EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION
Brysselden6.3.2002
KOM (2002) 133slutlig
KOMMISSIONENS YTTRANDE
omändring av föreskrifteroch allmänna villkor förombudsmannensämbetsutövning
2MOTIVERING
1. Ombudsmannainstitutionen, som infördes genom Maastrichtfördraget, är en av de
viktigaste aspekterna av unionsmedborgarskapet och en stärkt demokratisk kontroll. De
grundläggande principerna för ombudsmannens arbete återfinns i artikel 195 i fördraget, där
det fastställs att föreskrifterna och de allmänna villkoren för ombudsmannens ämbetsutövning
har antagits genomEuropaparlamentets beslut, idetta fallett beslut avden9 mars 19941.
2. I en skrivelse till Europaparlamentet av den 13 december 1999 begärde ombudsmannen en
ändringavbestämmelserna istadganbeträffandetillgångtilldokument ochvittnesmål.
3. Ombudsmannen föreslogtre ändringar avartikel3.2:
– Ombudsmannen skall få tillgång till handlingar även ”om det finns vederbörligen fullgoda
skäl för sekretess” .
– Uppgiften om att tjänstemän som avlägger vittnesmål för ombudsmannen ”skall uttala sig
på sin administrations vägnar och enligt instruktioner från denna, och skall ha fortsatt
tystnadsplikt” skallstrykas.
– Ledamöterna i gemenskapens institutioner och organ skall ingå i den kategori personer
somskallavlägga vittnesmålpå ombudsmannens begäran.
I ett meddelande av den 14 maj 2001 till Teresa Almeida-Garett, ordförande i
Europaparlamentets utskott för konstitutionella frågor, tillkännagav ombudsmannen att han
togtillbaka det sistnämnda kravet.
4. Vid en plenarsession den 6 september 2001 godkände parlamentet ombudsmannens första
ochandra ändringsförslag.
Parlamentet föreslår att man skall undanröja möjligheten att med hänvisning till
tystnadsplikten vägra ge tillgång till handlingar och att man skall stryka uppgiften om att
tjänstemännendådeavlägger vittnesmålskalluttalasig ”på sin administrations vägnar” .
Uppgiftenomatttjänstemän ”skall ha fortsatt tystnadsplikt” skallstrykas och ersättas av ”de
skall lämna enfullständigoch sanningsenlig information” .
5. Parlamentet föreslår till skillnad från ombudsmannen att denne inte skall få avslöja
innehållet ihandlingar somär klassade som ”hemliga” eller”konfidentiella” .
6. Beträffande handlingar som har sitt ursprung i medlemsstaterna går Europaparlamentets
förslag längre än ombudsmannens. Det skall räcka att meddela medlemsstaterna att hemliga
handlingar har lämnats ut, medan man tidigare behövde deras samtycke i fråga om handlingar
som klassats som hemliga enligt lag eller förordning. För andra handlingar räckte det att
meddela medlemsstaterna.
7. Kommissionen delar parlamentets önskan om en fördjupad demokrati och dess åsikt att
man måste minska avståndet mellan medborgarna och Europeiska unionens verksamhet,
vilket framgår i vitboken om styrelseformer. Mot denna bakgrund är det otvivelaktigt
önskvärt med störreöppenhet ibeslutsprocessen.
1Beslut 94/262/EKSG, EG, Euratom, EGTL113, 4.5.1994, s. 15.
38. I stadgan om grundläggande rättigheter fastställs rätten till god förvaltning, och insyn i
beslutsprocessen är en av de principer som styr de pågående reformerna. Det är i detta nya
sammanhang som man bör se parlamentets förslag att klargöra den europeiska
ombudsmannens befogenheter att bedriva undersökningar.
I en skrivelse av den 16 oktober 2001 bad parlamentet kommissionen att avge ett yttrande om
dessa ändringar, ienlighet med artikel195.4 iMaastrichtfördraget.
Tillgång tillhandlingar
9. Beträffande förslaget om att avskaffa möjligheten att med hänvisning till tystnadsplikten
vägra tillgång till handlingar bör det påpekas att kommissionen aldrig har utnyttjat den
möjligheten. Därför skulle man kunna överväga att, som svar på Europaparlamentets förslag,
anpassa bestämmelsen till praxis, även om det står klart att öppenhet i förbindelserna med
ombudsmannenär möjligt med gällande EG-lagstiftning.
Kommissionen har heller inga principiella invändningar mot att låta ombudsmannen läsa eller
ta kopior av alla slags handlingar. Men när man tillämpar denna princip bör man ta hänsyn till
behovet av att både skydda privatlivet och inte röja affärshemligheter och den framtida
utvecklingen inominstitutionerna.
10. Mot denna bakgrund är det mycket viktigt att den nya stadgan fyller de nuvarande
luckorna: hur man skall behandla hemliga eller konfidentiella uppgifter och handlingar med
ursprung i en internationell organisation eller tredje land, samt hur man skall vidarebefordra
affärshemligheter eller personuppgifter. Kommissionen stöder därför parlamentets förslag om
att iombudsmannens stadga införa principenomatt ombudsmannen inte får avslöja innehållet
i hemliga eller konfidentiella handlingar. Kommissionen vill också behålla nuvarande praxis
att viss information får delges endast ombudsmannen.
Ombudsmannainstitutionen måste tillämpa säkerhetsbestämmelser som fullt ut
överensstämmer med bestämmelserna irådetsochkommissionens arbetsordningar2.
