RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN EUROPEISKA YRKESUTBILDNINGSSTIFTELSEN Årsrapport 1999

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

1. ALLMÄNT

1.1. Syfte och målsättning

1.2. Institutionell struktur

2. Stiftelsens verksamhet 1999

2.1. Kandidatländerna i Central- och Östeuropa

2.2. Sydösteuropa

2.3. De nya oberoende staterna och Mongoliet

2.4. Länderna i Medelhavsområdet

3. Tempus - Tekniskt stöd till Europeiska kommissionen

3.1. Urval 1999-2000

3.2. Kontroll

3.3. Publikationer, information och arrangemang i samband med Tempus-programmet

4. Samarbete med EU-organ

4.1. CEDEFOP

4.2. Övriga EU-organ

4.3. Gemensamma stödtjänster

5. Ekonomisk rapport

5.1. Finansieringskällor

5.2. Verkställande av 1999 års budget

5.3. Verksamhetsbaserad budgetering 1999

Bilagor

Bilaga 1 - Personal- och organisationsplan

Bilaga 2- Styrelsen

Bilaga 3 - 1999 Stiftelsens arrangemang

Bilaga 4- 1999 Stiftelsens publikationer

1. ALLMÄNT

1.1. Syfte och målsättning

Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen är ett organ inom Europeiska unionen som inrättades enligt rådets förordning 1990 [1] för att främja utvecklingen av yrkesutbildning (inklusive ledarutbildning) i länderna i Central- och Östeuropa vid övergången till marknadsekonomi. Stiftelsens mandat utökades därför till att omfatta även de nya oberoende staterna och länderna och territorierna i Medelhavsområdet. Yrkesutbildningsstiftelsen är ett centrum för sakkunskap som:

[1] Rådets förordning (EEG) nr 1360/90 EGT nr L131, 23.5 1990, s. 1 enligt ändring i förordning nr 2063/94 (EGT L 216, 20.8.1994, s. 9) enligt ändring i förordning (EG) nr 1572/98 (EGT L 206/1, 23.7.98)

*tillhandahåller analys och råd beträffande pågående initiativ och framtida behov i de länder som den bildades för att bistå (kallade partnerländer),

*underlättar kontakter och främjar utbyte av erfarenheter mellan nyckelaktörer på yrkesutbildningsområdet i form av nätverk, konferenser och seminarier,

*sprider information om bästa EU-praxis, och

*främjar samarbete mellan biståndsgivare.

Stiftelsen bidrar till denna verksamhet via sin egen budget. Den leder dessutom ett antal Phare- och Tacis-program å Europeiska kommissionens vägnar och lämnar tekniskt stöd till kommissionen för genomförandet av Tempus-programmet (se avsnitt 3 nedan). En översikt över alla Phare- och Tacis-avtalen liksom Tempus Phare- och Tempus Tacis-avtalen som förvaltas av stiftelsen finns i tabell 5 och 7.

1.2. Institutionell struktur

Stiftelsen har en styrelse som består av företrädare från medlemsstaterna och Europeiska kommissionen, som dessutom innehar ordförandeposten i styrelsen. Styrelsen godkänner stiftelsens årliga arbetsprogram och budget. En förteckning över styrelseledamöterna ingår i bilaga 2 tillsammans med en sammanfattning av de viktigaste besluten som fattades på styrelsemöten år 1999.

Styrelsen bistås av en rådgivande grupp som består av yrkesutbildningsexperter från medlemsstaterna, de 39 partnerländerna, Europeiska kommissionen, internationella organisationer och arbetsmarknadens parter. Den ger styrelsen råd angående det årliga arbetsprogrammet och har regelbundna sammankomster i undergrupper för att diskutera frågor som rör reformen av yrkesutbildningssystemen.

Stiftelsen har sitt säte i Turin. Direktören rapporterar till styrelsen och leder den rådgivande gruppen och har till sin hjälp cirka 120 anställda [2] som genomför arbetsprogrammet (inklusive de avtal den förvaltar för kommissionens räkning) och fungerar som sekretariat åt styrelsen och den rådgivande gruppen. Stiftelsens totala budget för 1999 (godkänd av styrelsen) uppgick till EUR 16,2 miljoner (se avsnitt 5 för ytterligare information om budgeten).

[2] I planen för stiftelsens bildande ingår 130 anställda

År 1999 beslutade sig direktören för att genomföra strukturella förändringar i stiftelsens organisation. Analys- och utvecklingsavdelningen och yrkesutbildningsavdelningen ersattes med fem mindre avdelningar som organiserades geografiskt. Samtidigt skapades två nya enheter till stöd för den nya strukturen: enheten för planering, kontroll och utvärdering samt utvecklingsenheten (organisationsplanen och uppgifter om personalens befattningar och nationalitet finns i bilaga 1). Omorganisationens andra fas inleddes senare under året då de centrala tjänsteavdelningarna ställdes i fokus. Resultaten av denna översyn presenterades våren 2000.

2. Stiftelsens verksamhet 1999

Ett regionalt angreppssätt

Så som ovan nämndes skapades år 1999 fem nya geografiska avdelningar för att rikta in stiftelsens verksamhet på behoven och prioriteringarna i de länder som stiftelsen avser att stödja. Verksamheten 1999 kom således att fokuseras på fyra ländergrupper: kandidatländerna som ansöker om medlemskap i EU [3], länderna i Sydösteuropa [4], de nya oberoende staterna och Mongoliet [5] - och de länder och områden som omfattas av Meda-programmet [6]. Därigenom kunde stiftelsen definiera särskilda strategier för dessa regioner och garantera ett mer fokuserat angreppssätt.

[3] Bulgarien, Tjeckiska republiken, Cypern, Estland, Ungern, Lettland, Litauen, Malta, Polen, Rumänien, Slovakiska republiken, Slovenien och Turkiet

[4] Albanien, Bosnien och Hercegovina, Kroatien, före detta jugoslaviska republiken Makedonien, Kosovo

[5] Armenien, Azerbajdzjan, Georgien, Kazakstan, Kirgizistan, Moldova, Mongoliet, Ryska federationen, Tadzjikistan, Turkmenistan, Ukraina, Uzbekistan

[6] Algeriet, Cypern, Egypten, Israel, Jordanien, Libanon, Malta, Marocko, Palestinska myndigheten, Syrien, Tunisien, Turkiet.

I linje med den nya geografiska fokuseringen beslutade den rådgivande gruppen på sitt årsmöte i Turin den 6-8 september att omorganisera sitt arbete för att kunna stödja den nya inriktningen. De temainriktade undergrupperna som sammanträtt under tidigare år ersattes av nya regionala undergrupper. Undergruppernas rapporter finns tillgängliga på Europeiska yrkesutbildningsstiftelsens hemsida (www.etf.eu.int).

