EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 20.03.1996 
KOM(96) 109 slutlig 
MEDDELANDE FRÂN KOMMISSIONEN 
GEMENSKAPENS STRUKTURINSATSER OCH SYSSELSÄTTNINGEN 

GEMENSKAPENS STRUKTURINSATSER OCH SYSSELSÄTTNINGEN 
Innehållsförteckning 
Sida 
I. Analys och utvärdering av strukturåtgärdernas inverkan på 
sysselsättningen 3 
A. Strukturfondernas strukturerande verksamhet är en nödvändig 
förutsättning för skapandet av en varaktig sysselsättning 3 
B. En sysselsättningseffekt som varierar mellan olika mål 9 
C. Kvantifiering av effekten 16 
II. Möjliga anpassningar: Att göra mer och bättre för sysselsättningen inom ramen 
för den nuvarande programplaneringen 18 
A. Säkerställa villkor för en varaktig ekonomisk tillväxt på lång sikt 18 
B. Öka tillväxtens sysselsättningsintensitet 21 
C. Främja ett mer frivilligt synsätt på ekonomisk och social solidaritet, 
inklusive lika möjligheter 29 
D. Att utveckla och berika partnerskapet inom ramen för 
strukturinsatserna 31 
Slutsatser 35 
Bilagor 
GEMENSKAPENS STRUKTURINSATSER OCH SYSSELSÄTTNINGEN 
BAKGRUND 
Allvaret i sysselsättningssituationen utgör en central angelägenhet för Europeiska 
unionen, där det för närvarande finns ungefär 18 miljoner arbetslösa. Detta gör att 
kampen mot arbetslösheten och skapandet av nya arbetstillfällen har högsta prioritet i 
Europeiska gemenskapen och i medlemsstaterna. Europeiska rådet i Essen beslöt i linje 
med vitboken "Tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning" att genomföra åtgärder på 
medellång sikt inom detta område med hjälp av fleråriga program som medlemsstaterna 
skall fastlägga. 
I sitt meddelande till rådet om uppföljningen av Essenmötet^-underströk kommissionen 
nödvändigheten av att säkerställa sammanhanget mellan den politik som beslutades om i 
Essen och användningen av strukturfonderna. Kommissionen framlade likaledes i sitt 
senare meddelande om tendenserna i och utvecklingen av sysselsättningssystemen i 
Europeiska unionen och den europeiska strategin för sysselsättning2 sina prioriteringar 
rörande strukturfondernas beaktande av de senaste utvecklingstendenserna och av den 
framtida sysselsättningspolitiken. Denna rapport fick ett gynnsamt mottagande vid 
Europeiska rådets möte i Madrid, där rådet främst betonade "de ömsesidigt gynnsamma 
effekterna av en fördjupad samordning mellan unionens ekonomiska politik och dess 
strukturpolitik". 
Med en budget om 170 miljarder ecu i 1995 års priser (inklusive 
sammanhållningsfonden) för tidsperioden 1994-1999 spelar strukturfonderna, inom 
ramen för den ekonomiska och sociala sammanhållningen, en viktig roll när det gäller att 
främja sysselsättningen, särskilt i de medlemsstater och regioner där strukturfonderna 
koncentreras med hjälp av program som medlemsstaterna har det huvudsakliga ansvaret 
för. Fonderna lämnar stöd till skapandet av sysselsättning på medellång och lång sikt 
genom förbättring dels av det fysiska kapitalets och humankapitalets 
anpassningsförmåga, dels av arbetsmarknadens funktion. De har också en kortsiktig 
inverkan genom en ökning av efterfrågan på varor och tjänster. 
I avsikt att inom Europeiska unionen dämpa de svårrubbade regionala skillnaderna, även 
rörande sysselsättningen, främjar sturkturpolitiken en balanserad territoriell utveckling av 
prioriterade regioner. Skillnader i arbetslöshetsnivån tenderar också att skapa starka 
spänningar inom unionen - arbetslöshetsnivån varierar regionerna emellan från 3,4 % till 
34,7 %, - dvs ett förhållande på 1 till 10 (jfr. bilaga I). 
KOM(95)74 slutl. av den 8 mars 1995. 
KOM(95)465 slutl. av den 11 oktober 1995. 
Arbetslöshetsstatistiken måste vidare kompletteras med angivelser om de 
sysselsättningsgrader som beaktar sysselsättningsfrekvensen (förhållandet mellan den 
yrkesverksamma delen av befolkningen och den del av befolkningen som befinner sig i 
åldern mellan 15 och 64 år, dvs. i arbetsför ålder), vilket gör det möjligt att återspegla 
situationer med undersysselsättning. Även i detta avseende är skillnaderna mycket stora, 
med sysselsättningsfrekvenser på mellan 51 % och 86,5 % (jfr. bilaga II), där de lägsta 
nivåerna i huvudsak berör unionens södra delar (norra Grekland, Spanien, Mezzogiorno i 
Italien). 
I de andra regionerna bidrar strukturpolitiken till genomförandet av en aktiv 
arbetsmarknadspolitik som berör å ena sidan integrering i yrkeslivet av ungdom, 
långtidsarbetslösa och personer som hotas av utestängning från arbetsmarknaden, och å 
andra sidan arbetstagares anpassning till industriella förändringar. 
Strukturpolitiken kan, genom att bidra till att stimulera sysselsättningen, även bidra till 
lika möjligheter. Europeiska råden har betonat att dessa är en prioriterad uppgift för 
unionen och dess medlemsstater. 
I. ANALYS OCH UTVÄRDERING AV STRUKTURÅTGÄRDERNAS 
INVERKAN PÅ SYSSELSÄTTNINGEN 
A. Strukturfondernas strukturerande verksamhet är en nödvändig 
förutsättning för skapandet av varaktig sysselsättning 
1 ) Totalt sett har strukturåtgärderna en dubbel påverkan: 
a) I första hand på utbudssidan: de investeringar som samfinansieras av 
strukturfonderna bidrar till att förbättra produktionsapparatens 
ekonomiska resultat genom en höjning och anpassning av tillgången på 
fysiskt kapital och humankapital, vilket på sikt möjliggör en 
sysselsättningsökning. 
b) I andra hand på efterfrågesidan. där åtgärderna utövar en direkt påverkan 
på intäkter och sysselsättning men även har betydande indirekta och 
härledda effekter förenade med ökningen av den slutliga efterfrågan. De 
har också överföringseffekter utanför stödregionerna (leakage effects), 
vilka huvudsakligen gynnar de mer utvecklade områdena. 
Mer generellt skulle strukturpolitiken kunna betraktas som en del av olika länders 
nationella ekonomiska politik, vilken den bidrar till att samfinansiera. 
Typexemplet på detta är den "gemensamma uppgiften" i Tyskland, ett nationellt 
stödsystem med regionala syften. 
MatofrKottQTftisk påverkan 
Det av de investeringar som genomfars î de berörda regionerna 
I form av ttfuttomvesterirjgar utgdr den del av gemenskapens bidrag som avsätts till 
investeringar (särskilt genom ERUF) nära 12 % av alla offentliga och privata, 
investeringar i Grekland, mellan 8 % och 9 % i Irland respektive Portugal och 7 % i 
berörda regioner î Spanien* Dessa proportionen som måk inte tar hänsyn till 
sammanhålhungsfonden, gdr det möjligt att få en inblick i fondernas ekonomiska 
effekter. ÏM är här fråga om proportioner som beräknats med utgångspunkt i totala 
investeringar* såväl privata som offentliga* öm kvoterna beräknas enbart m&å 
utgångspunkt från offentliga investeringar* blir dessa kvoter följaktligen ansenliga och 
kan rentav nppgå till 50 % av investeringarna. 
Inverkan på tillväxten i de stadberättigade staterna 
De första fastställda beräkningarna rörande CCA ger vid handen att dessa kommer att få 
en markant effekt på tillväxten och därigenom också på sysselsättningen. För Portugal 
och Grekland beräknas gemenskapsstödet leda till en ytterligare BNP4ilIväxt om 0*5 % 
per år (mer än en procent om hansyn tas till det nationella bidraget). Således bor 
Portugals och Greklands BNP år 1999 nå en nivå som ligger 3 % över den som skalle ha 
uppnåtts utan transfereringar från gemenskapen. 
De första resultaten från beräkningarna för Spanien och Irland visar på en ytterligare 
BNP-tillv&tt i berörda regioner om 0>4 % per år (0,7 % om hänsyn tas till det nationella 
bidraget), dvs. en BNP som år 1999 är 2 % större än den som normalt skulle ha uppnåts 
utan stöd. 
De reella effekterna på tillväxten beror givetvis till stor del på det totala ekonomiska 
sarjm*anhanget> det vill säga både på den mate oekonomiska politikens framgångar och på 
varldseicotiommsntvecklmg, „___ 
2) Strukturåtgärderna gör bruk av en rad instrument, samlade kring tre typer av 
verksamheter: stöd till infrastruktur, stöd till den produktiva sektorn och 
utveckling av de mänskliga resurserna. 
a) Infrastrukturerna har en pådrivande effekt på tillväxten och följaktligen på 
sysselsättningen: 
(i) En mer utvecklad infrastruktur skapar positiva externaliteter för 
det privata kapitalet (höjning av produktiviteten och sänkning av 
produktionskostnaderna). Denna företeelse är särskilt märkbar i de 
mest underutrustade regionerna i mål 1 -områden. 
(ii) Effekterna på sysselsättningen är generellt sett positiva. De kan 
uppdelas i följande: 
— Direkta effekter huvudsakligen förenade med 
byggverksamhet. Detta ger emellertid sysselsättning av temporär 
och delvis utanförliggande karaktär, 
— Indirekta effekter förenade med externaliteter som 
sammanhänger med den färdiga infrastrukturen och med dess 
utnyttjandegrad. Sysselsättningstätheten är här av varierande 
omfattning. 
Mfotôfrukturer 
De omfattande program för jamvägsinfrastruktur vilka understöds av EROF i Italien och 
Grekland kommer att på ett direkt sätt bidra till skapandet eller bevarandet av 37 000 
respektive 11*600 arbetstillfällen, D^n indirekta påverkan har beräknats till 57 000 
arbetstillfällen t Italien och 7 100 i Grekland, Programmet fbr byggande och utrustning av 
15 sjukhus vilka planeras i den spanska regionen Castilla Leon kommer att bidra till 
skapandet av 445 direkta arbetstillfällen. Slutligen uppgår en första, troligen 
underskattande beräkning av inverkan från de infrastrukturer som finansieras av 
sammanhållniögsfonden 1993 till 40 000 personer/år vartill skall läggas 7 500 personer/år 
för driften av infrastrukturerna. 
b) Stöd till den produktiva sektorn 
Här bör man skilja mellan system för stöd till företag och indirekta åtgärder 
riktade mot utbudet av servicetjänster: 
(i) Direkta stöd: deras effekter varierar i sysselsättningshänseende, eftersom 
sambandet mellan dem och sysselsättningen varierar med investeringens 
art (produktivitet, kapacitet, hejdande av miljöförstöring, diversifiering), 
med sektor (kvoten kapital/arbete) och deras mer eller mindre tvingande 
inriktning när det gäller sysselsättningen. Man kan också framhålla deras 
huvudsakliga begränsning: deras ofta automatiska karaktär tillåter inte 
alltid att man beaktar sysselsättningsvariabeln i investeringsbesluten. 
Strukturfondernas bestämmelser föreskriver, i vilket fall som helst, att 
dessa stödsystem inriktas mot att främja skapandet eller bevarandet av 
varaktig sysselsättning, vilket är något som följaktligen systematiskt bör 
kontrolleras av kommissionen och medlemsstaterna. Många direkta stöd 
förefaller för övrigt vara otillräckligt inriktade på tillväxtbranscher, då de 
generellt sett främst gynnar storföretag framför de små och medelstora 
företag som ofta är teknologiskt innovativa och sysselsättningsskapande. 
Samtidigt är de oftast mer inriktade på fysiska investeringar än på 
immateriella investeringar. 
toe&erittgssf&l 
I Spanien, där denna punkt är reglerad i lag, i Tyskland och i Förenade kungariket är 
positiva effekter på sysselsättningen ett centralt villkor för investeringsstöden, Systemen 
för investeringsstöd i Portugal och, i lägre grad, i Italien» är däremot inriktade på 
företagens konkurrenskraftighet, och därigenom visar sig resultat i form av nya 
arbetstillfällen först efter lite längre tid, 
(ii) Servicetjänster till företag: dessa åtgärder av immateriell karaktär utgör en 
väsentlig beståndsdel i stödet till den produktiva sektorn. 
— Det är oklart vilka effekter de får på sysselsättningen: de ökar 
mängden immateriellt kapital och gör det möjligt att öka effektiviteten hos 
lokala företag och deras externa konkurrenskraft. De kan indelas i 
O rådgivnings- och vägledningstjänster, inklusive 
mekanismer för finansieringsteknik, 
O tjänster för innovationsstöd avseende kvalitet och FoTU, 
vilka framstår som särskilt betydelsefulla i de mest avlägset 
liggande och minst folktäta områdena. De förutsätter där ett ideellt 
upplysnings- och spridningsarbete. 
