Även om det finns regler för redovisning av tillgångar och ”svängdörrsproblematiken” har dessa brister. Tjänstemän som omfattas av lagen om förebyggande av intressekonflikter måste redovisa sina tillgångar, oavsett om de är förvärvade eller nedärvda, och identifiera inkomstkällorna från yrkesverksamhet och icke-professionell verksamhet. De måste också redovisa tillgångarna och inkomsterna för sin make, maka eller partner samt minderåriga barn. Kommissionen för förebyggande av intressekonflikter offentliggör innehållet i dessa redovisningar på nätet . I praktiken lämnar dock tjänstemän endast in sina redovisningar när de inleder sin tjänst och vid avgång eller återutnämning, men inte för att spegla eventuella statusändringar under deras mandatperiod. Kommissionen för förebyggande av intressekonflikter kan begära särskilda redovisningar, men har begränsade möjligheter att bestraffa bristande redovisningar. Personer med höga verkställande befattningar förväntas visserligen följa högre integritets- och öppenhetsnormer, men är inte skyldiga att regelbundet lämna in ekonomiska redovisningar . Lagen om förebyggande av intressekonflikter innehåller en avkylningsperiod på ett år för tjänstemän. Denna period har ansetts vara för kort av Greco, som även har rekommenderat att kommissionen för förebyggande av intressekonflikter får en medlande roll i bedömningen av potentiella konflikter i samband med övergångar från den offentliga till den privata sektorn .

Ändringarna av det straffrättsliga förfarandet syftar till att öka det straffrättsliga systemets effektivitet, där stora eftersläpningar och utdragna förfaranden är en utmaning. Under 2019 ökade antalet eftersläpande mål och handläggningstiden i första instans vid distrikts- och regiondomstolar (till 678 respektive 930 dagar i genomsnitt). Ökningen berodde delvis på att man prioriterade att avgöra de äldsta målen, vilket ökade den genomsnittliga längden på avgjorda mål. Vid Högsta domstolen tog det dock i genomsnitt bara 138 dagar att avgöra ett brottmål 2019 En rapporterad brist på processmässig disciplin från vissa advokaters sida under domstolsförfaranden för godkännande av åtal leder ofta till stora förseningar . Ändringarna av lagen om brottmålsförfaranden från december 2019 syftar till att påskynda förfarandena vid åtalsgranskande domaravdelningar och brottmålsförfarandena som helhet . År 2019 behandlade åklagarmyndigheten fler brottmål än den fick in (en avslutandegrad på 102 %), vilket minskade antalet eftersläpande fall med nästan 23 % .

Statens rättsliga råd och de statliga åklagarnas råd samt åklagarmyndigheten står inför utmaningar avseende personal. Statens rättsliga råd och de statliga åklagarnas råd har stora befogenheter , men deras administrativa kapacitet är fortfarande mycket begränsad. Antalet anställda är mycket lågt, med hänsyn till att endast ordföranden för statens rättsliga råd till största delen befrias från sina rättsliga åligganden (till 75 %), medan andra domstolsledamöter endast befrias från en liten del (till 20 %) . Under perioden 2017–2019 ökade de ekonomiska resurserna för statens rättsliga råd och de statliga åklagarnas råd med 25 % respektive 28 %. På grund av bristande ekonomiska resurser anställde dock statens rättsliga råd bara fem tjänstemän 2020, trots personalplanen som medgav elva tjänstemän. De statliga åklagarnas råd har bara tre tjänstemän (personalplanen medger tio). På grund av bristen på tillräcklig personal har de statliga åklagarnas råd svårt att utarbeta en strategi för att förbättra åklagarmyndighetens övergripande kvalitet . Resursbristen i båda råden utgör en allvarlig utmaning, särskilt i samband med det kommande offentliggörandet av tillgångar och behovet av att kontrollera de uppgifter som lämnats in av 1 712 domare och 635 statliga åklagare . Vad gäller åklagarmyndigheten har personalen utökats (nya biträdande statliga åklagare och praktikanter). Det är dock fortfarande svårt att locka till sig kandidater för tjänster som specialiserade ekonomiska utredare på grund av konkurrensbegränsande anställningsvillkor . Bristen på finansspecialister har negativa följder för åklagarmyndighetens förmåga att bekämpa ekonomisk brottslighet eftersom dessa utredare skulle hjälpa de statliga åklagarna att analysera komplexa finansiella uppgifter. Åklagarmyndigheten föreslog för regeringen att höja lönerna för blivande ekonomiska utredare .

Trots att det finns särskilda mekanismer är allmänhets deltagande relativt svagt. Regeringens lagstiftningsavdelning (GLO) samordnar offentliga samråd och administrerar portalen för e-samråd. De flesta institutioner förlitar sig helt på samråd på nätet snarare än att kombinera flera samrådsmetoder . Aktörer deltar ofta via plattformen för e-samråd e-Savjetovanja och antalet samråd ökar . Samrådens kvalitet är dock bristande och utnyttjandet av kommentarer är fortfarande lågt. Informationsombudets analys visar att antalet klagomål kopplade till offentliga samråd ökade under 2019 . De orsaker som uppgavs var att samrådet inte ägde rum, var kortare än 30 dagar eller att antingen samrådsplanerna eller rapporten om det genomförda samrådet inte offentliggjordes. Sammanlagt 19 543 kommentarer analyserades 2019 (23 035 år 2018). Av dessa godtogs bara 16 % av kommentarerna helt och 6 % delvis, medan 25 % noterades, 31 % tillbakavisades och 22 % aldrig besvarades . De behöriga organen är skyldiga att genomföra ett offentligt samråd på nätet i upp till 30 dagar, men i bara 40 % av fallen genomfördes samråd med hela den lagstadgade tidsfristen. Det låga utnyttjandet av kommentarer togs också upp av parter i den sociala dialogen, som upplevde samråden som formalistiska snarare än konkreta .