Översikt

Stiftelsen antog sex utvecklingsmål som en ram för all verksamhet i regionerna år 1999. De var avsedda som mer övergripande mål för de länder där stiftelsen kan göra en insats med sitt arbetsprogram i syfte att:

*säkerställa att utbildningssystemets förbindelse med arbetsmarknaden stärks och att detta främjar anställningsbarhet och anpassningsförmåga,

*stödja utvecklingen av system för vidareutbildning inom ramen för ett livslångt lärande för alla,

*upprätta ett system med flexibla och erkända utbildningsstandarder,

*säkerställa att lärare och instruktörer ger en erfarenhetsbaserad undervisning som förutsätter deltagande från eleverna och att de använder moderna metoder och verktyg,

*främja ledarutbildning och bärkraftigheten hos ledarutbildningscentra,

*främja en anda av partnerskap och dess utövande mellan nyckelaktörerna inom yrkesutbildningen.

Det varierade från den ena regionen till den andra och från land till land vilka mål som prioriterades, något som framgår av tabell 1-4 som ger detaljerad information om alla projekt som finansierades inom ramen för stiftelsens budget (avdelning 3) år 1999. Stiftelsen anordnade ett antal arrangemang år 1999 som stöd för dessa övergripande mål eller i syfte att stödja särskilda projekt. En komplett förteckning över de arrangemang som organiserades år 1999 finns i bilaga 3.

Nationella observatorier

Stiftelsen fortsatte med hjälp av sitt nätverk med nationella observatorier att bevaka utvecklingen av yrkesutbildningen i partnerländerna (förutom i partnerländerna i Medelhavsområdet). Tack vare de nationella observatorierna kunde stiftelsen fastslå vilka reformer som skulle prioriteras på institutionell och politisk nivå. Ett antal analytiska och statistiska rapporter om utbildning och arbetsmarknad utarbetades år 1999 med hjälp av de uppgifter som observatorierna hade samlat in. Dessa omfattade bland annat en transnationell analys av länderna i Central- och Östeuropa och Phare-rapporten om nyckelindikatorer (för ytterligare information, se stiftelsens publikationer i bilaga 4).

Följande sidor ger en kort beskrivning av stiftelsens verksamhet inom de olika regionerna.

Kandidatländerna i Central- och Östeuropa

Stiftelsen var under 1999 starkt engagerad i att hjälpa Europeiska kommissionen att förverkliga strategin inför anslutningen i kandidatländerna. Stiftelsen vidtog då främst följande åtgärder:

*Undersökning av framgångarna för utbildningsreformerna i varje enskilt kandidatland. Sådana särskilda undersökningar och en sammanfattande rapport begärdes av Europeiska kommissionen och slutfördes i november. Kopior av rapporterna tillhandahålls av stiftelsens informations- och publikationsavdelning.

*Genomförande av ett särskilt förberedelseprogram finansierat inom Phare-programmet där varje kandidatland fick kännedom om Europeiska socialfondens verksamhet (ESF/SPP (speciellt förberedelseprogram)). Sedan följde upprättandet av ett nationellt utbildningsinstitut i varje land för att lära den offentliga sektorns tjänstemän att genomföra och sköta initiativ för utvecklingen av de mänskliga resurserna inom Europeiska socialfonden. ESF/SPP gav dessutom stiftelsen en möjlighet att bidra till förberedelserna av utvecklingen av de mänskliga resurserna i varje lands nationella preliminära utvecklingsplan (NDP), en viktig faktor i anslutningsprocessen. I planen anges de huvudsakliga dragen i en sammanhängande och integrerad helhetsstrategi för införandet av ekonomisk och social sammanhållning i varje land.

*Stöd till varje kandidatland vid utformningen av bakgrundsstudier av sysselsättningen som förberedelse till initiativet att granska sysselsättningspolitiken under kommissionens ledning.

*Verksamhet med anknytning till gemenskapens regelverk inom yrkesutbildningen. De viktigaste frågorna som behandlades var utbildning och omskolning i regionerna, samarbete och dialog på arbetsmarknaden, klarhet/ömsesidigt erkännande av utbildning och yrkeskvalifikationer samt utbildning av lärare och instruktörer.

*Gemensamma aktiviteter: stiftelsen försöker aktivt ingå partnerskap med fler biståndsgivare. År 1999 genomfördes gemensamma aktiviteter med stöd från Finland, Danmark, Italien, den flamländska regionen i Belgien och Tyskland.

*Ledarutbildningsinitiativ har genomförts i en rad kandidatländer: I Ungern gavs utbildning till 17 handelskammare och arbetsgivarorganisationer, och fondens samarbete med CEEMAN (Central and Eastern European Management Development Association) gav upphov till rapporter som byggde på studien "Bedömning av ledarutbildningsbehov i Central- och Östeuropa". I Bulgarien inledde stiftelsen ett pilotprojekt som vänder sig till arbetsgivarorganisationer, handelskammare, icke-statliga organisationer och utbildningsanordnare. Det kommer att löpa parallellt med ett kompletterande projekt som finansieras av Bayerisches Zentrum für Ost-West Management Training GmbH (OWZ) och kommer att bidra till förmågan att analysera utbildningsbehoven i små och mellanstora företag och utforma planer för utveckling av mänskliga resurser.

*Ledning av Phare yrkesutbildningsprojekt Fonden bidrog till projektledningsverksamheten genom att ställa experter till förfogande för ett antal länder i frågor angående utvecklingen av mänskliga resurser i samband med nya Phare-projekt. Under 1999 bedrevs Phare-program på områden som yrkesutbildning, ledarutbildning och högre utbildning i Bulgarien, Lettland och Estland, och en extern bedömning och ekonomisk granskning av avslutade projekt ägde rum i sju kandidatländer.

Förutom att planera årliga rapporter om yrkesutbildning engagerade sig de nationella observatorierna i kandidatländerna i en rad aktiviteter i samband med förberedelserna av anslutningen, så som anges ovan. Inom ramen för det förberedande specialprogrammet för Europeiska socialfonden, anordnade observatorierna utbildningsseminarier och konferenser för en ökad medvetenhet hos beslutsfattare. De bidrog även till att förbereda bakgrundsstudier angående sysselsättningspolitiken och att organisera en samrådsprocess på nationell nivå beträffande granskningen av yrkesutbildningsreformens framgångar. Stiftelsen anordnade nätverksträffar för Phare-ländernas observatorier i juli (Turin) och i november (Tammerfors).

