[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel den 18.10.2005

KOM(2005) 515 slutlig

MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET, EUROPAPARLAMENTET , EUROPEISKA EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN OCH REGIONKOMMITTÉN

Tempus årsrapport 2004

MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET, EUROPAPARLAMENTET , EUROPEISKA EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN OCH REGIONKOMMITTÉN

Tempus årsrapport 2004

1. INLEDNING

Programmet Tempus III (2000–2006) är inriktat PÅ utvecklingen av systemen för högre utbildning i de 27 partnerländerna via samarbete med läroanstalter i EU:s medlemsstater. Högskolor är av särskild vikt för den sociala och ekonomiska övergångsprocessen samt för den interkulturella dialogen. De är också centrum för kunskap och mänskliga resurser samt tillhandahåller utbildning för en ny generation ledare.

En utförlig beskrivning av Tempusprogrammet finns på följande webbadress:

http://europa.eu.int/comm/education/programmes/tempus/index_en.html

Denna årsrapport läggs fram enligt artikel 11 i rådets beslut om inrättandet av Tempusprogrammet (EGT L 120, 8.5.1999).

2. GENOMFÖRANDET AV TEMPUS ÅR 2004: HUVUDLINJERNA

Genomförandet av Tempusprogrammet under 2004 styrdes bland annat av slutsatserna och rekommendationerna i den utvärdering efter halva tiden som offentliggjordes i november 2003. I bedömningen bekräftades programmets betydelse för reformen och utvecklingen av högre utbildning samt dess synsätt vad gäller bidrag och förvaltning. Följande rekommendationer var särskilt relevanta för genomförandet av programmet under 2004:

- Formuleringen av varje lands prioriteringar bör förbättras via en mer strukturerad dialog med utbildningsmyndigheterna i partnerländerna.

- Tempusmedlen bör användas till det som programmet är bäst på, dvs. till att främja rörlighet, utbyten och innovation i kursplaner.

- De nationella myndigheterna bör aktivt göra PR för programmets betydelse och inverkan.

- Man bör återinföra en selektiv övervakning ute på fältet.

Mot denna bakgrund var huvudlinjerna för Tempus under 2004 följande:

1. Göra programmet så effektivt som möjligt genom att förstärka tillvägagångssättet uppifrån-och-ner, förstärka dialogen kring policy och införa fler strukturella åtgärder.

2. Öka rörligheten genom att främja individuella stipendier.

3. Anpassa och förbättra förfarandena för urval och övervakning.

4. Bättre fastställa uppgifterna för de nationella programkontoren för Tempus.

I enlighet med artikel 12 i rådets beslut om inrättandet av Tempus III (EGT L 120, 8.5.1999), beaktade man vid utarbetandet av det framtida Tempusprogrammet observationerna i utvärderingsrapporten efter halva tiden.

Utvärderingsrapporten efter halva löptiden av Tempus III, vilken offentliggjordes i november 2003, finns på följande webbadress:

http://europa.eu.int/comm/dgs/education_culture/evalreports/index_en.htm#TempusIIIinterim1 .

På samma adress finns Europeiska kommissionens rapport av den 8 mars 2004 till rådet om utvärderingen av Tempus III efter halva tiden.

3. ETT BÄTTRE TILLVÄGAGÅNGSSÄTT UPPIFRÅN-OCH-NER

3.1. En förstärkt dialog om policy

Under 2004 gjorde Europeiska kommissionen ansträngningar för att förstärka dialogen om policy med de myndigheter som ansvarar för högre utbildning i partnerländerna. En rad bilaterala möten hölls i Bryssel under mars och april 2004. Syftet var att få bättre förståelse för läget vad gäller högre utbildning i partnerländerna, fastställa områden där Tempussamarbetet skulle få störst inverkan (och i det syftet bättre fastställa nationella prioriteringar) samt öka EU-samarbetet inom högre utbildning.

Trots skillnaderna länderna emellan i utvecklingsnivå och organisation av system för högre utbildning framgick det en slående likhet i dialogen vad gäller det som länderna är mest angelägna om, nämligen kvalitetssäkring, ackreditering, tillgång till högre utbildning och anpassning av utbildningen till arbetsmarknadens behov.

