Förslag till RÅDETS BESLUT om antagande av ett flerårigt gemenskapsprogram för stimulans av utvecklingen och utnyttjandet av europeiskt digitalt innehåll i de globala näten samt för främjande av den språkliga mångfalden i informationssamhället

(framlagt av kommissionen)

MOTIVERING

1. Inledning

Det är tekniken som har banat väg för Internetrevolutionen, men det är tjänster och produkter baserade på digitalt innehåll som spelar en allt viktigare roll i den framväxande "nya ekonomin". De digitala tjänsternas och produkternas genomslagskraft i näringsliv och samhälle är kolossal, något som blir allt mer påtagligt inom många vitt skilda områden av samhället, från utbildning till detaljhandel. Det borde innebära goda nyheter för Europa, med dess väldiga potential inom innehållsbranschen och dess starka ställning inom den traditionella innehållsmarknaden [1]. Hittills är det amerikanska företag som har tagit ledningen inom området digitala tillämpningar. I nuläget kommer en oproportionerligt stor andel av Internettrafiken från USA, och det är också där som den stora merparten av webbplatser finns för närvarande. De flesta webbsidor är på engelska, och de flesta av dem är baserade i USA. Av de 100 mest besökta webbplatserna är 94 fysiskt lokaliserade i USA.

[1] Det föreslagna programmet är inriktat på vissa aspekter av den digitala innehållsbranschen snarare än på de mer traditionella områdena av kommersiellt utnyttjande av innehåll (t.ex. bokutgivning). Det här förslaget kompletterar det som lagts fram om den audiovisuella branschen [kommissionens politik inom det audiovisuella området behandlas i dokumentet KOM(1999) 657 slutlig, 14.12.1999] och Media Plus [KOM(1999) 658 slutlig].

De europeiska innehållsföretagen har fortfarande chans att gripa det tillfälle som uppstått genom omvandlingen av Internet till ett massmedium. Detta betonades av Europeiska rådet under dess möte i Lissabon i mars 2000, där man enades om unionens nya strategiska mål för nästa årtionde - att bli den mest konkurrenskraftiga och dynamiska kunskapsbaserade ekonomin. Om Europa vill bli lika konkurrenskraftigt inom den nya kunskapsbaserade ekonomin som man nu är inom vissa av de mer traditionella branscherna (t.ex. bokförlagen), måste man skrida till handling. Marknaderna befinner sig fortfarande i ett utvecklingsskede. Om ett par år, när marknadspositionerna väl har befästs, kommer det att bli ytterst kostsamt, för att inte säga omöjligt, att hinna ikapp. Det är nu som åtgärder måste vidtas för att ta itu med de marknadshinder som omöjliggör för de europeiska aktörerna att verka på samma villkor som sina konkurrenter i USA. Därför utmynnar det här dokumentet i ett förslag till EU-åtgärder inom tre viktiga inriktningar:

- Att stimulera det kommersiella utnyttjandet av information från den offentliga sektorn

- Att öka den språkliga och kulturella anpassningen

- Att stödja skapandet av bättre marknadsförutsättningar

Målet är att skapa en gynnsam entreprenörsmiljö där europeisk kreativitet, kulturell mångfald och tekniskt försprång kan utnyttjas kommersiellt. Vid Europeiska rådets möte i Lissabon framhölls särskilt betydelsen av de innehållsföretag som "skapar mervärde genom att kommersiellt utnyttja Europas kulturella mångfald och knyta samman den med hjälp av nät". [2] Den politiska utmaningen ligger i att frigöra marknadspotentialen hos outnyttjade resurser och att vända till synes svaga sidor till starka sidor.

[2] Europeiska rådets möte i Lissabon, ordförandeskapets slutsatser, Lissabon 23-24 mars år 2000.

Åtgärderna som föreslås i det bifogade rådsbeslutet anknyter direkt till initiativet eEurope, vars syfte är att påskynda införandet av digital teknik i hela Europa och att se till att alla européer besitter de kunskaper som krävs för att använda sig av den.

2. Bakgrunden till förslaget

Det föreslagna programmets speciella syfte är att ta fram och använda vissa slag av europeiskt digitalt innehåll och att främja den språkliga mångfalden i informationssamhället. Det digitala innehållet är oberoende av datamedium och dataformat, något som återspeglar den tekniska konvergensprocessen ("sammansmältningen") mellan dator-, telekom- och mediebranscherna. Innehållet kan distribueras via en hel rad befintliga och nya distributionskanaler, däribland snabbväxande och nytillkommande tjänster och plattformar såsom mobilt Internet (t.ex. WAP [3], GPRS [4] och UMTS [5]).

[3] Wireless Application Protocol (protokoll för trådlösa tillämpningar).

[4] General Packet Radio Service (allmän paketradiotjänst).

[5] Universal Mobile Telecommunications System (universellt mobiltelekomsystem).

Det föreliggande förslaget till ett program för att stimulera utvecklingen av detta snabbväxande och dynamiska marknadssegment vilar på tre huvudpelare: 1) marknadsundersökningar liknande undersökningen Condrinet (Content and Commerce Driven Strategies in Global Networks) [6], där man analyserade vilka inneboende möjligheter innehållet har för att kunna fungera som drivkraft för e-handeln, 2) ett vittomfattande samråd med branschen (1998-1999) och 3) erfarenheterna från programmen Info2000 [7] och MLIS [8]. Preliminära utvärderingar av dessa program har utförts av paneler bestående av experter utifrån. Resultaten var positiva, och man framförde klara och tydliga rekommendationer om att programmet borde fortsätta.

[6] Gemini Consulting, september 1998.

[7] Info2000 (1996-1999), ett program med syfte att främja framtagning och användning av multimedieinnehåll - rådets beslut 96/339/EG av den 20 maj 1996 (EGT L 129, 30.5.1996, s. 24).

[8] "Det flerspråkiga informationssamhället" ("Multilingual Information Society Initiative", 1996-1999), rådets beslut 96/664/EG av den 21 november 1996 (EGT L 306, 28.11.1996, s. 40).

Vidare har respektive förslag för programmets tre huvudinriktningar utformats med hjälp av svaren på frågorna i grönboken om information från den offentliga sektorn i informationssamhället (inriktning 1), med hjälp av en mångfald kontakter med företrädare för språkbranschen (inriktning 2) samt med hjälp av kontakter med näringslivet, framför allt med aktörer på finansmarknaderna (inriktning 3).

3. Betydelsen av digitalt innehåll för Europa

Varför är digitalt innehåll så viktigt- Vad är det som gör att företag som producerar, förpackar och distribuerar information till yrkesfolk och vanliga konsumenter, samt varor och tjänster inom fritidsbranschen, är värda en satsning på Europaplanet- Det är deras inverkan på ekonomin och samhället som ger dem en nyckelroll. De anger takten för informationssamhället genom att slå en bro mellan ny teknik och användare.

3.1 Den ekonomiska utmaningen

Storleken på innehållsbranschen totalt sett uppskattas [9] till 412 miljarder euro eller 5 % av Europas BNP, dvs. den är större än både telekombranschen (221 miljarder) och datasidans hård- och mjukvarubranscher (189 miljarder). Det motsvarar omkring fyra miljoner européer med jobb inom branschen. Innehållsproduktionen har lett till en snabb framväxt av nya jobb på senare år och så kan utvecklingen bli även i fortsättningen. Om hindren för tillväxt undanröjs skulle de digitala medieföretagen kunna expandera med 20 % per år under nästa årtionde (2001-2010), vilket motsvarar mer än dubbla tillväxten hos de traditionella företagen i den skapande branschen [10]. Och det är inte blotta storleken hos innehållsföretagen som gör dem attraktiva, utan kraven i fråga om de jobb som finns i dem. Innehållsproduktion är en arbetsintensiv bransch och kräver hög yrkeskompetens samt att man använder sig av yrkesfärdigheter mixade på ett nytt sätt.

[9] European Information Technology Observatory (organ som bevakar utvecklingen inom europeisk informationsteknik), år 2000. Innehållsdata omfattar även medieförlags-, marknadsförings- och reklambranscherna. Marknadsstorlek och sysselsättningsdata har styrkts av OECD-rapporter.

[10] "Digital Media Alliance, Recommendation for growth" ("Sammanslutningen för digitala media, rekommendation för tillväxt"), 1998.

De flesta av de nya jobben skapas i små tillväxtföretag och bidrar därigenom till dynamiken på den europeiska affärsmarknaden och arbetsmarknaden. Mindre företag är ofta förbundna i nätverk som betjänar större leveranskedjor. Dessa kunskapsbaserade nätverk kommer att öka alltmer i betydelse under omvandlingen till kunskapsekonomin.

Trots de imponerande tillväxtsiffrorna behöver fler jobb inte nödvändigtvis innebära ett plus i nettosysselsättningen. Nytillkomna arbetstillfällen inom elektroniska media måste vägas mot nedskärningar inom tryckeribranschen. I Förenade kungariket har t.ex. jobben inom den traditionella förlagsvärlden minskat från 160 000 år 1990 till 132 000 år 1996 [11]. Det är oroande att Europa tycks vara starkare i mer traditionella branscher, samtidigt som det har en svagare ställning inom de mer snabbväxande segmenten (figur 1 [12]).

[11] "Creative Industries Task Force, Mapping Document" ("Arbetsgrupp för den kreativa branschen, kartläggningsrapport"), Förenade kungariket, 1998.

[12] "Information as a raw Material for Innovation" ("Information som råvara för innovation"), Bundesministerium für Bildung, Wissenschaft, Forschung und Technologie, 1998 (Federala tyska ministeriet för utbildning, forskning och teknik).

Innehållsbranschen genererar tillväxt inom hela ekonomin. Den digitala innehållsbranschen har också en stark indirekt effekt på den ekonomiska tillväxten och på sysselsättningen.

- För det första är nätbaserade tjänster av avgörande betydelse när det gäller att öka konkurrenskraften hos företag inom alla övriga branscher. Minskade kostnader för utväxling av information både internt inom företaget och med kunder innebär en viktig konkurrensfördel eftersom det är avgörande för effektiviteten och produktiviteten hos företag och offentliga förvaltningar över hela världen.

- För det andra är innehåll i allmänhet en viktig banbrytare för informationssamhället och ekonomisk verksamhet i de globala näten. Det är en avgörande drivkraft för utvecklingen av elektronisk handel, eftersom kvalitetsinnehåll på näten drar till sig potentiella köpare.

- För det tredje drar de digitala innehållsföretagen de övriga delarna av IT-branschen med sig (t.ex. inom nätinfrastruktur, utrustning och programvarutillämpningar) genom att generera ytterligare efterfrågan på bandbredd och utrustning för slutanvändare. Försäljningen av utrustning till Internettjänster (t.ex. e-post och nätsurfning) har uppvisat tillväxtsiffror över genomsnittet, på en marknad som 1999 var värd 13,6 miljarder dollar.

3.2. Effekterna för samhället

Internetrevolutionens effekter för samhället och det därmed sammanhängande behovet av innehållsbaserade produkter och tjänster är betydande. Nedan följer några exempel.

Yrkeskompetens. Multimediebaserad undervisning kan leda till att fler människor lär sig saker och ting snabbare, uppnår högre yrkeskompetens och behåller mer kunskaper än vid traditionell, lärarledd undervisning. Den här sortens undervisning kan på ett effektivt sätt reformera sättet att överföra kunskaper och färdigheter som anställda behöver för att kunna utföra sina jobb. Därför kan den multimediebaserade undervisningen bli ett viktigt inslag när det gäller att uppfylla Europeiska unions mål för anställningsbarhet [13].

[13] Europeiska rådets möte i Luxemburg om sysselsättningen, 20-21 november 1997.