2.1. Sydösteuropa

Stiftelsens främsta uppgift i Sydösteuropa år 1999 var att bidra till återuppbyggnadsprocessen i regionen sedan fientligheterna upphört. En rad åtgärder vidtogs i syfte att uppnå det målet:

*Bedömning av behoven i Albanien, Bosnien och Hercegovina, före detta jugoslaviska republiken Makedonien och Kroatien för att bedöma utbildningsnivån efter kriget i Kosovo.

*Överflyttning av en anställd från stiftelsen till kommissionens insatsstyrka i Kosovo för att bistå förberedelserna av en plan för utveckling av mänskliga resurser i Kosovo.

*Förberedelse av förslag till Europeiska kommissionen om eventuellt bidrag till demokratiseringsprocessen och den ekonomiska återuppbyggnaden både på nationell och regional nivå i form av en utbildningsreform. Kommissionen har till följd av förslagen anmodat stiftelsen att sammanställa ett paket med tänkbara åtgärder för Albanien, Bosnien och Hercegovina, Kroatien och före detta jugoslaviska republiken Makedonien.

*Bidrag till stabilitetspaktens verksamhet har inneburit deltagande i Graz-processen, en expertgrupp ledd av den österrikiska regeringen, som med framgång arbetat för utbildning som en prioriterad åtgärd enligt tabell 1 i stabilitetspakten. Stiftelsen ansvarade i samband med detta för utvecklingen av en strategi för en utbildningsreform, och på området ekonomisk återuppbyggnad (tabell 2 i stabilitetspakten) har stiftelsen intagit en samordnande roll gentemot biståndsgivarna för att iordningsställa ett paket med särskilda åtgärder för utveckling av mänskliga resurser i sydöstra Europa.

*Gemensamt utvecklingsarbete tillsammans med regeringarna i Albanien, Italien och Grekland vid förberedelsen av ett projekt på området utveckling av små och medelstora företag. I samarbete med Ekonomiska och sociala kommittén och den stabilitetsprocess som inleddes i Royaumont, har stiftelsen också förberett ett projekt för utveckling av samarbetet på arbetsmarknaden i regionen. Även det projektet har lagts fram för stabilitetspakten i finansieringssyfte.

*Ledarutbildning stiftelsen sponsrade ett seminarium som gav näringslivet ett första tillfälle att fastställa de första åtgärderna som är nödvändiga för att stödja industri- och företagssektorernas utveckling i Kosovo.

*Stiftelsen fortsatte med ledningen av Phare:s utbildningsprogram i Bosnien och Hercegovina och före detta jugoslaviska republiken Makedonien.

De särskilda omständigheter i Sydösteuropa som har uppstått till följd av den senaste tidens konflikter och ständiga etniska spänningar har inneburit såväl utmaningar som möjligheter för de nationella observatorierna i området. Observatorierna har bidragit till bedömningen av de utmaningar som yrkesutbildningen i regionen står inför förutom sitt kontinuerliga arbete med faktainsamling och analyser. Det nationella observatoriets lokaler och personal i före detta jugoslaviska republiken Makedonien har flyttats till pedagogiska institutet i Skopje. Efter intensiva förhandlingar med de nationella grupperingarna i Bosnien-Hercegovina inrättade stiftelsen år 1999 ett nationellt observatorium i landet. Observatoriets huvudkontor ligger i Mostar, med ett satellitkontor i Banja Luka. Förhandlingar har inletts med de kroatiska myndigheterna om att inrätta ett observatorium i Kroatien med avsikt att inleda verksamheten under första halvåret 2000.

2.2. De nya oberoende staterna och Mongoliet

Under 1999 uträttade stiftelsen följande:

*Försåg kommissionen med bidrag på området yrkesutbildning för de vägledande programmen 2000-2003 enligt rådets nya förordning för de nya oberoende staterna och Mongoliet som antogs den 29 december 1999 och innehåller hänvisningar till utbildning.

*Genomförde andra fasen av det parallellfinansierade projektet "Yrkesutbildningsreform i nordvästra Ryssland" med stöd av Österrike, Belgien, Finland, Frankrike, Nederländerna och Internationella arbetsorganisationen (ILO)

*Förberedde ett nytt parallellfinansierat projekt för en utbildningsreform på regional nivå i Ukraina. På seminarier i Kiev uttalade fem länder en önskan om att delta. Planeringen av ett pilotprojekt för att inrätta ett center för mänskliga rättigheter i Georgien tillsammans med FN:s utvecklingsprogram (UNDP) och regeringen avslutades och togs upp i förslaget till arbetsprogram för 2000. Andra intresserade biståndsgivare överväger att delta.

*Inledde ett samarbete med Central Asian Foundation for Management Development (CAMAN) som utgör ett nätverk med över 50 centrer för utbildning av chefer i de centralasiatiska länderna. Syftet med CAMAN-projektet är att öka kvaliteten på företagsutbildningen i Centralasien genom att expandera CAMAN:s verksamhet.

*Gav på kommissionens begäran råd beträffande ledning, kontroll och utvärdering av Tacis ledarutbildningsprogram som kostar EUR 12 miljoner. Projektet erbjuder 1000 ledare från de nya oberoende staterna praktik i EU-företag.

*Ledde genomförandet av DELPHI-programmet (finansierat av Tacis - EUR 6 miljoner) som stöder de ryska federala och regionala utbildningsministerierna. Verksamhetens tyngdpunkt flyttades 1999 från Moskva till de fem berörda regionerna (S:t Petersburg, Komi, Samara, Sverdlovsk och Novosibirsk).

*Fortsatt genomförande av Tacis-projektet "Reform av det moldoviska yrkesutbildningssystemet " (EUR 1,5 miljoner) som inleddes i juli 1998. Projektet har inneburit politisk rådgivning avseende yrkesutbildningsstrategier, arbetsmarknadsprognoser och utvecklingsmetoder för studieplaner. Nya studieplaner har utarbetats för fyra yrken och lärare har utbildats på två skolor som ett pilotprojekt.

*Ledde Tacis och stiftelsens Bistroprojekt "Bedömning av utbildningsbehov bland ledare i Ryska federationen". Detta förverkligades vid sidan av Tacis DELPHI-program och ledarutbildningsprogrammet. Projektet omfattade en kvalitetsanalys av den utbildning som 76 ryska institutioner anordnat för 4000-5000 ledare per år och en inventarieförteckning över Tacis-finansierat undervisningsmaterial.

