A4-0198/98

Resolution om rättvis och solidarisk handel

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

- med beaktande av sin resolution av den 8 oktober 1991 om kaffekonsumtionen som ett sätt att aktivt stödja de små producenterna av kaffe i tredje världen samt införande av sådant kaffe i de europeiska institutionerna ((EGT C 280, 8.10.1991, s. 33.)),

- med beaktande av sin resolution av den 19 januari 1994 om främjande av rättvisa och solidaritet inom handeln mellan nord och syd ((EGT C 44, 14.2.1994, s. 119.)),

- med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande om «Europeisk 'fair trade'-märkning ((EGT C 204, 15.7.1996, s. 41.))",

- med beaktande av förslaget till rådets förordning (EG) om tillämpning av de speciella stödåtgärderna till förmån för arbetstagares rättigheter och miljöskydd, enligt vad som stadgas i artiklarna 7 och 8 i rådets förordning (EG) 3281/94 och 1256/96 om tillämpning av en flerårig ordning med allmänna tullförmåner för vissa industri- och jordbruksprodukter med ursprung i utvecklingsländerna ((EGT C 360, 26.11.1997, s. 9.)), om sitt yttrande av den 16 december i detta ämne ((EGT C 14, 19.1.1998, s. 28.))

- med beaktande av sin resolution av den 15 maj 1997 om rättvisemärkning ((EGT C 167, 2.6.1997, s. 158.)),

- med beaktande av eurobarometern 1997 om EU-konsumenternas attityder till rättvisemärkta bananer,

- med beaktande av sin resolution av den 2 oktober 1997 om kommissionens grönbok om förbindelserna mellan Europeiska unionen och AVS-länderna inför 2000-talet - Utmaningar och valmöjligheter inför ett nytt partnerskap ((EGT C 325, 27.10.1997, s. 28.)),

- med beaktande av sin resolution av den 1 april 1998 om kommissionens meddelande om riktlinjer inför förhandlingarna om nya samarbetsavtal med länderna i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet (AVS) ((Protokollet av detta datum, del II.10.)),

- med beaktande av artikel 148 i arbetsordningen,

- med beaktande av betänkandet från utskottet för utveckling och samarbete och yttrandet från utskottet för externa ekonomiska förbindelser (A4-0198/98), och av följande skäl:

A. Rättvis och solidarisk handel har visat sig vara ett av de mest effektiva sätten att gynna utvecklingen.

B. Det har gjorts viktiga rön av hur rättvis och solidarisk handel fungerat som ett viktigt instrument för att gynna den mänskliga utvecklingen och främja framväxten av internationella ekonomiska regler och handelsregler som syftar till större rättvisa och jämlikhet mellan nord och syd.

C. De villkor som råder i socialt hänseende och i fråga om miljön är faktorer med en avgörande betydelse för livskvaliteten och väsentliga faktorer för utvecklingen.

D. Strukturerna inom den internationella handeln präglas fortsättningsvis av stor ojämlikhet så att utvecklingsländerna i hög grad tilldelas rollen av att exportera råvaror för vidareförädling i industriländerna där en stor del av mervärdet tillskapas.

E. Europaparlamentet har vid upprepade tillfällen efterlyst att sociala klausuler och miljöklausuler skall tas med i internationella avtal och i reglerna för Världshandelsorganisationen (WTO).

F. Främjandet av en rättvis och solidarisk handel bör ske på institutionell nivå: inom EU:s övergripande utvecklingspolitik, via det kommande avtalet med AVS-länderna efter den nuvarande Lomékonventionen och genom förordningen om länderna i Asien och Latinamerika.

G. Strävandena att underlätta den rättvisa och solidariska handeln får inte begränsas bara till utvecklingspolitiken utan bör även utgöra en del av handels- och jordbrukspolitiken.

H. Huvudmålet för en rättvis och solidarisk handel består på kort sikt i att skapa ökade möjligheter för utvecklingsländernas arbetare och producenter i liten skala och på det sättet bidra till att främja en hållbar social och ekonomisk utveckling i deras samhällen.

I. På längre sikt strävar den rättvisa och solidariska handeln efter att påverka systemet för den internationella handeln i en mera rättvis riktning, vilket sker genom att föregå med exempel och genom påtryckningar på regeringar, internationella organisationer och företag så att dessa skall erkänna de huvudsakliga dragen inom den rättvisa handeln och göra dem till sina.

J. Inom ramen för rättvis och solidarisk handel måste man beakta den aktiva roll som kvinnor spelar. Kvinnor är de huvudsakliga ekonomiska aktörerna i en hållbar utveckling.