Kultur. På senare år har de nya medieformerna visat sig vara särskilt väl lämpade för att lyfta fram Europas kulturella arv och mångfald i ljuset och därigenom engagera stora folkgrupper i kulturfrågor. Med hjälp av Internet kan man stärka Europas kulturella identitet, samtidigt som man skapar fler former för uttryck av Europas kulturella mångfald. Det behövs mera europeiskt digitalt innehåll för att uppväga USA-baserade produkters och tjänsters spridning på marknaden. Genom att föra in europeiskt kulturellt innehåll på Internet kommer gemenskapens åtgärder inom kulturområdet att få ökad effekt [14].

[14] Kultur 2000-programmet - rådets beslut 2000/508/EG av den 14 februari år 2000 (EGT L 63, 10.3.2000, s. 1).

Språklig mångfald. Att det finns tillgång till innehåll på olika språk främjar allmänhetens jämbördiga tillträde till informationssamhället. Man skall inte behöva kunna förstå engelska för att hitta intressant innehåll på Internet. Förekomsten av olika språk på Internet bidrar till att bevara den språkliga mångfalden inom Europeiska unionen. Samtidigt öppnar nödvändigheten av språklig och kulturell anpassning exportmarknader som kan utnyttjas ytterligare av innehållsföretagen.

Utvidgningen. När det gäller de tilltänkta nya medlemsstaterna är det av avgörande betydelse att de får tillgång till informationssamhällets hjälpmedel och resurser för att man skall kunna hjälpa dem att utveckla sin ekonomiska och samhälleliga potential. Innehållsföretag som är lyhörda och tillhandahåller produkter och tjänster på lokala språk kommer att göra det lättare för de tilltänkta nya medlemsstaterna att delta i informationssamhället och kan underlätta deras integrering i unionen.

4. Turbulenta marknader

Innehållets digitalisering och Internets explosiva utveckling bestämmer tempot för den genomgripande omvandling som håller på att äga rum i innehållsföretagen. Väletablerade aktörer utmanas, och nya allianser uppstår.

Följden blir en lättrörlig (volatil) marknad, där hastigheten och storleken på förändringarna utgör en utmaning för etablerade aktörer och gör det möjligt för nytillkomna aktörer att kapa åt sig marknadsandelar. Mot bakgrund av de marknadshinder som föreligger i Europa är det naturligt att amerikanska aktörer presterar bättre inom detta dynamiska segment, där en liten konkurrensfördel kan betyda skillnaden mellan framgång och misslyckande.

4.1. Den digitala innehållsmarknadens snabba expansion

För bara några år sedan befann sig plattformar som cd-rom och Internet fortfarande på pionjärstadiet, men nu är marknaden stadd i snabb tillväxt. Information håller i ökande grad på att bli en digital "vara", färdig att släppas ut, överföras och utväxlas i de globala näten. Övergången från analog till digital sändningsteknik håller på att ta fart, och mobila multimedia har precis kommit ur vaggan. Men på innehållssidan ligger Europa efter USA. Antalet europeiska webbplatser är mindre än en tredjedel av antalet i USA. Dessutom är de webbplatser som européerna oftast besöker nästan alla amerikanska. De enda undantagen är de webbplatser som drivs av leverantörerna av Internettjänster.

Antalet mobilterminaler (GSM, WAP, GPRS, UMTS etc.) förväntas överstiga antalet persondatorer om ett par år. De flesta mobilterminaler kommer att kunna Internetanslutas, och därigenom skapas ytterligare efterfrågan på innehåll som behöver anpassas till dessa nya apparattyper. Europa ligger visserligen efter USA i fråga om fasta nät med stor bandbredd men intar en ledande roll inom trådlös kommunikation.

Även efterfrågan ökar snabbt. Parallellt med en business-to-business- marknad är en konsumentmarknad ("business-to-consumer"-marknad") i stadig tillväxt. Antalet Internetanvändare i februari 2000 uppskattades till 275 miljoner (figur 2 [15]; 136 miljoner i USA och Kanada och 72 miljoner i Europa). Antalet användare i EU har mer än fyrdubblats mellan 1995 och år 2000 och stiger fortfarande. I USA, där Internet har större spridning, förväntas en något måttligare tillväxt. Ändå kan det hända att försprånget framför Europa i absoluta tal till och med kan öka. I USA påverkar Internet alltmer - till skillnad mot de flesta länder i Europa - många amerikaners vardagsliv. Det handlar inte bara om att Internet trängt in överallt på marknaden, utan snarare om att det genomsyrar livet. Den utmaning som står öppen för alla består i att skapa förutsättningar för att omsätta Europas traditionella starka sidor i nya digitala tjänster. Vidare gäller det att sprida Internettjänster och tillgodose efterfrågan hos kunder och på så sätt skapa en "god cirkel". Lokalisering (dvs. anpassning till lokala förhållanden) av produktutbudet, användarvänlighet, utökning av utbudet genom ett underlättande av tillgången till och det kommersiella utnyttjandet av information från den offentliga sektorn, en stark växelverkan mellan investeringar och tillväxt samt slutligen kreativitet är avgörande inslag när det gäller att frigöra denna potential.

[15] NUA Internet Surveys, http://www.nua.ie.

4.2. Branschens strukturomvandling

Miljön i den digitala innehållsbranschen förväntas genomgå en drastisk förändring under några år framåt. Flera olika faktorer spelar in här:

Konvergensen ("sammansmältningen") av olika tekniska lösningar [16]. Som en följd av konvergensen är det digitala innehållet inte längre underkastat begränsningar i form av krav på speciella medier eller dataformat, utan det kan framställas och distribueras i skilda former och via olika kanaler. Konkurrensen håller på att öka mellan branscher som traditionellt inte brukat kollidera med varandra. Etablerade innehållsleverantörer möter nu utmaningar från branscher som tidigare inte haft något samband med de förstnämnda, t.ex. från telekombranschen och programvaruföretag. För närvarande är kanalerna och organisationerna för produktion och distribution av olika typer av innehåll (förlagsbranschen, den audiovisuella branschen etc.) fortfarande skilda åt, men det är något som kan förändras med tiden.

[16] Se vidare "En strategi för informationssamhället - Grönboken om konvergens av telekommunikation, media, och informationsteknik och dess följder för lagstiftningen", KOM(1997) 623, 3.12.1997. Den framlagda analysen underbyggs av resultaten från det omfattande offentliga samråd som följde på offentliggörandet av grönboken, SEK(1998) 1284 slutlig.

Sammanslagningar och förvärv av företag. Stora mediebolag, TV, radio, bokförlag, musikförlag och andra företag är i färd med att omstrukturera utbudsformerna på innehållssidan. Genom sammanslagningar och förvärv av företag försöker de differentiera sitt utbud och få ut sina erbjudanden via olika medieplattformar. På det sättet kombinerar de äganderätten till innehållet med kontrollen över distributionskanalerna (Internetportaler etc.).

Globalisering och lokalisering. Större företag kommer alltmer att bedriva verksamheten i världsomfattande skala i satsningar på att omsätta sina stordriftsfördelar i konkreta marknadsresultat. Samtidigt finns det tillfällen för småföretag att hitta marknadsnischer och att kommersiellt utnyttja ett geografiskt läge eller en specialiserad produkt.

Målinriktade politiska initiativ kan underlätta de problem som beror på följderna av branschens strukturomvandling och de nuvarande marknadshindren. Syftet med dessa initiativ är att de skall fungera som katalysator för omvandlingen och korta ner anpassningsskedet. Den politiska utmaningen består i att lätta på de nuvarande marknadshindren och att se till att europeiska marknadsaktörer av alla storlekar är medvetna om marknadens turbulenta karaktär och har möjligheter att prova ut sin verksamhet på de konvergerande plattformarna.

5. Vad hindrar Europa från att utvecklas och utnyttja sina möjligheter-

Det finns en mängd hinder som fortfarande fungerar som effektiva bromsar för innehållsleverantörernas utveckling och möjligheter i Europa. Genom samråd med branschen har man satt pekat ut tre centrala problem som utgör hinder för att nya affärsmöjligheter skall ta fart:

- Underutnyttjande av informationen från den offentliga sektorn i Europa beroende på de vitt skilda bestämmelserna och metoderna för att skaffa fram och kommersiellt utnyttja denna information. Rena intäkter från information som går att utnyttja kommersiellt på marknaden skulle åtföljas av samhällseffekter i form av ökad öppenhet och demokrati när det gäller allmänhetens tillgång till informationen.

- Bristande utnyttjande av möjligheterna till kulturell och språklig anpassning för att minska handelshindren mellan små och medelstora företag å ena sidan och deras tänkbara kunder å den andra. Underlätta upprättandet av handel över nationsgränserna, exportera europeiska kulturvärden och inrätta en flerspråkig miljö i de globala näten.

- Otillräckliga investeringar och öppenhet på marknaden i Europa. Följden har blivit att bara en liten procent av det tillgängliga riskkapitalet kanaliseras till innehållsföretag. Framför allt "start-up"-företag inom Internet och små/medelstora företag är missgynnade. Detta leder i sin tur till att tillväxten och sysselsättningsökningen går långsammare.

Samtidigt kvarstår en mängd praktiska problem som gäller handeln med immateriella rättigheter till digitalt innehåll. Ett väl fungerande system för handel med immateriella rättigheter är av avgörande betydelse för tillkomsten av nya digitala innehållsprodukter, där man utnyttjar innehållskällor vars upphovsrätt tillhör andra aktörer på marknaden.

De uppräknade problemen består i att tillfällen inte tagits till vara eller i rena hinder, och sammantagna står de i vägen för utnyttjandet av den nätbaserade ekonomins fördelar för näringsliv och samhälle i Europa. Andra faktorer, som t.ex. höga teleavgifter och osäkerhet kring immateriella rättigheter i den digitala världen, uppfattas som ytterligare hinder som kan bli en broms för tillgången på innehåll och för införandet av nya tjänster. Kommissionen har emellertid redan tagit itu med de här problemen genom åtgärder på lagstiftningssidan, framför allt genom översynen av regelverket för elektronisk kommunikation [17] och förslaget till direktiv beträffande upphovsrätter i informationssamhället [18].

[17] "Mot ett nytt regelverk för infrastruktur för elektronisk kommunikation och tillhörande tjänster - 1999 års kommunikationsöversyn", KOM(1999) 539 slutlig, 10.11.1999, KOM(2000) 239 slutlig, 26.4.2000.

[18] KOM(1997) 628 slutlig, 10.12.1997.

Teletaxor. Avgifterna för grundläggande teletjänster utgör fortfarande ett stort hinder för användningen av digitala tjänster, eftersom kostnaderna i EU fortfarande är mycket högre än i USA. Liberaliseringen av branschen (som skedde den 1 januari 1998 [19]) och den konkurrens som blev följden har börjat leda till en sänkning av avgifterna. Men innan övergången till fullt utvecklad konkurrens är klar kommer teleavgifterna även fortsättningsvis att ha en negativ effekt på användningen av globala nät i Europa.

[19] Hur detta paket omsätts i nationell lagstiftning bevakas noga (se t.ex. "Femte rapporten om genomförandet av EU:s lagstiftning", 11.11.1999).

Immateriella rättigheter. I ett övergångsskede är det speciellt viktigt att det finns ett stabilt regelverk. Det råder fortfarande rättslig osäkerhet i många frågor som rör online-innehåll, till en del beroende på historiska skillnader i fråga om regleringen av de olika branscherna. Den globala dimensionen hos Internet och de konvergerande tekniska lösningarna gör det svårt att införliva nationella eller branschspecifika system med de nätbaserade verksamheterna utan att samtidigt riskera att skada dem allvarligt. I december 1997 lade kommissionen fram ett förslag till direktiv inför rådet och parlamentet. Förslaget omfattar frågor knutna till upphovsrätt, däribland problem som den framväxande digitala världen för med sig. Syftet är att åstadkomma en inre marknad för upphovsrätter med särskild tonvikt på nya produkter och tjänster samt att uppnå en meningsfull harmonisering, samtidigt som man skall sörja för en rättvis avvägning mellan alla rättigheter och intressen som är inblandade.

