Diskussioner pågår om en reform av rättshjälpssystemet. Ramen för rättshjälp ger just nu bara möjlighet att få full ersättning för advokatarvoden och de rättsliga kostnader som täcks, och gränsen för stödberättigande i ett konsumentfall ligger under Eurostats fattigdomsgräns. Med detta i åtanke pågår diskussioner om att reformera systemet så att de administrativa förfarandena förenklas och man även kan erbjuda partiell rättshjälp, om vissa villkor är uppfyllda. En sådan reform skulle syfta till att göra (partiell) rättshjälp tillgänglig för fler medborgare, och därmed förbättra tillgången till rättskipning.

Rättssystemet i Luxemburg kännetecknas av att det i hög grad uppfattas som oberoende och att effektiviteten ligger på en allmänt hög nivå. En författningsreform håller på att diskuteras i parlamentet för att göra rättsväsendet ännu mer oberoende, genom att det får en grund i författningen och genom att det upprättas ett råd för rättsväsendet. När det gäller rättssystemets kvalitet pågår åtgärder för att utveckla digitaliseringen av rättskipningen, där det just nu finns utrymme för förbättringar. I synnerhet skulle tillgången till metoder för att lämna in ärenden, översända rättegångshandlingar och övervaka rättsliga förfaranden online kunna förbättras. Dessutom diskuteras en reform av rättshjälpssystemet så att vissa förfaranden blir enklare och systemet blir tillgängligt för fler medborgare. Civilrätten har en konsekvent hög effektivitet, men det behövs fortfarande uppgifter om förvaltningsrätten.

Den institutionella ramen för att förebygga och bekämpa korruption är uppdelad mellan flera myndigheter. Till dem hör justitieministeriet, revisionsrätten, åklagarmyndigheten och polisen. Åklagarmyndighetens ekonomi- och finansavdelning har befogenheter som är inriktade på att bekämpa ekonomisk brottslighet i allmänhet snarare än just korruption. Finansunderrättelsetjänsten utreder tillsammans med ekonomi- och finansavdelningen korruptionsrelaterade brott med ursprung i ekonomisk brottslighet. När det gäller åklagarmyndighetens resurser har det rapporterats brister under det senaste året. Problemen med otillräckliga resurser förvärras av att ekonomiska brott blir allt mer komplicerade. Mot bakgrund av detta håller nu rekryteringsprocessen och resurstilldelningen på att ses över.

Flera oberoende myndigheter fyller viktiga funktioner när det gäller att skydda grundläggande rättigheter. Det nationella institutet för mänskliga rättigheter, CCDH , har ackrediterats med ”A”-status av FN:s Global Alliance of National Human Rights Institutions. Detta rådgivningsorgan avger yttranden och rekommendationer i frågor om grundläggande rättigheter, antingen på sitt eget initiativ eller på regeringens begäran. CCDH ligger under premiärministerns auktoritet, men fungerar i praktiken självständigt. Organet ingår i en bredare struktur med institutioner som skyddar grundläggande rättigheter, och som även innefattar den allmänna ombudsmannen, ombudsmannen för barnets rättigheter, den nationella kommissionen för dataskydd och centret för likabehandling. För att göra det lättare för medborgarna att få tillgång till institutioner som skyddar grundläggande rättigheter tänker regeringen inhysa alla dessa organ tillsammans i ett enda ”människorättshus”.

Genom initiativ nyligen vill man främja det civila samhällslandskapet. Luxemburg anses ha ett öppet civilt samhällslandskap, och med initiativ på senare tid vill man ytterligare stärka det landskapet. Regeringen inrättade nyligen två rådgivande organ inom ramen för den nationella åtgärdsplanen för genomförande av konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning 2019–2024, för att gynna samarbetet mellan det civila samhället och regeringen genom ett forum för diskussion. Berörda parter anser att det civila samhällslandskapet skulle kunna förbättras ytterligare genom att privatlivsgarantier införs i de befintliga registreringsreglerna för icke-vinstdrivande organisationer.

I den nyligen antagna författningsreformen infördes förändringar som är relevanta för systemet med kontroller och motvikter. Genom en ändring av författningen den 15 maj 2020 förstärktes verkningarna av beslut från författningsdomstolen om att lagbestämmelser är oförenliga med författningen. Enligt författningen ska nu sådana bestämmelser upphöra att ha juridisk verkan från och med dagen efter författningsdomstolens dom och framåt, även om domstolen själv förelägger en annan tidsram. Det står nu också att domstolen avgör villkoren och begränsningarna för hur beslutet inverkar på verkningar som den ej författningsenliga bestämmelsen har gett upphov till. Genom denna ändring av författningen åtgärdas situationer då en lagbestämmelse som förklarats oförenlig med författningen fortsätter att ha juridisk verkan. Dessutom har det föreslagits en ändring av författningen där man vill införliva den allmänna ombudsmannens ämbete i själva författningstexten. Ändringen är fortfarande på debattstadiet i parlamentet. Att på detta sätt ge ombudsmannainstitutionen en grund i författningen skulle bidra till att stärka institutionen i fråga.





Bilaga II Förteckning över källor i alfabetisk ordning*

*Förteckningen över bidrag som tagits emot i samband med samrådet inför 2020 års rapport om rättsstatsprincipen finns på (kommissionens webbplats).

Centrum för mediernas mångfald och mediefrihet (2020), Övervakningsverktyget för mediepluralism 2020. https://cmpf.eui.eu/media-pluralism-monitor/mpm-2020 .

Deputeradekammaren (2019), regler för deputeradekammaren. https://www.chd.lu/wps/wcm/connect/public/406a71a2-1082-4298-b7a0-dff4e3d61b8b/Reglement+CHD_11022020.pdf?MOD=AJPERES&ContentCache=NONE&CACHE=NONE&CVID=n0-deSF&CVID=n0-deSF .

Civicus kartläggning av det offentliga rummet: Luxemburg. https://monitor.civicus.org/country/luzembourg/ .

Europarådet (1999), straffrättslig konvention om korruption.

Europarådet: ministerkommittén (2000), ministerkommitténs rekommendation Rec(2000)19, The role of public prosecution in the criminal justice system.

Europarådet: Venedigkommissionen (2019), Luxembourg – Opinion on the proposed revision of the Constitution (CDL-AD(2019)003).

Europarådet: Venedigkommissionen (2019), Principles on the protection and promotion of the Ombudsman institution (the Venice principles) (CDL-AD(2019)005).

Europeiska unionens råd (1995), rådets akt av den 26 juli 1995 om utarbetandet av konventionen om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen C 316/48.

Europeiska unionens råd (2003), rådets rambeslut 2003/568/RIF av den 22 juli 2003 om kampen mot korruption inom den privata sektorn L 192.

Revisionsrätten (2018), verksamhetsrapport för 2018. https://cour-des-comptes.public.lu/dam-assets/fr/rapports/rapport-activites/Rapport-d-activite-2018.pdf .

Europeiska unionens domstol, dom av den 27 maj 2019 i de förenade målen OG, C-508/18 och PI, C-82/19 PPU.

Delano (2019), Freedom of information for press: ”it’s really a necessity”. https://delano.lu/d/detail/news/freedom-information-press-its-really-necessity/205336 .

Generaldirektoratet för kommunikation (2020), Eurobarometer: perceived independence of the national justice system in the EU among the general public (ej översatt till svenska).

Generaldirektoratet för kommunikation (2020), Flash Eurobarometer 482 om företagens inställning till korruption i EU.