[pic] | EUROPEISKA KOMMISSIONEN |

Bryssel den 15.12.2009

KOM(2009)680 slutlig

KOMMISSIONENS ARBETSDOKUMENT

Rapport om genomförandet av Small Business Act

INLEDNING

Sunda små och medelstora företag är nyckeln till fler jobb och ökat välstånd i framtidens EU. Kommissionen lanserade därför i juni 2008 ett nytt omfattande politiskt initiativ, en s.k. Small Business Act för Europa , för att ge dessa företag en framskjuten plats i beslutsfattandet, öka deras potential att skapa nya arbetstillfällen i EU och främja konkurrenskraften både på den inre marknaden och på världsmarknaderna. Ett av de viktigaste målen i Small Business Act är att principen att tänka småskaligt först ska tillämpas i politiken och beslutsfattandet på alla nivåer inom EU.

Den ekonomiska krisen har ytterligare betonat behovet av långtgående och omfattande politiska åtgärder till förmån för små och medelstora företag. När rådet (konkurrenskraft) antog Small Business Act i december 2008 enades man också om en handlingsplan med åtgärder som ska vidtas så snart som möjligt för att bättre kunna möta dessa företags behov i den globala krisen. Åtgärderna syftar främst till att förbättra tillgången till finansiering, tillträdet till marknader och regelverket. Europeiska rådet godkände handlingsplanen vid mötet i december 2008. Europaparlamentet har ställt sig positiv till Small Business Act och uppmanat medlemsstaterna att genomföra den fullt ut. Regionkommittén har också gett sitt stöd till behovet att helt frigöra de små och medelstora företagens potential genom detta initiativ.

Den här rapporten innehåller en sammanfattning av de framsteg som uppnåtts under 2009, som var det första året för genomförandet av Small Business Act. Rapporten behandlar främst åtgärderna i handlingsplanen för en Small Business Act och den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa.

Såväl kommissionen som medlemsstaterna har vidtagit betydande åtgärder för att förbättra tillgången till finansiering, tillträdet till marknader inom och utanför EU och ramvillkoren för små och medelstora företag, i synnerhet genom att avlägsna onödiga administrativa bördor.

GENOMFÖRANDET AV SMALL BUSINESS ACT 2009

Kommissionen har genomfört en rad av de planerade åtgärderna och har antagit alla de fem lagförslag som är knutna till Small Business Act. Genom den allmänna gruppundantagsförordning som antogs i juli 2008 blev det lättare att ge statligt stöd till små och medelstora företag genom stödordningar som undantas från anmälningsskyldigheten. Förslaget om sänkt moms trädde i kraft den 1 juni 2009, vilket ger medlemsstaterna stora möjligheter att främja ekonomisk aktivitet, i synnerhet inom arbetsintensiva tjänster. De andra tre lagförslagen har ännu inte antagits. Rådet och Europaparlamentet har här en mycket viktig uppgift att se till förslagen antas snabbt för att ge små och medelstora företag ytterligare stöd och hjälp. Den förslagna omarbetningen av direktivet om sena betalningar och förslaget om en Europabolagsordning är båda av avgörande betydelse för de små och medelstora företagens konkurrenskraft. Förslaget om momsfakturering, som antogs av kommissionen i januari 2009, ska se till att pappersfakturor och elektroniska fakturor behandlas på samma sätt. Uppskattningsvis skulle man på medellång sikt kunna spara upp till 18,4 miljarder euro om alla företag skulle skicka sina fakturor elektroniskt.

Medlemsstaterna har också visat en stark politisk vilja att genomföra Small Business Act, men både angreppssättet och de resultat som uppnåtts varierar. Flera medlemsstater har omsatt Small Business Act fullt ut i sina nationella program. Belgien lanserade i oktober 2008 sin handlingsplan för små och medelstora företag (Plan PME) , där 40 åtgärder som täcker de viktigaste målen i Small Business Act ingår. I Italien har regeringen inrättat en arbetsgrupp som ska övervaka genomförandet av Small Business Act med åtgärder på tio områden. Den irländska regeringen har valt en liknande lösning.