— Även om åtgärdernas direkta effekt på sysselsättningen förblir 
relativt begränsad till de individuella ekonomiska aktiviteternas 
nivå, rör det sig dock ofta om mycket kvalificerade arbeten med 
högt förädlingsvärde vilka rymmer en betydande total potential, 
särskilt när det gäller skapandet av nya företag, främjandet av ny 
teknik och ett mer intensivt utbyte mellan forskningscentra och 
företag. 
Tjänster till förecas 
I underprogrammet för den portugisiska CCA-industrin framhålls särskilt i 
måMttmngäröa att en hel uprMttaing med nya tjänster skall erbjudas företagen* 
Mål 2:& EPD för Förenade kungariket innehåller särskilda åtgärder för att stödja 
skapandet av strategiska grupper med små och medelstora företag inom framtidssektorer 
på regional nivå: tonvikten läggs vid utvecklingen av små företag på lokalplanet 
Problematiken med stöd till innovationer och FoTU har bedömts vara särskilt 
betydelsefull inom mål 6. Finland kommer inom dessa regioner att anslå ungeÄ 35 % av 
resurserna i sitt program till detta tema. På samma sätt har ird&randet av 
telekommunikationer i jordbruksområdena gjort det möjligt för vissa aktiviteter att slå rot 
i isolerade områden och få tillgång till vissa tjänster och kompetenshdjande 
yrkesutbildning {vilket gäller exempelvis Förenade kungarikets "telecottages**). 
Slutligen kan som exempel nämnas gemenskapsprogrammet för europeiska företags- och 
innovationscentrum som tillhandahåller integrerat sföd till skapande av små och 
medelstora företag, sedan det infördes år 1984 har bidragit till konsolidering av omkring 
5 600 företag vilka givit upphov till 27 000 direkta arbetstillfällen i unionens länder* 
c) Utvecklingen av mänskliga resurser 
Denna utveckling har flera effekter på konkurrenskraft, tillväxt och sysselsättning. 
För att bättre kunna begripa dessa effekter kan man presentera dem utifrån två 
särskilda utgångspunkter: 
(i) Investeringar i humankapital genom insatser inom undervisning och 
utbildning, så vitt det är möjligt för produktionssystemet att ta emot den 
utbildade arbetskraften. Dessa investeringar ökar den mänskliga faktorns 
produktionspotential, en faktor som tar allt större betydelse i satsningarna 
på ekonomisk återhämtning och initiering av tillväxtprocessen. Tillgången 
till kompetent arbetskraft möjliggör mer produktiva fysiska investeringar 
och underlättar spridningen av ny kunskap och nya tekniker vilka i sin tur 
kan förbättra företagens effektivitet och ekonomiernas konkurrenskraft i 
stort. 
Den ståndpunkt som strukturfonderna intagit syftar ur den här synpunkten 
till att utveckla kompetenser, anpassade efter sysselsättningen, med hjälp 
av modernisering av systemet för grundläggande utbildning och 
yrkesutbildning, stärkning av systemet för vidareutbildning under hela det 
yrkesverksamma livet. 
Dessutom verkar strukturfonderna till förmån för en förstärkning av den 
mänskliga potentialen inom forskning, vetenskap och teknologi, särskilt 
genom högskoleutbildning och genom utbildning av administratörer och 
tekniker vid forskningsinrättningar. Pä medellång och läng sikt bidrar 
denna potential till skapandet av nya arbetstillfällen och till konsolidering 
av den sysselsättning som är utsatt för internationell konkurrens. 
(ii) Aktiva åtgärder på arbetsmarknaden. Dessa åtgärder inverkar både på 
utbudet av arbete, genom utbildningsåtgärder, och på efterfrågan, genom 
stödåtgärder för sysselsättning. 
Satsningarna på det här området bidrar till att mjuka upp de stelheter som 
finns på arbetsmarknaden genom att tillhandahålla ett betydande stöd till 
den makroekonomiska politikens åtgärder för stärkning av 
tillväxtprocessen. De inverkar också direkt på arbetslöshetsnivån genom 
att förbättra möjligheterna att anställa de kategorier inom befolkningen 
som är minst kvalificerade. I detta avseende gör kopplingen mellan 
åtgärderna för låglönesubvcntion och höjningen av kompetensen att det 
blir möjligt att uppvärdera den tillgängliga arbetskraften och stärka den 
sociala sammanhållningen. 
Mtortto.ffiffl«t 
O Î gemenskapens stödramar för Grekland anslås betydande ekonomiska resurser till 
utveckling och modernisering av systemen för grundläggande utbildning och 
yrkesutbildning. Den strategi som införts innehåller följande utmärkande 
beståndsdelar; 
— På gymnastenivå läggs tonvikten vid anpassning av läroplanerna, 
fråmjande av tekniska och vetenskapliga ämnen samt vid införande av 
datorer. 
— Uppvärdering av yrkesutbildning och praktik är en prioriterad 
angelägenhet inom grundutbildningssystemet 
— Inom å^a högre utbildningen koncentreras insatserna på modernisering av 
umVersiteteM administration och stärkning av banden till näringslivet 
O ïnom området för utveckling av de mänskliga resurserna genom yrkesutbildning 
gör programmen ^Kunskapsbaser" och ^Yrkesutbildning och sysselsättning* att 
det blir möjligt för Portugal att utbilda 31200 löntagare varav 4 7ÖÖ inom 
forskningsområdet. Liknande insatser har likaledes en grundläggande betydelse 
inom de mål 2~regioner som berörs av industriella logändringar. 
O Inom området för stöd till integration betonas särskilt denna aspekt i den 
stadspolkik som förs i flera medlemsstater. I de franska mål 2-regtonerna stöder 
således strukturinsatserna yrkesutbildnings* och sysselsättnmgsinrättningar 
avsedda att sammanföra tjänster for information om sysselsättning och 
yrkesutbildnings- och vägledningscentra för arbetslösa, 
O Yrkesutbildningen har absorberat omkring 11 % av den totala finansieringen 
taom mål Sb för perioden 1989-1993 och omkring 15 % planeras för den 
kommande perioden, vilket gör det möjligt att förbättra kompetensen hos 
yrkesverksamma på landsbygden och anpassa dem till arbeten inom nya områden 
för vissa regioner, exempelvis turism eller miljö. 
B. En sysselsättningseffekt som varierar mellan olika mål 
Sysselsättningseffekten beror på styrkan hos och kombinationen av olika insatser, vilka 
varierar med ursprungssituationen och fondernas och medlemsstaternas mål. 
1) För mål 1-regioner, vilka utgör 70 % av strukturfondernas insatser, eftersträvas 
det prioriterade målet om skapande av arbetstillfällen huvudsakligen genom ett 
främjande av tillväxten i syfte att minska skillnaderna i BNP per capita. Detta är 
förklaringen dels till de mycket stora insatser som görs på att i ett 
konkurrenskraftsperspektiv modernisera den produktiva sektorn och höja den till 
global nivå och dels på satsningarna på olika basinfrastrukturer. I förhållande till 
sysselsättningen är det centrala postulatet för denna ansats att skapa en ekonomisk 
bas för bestående utveckling som på lång sikt kan alstra sysselsättning, även 
omfattande en stärkning av utbildning, yrkesutbildning, forskning och tekniska 
innovationer. 
På kort sikt är sysselsättningseffekterna av denna metod mindre, eftersom den 
utmynnar i skapandet av tillfälliga arbeten förenade med byggnadsarbete men 
även i en minskning av sysselsättningen till följd av moderniseringen och 
strukturomvandlingen av ekonomin (jordbruk och traditionella sektorer). I detta 
sammanhang är det också viktigt att notera bidraget från de 
arbetsmarknadspolitiska åtgärder som syftar till att förbättra möjligheterna att 
använda arbetskraften. 
I 
Gemenskapens stödramar för Irland grundar sin utvecklingsstrategi på en stärkning av 
ekonomins konkurrensutsatta sektorer. På lång sikt kommer en stärkning av dessa att 
gynna deras konkurrenskraft och produktionskapacitet och därigenom också 
sysselsättningen. Insatserna till förmån för livsmedelsindustrin, den största arbetsgivaren 
i landet, har som syfte att bevara sysselsättningen och förbättra produktiviteten i 
produktionsskedet och att öka antalet arbetstillfällen längre fram i förädlings- och 
saluföringsbranscherna. 
När det gäller Portugal kommer den ekonomiska utvecklingen att leda till en minskning 
av den aktiva jordbruksbefolkningen, som sjunker från 16,7 % av ém totala sysselsatta 
befolkningen år 1991 till att förmodligen utgöra mindre än 10% år 1999. De program 
som delfinansieras av strukturfonderna har som ett av sina mål att minska de negativa 
verkningarna av denna strukturanpassning. På samma sätt har, enligt planministeriet, som 
en direkt effekt av gemenskapens stödramar 80 000 arbetstillfällen skapats mellan 1989 
och 1993* medan den totala sysselsättningen är oförändrad i slutet av denna period» något 
som antyder art lika många arbetstillfällen har försvunnit i de branscher som 
omstruktureras* 
2) För mål 2-regioner. som definieras främst efter kritierier huvudsakligen knutna till 
sysselsättningen, är prioriterade angelägenheter diversifiering och förnyelse av en 
industristruktur i tillbakagång i ett försök att uppnå en så omedelbar effekt som 
möjligt på sysselsättningen. Det är lämpligt att till dessa regioner lägga de små, 
industrialiserade områden som tillhör mål 1 i Förenade kungariket (Merseyside), 
Belgien (Hainatu) och Frankrike (Nord-Pas-de-Calais), som faktiskt uppvisar 
mycket likartade drag. 
De instrument som används inriktas följaktligen på stöd till den produktiva 
sektorn och på utvecklingen av de mänskliga resurserna för att så omedelbart som 
möjligt uppnå effekter på sysselsättningen. 
Vad beträffar stödet till den produktiva sektorn främjar flertalet av EPD inre 
utveckling genom skapandet av företag och stöd till investeringar som skapar 
sysselsättning i existerande företag. Denna utveckling utvidgar också den del av 
de indirekta stöden som syftar till förbättring av företagsmiljön i jämförelse med 
direkta investeringsstöd. 
10 
MåU 
Tendensen mot en omorientering av de stöd som beviljas den produktiva sektorn är 
särskilt tydlig i Förenade kungarikets program, där den del som anslås till stöd för små 
och medelstora företag har ökat från 10 % till 30 % av den totala mängden insatser 
mellan den föregående och den nuvarande programplaneringen. Denna insats har 
likaledes åtföljts av en större samfinansiering från den privata sektorns sida, En liknande 
tendens, om än inte lika stark» kan även iakttas i Tyskland (särskilt EPD i regionerna 
Sarre och Nordrhein-WestfaJen) och i Frankrike (EPD i regionen Lorraine, där tonvikten 
läggs vid innovationsstöd, och insatser som gynnar företagsplantskolor i majoriteten av 
EPD). 
Vad beträffar uppvärderingen av mänskliga resurser syftar insatserna särskilt till att 
förbättra den produktiva basen och administrationen inom företagen och framför allt 
inom små och medelstora företag. Denna metod skall stödja diversifieringen av den 
regionala ekonomin och möjliggöra för arbetskraften att anpassa sig till de 
produktionsbehov som skapas genom tillämpning av ny teknik. 
Eftersom denna punkt är förenad med den föregående, bör man på ett mer generellt plan 
understryka den mycket tydliga minskningen i de finansieringar som går till 
infrastrukturer (däri inbegripet de infrastrukturer som sammanhänger med den produktiva 
sektorn) i förhållande till den föregående programplaneringen. Ur sysselsättning 
ssynpunkt har förhållandet mellan kostnad och effektivitet i dessa program utan tvivel 
förbättrats. 
3) Vad beträffar mål 5 och 6 förefaller problematiken huvudsakligen vara 
koncentrerad kring bevarande av verksamheter, sysselsättning och befolkning i 
landsbygdsmiljö — vilken ofta omfattar regioner med låg befolkningstäthet, något 
som gör det nödvändigt med ekonomisk diversifiering — liksom inom 
fiskerisektorn. 
— Vad beträffar mål 5a. som avser modernisering av jordbruksstrukturerna, 
måste det erinras om att de förordningar som inrättar detta mål skall 
tillämpas utan åtskillnad i Europeiska unionen. Anpassningen av dem till 
den nya regleringen av strukturfonderna har nyligen genomförts. Denna 
anpassning har möjliggjort en bättre koppling mellan detta mål och de 
territoriella målen (särskilt: integrering i mål 1) och ett beaktande av nya 
faktorer såsom miljön och diversifieringen av verksamheterna inom 
jordbrukssektorn. 