De europeiska partnerländerna inom Tempus är naturligtvis involverade i den reformprocess som Bolognaförklaringen gett impulsen till. I dialogen framgick att även de flesta icke-europeiska partnerländerna inlett reformer för att närma sig de europeiska systemen för högre utbildning enligt Bolognaförklaringens principer.

På de bilaterala diskussionerna följde i juli 2004 ett gemensamt möte med företrädare för medlemsstaterna och för utbildningsministerierna i Tempus partnerländer. Mötet ägnades i synnerhet åt två frågor som visade sig vara de mest relevanta för de pågående reformerna av högre utbildning i partnerländerna, nämligen system för kvalitetssäkring och samarbetet mellan högskolor och företag.

Ett allmänt införande av strategier och mekanismer för kvalitetssäkring är avgörande för reformerna av högre utbildning i partnerländerna. Många av dessa länder följer utvecklingen i EU:s medlemsstater när de vidtar åtgärder på detta område.

Att anpassa högre utbildning till arbetsmarkandens behov är en mycket viktig fråga för partnerländerna. Många av dessa länder lägger vikt vid behovet att bättre analysera aktuella och förväntade behov på arbetsmarknaden för att anpassa strukturerna inom högre utbildning till dessa. Trots att det rådde brett samförstånd kring behovet att främja samarbete mellan högskolor och företag för att göra studenterna mer anställbara, framgick det av diskussionen att endast några få länder hade formulerat strategier för att möta detta behov. Europeiska kommissionen avser att undersöka denna fråga under 2005 och beskriva den roll som Tempus haft och kan ha i fortsättningen i utvecklingen av samarbete mellan högskolor och företag.

3.2. Gemensamma europeiska projekt

Den förstärkta dialogen om policy ledde till att nationella prioriteringar för gemensamma europeiska projekt fastställdes av myndigheterna i partnerländerna och Europeiska kommissionen. Syftet med dem är att koppla Tempusprojekten närmare till det nationella programmet för reform och på så sätt göra programmet så effektfullt som möjligt.

Genom gemensamma europeiska projekt stöder man innovativa multilaterala initiativ med medverkan av minst en högskola i ett partnerland, en högskola i en av EU:s medlemsstater och en medlem i ett akademiskt eller icke-akademiskt konsortium i en annan EU-medlemsstat. Syftet med gemensamma europeiska projekt är att föra över kunskap om kursplaner, institutionsuppbyggnad och universitetsförvaltning från högskolor i EU till högskolor i partnerländerna. Projekten står för cirka 82 % av Tempus sammanlagda årsbudget. År 2004 gav Europeiska kommissionen bidrag till 111 gemensamma europeiska projekt, vilket utgjorde cirka 44 miljoner euro.

3.3. Strukturella och kompletterande åtgärder

I slutet av 2003 startades ett nytt slag av Tempusprojekt, nämligen strukturella och kompletterande åtgärder. De infördes för att stödja partnerländernas arbete med att formulera och genomföra strategier för reformen av högre utbildning. De förstärker tillvägagångssättet uppifrån-och-ner genom att söka engagera myndigheterna för högre utbildning i partnerländerna. De strukturella och kompletterande åtgärderna omfattar vanligtvis övergripande frågor som införandet av system för överföring av studiepoäng, mekanismer för kvalitetssäkring, erkännande av kvalifikationer eller samarbete mellan universitet och företag. Projekten inom detta programområde måste godkännas av de nationella utbildningsmyndigheterna och engagerar ofta nationella eller regionala organ direkt i egenskap av partner.

Med tanke på det utbredda intresset bland partnerländerna i Tempus för Bolognaprocessen gick man år 2004 ut med en gemensam inbjudan för Tempus och Sokrates att lämna projektförslag för att stödja projekt som är kopplade till Bolognaprocessen. Högskolor i partnerländerna inom Tempus uppmanades att lämna in förslag inom ramen för strukturerade och kompletterade åtgärder. Syftet med de tio utvalda projekten är bland annat att inrätta arbetslag som främjar Bolognaprocessen och få med partnerländerna inom Tempus i konferenser och seminarier som berör Bolognaprocessen.

När man tittar på de tre inbjudningar att lämna förslag till strukturerade och kompletterande åtgärder som har gått ut sedan detta nya instrument infördes i oktober 2003, ser man att antalet strukturerade och kompletterande åtgärder som hittills fått bidrag är jämnt fördelade mellan de olika regionerna som täcks av Tempus.

