Förslag till EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 13 i det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (ansökan EGF/2012/010 RO/Mechel från Rumänien) /* COM/2014/0255 final */





MOTIVERING Enligt artikel 12 i rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020[1] är det möjligt att utnyttja Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (nedan kallad fonden) inom en årlig övre gräns på 150 miljoner euro (i 2011 års priser) utöver de relevanta rubrikerna i budgetramen. För ansökningar som lämnats in senast den 31 december 2013 fastställs reglerna för när fonden får utnyttjas i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1927/2006 av den 20 december 2006 om upprättande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter[2]. Den 21 december 2012 lämnade Rumänien in sin ansökan EGF/2012/010 RO/Mechel om ekonomiskt stöd från fonden, efter uppsägningar vid SC Mechel Campia Turzii SA och en producent i efterföljande produktionsled (SC Mechel Reparatii Targoviste SRL) i Rumänien. Efter att grundligt ha granskat ansökan har kommissionen i enlighet med artikel 10 i förordning (EG) nr 1927/2006 dragit slutsatsen att villkoren för ekonomiskt stöd är uppfyllda. SAMMANFATTNING AV ANSÖKAN OCH ANALYS Nyckeluppgifter: || Referensnummer || EGF/2012/010 Medlemsstat || Rumänien Artikel 2 || a Huvudföretag || SC Mechel Campia Turzii SA Underleverantörer och producenter i efterföljande produktionsled || 1 Referensperiod || 20.6.2012–20.10.2012 Startdatum för individanpassade tjänster || 1.3.2013 Ansökningsdatum || 21.12.2012 Uppsägningar under referensperioden || 825 Uppsägningar före och efter referensperioden || 688 Stödberättigande uppsägningar totalt || 1 513 Uppsagda arbetstagare som förväntas delta i åtgärderna || 1 000 Utgifter för de individanpassade tjänsterna (i euro) || 6 909 300 Utgifter för genomförande av åtgärderna[3] (i euro) || 233 000 Utgifter för genomförande av åtgärderna (i %) || 3,26 Total budget (i euro) || 7 142 300 Stöd från fonden (50 %) (i euro) || 3 571 150 1. Ansökan lämnades in till kommissionen den 21 december 2012 och kompletterades med ytterligare information fram till den 4 mars 2014. 2. Ansökan uppfyller villkoren för utnyttjande av fonden enligt artikel 2 a i förordning (EG) nr 1927/2006 och lämnades in inom den tidsfrist på tio veckor som anges i artikel 5 i den förordningen. Sambandet mellan uppsägningarna och genomgripande strukturförändringar inom världshandeln på grund av globaliseringen 3. Enligt Rumänien finns det ett samband mellan uppsägningarna och de genomgripande strukturförändringarna inom världshandeln på grund av globaliseringen. De rumänska myndigheterna menar att sektorn för produktion av färdiga och halvfärdiga stålprodukter, där Mechel Campia Turzii och Mechel Reparatii Targoviste var verksamma, har drabbats av en allvarlig ekonomisk störning till följd av att EU-marknadens andel inom stålproduktsektorn minskat kraftigt och marknadsandelen för länder som Kina ökat. De rumänska myndigheterna har lämnat uppgifter[4] som visar att produktionen av råstål i EU-27 har, när det gäller stålproduktionen som helhet, minskat från 206,9 miljoner ton 2006 till 177,6 miljoner ton 2011. De 27 EU-ländernas marknadsandel har sålunda minskat från 16,6 % 2006 till 11,7 % 2011. Under samma tidsperiod ökade Kinas marknadsandel från 33,7 % till 45 %. Under perioden 2002–2011 mer än fördubblades Kinas marknadsandel från 20,2 %, medan marknadsandelen för EU-27 minskade till hälften från 20,8 %. 4. Under perioden 2009–2011 ökade den synbara förbrukningen[5] av råstål (råstålsekvivalent) i EU-27 från 127 miljoner ton till 168,7 miljoner ton (+32,9 %), men utan att nå nivåerna före krisen. Förbrukningen i världen ökade från 1 219,6 miljoner ton till 1 484,7 miljoner ton (+21,7 %), vilket är mer än 2008. En likadan trend noterades för den synbara förbrukningen av färdiga stålprodukter som ökade med 32,0 % i EU-27 jämfört med 21,4 % på världsnivå. I EU-27 möttes en stor del av den ökade efterfrågan med import. 