*Stödde ett Bistro-projekt för finansiering av yrkesutbildning i Kazakstan och anordnade ett policyseminarium i frågan på hög nivå.

*Planerade och inledde arbetet med att förverkliga två nya Tacis-finansierade program: en nationell utbildningsfond i Kirgizistan och en studieplansreform i Uzbekistan.

*Startade det centralasiatiska fortgående yrkesutbildningsprojektet "Utbildning i företagsutveckling" i Kirgizistan med många deltagande företag. Projektet kommer successivt att utvidgas till Kazakstan och Uzbekistan.

*Gav ytterligare rådgivning beträffande yrkesutbildningslagstiftning - ett nationellt seminarium hölls i Armenien till stöd för diskussionsprocessen om den nya lagens innehåll och karaktär. Liknande arrangemang har ägt rum tidigare år i Bulgarien och Ryssland. I Georgien anordnades ett liknande arrangemang med policyrådgivning med regeringsdeltagande på högsta nivå angående yrkesutbildningens betydelse för ekonomiska reformer. Detta tjänade som förberedelse för ett bredare seminarium för biståndsgivare som äger rum i början av 2000.

*Det Tacis-finansierade språkutbildningsprojektet (Ukraina, Moldova, Armenien, Azerbajdzan, Georgien, Uzbekistan, Kazakstan, Kirgizistan och Vitryssland) som avslutades i juni 1999. Syftet med projektet var att utbilda språklärare, tjänstemän och affärsmän och att modernisera studieplanerna och undervisningsmaterialet. Projektet har gett goda resultat och skapat funktionsdugliga språkcentra,.

*Vid sidan om insamling av uppgifter och analysfunktioner spelade de nationella observatorierna en aktivt ledande roll i de av stiftelsens projekt, som inbegrep flera länder, för standardisering, entreprenörskap inom utbildning, personalutveckling samt i förberedelserna för djupgående studier. I Uzbekistan, Turkmenistan, Azerbajdzjan och Georgien slutfördes inventeringsrapporter om yrkesutbildningen och nationella seminarier anordnades. I de flesta länder i området organiserade observatorierna sammankomster för experter på statistik för utbildning i insamling och analys av statistiska uppgifter i samarbete med stiftelsen och UNESCO, och bidrog på det viset till att avsluta stiftelsens första insamling av statistiska uppgifter i området. Nätverket höll sitt årliga möte i mars i Turin, vilket organiserades av stiftelsen som även hade ordförandeskapet.

På grund av bristen på institutionellt stöd har stiftelsen beslutat att stänga observatorierna i Azerbajdzjan och Turkmenistan. För första gången upprättades 1999 dock ett observatorium i Armenien som blev framgångsrikt under sitt första år.

2.3. Länderna i Medelhavsområdet

I enlighet med antagandet av rådets förordning 1572/98 som utvidgade stiftelsens behörighet till att gälla även Medelhavsområdets länder och territorier ansåg kommissionen att de ytterligare uppgifter som härrör från verksamheten borde utföras inom ramen för stiftelsens befintliga resurser.

1999 var enligt Europeiska yrkesutbildningsstiftelsens första arbetsprogram för Medelhavsområdet ett introduktionsår, för att stiftelsen skulle bli bekant med den faktiska situationen och behoven i regionen och därigenom utveckla en långsiktig roll i området. De främsta målen för introduktionen var att,

a) skapa kontakter och kommunikationskanaler med lämpliga nationella och multilaterala aktörer i området, inklusive de största biståndgivarna,

b) vidare definiera stiftelsens roll och den typ av tjänster som skall tillhandahållas kommissionen inom ramen för Meda-programmet och policyn för Europa-Medelhavsområdet,

c) utveckla Europeiska yrkesutbildningsstiftelsens kunskap om och förståelse för de särskilda behoven, förväntningarna och kapaciteten i Medelhavsområdet,

d) genomföra pilotverksamheter i ett antal partnerländer inom Meda-programmet.

Stiftelsen uppfyllde dessa mål under 1999 genom att bevara det flexibla angreppssätt som var nödvändigt för att skräddarsy verksamheten till den förändrade situationen och genom att tillgodose de behov som uttalats av partnerländerna eller kommissionen. Detta var möjligt tack vare en överföring av ytterligare medel från rubrik 3 till Meda:s regionala verksamhet.

Verksamheten inriktades på följande områden:

*Skapa kontakter med lämpliga aktörer i området: ett möte i februari mellan stiftelsens personal och Europeiska kommissionens delegationer från Meda-området resulterade i att parterna kom överens om hur de skulle samarbeta i framtiden.

*24 Meda-medlemmar presenterades för stiftelsens rådgivande grupp. Ett första förberedande möte för nätverket av Meda:s rådgivande grupp organiserades i juli inför det årliga plenarium som ägde rum i september.

*Inventeringsuppdrag utfördes i Algeriet, Cypern, Jordanien, Libanon, Malta, Marocko, de palestinska områdena, Syrien, Tunisien och Turkiet av stiftelsens personal och genom direktkontakter som knutits med de nationella myndigheterna. I Algeriet knöts det även kontakter med institutioner ansvariga för ledarutbildning.

*Fastställande av stiftelsens roll i MEDA-sammanhang: möten har ägt rum med berörda kommissionstjänster inför ett vidare fastställande av stiftelsens roll och den typ av tjänster som skall tillhandahållas i enlighet med det samförståndsavtal som ingicks år 1998.

*Utveckla kunskapen om behoven i Medelhavsområdets partnerländer: länderrapporter om nationella utbildningssystem sammanställdes för Algeriet, Jordanien, Libanon, Cypern, Malta och Turkiet. Dessutom sammanställdes tre korta rapporter om kandidatländerna Cypern, Malta och Turkiet, med en översikt över utvecklingen av yrkesutbildningssystemen med hänsyn till den europeiska politiken. Rapporten om Algeriet inbegrep en analys av läget för ledarutbildningen i landet som innebar en möjlighet att skapa förbindelser med lokala utbildningsintressenter.

*Pilotverksamhet: ett seminarium till stöd för genomförandet av Manforme-programmet arrangerades i samarbete med Tunisiens yrkesutbildnings- och arbetsministerium i Tunisien i november. På seminariet deltog företrädare för de främsta ministerierna i Tunisien, yrkesförbund, arbetsmarknadspartner, internationella organisationer och biståndsgivare, liksom företrädare från Marocko och Algeriet.

*I Syrien startades ett seminarium till stöd för utvecklingsprocessen på området teknisk utbildning och yrkesutbildning i samarbete med de syrianska myndigheterna. Syftet med seminariet var att stödja införandet av lärlingsplaner anpassade till lokala behov och omständigheter.