De insatser som genomförts inom denna ram bidrar årligen till 
inflyttningen av omkring 15 000 unga jordbrukare och ger dem 
subventioner till investeringar i deras jordbruk. Dessutom förbättrar och 
moderniserar 33 000 jordbruk sina produktions- och arbetsvillkor varje år, 
vilket gör det möjligt att säkerställa ett bättre utnyttjande av familjens 
arbetskraft, att skapa nya arbetstillfällen och hindra landsbygdens 
ungdomar att lämna sin region. 
11 
Kompensationsbidragen är också viktiga, eftersom de för omkring 1 
miljon jordbruk i 56 % av Europeiska unionens territorium utgör ett medel 
för att uppnå en tillräcklig inkomst, vilket gör det möjligt att behålla en del 
av befolkningen i landsbygdsområdena. 
I än högre grad än jordbrukssektorn tryggar livsmedelssektorn en 
betydande antal arbetstillfällen som genom investeringarna för förbättring 
och bearbetning av jordbruks- och skogsbruksprodukter kan öka i vissa 
branscher, framför allt de som är förknippade med nya marknader och nya 
konsumtionsvaror. 
Vad beträffar mål 5a (fiske) består FFU-insatserna å ena sidan av en 
minskning av fisket i förhållande till överexploateringen av 
naturresurserna och å andra sidan av stärkningen av en bransch som 
drabbats av en omfattande strukturkris. 
Den första kategorin insatser innebär till sin natur en negativ effekt ur 
sysselsättningssynpunkt, något som kan mildras genom de stödåtgärder 
som har antagits av Europeiska unionen: stöd till nationella system för 
förtidspension och individuella standardbelopp för avgångsersättning till 
de yngre fiskarna. Däremot kan man i den andra uppsättningen åtgärder 
tänka sig en positiv effekt på sysselsättningen, samtidigt som det 
emellertid måste framhållas att åtgärdernas prioriterade mål även 
fortsättningsvis är stärkandet av den europeiska fiskeriindustrins 
konkurrenskraft. 
Mål 5a (fiske) 
Inom området för förädling av fiskeriprodukter kommer FFU exempelvis att fram till 
1999 kunna bidra till skapandet av 750 nya arbetstillfällen i Italien och 1 100 i Tyskland» 
men det kommer framför allt att bidra till bevarandet av de existerande arbetstillfällena, 
vilka är starkt hotade av krisen inom branschen. 
Liknande överväganden kan göras angående vattenbruk {1 300 arbetstillfällen kommer 
enligt beräkningarna att skapas i Irland) liksom angående investeringar avsedda att 
modernisera fiskeflottan och hamnanläggningarna, 
12 
Bevarandet och skapandet av sysselsättning är i alla dessa fall förenade med stöd till den 
produktiva sektorn. Gemenskapsinitiativet PESCA prioriterar däremot sysselsättningen 
och de mänskliga resurserna i kustområdena, eftersom det kan bidra till att bevara 
aktivitetsnivån i dessa områden, inom fiskesektorn eller utanför denna sektor. Å ena 
sidan kan initiativet finansiera insatser för diversifiering av företagen och för omskolning 
av fiskare till andra verksamheter, exempelvis turism eller vattenbruk. Â andra sidan kan 
PESCA finansiera kompetensförhöjande kurser vilka syftar till att förbättra antingen 
yrkeskunnandet eller havsfiskares utbildning i allmänhet, 
I mål 5b koncentreras insatserna för sysselsättning framför allt på diversifiering av 
verksamheterna. När det gäller den egentliga produktionen inom jordbruket 
inriktas denna diversifiering på bevarandet av arbetstillfällena, bland annat genom 
bättre lokal marknadsföring av produkterna, medan den i andra verksamheter och 
sektorer, särskilt turism, små och medelstora företag, servicetjänster och på senare 
tid även miljö, till största delen har koncentrerats på skapande av sysselsättning. I 
detta avseende intas en viktig plats ofta av landsbygdsturismen, vars snabba 
tillväxt likaså har medfört att olika biverksamheter har utvecklats. 
Mfflgfr 
O Insatserna inom miljöområdet har ägt rum på senare tid. De är framför allt 
inriktade på minskning av miljöförstöring från jordbruk och 
livsmedelsindustri (installation av reningsanläggningar i Trento i Italien)» 
vattenrening, vilket har berört ett hundratal samhällen i Limousin 
(Frankrike), utveckling av biologiskt jordbruk i Bretagne (Frankrike) och 
anläggning av skogsområden i Kantabrien (Spanien). Till miljöskyddet 
tillkommer numera i allt högre grad ekonomisk uppvärdering av den miljö 
som skyddas. I ett tjugotal regioner som omfattas av utvärderingen har 
man konstaterat 1 270 initiativ på miljöområdet, vilka har medfört att 
betydande antal arbetstillfällen skapats. 
O Restaurering och utveckling av byar utgör likaså utgångspunkt för en 
mängd investeringar som fram till nu har haft en utomordentlig 
multiplikatoreffekt, särskilt i byggsektorn och framför allt i Tyskland i 
fallet med de nya delstaterna. Stödet till turistsektorn utgör en väsentlig 
del i diversifieringen av regionerna i mål 5b, vilket också visas av 
exemplet Frankrike. I de satsningar på turism som finansieras av 
strukturfonderna kan man likaledes notera en snabb Ökning av 
"ekoturismen" (resa genom Greves du Mont-St-Michel) och turism 
inriktade på vandring och äventyr (Chemin de Stevenson). 
13 
— I stort sett kan samma typ av iakttagelser göras inom mål 6, med 
förbehåll för att dessa program är av mycket sent datum. Det rör 
sig här om regioner som är en mer glesbefolkade än de i mål 5, och 
därför är de kostnader som sammanhänger med FoTU och i ny 
informations- och kommunikationsteknologi en viktig del av den 
ekonomiska diversifieringen. 
4) Slutligen, med tanke på att de åtgärder, som vidtas i enlighet med mål 3 och 4 och 
som är mest inriktade mot arbetsmarknaden, har som främsta syfte att göra det 
lättare för efterfrågan att möta utbudet och därigenom underlätta tillsättning av 
disponibla arbetstillfällen, är dessa åtgärder direkt kopplade till sysselsättningen. 
Det rör sig här om insatser som görs i hela unionen. 
I dagsläget ingår omkring 8 % av fondernas insatser i mål 3. De syftar till 
integrering av ungdom (36 %), långtidsarbetslösa (40 %) och dem som hotas av 
utestängning (16 %) samt särskilda insatser till förmån för lika möjligheter mellan 
kvinnor och män (5 %). 
MåU 
Insatserna i enlighet meé mål 3 har som syfte att utveckla/belasta den nationella 
sysselsättningspolitiken, med beaktande av regionala och lokala behov. Det är av detta 
skäl som de strukturella insatserna vad gäller Tysklands delstater kompletterar de initiativ 
som tas inom ramen för "lagen om sysselsättningsstöd" Antalet stödmottagare av 
samrlnansierade åtgärder beräknas till omkring 40 000 personer. 
Med hänsyn till den den mycket höga ungdomsarbetslösheten koncentreras de 
strukturella insatserna i Spanien på den socioekonomiska assimileringen av denna 
befolkämgskåtegori. Gemenskapsstödet stärker de nationella ansträngningarna, vilka 
syftar till att höja andelen barn i åldersgruppen mellan 16 och IS år som deltar i 
skolundervisning, och detta i enlighet med målen för gemenskapsinitiativet Youthstart. 
Å andra sidan ingår omkring 2 % av strukturfondernas insatser i mål 4, där syftet är att 
främja arbetstagarnas anpassning till den industriella förändringen. 
14 
Mål 4 
I Frankrike är de huvudsakliga stödmottagarna från insatser i enlighet med mål 4 de lägst 
kvalificerade löntagarna, som är de främsta offren för den industriell »förändringen* 
Föregripande insatser gör det också möjligt att stödja framåtblickande branschstudier, 
rådgivnittgshjälp och hjälp till företagsdiagnos samt vissa arbeten inom regionala 
observationsorgan för sysselsättning och utbildning (Observatoires Régionaux de 
FEmploi et de la formation). Det har likaså föreskrivits att minst 70 % av de löntagare 
som är stödmottagare från insatser i enlighet med mål 4 skall arbeta i företag m^å mindre 
än 500 anställda, och särskild uppmärksamhet skall riktas mot företag med mindre än 250 
anställda, 
Vad avser Danmark består det främsta målet i att förbättra tillgången till vidareutbildning 
för anställda i små och medelstora företag i syfte att stärka åtgärderna för arbetsrotation. 
Sysselsättningseffekterna av de insatser som gjorts i enlighet med mål 3 och 4 kan bara 
bedömas från fall till fall och med hjälp av lämpliga metoder. Man kan emellertid 
uppskatta att omkring 11 miljoner människor är stödmottagare från samfinansierade 
insatser under perioden 1994-1999. 
Allmänt kan sägas att strukturfondernas insatser i enlighet med mål 3 och 4 äger rum 
under ogynnsamma villkor på grund av belastningen av en massiv och långvarig 
arbetslöshet samt på grund av den allt hastigare ekonomiska omstruktureringen, vars 
främsta offer är de minst konkurrenskraftiga människorna på arbetsmarknaden. Under 
dessa svåra förutsättningar har strukturåtgärderna visat sig vara särskilt användbara. De 
samfinansierade program, som utformats så att de har effekt både på kort och mellanlång 
sikt, bidrar faktiskt till att stärka sambanden mellan tillväxt och skapande av 
arbetstillfällen samt att förbättra situationen lör de grupper som har det svårast. Trots 
blygsamma resurser kan dessa insatser också bidra till ett multiplikatoreffekt på den 
nationella politiken. Den aktiva politiken stärks sålunda i förhållande till den passiva 
politiken med inkomstgarantier, och god praxis kan därefter spridas genom partnerskap 
och nätverk som skapas tack vare dessa insatser. 
De sammanfattande tabeller som återfinns i bilaga III gör det möjligt att illustrera dessa 
utvecklingstendenser genom att för varje medlemsstat och alla mål ange de 
finansieringsbelopp som anslagits till var och en av de stora kategorierna av strukturella 
insatser. 
15 
C. Kvantifiering av effekten 
För perioden 1994-1999 återspeglar programplaneringen för struktursatsningar som 
genomförs i partnerskap den vikt som läggs vid främjande av sysselsättningen i hela 
unionen. Det ådagalägger likaså, genom sina oklara och snarast indirekta effekter, de 
svårigheter som ligger i ett beslutsamt engagemang för kvantifierade sysselsättningsmål. 
1) Programmen innehåller ofta många uppgifter om sysselsättningen vilka, särskilt 
vad gäller stödområdena, visar vidden av de omsorger som nationellt och regionalt 
ansvariga ägnar detta område. 
Den tillgängliga informationen säger emellertid mer om de svårigheter som finns både 
vad gäller att fastställa mål för bevarande av sysselsättningen och att utvärdera dessa 
sysselsättningseffekter än om den totala förväntade effekten. Denna situation har sin 
grund i avsaknaden av samstämmighet, oavsett om detta är på metodnivå eller 
operationell nivå, rörande sätten att bedöma insatsernas effekter på sysselsättningen. 
Exempelvis kan i region A den beräknade effekten av en åtgärd som syftar till att 
restaurera industriområden vara skapandet av 30 arbetstillfällen per investerad miljon, 
medan effekten av samma åtgärd i region B kan uppskattas till 300 arbetstillfällen per 
investerad miljon ecu. 
Denna skillnad beror inte nödvändigtvis på de enskilda programmens relativa effektivitet 
utan snarare på de typer av sysselsättning som tagits med i beräkningen. I det ena fallet 
beaktas exempelvis enbart de arbetstillfällen som är förenade med arbetena på området, 
medan dessa tillfälliga arbeten i det andra fallet utesluts samtidigt som de arbetstillfällen 
som skapas i de foretag som etablerar sig i det restaurerade området tas med i 
beräkningen. 
Det blir följaktligen nödvändigt att bedöma de olika mekanismer genom vilka å ena sidan 
sysselsättning kan skapas med hjälp av strukturfonderna och å andra sidan den totala 
effekten kan över- eller underskattas (ur den synpunkten kommer det att i framtiden bli 
nödvändigt att utveckla en metod för att göra prognoser över skapandet av 
sysselsättning). Om vi tar ovanstående exempel kan arbetstillfällen skapas 
— i direkt förbindelse med byggverksamheten: arbetsplats där restaurering görs, 
därmed sammanhängande vägarbeten, program för utbildning ..., 
— i direkt förbindelse med resultatet av detta bygge: ny personal som sköter driften 
av den utrustning som sam finansierats genom strukturella insatser, sysselsättning som 
skapas i området om det är fråga om en turistattraktion..., 
— på ett indirekt eller direkt sätt: sysselsättning som skapas genom den ökade 
köpkraft som de strukturella insatserna givit upphov till, skapandet av företag tack vare 
den förbättrade produktionsmiljön och höjningen av arbetskraftens kompetens.... 