5.1. Kommersiellt utnyttjande av information från den offentliga sektorn

De svårigheter som europeiska innehållsföretag möter när det gäller att skaffa tillgång till, använda och kommersiellt utnyttja information från den offentliga sektorn utgör ett annat stort hinder för företagens tillväxtmöjligheter. Ett omfattande kommersiellt utnyttjande av denna information skulle i väsentlig grad kunna utöka tillgångssidan av marknaden genom att konsumenterna får tillgång till s.k. mervärdestjänster.

Samtidigt är en stor del informationen från den offentliga sektorn kommersiellt attraktiv och möjlig att utnyttja på marknaden. Med nya tekniska lösningar förenklas insamling, lagring, bearbetning och sökning av information. Med de nya lösningarna kan myndigheter inte bara förbättra sin informationshantering och bygga ut sina kontakter med allmänheten och företagen, utan de ger också möjlighet att utnyttja insamlade data kommersiellt och att omsätta dem i digitala mervärdesprodukter och mervärdestjänster.

I Europa utnyttjas denna potentiella tillgång för informationsföretagen knappast alls, och därigenom missar man en möjlighet till ekonomisk tillväxt och sysselsättning. Vitt skilda nationella bestämmelser och tillvägagångssätt gör ett kommersiellt utnyttjande på EU-planet särskilt svårt. Det finns ingen samling av principer som är gemensamma för alla medlemsstater, och det råder en stor variation i fråga om priser, distribution, dataformat, upphovsrätter, s.k. metadata [20] etc. Innehållsföretag i USA, å andra sidan, kan dra nytta av de klara regler på det här området som bidrar till kommersiellt utnyttjande, regler som grundar sig på "Freedom of Information Act". Det innebär att den europeiska branschen har en konkurrensnackdel gentemot sina konkurrenter i USA.

[20] "Metadata" är "data om data", t.ex. en katalog över databaser. Syftet är att göra det lättare att ta reda på vilken information som finns och var den förvaras.

Geografisk information är ett exempel på offentligt tillgänglig information med stort utrymme för kommersiellt utnyttjande. Det samlade marknadsvärdet i de 15 medlemsstaterna för den offentligt tillgängliga informationen inom det här området uppskattas till 10 miljarder euro [21], och antalet anställda kan räknas i tiotusental. Av detta skäl pekas geografisk information ut som en huvudkälla till synergieffekter mellan privata och offentliga inrättningar.

[21] Extrapolering av franska siffror gjord inom kommissionen 1999.

Utöver dessa organisatoriska svårigheter finns det ett antal praktiska frågor som gör det problematiskt att kommersiellt utnyttja informationen från den offentliga sektorn i Europa. De många språken är en fråga. Översättningsbehovet och avsaknaden av gemensam terminologi innebär en extra börda för de europeiska innehållsföretagen. Att under de kommande göra så att innehåll blir tillgängligt via mobilterminaler kommer att kräva ytterligare insatser.

I januari 1999 offentliggjorde Europeiska kommissionen en grönbok om information från den offentliga sektorn i informationssamhället [22] i syfte att sätta igång en diskussion om bristerna i fråga om tillgång till och kommersiellt utnyttjande av information från den offentliga sektorn. I den stora mängden svar som har kommit in på grönbokens frågor har man betonat frågans betydelse och hälsat kommissionens initiativ med tillfredsställelse. Olika typer av fortsatta åtgärder föreslås i svaren. Bland dessa har transnationella offentlig-privata demonstrationsprojekt erhållit brett stöd. De här projekten skulle kunna bli ett viktigt inslag när det gäller att demonstrera hur man kan övervinna de existerande hindren och göra den offentligt förvaltade - och offentligt finansierade - informationen lätt tillgänglig för allmänheten och näringslivet.

[22] KOM(1998) 585.

5.2. Språklig och kulturell anpassning

Gemensamma marknaden består av 370 miljoner konsumenter och euron, den gemensamma valutan, är på väg att införas, men inget europeiskt företag har omedelbar tillgång till denna stora marknad, eftersom konsumenterna talar olika språk och har olika konsumtionsmönster. Ändå driver Internet företagen till att gå utanför sina hemmamarknader och börja exportera. Det gör att den språkliga och kulturella mångfalden kan bli en särskilt viktig fråga för företag inom den digitala innehållsbranschen. Kostnaderna och svårigheterna på grund av språkskillnaderna sänker tillväxttakten och kan totalt sett hämma utvecklingen av de europeiska företag som sysslar med digitalt innehåll.

För närvarande är fortfarande omkring 70 % av allt innehåll på Internet på engelska. En del prognoser visar emellertid att den andelen kommer att sjunka till under 50 % under de kommande åren. Från en så gott som enspråkig start (engelska) är vi på väg att få globala med allt fler språkområden, som knappast kan kommunicera med varandra.

Den språkliga mångfalden kan visserligen utgöra ett hinder för de europeiska innehållsföretagen, men den skulle kunna förvandlas till en affärsmöjlighet. Genom "lokalisering" - i betydelsen lokal anpassning av produkter till de språkliga och kulturella behoven och till konsumenternas önskemål - kan man öppna nya marknader för små och medelstora företag och på det sättet öka deras exportmöjligheter. Den här typen av anpassning lönar sig och kan bli ett centralt inslag i en framgångsrik expansionsstrategi.

Språklig och kulturell anpassning är av avgörande betydelse inte bara för innehållsföretagen, utan också för andra företag som framställer stora mängder digital information och handlar via Internet. En målinriktad lokaliseringsstrategi kan vara avgörande för skillnaden mellan världsomfattande framgång eller misslyckande. Strategerna ser ett tydligt och ökande behov av lokalisering allteftersom verksamheten förskjuts i riktning mot elektronisk handel.

Den språkliga och kulturella anpassningen av information och transaktioner är viktig inte bara ur ekonomisk synpunkt - det handlar ju helt enkelt om vad konsumenter föredrar - utan har också betydelsefulla följdverkningar för samhället. Genom språklig mångfald på Internet kommer man att ge stora delar av Europas allmänhet ökad tillgång till de hjälpmedel informationssamhället erbjuder, folkgrupper som annars skulle ha kunnat hamna utanför. Språkanpassning av innehållsprodukter för icke-engelskspråkiga kunder kan absolut vara ett verkningsfullt sätt att utöka Internetanvändningen i Europa. Även den förestående utvidgningen av unionen understryker betydelsen av lokalisering. Tillgång till informationstjänster på modersmålet kommer att vara till hjälp för folken i de nya medlemsstaterna under processen för deras fullständiga integrering i informationssamhället och EU.

Den centrala frågan här är hur man skall ta tillvara de tillfällen som den språkliga anpassningen erbjuder och se till att innehållet verkligen strömmar mellan språkblocken. Det förutsätter att det finns tillgång till tjänster, med vars hjälp man kan hantera och distribuera flerspråkigt innehåll. Ansträngningar bör inriktas på ett vittomfattande införande av hjälpmedel, som spänner över hela spektrumet av informationsdistribution - från fullständig översättning och sammanfattningar till listning av nyckelord. Det är av avgörande betydelse med kommersiella partnerskap mellan de digitala innehållsföretagen och språkföretagen för att man skall kunna tillhandahålla erforderliga hjälpmedel och tjänster. Detta bör kompletteras med en ordentlig grundläggande språklig infrastruktur (t.ex. lexikon) som är nätbaserad och lättillgänglig och som kan underlätta anpassningsarbetet i alla skeden av processen, vare sig det är fråga om översättning i efterhand eller författande på flera språk samtidigt.

5.3. Brist på investeringar i digitalt innehåll

Kapitalförsörjningen i Europa. Kapitalmarknaden för riskbolag och riskprojekt i EU-länderna utvecklas i oförminskad takt. Under de senaste två-tre åren har verksamheten i Europa börjat ta fart ordentligt, något som återspeglas i inrättandet av s.k. exitsystem (desinvesteringsmarknader) som ger riskkapitalinvesterarna möjlighet att realisera sina investeringar. EASDAQ, AIM, METIM, Nouveau Marché och Neuer Markt är exempel på sådana. Trots det finns det hinder kvar på marknaden, och de är särskilt påtagliga när det gäller digitalt innehåll för Internet. Branschen kännetecknas av förekomsten av många "start-up"-företag och medelstora företag med behov av att expandera verksamheten utanför hemlandets gränser. I den ytterst turbulenta marknadssituationen är investerarna ovilliga att bidra med kapital för riskprojekt och riskföretag på medellång sikt. Traditionella investerare ställs inför bristen på fysiska varor som kan tjäna som säkerhet för lånen. Vidare har det kapital som traditionella institutioner tillhandahåller ofta formen av räntebärande lån, något som inte är idealiskt för Internetrelaterade investeringar, för vilka det kan behövas upp till fem år innan de börjar bli lönsamma.

Till detta kommer att det råder stora regionala skillnader inom Europa på kapitalförsörjningssidan. Samtidigt föredrar etablerade innehållsföretag, som är i stånd att finansiera nya riskprojekt med hjälp av egna medel, ofta att investera i säkrare och mer traditionella produkter med garanterad avkastning.

Den här situationen leder till ett underläge gentemot USA, där digitalt innehåll och utveckling av Internet har utgjort de huvudsakliga målen för investerare under de senaste åren. Tillgången på riskkapital för Internetentreprenörer i USA uppskattas vara omkring tre-fyra gånger större än i Europa [23].

[23] "eEurope Progress Report" (lägesrapport om eEurope), Lissabon 23-24 mars år 2000.

Den offentliga sektorn kan fylla en uppgift för att förbättra denna situation. Det kan ske genom man ökar marknadens öppenhet (transparens) på det europeiska planet (utbud och efterfrågan förs samman) och genom att man hjälper "start-up"-företag att presentera sig själva för tänkbara finansiärer med hjälp av konferenser och särskilda forum. "Start-up"-företag inom Internetområdet som bedriver produktion, förpackning och distribution av digitalt innehåll kommer att bli de målgrupper som främst kommer att dra nytta av dessa åtgärder.

6. Prioriterade områden inom EU-politiken - ett handlingsförslag

Det framstår klart att huvudansvaret för att utveckla, investera i och exportera europeiskt innehåll vilar på de digitala innehållsföretagen själva. Men för att ta itu med hindren och utnyttja de affärsmöjligheter som presenterats i det föregående avsnittet lägger kommissionen fram ett förslag till ett initiativ till stöd för europeiskt digitalt innehåll i de globala näten.

Följande inriktningar föreslås:

(1) Att stimulera det kommersiella utnyttjandet av information från den offentliga sektorn

(2) Att öka den språkliga och kulturella anpassningen

(3) Att stödja skapandet av bättre marknadsförutsättningar

De tre föreslagna inriktningarna avser bestämda faktorer som bromsar investeringarna i digitalt innehåll. Inriktningarna är intimt förbundna sinsemellan och kopplade till varandra. T.ex. information från den offentliga sektorn skulle kunna anpassas till gagn för multietniska bostadsområden, anpassningsföretagen kommer att få hjälp med att skaffa fram kapital etc.

6.1. Att utöka tillgången på information - stimulans av det kommersiella utnyttjandet av information från den offentliga sektorn

I reaktionerna på grönboken om information från den offentliga sektorn har man betonat betydelsen av att genomföra försök med fungerande offentlig-privata partnerskap. Därför bör försök som inletts inom ramen för programmet Info2000 påskyndas och utvidgas. De kommer att tjäna som exempel på bästa arbetsmetod ("best practice") i fråga om offentlig-privat samarbete på det europeiska planet och belysa de praktiska svårigheterna.