5. Mellan 2009 och 2011 ökade importen av färdiga och halvfärdiga stålprodukter till EU-27 från 101 miljoner ton till 138,4 miljoner ton (+37,0 %). Som en jämförelse kan nämnas att importen av dessa produkter till Kina minskade från 22,3 miljoner ton till 16,3 miljoner ton (-26,9 %). Medan exporten av färdiga och halvfärdiga stålprodukter ökade i EU-27 under samma tidsperiod från 112,8 miljoner ton till 145,8 miljoner ton (+29,2 %), ökade den ännu kraftigare i tredjeländer såsom Kina (+99,8 %), Förenta staterna (+43,8 %) eller Sydkorea (+42,6 %). Dessa länder stod tillsammans för 21,8 % av exporten av färdiga och halvfärdiga stålprodukter i hela världen 2009, jämfört med 35,8 % för EU-27. Uppgifterna visar att importen av färdiga och halvfärdiga stålprodukter till EU har minskat drastiskt under de senaste åren samt att exporten av dessa produkter minskat relativt sett. Båda dessa faktorer har lett till att EU förlorat marknadsandelar inom sektorn för färdiga och halvfärdiga stålprodukter där Mechel verkade. Dessa händelser har haft en negativ inverkan på resultatet inom sektorn. Konkurrenstrycket har därför ökat på EU:s stålindustri på internationell nivå, och arbetstillfällen har gått förlorade till följd av omstruktureringen inom stålsektorn i Europa[6]. 6. Sammanlagt har det kommit in fem ansökningar från stålsektorn om stöd från fonden. Fyra av ansökningarna gällde stöd till arbetstagare som sagts upp till följd av genomgripande strukturförändringar inom världshandeln beroende på globaliseringen[7]. En ansökan gällde stöd till arbetstagare som sagts upp som en direkt följd av den globala finansiella och ekonomiska krisen[8]. Antalet uppsägningar och kriterierna i artikel 2 a 7. Rumäniens ansökan grundas på interventionskriterierna i artikel 2 a i förordning (EG) nr 1927/2006, enligt vilka minst 500 arbetstagare ska ha sagts upp under en period av fyra månader från ett företag i en medlemsstat, eller från dess underleverantörer eller producenter i efterföljande produktionsled, för att stöd från fonden ska kunna beviljas. 8. Enligt ansökan har 825 arbetstagare sagts upp vid Mechel Campia Turzii och vid en producent i efterföljande produktionsled under referensperioden på fyra månader från den 20 juni 2012 till den 20 oktober 2012. Dessutom sades ytterligare 688 arbetstagare upp utanför referensperioden men inom samma kollektiva uppsägningsförfarande. Samtliga uppsägningar har beräknats enligt artikel 2 andra stycket tredje strecksatsen i förordning (EG) nr 1927/2006. Kommissionen har tagit emot den bekräftelse som krävs enligt artikel 2.2 andra stycket tredje strecksatsen om att detta är det faktiska antalet uppsägningar som ägt rum. Orsaker till att uppsägningarna inte kunde förutses 9. Enligt de rumänska myndigheterna var beslutet att säga upp arbetstagarna vid Mechel Campia Turzii omöjligt att förutse. I november 2009 meddelade Mechel att tre nya produktionslinjer färdigställts vid anläggningen i Câmpia Turzii. I slutet av 2011 började Mechels företag i Rumänien dock få ekonomiska svårigheter. Ofördelaktiga priser på den europeiska stålmarknaden till följd av stigande priser på järnskrot och en svag efterfrågan på färdigprodukter hade gett upphov till förluster under de två föregående budgetåren. I slutet av 2011 vidtog Mechel Campia Turzii en rad åtgärder för att minska personalkostnaderna (bland annat stopp mot individuella löneförhöjningar, bonusar och belöningssystem och förbud mot övertid, omorganiserade arbetsskiften och förkortad arbetstid med löner som anpassades till arbetstiden). Åtgärderna löste emellertid inte företagets ekonomiska svårigheter, och företaget beslutade att vidta kollektiva uppsägningar. Företag som sagt upp personal samt arbetstagare som omfattas av stödet 10. Ansökan gäller 1 513 uppsagda arbetstagare (1 441 under och efter referensperioden vid Mechel Campia Turzii och 72 vid Mechel Reparatii Targoviste). De rumänska myndigheterna uppskattar att 1 000 av de uppsagda arbetstagarna kommer att delta i åtgärder inom det samordnade paketet av individanpassade tjänster. 11. Kategorier av arbetstagare som omfattas: Kategori || Antal || Procent Män || 728 || 72,80 Kvinnor || 272 || 27,20 EU-medborgare || 1 000 || 100,00 Icke EU-medborgare || 0 || 0,00 15–24 år || 9 || 0,90 25–54 år || 879 || 87,90 55–64 år || 112 || 11,20 Över 64 år || 0 || 0,00 12. Bland de arbetstagare som stödet riktas till har fyra personer långvariga hälsoproblem eller en funktionsnedsättning. 