeta bra lösningar vad gäller spridningsmetoder.

c) Upprättandet av referensmaterial enligt vad som avses i artikel 5.1 f, vilket kan omfatta insamling av relevanta statistiska uppgifter och studier inom spridning, tillvaratagande av resultat och utbyte av bra lösningar.

Artikel 39

Genomförandeåtgärder

1. Kommissionen skall i enlighet med förvaltningsförfarandet i artikel 10.2 besluta om åtgärder som är nödvändiga för genomförandet av det övergripande programmet när det gäller följande frågor:

a) Det årliga arbetsprogrammet, samt urvalskriterier och urvalsförfaranden.

b) Den årliga budgeten och fördelningen av medel mellan de olika insatserna i det övergripande programmet.

c) Riktlinjerna för genomförandet av det övergripande programmet och de centrala verksamhetsområdena i det.

d) Fördelningen av medel mellan medlemsstaterna för insatser som skall förvaltas genom det "förfarande via nationella programkontor" som anges i bilagan.

e) Metoderna för övervakning och utvärdering av programmet samt för spridning och överföring av resultaten.

2. De åtgärder som är nödvändiga för genomförandet av det övergripande programmet och som gäller alla andra frågor än de som anges under punkt 1 i denna artikel skall antas enligt det samrådsförfarande som avses i artikel 10.3.

Kapitel VI

Jean Monnet-programmet

Artikel 40

Tillträde till Jean Monnet-programmet

Inom ramen för Integrerade programmet och bilagan riktar Jean Monnet-programmet sig till följande målgrupper:

a) Studenter och forskare inom europeisk integration i alla former av högre utbildning (ISCED-nivåerna 5 och 6, i och utanför gemenskapen.

b) Högskolor i och utanför gemenskapen.

c) Lärare och administrativ personal vid högskolor.

d) Sammanslutningar och företrädare för personer som berörs av utbildning i och utanför gemenskapen.

e) Offentliga och privata organisationer som ansvarar för organisationen och tillhandahållandet av utbildning på lokal och regional nivå.

f) Forskningscentrum och organ i och utanför gemenskapen som sysslar med frågor som rör europeisk integration.

Artikel 41

Operativa mål

1. Förutom de allmänna mål för Integrerade programmet som anges i artiklarna 1 och 2 skall Jean Monnet-programmet ha följande operativa mål:

a) Att främja högsta kvalitet i undervisning, forskning och analys inom studier som rör den europeiska integrationen vid högskolor i och utanför gemenskapen.

b) Att öka kunskapen och medvetenheten bland specialiserade forskare och bland europeiska medborgare allmänt sett om frågor som rör den europeiska integrationen.

c) Att stödja de viktigaste europeiska institutionerna som sysslar med frågor som rör den europeiska integrationen.

d) Att stödja europeiska sammanslutningar av hög kvalitet som är verksamma inom utbildning.

Artikel 42

Insatser

1. Följande insatser kan få stöd inom det centrala verksamhetsområde som avses i artikel 2.3 a:

a) Unilaterala och nationella projekt enligt vad som avses i artikel 5.1 d, vilka kan inbegripa

i) Jean Monnet-professurer, Jean Monnet-centrum samt undervisningsmoduler,

ii) sammanslutningar av professorer, övriga högskolelärare, samt forskare som specialiserar sig på frågor som rör den europeiska integrationen,

iii) stöd till unga forskare som specialiserar sig på frågor som rör den europeiska integrationen,

iv) informations- och forskningsverksamhet som gäller gemenskapen, i syfte att främja diskussion, reflektion och kunskap om den europeiska integrationsprocessen.

b) Multilaterala projekt och nätverk, enligt vad som avses i artikel 5.1 e, vilket kan inbegripa bidrag till inrättandet av multilaterala forskningsgrupper som befattar sig med frågor som rör den europeiska integrationen.