*På Malta anordnades i december ett seminarium i samarbete med de maltesiska myndigheterna till stöd för utvecklingen av nya nationella yrkeskvalifikationer. Seminariet fokuserade på olika frågor rörande samverkan mellan utbildning och industri, studieplaner, certifikationssystem.

*Kommissionen beslutade att engagera stiftelsen vid bestämningen av ett industriellt stödprojekt i Jordanien. Ett liknande initiativ togs i Libanon i september. I Syrien var stiftelsen engagerad som observatör i definitionen av ett Meda-finansierat projekt i syfte att reformera landets yrkesutbildningssystem. Stiftelsen gjorde ytterligare insatser för de syriska myndigheterna vid ett nationellt seminarium om det dualistiska systemet som organiserades i samarbete med UNESCO.

*Bidrag till en gemensam studie ledd av Frankrike och samfinansierad med Tyskland, Italien, Spanien och Grekland om bilateral och multilateral samverkan mellan biståndgivare på yrkesutbildningsområdet i Meda-regionen. Ytterligare kontakter skapades med viktiga bilaterala och internationella biståndsgivare som är aktiva i Medelhavsområdet för attt upprätta ett framtida samarbete.

Tabell 1 - Kandidatländer - 1999 ETF- projekt finansierade från avdelning 3

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

Tabell 2 - Sydöstra Europa - 1999 ETF- projekt finansierade från avdelning 3

>Plats för tabell>

Tabell 3 - De nya oberoende staterna och Mongoliet - 1999 ETF-projekt finansierade med avdelning 3

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

Tabell 4 - MEDA - 1999 ETF-projekt finansierade av avdelning 3

>Plats för tabell>

3. Tempus - Tekniskt stöd till Europeiska kommissionen

Stiftelsen lämnade tekniskt stöd till Europeiska kommissionen för genomförandet av Tempus-programmet på grundval av två årliga avtal (Tempus Phare och Tempus Tacis) mellan kommissionen och stiftelsen. Det tekniska stödet omfattade en rad projektrelaterade aktiviteter som krävdes för ett framgångsrikt genomförande av Tempus-programmet på områdena urval, kontroll, publikationer, information och arrangemang.

3.1. Urval 1999-2000

A) Tempus Phare

>Plats för tabell>

*Gemensamma europeiska projekt: Allt som allt behandlades 462 ansökningar som registrerades, kopierades och distribuerades till Tempus nationella kontor och kommissionen. Urvalssammanträden under kommissionens ordförandeskap ägde rum i partnerländerna, vilket innebar att experter från EU och Central- och Östeuropa kunde arbeta tillsammans på plats. Det regionala sammanträde som skulle ha ägt rum i Tirana flyttades till Turin på grund av den dåvarande situationen i området. Kommissionen beslutade slutligen att finansiera 149 gemensamma europeiska projekt, varav 2 inbegrep flera länder.

*Personliga mobilitetsstipendier: 385 ansökningar behandlades under 1999 och avsåg rörlighet både till och från partnerländerna. Det totala antalet utvalda ansökningar var 187, vilket innebar att 48,6% beviljades, en ökning med 5% jämfört med 1998.

1999 var det sista året kandidatländerna hade rätt att ansöka om finansiering från Tempus. De projekt som valdes ut år 1999 pågår till slutet av år 2002.

B) Tempus Tacis

>Plats för tabell>

*1999 års ansökningsinfordran från Armenien, Azerbajdzjan, Georgien, Kazakstan, Moldova, Mongoliet, Ryska federationen, Turkmenistan, Ukraina och Uzbekistan resulterade i sammanlagt 145 ansökningar för gemensamma europeiska projekt och 118 ansökningar för kompakta projekt. Den tekniska bedömningen av ansökningarna organiserades, och urvalssammanträden under kommissionens ordförandeskap ägde rum i Kiev och Torino. Sammanlagt 73 projekt finansierades, bestående av 23 gemensamma europeiska projekt, 10 gemensamma europeiska mobilitetsprojekt och 40 kompakta projekt.

3.2. Kontroll

En av stiftelsens huvuduppgifter som en del av det tekniska stödet till kommissionen är, förutom att sköta urvalsproceduren, att kontrollera pågående och avslutade gemensamma europeiska projekt inom Tempus som pågår i två eller tre år, både ur ett finansiellt och innehållsmässigt perspektiv. Således omfattade kontrollverksamheten inom både Tempus Phare och Tempus Tacis de vanliga stora områdena, till exempel kontrakthantering och kontroll av pågående projekt både från skrivbordet och på fältet. Något som var särskilt viktigt under 1999 var stödet till inledningsfasen av Tempus första gemensamma europeiska projekt för institutionsbyggande som startades i december 1998.

3.3. Publikationer, information och arrangemang i samband med Tempus-programmet

Den tredje formen av tekniskt stöd som lämnats avser Tempus publikationer, tillhandahållandet av information och organisationen av särskilda arrangemang så som följande:

*Publicering av Tempus årsrapport för 1997 och förberedandet av förslag till Tempus årsrapport för 1998.

*ett projektregister med 16 framgångsrika Tempus Phare-projekt har upprättats som ett spridningsverktyg åt kommissionen tillsammans med uppdateringar av Tempus Phare i arbete och Tempus Tacis i arbete.

*Den nya Tempus-handboken för sökande som täcker införandet av Tempus III under 2000 - 2001 och 2001 - 2002 har publicerats och lades ut på Internet i oktober; besök till alla EU- och partnerländer organiserades under perioden oktober-december inom ramen för Tempus III informationskampanj.

*En Tempus-konferens "Utsikter för EU-finansierad samverkan inom den högre utbildningen 2000-2006" arrangerades av stiftelsen för kommissionen i Kiev i april. Arrangemanget sammanföll med antagandet av Tempus III, tredje fasen av Tempus. Protokoll från konferensen finns tillgängliga på engelska, franska, tyska och ryska på stiftelsens hemsida www.etf.eu.int.

Tabell 5 - Tempus stipendier och tekniskt stöd

>Plats för tabell>

Observera att den totala summan för Tempus-stipendier endast bygger på beräkningar, då summan kan variera beroende på Europeiska kommissionens beslut.

