Resolution från Regionkommittén om "Stadgan om grundläggande rättigheter i Europeiska unionen"

(2001/C 22/01)

BAKGRUND

Europeiska rådets beslut att utarbeta en stadga om grundläggande rättigheter i Europeiska unionen.

Slutsatserna från Europeiska rådets möten i Köln och Tammerfors.

Den 17 december 1999 inrättades det konvent som skall utarbeta en stadga om grundläggande rättigheter i Europeiska unionen.

Utkastet till Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna av den 14 september 2000, framlagt av presidiet (Charte 4470/00 - Convent 47).

Meddelande från kommissionen om Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna av den 13 september 2000 (KOM(2000) 559 slutlig).

Kommitténs yttrande av den 16 februari 2000 om utarbetandet av en stadga om grundläggande rättigheter i Europeiska unionen (CdR 327/99 fin)(1).

Presidiets beslut av den 11 april 2000 att i enlighet med artikel 265 femte stycket i EG-fördraget utarbeta en resolution om stadgan om grundläggande rättigheter i Europeiska unionen och att ge utskottet för institutionella frågor i uppdrag att bereda ärendet.

Utkastet till resolution (CdR 140/2000 rev. 1) antaget av utskottet för institutionella frågor vid sammanträdet den 5 juli 2000 (föredragande: Albert Bore (UK-PSE) och Claude du Granrut (F-PPE)).

Läget i konventets arbete med att utforma en stadga om grundläggande rättigheter i Europeiska unionen.

Regionkommittén har redan tidigare eftertryckligt uttalat sig till förmån för utarbetandet av en sådan stadga med rättsligt bindande karaktär och för att den skall införas i fördragen.

Efter att Regionkommittén den 16 februari 2000 antog sitt yttrande om stadgan om grundläggande rättigheter i EU och efter att Regionkommitténs ordförande Jos Chabert hörts av det konvent som har i uppgift att utarbeta denna stadga, har kommittén inbjudits att följa konventets arbete och delta i dess informella sammanträden.

Utarbetandet av det utkast till stadga som presidiet föreslagit och som diskuteras inom konventet har givit upphov till olika ställningstaganden om stadgans rättsliga ställning, dess roll och ändamål.

För vissa av konventets medlemmar bör stadgan endast beröra Europeiska unionen och dess befogenheter. Stadgan skulle i detta fall endast innehålla de grundläggande rättigheter som EU-medborgarna kan åberopa samt tillämpningsföreskrifter baserade på de befogenheter som unionen har. Stadgan skulle inte innehålla sådana rättigheter som enskilda medlemsstater erkänner och vilkas tillämpning baseras uteslutande på dessa staters lagstiftning. Stadgan skulle därför endast inbegripa en del av rättigheterna i Europeiska konventionen om de mänskliga rättigheterna.

Majoriteten av konventets medlemmar anser dock att stadgan om grundläggande rättigheter i EU visserligen måste vara inspirerad av de rättigheter som finns inskrivna i Europeiska konventionen om de mänskliga rättigheterna, men dessa skall ges ny formulering och kompletteras dels genom att stadgan skall omfatta sådana områden som inte var rättsligt problematiska vid utarbetandet av konventionen, dels genom att även andra inspirationskällor skall användas, bland annat EU-fördraget, domstolens rättspraxis och Europeiska sociala stadgan.

För förespråkarna för denna metod är det inte fråga om att vidga EU:s kompetensområde eller om att försöka påverka medlemsstaternas normativa och rättsliga befogenheter.

Införandet av ekonomiska och sociala rättigheter i stadgan har utgjort en möjlighet att tydligt ange vad dessa innebär och att uppamma stöd för dem.

Regionkommittén kan inte göra annat än att välkomna denna lösning, som ligger i linje med rekommendationerna i kommitténs yttrande.

Stadgans tillämpningsområde omfattar Europeiska unionens institutioner och organ, däribland Regionkommittén.

Mot bakgrund av ovanstående antog Regionkommittén vid sin 35:e plenarsession den 20-21 september 2000 (sammanträdet den 20 september) följande resolution.

Regionkommitténs resolution

1. ReK anser att man i stadgans ingress bör klargöra att EU och dess institutioner grundar sig på principerna om frihet, demokrati, rättsstaten samt respekt för de grundläggande mänskliga rättigheterna för såväl enskilda som samhällsgrupper. Dessa principer är gemensamma för samtliga medlemsstater.

2. Regionkommittén vill framhålla stadgans politiska karaktär och dess avgörande bidrag till skapandet av ett europeiskt medborgarskap. ReK konstaterar i samband med detta att ingressen kännetecknas av en positiv anda och av författarnas vilja att lägga fram alla de rättigheter som tillkommer unionens medborgare under tydliga övergripande rubriker. ReK beklagar dock att man inte lagt större vikt vid och ägnat större utrymme åt de medborgerliga rättigheterna. Kommittén påminner om sin önskan att alla medborgare som är bosatta i EU under längre tid skall ges rösträtt vid kommunalval och vid val till Europaparlamentet.

3. ReK föreslår att demokratiprincipen i ingressen kompletteras med principerna om kommunalt och regionalt självstyre, eftersom dessa är garanter för att de demokratiska rättigheterna omsätts i praktiken. Det bör dessutom finnas en hänvisning till subsidiaritetsprincipen och till artikel 6 i EU-fördraget redan i tredje stycket enligt följande: "Unionen skall bidra till utvecklingen av dessa gemensamma värden med respekt för subsidiaritetsprincipen och för mångfalden i de europeiska folkens kultur och traditioner samt för medlemsstaternas nationella identitet och organisering av de offentliga myndigheterna på nationell, regional och lokal nivå; den skall genom fri rörlighet för personer, varor, kapital och tjänster säkerställa en väl avvägd och hållbar utveckling."