I sina nationella lägesrapporter för 2009 inom ramen för Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning redogjorde Finland, Frankrike, Nederländerna, Rumänien och Storbritannien mycket utförligt för hur de genomför Small Business Act. Frankrike har vidtagit åtgärder inom de tre prioriterade områdena i handlingsplanen. Storbritannien har i en mycket detaljerad bilaga presenterat vilka åtgärder som vidtagits inom var och en av Small Business Acts tio principer. Dessutom har vissa regioner, t.ex. Katalonien (Spanien) och Nordrhein-Westfalen (Tyskland), också antagit Small Business Act. I de allra flesta fall har dock medlemsstaterna vidtagit konkreta åtgärder som prioriteras i handlingsplanen för en Small Business Act.

Tillämpningen av principen om att först tänka småskaligt

Från och med januari 2009 har kommissionen systematiskt tillämpat ett test för små och medelstora företag för att bedöma vilka konsekvenser kommissionens viktigaste rättsliga och politiska initiativ kommer att få för sådana företag. Det här testet är en del av kommissionens reviderade riktlinjer för konsekvensbedömning och dess tillämpning övervakas noga. Utifrån ett sådant test föreslog kommissionen i februari 2009 att medlemsstaterna skulle få möjlighet att undanta mikroföretag från redovisningsregler. Medlemsstaterna ska fritt kunna utforma de redovisningsregler som lämpar sig för bäst för deras mikroföretag. Till följd av detta skulle närmare 5,4 miljoner mikroföretag kunna omfattas av system som är bättre anpassade efter deras behov, vilket motsvarar närmare 6,3 miljarder euro i potentiella besparingar för EU. En rad medlemsstater, t.ex. Belgien, Danmark, Finland och Tyskland, har också integrerat ett småföretagartest i sina nationella beslutsprocesser.

Kommissionen har kommit en bra bit på väg mot att nå det mål som fastställdes i mars 2007, nämligen att minska de administrativa bördorna med 25 % i EU, något som särskilt skulle gynna små och medelstora företag. De åtgärder som redan vidtagits på detta område förväntas leda till besparingar på 7,6 miljarder euro. Åtgärder som ännu inte antagits av rådet och Europaparlamentet skulle kunna medföra ytterligare besparingar på 30,7 miljarder euro. Allt som allt skulle de åtgärder för att minska de administrativa bördorna som redan lagts fram eller som håller på att utarbetas av kommissionen kunna överstiga det ursprungliga målet och nå 33 % av de totalt 123,8 miljarder euro som de administrativa bördorna på EU-nivå uppskattas till. Dessutom är kommissionen fast besluten att fortsätta att minska onödiga administrativa bördor i enlighet med meddelandet Åtgärdsprogram för minskade administrativa bördor i Europeiska unionen – Områdesspecifika planer för minskade bördor och åtgärder under 2009 – KOM(2009) 544.

Exempel på eventuella framtida åtgärder som skulle gynna små och stora företag är bl.a. de planerade undantagen för icke-yrkesförare från bestämmelserna om kör- och vilotider och från skyldigheten att använda färdskrivare vid kortare avstånd än 100 km, samt en bättre vägledningen för bedömningen av arbetsmiljörisker. Detta skulle särskilt gynna små och medelstora företag.

Kommissionen välkomnar det faktum att alla medlemsstaterna nu har fastsällt nationella mål för minskade administrativa bördor och att de fortsätter att förenkla de administrativa rutinerna för små och medelstora företag. I dag tar det i genomsnitt 8 dagar att starta ett privat aktiebolag (jämfört med 9 dagar 2008) och det kostar i genomsnitt 417 euro (jämfört med 463 euro 2008). Arton länder har etablerat ett enda kontaktställe (one-stop-shop) som kan hjälpa till vid start av privata aktiebolag och har utvecklat vissa i förväg fastställda förfaranden för t.ex. företags- och skatteregistrering. Bulgarien har vidtagit åtgärder för att samordna sina förfaranden för att starta företag. Åtgärderna inleddes under 2008 och nio olika förfaranden i samband med företagsstart har slagits samman och förenklats till ett enda. Tyskland har med framgång ändrat sina regler för privata aktiebolag, något som inte bara har förenklat förfarandena utan också bidragit till att fler företag etableras. Uppstramade förfaranden i Ungern, Malta och Slovakien har också bidragit till tidsvinster i de här länderna. I Slovenien kan man via en enda kontaktpunkt elektroniskt registrera alla former av företag inom högst 3 dagar, vilket har medfört besparingar på 10,2 miljoner euro om året för de slovenska små och medelstora företagen.