I första hand kommer försöksprojekt att främjas på så sätt att offentliga och privata parter sammanförs i syfte att kommersiellt utnyttja sådan information från den offentliga sektorn som har europeiskt intresse och europeisk räckvidd. De inledande åtgärder som satts igång inom ramen för Info2000 och som innebar stöd åt ett begränsat antal pilot- och demonstrationsprojekt, fick ett stort gensvar från marknaden och ledde till att det lämnades in projektförslag som var värda flera gånger det belopp som stod till förfogande för finansieringen. De här försöken kommer att påskyndas och utvidgas, både i fråga om ämnesområden och geografisk omfattning, så att även kandidatländerna som ansökt om anslutning kommer med.

De ovannämnda pilotprojekten täcker som regel bara begränsade geografiska områden i Europa. Avsaknaden av fullständiga databaser för EU som helhet utgör ett av hindren för det kommersiella utnyttjandet av potentialen hos innehållet. Därför kommer man vid sidan av försöksprojekten att främja upprättandet av europeiska databaser genom finansiellt stöd till arbete med Europaomfattande metadata om information från den offentliga sektorn samt genom projekt som omfattar ett betydande antal av EU:s medlemsstater. De privata deltagarnas intresse och engagemang kommer att bli avgörande för valet av typ av data och av områden som skall täckas in.

Språkliga hjälpmedel kan vara till stor hjälp när det gäller att utnyttja den offentliga sektorns information, eftersom den vanligtvis finns tillgänglig enbart på originalspråken. Därför kommer det att satsas på tillämpningar av språktekniska lösningar bland medlemsstaternas offentliga förvaltningar och EU-institutionerna själva. Om de länder som ansökt om anslutning till EU deltar i dessa initiativ kommer deras kommande integrering att underlättas. En utvidgning av mobiltjänsterna förväntas också leda till en ökning av efterfrågan på information från den offentliga sektorn via speciella multiaccessportaler utrustade WAP och röstigenkänning. De samfinansierade projekten kommer att kompletteras med efterforskning av fakta och strategiska undersökningar inom det här området.

Åtgärderna på det här området kommer att betyda mycket när det gäller att uppnå målen inom området "Samhällsinformation online" i initiativet eEurope.

6.2. Att skräddarsy informationsinnehåll - ökad språklig och kulturell anpassning

Genom att stödja språklig anpassning av digitala produkter och tjänster ökar man de europeiska innehållsföretagens exportmöjligheter, samtidigt som man underlättar för den europeiska allmänheten att delta i informationssamhället.

Ett ändamålsenligt stöd till flerspråkig och tvärkulturell informationstillgång och informationsutväxling är en viktig faktor för utvecklingen av en europeisk massmarknad för produkter och tjänster på informationsområdet. De rent tekniska aspekterna av denna process behandlas ingående i femte ramprogrammet. Inom FoTU-verksamheten går man emellertid inte in på den grundläggande frågan om hur tekniska framsteg skall omsättas i ökade affärsmöjligheter och marknadstäckning. Genom det föreliggande programmet kommer man att understödja åtgärder som syftar till upprättande av ett närmare samarbete mellan innehålls- och språkbranscherna i Europa för att på det sättet få bukt med den språkliga uppsplittringen av de europeiska marknaderna och öka båda branschernas konkurrenskraft på världsmarknaden. De här åtgärderna utgör en naturlig uppföljning av de åtgärder som genomförts i MLIS-programmet och är anpassade till behoven i en miljö som blir alltmer digital och nätbaserad. Särskild uppmärksamhet kommer att ägnas små/medelstora företag och "start-up"-företag, mindre utbredda EU-språk samt språken hos de tilltänkta nya medlemsstaterna.

Satsning på nya partnerskap och antagande av strategier för flerspråkighet. Här handlar det om att ta fram kostnadseffektiva flerspråkiga lösningar och metoder genom att främja nya former av partnerskap mellan digitala innehållsföretag å ena sidan och språkföretag å den andra. Privata och offentliga leverantörer och distributörer av innehåll kommer att stimuleras - i alla skeden från utformning, författande och fram till publicering - att göra sina produkter och tjänster tillgängliga på ett större antal språk. Man kommer att uppmuntra IT-leverantörer och telekomoperatörer till att erbjuda nya hjälpmedel och digitala distributionskanaler, som gör att man kan få tillgång till och erbjuda information på flera språk. Leverantörerna av språkliga tjänster och hjälpmedel kommer att uppmuntras till att anpassa sitt utbud till så att det tillgodoser behoven hos en växande kundstock inom innehållsbranschen.

Mobila informations- and transaktionstjänster har hittills tenderat att ha varit begränsade till ganska enkla typer av information (t.ex. väderprognoser, turistinformation och börskurser). Ett behov av mer avancerade flerspråkiga tjänster kommer säkert att uppstå så fort det kommit ut kraftfullare terminaler på marknaden (med början år 2002). Det föreslagna programmet kommer att utgöra ett betydande bidrag till denna utveckling.

Utbyggnad av den språkliga infrastrukturen. Tillgång till en ändamålsenlig språklig infrastruktur är en nödvändig förutsättning när man på ett snabbt och kostnadseffektivt sätt skall framställa och kommersiellt utnyttja flerspråkigt innehåll. Den språkliga infrastrukturen bildar grundvalen för varje varaktig satsning på internationalisering och lokalisering, framför allt för mindre utbredda språk, där marknadskrafterna ofta visar sig vara otillräckliga. En utbyggnad av den språkliga infrastrukturen innebär att man måste skapa en öppen lösning bestående av standardiserade och sinsemellan kompatibla flerspråkiga resurser, såsom elektroniska lexikon, korpusar (dvs. samlade textmassor), översättningsminnen och termsamlingar. Resurserna sammanförs till "pooler", som är tillgängliga för breda kretsar och som sedan kan utnyttjas av leverantörer och distributörer av innehåll samt av leverantörer av språktjänster.

Arbetet inom det här området kommer att bygga på resultaten från tredje och fjärde ramprogrammen för forskning och teknisk utveckling. De programmen har bidragit med den sakkunskap och de tekniska hjälpmedel som behövs.

6.3. Att stödja skapandet av bättre marknadsförutsättningar - finansieringsproblemet och handeln med rättigheter

Förslagen i programmet kompletteras med en rad specialåtgärder som är till för att påskynda utvecklingen på marknaden för digitalt innehåll och stödja dess konkurrenskraft i större världsskala. De föreslagna åtgärderna syftar till att fylla en del luckor på marknaden och därigenom skapa de förutsättningar som krävs för

- en lösning av finansieringsproblemet genom att åstadkomma lättare tillgång till riskkapital,

- ett enklare förfarande för handel (clearing) avseende upphovsrätter inom hela EU.

En lösning på finansieringsproblemet. Trots den positiva marknadsutvecklingen på senare tid och de initiativ som tagits på det europeiska och nationella planet, sackar investeringarna i säljbart innehåll fortfarande efter. Investeringar i nya digitala tjänster och produkter är först och främst en angelägenhet för branschen. Statligt stöd kan inte ersätta den privata sektorns insatser. Det bör vidtas åtgärder för att bidra till att det nuvarande kapitalflödet dirigeras om till innehållsbranschen för att man skall komma upp på samma investeringsnivå som i USA. Samtidigt som det finns investeringskapital tillgängligt och goda idéer i innehållsbranschen, råder en obalans på marknaden, som gör att det tänkbara antalet investeringar i nya "start-up"-företag minskar. Här är det fråga om att underlätta tillgången till riskkapital, dock inte genom att inrätta nya fonder eller finansieringssystem, utan genom att undanröja obalansen mellan befintliga ekonomiska resurser och innehållsbranschens bristande utnyttjande av dem. Genom den föreslagna åtgärden kommer man att slå en bro mellan företag inom det digitala innehållsområdet och tänkbara investerare.

Handel med rättigheter. Handeln med rättigheter är förutsättningen för framställning av produkter som kombinerar text, bilder och ljud. En ändamålsenlig och effektiv handel (s.k. clearing) med multimedierättigheter har en stark och omedelbar effekt på innehållsbranschens verksamhetssätt. En Europatäckande integrering av och samverkan mellan specialinriktade decentraliserade clearingcentraler på det europeiska planet främjades inom ramen för Info2000 genom förstudier samt framtagning av prototyper, standarder och pilotsystem. Ytterligare investeringar behövs för att man skall nå fram till en enhetlig europeisk modell för handel med rättigheter, där man tar hänsyn till det nuvarande regelverket och dess eventuella utveckling i framtiden. Tyngdpunkten i framtida åtgärder kommer att ligga på en utbyggnad av pilotsystemen för handeln med rättigheter och på bestämda stödåtgärder. Pilotprojekten måste omfatta kandidatländerna i östutvidgningen, branscher där man gjort mindre framsteg samt bestämda användningsområden inom den offentliga sektorn.

7. Sambanden med andra gemenskapsinitiativ

Förslaget utgör ett viktigt steg när det gäller att fullfölja de långtgående målen i initiativet eEurope, som nu utrustas med konkreta hjälpmedel på det europeiska planet. Det nya programmet kompletterar åtgärder som genomförts inom ramen för andra EU-program, bland annat följande:

Femte ramprogrammet för FoU. Det råder stark växelverkan mellan åtgärderna i det föreslagna programmet och åtgärderna i femte ramprogrammet. Inget av marknadshindren som behandlas i det föreliggande förslaget kan hanteras tillfredsställande i IST-programmet. Dessutom är det föreslagna programmet bättre lämpat för att locka till sig och betjäna nystartade och snabbväxande företag i Internetbranschen, vilka inte klarar av IST-programmets förfaranden och tidsfrister. Åtgärderna i IST-programmet är tekniskt inriktade, medan initiativen inom ramen för det föreliggande förslaget är marknadsorienterade. Det innebär bland annat andra målgrupper (forskningscenter och större företag i IST-programmet - "mikroföretag" och små företag i det föreliggande förslaget) samt andra tidsperspektiv fram till marknadsmognad (minst tre år för forskningsresultat - från noll till sex månader i det föreliggande förslaget).

Åtgärderna i det föreslagna programmet Media Plus och i det föreslagna uppföljningsprogrammet till Info2000/MLIS kompletterar varandra. Media Plus är inriktat på utbildning av fackfolk inom den audiovisuella branschen och på framtagning och distribution av europeiska audiovisuella produkter. Det föreliggande programmet är inriktat på att underlätta Europaomfattande investeringar i Internet-företag som befinner sig i ett tidigt skede, genom främjande av kommersiellt utnyttjande av information från den offentliga sektorn och genom ökad språklig och kulturell anpassning. Det finns ingen överlappning mellan de konkreta handlingslinjer som föreslås i förslaget Media Plus och inriktningarna i det föreliggande förslaget.

8. Slutsatser

Digitalt innehåll utgör en central beståndsdel för upprättandet av ett europeiskt informationssamhälle. Under de kommande två-tre åren kommer det att ha en enorm inverkan på både näringsliv och samhälle i EU. Teknikens och marknadens utveckling kräver snabba politiska åtgärder så att det inrättas ramvillkor för en väl fungerande och konkurrensutsatt informationsmarknad.

Att bli konkurrenskraftig i världsskala betyder inte att man bara försöker nå upp till den senaste tekniska nivån i andra länder. Då skulle de europeiska företagen hamna långt på efterkälken, eftersom målsättningarna förändras snabbt. Världsomfattande marknadstäckning kräver ett stort språng framåt både i fråga om affärsmodeller och i fråga om erbjudna digitala tjänster.

I sin roll som katalysator har kommissionen möjlighet att utlösa en snöbollseffekt på den europeiska marknaden med relativt ringa stimulansmedel. Kommissionen kan föra samman riskkapitalföretag och "start-up"-företag inom innehållsbranschen, sätta igång ett Europaomfattande kommersiellt utnyttjande av information från den offentliga sektorn samt öka de europeiska innehållsföretagens exportmöjligheter genom att främja språklig och kulturell anpassning. Om Europeiska unionen inte handlar nu, kan Europa missa ett tillfälle inom detta strategiska område, som är av betydelse inte bara när det gäller ekonomisk tillväxt och nya jobb utan som också har en enorm kulturell genomslagskraft.

