A4-0405/96

Resolution om utvecklingsproblem och strukturåtgärder i Italien

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

- med beaktande av kommissionens beslut av den 29 juli 1994 om fastställandet av en gemenskaplig stödram för gemenskapens strukturåtgärder i de italienska regioner som omfattas av mål 1 (C4-0050/96) ((EGT nr L 250, 26.9.1994, s. 21.)) dvs. Abruzzerna, Basilicata, Kalabrien, Kampanien, Molise, Apulien, Sardinien och Sicilien,

- med beaktande av kommissionens beslut av den 14 och 16 december 1994 om antagande av samlade programplaneringsdokument för gemenskapens strukturåtgärder i mål 2-områdena i Italien (C4-0051/96 och C4-0052/96) ((EGT nr L 382, 31.12.1994.)),

- med beaktande av de samlade programplaneringsdokumenten för gemenskapens strukturåtgärder inom ramen för mål 5,

- med beaktande av det avtal som kommissionen och den italienska regeringen slöt den 26 juli 1995 och som bland annat förlängde tiden för användning av strukturfonderna under förutsättning att den italienska staten konkret säkerställer att fonderna utnyttjas effektivt,

- med beaktande av slutsatserna från sammanträdet mellan de ansvariga ministrarna för regionalpolitik samt mark- och planministrarna i Venedig den 3 och 4 maj 1996,

- med beaktande av resolutionsförslaget av Muscardini om nedläggning av fabriken Falck di Sesto San Giovanni (B4-0592/95),

- med beaktande av betänkandet från utskottet för regionalpolitik och yttrandet från utskottet för socialfrågor och sysselsättning (A4-0405/96), och med beaktande av följande:

A. Strukturfonderna utgör ett viktigt medel för att minska de största skillnaderna mellan de olika områdena i unionen och inom de enskilda staterna.

B. Politiken för ekonomisk och social sammanhållning, samarbete och solidaritet mellan områdena utgör en av unionens primära målsättningar.

C. Denna politik erfordrar också en tillräcklig kapacitet för programplanering och samordning av de åtgärder som skall finansieras.

D. Användningen av de medel som avses i artikel 10 i förordningen om Europeiska regionala utvecklingsfonden (ERUF) har givit betydande utdelning och nått anmärkningsvärda resultat, upp till 1 % av de medel som anslagits för perioden 1994-1999 - ett belopp motsvarande 141 miljarder ecu (1992 års priser) - kan tilldelas forskning om innovativa åtgärder och pilotprojekt.

E. Den ekonomiska och sociala sammanhållningen skall beakta skyddet av miljön i enlighet med Europeiska unionens målsättning om att uppnå en hållbar utveckling.

F. Italien karakteriseras av omfattande och bestående regionala skillnader som är mycket större än i de andra medlemsstaterna, vilket bevisas av det faktum att BNP per capita i mål 1-områdena enbart utgör 60 % av BNP per capita i de norra och centrala områdena; dessa skillnader återspeglas på ett oroväckande sätt i arbetslöshetssiffrorna, som är 21,3 % i söder jämfört med 7,1 % i norr och 10,2 % i mellersta Italien, medan riksgenomsnittet är 12,2 % (uppgifter från ISTAT i december 1996), samtidigt som genomsnittet i gemenskapen är 10,8 % (uppgifter från EUROSTAT i september 1996).

G. Strukturfondsmedlen avsatta för Italien uppgick till totalt 21 680,2 miljoner ecu för 1994 - 1999, av vilka 14 860 miljoner ecu för mål 1.

H. Trots problemen beträffande användningen uppvisade gemenskapsstödramen för mål 1 positiva resultat, såsom en ökning av mervärdet på 1 670 miljarder LIT per år, vilket utgör 0,5 % av det totala mervärdet som årligen produceras i Syditalien och ytterligare 40 000 arbetstillfällen (heltidsanställningar) under hela femårsperioden, vilket motsvarar 0,6 % av hela sysselsättningen i Syditalien.

I. Under perioden 1989 - 1993 mötte användningen av strukturfonderna omfattande problem som orsakade förseningar i användningen och framför allt en förlust av de gemenskapsresurser som avsatts för Italien; för perioden 1994 - 1999 har endast 21,9 % av de anslag som reserverats för mål 1 tagits i anspråk och endast 10,5 % av betalningarna har verkställts; situationen är lika oroväckande i fråga om mål 2 och 5b (26,2 % respektive 7,6 % för mål 2 och 8,6 % respektive 2,1 % för mål 5b) (uppgifter från den 30 september 1996).

