Den 29 mars 2017 anmälde Förenade kungariket sin avsikt att utträda ur Europeiska unionen med åberopande av förfarandet i artikel 50 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget). På Förenade kungarikets begäran beslutade Europeiska rådet (artikel 50) den 11 april 2019 att ytterligare förlänga den tidsfrist som föreskrivs i artikel 50.3 i EU-fördraget till och med den 31 oktober 2019. Om inte Förenade kungariket ratificerar utträdesavtalet senast den 31 oktober 2019 eller begär en tredje förlängning till vilken Europeiska rådet (artikel 50) enhälligt samtycker, blir Förenade kungariket den 1 november 2019 ett tredjeland utan något avtal som garanterar ett utträde under ordnade former.

När det gäller de icke-lagstiftningsakter som antagits av kommissionen inom sanitär EU-lagstiftning inför den tidigare utträdesdagen den 12 april 2019, som är överspelade på grund av förlängningen av den tidsfrist som avses i artikel 50.3 i EU-fördraget, kommer kommissionen att göra en ny utvärdering av situationen nära utträdesdagen, och förutsatt att Förenade kungariket fortsätter att tillhandahålla nödvändiga garantier anta åtgärderna igen så att de kan tillämpas från och med den 1 november 2019.

4.1.Transport

På transportområdet infördes beredskapsåtgärder för att upprätthålla väsentliga transportförbindelser för de mest påverkade transportslagen: passagerar- och godstrafik med flyg, väg och järnväg.

I enlighet med de principer som ligger till grund för alla beredskapsåtgärder är de gällande förordningarna om fortsatt konnektivitet ensidiga, av begränsad räckvidd och tidsbegränsade. Förordningen om grundläggande vägförbindelser antogs strax efter den första korta förlängningen av tidsfristen enligt artikel 50.3 i EU-fördraget t.o.m. den 12 april 2019, och löper ut den 31 december 2019, vilket även gäller eventuella arrangemang om grundläggande förbindelser inom ramen för det multilaterala kvotsystemet i Europeiska transportministerkonferensen (ECMT). Av liknande skäl anpassades giltighetstiden för förordningen om grundläggande flygförbindelser till slutet av Internationella lufttransportorganisationens (IATA) vintersäsong 2019/2020, och löper därför ut den 30 mars 2020.

Om Förenade kungariket lämnar Europeiska unionen utan något avtal den 1 november 2019 blir giltighetstiden för förordning (EU) 2019/501 därför bara två månader, och för förordning (EU) 2019/502 mindre än hälften av den ursprungligen planerade perioden.

För att dessa beredskapsförordningar ska tjäna sina ursprungliga syften, bl.a. vad gäller giltighetstiden, och eftersom det brittiska utträdet senarelagts med sju månader, antar kommissionen i dag ett förslag om förlängning av giltighetstiden för förordningarna (EU) 2019/501 och (EU) 2019/502 med samma tid. Det föreslås därför att giltighetstiden för beredskapsförordningen om vägtransport förlängs till och med den 31 juli 2020. Utan att det påverkar unionens exklusiva befogenhet bör medlemsstaterna fortsätta att arbeta för att öka antalet ECMT-tillstånd för transport till Förenade kungariket i framtiden. Det föreslås också att giltighetstiden för beredskapsförordningen om flyg ska förlängas till den 24 oktober 2020 så att anpassningen till IATA-säsongerna kvarstår.

Flygberedskapsförordningen (EU) 2019/502 innehåller också en särskild mekanism för EU:s flygbolag så att de kan följa kravet på majoritetsägande och kontroll för EU efter det brittiska utträdet. De nationella myndigheterna är nu färdiga med granskningen av flygbolagens planer, och har informerat de berörda flygbolagen och kommissionen om de positiva resultaten av granskningen. Kommissionen har kontaktat de ansvariga nationella myndigheterna och har i vissa fall uttryckt tvivel på om planerna verkligen uppfyller EU:s krav. De berörda flygbolagen måste senast i slutet av den period som föreskrivs i förordning (EU) nr 2019/502 helt följa kraven på majoritetsägande och kontroll för EU. Om giltighetstiden för förordning (EU) 2019/502 förlängs enligt dagens förslag löper den perioden ut den 30 april 2020. Det är de nationella myndigheternas ansvar att se till att EU-lagstiftningen följs och genomdrivs verkningsfullt detta datum.