Av en kort analys av projektens mål framgår att de flesta projekten (58 % av alla projekt) har samband med handlingslinjerna i Bolognaprocessen, genom två huvudpunkter, nämligen: 1) spridning av information genom inrättande av grupper som arbetar med att främja Bolognaprocessen, samt 2) utformning av system för kvalitetssäkring inom högre utbildning, ett ämne som är särskilt populärt i Tacisregionen (en fjärdedel av alla strukturerade och kompletterande åtgärder som valts ut i Tacisregionen tar upp kvalitetshöjning). I västra Balkan utgör strukturerade och kompletterande åtgärder kopplade till Bolognaprocessen 72 % av alla projekt, vilket lätt kan förklaras med att alla länder i regionen undertecknat Bolognaförklaringen.

Strukturerade och kompletterande åtgärder används också för att stödja moderniseringen av högskolornas företaganden och tjänster (35 % av alla strukturerade och kompletterande åtgärder), med tyngdpunkt på modernisering och omorganisation av fortbildning, användning av IKT, förstärkning av internationella förbindelser (samt modernisering av lärarutbildning).

Strukturerade och kompletterande åtgärder används fortfarande i alltför liten utsträckning för systemfrågor och den övergripande reformen av högre utbildning: detta slag av projekt motsvarar bara 7 % av alla strukturerade och kompletterande åtgärder och begränsas främst till Medaregionen.

3.4. Regional Tempuskonferens i Centralasien

I november 2004 anordnande Europeiska kommissionens avdelningar tillsammans med ministeriet för högre och specialiserad gymnasieutbildning i Uzbekistan en Tempuskonferens i Tasjkent som behandlade reformen av högre utbildning i Centralasien. Målet var att utbyta information om och diskutera reformprocessen i partnerländerna, meddela deltagarna de senaste nyheterna beträffande Bolognaprocessen och undersöka hur Tempusprogrammet kan vidare bidra till att modernisera och höja kvaliteten på regionens system för högre utbildning. Alla fem delegationerna från Centralasien som närvarade vid konferensen uttryckte sina länders avsikter att tillämpa principerna i Bolognaprocessen och redogjorde för de förändringar som införts i strukturerna och lagstiftningen för högre utbildning för att anpassa dem till dessa principer.

4. UTÖKAD INDIVIDUELL RÖRLIGHET

I utvärderingen av programmets tredje etapp bekräftades värdet av rörlighet för såväl anställda vid högskolor som för studenter, och man betonade vikten av det direkta samarbetet mellan människor, vilket stöds genom Tempus. Före 2004 utnyttjades detta område bara i begränsad utsträckning. Efterfrågan på denna typ av projekt har tilltagit i och med att Tempus utvidgats till partnerländer i södra och östra Medelhavsområdet, vilket bekräftade andra regioners önskemål om att öka antalet stipendier. Stipendier till individuell rörlighet har uppfattats som ett nyttigt och flexibelt sätt att upprätta partnerskap och utarbeta förslag till projekt samt för att underlätta utbytet av kunnande, erfarenheter och bra rutiner, inbegripet via den utbildning i partnerländerna som ges av EU:s experter inom högre utbildning. Efter det att man infört en ny och enkel elektronisk ansökningsblankett och denna typ av stipendier fått PR i partnerländerna under 2002 har antalet individuella rörlighetsstipendier snabbt tilltagit under 2004: över 700 stipendier beviljades (jämfört med 663 år 2003) till alla regioner som omfattas av Tempus.

5. STIPENDIEFRÅGOR

5.1. Ansökning, urval och beviljande

Utförlig information om urval och finansiering finns i de tre bilagorna till denna rapport.

5.2. Stipiendieavtal och utbetalning

Efter det att budgetförordningen trädde i kraft fördes förvaltningen av alla åtaganden och utbetalningar år 2003 över från Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen till Europeiska kommissionen. Överföringen sammanföll både med förberedelserna inför införandet av Europeiska kommissionens nya redovisningssystem från och med 1 januari 2005 och ökningen av antalet individuella stipendier för rörlighet. De nya föreskrifterna, särskilt beträffande godkännandet av bankkonton och juridisk person, tillsammans med det stora antalet stipendier ledde till oundvikliga förseningar i utfärdandet av stipendieavtal.