J. Under perioden 1994 - 1999 kommer tillämpningen av strukturfonderna i de italienska områdena att ske i ett budgetnedskärningsklimat på grund av de ansträngningar som görs för att uppfylla konvergenskriterierna inför den gemensamma valutan; således kan fonderna i många fall - med undantag för anslag för nationell samfinansiering - visa sig vara de viktigaste instrumenten för att minska skillnaderna mellan områdena. Av denna anledning är det viktigare än någonsin att de används i full omfattning i dessa områden.

K. Strukturfonderna är underutnyttjade i de flesta medlemsstater (under 1995 förblev 24 % av anslagen och 19 % av åtagandena outnyttjade inom unionen).

L. Arbetslöshet och i synnerhet ungdomsarbetslöshet är och riskerar att förbli det mest allvarliga ekonomiska problemet för de italienska mål 1-områdena.

M. Stora delar av Italien lider av allvarlig industriell nedgång, till och med de mest utvecklade områdena i norr; dessa situationer kommer sannolikt att äventyra de små och medelstora företagens ekonomiska verksamhet, i synnerhet om de är leverantörer till annan industri. Dessa små och medelstora företag bör uppmuntras till hållbar verksamhet.

N. Mål 1-områdena har ett geografiskt läge som karakteriseras av att de har ett perifert läge i förhållande till de europeiska regioner som är mer utvecklade ekonomiskt sett, men ett centralt läge i förhållande till de regioner som gränsar mot Medelhavet och vars potential med avseende på utvecklingssamarbete tyvärr ännu inte utnyttjats tillräckligt.

O. Bristen på infrastruktur i Italien, som delvis beror på dess geografiska läge och bergiga terräng, är mest omfattande i mål 1-områdena.

P. Det finns brister i de nationella och regionala förvaltningsstrukturerna i Italien och det finns en stor mängd beslutsinstanser; de nationella förfarandena är komplicerade och tillämpas tillsammans med gemenskapsförfarandena. Dessutom finns det en mängd underordnade lagar som ibland motsäger varandra.

Q. Den 31 december 1997 fastställdes som tidsgräns för de betalningar som gällde perioden 1989 - 1993 med undantag för vissa åtgärder som hade tidsgränsen den 31 december 1996.

R. Då de extra stödåtgärderna för Syditalien upphörde och Byrån för Syditalien lades ned innebar det slutet på ett system som hade blivit ineffektivt utan att det ledde till någon förbättring av de socio-ekonomiska villkor som ursprungligen motiverat det.

S. Kultur- och miljöåtgärder och utnyttjande av kultur-, miljö- och landskapsarvet måste integreras med utvecklingen av program, inte endast som ett medel för att skapa tillväxt i dessa områden, utan även med syfte att uppnå en högre livskvalitet.

T. Det är viktigt att förbättra graden av decentralisering inom ramen för subsidiaritetsprincipen, inte minst för att säkerställa större öppenhet i användningen av gemenskapens medel.

U. Det är viktigt att prioritera att de ekonomiska och sociala parterna fortsatt involveras i programplanering samt utvärdering och övervakning av hur strukturfonderna används.

V. Diskussionen under den offentliga utfrågning om användningen av strukturfonderna i Italien som hölls av parlamentets utskott för regionalpolitik inbegrep representanter för den nationella, regionala och lokala administrationen samt de ekonomiska och sociala parterna.

W. Skogsbruket spelar ur miljömässig, ekonomisk och social synvinkel en viktig roll för landsbygdsområdena inom Europeiska unionen och i synnerhet för unionens randområden.

1. Parlamentet betonar att den socio-ekonomiska situationen i de italienska områdena, i synnerhet mål 1-områdena, erfordrar åtgärder inom gemenskapsstödramen och att just de problem som förekommer beträffande användningen av dessa instrument utgör ytterligare ett bevis på den strukturella och infrastrukturella svagheten i dessa områden,

2. är bekymrat över och beklagar djupt de förseningar med vilka vissa länder, i synnerhet Italien, använder de strukturfonder som står till deras förfogande; anser att det är av yttersta vikt att beakta den särskilt komplicerade socio-ekonomiska situationen i mål 1-områdena, som samtidigt erfordrar både mer målmedvetna och mer flexibla åtgärder,

3. uppmanar de ansvariga myndigheterna att åta sig att främja genomförandet av regionala sysselsättningspakter genom att föra en förnyelsepolitik såsom förordas i den europeiska strategin för lokala initiativ till utveckling och sysselsättning, vilken utarbetats av kommissionen,