I Small Business Act uppmanades också medlemsstaterna att göra det möjligt att avsluta alla rättsliga förfaranden för att avveckla ett företag inom högst ett år vid konkurser där det inte rör sig om bedrägeri. Hittills har de fem länderna Belgien, Finland, Irland, Spanien och Storbritannien hörsammat denna uppmaning.

Kommissionen har också beslutat att förlänga pilotprojektet om att tillämpa gemensamma första tillämpningsdatum, ursprungligen planerat till ett år, till två år: 2010–2011. Den första årliga redovisningen av framtida rättsakter som ska antas på särskilda datum bör kunna offentliggöras 2010 tillsammans med dokumentet om den strategiska genomgången för bättre lagstiftning. Några av de områden som ingår är fordonsindustrin, sprängämnen, rengöringsmedel och narkotikaprekursorer.

Tillgång till finansiering

Kommissionen har förenklat reglerna för statligt stöd och har tydligt markerat att medlemsstaterna måste ta större hänsyn till de små och medelstora företagens behov. Den nya allmänna gruppundantagsförordningen, som antagits som ett led i Small Business Act, konsoliderar och harmoniserar regler som tidigare ingick i fem olika förordningar och samlar dem i en enda text. Dessutom utvidgas de stödkategorier som omfattas av undantag. Genom gruppundantagsförordningen införs nya regler för stödnivåerna små och medelstora företag (dvs. 20 % högre stödnivåer för småföretag och 10 % högre för medelstora företag) samt åtgärder för att främja företagsstart och stöd till kvinnliga företagare. Det stöd till små och medelstora företag som omfattades av gruppundantag uppgick till 2,8 miljarder euro 2008, vilket är en ökning med 0,3 miljarder euro jämfört med 2007. Kommissionen har också antagit en handbok om statligt stöd till små och medelstora företag som ger en konkret bild av vilka stödmöjligheter som finns för dessa företag enligt EU:s regler för statligt stöd.

Kommissionen har också antagit tillfälliga regler för statligt stöd 2009/2010 som ger medlemsstaterna utökade möjligheter att motverka effekterna av kreditåtstramningen på den reala ekonomin. Medlemsstaterna kan bland annat bevilja subventionerade lån, lånegarantier med lägre premier, riskkapital för små och medelstora företag och direkt statligt stöd på upp till 500 000 euro utan enskilda anmälningar.

Europeiska investeringsbanksgruppen (EIB-gruppen) har spelat en avgörande roll för att underlätta små och medelstora företags tillgång till finansiering under 2009. Gruppen har i hög grad ökat sin utlåning till små och medelstora företag från 8,1 miljarder euro under 2008 till ungefär 11,5 miljarder euro under 2009. Kommissionen har dessutom arbetat i nära samarbete med Europeiska investeringsfonden. Vid sidan av det löpande genomförandet av instrumenten för små och medelstora företag enligt ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation (1,13 miljarder euro har avsatts för perioden 2007–2013), har EIB avsatt 200 miljoner euro för mezzaninfinansiering för 2009.

I september 2009 gjordes den första investeringen (på 1,85 miljoner euro) inom initiativet Jasmine , som kommissionen startade under 2008 för att främja utvecklingen av mikrofinansieringsinstitut i EU. Europeiska investeringsfonden räknar med att ytterligare två investeringar kommer att göras under 2009 på vardera 2–3 miljoner. Dessutom har kommissionen trappat upp sina ansträngningar för att informera medlemsstaterna och andra berörda parter om små och medelstora företags tillgång till finansiering genom regelbundna undersökningar.

Initiativet Jeremie har också utvecklats åt rätt håll. Programplaneringen inom sammanhållningspolitiken för perioden 2007–2013 har resulterat i 85 operativa program på nationell och regional nivå, som ger Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf) möjlighet att samfinansiera instrument som Jeremie för att stödja små och medelstora företag och nystartade företag. I oktober 2009 hade Jeremie genomförts på nationell eller regional nivå i 13 medlemsstater. Totalt har man inom Erufs operativa program avsatt 3,069 miljarder euro till Jeremie-holdingfonder.