Ytterligare en svårighet blev det sena undertecknandet av vissa finansieringsavtal för 2003 års handlingsprogram inom Tacis. Följaktligen blev även bidragsavtalen för Tempusprojekt med medverkan av institutioner från de berörda länderna försenade.

5.3. Övervakning av projekten

I utvärderingen av programmets tredje etapp rekommenderades att man återinför övervakning ute på fältet som ett nödvändigt komplement till övervakning från kontoret. Övervakning på fältet återinfördes år 2003 tillsammans med informationsdagar och detta har fortsatt under 2004. Dessutom antog Europeiska kommissionens avdelningar år 2004 ett systematiskt program för övervakning ute på fältet. Det omfattar 10 % av de löpande projekten, vilket innebär besök vid cirka 30 projekt varje år. De första besöken inom detta program utfördes av generaldirektoratet för utbildning och kultur i oktober 2004 i nära samarbete med de nationella Tempuskontoren och med stöd från Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen.

Som ett led i sin förebyggande övervakningspolitik utbildade Europeiska kommissionen cirka 160 företrädare för de nyligen utvalda Cards- och Meda- projekten vid ett möte i Berlin i september 2004. Kursmaterial och dokumentation om avtalsförvaltning utarbetades och dessa finns tillgängliga på nätet. På grund av förseningarna i undertecknandet av finansieringsavtal mellan Europeiska kommissionen och partnerländerna inom Tacis ska ett särskilt möte hållas år 2005 för projekt som omfattar institutioner från länderna i fråga.

För att ytterligare förenkla rapporteringsskyldigheten har man utarbetat elektroniska rapporteringsformulär, tillgängliga på webbsidan för Tempus från och med andra halvåret 2004, för projekt inom strukturella och kompletterande åtgärder och individuella stipendier till rörlighet.

6. INFORMATIONSDAGAR

Informationsdagar för Tempus hölls i de flesta partnerländerna samt i vissa av EU:s medlemsstater. Under 2004 medverkade myndigheterna med ansvar för högre utbildning systematiskt i informationskampanjerna i partnerländerna för att presentera de nationella prioriteringarna inom Tempus.

7. NATIONELLA PROGRAMKONTOR FÖR TEMPUS OCH NATIONELLA KONTAKTPUNKTER

De nationella programkontoren för Tempus i partnerländerna har en avgörande uppgift för genomförandet av programmet, genom att tillhandhålla information till personer som redan medverkar i programmet eller funderar på att göra det, samt genom att informera Europeiska kommissionens avdelningar om pågående projekt. Under 2004 fortsatte Europeiska kommissionens avdelningar sitt nära samarbete med programkontoren för att få nätverket mer enhetligt och se till att informationen kom fram väl. I synnerhet sökte Europeiska kommissionens tjänstemän att få programkontorens arbetsprogram och bidragsavtal att bättre stämma överens med varandra, för att ytterligare stärka kontorens roll.

År 2004 inrättades nya programkontor i Ryssland och på Palestinska myndighetens territorier.

De nationella kontaktpunkterna för Tempus i medlemsstaterna har också en viktig uppgift när det gäller att involvera EU:s högskolor via information och hjälp med partnersökande. Under 2004 fortsatte Europeiska kommissionens avdelningar att stärka sitt samarbete med de nationella kontaktpunkterna.

Företrädare från de nationella programkontoren för Tempus och de nationella kontaktpunkterna träffades i Bryssel i mars och i november 2004.

8. FRAMTIDEN FÖR TEMPUS III

Till följd av slutsatserna i utvärderingen efter halva tiden och i enlighet med artikel 12 i rådets beslut om Tempus III (EGT L 120, 8.5. 1999) föreslog kommissionen att man i programmet skulle kombinera tillvägagångssättet som innebär multilateralt samarbete nerifrån-och-upp med kompletterande åtgärder uppifrån-och-ner för att stödja moderniseringen av utbildningssystemen och försöka göra rörligheten över gränserna mer omfattande och bättre. Det framtida Tempusprogrammet är under utarbetande.