4. samarbete med EU-organ

4.1. CEDEFOP

Stiftelsen utvidgade sitt samarbete med CEDEFOP under 1999. Den erhöll bidrag från CEDEFOP för flera av arbetsprogrammets projekt, som till exempel lärarutbildning, integration av arbete och studier, klarhet och tydlighet i yrkeskvalifikationer och samarbete med arbetsmarknadens parter. Stiftelsen har också stött ett antal initiativ ledda av CEDEFOP och då framför allt till utvidgandet av CEDEFOP:s egen verksamhet till partnerländerna i centrala och östra Europa. Exempel på en sådan metod år 1999 var scenarioprojektet som kom att omfatta fem av kandidatländerna samt ett kapitel om forskning om yrkesutbildning i Central- och Östeuropa i CEDEFOP:s gemensamma forskningsrapport. Avtal har även slutits med CEDEFOP om gemensam publicering och gemensam utveckling av informationstekniskt stöd, bland annat via Internet.

4.2. Övriga EU-organ

Stiftelsen var tillsammans med två andra EU-organ engagerad i två projekt som finansierades inom ramen för Phare:s distansutbildningsprogram. Det var projektet hälsa och säkerhet på arbetsplatsen i samarbete med Europeiska arbetsmiljöbyrån i Bilbao och vattenvårdsprojektet i samarbete med Europeiska miljöbyrån i Köpenhamn.

4.3. Gemensamma stödtjänster

1999 var första verksamhetsåret för de tvärinstitutionella gemensamma stödtjänsterna SI2, en funktion som inrättats av sju EU-organ [7] för att inrätta och genomföra en delad stöd- och utvecklingsstruktur för nya datoriserade budget- och bokföringssystem. Ett supportcenter inrättades och drevs i Turin under överinseende av stiftelsens datorsystemsavdelning, inbegripet installation av kommissionens SI2 bokföringssystem hos varje gemenskapsorgan. Dessutom upprättades en webbaserad stöd- och kunskapsbas (http://www.etf.eu.int/css) för att hantera begäran om stöd och underhåll. Supportcentret utvecklade vidare en SI2-programvara med inriktning på allmän redovisning (SI2X), ekonomisk rapportering (SI2R) och elektronisk dokumenthantering. Pilotbyrån i Turin lyckades skapa ett papperslöst system för ekonomiska transaktioner som inspekteras och bekräftas elektroniskt av en finansiell fjärrkontrollfunktion. Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén anslöt sig till konsortiet i november 1999, ett bevis på framgångarna med denna samarbetsmetod. Stiftelsen bidrog till initiativet med sekretariat, ordförandeskap och budgetförvaltning.

[7] Europeiska utbildningsstiftelsen (Turin), Europeiska miljöbyrån (Köpenhamn), Europeiska arbetsmiljöbyrån (Bilbao), Översättningscentrum för Europeiska unionens organ (Luxemburg), Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk (Lissabon), Gemenskapens växtsortsmyndighet (Angers), Europeiska fonden för förbättring av arbets- och levnadsvillkor (Dublin)

5. Ekonomisk rapport

5.1. Finansieringskällor

Stiftelsen förvaltar medel från Europeiska unionens olika stödprogram.

Ett årligt bidrag från Europeiska gemenskapens budget för att täcka de administrativa kostnaderna liksom driftskostnaderna för det årliga arbetsprogrammet (1999 uppgick subventionerna till EUR 16,2 miljoner jämfört med EUR 15,4 miljoner 1998).

Medel via avtal som undertecknats med Europeiska kommissionen för förvaltning av Phare- och Tacisprogrammen å kommissionens vägnar. År 1999 förvaltade stiftelsen cirka EUR 53 miljoner av Phare- och Tacismedel för utbildningsprojekt (se tabell 7 för ytterligare information). Vad beträffar stiftelsens tekniska stöd till kommissionen för Tempus, förvaltade stiftelsen cirka EUR 195 miljoner [8] i Tempus Phare-medel och EUR 81 miljoner i Tempus Tacis-medel (se tabell 5 för analys).

[8] Observera att dessa belopp motsvarar den totala summan för fleråriga projekt.

5.2. Verkställande av 1999 års budget

Under årets lopp krävdes en rad överföringar inom budgeten, huvudsakligen av följande anledningar:

*De uppskattningar av löner och olika traktamenten som gjorts visade sig vara för snäva. I synnerhet var antalet anställda som lämnade stiftelsen högre än beräknat, något som ledde till ökade kostnader för flyttbidrag som är särskilt svåra att beräkna.

*Den årliga löneökningen som betalas retroaktivt från juli - december 1999 var högre än beräknad.

*De besparingar som gjorts under året inom budgetens kapitel 30 innebar att stiftelsen kunde utöka sin verksamhet på en rad områden som betraktades som prioriteringar i kapitel 31 eller intensifiera redan befintliga projekt.

Styrelsen godkände två ändringsbudgetar år 1999. Överföringarna avsåg:

*Förändringar i administrativa kostnader under avdelning 1 och 2, samt

*intensifiering av operativ verksamhet under avdelning 3.

Tabellen nedan visar situationen vid budgetens verkställande (i EUR) den 31 december 1999:

>Plats för tabell>

5.3. Verksamhetsbaserad budgetering 1999

En verksamhetsbaserad budgetering infördes år 1999 som för första gången gjorde det möjligt för stiftelsen att påvisa sambandet mellan resurser och verksamhet. Tabell 6 nedan visar de totala kostnaderna för stiftelsens verksamhet avseende personal och även proportionerna av den inbegripna budgeten.

Tabell 6

>Plats för tabell>

Tabell 7 - Phares och Tacis utbildningsavtal (Situationen den 15 december 1999)

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

*ETF Projektledning

Utfärdat i Bryssel den

På rådets vägnar

Ordförande

BILAGA

bilaga 1

personal- och organisationsplan

Tillfälligt anställda

Tabell A: Antalet tillfälligt anställda enligt kategori och nationalitet den 31 december 1999

>Plats för tabell>

Tabell B: Förändringar av personalstyrkan under 1999

>Plats för tabell>

Tabell C: Övriga anställda i stiftelsen vid utgången av 1999

Extraanställda // 4

Lokalt anställda // 12

Utstationerade nationella experter // 5

>Hänvisning till>

bilaga 2

styrelsen

Styrelsen sammanträdde två gånger under 1999, den 9 mars och den 8-9 november.

På sammanträdet i mars gjorde styrelsen följande:

*Beslutade att förlänga direktörens kontrakt med fem år.

*Tog del av direktörens lägesrapport om stiftelsens arbete.

*Beviljade direktören ansvarsfrihet för 1997 års räkenskaper och underrättades om de preliminära siffrorna för 1998 års utgifter.

*Antog 1999 års budget och budgetförslaget för 2000, båda till ett belopp av EUR 16,2 miljoner.