Inga beredskapsåtgärder har vidtagits för tillfällig persontransport med buss, men de nödvändiga förberedelserna har gjorts för att trygga förbindelserna på detta område från och med utträdet på grundval av ett internationellt instrument, Interbus-överenskommelsen. Förenade kungariket har deponerat sitt anslutningsinstrument för det avtalet, och kommer att bli självständig part i avtalet efter utträdet.

4.2.Fiskeriverksamhet

Med tanke på risken för ett avtalslöst utträde den 1 november 2019, fiskets betydelse för många kustsamhällens ekonomi och behovet av att säkerställa ett hållbart fiske i de berörda vattnen, är det viktigt med bestämmelser som tillåter fortsatt ömsesidigt tillträde för EU-fartyg och brittiska fartyg till varandras fiskevatten, i enlighet med villkoren i de relevanta rådsförordningarna om fiskemöjligheter, förutsatt att de fiskemöjligheter som fastställts av båda parter tillsammans ligger i linje med en hållbar förvaltning av fiskbestånden. Därför antar kommissionen i dag ett förslag om förlängning av giltighetstiden till slutet av 2020 av beredskapsförordningen om fiskemöjligheter, som antogs i mars 2019. Det skulle innebära att en förenklad rättslig ram behålls som gör det möjligt för EU att fortsätta att bevilja brittiska fartyg tillstånd att resa in på EU-vatten och handlägga ansökningar om tillstånd från EU-fartyg som far in på brittiska vatten, förutsatt att villkoren för ömsesidigt tillträde och hållbarhet är uppfyllda. Denna tillfälliga ram, som skapar rättssäkerhet för fiskare och säkerställer bevarandet av fiskbestånden, är nödvändig i avsaknad av ett fiskeavtal med Förenade kungariket i dess nya egenskap av tredjeland. På grundval av detta och efter samordning med medlemsstaterna är kommissionen beredd att till Förenade kungariket lämna in ansökningar om tillstånd för EU-fartyg omedelbart efter det brittiska EU-utträdet. I förslaget bibehålls möjligheten till kvotbyten med Förenade kungariket under 2020, vilket innebär att kommissionen kan byta kvoter med Förenade kungariket i enlighet med förfarandet i förslaget.

4.3.EU-budgeten

I händelse av ett avtalslöst utträde kommer Förenade kungariket och de brittiska stödmottagarna i många fall inte att kunna ansöka om ny finansiering och kommer inte längre att vara berättigade att ta emot finansiering eller kommer att inte längre kunna delta i EU-program som nu. Betalningarna behöver därför skjutas upp, och kan endast verkställas om och när en ekonomisk uppgörelse nås mellan Europeiska unionen och Förenade kungariket. I vissa fall kan kontrakt behöva sägas upp om de inte längre uppfyller kraven för ingå i ett EU-program, eller så kan de behöva ändas så att de är förenliga med kraven för stöd. För att de störningar som uppkommer ska bli så små som möjligt antog Europeiska unionen den 9 juli 2019 en beredskapsförordning för EU:s budget, enligt vilken Förenade kungariket och de brittiska stödmottagarna förblir berättigade till stöd för kostnader under 2019, förutsatt att Förenade kungariket uppfyller ett antal villkor, bl.a. att landet betalar sin andel av EU:s budget för 2019 före ett visst datum och tillåter nödvändiga revisioner och kontroller på brittiskt territorium i enlighet med relevanta EU-bestämmelser. Parallellt med detta meddelande samråder kommissionen med medlemsstaternas experter enligt tillämpliga förfaranden om ett utkast till delegerad förordning om anpassning av tidsfristerna i beredskapsförordningen, på grund av den förlängda tidsfristen enligt artikel 50.3 i EU-fördraget.