9. SLUTSATSER

Genomförandet av programmet under 2004 styrdes av resultaten i 2003 års utvärdering efter halva tiden av Tempus III (2000–2006). Dialog och samråd med myndigheterna i partnerländerna som ansvarar för högre utbildning ledde till tydligare nationella prioriteringar, vilket torde bidra till att göra programmet mer genomslagskraftigt för utvecklingen av den högre utbildningen i partnerländerna. Tempus har varit ett viktigt verktyg för partnernas insatser att sätta upp frågor som rör Bolognaprocessen högt på dagordningen för sina reformer. Mer stöd till individuell rörlighet för yrkesverksamma inom högre utbildning samt införandet av strukturella och kompletterande åtgärder tillsammans med dialog och nationella prioriteringar har bidragit till att bekräfta Tempus som ett utmärkt verktyg för genomförandet och formuleringen av partnerländernas politik inom högre utbildning.

1. ANNEX

Financial overview – Tempus 2004 (amounts committed per region in €) |

CARDS | TACIS | MEDA |

JEP | 9,836,694.56 | 14,552,916.00 | 19,711,751.17 |

IMG | 683,830.00 | 768,030.00 | 802,900.00 |

SCM | 1,443,036.56 | 1,918,102.32 | 1,708,116.00 |

NTO | 281,592.00 | 244,488.00 | 627,459.00 |

ETF | 237,500.00 | 337,500.00 | 275,000.00 |

Other | 105,700.10 | 213,098.12 | 213,888.98 |

Total | 12,588,353.22 | 18,034,134.44 | 23,339,115.15 |

- JEP Joint European Project

- IMG Individual Mobility Grant

- SCM Structural and Complementary Measure

- NTO National Tempus Office

- ETF European Training Foundation

2.1. ANNEX

Joint European Projects (JEP) Selection Tables 2004 |

- The tables presented below cover the selection of Joint European Projects (JEPs) carried out in 2004 following the call for proposals closed on 15 December 2003.

- Multi-country projects involve more than one Tempus partner country. For each partner country, the number of multi-country applications indicates the number of applications in which institutions from this country are involved.

- Types of Joint European Projects (JEPs): Curriculum Development (CD), Training Courses for Institution Building (TCIB) and University Management (UM).

JEP – TEMPUS CARDS (Annex 2.1 – Table 1) |

- The tables presented below cover the selection of Structural and Complementary Measures (SCMs) carried out in 2004 following the calls for proposals closed on 15 October 2003, 15 February 2004, and 1 March 2004 (special SCM “Bologna call”).

- Multi-country projects involve more than one partner country. For each partner country, the number of multi-country applications indicates the number of applications in which institutions from this country are involved.

- Types of Structural and Complementary Measures (SCMs): Information and Dissemination (I&D), Pilot Project (PP) and Training Project (TP).

SCM – TEMPUS CARDS (Annex 2.2 – Table 1) |

- The tables presented below cover the selection of Individual Mobility Grants (IMGs) carried out in 2004 following the calls for proposals closed on 15 October 2003, 15 February 2004, and 15 June 2004.

IMG – TEMPUS CARDS (Annex 2.3 – Table 1) |

Partner Country | Total Received Applications | Total Funded Applications | Success Rate | Total Awarded in € |

1244-Kosovo | 12 | 5 | 42 % | 15,650.00 |

Albania | 138 | 55 | 40 % | 237,750.00 |

Bosnia and Herzegovina | 17 | 13 | 76 % | 39,010.00 |

Croatia | 44 | 26 | 59 % | 67,700.00 |

former Yugoslav Republic of Macedonia | 58 | 44 | 76 % | 148,280.00 |

Serbia and Montenegro | 106 | 67 | 63 % | 214,310.00 |

IMG – TEMPUS TACIS (Annex 2.3 – Table 2) |

Partner Country | Total Received Applications | Total Funded Applications | Success Rate | Total Awarded in € |

Armenia | 64 | 27 | 42 % | 90,160.00 |

Azerbaijan | 17 | 15 | 88 % | 30,420.00 |

Belarus | 20 | 10 | 50 % | 36,500.00 |

Georgia | 32 | 16 | 50 % | 50,000.00 |

Kazakhstan | 13 | 8 | 62 % | 18,800.00 |

Kyrgyzstan | 34 | 21 | 62 % | 76,820.00 |

Moldova | 66 | 22 | 33 % | 88,000.00 |

Mongolia | 24 | 14 | 58 % | 68,700.00 |

Russian Federation | 196 | 104 | 53 % | 344,400.00 |

Tadjikistan | 2 | 1 | 50 % | 2,350.00 |

Turkmenistan | 2 | 2 | 100 % | 8,300.00 |

Ukraine | 50 | 22 | 44 % | 68,060.00 |

Uzbekistan | 105 | 49 | 47 % | 190,180.00 |

IMG – TEMPUS MEDA (Annex 2.3 – Table 3) |

Partner Country | Total Received Applications | Total Funded Applications | Success Rate | Total Awarded in € |