K. Den rättvisa och solidariska handeln ger ett positivt bidrag till den allmänna medvetenheten om relationerna mellan nord och syd, särskilt genom att stärka samarbetet mellan de enskilda medborgarna.

L. Med tanke på den framgång rättvis och solidarisk handel haft i egenskap av samarbetsform finns det en risk för att begreppet rättvis och solidarisk missbrukas.

M. Man måste värna om den rättvisa och solidariska handelns särskilda betydelse och motverka varje förändring av denna handel till handelsformer som inte har att göra med främjande av nya och rättvisare regler för förbindelserna mellan nord och syd.

N. Inom sektorn för rättvis och solidarisk handel har det inte uppställts några verkligt gemensamma kriterier för vad rättvis och solidarisk handel egentligen skall bestå i.

O. Det bör uppställas vissa minimikriterier för vad som skall anses vara rättvis och solidarisk handel.

P. EU:s stöd till den rättvisa och solidariska handeln måste bygga på dessa kriterier.

Q. När kommissionen bedömer ansökningar om projekt bör kommissionen pröva om dessa kriterier respekteras.

R. Det är därför viktigt att sektorn för rättvis och solidarisk handel når fram till en gemensam definition av begreppet «rättvis och solidarisk handel» så att denna sektor tydligt avgränsas från andra former av handel och så det samtidigt finns utrymme inom den för att utveckla nya produkter och marknader.

S. En sådan definition skulle kunna utgöra ett ramverk inom vilket EU-stöd kan ges till verksamhet inom rättvis och solidarisk handel.

T. Konsumenternas förtroende för rättvisemärkta produkter gagnas av en öppen anpassning av kriterierna och en oberoende och öppen kontroll av mekanismen.

U. Åtgärder avsedda att ge de organ som arbetar med rättvisemärkning ökad trovärdighet bör uppmuntras.

V. Rättvisemärkningen måste hållas isär från handeln med rättvisemärkta produkter.

W. Det råder ett konstant behov av stöd till partnerorganisationer i utvecklingsländerna inom områden som varuformgivning, kvalitetskontroll, kunskap om marknaderna i Europa, hållbara produktionsmetoder etc.

X. Det är oroväckande att kommissionen inte har någon klart utformad politik för rättvis och solidarisk handel och att det inte heller förekommer någon strukturerad samordning mellan de olika generaldirektoraten.

Y. I dagens läge är biståndet och stödet till organisationer som verkar till förmån för den rättvisa och solidariska handeln både begränsat och splittrat.

Z. Hittills har största delen av gemenskapens stöd till sektorn för den rättvisa och solidariska handeln använts för att öka medvetenheten i Europa.

AA. En nyligen utförd opinionsundersökning (en så kallad eurobarometer) ger klart vid handen att medvetenheten om begreppet rättvis och solidarisk handel ökat men att det råder avsevärda skillnader i fråga om hur utbredd denna medvetenhet är i de olika EU-länderna.

AB. Det bör betonas att den rättvisa och solidariska handeln, i snäv bemärkelse, och olika etiska affärsregler kompletterar varandra och de initiativ som nyligen tagits när det gäller affärsregler, såsom «Clean Clothes Campaign» och «Ethical Trade Initiative», bör varmt välkomnas.

AC. Att alla gemenskapsinstitutioner använde produkter från rättvis och solidarisk handel inom sin interna verksamhet, vilket Europaparlamentet tidigare efterfrågat, skulle ha ett symboliskt värde och gynna denna handel.

AD. I dagens läge kan politiken för marknadstillträde vålla svårigheter för sådana företag som marknadsför produkter från rättvis och solidarisk handel.

AE. Världshandelsorganisationens generaldirektör har underrättat utskottet för utveckling och samarbete att det finns olika sätt som är förenliga med Världshandelsorganisationens regler och med vilkas hjälp regeringarna kan stödja den rättvisa och solidariska handeln, under förutsättning att det därvid inte inträffar någon diskriminering mellan de olika utvecklingsländerna.

AF. Världshandelsorganisationen har bestämmelser om särskilda tilläggsåtgärder som kan vidtas till förmån för utvecklingsländerna och snart kommer en ny förhandlingsrunda att inledas inom Världshandelsorganisationen.