Förslag till RÅDETS BESLUT om antagande av ett flerårigt gemenskapsprogram för stimulans av utvecklingen och utnyttjandet av europeiskt digitalt innehåll i de globala näten samt för främjande av den språkliga mångfalden i informationssamhället

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 157.3 i detta,

med beaktande av kommissionens förslag [24],

[24] EGT C

med beaktande Europaparlamentets yttrande [25],

[25] EGT C

med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande [26],

[26] EGT C

med beaktande av Regionkommitténs yttrande [27],

[27] EGT C

och av följande skäl:

(1) Utvecklingen i riktning mot ett informationssamhälle kommer att påverka livet hos nästan alla medborgare i Europeiska unionen.

(2) Digitalt innehåll spelar en framträdande roll i denna utveckling och bidrar i betydande grad till ekonomisk tillväxt och sysselsättning samt till bättre yrkesmässig, social och kulturell utveckling för Europas medborgare.

(3) Innehållsföretagens uppbyggnad och näringslivsvillkor förändras snabbt.

(4) Det finns en mängd hinder som medför att europeiska innehållsföretag och innehållsmarknader inte kan utvecklas fullt ut.

(5) I ministerdeklarationen från Bonnkonferensen den 6-8 juli 1997, där man diskuterade de globala nätens roll i informationssamhället, ägnas särskild uppmärksamhet åt den kommersiella utvecklingen av Internet, och utgör därmed en grund för fortsatta diskussioner om Internetinnehåll, förvaltningsfrågor och elektronisk handel.

(6) Den 8 december 1999 antog kommissionen initiativet eEurope [28], som senare mottogs positivt av medlemsstaterna vid Europeiska rådets möte i Helsingfors den 10 och 11 december 1999.

[28] KOM(1999) 687 slutlig.

(7) Den 23-24 mars år 2000 erkände Europeiska rådet i Lissabon uttryckligen den roll som innehållsföretagen spelar när det gäller att skapa mervärde genom att kommersiellt utnyttja europeisk kulturell mångfald och integrera den i nätverk.

(8) Gemenskapsinsatser som rör informationsinnehåll bör vara utformade så att man tar hänsyn till unionens flerspråkiga och mångkulturella karaktär och så att man uppmuntrar initiativ som gör det lättare att få tillgång till digital information på medlemsstaternas och kandidatländernas språk.

(9) I de preliminära utvärderingarna av Info2000-programmet som antogs genom rådets beslut 96/339/EG [29], och av initiativet om den språkliga mångfalden i informationssamhället (MLIS), ett program som antogs genom rådets beslut 96/664/EG [30], efterlyses en kraftfull uppföljning av de åtgärder som vidtagits inom områdena digitalt innehåll och språklig och kulturell mångfald.

[29] EGT L 129, 30.5.1996, s. 24.

[30] EGT L 306, 28.11.1996, s. 40.

(10) Åtgärder bör vidtas för att uppmuntra små och medelstora företags deltagande i utvecklingen av informationssamhället.

(11) Skillnader i utvecklingstakt när det gäller tillhandahållande och utnyttjande av informationstjänster i nuvarande medlemsstater och i kandidatländerna förtjänar särskilt hänsynstagande med tanke på den interna sammanhållningen i gemenskapen och de risker som är förknippade med ett tudelat informationssamhälle.

(12) Kommissionen offentliggjorde i januari 1999 en "Grönbok om information från den offentliga sektorn i informationssamhället" [31], och inledde därmed en europeisk debatt om denna fråga.

[31] KOM(1998) 585 slutlig.

(13) I enlighet med subsidiaritetsprincipen och proportionalitetsprincipen såsom de kommer till uttryck i artikel 5 i fördraget kan målen för de föreslagna åtgärderna, till följd av de berörda frågornas gränsöverskridande karaktär, inte i tillräcklig omfattning uppnås av medlemsstaterna och kan därför på grund av åtgärdernas europeiska omfattning och effekter, bättre uppnås på gemenskapsnivå. Detta beslut inskränker sig till det minimum som krävs för att nå dessa mål och går inte utöver vad som är nödvändigt för det syftet.

(14) Alla politiska åtgärder på innehållsområdet bör utgöra komplement till andra pågående gemenskapsinitiativ, och de bör genomföras i effektiviserande samverkan med åtgärder inom femte ramprogrammet för forskning och utveckling, ramprogrammet för kultur, Mediaprogrammen, gemenskapens utbildningsåtgärder, åtgärder till stöd för små och medelstora företag samt med strukturfonderna.

(15) Kommissionen bör, med hjälp av lämpliga samordningsmetoder, se till att åtgärderna kompletterar och positivt samverkar med besläktade gemenskapsinitiativ och gemenskapsprogram.

(16) Detta programs framåtskridande bör fortlöpande och systematiskt övervakas i syfte att, där detta är lämpligt, anpassa det till utvecklingen på marknaden för digitalt innehåll. I sinom tid bör det företas en oberoende utvärdering av programmets framåtskridande i syfte att ta fram bakgrundsinformation som behövs för att man skall kunna fastlägga mål för efterföljande politiska åtgärder på innehållsområdet. När programmet är genomfört bör det företas en slutlig utvärdering av de erhållna resultaten jämfört med de mål som fastlagts i detta beslut.

(17) Det kan vara lämpligt att delta i internationellt samarbete med internationella organisationer och tredje länder i syfte att omsätta detta program i praktiken.

(18) Det är nödvändigt att fastställa löptiden för programmet.

(19) Enligt artikel 2 i rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter [32] bör de åtgärder som behövs för genomförandet av detta beslut antas enligt det rådgivande förfarandet i artikel 3 i beslut 1999/468/EG.

[32] EGT L 184, 17.7.1999, s. 23.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Det fleråriga programmet Europeiskt digitalt innehåll i de globala näten (i fortsättningen benämnt "programmet") antas härmed. Programmet skall ha följande mål:

a) Att skapa gynnsamma villkor för kommersialisering, distribution och utnyttjande av europeiskt digitalt innehåll i de globala näten, och därmed främja ekonomisk verksamhet och öka utsikterna att skapa sysselsättning.

b) Att främja utnyttjandet av Europas potential när det gäller innehåll, i synnerhet information från den offentliga sektorn.

c) Att främja flerspråkighet i digitalt innehåll i de globala näten samt öka exportmöjligheterna för europeiska innehållsföretag, i synnerhet små och medelstora företag, genom språklig anpassning.

d) Att bidra till EU-medborgarnas yrkesmässiga, sociala och kulturella utveckling samt göra det lättare för medborgare i kandidatländerna att integreras ekonomiskt och socialt i informationssamhället.

Artikel 2

För att uppnå de mål som anges i artikel 1 skall följande åtgärder, i överensstämmelse med de inriktningar som presenteras i bilaga I och i överensstämmelse med de metoder för programmets genomförande som framgår av bilaga III, vidtas under kommissionens ledning:

a) Stimulans av det kommersiella utnyttjandet av information från den offentliga sektorn.

b) Ökning av den språkliga och kulturella anpassningen.

c) Stöd till skapandet av bättre marknadsförutsättningar.

d) Stödåtgärder.

Artikel 3

Programmet skall omfatta en period på fem år från och med den 1 januari 2001 till och med den 31 december 2005.

De årliga anslagen skall beviljas av budgetmyndigheten inom de ramar som sätts av budgetplanen.

En preliminär fördelning av utgifterna presenteras i bilaga II.

Artikel 4

1. Kommissionen skall vara ansvarig för genomförandet av programmet och för dess samordning med andra gemenskapsprogram. Kommissionen skall vartannat år upprätta ett arbetsprogram på grundval av det här beslutet.

2. Kommissionen skall handla i enlighet med det förfarande som avses i artikel 5.2 när den

a) antar arbetsprogrammet,

b) bestämmer kriterier och innehåll i inbjudningar att lämna förslag,

c) bedömer de projektförslag som inkommer i anslutning till inbjudningar att lämna förslag för gemenskapsfinansiering där gemenskapens uppskattade bidrag är minst 1 000 000 euro,

d) avviker från de regler som fastläggs i bilaga III,

e) godkänner deltagande i projekt av rättssubjekt från tredje länder och av internationella organisationer, som inte nämns i artikel 7.1 och 7.2.

3. När bidragsbeloppet för projekt som avses i punkt 2 c är mindre än 1 000 000 euro skall kommissionen endast informera den kommitté som inrättats genom artikel 5.1 om projekten och om resultatet av dess bedömning,

Kommissionen skall med jämna mellanrum underrätta kommittén om hur arbetet med att genomföra programmet som helhet fortskrider.

Artikel 5

1. Kommissionen skall biträdas av en kommitté som skall bestå av företrädare för medlemsstaterna och ha en företrädare för kommissionen som ordförande.

2. När hänvisning sker till denna punkt skall det rådgivande förfarandet i artikel 3 i beslut 1999/468/EG tillämpas, varvid bestämmelserna i artikel 7 i det beslutet skall iakttas.

Artikel 6

1. För att sörja för att gemenskapsstödet används ändamålsenligt, skall kommissionen se till att åtgärder som vidtas inom ramen för detta beslut undersöks noga i förväg, att de övervakas med jämna mellanrum medan de pågår och att de utvärderas efter det att de avslutats.

2. Medan projekt genomförs och efter det att de slutförts skall kommissionen utvärdera på vilket sätt de utförts och vilka resultat de fått, för att bedöma huruvida de mål som ursprungligen satts upp också uppnåtts.

3. De utvalda stödmottagarna skall inlämna en årlig rapport till kommissionen.

4. Efter tre år samt i slutet av programmet skall kommissionen lämna en rapport till Europaparlamentet, rådet, Ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén där resultatet av de åtgärder som genomförts inom ramen för de inriktningar som avses i artikel 2 utvärderas. Med utgångspunkt i dessa resultat får kommissionen föreslå att riktlinjerna för programmet justeras.

Artikel 7

1. Deltagandet i programmet får hållas öppet för rättssubjekt med säte i något av de EFTA-länder som är medlemmar i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) i enlighet med bestämmelserna i EES-avtalet.

2. Programmet skall stå öppet för deltagande från kanditatländerna på följande grunder:

a) För länderna i Central- och Östeuropa: i enlighet med villkoren i Europaavtalen, tilläggsprotokollen till dessa avtal och respektive associeringsråds beslut.

b) För Cypern, Malta and Turkiet: i enlighet med bilaterala avtal som skall ingås.

3. Deltagande får hållas öppet, i enlighet med det förfarande som avses i artikel 5.2, utan finansiellt stöd från gemenskapen från programmet, för rättssubjekt som har sitt säte i annat tredje land och för internationella organisationer, där sådant deltagande på ett ändamålsenligt sätt bidrar till genomförandet av programmet och med beaktande av principen om ömsesidig nytta.

Artikel 8

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den

På rådets vägnar

Ordföranden

BILAGA I

INRIKTNINGAR

Inriktningarna är ett medel för genomförandet av en europeisk modell för utveckling av företag inom området digitalt innehåll. De kommer att bidra till uppfyllandet av de strategiska målen i programmet Europeiskt digitalt innehåll i de globala näten, och de definieras på följande sätt:

- Skapa gynnsamma villkor för kommersialisering, distribution och utnyttjande av europeiskt digitalt innehåll i de globala näten, och därmed främja ekonomisk verksamhet och öka utsikterna att skapa sysselsättning.

- Främja utnyttjandet av Europas potential när det gäller innehåll, i synnerhet information från den offentliga sektorn.