13. Yrkeskategorier: Kategori || Antal || Procent Chefer || 32 || 3,20 Arbete som kräver teoretisk specialistkompetens || 61 || 6,10 Arbete som kräver kortare högskoleutbildning || 91 || 9,10 Kontors- och kundservicearbete || 81 || 8,10 Service- och försäljningsarbete || 6 || 0,60 Hantverksarbete inom byggverksamhet och produktion || 271 || 27,10 Process- och maskinoperatörsarbete och montörer || 449 || 44,90 Arbete utan krav på särskild yrkesutbildning || 9 || 0,90 14. Rumänien har i enlighet med artikel 7 i förordning (EG) nr 1927/2006 bekräftat att landet tillämpar och kommer att fortsätta att tillämpa en politik för jämställdhet och icke-diskriminering under de olika etapperna av genomförandet av fonden, särskilt vad beträffar tillgången till medel från denna. Det berörda territoriet, berörda myndigheter och övriga berörda parter 15. Uppsägningarna har främst drabbat kommunen Câmpia Turzii och omkringliggande områden, i sydöstra delen av länet Cluj i nordvästra Rumänien. Socioekonomiskt sett kännetecknas Câmpia Turzii av låga inkomster och en låg diversifiering av den ekonomiska verksamheten. Enligt länsbyrån för sysselsättning i Cluj (AJOFM Cluj) är ungefär hälften av den arbetsföra befolkningen i Câmpia Turzii sysselsatt inom industrisektorn. Mechel Campia Turzii var den största arbetsgivaren i området med 1 837 arbetstagare (juni 2012) och sysselsatte omkring en tredjedel av alla arbetstagare i området. Den lokala arbetsmarknaden är mycket begränsad, eftersom arbetslöshetsgraden i området kring Câmpia Turzii i allmänhet ligger runt 5 %, och andelen lediga tjänster är mycket låg (under 0,5 %)[9]. 16. Rumäniens nationella arbetsförmedling (ANOFM) och länsbyrån för sysselsättning i Cluj ansvarar för genomförandet av åtgärderna. 17. Övriga aktörer inbegriper lokala och regionala myndigheter, fackföreningar och företag som kommer att knytas till det kooperativ som kommer att inrättas för att stödja de arbetstagare som omfattas av stödet som en del av åtgärden ”stöd för inledande av en självständig förvärvsverksamhet”. Förväntade konsekvenser av uppsägningarna för den lokala, regionala och nationella sysselsättningen 18. Över två tredjedelar av de uppsagda arbetstagarna bor i Câmpia Turzii eller i det närliggande området. Nästan en tredjedel bor i andra delar av länet Cluj. Enligt länsbyrån för sysselsättning i Cluj var arbetslöshetsgraden i länet 3,7 % före uppsägningarna. Den ökade till 4,1 % i februari 2013 efter uppsägningarna. Antalet arbetslösa i området kring Câmpia Turzii mer än fördubblades från 481 till 1 290 till följd av uppsägningarna, och andelen arbetslösa mellan 18–62 år i befolkningen ökade från 2,7 % till 7,2 %. Uppsägningarna har därför haft allvarliga konsekvenser för den lokala arbetsmarknaden, med tanke på de få arbetstillfällen som finns i området kring Câmpia Turzii (i medeltal 30 lediga tjänster per månad) och det låga antalet potentiella arbetsgivare. Mellan 2008 och 2010 minskade antalet arbetstagare stadigt inom stålindustrin i länet Cluj, och nettoinvesteringsvolymen i denna industri minskade kraftigt. Enligt länsbyrån för sysselsättning i Cluj har största delen av de uppsagda arbetstagarna utbildning och erfarenhet som är specifika för metallurgin, medan de arbetsgivare som erbjuder tjänster i länet Cluj inte längre efterfrågar denna utbildning och erfarenhet. Individanpassade tjänster att finansiera, beräknade kostnader samt komplementaritet med åtgärder som finansieras genom strukturfonderna 19. Åtgärderna nedan utgör ett samordnat paket av individanpassade tjänster som syftar till att hjälpa arbetstagarna att komma tillbaka in på arbetsmarknaden[10]: – Registrering av arbetstagare: Åtgärden består av att fylla i ett registreringsformulär för projektsamordningscentrets databas, identifiera varje arbetstagares kunskaper, kompetens och erfarenheter, validera arbetstagarnas status och fastställa deras behov och önskemål. – Information, yrkesvägledning och rådgivning: Åtgärden består i följande verksamheter som utvecklats av projektsamordningscentret: – Informera aktörer inom näringslivet i området kring Câmpia Turzii om projektet och kartlägga lediga tjänster. – Informera utvalda arbetstagare om den lokala arbetsmarknaden, arbetsrätten, yrkesutbildningskurser och arbetstillfällen. – Göra intervjuer om motivation, psykologiska utvärderingar och lämplighetstester med berörda arbetstagare. – Ge