2. Driftsbidrag enligt vad som avses i artikel 5.1 g till vissa operativa och administrativa kostnader vid följande institut som har ett syfte av europeiskt intresse får beviljas inom det centrala verksamhetsområde som avses i artikel 2.3 b:

a) College of Europe (Brygge och Natolin).

b) Europeiska universitetsinstitutet, Florens.

c) Europeiska institutet för offentlig förvaltning, Maastricht.

d) Europeiska rättsakademien, Trier.

3. Inom det centrala verksamhetsområde som avses i artikel 2.3 c får driftsbidrag enligt artikel 5.1 g beviljas till vissa operativa och administrativa kostnader vid europeiska institutioner eller sammanslutningar som är verksamma inom utbildning.

4. Bidrag får beviljas för varje år eller förlängas inom ett ramavtal om partnerskap med kommissionen.

Artikel 43

Budget

Minst 28 % av den tillgängliga budgeten för Jean Monnet-programmet skall användas som bidrag till det centrala verksamhetsområde som avses i artikel 2.3 a, minst 44 % till det centrala verksamhetsområde som avses i artikel 2.3 b, och minst 18 % till det centrala verksamhetsområde som avses i artikel 2.3 c.

Artikel 44

Genomförandeåtgärder

1. Kommissionen skall i enlighet med förvaltningsförfarandet i artikel 10.2 besluta om åtgärder som är nödvändiga för genomförandet av Jean Monnet-programmet när det gäller följande frågor:

a) Det årliga arbetsprogrammet, samt urvalskriterier och urvalsförfaranden.

b) Den årliga budgeten och fördelningen av medel mellan de olika insatserna i Jean Monnet-programmet.

c) Riktlinjerna för genomförandet av Jean Monnet-programmet och de centrala verksamhetsområdena i det.

d) Metoderna för övervakning och utvärdering av programmet samt för spridning och överföring av resultaten.

2. De åtgärder som är nödvändiga för genomförandet av Jean Monnet-programmet och som gäller alla andra frågor än de som anges under punkt 1 i denna artikel skall antas enligt det samrådsförfarande som avses i artikel 10.3.

AVDELNING III

ÖVERGÅNGSBESTÄMMELSER OCH SLUTBESTÄMMELSER

Artikel 45

Övergångsbestämmelser

Insatser som påbörjas senast den 31 december 2006 på grundval av beslut 382/1999/EG [28], beslut 253/2000/EG [29], beslut 2318/2003/EG [30], beslut 791/2004/EG [31] eller beslut [Europass] [32], skall förvaltas enligt bestämmelserna i de besluten, med det undantaget att de kommittéer som inrättats genom de besluten skall ersättas av kommittéer som inrättas genom artikel 10 i detta beslut.

[28] EGT L 146, 11.6.1999, s.33.

[29] EGT L 28, 3.2.2000, s.1.

[30] EUT L 345, 31.12.2003, s.9.

[31] EUT L 138, 30.4.2004, s.31.

[32] EUT ....

Artikel 46

Ikraftträdande

Detta beslut träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdad i Bryssel [...]

På Europaparlamentets vägnar På rådets vägnar

Ordförande Ordförande

BILAGA

AdministrativA OCH FINANSIELLA BESTÄMMELSER

A. Administrativa bestämmelser

Följande förfaranden skall gälla för förslag och urval av insatser i Integrerade programmet:

1. Förfarande via nationella programkontor

1.1 Förfarande 1

Följande insatser, vilka skall väljas ut av de lämpliga nationella programkontoren skall förvaltas genom "Förfarande 1 via de nationella programkontoren":

a) Transnationell rörlighet av personer som deltar i livslångt lärande i Europa, enligt vad som avses i artikel 5.1 a.

b) Bilaterala och multilaterala partnerskap, enligt vad som avses i artikel 5.1 b.

c) Unilaterala och nationella projekt, enligt vad som avses i artikel 5.1 d, när dessa får bidrag enligt artikel 38.4 a.