Beräkningen av dessa indirekta effekter är särskilt vansklig eftersom den förutsätter en 
exakt identifiering av den påverkan som utövas på sysselsättningen av faktorer som inte 
är direkt kopplade till strukturfonderna. 
16 
Av alla dessa anledningar och särskilt med tanke på avsaknaden av en gemensam metod 
är de uppgifter som tillhandahålls tämligen motstridiga och lämpar sig följaktligen 
ganska illa för en sammanfattande behandling. 
EFD för mål 2 och 5b visar beräkningar om 650 000 respektive 518 00O arbetstillfällen 
för perioden, men dessa uppgifter skall tas med stor försiktighet med anledning av den 
relativa betydelsen av omplaceringseffekterna eller* tvärtom, tröghetseffekterna i de 
berörda regionerna. 
2) Som svar på dessa problem har kommissionen inlett en rad utredningar i avsikt att 
snabbt förbättra förståelsen av och möjligheten att beräkna effekterna av de 
sysselsättningsfrämjande insatserna. 
Den betydande makroekonomiska dimension, som skapas av de strukturella 
överföringarna inom unionen, särskilt i de medlemsstater som till stora delar 
omfattas av mål 1 (E, EL, I, IRL, P), har en direkt återverkan på sysselsättningen. 
I de fall då mål 1 omfattar en medlemsstats hela territorium eller åtminstone ett 
visst antal stora regioner, har analyser av nedåtgående slag, grundade på 
makroekonomiska relationer, kunnat användas. Även om dessa metoder har vissa 
begränsningar, framför allt på grund av den statiska karaktären hos de 
sammanhang pä vilka de baseras, tillhandahåller de övergripande men grova 
beräkningar av de strukturella insatsernas effekter på inkomst och sysselsättning. 
För perioden 1994-1999 beräknas i oberoende analyser att genomförandet av 
genenskapens stödramar kommer att realisera omkring 1,2 miljoner 
arbetstillfällen i alla mål 1-regioner sammantaget, dvs. 4>1 % av dm aktiva 
befolkningen, Som exempel kan nämnas att motsvarande siffra i Portugal uppgår 
till 190 000, i Spanien till 220 000, i Grekland till 260 000 och för de nya 
delstaterna till 160 000. Dessa sysselsättningstal består emellertid endast delvis av 
nya arbetstillfällen* något som kan göra att de skiljer sig från de prognoser som 
medlemsstaterna presenterat. De har inte desto mindre den fördelen att de 
tillhandahåller en homogen och jämförbar bedömning av återverkningarna av 
gemenskapens insatser på arbetskraften i medlemsstaterna. _____ 
* * * 
Med utgångspunkt i denna genomgång av den pågående programplaneringen kan 
förbättringar särskilt föreslås till uppföljningskommittéer och i linje med kommissionens 
meddelande om den europeiska sysselsättningsstrategin. Förbättringarna berör en 
anpassning av såväl innehållet i som formerna för insatserna, i överensstämmelse med de 
riktlinjer som redan fastställts. För att genomföra detta måste allt tillgängligt 
handlingsutrymme utnyttjas ("deflator"-effekt, omorienteringar i programmen inom 
gränserna för uppföljningskommittéernas befogenheter...) och ansträngningar måste 
likaledes göras för att stärka kopplingen mellan de makroekonomiska effekterna och den 
faktiska territoriella grunden. 
17 
II. MÖJLIGA ANPASSNINGAR: ATT GÖRA MER OCH BÄTTRE FÖR 
SYSSELSÄTTNINGEN INOM RAMEN FÖR DEN NUVARANDE 
PROGRAMPLANERINGEN 
Strukturfondernas uppgift är att stödja den ekonomiska och sociala sammanhållningen i 
unionen. Det är följaktligen lämpligt att i första hand säkerställa villkoren för en stark och 
varaktig tillväxt som tar hänsyn till intensifieringen av den internationella konkurrensen 
och de allt snabbare teknologiska förändringarna. Men även om denna tillväxt är mycket 
viktig, är den inte tillräcklig för att finna lösningen på sysselsättningsproblemet. Parallellt 
måste en ökning av tillväxtens sysselsättningsintensitet eftersträvas. Den rådande 
tendensen mot arbetsdelning som återspeglas i låga aktivitetsnivåer och höga 
arbetslöshetsnivåer är inte acceptabel och måste ersättas med metoder för att garantera ett 
fullt utnyttjande av arbetskraften och av våra ekonomiers potential. Detta synsätt innebär 
likaså ett främjande av en större ekonomisk och social solidaritet och av en mer aktiv 
sysselsättningspolitik. 
Inom ramen för det program som är i kraft rör det sig följaktligen om att söka de 
anpassningar som kan stärka effekterna på tillväxten och höja tillväxtens 
sysselsättningsintensitet. Härvid är det lämpligt att i första hand använda det handlings-
och flexibilitetsutrymme som finns i det nuvarande programmet till gagn för följande 
riktlinjer: 
A. Säkerställa villkor för en varaktig ekonomisk tillväxt på lång sikt 
1) I första hand bör man se till att lämplig vikt fästs vid immateriella investeringar. 
Dessa har i själva verket blivit en viktig drivkraft bakom den ekonomiska 
tillväxten. Den tonvikt som strukturfonderna lägger vid främjandet av forskning, 
utveckling och organisering av företag, särskilt små och medelstora foretag, som 
är öppna för förnyelse liksom vid oavbruten förbättring av humankapitalet med 
hjälp av allmän utbildning och yrkesutbildning är nödvändig för att bidra till 
utveckling och spridning av ny teknik och produktionsmetoder. 
a) Härvid utgör investeringen i humankapital en väsentlig del av den 
immateriella investeringen, och därför är det nödvändigt att främja den i 
första hand3. I det aktuella sammanhanget bör tonvikten läggas vid 
följande prioriterade mål: 
— Ökning av utbudet på ett sådant sätt att alla ungdomar garanteras 
tillgång till grundläggande utbildning och yrkesutbildning. 
Strukturfonderna borde spela en viktig roll inom detta område, 
särskilt i unionens minst välutrustade regioner. 
— Främjande av ett anpassat system för utbildning och 
yrkesutbildning under hela det yrkesverksamma livet. 
Detta tillvägagångssätt framhålls konstant i kommissionens vitbö 
och sysselsättning", "Socialpolitik" och "Utbildningssamhälle". 
18 
— Anpassning av utbildningens/yrkesutbildningens strukturer och 
innehåll till de behov som skapas av ekonomiska och tekniska 
förändringar. Detta förutsätter anpassning av läroplaner, skapande 
av mekanismer för kopplingen mellan skola och arbetsliv (praktik, 
främja den privata företagsandan) och främjande av 
yrkesutbildning som organiseras av företagen. 
— Uppmuntran till offentliga och privata investeringar i 
utbildning/yrkesutbildning och skapande av lämpliga strukturer för 
säkerställande av dessa investeringars lönsamhet. 
b) Med tanke på dessa utvecklingstendenser förefaller en stärkning av 
servicetjänster för stöd till företag, särskilt små och medelstora företag, 
likaså vara mycket önskvärda. I detta sammanhang borde de nationella och 
regionala stödsystemen som samfinansieras genom strukturstöden 
tydligare inriktas mot att stödja en efterfrågan på kvalitetsservice till 
förmån för små och medelstora företag, en företagskategori som har en 
särskild flexibilitet och anpassningsförmåga när det gäller organisation av 
produktionen. Mer avgörande är nödvändigheten av en integrationsinsats 
för att stödja utbudet av sådana tjänster. 
Även om en mängd strukturer för service till små och medelstora företag 
särskilt under de senaste tio åren har utvecklats i olika regioner, något som 
har lett till ett överflöd av relativt specialiserade och ofta konkurrerande 
organisationer, har företagsledarna alltjämt stora svårigheter att få en 
allmän rådgivning som efter att deras behov har utretts kan leda dem fram 
till specifika serviceföretag. Här har kommissionen inlett flera pilotprojekt 
som syftar till att på regional nivå främja utvecklingen av en strategi för 
att stödja innovation och teknologi i små och medelstora företag (Regional 
Innovation Strategies: RIS). Denna består i att analysera utbudet av 
stödtjänster, jämföra och anpassa dem till små och medelstora företags 
varierande behov, och samtidigt främja skapandet av en gemensam 
samlingspunkt (utvecklingsbyråcr, handelskammare, europeiska företags-
och innovationscentra (BIC), teknologiska centra...) eller ett informations-
och rådgivningskontor (Euro Info Center - EIC) för tillgång till dessa 
serviceföretag som sammanförs och organiseras i form av ett regionalt 
nätverk. 
Dessutom är rådgivningsdimensionen i dessa serviceföretag i allmänhet 
inte samordnad med den ekonomiska dimensionen, vilket i hög grad 
minskar deras effektivitet. De små och medelstora företagens kapitalbrist 
utgör i själva verket en kritisk punkt som är ursprunget till flertalet av 
deras problem i fråga av livslängd, utveckling och internationalisering. 
19 
Kommissionen rekommenderar följaktligen en systematisk integrering av 
finansiella tjänster — framfor allt startkapital, riskkapital och andra 
finansieringstekniska instrument — i strukturerna för rådgivning och stöd till små 
och medelstora företag. Internationell marknadsföring utgör likaså en viktig del 
för de små och medelstora företagens utveckling. 
2) Stöd till tekniska innovationer måste likaså bli föremål för särskild 
uppmärksamhet. På detta område är en serie gemenskapsprogram under 
genomförande och en debatt har inletts inom ramen för grönboken om innovation 
som antogs av kommissionen den 20.12.1995. 
I detta sammanhang måste man med kraft framhålla den utmaning som 
informationssamhället utgör. Det finns faktiskt anledning att genom lämplig 
ledning på territoriell nivå föregripa denna teknologiska utveckling för att inte bli 
ett offer för den. 
Tjänster och program inom teletekniken ger hädanefter den tekniska möjligheten 
att snabbt svara på en efterfrågan på individuella tjänster, med kvalitet och till 
lägre kostnad, såväl för privatpersoner (läkartjänster, utbildning/yrkesutbildning, 
handel, beställningar...) som för yrkesarbetande (distansarbete), för företag och 
lokala myndigheter. 
Den nya teknikens effekt på sysselsättningen försvagas förvisso i den utsträckning 
som de svarar mot en rationalisering och automatiser ing av de mänskliga 
arbetsuppgifterna. I och med att deras ankomst är oundviklig är det i vilket fall 
som helst lämpligt att i mycket god tid organisera en vägledning till dem. Om 
denna vägledning lyckas rymmer de dessutom flera möjligheter: 
— När det gäller att skapa och vidga utkomstmöjligheter och kompetenser i 
de minst utvecklade områdena (mål 1 och 5b) och de mest avlägset 
liggande områdena (mål 6): exempel är den viktiga potential som ligger i 
distansarbete och den kvalitativa förbättring som möjliggörs av medicinsk 
distansdiagnos. 
— När det gäller individanpassning och tillgång till yrkesutbildning, särskilt 
för mål 2, 3 och 4: ständig uppdatering av kunskaper och valfri anpassning 
av kursplaner utgör betydande fördelar i en värld som förändras allt 
snabbare. 
— I allmänhet, när det gäller ökad arbetstidsförkortning: de 
produktivitetsvinster som sammanhänger med dessa nya teknologier 
påkallar ytterst en minskning av arbetstiden, en minskning som bara kan få 
positiva effekter på förekomsten av nya arbetstillfällen inom 
tjänstesektorn. 
20 
Detta är alltså inriktningen på de gemenskapens vägledande pilotprogram för 
informationssamhället som nyligen lanserats inom ramen för initiativet IRIS och 
pilotprojekten enligt artikel 10 i ERUF-förordningen och artikel 6 i ESF-
förordningen. 
m 
Några försök och riktlinjer som ingår i programmen förtjänar att nämnas här. Utveckling 
av distanssekreterarverksarnheter i Limousin och Aquitaine (Frankrike) ocht i större 
skala, i Sverige och Finland införande av nya arbetsmetoder och metoder för 
yrkesutbildning och allmän utbildning, understödda med strukturella insatser. 
De brittiska programmen grundade på de "knowledge-based industries" och på 
integration mellan turism, kultur och mediaindustri utgör, vid sidan av det stöd som i 
Frankrike ges i fornt av FoTU till små och medelstora företag i avsikt att söka uppnå en 
"regional toppkompetens", en illustration av vilken väg som skall följas. 
B. Öka tillväxtens sysselsättningsintensitet 
Det rör sig här om att återfå ett handlingsutrymme i sambandet mellan tillväxt och 
sysselsättning, för närvarande belastat av kraven på konkurrenskraft på medellång sikt. 