karriärvägledning och yrkesvägledning till berörda arbetstagare och utarbeta individuella handlingsplaner för var och en. – Ge råd om hur man hittar arbete, hur man kontaktar en potentiell arbetsgivare, hur man gör före och efter en arbetsintervju. – Lämna rekommendationer om deltagande i andra projekt (t.ex. yrkesutbildningskurser, praktik, kooperativ). – Yrkesutbildningskurser och praktik: Åtgärden består av att tillhandahålla arbetstagare yrkesutbildningskurser som motsvarar de behov som fastställts i samband med information, yrkesvägledning och rådgivning som de fått. Kurserna som i allmänhet räcker mellan tre och sex månader kommer att ges till grupper på 7–28 personer av godkända externa tillhandahållare som erkänts av den nationella byrån för utbetalningar och sociala inspektioner och det nationella centret för yrkesutbildning. Intyg över den förvärvade kompetensen kommer att ges[11]. Tillhandahållarna av utbildning ersätts genom ett system med utbildningspremier, efter att utbildningen godkänts av länsbyrån för sysselsättning i Cluj, kursen är avslutad och kursdeltagarna fått sina intyg. Projektsamordningscentret samordnar utbildningen och kontrollerar kurserna. Kursdeltagarna kommer att följas upp i sex månader efter kursen. Arbetstagarna kan också delta i praktikperioder på mellan 5 och 90 dagar som anordnas specifikt för de uppsagda arbetstagarna av potentiella arbetsgivare i det område som drabbats av uppsägningarna. – Stöd för inledande av en självständig förvärvsverksamhet: Länsbyrån för sysselsättning i Cluj kommer att bidra till att ett nytt företag inrättas i form av ett kooperativ[12] enligt sedvanlig lagstiftning[13]. Kooperativet kommer att ha 250 av de berörda arbetstagarna som medlemmar och tillverka idrottsutrustning för ett rumänskt företag som i sin tur är underleverantör till ett multinationellt idrottsutrustningsföretag[14]. De berörda arbetstagarna gavs möjlighet att utrycka sitt intresse att få bli medlem av kooperativet. Länsbyrån för sysselsättning i Cluj kommer att bland de berörda arbetstagarna välja ut 250 medlemmar till kooperativet. Med hjälp av två lämplighetstest kommer arbetstagarna att skickas på praktik till andra företag med liknande verksamhet, varefter de kommer att utvärderas. Varje utvald arbetstagare kommer att få en premie på 15 000 euro att använda som medlemsinsats i kooperativet[15]. Lejonparten av medlen, utom en del som reserverats för rättsliga kostnader, administrativa startkostnader och rörelsekapital[16], kommer kooperativet att använda för att köpa de maskiner, den utrustning och de råvaror som det behöver för produktionen[17]. Maskinerna, utrustningen och råvarorna kommer att betalas genom premierna till medlemmarna av kooperativet. – Det finns ett samband mellan behovet av att köpa dessa tillgångar, inreda produktionsutrymmet och antalet personer som kommer att ansluta sig till kooperativet. Antalet personer som kommer att integreras i kooperativet beror på behovet av köpta tillgångar och kooperativets funktion. Alla arbetstagare har samma rättigheter i kooperativet. De äger produktionstillgångarna tillsammans, de fastställer sin egen lön och utdelning och de fattar beslut om framtida affärsplaner och investeringar[18]. Arbetstagarna åtar sig att stanna i kooperativet under de tre första verksamhetsåren. Om arbetstagare vill lämna kooperativet tidigare ska kooperativets förvaltning fastställa en ersättning till dessa arbetstagare i förhållande till värdet på deras bidrag till kooperativets andelskapital och under vilka omständigheter denna ersättning ska betalas ut. Nya medlemmar som vill ansluta sig till kooperativet måste därefter betala in ett lika stort bidrag (som kan finansieras genom andra stödprojekt). – Ett handelsavtal kommer att undertecknas mellan kooperativet och kunden för en inledande period på fyra år som kan förlängas (kunden har ett avtal på tio år med det multinationella idrottsutrustningsföretaget). Avtalet mellan kooperativet och kunden kommer att vara på marknadsvillkor och kommer att ge kooperativet inkomster. Ingen exklusivitetsklausul kommer att ingås och kooperativet har rätt att bredda sin kundbas. Länsbyrån för sysselsättning i Cluj kommer att garantera projektets hållbarhet genom ett skriftligt åtagande med kooperativet[19]. – Kommissionen anser att