Algeria | 103 | 41 | 40 % | 102,500.00 |

Egypt | 247 | 69 | 28 % | 254,000.00 |

Jordan | 12 | 9 | 75 % | 34,900.00 |

Lebanon | 73 | 41 | 56 % | 129,800.00 |

Morocco | 64 | 34 | 53 % | 104,100.00 |

Palestinian Authority | 25 | 18 | 72 % | 60,700.00 |

Syria | 125 | 36 | 29 % | 151,800.00 |

Tunisia | 38 | 17 | 45 % | 32,900.00 |

3. ANNEX

JOINT EUROPEAN PROJECTS (JEP) - STRUCTURAL AND COMPLEMENTARY MEASURES (SCM) SELECTION TABLES BY EU MEMBER STATES’ PARTICIPATION |

- The table below indicates the number of institutions by EU Member State involved in the received and the funded applications.

- Types of Joint European Projects (JEPs): Curriculum Development (CD), Training Courses for Institution Building (TCIB) and University Management (UM).

- Types of Structural and Complementary Measures (SCMs): Information and Dissemination (I&D), Pilot Project (PP) and Training Project (TP).

JEP & SCM – TEMPUS All regions - EU Member States’ Participation |

EU Member State | Total Received Applications | Total Funded Applications | Success Rate |JEP CD |JEP IB |JEP UM | SCM BC |SCM ID |SCM PP |SCM TP | | Austria | 121 | 29 | 24 % | 10 | 1 | 4 | 6 | 1 | 4 | 3 | | Belgium | 147 | 37 | 25 % | 13 | - | 8 | 5 | 4 | 1 | 6 | | Cyprus | 4 | 1 | 25 % | - | - | - | 1 | - | - | - | | Czech Republic | 16 | 4 | 25 % | 1 | 1 | 1 | 1 | - | - | - | | Denmark | 44 | 9 | 20 % | 6 | 1 | - | 1 | - | 1 | - | | Estonia | 3 | - | 0 % | - | - | - | - | - | - | - | | Finland | 71 | 12 | 17 % | 6 | - | 1 | 2 | 1 | 1 | 1 | | France | 296 | 62 | 21 % | 30 | 2 | 9 | 5 | 3 | 8 | 5 | | Germany | 313 | 56 | 18 % | 31 | 3 | 5 | 4 | 2 | 6 | 5 | | Greece | 106 | 23 | 22 % | 14 | 1 | - | 1 | 1 | 4 | 2 | | Hungary | 21 | 5 | 24 % | 3 | - | - | 1 | - | 1 | - | | Ireland | 25 | 7 | 28 % | 2 | - | 3 | - | - | 2 | - | | Italy | 275 | 62 | 23 % | 26 | 2 | 9 | 7 | 3 | 9 | 6 | | Latvia | 7 | 1 | 14 % | 1 | - | - | - | - | - | - | | Lithuania | 10 | 1 | 10 % | - | - | - | 1 | - | - | - | | Luxembourg | 4 | 1 | 25 % | - | - | 1 | - | - | - | - | | Malta | 3 | 3 | 100 % | 2 | - | - | 1 | - | - | - | | Netherlands | 112 | 27 | 24 % | 12 | 3 | 4 | 2 | 2 | 3 | 1 | | Poland | 30 | 8 | 27 % | 4 | 1 | 1 | 1 | - | - | 1 | | Portugal | 47 | 16 | 34 % | 6 | 1 | 6 | 1 | - | 1 | 1 | | Slovak Republic | 15 | 6 | 40 % | 1 | 1 | 1 | 2 | - | 1 | - | | Slovenia | 21 | 6 | 29 % | - | 1 | 1 | 3 | - | 1 | - | | Spain | 173 | 49 | 28 % | 24 | - | 9 | 1 | 2 | 9 | 4 | | Sweden | 105 | 30 | 29 % | 13 | 1 | 4 | 2 | 1 | 6 | 3 | | United Kingdom | 231 | 62 | 27 % | 26 | 7 | 11 | 2 | 4 | 7 | 5 | |