För att uppnå detta måste särskild uppmärksamhet riktas mot följande: 
1) Sysselsättningsdimensionen vid finansiering av infrastruktur och produktiva 
investeringar, varvid detta kriterium givetvis bör få större vikt i de mest 
utvecklade regionerna. 
a) Generellt sett 
— när det gäller genomförande är metoder och kriterier vid val av 
projekt inte alltid tillfredsställande, vilket kan leda till 
odifferentierade insatser som syftar till att minska investeringens 
totalkostnad. Även om dessa insatser i allmänhet har förbättrats i 
förhållande till den föregående perioden, kan de vara mer selektiva 
och bör i fortsättningen prioritera satsningar som har den största 
sysselsättningsskapande potentialen. 
Det kommer dessutom att vara nödvändigt att förenkla och 
påskynda förfarandena för tilldelning av dessa stöd, särskilt för 
små och medelstora företag. 
21 
KriMier för wNi.m PWfo 
Det ''scoring system" som används i Förenade kungariket tiïlhandahalïer ett exempel på 
en metod bland andra för stöd till den kvalitativa analysen av stödinsatser* Detta system 
viiar på två väsentliga beståndsdelar, A ena sidan måste projekten uppfylla ett visst antal 
grundläggande kriterier. Å andra sidan finns det specifika kriterier som gör éet möjligt art 
bedöma kvalitén hos ett projekt t relation till motsvarande åtgärd. Sysselsättningen ar ett 
av de grundläggande kriterierna, vilket innebär att om ett projekt inte skapar 
sysselsättning (netto), så har det endast mycket små chanser att bli utvalt, Nat det gäller 
åtgärden vilar kriterierna på enhetskostnadsindikatorer som hänger samman med berörd 
typ av insats, däribland kostnaden per skapat arbetstillfälle* Det är endast de mest 
ettektiva projekten, det vill säga de som har den bästa kvoten kostnad per skapat 
arbetstillfälle, som kan Bnansieras inom ramen för stödsystemet. 
I samma anda har vissa uppföljningskommittéer för mål 5b-regioner> exempelvis 
kormttén för dun franska regionen Provence-Alpes-Côte d'Azur, bland kriterierna för 
projetorval mfört skapandet av nya arbetstillfällen, 
— När det gäller utvärdering är det nödvändigt att använda de metoder som är 
lämpligast och bäst anpassade med hänsyn till mångfalden av regioner, vilket 
möjliggör en bättre bedömning av de kvantifierade målen när det gäller skapande 
och bevarande av arbetstillfällen. Inom ramen för uppföljningen av verksamheten 
kan instrumentpaneler konstrueras för genomförande av en 
underhandskartläggning av intermediära effekter, särskilt för de nyckelåtgärder 
som är mest effektiva för att skapa ny sysselsättning. 
b) En stärkning av vägledningen för arbetena med infrastruktur och för stöd till 
investeringar krävs i syfte att maximera dess följder för sysselsättningen på lokal 
nivå. De arbetstillfällen som skapas genom de stora infrastrukturerna har i själva 
verket två begränsningar: de är av tillfällig natur och riskerar att vara till större 
delen exogena. 
Ett sådant konstaterande borde stimulera till en frivillig satsning innebärande ett 
intimt partnerskap mellan byggledare och projektledarna för stora projekt i syfte 
att maximera de lokala följdverkningarna av dessa byggarbeten. Sådana åtgärder 
bör givetvis först genomföras efter det att kontrakten tilldelats så att de inte 
inverkar på hur dessa kontrakt sluts. (jfr. ram). Samma åtgärder kan vidtas för 
lokala företag vad gäller underleverantörstillverkning påa olika delar av 
marknaden som berör byggnation, vilket är helt i överensstämmelse med 
kommissionens riktlinjer för att göra det lättare för små och medelstora företag att 
få tillträde till den offentliga marknaden. 
22 
För övrigt bör särskild uppmärksamhet fästas vid möjligheterna att göra både 
arbetena och de lokala utkomstmöjligheter som uppstår permanenta (jfr ram). 
Samma riktlinjer (riktad yrkesutbildning för arbetare och kompetenshöj ande 
utbildning för de lokala små och medelstora företagen) skulle kunna tillämpas på 
stora produktiva investeringar. 
Sföd för jnjfrasiKferer 
De arbetstillfällen som skapas genom infrastrukturerna är av tillfällig karaktär eftersom 
de sammanhänger med byggverksamheter och eftersom generellt sett inga åtgärder som 
skulle leda till ett bevarande av en del av dessa arbetstillfällen vidtas inför arbetets 
färdigställande (jfr. som skolexempel regionen Andalusien och byggarbetsplatsen för 
Expo 92 i Sevilla). £n beräkning avseende de stora byggarbetena inom mål 1 visar att en 
procentuell andel som kan uppgå till mellan 50 % och BO % av de utförda arbetena 
genomförs av företag (och arbetskraft) som inte kommer från regionen och ibland inte 
ens från medlemsstaten, Denna beräkning varierar givetvis med den erforderliga 
kompetensen och befolkningstätheten i den region där arbetsplatsen ligger. 
I syfte att förbättra dessa byggarbetens följdverkningar på lokal nivå skulle följande 
satsningar kunna inledas efter tilldelning av kontrakt och i överensstämmelse med 
gemenskapsdirektiv om detta; 
— Bedömning i förväg av projektledarens förväntade behov av arbetskraft (yrkeskår) 
vid varje bygge. 
23 
— Jämförelse av behoven med den lokala eller regionala arbetsmarknadens resurser. 
— Anpassning av det lokala utbudet till de behov som inte tillfredsställs av intensiva 
yrkesutbildningsprogram (samfinansieradeav Europeiska socialfonden), 
I avsikt att bevara arbetstillfällena kan en satsning göras 
— antingen inom en endogen ram: skötsel, reparationsarbeten, underhållsarbeten och 
driftsstyrningsarbeten för infrastrukturen och dess allmänna service (servering» 
restauranger,,,) representerar en beräknad potential om 100 0Ô0 arbetstilifallen/år 
på lokal nivå, en potential som dessutom kan höjas genom en systematisk satsning 
inom denna ram på näraliggande tjänstearbeten, särskilt mom mifjösektom, 
— eller inom en exogen ram; skapande av kompetens- eller expertcentra för en eller 
flera av de yrken som inbegrips i arbetets genomförande och som kan användas 
vid liknande byggarbeten utanför regionen. 
När det gäller stöd till produktiva investeringar öppnar de tyska gemenskapsraraarna för 
stöd för de nya delstaterna utvecklingsmöjligheter i denna riktning genom att koncentrera 
sig på problemet med återvinning av industrimaterial och att därvid främja en 
samarbetsstrategi mellan företagen till förmån för nya små och medelstora företag. 
2) Kompensation, överallt där detta är nödvändigt, till den produktiva sektorns 
moderniseringsinsatser, oavsett om det rör sig om att mildra dess sektoriella 
effekter (fiske till exempel) eller dess effekter i stadsmiljö, eller om att i de andra 
regionerna motverka utflyttningen från landsbygden, en faktor som bidrar till att 
försvåra städernas problem. Härvid skulle det vara lämpligt att stärka och 
generalisera det stöd som genom insatserna ges integrerade metoder för lokal 
utveckling vilka tar sikte på uppvärdering av varor eller sektorer som inte, eller 
endast i ringa mån, är utsatta för internationell konkurrens.: 
a) I första hand borde en strategi för systematisk exploatering av de regionala 
ekonomiska fördelarna uppmuntras. Denna strategi skulle bygga på 
specifika inriktningar eller nischer som uppvärderar tradition och kvalitet 
och tillåter en diversifiering av utkomstmöjligheterna i territoriernas 
ekonomier: de lokala varorna eller tjänsterna spelar här en avgörande roll. 
Den skulle också kunna stödja sig på ett tjänsteutbud vars grundval skulle 
utgöras av revitaliserade medelstora städer som framledes skulle kunna 
spela denna strukturerande roll. 
24 
Den förutsätter i vilket fall som helst 
— ett stärkt samarbete dels mellan små och medelstora foretag, dels 
mellan små och medelstora företag å ena sidan och stora företag å 
den andra, vilket inriktas mot skapandet av "innovationspooler", 
förnyade former i industridistrikten, 
— en lämplig nivå på kvalitetsserviceföretag för rådgivning och för 
vägledning vilket framstår som grundläggande för skapande och 
utveckling av små och medelstora företag (jfr. II/A/1) med hänsyn 
till deras viktiga roll som sysselsättningskälla4. 
b) I andra hand, något som kommissionens meddelande till rådet5 också 
inbjuder till, borde särskild uppmärksamhet riktas mot exploatering av 
"nya källor till sysselsättning" inom ett visst antal områden för lokala 
initiativ som motsvarar en täckning av nya behov som är otillräckligt 
täckta och som huvudsakligen sammanhängaer med livskvalitet 
(stödtjänster till enskilda, särskilt till pensionärer, kultur, turism, 
närhetsservice) och med förvaltning av knappa resurser (kulturarv, skötsel 
och skydd av miljön (jfr. II/B/4), alternativa energikällor, särskilt 
biomassa). Det rör sig här om att utveckla fullgoda nya verksamheter, med 
stor sysselsättningsintensitet, vilka själva grundas på nya behov som 
härrör från den demografiska och sociala utvecklingen i det europeiska 
samhället: befolkningens allt högre ålder (1 vuxen av 3 i Europeiska 
unionen är äldre än 60 år), minskningen av den "ofria tiden" och en bättre 
förvaltning a vde knappa resurserna är här de väsentligaste delarna. 
Det grundläggande antagandet är att det inom dessa områden finns en 
solid potentiell efterfrågan som det förvisso är lämpligt att initiera och 
stimulera med hjälp av offentliga insatser — och särskilt genom en 
aktivering av de resurser som används till passiv arbetslöshetsersättning 
— men som i sista hand naturligen borde finna sin plats inom 
handelssektorn. 
Jfr kommissionens rapport till Europeiska rådet i Madrid (CSE(95)2087) om "små och medelstora 
företags roll som källa för sysselsättning, tillväxt och konkurrenskraft i Europeiska unionen". 
KOM(95)273 av den 13 juni 1995 om en strategi för främjande av lokala utvecklings- och 
syssclsättningsinitiativ. 
25 
K|llortill,s,y§gjel,$,|ttn^g 
Strategierna för utnyttjande av regionala fördelar bör sikta till att aktivera källorna till 
sysselsättning, vilka bygger på traditionen» oavsett om det rör sig om 
—~ ^unika* lokala produkter som håller på att försvinna eller redan har försvunnit 
men som alltjämt ingår i det kollektiva minnet: sakkunskap och yrkesskicklighet, 
särskilt inom konsthantverk, eller 
— typiska konsthantverksprodukter eller traditionella produkter vilka utan att vara 
speciella för endast ett territorium skiljer sig mycket åt på ett 
konkurrensfrämjande sätt och påkallar anpassade saluföringsstrategier, 
Exempel som följer dessa riktlinjer kan återfinnas i de irländska gemenskapsramarna för 
stöd vars program för stöd till lokal utveckling genomförs med hjälp av omfattande 
subventioner och stödjer sig på en "Community development"~praxis. 
På samma Sätt har programmet för främjande av den regionala utvecklingspotentialen i 
Portugal på senare tid (juli 1995) omorienterats i denna riktning och tonvikten lagts vid 
utveckling av små och mycket små företag-
Slutligen finns det ett överflöd av exempel på god praxis i gemenskapsinitiativet 
LEADER, där flertalet av de lokala aktionsgrupperna stöder projekt för förbättring av 
tillverkning och försäljning av typiska regionala produkter, 
I mäl 2 sammanhänger ett centralt problem med finansieringen av små och medelstora 
företag, särskilt när det gäller startkapital för sådana företag som just håller på att bildas. 
Detta problem kan inte skiljas från problemet med integrerade kvalitetsservicestöd till 
företagsgroridare, ett stöd som bygger på partnerskap mellan olika serviceföretag i en 
region, EPD i de nya medlemslånderna, i synnerhet Sverige, lägger särskild vikt vid dessa 
aspekter. 
Det stöd som ges nya källor till sysselsättning bör för övrigt ökas. Härvid skulle de 
program som finns i Grekland kunna läggas om eller påverka "deflatof-resurserna för att 
möjliggöra stöd till 'Itupongsysselsättning'* som utarbetats av de nationella 
myndigheterna i linje med den franska "kupong-servicen". 
På ett mer påtagligt sätt lägger EPD för regionen Merseyside (UK) tonvikten vid de 
möjligheter som erbjuds av denna närhetssysselsättning inom ramen för en identifiering 
av 38 "pathways" som bygger på strategier för lokala initiativ. 
26 
3) Främjandet av en dynamisk omorganisering av arbetet och arbetstiden då detta 
åtföljs av en sysselsättningsökning. 
Den snabba spridningen av nya teknologier och av de produktionssätt dessa leder till gör 
det nödvändigt att införa nya former för arbetsorganisationen. Förseningar inom detta 
område kan komma att bromsa produktivitetstillväxten liksom de potentiella fördelar för 
sysselsättningen som följer av flexibla arbetstidssystem. 