denna åtgärd, som är innovativ i sin utformning och i sitt genomförande, till fullo uppfyller villkoren för stödberättigande åtgärder i enlighet med artikel 3 a i förordning (EG) nr 1927/2006 och, i synnerhet, att denna åtgärd motsvarar den kategori av åtgärder som det hänvisas till som ”entreprenörskapsfrämjande åtgärder eller stöd till egenföretagande”. – Hyrning av produktionsutrymme och betalning av hyran för projektperioden: Kooperativets verksamhet inleds med en testproduktionslinje med 50 arbetstagare som senare kommer att utvidgas till totalt 250 arbetstagare. Hyran för produktionsanläggningarna kommer att betalas av länsbyrån för sysselsättning i Cluj (med medfinansiering från fonden) till slutet av den period under vilken åtgärderna genomförs (maj 2015) och därefter av kooperativets kund. – Reseersättning: Denna åtgärd består av en ersättning på upp till 250 euro per person och är avsedd att täcka kostnaderna för de arbetstagare som reser från sitt hem till platsen för arbetsintervjun eller för att delta i annan projektverksamhet. Stödmottagarna ska bo i det område som drabbas av uppsägningarna och delta i minst två projektverksamheter. – Ersättning för intervju: Denna åtgärd består av en ersättning på upp till 100 euro per person och ska betalas ut till arbetstagare som deltar i arbetsintervjuer, uttagningsprov och andra rekryteringsförfaranden som anordnas av en eventuell arbetsgivare. Ersättningen ska täcka de personliga kostnaderna i samband med intervjun. Stödmottagarna kan få högst två ersättningar om de deltar i mer än två intervjuer med olika arbetsgivare. – Praktiktjänstgöringsbidrag: Denna åtgärd består av ett bidrag på högst 1 000 euro[20] (eller upp till 3 000 euro för arbetstagare som utbildas som teknisk eller specialiserad personal[21]) och betalas ut till arbetstagare som deltar i en praktiktjänstgöring. Bidraget ska täcka kostnader för bl.a. logi, sjukförsäkring, måltider, råvaror och skyddsutrustning. Stödmottagarna ska bo i det område som drabbas av uppsägningarna och delta i minst två projektverksamheter. – Traktamente: Denna åtgärd består av ett schablonbelopp på 150 euro till arbetstagare som gör en praktiktjänstgöring. Traktamentet är en ersättning för att vissa åtgärder kan äga rum utanför stödmottagarnas hemort och kan innebära tillfällig frånvaro från hem och familj. Personer som gör praktik får inte längre arbetslöshetsunderstöd och får inte ha ett annat jobb under praktikperioden. Traktamentet betalas ut endast en gång efter det att den åtgärd som arbetstagaren deltog i är avslutad. – Deltagandebidrag: Denna åtgärd består av ett schablonbelopp på 200 euro till arbetstagare som fullgör ett certifieringsprogram som en del av en yrkesutbildningskurs. Bidraget ska motivera arbetstagare och ersätta dem för utgifter till följd av att de deltagit i kursen. Kursdeltagarna får inte arbeta under kursen, eftersom kursdeltagandet är obligatoriskt och kurserna i allmänhet anordnas på förmiddagen. – Reseersättningen, ersättningen för intervju och praktiktjänstgöringsbidraget betalas ut först efter att stödmottagaren lagt fram styrkande dokument (t.ex. kvitto, nota eller faktura). Arbetstagare som deltar i praktiktjänstgöring eller som får traktamente får inte reseersättning eftersom transport anordnas av det företag som anordnar praktiktjänstgöring. – Stöd av mentor efter anställning: Denna åtgärd består i att arbetsgivaren tillhandahåller en mentor för nyligen rekryterade arbetstagare under en period av tre till sex månader. Mentorn kommer att ge stöd och bistånd för att underlätta övergången från avskedad till anställd. 20. Utgifterna för att genomföra de åtgärder som får stöd genom fonden och som ingår i ansökan i enlighet med artikel 3 i förordning (EG) nr 1927/2006 omfattar förberedande åtgärder, kontrollåtgärder samt information och marknadsföring. 