*Godkände stiftelsens arbetsprogram för 1999 och ett dokument om utvecklingen av den rådgivande gruppen.

På styrelsesammanträdet den 9 november var även företrädare för kandidatländerna närvarande inom ramen för strategin inför anslutningen att engagera kandidatländerna i EU-organens verksamhet och program. Sammanträdet föregicks av ett informellt seminarium (där kandidatländerna också deltog) med diskussioner om framgångarna med yrkesutbildningsreformernas genomförande i kandidatländerna.

På sammanträdet den 9 november gjorde styrelseledamöterna följande:

*Tog del av direktörens lägesrapport.

*Förde en första diskussion om stiftelsens strategiska utveckling.

*Undersökte konsekvenserna för arbetsprogrammet 2000 av lägesrapporten om yrkesutbildningsreformen i kandidatländerna.

*Tog del av ett dokument från stiftelsen om dess roll i den socioekonomiska återuppbyggnaden av Sydösteuropa liksom ett dokument om den rådgivande gruppens vidare utveckling.

*Godkände en andra ändringsbudget för 1999.

Förteckning över styrelseledamöter

Ordförande: Domenico Lenarduzzi, vice generaldirektör för utbildning och kultur, Europeiska kommissionen

Ledamöter:

Österrike Wolfgang Lentsch, generaldirektör, federala ekonomi-ministeriet

Belgien Micheline Scheys, chef för avdelningen för politisk samordning, Flamländska gemenskapens ministerium

Danmark Kaj Holbraad, chefsrådgivare, utbildningsministeriet

Finland Timo Lankinen, regeringsrådgivare, utbildningsministeriet

Frankrike Jacques Maire, ombud, ministeriet för sysselsättning och solidaritet

Tyskland Hermann Müller-Solger, enhetschef, federala ministeriet för utbildning, forskning och teknik (BNBF)

Grekland Gerassimos G. Sapountzoglou, ordförande, yrkesutbildnings-organisationen (OEEK)

Irland Eugene Forde, förste tjänsteman, avdelningen för företag, handel och sysselsättning, utveckling av arbetskraften

Italien Gianpaolo Scarante, samordnare för PECO (de central- och östeuropeiska länderna), utrikesministeriet

Luxemburg Prof. Gilbert Engel, utbildningsministeriet

Nederländerna Arie Ijzerman, vice direktör för internationell politik, ministeriet för utbildning, kultur och vetenskap

Portugal Francisco Caneira Madelino, institutet för sysselsättning och yrkesutbildning

Spanien María José Muniozguren Lazcano, teknisk rådgivare till vice direktören, ministeriet för utbildning och kultur

Sverige Dan Fagerlund, chefsrådgivare, utbildningsdepartementet, Skolverket

Förenade kungariket Gordon Pursglove, avdelningen för utbildning och sysselsättning, avdelningen för utbildning inom EG

Europeiska kommissionen Catherine Day, biträdande generaldirektör för yttre förbindelser

bilaga 3

1999 stiftelsens arrangemang

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

bilaga 4

1999 stiftelsens publikationer

Allmänna publikationer

Europeiska yrkesutbildningsstiftelsens arbetsprogram 2000-2002

Sammanfattning av stiftelsens verksamhet under de kommande åren (EN/FR/DE/ES/IT/RU)

Europeiska yrkesutbildningsstiftelsens årsrapport 1998

Rapporter om stiftelsens verksamhet och resultat för 1995, 1996, 1997 och 1998

(DA/DE/EN/ES/FI/FR/GR/IT/NL/PT/SV).

ETFacts

Europeiska yrkesutbildningsstiftelsens nyhetsbrev som utkommer tre gånger om året med artiklar om den aktuella utvecklingen på yrkesutbildningsområdet i partnerländerna. Nyhetsbrevet finns tillgängligt på ( EN/FR/DE/RU).

Broschyr om de nationella observatorierna

Folder med kortfattad information om de nationella observatoriernas nätverk i Central- och Östeuropa, de nya oberoende staterna och Mongoliet ( EN/FR/DE/RU).

Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen - framtida utmaningar

En uppsättning bestående av fyra informationsblad som anger huvuddragen av stiftelsens nuvarande och framtida verksamhet i partnerländerna (DE/EN/FR/IT)

Rapport om social utslagning - 1999

Uppföljningsrapport till rundabordskonferensen om social utslagning som ägde rum i Bohinj, Slovenien, i slutet av 1998. Av rapporten framgår att de central- och östeuropeiska länderna måste ägna större uppmärksamhet åt att utveckla och stärka en politik som stöder missgynnade grupper (så som unga och lågutbildade arbetslösa, minoritetsgrupper och lågutbildade vuxna arbetare) i sin strävan att bekämpa social utslagning.

Utveckling av standarder inom yrkesutbildningen - volym 1 (andra upplagan) och 2

Del av ett pågående projekt om standarders betydelse för yrkesutbildning startades av Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen inom ramen för den rådgivande gruppen (EN/RU)

Rådgivande gruppen undergruppens slutrapporter - 1999

Rapporter från TRE av den rådgivande gruppens undergrupper täcker:

*Utbildning för att undvika social utslagning bland unga

*Utbildningens och vidareutbildningens roll i regionerna

*Utbildning av lärare och instruktörer

(EN/RU).

Tredje seminariet om utveckling av studieplaner (utbildning av lärare och instruktörer)

Denna rapport belyser de förändrade identiteterna på skolor och yrkesutbildningsinstanser liksom den förändrade rollen för lärare och instruktörer och grundar sig på resultaten från ett av Europeiska yrkesutbildningsstiftelsens tredagarsseminarier "Ny lärrarroll - ny skolidentitet" som ägde rum i Budapest år 1998 (endast EN).

Bedömning av ledarutbildningsbehov (Bulgarien, Polen, Ryska federationen, Slovenien och Rumänien)

(endast EN) Flera rapporter har förberetts som en integrerad del av ett internationellt forskningsprojekt om bedömningen av ledarutbildningsbehoven i dessa länder. Projektet har genomförts av föreningen för ledarskapsutveckling i Central- och Östeuropa (CEEMAN) och sponsrades av Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen.

Yrkesutbildning och vidareutbildning i Central- och Östeuropa (framtagen i samarbete med Europeiska unionens råd) -1998

Syftet med studien är att granska utbildningsmöjligheterna som erbjuds efter grundutbildningen i de central- och östeuropeiska länderna och uppstod som ett försök att uppgradera och höja kvaliteten på yrkesutbildning och skapa alternativ till universitetsprogrammen (EN/RU).