Efter förlängningen av tidsfristen enligt artikel 50.3 i EU-fördraget till den 31 oktober 2019 skulle åtgärden i dess nuvarande lydelse endast omfatta två månader. Därför antar kommissionen i dag ett förslag som utsträcker den befintliga beredskapsförordningen från 2019 till 2020. Förenade kungariket och brittiska stödmottagare kan därigenom fortsätta att delta i program som finansieras av EU-budgeten och få stöd fram till slutet av 2020, förutsatt att Förenade kungariket godtar och följer villkoren i 2019 års beredskapsförordning, betalar sina budgetbidrag för 2020 och tillåter nödvändiga revisioner och kontroller.

4.4.Ekonomiskt beredskapsstöd

Som sägs i det fjärde meddelandet om brexitberedskap den 10 april 2019 har kommissionen undersökt hur befintliga program och instrument kan användas för att stödja de mest utsatta sektorerna, särskilt jordbruk och fiske, regioner och nationella myndigheter, som kommer att drabbas av allvarliga störningar trots sina förberedelser. Syftet med detta ekonomiska stödpaket är att inom ramen för tillgängliga resurser stödja dem som drabbas mest av ett avtalslöst utträde.

I jordbrukssektorn kommer hela spektrumet av befintliga instrument för marknadsstöd och direkt ekonomiskt stöd till jordbrukarna att göras tillgängligt för att mildra de värsta effekterna på marknaderna för jordbruksprodukter och livsmedel i händelse av ett avtalslöst utträde. Det nationella ekonomiska stödet bör matcha EU:s extraordinära marknadsåtgärder, så att effekterna av EU:s insatser multipliceras.

Kommissionen antar i dag ett förslag om utvidgat tillämpningsområde för Europeiska unionens solidaritetsfond för att täcka allvarliga ekonomiska bördor som medlemsstaterna drabbas av som en direkt följd av ett avtalslöst utträde, och som inte hade kunnat undvikas genom förberedelser på förhand. Detta inbegriper stöd till statliga stödordningar för företag, åtgärder för att bevara befintlig sysselsättning och säkerställa att gränskontroller, tullar och sanitära och fytosanitära kontroller fungerar.

Kommissionen antar i dag också ett förslag om att Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter ska vara tillgänglig för att stödja arbetstagare som har blivit uppsagda till följd av ett avtalslöst utträde, förutsatt att vissa villkor är uppfyllda.

Utöver dessa två lagstiftningsåtgärder kan andra åtgärder vidtas utan att lagstiftningen behöver ändras. Kommissionen är redo att agera snabbt om medlemsstaterna beslutar att ändra sina program för struktur- och investeringsfonderna för att omfördela en del av de tillgängliga resurserna inom sina nationella anslag, för att hantera utmaningar i samband med ett avtalslöst utträde. Kommissionen kommer också att agera snabbt om medlemsstaterna vill omfördela sina nationella anslag inom Europeiska havs- och fiskerifonden. Slutligen är kommissionen beredd att föreslå ändringar av avtalet mellan Europeiska unionen och Europeiska investeringsfonden så att programmet för företagens konkurrenskraft och små och medelstora företag (Cosme) kan tas i anspråk för att underlätta tillgång till finansiering för små och medelstora företag som måste investera för att anpassa sin affärsverksamhet till ett brittiskt avtalslöst utträde, med förbehåll för lämpliga villkor och medelstillgång.

När det gäller mer direkt stöd till de parter som drabbas, t.ex. små och medelstora företag med stor exponering mot Förenade kungariket, erbjuder EU-reglerna om statligt stöd flexibla lösningar för nationella stödåtgärder