21. De individanpassade tjänster som de rumänska myndigheterna lagt fram förslag om utgör aktiva arbetsmarknadsåtgärder som är stödberättigande enligt artikel 3 i förordning (EG) nr 1927/2006. De rumänska myndigheterna uppskattar de sammanlagda kostnaderna till 7 142 300 euro, varav 6 909 300 euro för de individanpassade tjänsterna och 233 000 euro för åtgärderna för genomförandet av fonden (3,26 % av de sammanlagda kostnaderna). Rumänien begär sammanlagt 3 571 150 euro i stöd från fonden (50 % av de sammanlagda kostnaderna). Åtgärder || Beräknat antal arbetstagare || Beräknad kostnad per arbetstagare (i euro) || Sammanlagda kostnader (fonden och nationell samfinansiering) (i euro) Individanpassade tjänster (artikel 3 första stycket i förordning (EG) nr 1927/2006) Registrering av arbetstagarna || 1 000 || 50 || 50 000 Information, yrkesvägledning och rådgivning || 1 000 || 1 500 || 1 500 000 Yrkesutbildningskurser och praktik || 500 || 800 || 400 000 Stöd för inledande av en självständig förvärvsverksamhet || 250 || 15 000 || 3 750 000 Hyrning av produktionsutrymme och betalning av hyran under projektperioden || 250 || 860 || 215 000 Reseersättning || 300 || 250 || 74 300 Ersättning för intervju || 400 || 100 || 40 000 Praktiktjänstgöringsbidrag || 400 || 1 000 || 400 000 Traktamente || 400 || 150 || 60 000 Deltagandebidrag || 500 || 200 || 100 000 Stöd av mentor efter anställning || 400 || 800 || 320 000 Delsumma individanpassade tjänster || || 6 909 300 Utgifter för genomförande av de åtgärder som får stöd genom fonden (artikel 3 tredje stycket i förordning (EG) nr 1927/2006) Förberedande åtgärder || || 153 000 Förvaltning || || 0 Information och marknadsföring || || 70 000 Kontroller || || 10 000 Delsumma åtgärder som får stöd genom fonden || || 233 000 Summa beräknade kostnader || || 7 142 300 Stöd från fonden (50 % av de sammanlagda kostnaderna) || || 3 571 150 22. De rumänska myndigheterna har bekräftat att åtgärderna kompletterar de åtgärder som finansieras genom strukturfonderna[22] och att all dubbelfinansiering kommer att förhindras. För att undvika dubbelfinansiering av verksamhet enligt ESF och fonden har de rumänska myndigheterna undertecknat ett ramprotokoll som tillåter de myndigheter som är delaktiga i förvaltningen av ESF:s verksamhet att dubbelkontrollera databaserna för ministeriet för arbete, familjefrågor, socialskydd och äldreomsorg, den förvaltande myndigheten för ESF:s operativa program för utveckling av mänskliga resurser och Rumäniens nationella arbetsförmedling. Datum då de individanpassade tjänsterna för de berörda arbetstagarna startade eller enligt planerna ska starta 23. De individanpassade tjänsterna till de berörda arbetstagarna i det samordnade paket som Rumänien vill att fonden ska finansiera började tillhandahållas den 1 mars 2013. Eventuellt stöd från fonden kan därmed beviljas från och med detta datum. Samråd med arbetsmarknadens parter 24. De uppsagda arbetstagarna hördes flera gånger när ansökan om stöd från fonden utarbetades. I samrådet med arbetsmarknadens parter om det föreslagna samordnade paketet av individanpassade tjänster ingick bland annat följande: · I juni 2012 hölls ett möte mellan arbetsministern och ledningen för Mechel Campia Turzii om företagets ståndpunkt gällande de avsedda uppsägningarna. · I augusti 2012 hölls ett möte mellan vice ministern för den sociala dialogen och medlemmar i utskottet för den sociala dialogen (inklusive företrädare för fackföreningarna) om situationen till följd av uppsägningarna. · I september 2012 hölls ett möte mellan vice ministern för den sociala dialogen och företrädare för fackföreningarna och de lokala myndigheterna om den rumänska regeringens möjligheter att ansöka om stöd från fonden. 25. De rumänska myndigheterna har bekräftat att kraven i den nationella lagstiftningen och EU-lagstiftningen i fråga om kollektiva uppsägningar har uppfyllts. Obligatoriska åtgärder enligt nationell lagstiftning eller kollektivavtal 26. Vad gäller kriterierna i artikel 6 i förordning (EG) nr 1927/2006 har de rumänska myndigheterna i sin ansökan angivit följande: · Att det ekonomiska stödet från fonden inte ersätter några åtgärder som åligger företagen enligt nationell lagstiftning eller kollektivavtal. · Att åtgärderna stöder enskilda arbetstagare och inte används till omstrukturering av företag eller sektorer. · Att de stödberättigande åtgärderna inte beviljas stöd från något annat av EU:s finansieringsinstrument. Förvaltnings- och kontrollsystem 27. Rumänien har meddelat kommissionen att det ekonomiska stödet kommer att förvaltas och kontrolleras av de organ som förvaltar och kontrollerar Europeiska socialfonden. Det ekonomiska stödet kommer att förvaltas av Rumäniens nationella arbetsförmedling som utsågs