Ansökningar om bidrag till dessa insatser skall skickas till de lämpliga nationella programkontoren som utses av medlemsstaterna enligt artikel 6.2 b. De nationella programkontoren skall göra urvalet och bevilja bidrag till de sökande som väljs ut enligt de allmänna riktlinjer som skall fastställas enligt artiklarna 26, 31, 36 och 39. De nationella programkontoren skall betala ut bidragen till mottagare i sina respektive medlemsstater. Varje partner i ett bilateralt eller multilateralt partnerskap skall få bidrag direkt från sitt eget nationella programkontor.

1.2 Förfarande 2

Följande insats, där urvalet görs av kommissionen, men utvärderings- och avtalsförfarandena sköts av de nationella programkontoren, skall förvaltas genom "Förfarande 2 via de nationella programkontoren":

- Multilaterala projekt, enligt vad som avses i artikel 5.1 c.

Ansökningar om bidrag till denna insats skall skickas till det nationella programkontor som utses av projektsamordnarens medlemsstat enligt artikel 6.2 b. Det nationella programkontoret i projektsamordnarens medlemsstat skall bedöma ansökningarna och lämna till kommissionen en förteckning över förslag som den kan tänka sig att godta. Kommissionen skall fatta sitt beslut på grundval av denna förteckning, efter vilket det nationella programkontor skall bevilja ett lämpligt bidrag till de utvalda sökande, enligt de allmänna riktlinjer som skall fastställas enligt artikel 31. Innan det lämnar in förteckningen till kommissionen, skall det nationella programkontoret i det landet där projektet samordnas kontakta de nationella programkontoren för alla projektpartner. De nationella programkontoren skall betala ut bidragen till de utvalda projektsamordnarna i sina respektive medlemsstater, vilka kommer att ansvara för utbetalningen av bidragen till de partner som deltar i projekten.

2. Förfarande via kommissionen

Följande insatser, där projektförslag lämnas in till kommissionen och där kommissionen fattar beslut om urvalet, skall förvaltas genom "förfarande via kommissionen":

(a) Unilaterala och nationella projekt, enligt vad som avses i artikel 5.1 d, med undantag för de insatser som får bidrag enligt artikel 38.4 a.

(b) Multilaterala projekt och nätverk enligt vad som avses i artikel 5.1e.

(c) Iakttagelser och analyser av policy och system inom livslångt lärande, upprättande av referensmaterial, inbegripet undersökningar, statistik, analyser och indikatorer, insatser för att stödja tydligheten och erkännande av meriter och tidigare lärande, enligt vad som avses i artikel 5.1 f.

(d) Driftsbidrag, enligt vad som avses i artikel 5.1 g.

(e) Andra initiativ som överensstämmer med målen för Integrerade programmet ("Kompletterande åtgärder") enligt vad som avses i artikel 5.1 h.

Ansökningar om bidrag till dessa insatser skall skickas till kommissionen, som skall göra urvalet och bevilja bidrag till de sökande enligt de allmänna riktlinjer som skall fastställas enligt artiklarna 9, 21, 26, 31, 36, 39 och 44.

B. Finansiella bestämmelser

Kommissionen skall se till att de finansiella och administrativa kraven som åläggs mottagarna av bidrag ur Integrerade programmet står i proportion till bidragets höjd. I synnerhet skall kommissionen se till att de finansiella bestämmelserna och kraven vad gäller ansökning till och rapporterande av rörlighet för enskilda personer och beträffande partnerskap förblir användarvänliga och tillräckligt enkla, så att de inte begränsar tillträdet för mindre gynnade individer och de institutioner eller organisationer som arbetar med dem.

1. Insatser som förvaltas genom förfarandet via de nationella programkontoren

1.1 Gemenskapens medel som är avsedda som finansiellt stöd för de insatser som skall förvaltas genom förfarandet via de nationella programkontoren i enlighet med avsnitt A punkt 1 i denna bilaga, skall fördelas mellan medlemsstaterna enligt de formler som fastställs av kommissionen i enlighet med artikel 10.2, vilka kan inbegripa följande element:

(a) Ett minimibelopp som tilldelas varje medlemsstat, vilket skall fastställas i enlighet med den tillgängliga budget för insatsen i fråga.