4. stödjer resolutionen av den 19 juli 1996 från styrkommittén för gemenskapsstödramen, som fastställer en mekanism för överföring av medel avsedda för försenade program till program som redan har startat eller håller på att göra det, och som verkligen går att genomföra inom de fastställda tidsfristerna för att förhindra att medel avsatta för de svaga områdena i Italien går förlorade då genomförandet av programmen är allvarligt försenat,

5. konstaterar att effektiviteten i tillämpningen av strukturpolitiken varierar avsevärt från region till region, varför det är nödvändigt och möjligt att förbättra även de mindre dynamiska regionerna,

6. anser det vara oacceptabelt i den nuvarande socio-ekonomiska situationen att ytterligare gemenskapsmedel kan gå förlorade eftersom de inte används; uppmanar därför gemenskapen samt de nationella, regionala och lokala myndigheterna att omgående vidta åtgärder rörande de regionala programmen och programmen för flera regioner i syfte att ändra dem om så erfordras och stödja en mer omfattande medeltilldelning för program som varit framgångsrika; anser dessutom att den centrala regeringen i allvarliga fall av långvarigt underutnyttjande bör byta ut den offentliga organisation, som har ansvar för genomförandet av programmet och vända sig till en annan; anser att den roll som budgetdepartementet idag har i fråga om strukturfonderna är mycket viktig och hoppas att det nationella kontrollcentrets behörighet skall utvidgas,

7. anser att kommissionen under budgetåret 1998 bör genomföra en fullständig bedömning av i vilken grad de medel som finns införda i budgeten kan användas effektivt och undersöka eventuella andra åtgärder som kan finansieras genom medel som i annat fall skulle förbli oanvända,

8. anser att förfarandena i första hand skall göras snabbare och enklare; efterlyser åtgärder för att göra beslutsprocessen och genomförandet av programmen snabbare utan att de sociala och miljömässiga konsekvenserna försummas; önskar att regeringen skall ombesörja att administrativa förfaranden som gäller användningen av gemenskapens medel prioriteras eftersom en mer effektiv användning av strukturfonderna förstärker principen om ekonomisk och social sammanhållning,

9. anser det vara viktigt att förbättra den horisontella samordningen mellan de olika sektorerna inom den nationella och regionala administrationen samt den vertikala samordningen mellan regering, regioner, lokala myndigheter och arbetsmarknadens parter; önskar att inrättandet av det nationella kontrollcentret och de regionala kontrollcentren skall uppfylla behovet av att förstärka samordningen och förbättra genomförandet av de åtgärder som tar emot samfinansiering från Europeiska unionen,

10. betonar bristerna i de nationella och regionala förvaltningsstrukturerna, vilket ofta ger upphov till bristfällig programplanering och således ineffektiv användning av fonderna; önskar att man i synnerhet prioriterar program och projekt som särskilt syftar till att utbilda tjänstemän - även vid lokala organ och myndigheter - samt att de tekniska biståndsinstrumentens hela kapacitet skall användas för att stödja den offentliga administrationen,

11. hoppas att avskaffandet av de extra stödåtgärderna för Syditalien och nedläggandet av Byrån för Syditalien snarast kommer att leda till införandet av en ny regional utvecklingspolitik med respekt för additionalitetsprincipen; betonar i detta sammanhang att strukturfonderna inte minst vad gäller metod utgör ett av de få nuvarande instrumenten för att genomföra en sammanhållen utvecklingspolitik som på ett fullständigt sätt kan lösa de mindre gynnade, sydliga områdenas problem,

12. rekommenderar kommissionen att, Abruzzerna som exempel , utvärdera tillfälliga ersättningsåtgärder i syfte att mildra effekterna av att finansieringen upphör för de regioner och områden, vilkas sociala och ekonomiska utveckling under den senaste tiden kommer att leda till att de ställs utanför strukturstödet vid slutet av planeringsperioden,

13. bedömer att den otillräckliga graden av utveckling i fråga om EU:s medelhavspolitik har negativa effekter på utvecklingen i Syditalien; anmodar därför med kraft att genomförandet av Meda-programmet i tillräckligt hög grad bör beakta detta område precis som de andra områdena i unionens södra delar, i synnerhet genom interregionalt samarbete mellan regionerna Medelhavets norra och södra kust,

14. anser att stöd till och främjande av kulturella aktiviteter och kulturanläggningar, i synnerhet anslag till yrkesutbildning inom kulturområdet å ena sidan samt turism och små och medelstora företag inom turistrelaterade områden å andra sidan utgör ett viktigt instrument för socio-ekonomisk utveckling och skapande av nya arbetstillfällen; anser likaledes att strukturfondernas möjligheter för att öka åtgärderna inom kulturområdet bör förbättras,