till den nationella myndighet med ansvar för förvaltningen av det ekonomiska stödet från fonden. I regeringens beslut 11/2009 fastställs den institutionella ramen för samordning och förvaltning av det ekonomiska stödet från fonden. I särskilda riktlinjer beskrivs förvaltningen av fonden, de olika involverade organens roll och mekanismerna för att garantera överensstämmelse med de allmänna principerna för förvaltning av fonden och den berörda rättsliga ramen. Den revisionsmyndighet som är knuten till den rumänska revisionsrätten har utsetts till revisionsmyndighet för fonden. Finansiering 28. På grundval av Rumäniens ansökan föreslår kommissionen att stödet från fonden till kostnaderna för det samordnade paketet med individanpassade tjänster och genomförandekostnaderna ska vara 3 571 150 euro, vilket motsvarar 50 % av de sammanlagda kostnaderna. Det anslag från fonden som kommissionen föreslår grundar sig på de uppgifter som Rumänien tillhandahållit. 29. Med hänsyn till det högsta tillåtna stödbeloppet från fonden enligt artikel 12 i rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013, liksom möjligheten att omfördela budgetanslag, föreslår kommissionen att det sammanlagda beloppet ovan anslås ur fonden. 30. Det föreslagna beslutet om att utnyttja fonden kommer att antas av Europaparlamentet och rådet, i enlighet med punkt 13 i det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning[23]. 31. Kommissionen lägger separat fram en begäran om överföring för att kunna föra in särskilda åtagandebemyndiganden i 2014 års budget, enligt punkt 13 i det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013. Källa till betalningsbemyndiganden Betalningsbemyndiganden från budgetposten för fonden i budgeten för 2014 kommer att användas för att täcka det belopp på 3 571 150 euro som krävs för den här ansökan. Förslag till EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 13 i det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (ansökan EGF/2012/010 RO/Mechel från Rumänien) EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1927/2006 av den 20 december 2006 om upprättande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter[24], särskilt artikel 12.3, med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning[25], särskilt punkt 13, med beaktande av Europeiska kommissionens förslag[26], och av följande skäl: (1) Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (nedan kallad fonden) inrättades för att ge kompletterande stöd till arbetstagare som blivit uppsagda till följd av genomgripande strukturförändringar inom världshandeln på grund av globaliseringen och för att underlätta dessa arbetstagares återinträde på arbetsmarknaden. (2) Det högsta årliga beloppet för fonden får i enlighet med artikel 12 i rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020[27] inte överskrida 150 miljoner euro (i 2011 års priser). (3) Mot bakgrund av uppsägningarna vid företaget SC Mechel Campia Turzii SA och en producent i efterföljande produktionsled lämnade Rumänien den 21 december 2012 in en ansökan om att utnyttja fonden. Ansökan kompletterades med ytterligare information fram till den 4 mars 2014. Ansökan uppfyller villkoren för fastställande av det ekonomiska stödet enligt artikel 10 i förordning (EG) nr 1927/2006. Kommissionen föreslår därför att ett belopp på 3 571 150 euro anslås. (4) Fonden bör därför utnyttjas för att tillhandahålla det ekonomiska stöd Rumänien ansökt om. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter ska belastas med 3 571 150 euro i åtagande- och betalningsbemyndiganden ur Europeiska unionens allmänna budget för 2014. Artikel 2 Detta beslut ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning. Utfärdat i Bryssel den På Europaparlamentets vägnar På rådets vägnar Ordförande Ordförande [1] EUT L 347, 20.12.2013, s. 884. [2] EUT L 406, 30.12.2006, s. 1. [3] I enlighet med artikel 3 tredje stycket i förordning (EG) nr 1927/2006. [4] Källa: World Steel Association, Steel Statistical Yearbook 2012. [5] Den synbara förbrukningen definieras som produktion plus import minus export. [6] Jämför meddelandet från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén Handlingsplan för en konkurrenskraftig och hållbar stålindustri i Europa (COM(2013) 407). [7] EGF/2009/022/ BG/Kremikovtsi AD (ansökan