Strukturfondernas bidrag skulle kunna spela en katalysatorroll genom att, särskilt med 
hjälp av sysselsättningsstöd, bära övergångskostnader vid genomförandet av exempelvis 
följande metoder: 
— System för att möjliggöra för arbetare att tillfälligt göra ett avbrott i sin 
anställning tor att gå en yrkesutbildning, exempelvis i utbyte mot anställning av 
en arbetslös under aktuell period. 
— Omläggning av arbetstiden under hela det yrkesverksamma livet för att på ett 
bättre sätt dela de til långliga arbetstillfällena. 
I detta sammanhang måste man framhålla den 
betydelse som införandet av anpassade system för yrkesutbildning har för anställda i små 
och medelstora företag och den viktiga roll som spelas av system som främjar 
vidareutbildning under hela yrkeslivet samt den roll som spelas av de socioekonomiska 
parterna. 
Aftetö- pchartetstidsplanermg 
I Danmark kan, i enlighet med en lag som trädde i kraft år 1994, ledighet av personliga 
skäl beviljas för en period om 13 till 52 veckor och finansieras inom ramen för tarifferna 
för arbetsiöshetsersätming. Dessa ledigheter är avsedda för vidareutbildning» 
fMå&ledigM eller tjänstledighet På de lediga platser som därigenom uppkommer blir 
det möjligt att sätta in arbetslösa eller arbetssökande ungdomar. Denna rotation medför 
en ökad flexibilitet på arbetsmarknaden och bidrar till en kompetenshöjning hos 
arbetskraften under hela det yrkesverksamma livet. 
4) Främjandet av en tillväxt som värnar om miljön 
Skyddet av miljön utgör en viktig källa till ny sysselsättning. Förutom de 
arbetstillfällen som uppstår ur byggande och underhåll av infrastrukturer, fasts allt 
större vikt vid den potential av sysselsättning som erbjuds av den 
verksamhetssektor som är förenad med miljön, ibland kallad "eko-sektorn". 
27 
Denna verksamhetsgren skapar varor och tjänster för mätning, förebyggande 
insatser, begränsning eller korrigering av skador som uppkommit inom sektorerna 
vatten, luft och mark. Denna gren omfattar också minskning och hantering av 
avfall och buller samt ernergikontroll på lokal nivå.. Berörda serviceföretag täcker 
även revision och rådgivning inom miljöområdet till förmån för alla övriga 
industrisektorer. Utvecklingen av dessa miljörelaterade industrier, som oftast har 
en hög teknologisk nivå och är tillväxtindustrier av innovativt slag (produktion av 
material för bekämpning av miljöförstöring, teleteknisk produktutveckling som 
bidrar till mer integrerade metoder för miljöstyrning på lokal och regional nivå av 
förebyggande insatser mot naturliga faror och/eller sådana som orsakas av 
människan, eller för förvaltning av naturresurser, tekniker för energiekonomi eller 
förnyelsebara energikällor), framstår som löftesrika för skapande av varaktig 
sysselsättning. 
Dessutom skall det noteras att de serviceföretag som är kopplade till miljön, däri 
inkluderat genomförande och underhåll av nödvändiga infrastrukturer — särskilt 
viktigt för mål 1-regioner — (t.ex. avfallshantering, bekämpning av 
miljöförstöring, vattenadministration, bevarande av naturskyddsområden, 
inklusive verksamheter som på ett betydande sätt bidrar till en bättre livskvalitet 
för medborgarna, exempelvis bevarande av det nationella kulturarvet, 
stadsrenovering osv.) kan vara verksamheter med hög arbetskraftsintensitet vilka 
på ett betydelsefull sätt bidrar till kampen för sysselsättningen. 
I kommissionens meddelande om landsbygdens framtidsperspektiv framhölls 
redan år 1988 att det finns ett intresse av ett starkare miljöskydd. I 
landsbygdsområden öppnar den ökande efterfrågan på "naturliga" 
jordbruksprodukter och "grön" turism, naturområden och väl underhållna 
landskap nya regionala framtidsperspektiv. Andra ekonomiska verksamheter som 
bidrar till en "ren" miljö (t.ex. teknologisk forskning) kan dessutom lämna ett 
betydande bidrag till diversifieringen av intäkter och därigenom till bevarandet av 
befolkningen på landsbygden. 
Sammanhållningsfonden kommer att anslå mer än 16ÔÔ0 miljoner ecu mellan 
1993 och 1999. Under de första två åren av fondens verksamhetstid (1993-1994) 
var förhållandet mellan miljöprojekt och transporrprojekt cirka 40/60 %. 
Kommissionen anser att denna proportion är otillräcklig i förhållande till det 
eftersträvade målet med en jämvikt om 5Ô/5Ô, Denna situation bör följaktligen 
förbättras betydligt 
28 
Inom mål 2 ägnar EPD för Tyskland följaktligen 7 % av sina resurser till 
utveckling av "rena* teknologier och produkter. EPD i Förenade kungariket följer 
samma riktlinjer. I västra Skottland anslås 47 miljoner ecu till förbättring av dm 
regionala bilden och miljön inom ramen för prioriteringen av företagens 
irrfrastrnktur. ER0F kommer att finansiera projekt, exempelvis sådana som g#r 
âùt möjligt alt öka jordbruksmarkernas återanvändningsnivå och som ägnar sig åt 
att mildra angreppen på historiska monument och platser samt ett begränsat antal 
projekt som syftar till atl återskapa naturmiljöer i städernas utkanter* I regionen 
Picardie (Frankrike) anslås 17 % av EPD;s resurser till detta tema och ett 
pilotprojekt som skall tjäna som exempel siktar till att på lokal nivå skapa 
industriella nät för hantering och bearbetning av hushållsavfall 
C. Främja ett mer frivilligt synsätt på ekonomisk och social solidaritet, 
inklusive lika möjligheter 
Ekonomisk och social solidaritet måste här klart skiljas från ett stödsystem. 
Ökningen av arbetslösheten har försvagat stora delar av befolkningen i hela gemenskapen 
och medfört en ökad utestängning, vilken särskilt drabbar de mest utsatta grupperna på 
arbetsmarknaden, exempelvis missgynnade unga, kvinnor, långtidsarbetslösa samt en del 
av invandrarbefolkningen. 
För att bekämpa och förebygga långtidsarbetslösheten och risken för sociala klyftor bör 
man verka för en reform av arbetsmarknadspolitiken. Det rör sig om att gynna aktiv 
politik i stället för att endast betala ut arbetslöshetsersättning. Detta skulle göra det 
möjligt att på ett produktivt sätt använda de tillgängliga finansiella resurserna men 
framför allt att mobilisera arbetslösa och utestängda människor. För att göra detta bör 
tillgång till arbetslöshetsersättning i högre grad kopplas till åtgärder för utbildning och 
förvärvande av ny kompetens för att bättre kunna förebygga långtidsarbetslöshet och 
utestängning. 
När det stöd som hittills beviljats för passiva åtgärder förs över till aktiva 
arbetsmarknadsåtgärder — vilka följaktligen inte medför någon ytterligare börda för de 
offentliga finanserna — krävs anpassning av urvalet av och kvaliteten hos 
sysselsättningstjänsterna. Dessa förbättringar är nödvändiga för att effektivt bemöta de 
särskilda svårigheter som arbetslösa och de mest missgynnade, särskilt kvinnor, utsätts 
för, genom att bana väg för tillträde till ekonomisk och social verksamhet. 
Detta innebär att man måste införa system som omfattar åtgärder för 
vägledning/yrkesutbildning/rådgivning/sysselsättningsstöd i syfte att underlätta de 
berörda människornas väg mot återanpassning. I detta sammanhang borde de initiativ 
som tas i avsikt att främja alla människors aktiva deltagande i det ekonomiska och sociala 
livet lägga särskild tonvikt vid lika möjligheter för män och kvinnor. 
29 
Kommissionen föreslog i sitt meddelande av den 21 februari 19966 att strukturfonderna 
skulle i sina insatser systematiskt beakta kvinnors och mäns situationer för att bättre bidra 
till lika möjligheter. Kommissionen föreslog även riktlinjer för strukturfondernas möjliga 
roll för att förening av familjelivet och yrkeslivet och för integrering av missgynnade 
kvinnor. 
Denna metod, som sätter aktiviteten och sysselsättningen i första rummet, kan även 
kombineras med att utnyttja nya källor till sysselsättning. Främjande av lokala 
uUecklings- och sysselsättningsinitiativ kan ske via en del av de resurser som tidigare 
lagts på att betala ut arbetslöshetsersättning, men likaså från ett stärkt samarbete med den 
konkurrenspräglade ekonomin. 
Solidarisk ekonomi 
1 belgiska Hainaut (mål 1) genomför lokala utvecklingskontor (Agences de 
Développement de Quartier), knutna till de lämpliga regionala myndigheterna, den 
sociala integreringen av missgynnade unga med hjälp av projekt som förbättrar det lokala 
offentliga rummet (bostäder, skolor, renovering av stadsdelar). Ledd av en socialarbetare 
och en arbetsledare består typgruppen av 7 till 8 lärlingar. Dessa förbereder sig för en 
grundläggande yrkesutbildning som slutligen skall utmynna i en kvalificerande 
yrkesutbildning eller en anställning. År 1994 deltog 2 205 personer i dessa åtgärder i 
Hainaut. Den genomsnittliga varaktigheten är 453 timmar/deltagare och 
genomsnittskostnaden för deltagare/timme uppgår till 6 ecu. 
För att säkerställa extremt marginaliserade människors integrering kan offentliga 
socialbyråer i Belgien (Centre public d'aide sociale, CPAS) skapa en individanpassad 
vägledning för dessa personer i syfte att å ena sidan garantera dem en yrkesutbildning och 
att å andra sidan ge dem tillgång till den allmänna socialförsäkringen. Satsningen varar i 
genomsnitt 1 350 timmar/person, 
I Kolding (Danmark) har en grupp ungdomar som utestängts från arbetsmarknaden 
omvandlat en gammal rysk ubåt till turistattraktion. Projektet stöddes av kommunen med 
ett bidrag (40 %) från Europeiska socialfonden (mål 3) och omfattade både praktiska och 
teoretiska kurser. Efter en grundkurs (historia, språk, guidning) kunde deltagarna välja 
mellan olika kurser för yrkesutbildning (datakunskap, elektronik, marknadsföring, 
metallurgi) och praktiskt arbete (utgivning, kommunikation, inrättande av ett 
ubätsmuseum> osv.). Antalet deltagare under de första tre åren är 110, varav 69 har hittat 
arbete eller deltar i yrkesutbildningskurser. Genomsnittskostnaden för deltagare/timme är 
IS ecu. 
1 Lelystad (Nederländerna) har återuppbyggnaden av en 16-talsfartyg gjort det möjligt för 
en grupp om ungefår 50 långtidsarbetslösa per år att delta i ett renoveringsarbete, åtföljt 
av program för yrkesutbildning. Med tiden har projektet blivit en turistattraktion och 
omvandlats till en sociokulturell organisation. De flesta (224) av de 350 deltagarna har 
hittat arbete inom den privata sektorn medan andra (70) ännu befinner sig i utbildning. 
KOM(96)67 slutl. av den 21 februari 1996 "Att införliva jämställ 
i gemenskapens hela politik och i samtliga insatser. 
30 
Den historiska renoveringen av den engelska kyrkan i Hamburg (Tyskland) wder åren 
19914994 genomfördes av en grupp om lö långtidsarbetslösa» som deltagit i 
kvalificerande utbildning omfattande konstruktion, arkitektur och retiovermgstekniker. 
Europeiska socialfondens bidrag till projektet ligger i storleksordningen 170 ÖÖÖ ecu> 
D. Att utveckla och berika partnerskapet inom ramen för strukturinsatserna 
De riktlinjer som tidigare beskrivits utgör i lika hög grad potentiella reserver till stöd för 
sysselsättningen, vilka för att till fullo kunna aktiveras kräver en förstärkning och 
förnyelse av partnerskapet met fullkomlig hänsyn till var och en av de partners som 
ingriper i processens olika faser med sin särskilda kompetens och sitt berättigande. Ett 
betydande handlingsutrymme är nämligen förknippat med formerna för genomförande av 
strukturinsatserna snarare än med deras innehåll eller ekonomiska volym. 
1) Härvidlag krävs ett breddat deltagande från aktörshåll i syfte att uppnå ett 
trefaldigt mervärde, nämligen ekonomiskt, finansiellt och politiskt. 
Mervärdet är av ekonomisk art så till vida att den mycket heterogena situationen 
territorierna emellan på sysselsättningsområdet av effektivitetsskäl framtvingar en 
hårdare styrning av åtgärderna, till förmån för kopplingen till den lokala nivån. 
För övrigt kräver bevarandet eller skapandet av verksamheter utifrån en 
exploatering av ett territoriums samtliga resurser att alla anpassar sig till denna 
metod samt att bidrag till företagarinitiativ anslås. 