1. Parlamentet uppmanar kommissionen att ta med underlättandet av rättvis och solidarisk handel som ett led i EU:s utrikespolitik, utvecklingspolitik och handelspolitik och omfatta utveckling av riktlinjer för europeiska multinationella företag som är verksamma i utvecklingsländer och särskilt se till att det sker en ordentlig samordning mellan berörda direktorat och avdelningar samt att nödvändiga administrativa strukturer för genomförandet av den inrättas,

2. riktar ett upprop om att främjandet av rättvis och solidarisk handel skall finnas med som ett redskap i utvecklingens tjänst vid ingående av nya avtal med AVS-staterna (Afrika, Västindien, Stillahavsområdet); uppmanar också till att rättvis och solidarisk handel skall tas med i samarbetsavtalen med länder som omfattas av förordningen om Asien och Latinamerika,

3. uppmanar kommissionen att så snabbt som möjligt utarbeta ett meddelande om rättvis och solidarisk handel,

4. uppmanar kommissionen att företa en världsomfattande undersökning om möjligheterna till ytterligare stöd till rättvis och solidarisk handel,

5. uppmanar kommissionen att förbättra samordningen av sin verksamhet när det gäller rättvis handel genom de olika generaldirektorat som ansvarar för utvecklingsfrågor, handelsfrågor, social- och konsumentfrågor, fackliga rättigheter, små och medelstora företag,

6. rekommenderar att en särskild budgetpost skapas för rättvis och solidarisk handel,

7. uppmanar kommissionen att använda medel som anslagits till rättvis och solidarisk handel

- i utvecklingsländer, däribland åtgärder för att inleda nya projekt i den rättvisa och solidariska handelns tecken, ge tekniskt bistånd, däribland lämpligt tekniskt bistånd och utbildning när gäller att utföra marknadsundersökningar och utveckla affärsstrategier, krediter som automatisk förlängs och som baseras på låga räntor samt uppmuntra övergångar till industriell bearbetning (mervärdesskapande förädling) av produkter och stödja mottagarnas förmåga att uppfylla europeiska normer i fråga om hälsa och säkerhet och

- inom EU, för att stödja åtgärder som främjar handel och tillgång till marknaden för rättviseprodukter från mindre gynnade grupper,

8. uppmanar kommissionen att, vad gäller samfinansieringen av projekt rörande rättvis och solidarisk handel, göra följande:

- bevilja projekt som förenar stödet till utveckling i tredje land med utbildningsåtgärder för utveckling inom Europeiska unionen,

- undersöka bestämmelserna för stöd till projekt för rättvis och solidarisk handel som läggs fram av organisationer, föreningar och andra strukturer som inte är icke-statliga organisationer (eftersom icke-statliga organisationer redan har tillgång till en särskild budgetpost),

9. välkomnar att särskilda sociala klausuler och miljöklausuler skall ingå i det allmänna systemet för tullförmåner som ett första försök att inför sociala och ekonomiska kriterier i världshandelssystemet och bildar i denna egenskap ett viktigt prejudikat; beklagar likväl att förslaget inte i dagens läge är tillräckligt generöst utformat för att få en verklig betydelse för enskilda producenter inom den rättvisa och solidariska handeln,

10. anser att rättvis och solidarisk handel bör uppfylla följande minimikriterier för att inte löpa risken att bli föremål för missbruk:

- direktköp; europeiska företag importerar direkt från lokala producentsammanslutningar utan andra mellanhänder än exportorganisationer som skapats till förmån för sina producenter; undantag skall därvid beviljas för sammanslutningar som på grund av sin särskilda situation inte kan exportera utan mellanhänder,

- ett rättvist pris sammansatt av det aktuella marknadspriset om ett sådant existerar, plus ett påslag för rättvis och solidarisk handel; detta pris får inte falla under ett bestämt minimipris,

- förskottsbetalning av en del av priset om producenten så önskar,

- inga monopol inom import och försäljning så att de som producerar rättvisemärkta produkter kan få fritt tillträde till handelns organ och butiker i detaljistledet,

- insyn i prissättningen, så konsumenten får veta vilket pris producenten de facto får för sin vara,

- långfristiga och stabila relationer med producenterna,

- produktionsvillkor i enlighet med ILO:s (den internationella arbetsorganisationens) konventioner i de fall då anställd arbetskraft medverkar,

- lika behandling av män och kvinnor samt inget barnarbete,

- respekt för miljön, skydd av de mänskliga rättigheterna och särskilt kvinnors och barns rättigheter samt värdesättande av traditionella produktionsmetoder som gynnar ekonomisk och social utveckling,

- respekt för inhemsk utveckling och uppmuntran till självstyre för lokalbefolkningen,

11. uppmanar kommissionen att stödja endast sådana projekt som står i full överensstämmelse med samtliga dessa kriterier, under förutsättning att det som producerats i samband med dessa projekt uppfyller de normer för hälsa, säkerhet och hygien som gäller inom Europeiska unionen; uppmanar trots det kommissionen att även beakta ansträngningar som görs för att uppfylla dessa kriterier, varvid motivet för att kriterierna inte uppfyllts skall beaktas inom ramen för stödet,