Central- och Östeuropa

Länderövergripande analys av vidareutbildning - 1999

I rapporten analyseras de främsta utmaningarna som de central- och östeuropeiska länderna står inför på området yrkesutbildning. Den innehåller också en rapport från varje land och riktlinjer för Phare-programmens genomförande i kandidatländerna 2000-2006. (endast EN)

Förändring av inriktning på utbildning av lärare och instruktörer

Rapporten innehåller en jämförande analys av den nuvarande situationen för utbildningen av lärare och instruktörer i Central- och Östeuropa och omfattar en rad rekommendationer för framtiden (endast EN)

Länderövergripande analys av studieplansreformer inom yrkesutbildningen i Central- och Östeuropa

Dokumentet om studieplansreformer bygger på en rad fallstudier i de enskilda kandidatländerna under korta besök för utvärderingar i varje land och analys av ett detaljerat frågeformulär. (endast EN)

12 Phare:s faktablad om länder

En serie faktablad på engelska som ger allmän inf ormation om de olika länderna beträffande yrkesutbildningssystem samt program, projekt och lagstiftning. (EN/DE/FR)

Yrkeskvalifikationer - länderövergripande rapport om villkoren för reglerade yrken i Central- och Östeuropa

Rapporten utarbetades för att stärka kandidatländernas medvetenhet och förmåga att ta sig an frågor om ett närmande beträffande ömsesidigt erkännande av yrkeskvalifikationer och för att underlätta kommunikationen och utbytet av information om reglerade yrken mellan EU och kandidatländerna. (endast EN)

Regional utvecklingsrapport (Tjeckiska republiken, Ungern, Polen, Slovenien)

Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen gav i uppdrag åt de nationella observatorierna i Tjeckiska republiken, Ungern, Polen och Slovenien att undersöka yrkesutbildningssystemet i vissa regioner. De övergripande målen var att förbereda ytterligare stödåtgärder till regionerna beträffande utbildning och göra ländernas nyckelaktörer inom yrkesutbildningen förtrogna med Europeiska socialfondens mål och åtgärder. Varje undersökningsrapport innehåller detaljerade analyser av den nuvarande yrkesutbildningsstrukturen och situationen samt rekommendationer av åtgärder som kan förbättra yrkesutbildningssystemet i enlighet med Europeiska socialfondens riktlinjer och förfaranden. (endast EN)

Protokoll från konferensen om yrkesutbildning som ett instrument att bekämpa arbetslösheten - 1999

Dokumentet innehåller huvuddragen av de viktigaste slutsatserna från den konferens som ägde rum i juni 1999. Det omfattar även en bedömning av fördelarna med en regionalisering av tillhandahållandet av yrkesutbildningen. (endast EN)

Nyckelindikatorer - Yrkesutbildning i Central- och Östeuropa - 1999

Statistisk information om yrkesutbildningssystemet i 10 länder:

Albanien/Bulgarien/Tjeckiska republiken/Estland/Ungern/Litauen/Lettland/Polen/Rumänien/Slovenien (EN/RU)

Övergång, återuppbyggnad och stabilitet i sydöstra Europa - 1999

En fullständig analys av den roll yrkesutbildningen kan spela för stabiliteten och återuppbyggnadsprocessen på Balkan. (endast EN)

Bakgrundsstudier om sysselsättning och arbetsmarknad i Bulgarien, Tjeckiska republiken, Ungern, Estland och Rumänien (1999-2000).

Dessa första fem undersökningar (de övriga kommer att publiceras inom kort) som sammanställts av Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen med stöd av Europeiska kommissionen ger en del av den mest aktuella informationen och analysen av den nuvarande situationen på arbetsmarknaden i EU:s kandidatländer. De innehåller även en ingående bedömning av de nuvarande kandidatländernas beredskap att delta i den inre marknaden på områden som sysselsättning och utbildning. (endast EN)

Informationsblad om projektet integration av arbete och studier

En kort sammanfattning av stiftelsens projekt som startades för att uppmuntra samarbete på området yrkesutbildningsinstitut och företag (EN/DE/FR)

Faktablad om yrkesutbildningsreformer i Phare- och Tacis-regionerna

Kortfattad text om de främsta resultaten på området yrkesutbildningsreform under de senaste åren, aktuella utmaningar, nyckelfakta om utveckling av utbildning i regionen och översikt av EU:s stöd via Phare-programmet. (EN/DE/FR)

Faktablad om speciellt förberedelseprogram för Europeiska socialfonden

Kort sammandrag av Europeisk yrkesutbildningsstiftelsens bidrag till kandidatländernas förberedelser till förvaltningen av Europeiska socialfonden (EN/DE/FR)

Två sammansatta rapporter om speciellt förberedelseprogram för Europeiska socialfonden

Dessa två rapporter ger information om stiftelsens verksamhet inom dess speciella förberedelseprogram, de frågor som behandlats och de viktigaste resultaten. (endast EN)

De nya oberoende staterna och Mongoliet

Tacis nyckelindikatorer

Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen har sedan utgivningen av rapporten om nyckelindikatorer för Phare-länderna gett ut en liknande rapport för Tacis-länderna. Rapporten innehåller en översikt av utbildningsnivån, yrkesutbildningens roll för utbildningssystemen i Tacis-länderna och statistiska fakta på vissa nyckelområden. (EN/RU)

10 faktablad om Tacis-länder

En serie faktablad på engelska som ger allmän information om länderna beträffande yrkesutbildningssystem och program, projekt och lagstiftning (EN/DE/FR).

Rapport från nationellt observatorium om yrkesutbildning - Georgien

Rapporten ger en detaljerad global analys av yrkesutbildningspolitiken i Georgien samt en bedömning av Georgiens framtida behov på området.

Turkmenistan, Uzbekistan (endast EN)

Handbok i ledarskap för Tacis nätverk med nationella observatorier

Syftet med denna publikation är att förbättra projektledningen och förmågan att anskaffa medel för Tacis nationella observatorier. (endast EN)

Två perspektiv på reformer av det regionala systemet för yrkesutbildning (pilotprojekt i nordvästra Ryssland)

Mot bakgrund av erfarenheterna från pilotprojektet i nordvästra Ryssland koncentrerar sig rapporten på frågor som regional yrkesutbildningsreform, problem med att reformera systemet för grundläggande yrkesutbildning i Ryssland, samarbetet på arbetsmarknaden, innehållet i yrkesutbildning och förbättringar av lärarkårens kunskaper. (endast EN)

Tacis mikroficher med information

En uppsättning mikroficher med viktiga data om yrkesutbildningen i Tacis-länderna

(EN, DE, FR, RU)