4. ReK vill ånyo ge uttryck för sin uppfattning att stadgan under de rubriker som presidiet föreslagit bör omfatta tre huvudområden: rättigheter kopplade till personer, ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter och slutligen samhälleliga och politiska rättigheter. Rättigheterna är ett uttryck för de värden som utmärker den europeiska sociala modellen. Samlade i ett dokument framhäver de de centrala värdena i Europeiska unionen. Stadgan bör också särskilt uppmärksamma skyddet av dessa rättigheter mot kränkningar som hänger samman med olagligt bruk av den nya informationstekniken, miljöförstöring och kontroll av koncentrationstendenser inom media för att värna om yttrandefriheten.

5. ReK understryker att det är nödvändigt att ge stadgan en tydlig och lättfattlig utformning, eftersom detta skulle skapa ett mervärde för EU-medborgarnas grundläggande fri- och rättigheter och göra dessa rättigheter tillgängliga för alla som vill åberopa dem. I detta sammanhang vill kommittén framhålla sin önskan att alla de rättigheter som anges i stadgan skall garanteras rättsligt och att alla medborgare skall ha tillgång till allmännyttiga tjänster.

6. ReK anser att det är tillfredsställande att stadgan skall innehålla de ekonomiska och sociala rättigheter som krävs för att man skall kunna klara de teknologiska utmaningarna i det europeiska samhället och fungera som ansvarstagande aktörer, såvida de inte enbart beskriver målsättningar för unionens agerande. Kommittén vill hävda arbetstagarnas rätt till sådan fortbildning som krävs för deras anpassning till marknadens krav mot bakgrund av den vetenskapliga och tekniska utvecklingen i det europeiska samhället. Detta måste genomföras på ett enhetligt sätt i alla medlemsstater för att den fria rörligheten för arbetstagare inom EU skall bli verklighet. Därför önskar kommittén att dessa principer läggs till i artikel 14, första stycket, i utkastet till stadgan.

7. ReK rekommenderar att skyddet av minoriteter och olika samhällsgrupper förankras som en särskild och positivt formulerad rättighet i stadgan, för att på så sätt fastställa en grundläggande princip för behandling av i synnerhet etnisk och språklig mångfald i EU.

8. Kommittén föreslår att det första stycket i artikel 49 med rubriken "Räckvidd" skall omformuleras enligt följande: "Bestämmelserna i denna stadga riktar sig, med beaktande av subsidiaritetsprincipen, till unionens institutioner och organ samt till medlemsstaterna så snart dessa infört EU-lagstiftningen på nationell, regional och lokal nivå."

9. ReK konstaterar att det är nödvändigt att inom ramen för de övergripande klausulerna ange det skydd som ges och gränserna för de grundläggande rättigheter som tas upp i stadgan, eftersom stadgans tillämpningsområde måste anges klart och tydligt.

10. Kommittén välkomnar i detta sammanhang den formulering som konventets presidium föreslagit (förslag till artikel 50 andra stycket, konventets dokument 47 av den 14 september 2000) enligt vilken stadgan varken ger gemenskapen nya ansvarsområden eller unionen nya uppgifter, och den ändrar inte heller de ansvarsområden och uppgifter som fastställs i fördragen.

11. ReK vill rikta konventets uppmärksamhet mot att rättigheterna i stadgan har en odelbar karaktär och att deras styrka bygger på denna odelbarhet.

12. ReK anser att stadgan utgör ett avsevärt bidrag till gemenskapens regelverk. Stadgan kommer i stor utsträckning att upprätta ett grundläggande skydd av rättigheter i samband med de olika EU-institutionernas och -organens förfaranden och åtgärder. I en utvidgad union kommer dessa värden att gälla i en vidare krets av EU-medborgare.

13. ReK beklagar att kommittén bara har getts status som observatör i konventet och att den lokala och regionala dimensionen i alltför liten utsträckning tagits upp i diskussionen och understryker att folkvalda på lokal och regional nivå kan spela en betydande roll för att öka medborgarnas medvetenhet och sprida information om stadgans existens, innehåll och räckvidd.

14. ReK föreslår att man så snart stadgan trätt i kraft genomför ett informationsprogram med deltagande av Regionkommittén och alla folkvalda på lokal och regional nivå. Medborgarnas uppslutning bakom den etik och de värden som stadgan är ett uttryck för kan bara stärka deras känsla av tillhörighet till Europeiska unionen samtidigt som unionen ges en verklig demokratisk grundval. I detta sammanhang utgör det öppna åsiktsutbytet genom hearingar, men även via Internet, ett positivt steg mot allmänhetens ökade deltagande i det europeiska reformprojektet.

15. ReK påminner om att kommittén hoppas att Europeiska rådet skall besluta att infoga stadgan i fördragen, varigenom denna kan få rättsverkan, uppfylla medborgarnas förväntningar och bidra till skapandet av en europeisk identitet. Kommittén vill slutligen framhålla det betydande framsteg som stadgan representerar för Europeiska unionens medborgare, eftersom den är ett viktigt instrument för solidariteten inom gemenskapen och för möjligheterna att utvidga den.

Bryssel den 20 september 2000.

Regionkommitténs

ordförande

Jos Chabert

(1) EGT C 156, 6.6.2000, s. 1.