12. uppmanar kommissionen att bland sina projekt inkludera projekt som genomförs av kvinnor,

13. anser att kommissionens delegationer i tredje land måste få medverka vid identifierandet av nya projekt inom den rättvisa och solidariska handeln, som ryms inom definitionen och som kan komma ifråga för ekonomiskt stöd från EU,

14. uppmanar med eftertryck de huvudsakliga aktörerna inom sektorn för rättvis och solidarisk handel (organisationer som arbetar med rättvisemärkning, importörer, detaljister) att de, för att säkerställa trovärdigheten hos rörelsen för rättvis handel, skall bedriva sin verksamhet enligt de kriterier som åsyftats i punkt 10,

15. uppmuntrar till att det skapas ett gemensamt europeiskt märke för rättvis och solidarisk handel; uppmanar kommissionen att hjälpa till på denna punkt och överlag, att arbeta tillsammans med de organisationer som sysslar med rättvisemärkning för att på så sätt skapa ökad trovärdighet och erkänsla och förebygga att begreppet «rättvisemärkt» används på ett obefogat sätt som kunde vilseleda konsumenterna,

16. betonar att det är väsentligt att alla organisationer som arbetar med rättvisemärkningen, inberäknat registren över produkterna, arbetar oberoende av de organisationer som är sysselsatta med att importera eller saluföra produkterna,

17. rekommenderar att organisationerna som arbetar med rättvisemärkning skall anknyta sin verksamhet till EN:s standarder 45011 som handlar om standarder för certifieringsinstitut,

18. rekommenderar att det skall skapas ett samordnande organ för alla europeiska importörer av rättvisemärkta varor som uppfyller kriterierna; avsikten med detta organ skulle vara att se till att strukturer och information utnyttjas på bästa möjliga sätt och dessutom att det därmed skulle skapas en enda samtalspart för dialogen med de europeiska institutionerna,

19. uppmanar kommissionen att särskilt uppmärksamma program för varuförädling i u-länderna (mervärdesskapande), särskilt inom livsmedelssektorn, något som inte bara vore ägnat att bidra till mer konkurrenskraftiga priser utan också till ett överförande av teknik och kunnande,

20. uppmanar medlemsstaterna att främja i utbildnigen medvetandet om rättvis och solidarisk handel,

21. uppmanar medlemsstaterna att öka medvetenheten hos konsumenterna så att dessa har all information de behöver för att göra sitt val,

22. uppmanar kommissionen att beakta initiativ på den rättvisa och solidariska handelns område i samband med att kommissionen utformar handelspolitiken,

23. uppmanar kommissionen att inrätta mekanismer som skall vara förenliga med Världshandelsorganisationens principer och stödja initiativ på den rättvisa och solidariska handelns område utan att det därvid uppstår någon diskriminering,

24. uppmanar kommissionen att inom ramen för internationella handelsavtal arbeta för sänkta tullavgifter för bearbetade varor,

25. uppmanar i detta hänseende kommissionen och rådet att bevilja ytterligare förmåner för varor som enligt vad som framgår av rättvisemärkningen producerats i enlighet med vedertagna normer för rättvis och solidarisk handel, såsom förmånlig mervärdesbeskattning, förmånliga skattesatser och förmånliga tullavgifter,

26. uppmanar rådet och kommissionen att kräva att insatser till stöd för rättvis och solidarisk handel skall tas med vid de kommande förhandlingarna inom Världshandelsorganisationen samt att handelsinitiativ bör tas enkom för att främja bättre sociala villkor och bättre villkor för miljön i uländerna,

27. uppmanar kommissionen att öka omfånget av stödet och harmonisera de interna förfarandena så att sammanhängande bistånd skall finnas att tillgå,

28. upprepar sin rekommendation till samtliga gemenskapsinstitutioner om att använda produkter från rättvis och solidarisk handel inom sin interna verksamhet,

29. uppmanar kommissionen att den efter samråd med sektorn för rättvis och solidarisk handel skall framlägga för parlamentet en grundlig bedömning av för- och nackdelarna med en budgetpost endast för rättvis och solidarisk handel, och att vidta de åtgärder som krävs för att underlätta tillgången till medel för den rättvisa och solidariska handeln tillsammans med alla aktörer som är verksamma inom sektorn och uppfyller kriterierna under punkt 10,

30. uppmanar sin ordförande att vidarebefordra denna resolution till kommissionen och rådet.