avslogs av kommissionen), EGF/2013/002 BE/Carsid (ansökan lades fram för kommissionen den 2 april 2013), EGF/2013/007 BE Duferco-NLMK (ansökan lades fram för kommissionen den 27 september 2013). [8] EGF/2010/007 AT/Steiermark och Niederösterreich. Beslut 2011/652/EU av den 27 september 2011, EUT L 263, 7.10.2011, s. 9. [9] Andelen lediga tjänster mäter procentandelen lediga tjänster jämfört med det totala antalet tillsatta och lediga tjänster. Under det tredje kvartalet 2012 uppskattades andelen lediga tjänster i EU-28 i Nace rev. 2 avdelningarna B–S (industrisektorn, byggverksamhet och tjänster) till 1,4 %. [10] Flera av de föreslagna åtgärderna överensstämmer med dem som genomfördes i EGF/2011/014/RO/Nokia. [11] Kurserna är avsedda för de uppsagda arbetstagare som inte valts ut att medverka i kooperativet. [12] De rumänska myndigheterna anser att åtgärder för att stödja enskilda arbetstagares grundande av företag inte skulle vara effektiva eftersom efterfrågan på varor och tjänster i området är låga på grund av de fattiga levnadsförhållandena. [13] Det nya företaget kommer att inrättas på grundval av lag nr 1/2005 om inrättande av kooperativ. [14] Kundföretaget fastställdes på basis av en marknadsundersökning som länsbyrån för sysselsättning i Cluj gjorde för att hitta lämpliga företag som var villiga att investera i området kring Câmpia Turzii och delta i inrättandet av kooperativet. [15] Enligt de rumänska myndigheterna kom man fram till 15 000 euro per berörd arbetstagare genom att dela de uppskattade sammanlagda kostnaderna för den industriella verksamheten med det förväntade antal arbetstagare som behövs. Ett avtal om premien kommer att slutas mellan länsbyrån för sysselsättning i Cluj och samtliga medlemmar av kooperativet. I avtalet fastställs det att de uppsagda arbetstagarna måste följa planen för upprättandet och genomförandet av kooperativet. [16] Med rörelsekapital avses det belopp som behövs för att täcka utgifterna för kooperativets verksamhet under en period av några månader. Denna period sträcker sig från den tidpunkt då kooperativet bestämmer sig för urval och produktion tills det får pengarna för de första levererade produkterna. [17] I praktiken kommer länsbyrån för sysselsättning i Cluj att betala 15 000 euro direkt till kooperativet på grundval av de fakturor som kooperativet får från företag som tillhandahåller maskiner, utrustning och råvaror samt andra bokföringsunderlag enligt lagen. [18] Arbetstagarna kan utse en professionell ledning, även om vissa av de tidigare arbetstagarna vid Mechel med ändamålsenlig erfarenhet också kan inneha ledningsuppgifter eller uppgifter på mellannivå (t.ex. personaladministration, bokföring, maskinteknik, produktionsövervakning eller försäljning). Rättigheterna och villkoren för de personer som vill ansluta sig till eller lämna kooperativet kommer att fastställas av kooperativets förvaltning, och indirekt, av varje medlem i kooperativet genom rösträtten vid stämman. [19] Länsbyrån för sysselsättning i Cluj kommer att sluta ett avtal med kooperativet som innehåller klausuler om inrättandet av kooperativet och om dess funktion och fortlevnad samt klausuler för den händelse att åtagandena enligt avtalet inte respekteras. Ett likadant avtal kommer att undertecknas mellan länsbyrån för sysselsättning i Cluj och de företag som anställer de arbetslösa. Om dessa företag inte respekterar sina avtalsenliga åtaganden måste de betala tillbaka de medel de fått. [20] Beloppet har fastställts på grundval av uppskattningar från eventuella arbetsgivare och tillhandahållare av praktiktjänstgöring om hur mycket som behövs för att täcka kostnader för berörda arbetstagares deltagande i praktiktjänstgöring. [21] Arbetstagare som praktiserar som teknisk och specialiserad personal får mer ersättning eftersom deras praktikperiod är tre gånger längre, och därför också ger upphov till högre kostnader. [22] Exempelvis kommer de rumänska myndigheterna att komplettera fondåtgärder med Callcemprojektet som samfinansieras av ESF. Callcemprojektet erbjuder arbetssökande jobbsöknings- och jobbmatchningstjänster (per telefon eller dator). [23] EUT C 373, 20.12.2013, s. 1. [24] EUT L 406, 30.12.2006, s. 1. [25] EUT C 373, 20.12.2013, s. 1. [26] EUT C […], […], s. […]. [27] EUT L 347, 20.12.2013, s. 884.