(b) Återstoden skall fördelas mellan medlemsstaterna med ledning av

i) skillnaderna i levnadskostnader mellan medlemsstaterna,

ii) avståndet mellan huvudstäderna i varje medlemsstat,

(iii) nivån på efterfrågan på och/eller deltagande i den berörda insatsen i varje medlemsstat,

(iv) det sammanlagda antalet i varje medlemsstat av

- elever och lärare inom skolutbildningen för skolpartnerskap och utbyte i Comenius-programmet som fastställs i artikel 19.1. a och 19.1. b,

- studenter och/eller utexaminerande vid högskolor för studentutbyte och intensiva program inom Erasmus-programmet som fastställs i artikel 24.1 a i och artikel 24.1 a iv,

- lärare vid högskolor, för rörlighet för lärare och rörlighet för övriga insatser för personal inom Erasmus-programmet som fastställs i artikel 24.1 a ii och 24.1 a iii,

- invånare totalt och antal personer i åldern 15-35 år i förhållande till den sammanlagda befolkningen, för rörlighet, partnerskap samt bilaterala och multilateral projekt inom Leonardo da Vinci-programmet som fastställs i artikel 29.1 a), 29.1 b) och 29.1 c),

- vuxna, för rörlighet och partnerskap inom Grundtvig-programmet som fastställs i artikel 34.1 a) och b).

1.2 Gemenskapens medel som på detta sätt fördelas skall förvaltas av de nationella programkontoren vilka fastställs i artikel 6.2 b).

1.3 Kommissionen skall i samarbete med medlemsstaterna vidta de nödvändiga åtgärderna för att främja ett balanserat deltagande på gemenskapsnivå och nationell nivå, och där detta är lämpligt på regional nivå och, där detta är lämpligt över olika ämnesområden. Den andel som anslås till dessa åtgärder får inte överstiga 5 % av den årliga budget som är tillgänglig för finansiering av åtgärderna i fråga.

2. Mottagare

De institutioner som finns förtecknade i artikel 42.2 i detta beslut utses härmed till bidragsmottagare inom Integrerade programmet, i enlighet med artikel 168 i kommissionens förordning nr 2342/2002.

De nationella enheter som utgör NARIC-nätverket, Eurydice-nätverket, Euroguidance-nätverket, de nationella informationscentrum om yrkeskvalifikationer och de nationella centrumet för Europass fungerar som organ för att genomföra programmet på nationell nivå, i enlighet med bestämmelserna i artikel 54.2 c) i rådets förordning nr 1605/2002 och artikel 38 i kommissionens förordning nr 2342/2002.

3. Slag av bidragsmottagare

I enlighet med artikel 114.1 i rådets förordning nr 1605/2002 får bidrag beviljas till fysiska personer. De får vara i form av stipendier.

4. Schablonbidrag, tabeller med enhetskostnader samt priser

Schablonbidrag och/eller enhetskostnader, enligt vad som föreskrivs i artikel 181.1 i kommissionens förordning nr 2342/2002 får användas till de insatser som avses i artikel 5.

Kommissionen får besluta angående prisutdelning i samband med verksamhet som genomförs inom ramen för Integrerade programmet.

5. Organ som verkar för mål av gemensamt europeiskt intresse

Där driftsbidrag beviljas ur detta program till organ som verkar för mål av gemensamt europeiskt intresse enligt definitionen i artikel 162 i kommissionens förordning nr 2342/2002, skall de, i enlighet med artikel 113.2 i rådets förordning nr 1605/2002, inte förlängas enligt principen om stegvis minskning.

6. De sökandes yrkeskunskaper och kvalifikationer

Kommissionen får b