- Främja flerspråkighet i digitalt innehåll i de globala näten samt öka exportmöjligheterna för europeiska innehållsföretag, i synnerhet små och medelstora företag, genom språklig anpassning.

- Bidra till EU-medborgarnas yrkesmässiga, sociala och kulturella utveckling samt göra det lättare för medborgare i kandidatländerna att integreras, ekonomiskt och socialt, i informationssamhället.

De olika inriktningarna i det nya programmet är tätt sammanflätade med varandra. Exempelvis är språkliga aspekter väsentliga för transnationellt utnyttjande av information från den offentliga sektorn, och för språkbranschen är det av avgörande betydelse att man gör det lättare för Internetbaserade "start-up"-företag att få tillgång till kapital.

1. Stimulans av det kommersiella utnyttjandet av information från den offentliga sektorn

"Grönbok om information från den offentliga sektorn i informationssamhället", som offentliggjordes i januari 1999, utlöste en diskussion på Europaplanet om frågor som rör tillträde till och kommersiellt utnyttjande av information från den offentliga sektorn. Denna diskussion har bidragit till ökad medvetenhet inom detta område hos offentliga och privata aktörer och kan bli en viktig grund för arbetet med att förbättra villkoren för utnyttjandet i Europa. Samtidigt bör försöken med offentlig-privata partnerskap, som inleddes inom programmet Info2000, påskyndas och utökas. Deltagande av länder, som ansökt om EU-medlemskap, i de initiativ som ingår i denna inriktning kommer att underlätta en framtida integrering. Bättre administration av information (t.ex. fastighetsregister) i dessa länder är av avgörande betydelse för skapandet av ett öppet regelverk samt för inre marknadens funktion efter en EU-anslutning.

Inom denna inriktning kommer användning av språktekniska tillämpningar att främjas av förvaltningarna i medlemsstaterna och av EU-institutionerna.

Försök i konkreta projekt

Den offentliga sektorn samlar in och producerar väldiga mängder information, av vilken mycket är av intresse för privatpersoner och företag, och sådan information kan utgöra råmaterial för förädlade informationstjänster som skulle kunna tillhandahållas av innehållsföretagen. Det finns dock många hinder som försvårar förvandlingen av denna enorma potential till säljbara produkter och tjänster. Demonstrationsprojekt som kan användas som exempel på goda arbetsmetoder, och som kommer att göra det möjligt att ringa in praktiska problem i offentlig-privata partnerskap, kommer att vara till hjälp när man vill råda bot på denna situation. Dessa projekt kommer att fungera som katalysatorer för ytterligare utveckling inom detta område.

Preliminära åtgärder inleddes inom programmet Info2000, som stödde ett begränsat antal pilot- och demonstrationsprojekt. Det finns en enorm potential inom detta område. Därför kommer man att gå vidare med försöken med offentlig-privata partnerskap som syftar till kommersiellt utnyttjande av information som kommer från den offentliga sektorn och som har Europaomfattande intresse.

I denna inriktning kommer det att finnas utrymme för projekt som upprättar förbindelser mellan innehållsföretagen och organ inom den offentliga sektorn i kandidatländerna, varigenom man ökar företagens och allmänhetens möjligheter att få tillgång till användbar information.

Upprättande av europeiska digitala databaser

De ovannämnda pilotprojekten täcker som regel bara ett begränsat geografiskt område i Europa. Avsaknaden av fullständiga databaser för EU som helhet utgör dock ett av hindren för det kommersiella utnyttjandet av potentialen hos innehållet. Därför kommer man vid sidan av försöksprojekten att främja upprättandet av europeiska databaser genom finansiellt stöd till arbete med Europaomfattande metadata om information från den offentliga sektorn samt genom projekt som omfattar ett betydande antal av EU:s medlemsstater. De privata deltagarnas intresse och engagemang kommer att bli avgörande för valet av typ av data och de områden som skall täckas in.

Högnivågrupp

Utan att det påverkar tillämpningen av det slutgiltiga beslut som kommissionen kommer att fatta om uppföljning av grönboken om information från den offentliga sektorn, kommer man att inrätta en högnivågrupp för information från den offentliga sektorn. Den skall bestå av företrädare för medlemsstaterna, aktörer från informationsföretagen, konsumentorganisationer och andra företrädare för allmänhetens intressen. Den kommer inte bara att ge vägledning vad gäller olika initiativ inom detta område [uppföljning till "Grönbok om information från den offentliga sektorn i informationssamhället", KOM(1998) 585], utan kan också vara en viktig plattform för upptäckt och spridning av bästa arbetsmetoder.

2. Ökning av den språkliga och kulturella anpassningen

Ett ändamålsenligt stöd till flerspråkig och tvärkulturell informationstillgång och informationsutväxling är en viktig faktor för utvecklingen av en europeisk massmarknad för produkter och tjänster på informationsområdet. De rent tekniska aspekterna av denna process behandlas ingående i femte ramprogrammet. Inom FoTU-verksamheten går man emellertid inte in på den grundläggande frågan om hur tekniska framsteg skall omsättas i ökade affärsmöjligheter och marknadstäckning. Genom det föreliggande programmet kommer man att understödja åtgärder som syftar till upprättande av ett närmare samarbete mellan innehålls- och språkbranscherna i Europa för att på det sättet få bukt med den språkliga uppsplittringen av de europeiska marknaderna och öka båda branschernas konkurrenskraft på världsmarknaden. De här åtgärderna utgör en naturlig uppföljning av de åtgärder som genomfördes i MLIS-programmet och är anpassade till behoven i en miljö som blir alltmer digital och nätbaserad. Särskild uppmärksamhet kommer att ägnas små/medelstora företag och "start-up"-företag, mindre utbredda EU-språk samt språken hos de tilltänkta nya medlemsstaterna.

Satsning på nya partnerskap och antagande av strategier för flerspråkighet

I det här avsnittet av inriktningen handlar det om att ta fram kostnadseffektiva flerspråkiga lösningar och metoder genom att främja nya former av partnerskap mellan digitala innehållsföretag å ena sidan och språkföretag å den andra. Privata och offentliga leverantörer och distributörer av innehåll kommer att stimuleras - i alla skeden från utformning, författande och fram till publicering - att göra sina produkter och tjänster tillgängliga på ett större antal språk. Man kommer att uppmuntra IT-leverantörer och telekomoperatörer till att erbjuda nya hjälpmedel och digitala distributionskanaler, som gör att man kan få tillgång till och erbjuda information på flera språk. Leverantörerna av språkliga tjänster och hjälpmedel kommer att uppmuntras till att anpassa sitt utbud så att det tillgodoser behoven hos en växande kundstock inom innehållsbranschen.

Utbyggnad av den språkliga infrastrukturen

Tillgång till en ändamålsenlig språklig infrastruktur är en nödvändig förutsättning när man på ett snabbt och kostnadseffektivt sätt skall framställa och kommersiellt utnyttja flerspråkigt innehåll. Den språkliga infrastrukturen bildar grundvalen för varje varaktig satsning på internationalisering och lokalisering, framför allt för mindre utbredda språk, där marknadskrafterna ofta visar sig vara otillräckliga. En utbyggnad av den språkliga infrastrukturen innebär att man måste skapa en öppen lösning bestående av standardiserade och sinsemellan kompatibla flerspråkiga resurser, såsom elektroniska lexikon, korpusar (dvs. samlade textmassor), översättningsminnen och termsamlingar. Resurserna sammanförs till "pooler", som är tillgängliga för breda kretsar och som sedan kan utnyttjas av leverantörer och distributörer av innehåll samt av leverantörer av språktjänster.

Arbetet inom det här området kommer att bygga på resultaten från tredje och fjärde ramprogrammen för forskning och teknisk utveckling. De programmen har bidragit med den sakkunskap och de tekniska hjälpmedel som behövs

3. Stöd till skapandet av bättre marknadsförutsättningar

Dynamiken på innehållsmarknaden och den osäkerhet som blir följden för marknadsaktörerna kan leda till tröghet och underinvesteringar. Hjälp att skaffa tillgång till de former av investeringskapital som finns, samt medel för online-handel med rättigheter för multimedieprodukter, kommer att sätta fart på nya initiativ och investeringar. De åtgärder som beskrivs nedan är utformade för att bidra till att skapa av de grundläggande förutsättningarna.

Lösning av finansieringsproblemet

Hinder för tillgång till kapital för europeiska Internetbaserade "start-up"-företag begränsar marknadsmöjligheterna för digitalt innehåll. Detta har en negativ inverkan på den ekonomiska tillväxten och sysselsättningen. Åtgärder som uppmuntrar flödet av kapital till Internetbaserade "start-up"-företag kommer att vidtas. Målet är att få fram den fulla potentialen för europeiskt digitalt innehåll vad gäller kreativitet, utnyttjande av det europeiska kulturarvet, affärsmodeller, e-handel, forskningsresultat, innovativa tillämpningar, mobila multimedietillämpningar etc. Åtgärderna kommer att komplettera andra gemenskapsprogram samt nationella initiativ i överensstämmelse med subsidiaritetsprincipen.

Förslaget går ut på att undanröja obalansen mellan befintliga ekonomiska resurser och innehållsbranschens bristande utnyttjande av dem. EG kommer att agera för att slå en bro mellan företag inom det digitala innehållsområdet och tänkbara investerare. Åtgärderna kommer att vara baserade på kunnande som finns på handelshögskolor och i utbildningscenter, och de kommer att inbegripa användning av distansundervisning, seminarier, konferenser och forum för att uppmuntra utbyte av information och bästa arbetsmetoder.

Handel med rättigheter

Handeln med rättigheter är förutsättningen för framställning av produkter som kombinerar text, bilder och ljud. En ändamålsenlig och effektiv handel (s.k. "clearing") med multimedierättigheter har en stark och omedelbar effekt på innehållsbranschens verksamhetssätt. En Europatäckande integrering av och samverkan mellan specialinriktade decentraliserade clearingcentraler främjades inom ramen för Info2000 genom förstudier samt framtagning av prototyper, standarder och pilotsystem. Ytterligare investeringar behövs för att man skall nå fram till en enhetligt europeisk modell för handel med rättigheter. Tyngdpunkten i framtida åtgärder kommer att ligga på en utbyggnad av pilotsystemen för handeln med rättigheter och på bestämda stödåtgärder. Pilotprojekten måste omfatta kandidatländerna i östutvidgningen, branscher där man gjort mindre framsteg samt bestämda användningsområden inom den offentliga sektorn.

4. Stödåtgärder

Genomförandet av programmet kommer att stödjas genom åtgärder inriktade på spridning av resultaten (t.ex. i form av trycksaker, webbsidor samt konferenser med utställning av projekt) och genom strategisk verksamhet (t.ex. undersökningar och olika forum), där man för samman olika delar av innehålls- och språkmarknaderna.

En klar föreställning om de framtida utvecklingsmöjligheterna, vilken delas av både privata och offentliga aktörer, kommer att minska osäkerheterna och påskynda konkreta initiativ och investeringar. En fortlöpande samverkan mellan marknadsaktörer och aktörer inom den offentliga sektorn kommer att få ökande betydelse som ett viktigt tillvägagångssätt för att stödja arbetet med att skapa visioner. Genom bevakningen av utvecklingen på marknaden i nära samarbete med aktörerna inom innehålls- och språkbranscherna kommer man att tillhandahålla det aktuella informationsunderlag som behövs för hålla arbetsprocessen med att skapa visioner à jour och för att man fortlöpande skall kunna göra jämförelser ("benchmarking") med tredje länder. Grundläggande data om branschen kommer att samlas in. Den regelbundet och konsekvent genomförda bevakningen av de konvergerande innehålls- och språkmarknaderna förekommer för närvarande endast uppsplittrad på delar av branscherna. En branschstyrd datainsamling, samfinansierad av EU och omfattande de konvergerande innehållsföretagen, bör inrättas. Inom IT-området är denna arbetsrutin väletablerad genom offentliggörandet av den årliga EITO-rapporten.