15. anser det vara viktigt att förbättra kvaliteten på programplaneringen; anser att det således är nödvändigt att på förhand låta alla berörda privata och offentliga aktörer medverka; anser därför att partnerskapsprincipen bör förbättras med avseende på arbetsmarknadens parter för att integrera de ekonomiska och sociala aktörerna i processen att genomföra gemenskapsåtgärderna ända från programplaneringsskedet; anser dessutom att det är viktigt att förbättra programplaneringen i fråga om projekt som skall samfinansieras via strukturfonderna,

16. beklagar de problem som har rapporterats av de ekonomiska och sociala aktörerna och de lokala myndigheter som deltar i gemenskapens programplanering både vad gäller information och genomförande,

17. föreslår regionerna att beakta möjligheten att öppna representationskontor inom EU som kan förmedla den information som krävs för att offentliga organisationer och företag samt privatpersoner i varje berörd region bättre skall kunna utnyttja strukturprogrammen,

18. föreslår att de tillgängliga resurserna skall användas på ett bättre och mer fördelaktigt sätt, både vad gäller att informera de potentiella användarna av gemenskapens resurser och att utbilda offentliga och privata aktörer - och även professionella - angående gemenskapens nationella och lokala lagstiftning och förfaranden, i syfte att avhjälpa uppenbara brister inom denna viktiga sektor,

19. betonar nödvändigheten av att förstärka solidariteten såsom en vägledande princip för ekonomisk och social sammanhållning, genom en bättre samordning av användningen av strukturfonderna; erinrar om att detta måste utgöra den övergripande riktlinjen för initiativ samt planering och genomförande av alla politiska områden inom gemenskapen,

20. bedömer att det är nödvändigt att, i synnerhet då det gäller mål 2, ägna särskild uppmärksamhet åt förstärkningen av den lokala utvecklingen, framför allt genom åtgärder till stöd för små och medelstora företag; understryker dessutom betydelsen av att skapa arbetstillfällen, av forskning och utveckling som syftar till förnyelse och kompetenshöjning hos arbetskraften, av miljön och en hållbar utveckling samt lika möjligheter,

21. anser att det, i syfte att använda strukturfonderna på ett bättre sätt, vore önskvärt att främja en större flexibilitet vid programplaneringen samt främjandet av en mer gynnsam, ömsesidig integrering av åtgärderna inom ramen för strukturfonderna och ERUF och följaktligen bättre samordning mellan kommissionens GD V och GD XVI för att underlätta godkännandet av dokument,

22. vidhåller att kompetensutveckling bör tillmätas större betydelse, eftersom ökad kompetens inom de tekniska yrkena, framför allt inom sektorerna för förnyelse och teknologi, är en nödvändig förutsättning för att arbetslösheten, som är mycket hög i många av Italiens regioner, skall minska,

23. uppmärksammar de specifika problemen för mål 5b-områdena, särskilt vad beträffar avfolkningen av bergstrakterna och de skador denna medför för vattenförhållandena och de geologiska förhållandena samt för miljön i allmänhet, och vad beträffar risken för att kulturella värden i dessa områden går förlorade,

24. anser det vara lämpligt att främja utvecklingen av ett hållbart skogsbruk även skogsjordbruk för att förbättra inkomsterna från jordbruket, behålla befolkningsnivån i landsbygdsområden och/eller avlägsna områden samt bidra till genomförandet av en miljövänlig politik,

25. stödjer en fortsatt och ökad finansieringsverksamhet i enlighet med artikel 10 i ERUF-förordningen, förstärkning av de lokala och regionala myndigheternas roll och främjandet av utbyte av erfarenheter på regional nivå enligt partnerskapsprincipen, i syfte att möjliggöra en spridning av arbeten, erfarenheter, kompetens och information för att avhjälpa några av de största brister som förekommer i vissa regioner, och som redan har övervunnits i andra,

26. anser att den nuvarande situationen i Italien visar att det är nödvändigt med en avsevärd förenkling av de förfaranden som föreskrivs i gemenskapsförordningarna om strukturfonderna, och att denna förenkling inte längre kan uppskjutas,

27. uppdrar åt sin ordförande att vidarebefordra denna resolution till kommissionen, rådet, Italiens regering, de två kamrarna i det italienska parlamentet, styrelserna för de autonoma italienska regionerna och provinserna.