Mervärdet är av finansiell art eftersom de offentliga resurserna beror av de ramar 
som en krympande budget sätter. Ett utökat finansiellt partnerskap med den 
privata sektorn avseende de insatser som mest direkt berör denna, möjliggör en 
stärkning av insatsernas hävstångseffekt och effekt på sysselsättningen. Härvidlag 
skall en kompletterande analys granska samstämmigheten mellan strukturpolitik 
och konkurrenspolitik. 
Men denna aspekt kan inte särskiljas från ett ökat deltagande från de privata 
aktörernas sida i planeringen av insatserna och deras genomförande, vilket i 
synnerhet de totala subventionerna som genomförts i flera medlemsstater visar. 
Mervärdet är av politisk art så till vida att gemenskapens insatser, särskilt på 
strukturområdet, måste bli tydligare i gemenskapens medborgares ögon. Denna 
viktiga aspekt av det europeiska bygget, vilken är ett uttryck för ekonomisk och 
social sammanhållning, även inom ett allmänt intresse av sysselsättning, borde ge 
den allmänna opinionen tillfälle till ökad medverkan i unionen. 
2) Likväl konstaterar kommissionen att det politiska, ekonomiska och sociala 
partnerskapet och dess tillämpning inte är tillräckligt utnyttjat, ens på nationell 
förvaltningsnivå. Mobiliseringen av lokala myndigheter, arbetsmarknadens parter 
samt föreningar och företag är fortfarande ofta otillräcklig och överlag alltför 
formell. Mobiliseringen måste öka i omfattning vilket förutsätter följande: 
31 
a) Att partnerskapet på territoriell nivå berikas. Organisatoriskt är det fråga 
om att på ett effektivare sätt integrera ett traditionellt partnerskap av 
vertikal typ mellan offentliga m> ndigheter på nationell, regional och lokal 
nivå med ett horisontalt partnerskap mellan offentliga och privata aktörer 
på den mest lämpliga territoriella nivån. 
Det handlar i första hand om att förbättra insatsernas lokala effekt. Smala 
utbildningssatsningar, stöd till infrastrukturerna, inrättande av stödtjänster 
för små och medelstora företag, bättre riktning av stödsystem till den 
produktiva sektorn förutsätter en minimal decentralisering i fråga om 
planering och genomförande av åtgärderna. Härvidlag är en förbättring av 
det vertikala partnerskapet mellan olika förvaltningsnivåer i hög grad 
berättigad, då den lokala nivån alltför ofta är underrepresenterad eller 
rentav helt förbisedd av uppföljningskommittéerna. 
b) Att det ekonomiska partnerskapet vidgas. Samtidigt får inte partnerskapets 
nödvändiga horisontala dimension förbises. Stödåtgärder till den privata 
sektorn, utbildningsinsatser, stöd till FoTU kan varken utformas eller 
tillämpas utan aktivt deltagande från ekonomiska och sociala partners eller 
i synnerhet från socioekonomiska organisationer (särskilt små och 
medelstora foretag, hantverksföretag och näringsdrivande föreningar). 
Samma kan sägas om föreningssektorn i vidare mening för de åtgärder 
som berör socioekonomisk aktivering, kamp mot utestängning, stöd till 
nya sysselsättningsmöjligheter och lika möjligheter. 
I det dagliga praktiska arbetet kommer det att bli fråga om att gå utanför 
ramarna för uppföljningskommittéerna för att utveckla mindre formella 
fora för diskussion och förslag som kan möjliggöra ett mer balanserat 
deltagande mellan män och kvinnor, en adekvat informationsökning och 
en diskussion av territoriella projekt på sysselsättningsområdet. Ett 
förbättrat partnerskap skall dock inte utgöra någon källa till 
sammanblandning: de nationella myndigheterna skall koncentrera sina 
åtgärder på bedömning, utredning av allmän samstämmighet och 
utveckling av verktyg för att utvärdera projekten. 
32 
Strukturfonder och partnerskap 
Härvidlag visar analyser att situationen är mycket varierande beroende på mål och 
medlemsstater; 
a) Inom mål I 
Det finns några exempel på utvidgade partnerskap på underkommitténivà 
I Spanien utgör regionen Andalusienen illustration av en underkommitté 
som samlar regionala myndigheter och arbetsmarknadens parter i syfte att 
sätta t gång en dialog om problemen kring ekonomisk utveckling och 
skapande av sysselsättning. 
En annan metod att organisera socioekonomiskt partnerskap består t att 
troget spegla territoriella former för programplanering och genomförande 
av insatser. I vissa medlemsstater (I och 1RL) medger modellen att de 
socioekonomiska parterna kan träda in på en sekundär nivå, nämligen 
nivån för operativa program. Det kan rentav förekomma en tredje nivå där 
de kommittéer som tillsatts av lokala myndigheter (Irland) verkar i de 
områden som berör dem och där partnerskapet ytterligare utvidgats. 
Socioekonomiska partners spelar en alltför begränsad roll i 
uppföljningskommitéerna i Förenade kungariket I regionerna Merseyside 
och Highlands samt Islands utgör bristen på deltagande av den privata 
sektorn ett debattämne, 
I Tyskland har framsteg noterats genom upprättandet av underkommittér, 
som består av de socioekonomiska aktörerna inom olika delstater. 
Ministrarna/ordförandena har likväl meddelat sin avsikt att begränsa de 
socioekonomiska parternas medverkan till en information om 
programmens förlopp. 
Ett annat medel att stärka uppfölj wngskommitténs kapacitet kan bestå i att 
tillföra den ett anpassat tekniskt bistånd. I Spanien står exempelvis en 
tvärvetenskaplig grupp till kommitténs förfogande för olika 
expertutlåtanden om ERUF;s eller Europeiska socialfbndens insatser och 
rapporterar regelbundet till uppföljningskommittén. 
b) Inom mål 2 
ï dessa områden är det socioekonomiska partnerskapet mycket intensivare. 
Danmark, Belgien och Nederländerna erbjuder bra exempel på detta även om det 
mellan dem finns vissa skillnader i beslutsprocessen» Däremot måste 
arbetsmarknadens parters bristande anslutning och de lokal valdas begränsade 
representation nämnas vad gäller Förenade kungariket 
33 
I vissa fall är kommissionen bM^ medlem av urvalskommittén för projekten och 
uppföljmngskommittén, vilket gör att kommissionen på ett tidigt stadium kan 
lägga tonvikt vid Önskvärda inriktningar. I andra , fall är det 
uppföljningskommittén som beslutar om urval av projekten på förslag från 
tekniska och finansiella kommittéer (exempelvis Belgien), 
Bruket nwà underkommittér för uppföljning används även i mål 2«regioner 
(exempelvis Spanien)* 
Den metod som består i att socioekonomiska aktörer ansluter sig på en sekundär 
nivå används i Frankrike, där exempelvis aktörerna representeras på den nivå som 
utgörs av regionernas ekonomiska och sociala råd, men där representation är helt 
utesluten på uppföljningskommitténivån, 
Luxemburg utgör ett intressant exempel — som även är giltigt för mål 5b — på 
en utvidgad representation av de socioekonomiska aktörerna inom 
uppföljnmgskommittéer som förutom sina traditionella partners knyter till sig 
handelskamrar och yrkessammanslutningar. 
Vidare tillhandahålls ett tekniskt bistånd till uppföljningskommittéer i Spanien, 
Belgien och Nederländerna* 
Slutligen» för att samordna programmen avseende mål 2 och 5b och optimera 
programmens sammansättning, har en pilotkommitté upprättats i Nederländerna. 
c) MâlS och 4 
I fråga om de insatser som faller inom mål 3 och 4 har kommissionen betonat 
vikten av de ekonomiska och sociala parternas medverkan i samband med 
förhandlingen om gemenskapens stödramar och utarbetandet av interna 
bestämmelser för uppföijnmgskommitteerna. Inom ramen för mål 4 har en 
betydande ansträngning gjorts för att ansluta både de sociala och ekonomiska 
parterna, särskilt konsulat samt små och medelstora företag (Tyskland, Frankrike 
och Nederländerna)* 
2} Qyerya^ingskommitefiias roll 
Det finns en allmän tendens till att övervakningskommittéerna i stor utsträckning 
medverkar i förvaltningen av regionala eller lokala program utifrån de nät som 
upprättats härför. En debatt har även uppkommit i Spanien och Irland om 
nödvändiga homogena former och metoder för att till kommissionens tjänster 
tillhandahålla den information som krävs i fråga om insatsernas effekter på 
sysselsättningen* ^^^^^^^^^^_^^ 
34 
Ï syfte att utveckla de ekonomiska och sociala parternas roll är deras faktiska 
medverkan mycket viktig och övervakningskomrnittéema kan under alla 
omständigheter inleda ett aktivare samarbete* 1 vissa medlemsländer visar en rad 
metoder för inledande av ett partnerskap (sårskilt med de ekonomiska och sociala 
parterna) på en framkomlig väg att uppnå en ökad effektivitet samtidigt som 
administrativa befogenheter respekteras* Under skilda benämningar (seminarier, 
lackkommittéer, sektorsvisa rådgivande kommittéer* underkommittéer., paneler» 
arbetsgrupper ...) ges mindre officiella sammanslutningar, som dock samlas 
regelbundet, möjlighet att förena framtidsperspektiv, intressen och insatser från 
alla berörda aktörer* 
Det är fråga om strukturer som kan komplettera övervakningskommittéerna och 
förvaltas av dessa, vilket gör det möjligt att på ett bättre sätt sprida information 
och nya riktlinjer, bättre hantera aktörernas problem och ftågestäUnmgar*, berika 
analyserna och tankegångarna genom expertmedverkan inom skilda områden ofch 
därmed främja en enighet vad gäller de insatser som skall göras. 
Den italienska modellen med "territoriella pakter*1, som bygger på 
sysseisätmingsområden, utgör utan tvekan den mest nyskapande och 
genomarbetade formen i detta utvidgade och dynamiska partnerskap. 
* * * 
Slutsatser7 
1) De åtgärdprogram som följer av de ovan formulerade riktlinjerna påkallar en 
gemensam ansträngning från alla inblandade aktörer för genomförandet av 
strukturinsatser. Kommissionen har å sin sida för avsikt att, med full hänsyn tagen 
till strukturfondernas mål, ta de politiska initiativ som krävs för att inför dess 
olika partners stödja den ståndpunkt som fastlagts i detta dokument. 
I detta skede av programplaneringen är det inte fråga om att återuppta en 
förhandling om gemenskapens stödramar/det enhetliga programdokumentet. Vad 
som är väsentligt är att dels i så hög utsträckning som möjligt utnyttja 
programmens flexibilitetsmarginal och dels inrikta uppföljnings- och 
utvärderingssystemen mot ett successivt genomförande av de prioriteringar som 
fastlagts i detta dokument. 
Sålunda borde de tjänster som ansvarar för strukturfonderna, med hänsyn till 
regionernas specifika situation, agera på ett samordnat sätt i syfte att försäkra sig 
om att övervakningskommittéerna omsätter ovannämnda prioriteringar i handling. 
Särskild uppmärksamhet skall inom denna ram läggas vid förberedandet av 
programplaneringen avseende den andra perioden för mål 2 (1997-1999), liksom 
Under sitt sammanträde den 13 februari 1996 delade kommittén för 
dessa analyser och allmänna riktlinjer. 
35 
vid utvärdering efter att insatserna har genomförts till hälften. Vidare kommer det 
att bli nödvändigt att utnyttja de tillgångar som i förevarande programplanering 
härrör antingen från en årlig tillämpning av deflatorn eller från de förseningar som 
registrerats för budgetåret 1994/95. 
I samma perspektiv skall system och metoder för utvärdering snabbt anpassas för 
att fullständigt kunna beakta ovannämnda rekommendationer. 
2) För att åstadkomma detta i enlighet med föregående rekommendationer, föreslår 
kommissionen, i ett strukturpolitiskt sammanhang, att territoriella partnerskap för 
sysselsättning skall upprättas mellan offentliga och privata aktörer, vars 
målsättning kan överskrida strukturfondens ramar. Dessa partnerskap, som ingåtts 
på den nivå som är mest lämplig, skulle kunna utgöra ett decentraliserat uttryck 
för de territoriella delarna av de fleråriga sysselsättningsprogram som avtalats 
med medlemsstaterna. 
Partnerskapens innehåll och praktiska tillämpning kommer att bli föremål för en 
mångsidig och djupgående diskussion i syfte att beakta de situationer och den 
institutionella praxis som råder i varje medlemsstat. Utöver den diskussion som 
redan inletts inom strukturfondernas kommittéer, kan diskussionen fullföljas inom 
framtida råd och vid Europaparlamentet. 
Kommissionen menar dock att partnerskap för sysselsättning för samtliga 
inblandade parter skall innebära utarbetande av övergripande territoriella 
diagnoser över sysselsättningen, vilka skall ge upphov till strategier som 
genomförs genom att gränser mellan aktörerna — särskilt administratörerna — 
kan undanröjas och genom att nyskapande synsätt ges företräde, särskilt genom 
åtgärder som syftar till en systematisk spridning av lyckade experiment. 