För att möta den ekonomiska krisen har de flesta medlemsstater, ofta med hjälp av tillfälligt statligt stöd, också vidtagit politiska åtgärder för att öka små och medelstora företags tillgång till likviditet, särskilt till banklån, genom att införa och utvidga lån och garantisystem för små och medelstora företag ( Belgien, Danmark, Estland, Finland, Frankrike, Grekland, Italien, Litauen, Luxemburg, Nederländerna, Spanien, Storbritannien, Tjeckien, Tyskland, Ungern och Österrike ). EIB:s paket om 30 miljarder euro för lån till små och medelstora företag ger också några medlemsstater möjlighet att använda motgarantier. Belgien och Frankrike har dessutom etablerat en ”lånemedlare” som fungerar som kontaktpunkt för små och medelstora företag och företagare som har problem med sin bank.

Flera medlemsstater har vidtagit åtgärder för att minska sena betalningar , och har på så sätt föregripit omarbetningen av direktivet. I vissa fall går dessa åtgärder också längre än direktivet. I Bulgarien meddelade finansministern att han skulle höja den lagstadgade räntan för sena betalningar med 10–20 procentenheter i förebyggande syfte. I Frankrike kräver den lag om modernisering av ekonomin som antogs i augusti 2008 att betalningsfristen för offentliga betalningar minskas till 30 dagar senast den 1 juli 2010. I Tyskland trädde en ny lag i kraft i januari 2009 som förbättrar fordringsägarens position vid avtal mellan näringsidkare och konsumenter (t.ex. förskottsbetalningar, vägran att tillhandahålla tjänster utan garanti, säkerheter). I Portugal har regeringen för att korta betalningstiderna godkänt programmet ”Pagar a Tempo e Horas”, och fastställt ett långsiktigt mål på 30–40 dagar. I Storbritannien har de centrala myndigheterna åtagit sig att betala alla räkningar inom tio dagar . Kortare betalningsfrister och färre förseningar är av särskild betydelse för små och medelstora företag i Grekland, Italien, Portugal och Spanien . I dessa medlemsstater finns det största utrymmet för att förkorta myndigheternas betalningsfrister (omkring 150 dagar i genomsnitt).

Kommissionen har också förenklat förvaltningsreglerna inom sammanhållningspolitiken för att underlätta genomförandet av de 455 program som planeras under perioden 2007–2013. De motsvarar en sammanlagd investering på 347 miljarder euro och har därmed påskyndat investeringsflödet särskilt till projektansvariga som små och medelstora företag. Investeringar i sektorer kopplade till energieffektivitet och utnyttjande av förnybar energi i bostäder uppmuntras, med tanke på deras stora tillväxt- och sysselsättningspotential.

Förenklingarna i sjunde ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling har också fortskridit och före utgången av 2009 kommer kommissionen att anta ett förslag om att växande små och medelstora företag som deltar i ett projekt inom ramprogrammet ska få möjlighet att behålla förmånen att behandlas som ett företag i kategorin små och medelstora företag, även om företaget skulle överskrida gränsvärdena för denna kategori under den tid projektet pågår.

Kommissionen har slutligen beslutat om interna åtgärder för att förbättra budgetgenomförandet som kan bidra till den ekonomiska återhämtningen. Bland annat har fristerna för att godkänna rapporter och genomföra utbetalningar minskat och en regel införts om att betalningar ska göras inom 30 dagar (20 dagar vid förfinansiering).

Marknadstillträde

För att stimulera gränsöverskridande transaktioner på den inre marknaden har kommissionen tillsammans med medlemsstaterna beslutat att ytterligare sänka avgifterna för varumärkesrättigheter inom EU med 40 % och att förenkla registreringsförfarandet från och med den 1 maj 2009.