För att få tillgång till handlingar som rör exempelvis polissamarbete och straffrättsligt
samarbete måste kommissionens personal ha fått särskild behörighet. Därför bör också
ombudsmannens personal ha samma behörighet för att få läsa och ta kopior av dessa
handlingar.
11. När det gäller handlingar med ursprung i medlemsstaterna är det viktigt att agera i
överensstämmelse med principerna i Europaparlamentets och rådets nya förordning (EG) nr
1049/2001 av den 30 maj 2001 om allmänhetens tillgång till handlingar3och i ramavtalet
mellan kommissionen och parlamentet. Det är tillrådligt att inta en försiktig hållning till
parlamentets ändringsförslag. Principenomatt den berörda medlemsstaten skall ha lämnat sitt
medgivande återfinns i artikel 4.5 i förordning (EG) nr 1049/2001och i artikel 3.2 i bilaga III
till ramavtalet. Förklaring nr 35 som fogats till slutakten till Amsterdamfördraget har
motsvarande innehåll, liksomsäkerhetsbestämmelserna somnämns islutet avpunkt 10.
2Kommissionens beslut 2001/844/EG, EKSG, Euratom, 29 november 2001, EGT L 317, 3.12.2001, s.1; Rådets
beslut 2001/264/EGavden 19mars2001, EGT L101, 11.4.2001, s. 1.
3EGT L145, 31.5.2001, s. 43.
4Vittnesmål
12. Beträffande vittnesmål bör det påpekas att den nuvarande skrivningen i artikel 3 i
ombudsmannens stadga överensstämmer med artikel 3.3 andra stycket i Europaparlamentets,
rådets och kommissionens beslut av den 19 april 1995 om föreskrifter för utövandet av
Europaparlamentets undersökningsrätt4. Liksom ombudsmannen vill parlamentet att det
uttryckligen anges att vittnesmålen skall vara ”sanningsenliga och fullständiga” och
förefaller betrakta kravet på att avlägga vittnesmål ”enligt instruktioner” som oförenligt med
denna princip. Kommissionen kan godta att denna formulering stryks, med nedanstående
förbehåll.
13. Det är viktigt att i någon form bevara principen om att tjänstemän inte skall uttala sig
personligenutan isin egenskap avtjänstemänoch lämna upplysningar och förklaringar omett
ärende som de handlägger. När de avlägger vittnesmål är de under alla omständigheter
bundnaavtjänsteföreskrifterna för tjänstemän iEuropeiska gemenskaperna ochavartikel287
iEG-fördraget.
Kommissionenuppmanas att anta det bifogade förslaget tillyttrande.
4Beslut 95/167/EG,Euratom, EKSG, EGTL113, 19.5.1995, s. 2.
5KOMMISSIONENS YTTRANDE
omändring av föreskrifteroch allmänna villkor förombudsmannensämbetsutövning
KOMMISSIONEN AVGER FÖLJANDE YTTRANDE
med beaktande avartikel195.4 iFördraget omupprättande avEuropeiska gemenskapen,
med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 6 september 2001 om ändring av
artikel3 iombudsmannens stadga.
HÄRIGENOM AVGES FÖLJANDE YTTRANDE:
Kommissionen delar i stora drag de principer som antagits av Europaparlamentet, med
följande förbehåll:
1. Beträffande parlamentets förslag om att avskaffa möjligheten att med hänvisning till
tystnadsplikten vägra tillgång till handlingar bör man ta hänsyn till behovet av att både skydda
privatlivet och inte röja affärshemligheter ochdenframtida utvecklingen inominstitutionerna.
Mot bakgrund av detta är det mycket viktigt att det i den nya artikel 3 fastställs att
ombudsmannen inte kan avslöja innehållet i sekretessbelagda handlingar. Det bör preciseras
att vissa dokument kan överlämnas till ombudsmannen på villkor att de inte vidarebefordras
till tredje part, inte heller till käranden, om de kan skada verksamheten vid institutionerna.
Likaså bör ombudsmannen behandla de sekretessbelagda EU-handlingar som överlämnats till
honom i enlighet med bestämmelser som överensstämmer med rådets och kommissionens
gällande bestämmelser. I likhet med vad som gäller för tjänstemännen vid dessa institutioner
bör man utfärda behörighetsbevis för den personal vid ombudsmannainstitutionen som läser
eller kopierar handlingarna.
Beträffande handlingar med ursprung i medlemsstaterna bör man iaktta principerna i
parlamentets och rådets nya förordning nr 1049/2001 om allmänhetens tillgång till handlingar
och i ramavtalet mellan kommissionen och parlamentet. Principen om att på förhand utverka
tillstånd från den berörda medlemsstaten bör behållas. Förklaring nr 35 som fogats till
slutaktentillAmsterdamfördraget innehåller liknande bestämmelser.
2. Beträffande vittnesmål kan kommissionen godkänna att man stryker kravet på att avlägga
vittnesmål enligt instruktioner. Det är dock viktigt att upprätthålla principen om att
tjänstemännen inte skall uttala sig personligen utan i egenskap av tjänstemän och att de skall
lämna upplysningar och förklaringar om ett ärende som de ansvarar för. De är under alla
omständigheter bundna av tjänsteföreskrifterna för tjänstemän i Europeiska gemenskaperna
ochavartikel287 iEG-fördraget.