I likhet med de försök som redan framgångsrikt genomförts inom unionen (Pakt 
för sysselsättningen i Andalusien, Charta för sysselsättningen i Deux-Sèvres 
/Poitou-Charentes, Area Development Management i Irland) handlar det alltså om 
att föra och utveckla en dynamisk politik. Den politiken är inte avsedd att 
överlappa de åtgärder som vidtas av kommittéerna för programövervakning, utan 
att erbjuda kommittéerna ett diskussions- och referensforum för att i främsta 
rummet använda alla tillgängliga flexibilitetsmarginaler inom den nuvarande 
programplaneringen till stöd för lokala initiativ till utveckling och sysselsättning. 
36 
Annexe 1 
Annexe 2 
Annexe 3a 
^ •^ Contribution des Fonds structurels aux dépenses de développement objectif 1 pour la période 1994-1999 
Mécu prix 1994 
Infrastructures 
Transport 
f Télécommunications 
Energie 
Environnement & Eau 
Santé 
Ressources humaines 
Education 
Formation 
Recherche & 
Développement 
Environnement productif 
Industrie et services 
Agric. & Développement rur 
Pèche 
Tourisme 
Autres 
TOTAL Belgique 
138 
34 
12 
92 
254 
21 
139 
93 
335 
252 
50 
0 
32 
4 
730 Allemagne 
1106 
1106 
4261 
3648 
613 
7973 
4748 
3141 
83 
'* 300 
13640 Grèce 
6408 
4002 
252 
864 
624 
666 
3444 
1878 
1236 
330 
3888 
1008 
2040 
150 
690 
246 
13986 Espagne 
10628 
6100 
418 
624 
3034 
452 
7462 
623 
5974 
865 
8023 
3019 
3422 
1033 
550 
187 
26300 France 
610 
262 
s / 
8 
323 
15 
595 
86 
465 
43 
753 
215 
387 
'42 
99 
238 
2195 Irlande 
1109 
888 
37 
70 
74 
39 
2470 
1007 
1094 
368 
1845 
559 
853 
78 
355 
211 
5634 Italie 
4420 
1742 
418 
312 
1867 
81 
3184 
2209 
975 
7168 
3708 
2341 
257 
862 
88 
14860 Pays-Bas 
36 
31 
5 
40 
28 
' 11 
56 
22 
22 
8 
5 
18 
150 Portugal 
4146 
1872 
• 276 
426 
1056 
516 
4110 
1404 
2334 
372 
5006 
2226" 
1908 
251 
618 
732 
13994 Royaume 
Uni 
671 
314 
20 
190 
146 
895 
791 
104 
713 
331 
242 
37 
103 
82 
2360 Autriche* 
33 
4 
4 
25 
43 
4 
32 
7 
86 
35 
24 
27 
4 
166 EUR 11 
29304 
15244 
1435 
2495 
8328 
1770 
26713 
5048 
17890 
3775 
35845 
16088 
14405 
1940 
3313 
2104 
94014 o.'_ 
3.1,2% 
16,2% 
1,5% 
2,7% 
8,9% 
1,9% 
28,4% 
5,4% 
19,0% 
4,0% 
38,1% 
17,1% 
15,3% 
2,1% 
3,5% 
2,2% 
100,0% 
, _.. ... 1 
• Mécu prix 1 995 
Annexe 3b Contribution des Fonds Structurels aux dépenses de développement de l'Objectif 2 (1994-1996) 
Environnement productif 
Infrastructures de soutien 
Industries et services 
PME 
"c~r:sme 
! 
Sites Industriels, aménagement et 
réhabilitation 
Enw.ronnement 
Zones urbaines, aménagement et 
rénsp'.iitation 
przteciion de l'environnement, 
i -fsstrjctures 
[Ressources humaines 
\':'rr,3::z',, emploi 
;Zi".'es :» formation, équipements 
~e:."e'cna & Développement 
i Allemagne 
245 
48 
24 
162 
1 J 
1 19 
65 
13 
52 
! Belgique 
78 
37 
17 
12 
10 
16 
11 
3 
8 
293 j 53 
213 \ 2 7 
' 9 
79\ 17 
1 
Asj,s:ar,;e technique . 11 4 
I 
TOTAL 
'••• rn;V. 1995-96 en Mecu 1995 733 i 160 
J Danemark 
23 
9 
8 
1 
5 
32 
12 
20 
i 
56 Espagne 
592 
302 
290 
214 
174 
40 
317 
258 
59 
8 
1130 France 
710 
158 
264 
160 
148 
154 
282 
169 
103 
614 
305 
67 
242 
25 
1765 Italie 
335 
36 
49 
191 
68 
77 
57 
9 
48 
204 
137 
5 
63 
1 1 
684 Luxem­
bourg 
1 
2 
2 
2 
2 
/ 
1 
0 
7 Pays-Bas 
131 
31 
36 
30 
34 
41 
5 
5 
113 
90 
23 Royaume-
Uni 
1038 
252 
248 
330 
207 
• 189 
138 
138 
755 
528 
39 
1S8 
9| 22 
300 2142 Finland 
48 
16 
10 
17 
5 
0 
7 
7 
0 
13 
13 Austria" 
24 
S 
10 
2 
3 
0 
0 
0 
0 
15 
1 1 
2 
2 
'i 
69 40 Sweden" 
42 
2 
13 
18 
8 
0 
0,24 
0,24 
20 
14 
1 
5 
2 
64 Mécu prix 1994 
TOTAL 
3264 
901 
671 
1203 
489 
599 
762 
364 
398 
2431 
1608 
123 
6â9 
7151 % 
45,6% 
12,6% 
9,4% 
16,8% 
8,8% 
8,4% 
10,7% 
5,1% 
5,6% 
34,0% 
22,5% 
1,7% 
9,8% 
1,3% 
100,0% 
11 
75 
o 
Annexe 3C 
ContriDutlo/i of the Structural Funds lo Objective 3 end 4 expenditure on Human Resources for l^e period 1654-1096/1899 
Contiibution des Fond* siiuclurals aux dépepsos de Ressources Humaines objectifs 3 et 4 poor la période 1894-1996/1999. 
Belirag der Strukturfonds zu den Auswendunrjan för Menschficne Ro6ouicen nach Zlel 3 und 4 fur die Période 1994-1096/1099. 
Mecus 1994 
;CL;i::'vo3 
i 
|'.. Oc;jp2,..:r.3' .n:e^ra!!o/i ot long-term unemployed 
'2. Occupations! i.iussratlon of young person 
|2. iry.eoruliort of parsons excluded from the !ôtccr marker 
\A. r,';rr;[;oi ore-s'j5l opportunities 
ô.A'.'.îtj; 
i ',. Accc-lciior; of v,c!'-;e:s to iniusliisl charge 
,2 A "es 
I 
.re:,. BE 
133 
82 
' 124 
26 
29 
3S3 
24 
2 
26 OK 
m 
55 
68 
0 
6 
263 
12 
1 
13 DE 
952 
442 
77 
160 
50 
1.681 
105 
0 
105 ES 
495 
723 
loQ 
62 
0 
1.466 
369 
0 
369 FR 
724 
960 
7D5 
16 
125 IT 
423 
566 
132 
105 
SI 
2.562 : 1.316 
! 
300 J 321 
Of 76 
i 
300 | 399 LU 
6 
3 
10 
I 
1 
21 
1 
0 
1 NL 
577 
345 
0 
C 
923 
156 
.0 
155 UK 
562 
474 
350 
SO 
IS 
1.501 
0 
0 
0 Tolal 
4 015 
357f 
1.654 
4SI 
- 327-% 
40 
3d 
tô 
5 
3 
10.12a | 100 
1.267 
- 61 
1.368 94 
6 
too 
in UK is fj^fejed (cr 1Sy4-VJ96; Objocllvu 4 in DE, DK, DE. FR, LU Is arjreix/ for 1994-1996, no ug/uumunl for UK 
-r 
Annexe 3D 
Contribution des Fonds structurels aux dépenses de développement de l'objectif 5a-peche (hors objectif 1), 1994-99 
Mecus 1994 
i 
i B 
24,5 DK 
I 
I 139,8 D 
74,6 E 
119,6 F • •'•-.':.; 
189,9 Fi . 
•.•••' 
23 I 
134,4 L 
1.1 NL 
46,6 SE 
40 UK 
88,8 TOT 
882,3 
DOCUP de l'Objectif 5b (1994-1999) : Allocation communautaire par axe prioritaire de développement (*) Annexe 3E 
/'/ Programmes epprc. ~is par habilitation 
(' *) Las actions re'<e. e--.: ce cet axe sont intégrées dans d'autres axes prioritaires. MECU prix cournn'_ 
. ,i:-. Axe prtori\aire I 
Oiyeisificaticn eg- :c e e: sylvicole j >• | 
Diveisificotion e: ce .-•rcppement dej sectoufs non-agricoles I itf.. i ,;.•; • ' i 
Protection d* l'?~. :--;-r,eni 
Ttiiirisrne i 
Developps^en. '-.; t '""ovation cTes -villages • 
Rassources ngrr? -•; ; 
Assistance tec'"" :.-. *\ eva'jetion r 
total BE 
20,3 
22,8 
6,9 
10.2 
3.9 
12,9 
1,1 
78.1 I •'DK . 
14,7 
12,9 
r*) 
14.7 
10,6 
1,1 
54,0 DE 
224,2 
321,7 
207,7 
86,7 
146,1 
219,6 
23,0 
1229,0 ES 
297,9 
96.2 
67.5 
45.2 
58,6 
88,6 
r •) 
664,0 FR I i 
683.8 | 
508.6 1 
244.8 | 
266,0 j 
205.9 j 
286.3 j 
43,9 ! 
2239,4 j «T ! ..... . .... 
3 31.5 ! 
, -a - 1 
i DO, J 
94.5 j 
155.5 ! 
9C3.7I LU 
0,7 
0,9 
0.5 
1.0 
2.0 | 
0.8 | 
0,2 ! 
6.0 | NL 1 
1 5.2 j 
58.1 j 
35.7 j 
20,9 j 
1.1 1 l 
1.8 ! 
150.0! UK I 
r 64.8 J 
305.7 i 
63.9 | 
174.5 
6S.0 | 
132.1 | 
820.5 ! total 
i 653,2 
14S5.2 
7 21.S 
783.Z 
£33.1 
z -> '. 
6' 4 4,7 
Axe pnontsire i 
Oiveisilicaucn a;' " * *; svlvicole i 
Oiveftificetion si c ; . ? . r :emjni das socieufsnon-sgncoles 1 
Protection de !'•"»* :--r?r" 
Tourisme ' 
OJveloppemeT. !::J ; e->cvouon des villages 
"{essoinees humaiijj 
Assistance tecHrvc*.; s: {valuation 
total 5E 
26,0% 
29.2% 
8.3% 
13.1% 
4,9% 
16,6% 
1.4% 
100.0% DK' 
27,2% 
24,0% 
27,2% 
("1 
19,6% 
2,0% 
100,0% DE 
18,2% 
26,2% 
16,9% 
7,1% 
1 1,9% 
17,9% 
. 1,9% 
100,0% ES I 
44,9% J 
14,5% 
10.2% 
6,8% 
10.3% 
13,4% 
("I 
'100,0% FR 
30.5% 
22.7% 
10,3% 
1 1,9% 
9.2% I 
12.8% 
2,o%; 
100,0%' iT ! 
3 5.7 % j 
18.6 % 
':. : : s , 
• 8.7 % 
0.8% 
13.4% 
1 ,4 % 
100,0% LU 
1 1,2% 
14.2% 
8,8% 
1 6.4% 
3 4,1% 
12,8% 
2,5% 
100.0% NL 
1 0,1 % 
38,7% 
2 3.5% 
13,9 % 
0.7% 
11.4% 
1.2% 
100,0% UK | 
7.9% 
3 7.3% 
7.8% 
21.3% 
8.4 % 
16.1% 
\.2% 
100.0% | total 
26,9 % 
24,3% 
11.7 % 
12,8% 
• S.2% 
-14,5% 
1.5%; 
100.0%i 
Annexe 3 F 
.'rciV:' 
V."â : Contribution des Fonds Structurels à 
l'Objectif 6 (1995-1999) 
Mecu 1995 
i Finlande Suède Total % 
I hfrasfuctures de base 0 13 13 1,6 
Secteur productif 347 152 499 61,1 
Ressources humaines 104 64 168 20,5 
Recherche et développement 114 23 137 16,8 
TOTAL 565 252| 817 100,0 
I I I '- •••"•• •' 
'-.'(• 
;ifö ^ 
-£ 

ISSN 1024-4506 
KOM(96) 109 slutlig 
DOKUMENT 
SV 13 04 
Katalognummer : CB-CO-96-117-SV-C 
ISBN 92-78-01683-7 
Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg 
W