Kommissionen har framhållit vikten av att se till att det råder samma spelregler för alla ekonomiska aktörer när det gäller tillgång till offentliga upphandlingar. Kommissionen har också uppmanat medlemsstaterna att i så stor utsträckning som möjligt använda den europeiska koden för bästa praxis för att underlätta för de små och medelstora företagen att få offentliga upphandlingsavtal ( koden för små och medelstora företag), som antogs som en del av Small Business Act i juni 2008.

Flera medlemsstater har vidtagit åtgärder efter publiceringen av koden. I Frankrike har lagstiftaren i den allmänna lagen om offentlig upphandling (Code des Marchés Publics) klargjort att någon minsta kapacitet för anbuden inte behöver anges. I Ungern ändrades lagen om offentlig upphandling i april 2009 och innehåller nu några nya delar, t.ex. om uppdelning av avtal i olika delar om det är lämpligt. I Irland håller de nationella myndigheterna på att utarbeta en allmän vägledning till hjälp för offentliga myndigheter när de bestämmer lämpliga nivåer för arbudsgivarnas ekonomiska kapacitet mot bakgrund av särskilda krav. I Polen har myndigheterna marknadsfört koden för små och medelstora företag på en webbplats och genom att distribuera den till företrädare för upphandlande myndigheter som deltar i utbildning. I Sverige ansvarar Kammarkollegiet sedan januari 2009 för att ge praktisk hjälp och rådgivning både till upphandlare och till anbudsgivare i hela landet. Kommissionen kommer avslutningsvis att under 2010 inleda en kampanj för att marknadsföra tillämpningen av koden för små och medelstora företag och att starta en undersökning i syfte att uppdatera uppgifterna om de små och medelstora företagens tillgång till offentliga upphandlingar.

På begäran av kommissionen offentliggör nu den europeiska standardiseringsorganisationen på elområdet, Cenelec, kostnadsfritt på sin webbplats uppgifter om omfattningen av europeiska standarder i syfte att främja de små och medelstora företagens tillämpning av standarder och att hjälpa dem att ta reda på vilka standarder som påverkar deras verksamhet. I enlighet med CEN-strategin för 2010 publicerar också allt fler av Europeiska standardiseringskommitténs (CEN) medlemmar uppgifter om standardernas omfattning i sina nationella kataloger. Under 2009 ökade kommissionen också EU-stödet till 2,1 miljoner euro för att främja de små och medelstora företagens deltagande och tillvaratagande av sina rättigheter i standardiseringsarbetet samt för att förbättra informationen till och användningen av de europeiska standarderna för dessa företag.

Kommissionen har också lyft fram vikten av att fullt ut och i rätt tid införliva tjänstedirektivet, som i hög grad kommer att underlätta etableringen av företag och tillhandahållanet av tjänster över gränserna. Det kommer bland annat att innebära att de administrativa rutinerna förenklas i medlemsstaterna och att företag och enskilda kan klara av alla formaliteter som krävs, t.ex. tillstånd, anmälningar och miljölicenser, på elektronisk väg genom en och samma kontaktpunkt. Kommissionen har avsatt betydande resurser till att tillsammans med medlemsstaterna övervaka och samordna genomförandet av direktivet, som ska vara införlivat den 28 december 2009. Arbetet har huvudsakligen bestått i att inrätta de centrala kontaktpunkterna och att utforma praktiska lösningar för att underlätta den gränsöverskridande användningen av elektroniska signaturer. Detta arbete kommer att fortsätta i framtiden, bl.a. med ett storskaligt pilotprojekt som är avsett att ytterligare förbättra de centrala kontaktpunkterna efter 2010.

När det gäller handel med länder utanför EU har s.k. marknadstillträdesgrupper inrättats i 30 viktiga exportländer. EU-delegationerna, medlemsstaterna och företagsorganisationer i EU samordnar där sitt arbete för att informera varandra om handelshinder och åtgärda dem. För att hjälpa de små och medelstora företagen att komma in på marknader med snabb tillväxt utanför EU har kommissionen dessutom inrättat företagscentrum i några utvalda länder. Dessa centrum ska hjälpa sådana företag i EU som vill etablera sig och bedriva affärsverksamhet i dessa länder genom att erbjuda stödtjänster, t.ex. hjälp med att få tillträde till marknaden eller att hitta affärspartner samt logistiskt stöd och rådgivning i frågor som rör skydd av immateriella rättigheter och standardisering.