BILAGA II

PRELIMINÄR FÖRDELNING AV UTGIFTERNA

>Plats för tabell>

BILAGA III

GENOMFÖRANDE AV PROGRAMMET

1. Kommissionen kommer att genomföra programmet i enlighet med de tekniska specifikationer som anges i bilaga I.

2. Programmet kommer att genomföras i form av indirekta åtgärder och i största möjliga utsträckning genom samfinansiering.

3. Urvalet av samfinansierade projekt skall i normalfallet göras enligt det vanliga förfarandet med anbudsinfordran (inbjudan att lämna förslag) som offentliggörs i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Innehållet i anbudsinfordran skall fastställas i nära samråd med experter på området och i enlighet med de förfaranden som anges i artikel 5 i beslutet. Det viktigaste kriteriet för att projekt skall få stöd i anbudsförfarande är i hur pass hög grad de kan bidra till att målen för programmet uppnås.

4. En ekonomisk plan skall bifogas ansökan om gemenskapsstöd, där så är tillämpligt. Den skall innehålla en förteckning över finansieringen av projekten, inklusive det ekonomiska stöd som söks från gemenskapen, och allt annat stöd som söks eller beviljats från annat håll.

5. Kommissionen kan också tillämpa andra, mer flexibla finansieringssystem än anbudsinfordran, för att uppmuntra till partnerskap, särskilt sådana där små och medelstora företag och organisationer i mindre gynnade regioner ingår, eller för annan utforskning i olika segment av marknaden för multimedieinnehåll. Sådana finansieringssystem kan komma att bedrivas på permanent basis.

6. Exakt hur de förfaranden som anges i punkt 6 skall genomföras kommer att fastställas efter samråd med den kommitté som nämns i artikel 4 i detta beslut, i enlighet med reglerna i artikel 5 i detta beslut och i enlighet med budgetförordningen. Tillvägagångssättet kommer att offentliggöras i Europeiska gemenskapernas officiella tidning.

7. Projekt som i sin helhet finansieras av kommissionen inom ramen för kontrakt om undersökningar och tjänster skall genomföras efter anbudsinfordran, enligt gällande budgetförordning. Öppenhet uppnås genom att man offentliggör arbetsprogrammet och skickar ut det till berörda organ.

8. För genomförandet av programmet kommer kommissionen också att förbereda, komplettera och stödja åtgärder för att uppnå de allmänna målen i programmet och de speciella målen för varje inriktning. Detta innebär exempelvis följande: undersökningar och rådgivningsverksamhet som stödjer programmet; förberedande åtgärder inför framtida verksamhet; åtgärder för att underlätta deltagande i programmet och göra det lättare att få tillgång till de resultat som tas fram inom programmet; offentliggörande och verksamhet som syftar till spridning, främjande och utnyttjande av resultat: broschyrer, elektroniska publikationer (cd-rom, DVD, webbplatser m.m.), deltagande i utställningar, utarbetande av pressmaterial m.m.; undersökning av möjliga samhällsekonomiska följder som har samband med programmet; stödåtgärder, som t.ex. att sprida användningen av standarder för digitalt innehåll och främja kompetensutveckling på Europaplanet.

9. Alla projekt som får ekonomiskt stöd genom programmet måste på sina produkter upplysa om att de mottagit stöd.

FINANSIERINGSÖVERSIKT

1. Åtgärdens beteckning

Flerårigt gemenskapsprogram för stimulans av utvecklingen och utnyttjandet av europeiskt digitalt innehåll i de globala näten samt för främjande av den språkliga mångfalden i informationssamhället.

2. Berörd budgetpost

B5-334

B5-334A

3. Rättslig grund

Artikel 157.3 i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen.

4. Beskrivning av åtgärden

4.1 Allmänt mål

Programmet har följande mål:

- Skapa gynnsamma villkor för kommersialisering, distribution och utnyttjande av europeiskt digitalt innehåll i de globala näten, och därmed främja ekonomisk verksamhet och öka utsikterna att skapa sysselsättning.

- Främja utnyttjandet av Europas potential när det gäller innehåll, i synnerhet information från den offentliga sektorn.

- Främja flerspråkighet i digitalt innehåll i de globala näten samt öka exportmöjligheterna för europeiska innehållsföretag, i synnerhet små och medelstora företag, genom språklig anpassning.

- Bidra till EU-medborgarnas yrkesmässiga, sociala och kulturella utveckling samt göra det lättare för medborgare i kandidatländerna att integreras ekonomiskt och socialt i informationssamhället.

4.2 Period som omfattas av åtgärden och bestämmelser om förnyelse eller förlängning

2001-2005

5. Klassificering av utgifter och inkomster

5.1 Icke-obligatoriska utgifter

5.2 Differentierade anslag

5.3 Typ av inkomster som avses

Alla eventuella inkomster genom bidrag från tredje man till åtgärder enligt programmet kommer, i förekommande fall, att återanvändas i enlighet med artikel 27.2 i budgetförordningen.

6. Typ av utgifter och inkomster

- Undersökningar, workshopar, seminarier etc. Öppenhet skall uppnås genom att man offentliggör arbetsprogrammet och skickar ut det till berörda organ.

- Bidrag till gemensam finansiering tillsammans med andra finansiärer i den offentliga och/eller privata sektorn. Urvalet av samfinansierade projekt skall i normalfallet göras enligt det vanliga förfarandet med anbudsinfordran som offentliggörs i Europeiska gemenskapernas officiella tidning.

7. Budgetkonsekvenser

7.1 Metod för att beräkna åtgärdens totala kostnad (samband mellan enskilda kostnader och totalkostnad)

De anslag som behövs för att finansiera gemenskapens bidrag till genomförandet av programmet har fastställts på grundval av dels tidigare erfarenheter (bl.a. från Impact, Impact II, Info2000 och MLIS och utvärderingen av dessa program), dels karaktären hos de åtgärder som föreslås i syfte att uppnå de särskilda mål som definieras i punkt 9.1. Dessa enskilda kostnader samt verksamhetsnivåer har beaktats vid fastställandet av de belopp som anges i tabellen under punkt 7.2.

Inriktning 1: Stimulans av det kommersiella utnyttjandet av information från den offentliga sektorn

Det övergripande syftet med denna inriktning är att sätta igång ett Europaomfattande kommersiellt utnyttjande av information från den offentliga sektorn.

1.1 Försök i konkreta projekt. Inom Info200 har man inlett försök med offentlig-privata partnerskap, syftande till kommersiellt utnyttjande av information som kommer från den offentliga sektorn och som är av allmäneuropeiskt intresse. Med ett genomsnittligt EU-bidrag på 1,5 miljoner euro per projekt har man med en budget på 45 miljoner euro möjlighet att finansiera två-tre projekt per medlemsstat under programmets fem år. Projekten kommer att delas upp på grupper om cirka 10 projekt och skall täcka fyra-fem ämnesområden.

1.2 Upprättande av europeiska digitala databaser. De ovannämnda pilotprojekten täcker som regel bara ett begränsat geografiskt område i Europa. Avsaknaden av fullständiga databaser för EU som helhet utgör dock ett av hindren för det kommersiella utnyttjandet av potentialen hos innehållet. Därför kommer man vid sidan av försöksprojekten att främja upprättandet av europeiska databaser genom finansiellt stöd till arbete med Europaomfattande metadata om information från den offentliga sektorn samt genom projekt inom vissa sektorer som omfattar alla EU:s medlemsstater. Ett exempel på det senare skulle kunna vara ett projekt som sammanbinder och harmoniserar dataformaten hos arkiven på de nationella kartverken. Projekten är till sin natur omfattande och dyra. Med en budget på 25 miljoner euro skulle man - i genomsnitt - kunna genomföra mindre än ett sådant projekt per land (om man antar att varje projekt kostar 2,5 miljoner euro).

1.3 Högnivågrupp. Utan att det påverkar tillämpningen av det slutgiltiga beslut som kommissionen kommer att fatta om uppföljning av "Grönbok om information från den offentliga sektorn", [KOM(1998) 585], kommer man att inrätta en högnivågrupp för information från den offentliga sektorn. Den kommer inte bara att ge vägledning vad gäller olika initiativ inom detta område, utan kan också vara en viktig plattform för upptäckt och spridning av bästa arbetsmetoder. Planerat budgetanslag: 0,5 miljoner euro.

Begärda medel totalt: 75 miljoner euro

Inriktning 2: Ökning av den språkliga och kulturella anpassningen

Det övergripande syftet med denna inriktning är dels att uppnå kommersiella framgångar och större marknader för europeiska innehållsföretag (i synnerhet små och medelstora företag) genom språklig och kulturell anpassning, dels att öka flerspråkigheten i de globala näten. Uppmärksamhet kommer att ägnas åt kandidatländernas språk.

2.1 Främja språkstrategier och partnerskap. Ökningen av affärs- och exportmöjligheterna genom språklig anpassning och utveckling av flerspråkighet på näten kommer att stimuleras av transnationella projekt som främjar språkstrategier och partnerskap i de företag som är inriktade på digitalt innehåll. Denna delinriktning är avsedd att omfatta två inbördes sammanflätade serier av samfinansierade åtgärder:

(1) Projekt som omfattar aktörer inom området digitalt innehåll som vill förbättra sitt utbud och vinna insteg på nya marknader: 75 % av den föreslagna budgeten eller 33 miljoner euro.

(2) Projekt som omfattar flerspråkigt utnyttjande av information från den offentliga sektorn (t.ex. transnationella flöden mellan myndigheter, offentliga förvaltningar och affärsdrivande verk), i samarbete med inriktning 2 och andra relevanta EU-instrument: 25 % av tillgängliga budgetmedel eller 12 miljoner euro.

Med ett genomsnittligt EU-bidrag på 1,5 miljoner euro per projekt och en budget på mer än 45 miljoner euro skulle 20-25 projekt kunna genomföras under projektets löptid. Det är värt att notera att språkfrågorna är av särskild betydelse när man beaktar en utökning av programmets geografiska täckningsområde.

2.2 Stöd till språkinfrastruktur. Denna inriktning syftar till att förbättra infrastrukturen för språklig anpassning av innehåll i de globala näten, bestående av flerspråkiga resurser av hög kvalitet (t.ex. elektroniska lexikon, korpusar (dvs. samlade textmassor), översättningsminnen och termsamlingar). Resurserna sammanförs till "pooler" som bildar arkiv dit breda kretsar har tillträde och som är anslutna till och förvaltade av innehållsföretag och andra liknande branschaktörer.

Denna delinriktning är framför allt inriktad på mindre utbredda EU-språk samt kandidatländernas språk, särskilt länderna i Central- och Östeuropa. Särskilda åtgärder som är inriktade på språken i de länder som är större handelspartner till EU (t.ex. Medelhavsområdet, Kina och Latinamerika) får genomföras på projektbasis där detta är motiverat med avseende på affärs- och exportmöjligheter. Med en budget på 10-15 miljoner euro fördelade på 5 år skulle man kunna genomföra mindre än ett sådant projekt per land/språkgrupp (om man antar att varje projekt kostar en miljon euro).

Begärda medel totalt: 60 miljoner euro.

Inriktning 3: Stöd till skapandet av bättre marknadsförutsättningar

3.1 Lösning av finansieringsproblemet

Det övergripande syftet med denna inriktning är att göra det lättare för Internetbaserade "start-up"-företag att få tillgång till kapital i syfte att utveckla nya tillämpningar som bygger på digitalt innehåll samt att öka möjligheterna till nyskapande verksamhet i takt med marknadens utveckling och konkurrensen.

Ett snabbare sammanförande av investerare och "start-up"-företag (ej finansiering av "start-up-företag"). Åtgärderna kan inbegripa anordnande av seminarier och konferenser, användning av distansundervisning och utbyte av bästa arbetsmetoder. Verksamheten skall vara av försökskaraktär, där man söker efter nya vägar att föra samman idéer och kapital.