Tillgång till information garanteras genom lag, men processen är långsam. Informationsombudet är ett oberoende organ som skyddar och genomför lagen om tillgång till information. Rätten till tillgång till information har visserligen föreskrivits i lagen sedan 2003, men situationen förbättrades i och med lagen om tillgång till information och det första informationsombudet 2013. Ombudet tillhandahåller rättsligt skydd för rätten att få tillgång till offentlig information och återanvända den (öppna data), övervakar offentliggörandet av myndigheters arbete och ökar medvetenheten. Det är ett relativt litet kontor (17 anställda). Enligt lagen om tillgång till information måste varje offentlig myndighet utse en informationsansvarig för behandling av förfrågningar om information . Om en direkt sanktionsbefogenhet infördes skulle det bidra till att motverka överträdelser. Ombudet kan lämna in förslag om att åtala och utfärda beslut om förseelser . Över hälften av alla överklaganden som inkom till informationsombudet 2019 lämnades in på grund av att myndigheterna inte behandlade förfrågningar om tillgång till information inom de lagställda tidsfristerna . Informationsombudet utfärdade en rapport där oro uttrycktes över genomförandet av lagen om rätt till tillgång till information . Enligt MPM 2020 utövas rätten till information främst genom överklagandeförfaranden och informationsombudets direkta inblandning .

European Federation of Journalists (2019), Croatian journalists stage protest against abusive lawsuits: https://europeanjournalists.org/blog/2019/03/05/croatian-journalists-stage-protest-against-abusive-lawsuits/ .

Commission staff working document – Country Report Croatia 2019 including an in-depth review on the prevention and correction of macroeconomic imbalances accompanying the document communication from the Commission to the European Parliament, the European Council, the Council, the European Central Bank and the Eurogroup 2019 European Semester: Assessment of progress on structural reforms, prevention and correction of macroeconomic imbalances, and results of in-depth reviews under Regulation (EU) No 1176/2011, COM(2019) 150 final.

Europeiska nätverket för domstolsadministrationer (2020), bidrag till 2020 års rapport om rättsstatsprincipen.

Global Alliance of National Human Rights Institutitons – GANHRI (2019), Report and Recommendations of the Session of the Sub-Committee on Accreditation (SCA) – mars 2019: https://nhri.ohchr.org/EN/AboutUs/GANHRIAccreditation/Documents/SCA%20Report%20March%202019%20-%20EN%20.pdf .

Gong (2019), Letter to GRECO: Plenkovic undermines the fight against corruption: https://www.gong.hr/en/good-governance/anti-corruption-policy/letter-to-greco-plenkovic-undermines-the-fight-aga/ .

GRECO (2014), Fourth evaluation round – Evaluation report on Croatia on corruption prevention in respect of members of parliament, judges and prosecutors.

GRECO (2020), Fifth evaluation round – Evaluation report on Croatia on preventing corruption and promoting integrity in central governments (top executive functions) and law enforcement agencies.

Informationsombudet (2019), rapport om genomförandet av lagen om tillgång till information för 2018, lämnad till det kroatiska parlamentet.

Informationsombudet (2020), rapport om genomförandet av lagen om tillgång till information för 2019, lämnad till det kroatiska parlamentet. https://www.pristupinfo.hr/dokumenti-i-publikacije/izvjesca-o-provedbi-zppi/

Justitieministeriet (2019), uppgifter om domstolarnas effektivitet.

N1 (2020), Plenković announcing the end of immunity for members of the Government: a relic of the 1990s: http://hr.n1info.com/Video/Info/a529417/Plenkovic-najavio-ukidanje-imuniteta-za-clanove-Vlade-To-je-relikt-devedesetih.html .

OECD (2019), Regulatory policy in Croatia: Implementation is key.

Republiken Kroatiens folkombudsman, årsrapport för 2013, 2017, 2018 och 2019.

Rekommendation till rådsrekommendation om Kroatiens nationella reformprogram 2020 med avgivande av rådets yttrande om Kroatiens konvergensprogram ST 8184/20, COM(2020) 511 final.

Reportrar utan gränser, landsida: Kroatien. https://rsf.org/en/croatia .

Åklagarmyndigheten (2020), rapport till åklagarmyndigheten 2019.

Kroatiens högsta domstol, dom av den 12 februari 2019, Rev 2868/2018-2: http://hr.n1info.com/Binary/245/Odluka-Vrhovnog-suda-o-kreditima-u-CHF.pdf .

Sustainable Governance Indicators (2019), Sustainable governance indicators platform 2019: https://www.sgi-network.org/2019/Downloads .

Virtuellt landsbesök i Kroatien i samband med 2020 års rapport om rättsstatsprincipen.

World Bank, Worldwide Governance Indicators: https://databank.worldbank.org/source/worldwide-governance-indicators .