Verksamheten i det europeiska företagscentrumet i Indien startade i november 2008 och i Kina kommer ett sådant centrum att öppnas under 2010. Inrättande av centrum i andra länder övervägs. Dessutom har många länder ( Danmark, Italien, Luxemburg, Nederländerna, Slovenien, Spanien, Tjeckien, Tyskland och Österrike ) ökat sitt offentliga stöd för att främja och finansiera exporten.

Slutligen har Enterprise Europe Network tagits i drift som ett nätverk för stöd till företag, där 567 partnerorganisationer verksamma i 44 länder ingår. Tjänsterna tillhandahålls av ca 3 000 professionella rådgivare till omkring 3 miljoner små och medelstora företag. Under de första 18 månadernas drift organisierade nätverket över 10 000 evenemang med ca 400 000 deltagande små och medelstora företag. Nätverket har också ingått fler än 1 400 partnerskapsavtal på affärs- och teknikområdet.

Främja entreprenörskap

Två större evenemang under 2009 – den första europeiska veckan för små och medelstora företag som hölls i 36 europeiska länder samt konferensen om Small Business Act och den europeiska stadgan för småföretag – har bidragit till att sprida en entreprenörsanda hos allmänheten, gett företagare möjlighet att presentera sina karriärer och skapat möjligheter till nätverksarbete. Det är värt att notera att både kandidatländer och europeiska grannländer visar ett ökat intresse för att utforma en politik som gynnar små och medelstora företag och för att ansluta sig till denna process där man lär av varandra. Utbytet av god praxis och det ömsesidiga lärandet fungerar fint långt utöver EU:s gränser. I Norge har man t.ex. infört en handlingsplan som ska främja kvinnors företagande med sikte på att kvinnorna 2013 ska utgöra 40 % av alla företagare. Sammantaget har över 600 goda lösningar föreslagits av de deltagande länderna under de senaste tio åren.

Det europeiska näringslivspriset har stimulerat medlemsstaternas myndigheter att utforma en politik som gynnar små och medelstora företag. Under hösten 2009 lanserade Regionkommittén ett nytt initiativ under namnet Europeiska entreprenörsregioner.

I oktober 2009 lanserades ett europeiskt nätverk för kvinnliga entreprenörsambassadörer i samarbete med det svenska ordförandeskapet med sikte på att utjämna skillnaderna mellan könen och att få fler kvinnor att starta företag i Europa. Nätverket består av 100 ambassadörer och omfattar nu tio länder.

Som en del i arbetet med att uppmuntra småföretagen att utnyttja den inre marknaden stimulerar kommissionens initiativ Erasmus för unga företagare affärsfolk i unga åldrar att följa en erfaren företagares verksamhet i ett annat EU-land. De första 100 överenskommelserna mellan unga företagare och värdföretagare har godkänts och 1 200 nya företagare och värdföretagare har anmält sig för att delta i programmet.

Slutligen har ett antal länder infört företagarutbildning i sina kursplaner ( Cypern, Finland, Irland, Polen, Spanien och Storbritannien ) eller har beslutat att göra så i framtiden. Företagarutbildning är för närvarande föremål för nya nationella strategier eller handlingsplaner i Danmark, Sverige och Österrike eller i pågående eller planerade utbildningsreformer i Estland, Malta, Tjeckien och Tyskland. Det är viktigt att notera att de nationella kursplanerna allmänt tenderar att övergår från att vara innehållsbaserade till kompetensbaserade, vilket stärker införandet av företagande som en nyckelkompetens. Utmaningen är att gå längre än bara till kunskapsinnehållet och att kombinera de ändrade kursplanerna med innovativa metoder för lärande. Samarbetet mellan olika avdelningar och med berörda parter, inklusive de små och medelstora företagen, behöver fortfarande förbättras i de flesta medlemsstater.

NÄSTA STEG

Goda framsteg har gjorts under 2009. Det är dock fortfarande ytterst viktigt att med kraft genomföra Small Business Act på alla plan och att inte förlora det långsiktiga perspektivet ur sikte för att skapa förutsättningar i världsklass för de små och medelstora företagen som en viktig del i förverkligandet av den framtida EU 2020-strategin.