Erforderlig budget uppgår till storleksordningen 5-6 miljoner euro för en femårsperiod.

3.2 Handel med multimedierättigheter

Handeln med rättigheter mellan innehavare av dessa rättigheter, producenter av nya digitala tjänster och produkter samt aktörer från andra delar av värdekedjan blir mer och mer viktig. I syfte att få till stånd europeiska system för handel med rättigheter kommer mana att utöka de pilotprojekt som bedrivs i Info2000 inom detta område. Ett litet antal projekt som leder till skapande av center för clearing av multimedierättigheter i Europa kommer att finansieras (3-5 projekt). Budget: 4-6 miljoner euro.

Begärda medel totalt: 10 miljoner euro

Inriktning 4: Stödåtgärder

Genomförandet av programmet kommer att stödjas genom åtgärder inriktade på spridning av resultaten (t.ex. i form av trycksaker, webbsidor samt konferenser med utställning av projekt) och genom strategisk verksamhet (t.ex. undersökningar och olika forum), där man för samman olika delar av innehålls- och språkmarknaderna. Framför allt nedanstående åtgärder kommer att ingå som en del av den planerade stödverksamheten.

Bevakningen av utvecklingen på marknaden i nära samarbete med aktörerna i innehålls- och språkbranscherna är ett naturligt komplement till varje marknadsorienterat program. Nedanstående hjälpmedel kommer att användas:

- Strategiska undersökningar som tar upp fenomen som finns på framväxande marknader kommer att genomföras regelbundet och ges stor spridning. Två-tre undersökningar kommer att genomföras under de fem åren.

- Insamling av grundläggande data. Den regelbundet genomförda bevakningen av de konvergerande innehålls- och språkmarknaderna är för närvarande uppsplittrad på olika delar av den berörda sektorn.

- Sammanförande av olika röster från de olika delarna av innehållssektorn och språkbranschen.

Begärda medel totalt: 5 miljoner euro.

7.2 Kostnadernas fördelning mellan åtgärdens olika delar

B5-334 Åtagandebemyndiganden i miljoner euro (i löpande priser)

>Plats för tabell>

7.3 Tidsplan för åtagandebemyndiganden och betalningsbemyndiganden

B5-334 miljoner euro

>Plats för tabell>

8. Bestämmelser om bedrägeribekämpning

Tjänstemän från kommissionen, vid behov med bistånd av oberoende experter, skall sörja för att projekt och undersökningar har utförs korrekt innan någon utbetalning sker, varvid kontraktsenliga skyldigheter och principerna om god förvaltning skall iakttas. Enligt fördraget får revisionsrätten genomföra revisioner.

Efter tre år samt vid slutet av programmet skall oberoende experter sammanställa en rapport, där man utvärderar programmets effekter för marknaden och de resultat som uppnåtts genom genomförandet av åtgärderna.

9. Analys av kostnadseffektivitet

9.1 Särskilda och kvantifierbara mål. Målgrupp

Särskilda mål

Genom åtgärdsprogrammet skall man söka uppnå de allmänna mål som beskrivs i punkt 4.1. För respektive programinriktning kommer närmare beskrivna mål att upprättas i arbetsprogrammet.

1. Stimulans av det kommersiella utnyttjandet av information från den offentliga sektorn

Målen som fastläggs i arbetsprogrammet kan omfatta följande punkter:

- Antal och kvalitet i fråga om de konkreta produkter och tjänster, baserade på information från den offentliga sektorn, vilka blir resultaten av de olika projekten.

- Den ekonomiska verksamhet och det antal jobb som är förbundna med de nya produkter och tjänster som är baserade på information från den offentliga sektorn.

- Kvaliteten och mängden av de förbindelser som upprättas mellan organisationer inom den offentliga sektorn och privata innehållsföretag.

- Bättre internationellt samarbete när det gäller information från den offentliga sektorn (införande av bästa arbetsmetoder ["best practice"] inom hela Europa).

- Bättre tillgång till information från den offentliga sektorn för allmänheten i hela Europa.

- Bättre infrastruktur för information från den offentliga sektorn i kandidatländerna som är aktuella för anslutning till EU.

2. Ökning av den språkliga och kulturella anpassningen

Målen som fastläggs i arbetsprogrammet kan omfatta följande punkter:

- Framgång och större marknader för europeiska innehållsföretag (framför allt små och medelstora) genom språklig och kulturell anpassning.

- Att öka de globala nätens andel av innehåll på de olika medlemsstaternas språk.

- Utbyggnad av den språkliga infrastrukturen (genom att öka medvetenheten hos språkföretag och digitala innehållsföretag), och framför allt infrastrukturen för kandidatländernas språk.

- Näringsverksamhet och antal nya jobb som skapas genom arbetet med språklig anpassning.

3. Stöd till skapandet av bättre marknadsförutsättningar

De kvantifierade målen kan omfatta följande punkter:

- Antalet nystartade och snabbväxande innehållsföretag som får hjälp i sina kontakter med riskkapitalinvesterare.

- Antalet av och kvaliteten på de förbindelser som upprättas mellan de finansiella instituten och innehållsföretagen.

- Näringsverksamhet och antal nya jobb som skapas genom dessa förbindelser.

- Vilken betydelse pilotprojekt i fråga om handel (clearing) med rättigheter inom multimedieområdet har när det gäller att ta fram ett europeiskt handelssystem (clearingsystem) för multimedierättigheter. Näringsverksamhet och antal jobb som har samband med detta.

Målgrupp

Målgruppen kommer i huvudsak att omfatta aktörer inom innehålls- och språkbaserad verksamhet i den s.k. informationsvärdekedjan.

Deltagare i projekten kommer också att tas från andra grupper, bland annat följande:

- Personer som arbetar med program- och maskinvara till kommunikationsutrustning för slutanvändare samt med produktionshjälpmedel. De kommer att inbjudas att delta bedömt utifrån de speciella insatser de kan göra inom programmet.

- Näringslivsbranscher, som använder sig av digitala innehållstjänster och som vidareutvecklar dem för att modernisera sina arbetsprocesser.

- Inrättningar inom den offentliga sektorn kommer att inbjudas att delta i projekt tillsammans med aktörer från det privata näringslivet i syfte att kommersiellt utnyttja information från den offentliga sektorn.

Inom ramen för programmet kommer särskild uppmärksamhet att ägnas små och medelstora företag samt företag och institutioner i kandidatländerna.

9.2 Skäl för åtgärden

Programmet utgör en uppföljning av programmen Impact, Impact II, Info2000 och MLIS, vilka med lyckat resultat har genomförts under de senaste två-tre åren. Efter utvärderingen i "halvtid" av Info2000 och MLIS behövs ett nytt program, som kombinerar språkliga aspekter med ett allmänt främjande av tillämpningar inom digitalt innehåll, med hänsyn till takten i marknadsutvecklingen och de betydande ekonomiska and samhälleliga "spin-off"-effekterna från innehållsbranschen. Genom att samla ihop åtgärder inriktade på de innehållsliga och språkliga aspekterna av informationssamhället uppnår man betydande synergieffekter och ger skäl att tro att man kan förvänta sig till och med en större genomslagskraft på marknaden än de föregående åtskilda programmen haft. Inriktningarna hos det nya programmet är intimt sammanflätade: De språkliga aspekterna är mycket viktiga för det kommersiella utnyttjandet av information från den offentliga sektorn, anskaffning av kapital till riskprojekt är också av avgörande betydelse för språkföretagen etc.

För projektförvaltningen kommer följande fyra principer att tillämpas:

1. Projekten skall vara tillräckligt stora (2-5 milj. euro) med ett EU-bidrag på 1-2, milj. euro.

2. Antalet projekt per projektansvarig skall vara hanterat (max. 15 projekt).

3. Projekten kommer att grupperas i ett begränsat antal ämnesområden, som kommer att bestämmas i samråd med medlemsstaterna för att få största möjliga synergieffekter ("Geografisk information" kommer att vara ett sådant ämnesområde).

4. Där det är möjligt skall arbetsrutinerna förenklas radikalt genom delegering av arbetsuppgifter, förenklad kostnadsredovisning etc.

I förslagen skall man beakta subsidiaritetsprincipen för förhållandet gemenskapen-medlemsstaterna och för förhållandet mellan den offentliga och privata sektorn. I linje med artikel 5 i Romfördraget är programmets verksamhet bara inriktat på sådana områden där det finns möjligheter att åstadkomma mervärde i europeisk skala. Förslag som innebär synergieffekter mellan nationella politiska initiativ och gemenskapens initiativ kommer att ges företräde.

För att sörja för att åtgärderna passar väl in i ett globalt sammanhang, kommer man att särskilt sträva efter att knyta samman dem med de senaste G7-initiativen och till sådan verksamhet hos internationella organisationer som är av betydelse i sammanhanget, t.ex. OECD, WTO (Världshandelsorganisationen), WIPO (världsorganisationen för immaterialrätt) och Europarådet.

9.3 Uppföljning och utvärdering av åtgärden

Efter tre år samt när programmet har slutförts kommer en rapport att utarbetas med en utvärdering av resultaten från åtgärderna. Utvärderingen kommer att göras av oberoende sakkunniga. Resultaten från utvärderingen kommer att bli ett viktigt underlag för tänkbara uppföljande åtgärder som gynnar innehållsbranschen.

I utvärderingen kommer man att ange resultaten från programmet både på mikronivå (antal projekt som ansökningsomgångarna resulterat i, i vilken mån projekten varit lyckade, "spin-off"-effekter från undersökningar etc.) och hur man genom åtgärderna lyckats uppnå programmets mer generella målsättningar på en mer abstrakt nivå.

10. Administrativa utgifter (del A i avsnitt III i den allmänna budgeten)

Hur mycket administrativa medel som skall avsättas kommer att fastställas i kommissionens årliga beslut om fördelning av medel med hänsyn tagen till det ytterligare personalantal och de ytterligare medel som budgetmyndigheten beviljar.

10.1 Ökning av antalet anställda

Enligt förslaget skall 21 tjänstemän ansvara för genomförandet av programmet. Närmare bestämt skall 8 tjänstemän i A-kategorin ansvara för de föreslagna 120 projekten, med en arbetsbelastning om ca 15 projekt vardera. Utöver detta begärs 6 experttjänster motsvarande A-kategorin för att man skall kunna åstadkomma en ordentlig gruppering av projekten genom stödåtgärder som underlättar flödet av information och resultat mellan projekten. Detta är en väsentlig del av det europeiska mervärdet hos gemenskapsprogrammet och får inte skiljas från genomförandesidan.

Jämfört med personalsiffrorna för programmen Info2000 och MLIS uppskattar man att en ytterligare tilldelning av fem A-tjänster, en B-tjänst och två 2 C-tjänster krävs för perioden 2000-2005, och de kommer att kunna ställas till förfogande genom en intern omorganisation.

>Plats för tabell>

* END = Experts Nationaux Détachés (utsända nationella experter).

10.2 Total budgetkonsekvens av personal

euro

>Plats för tabell>

* Totalkostnad för ytterligare personal under åtgärdens hela löptid (116 103 euro/år för A-personal, 58 026 euro/år för B-personal, 40 806 euro/år för C-personal, 37 000 euro/år per END**, 625 euro/dag för experter upp till högst 200 dagar per år (budgetpost A0-7002-Experter).

** END = Experts Nationaux Détachés (utsända nationella experter).

10.3 Ökning av andra administrativa utgifter till följd av åtgärden

euro

>Plats för tabell>

Om verksamhetens löptid är bestämd på förhand, skall beloppen avse den sammanlagda kostnad som uppstår genom verksamheten. Om verksamheten inte är tidsbegränsad skall beloppen avse en tolvmånadersperiod.