Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om "Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) om ändring av rådets förordning (EEG) nr 3330/91 om statistik över varuhandeln medlemsstater emellan" () (98/C 19/15)

Den 24 oktober 1997 beslutade rådet i enlighet med artikel 100 A i EG-fördraget att rådfråga Ekonomiska och sociala kommittén om ovannämnda förslag.

Sektionen för ekonomiska, finansiella och monetära frågor, som ansvarat för det förberedande arbetet, antog sitt yttrande den 14 oktober 1997. Föredragande utan studiegrupp var Kenneth Walker.

Vid sin 349:e plenarsession den 29-30 oktober 1997 (sammanträdet den 29 oktober 1997) antog Ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 113 röster för, 2 röster emot och 8 nedlagda röster.

1. Inledning

1.1. Intrastat är det system som fastställer reglerna för insamling och upprättande av statistik över varuhandeln medlemsstaterna emellan. Systemet infördes den 1 januari 1993 till följd av att tullkraven försvann inom Europeiska gemenskapen och kommer att upphöra vid övergången till ett momssystem i gemenskapen som bygger på ursprungsprincipen. Kommissionens förslag kommer att leda till en minskning av den arbetsbörda som vilar på företagen genom att dessa inte längre behöver tillhandahålla vissa av de uppgifter som de för närvarande är skyldiga att lämna.

1.1.1. Intrastatsystemet grundar sig på principen om direkt uppgiftsinsamling från aktörer inom gemenskapen vilkas årliga varuomsättning inom gemenskapen uppnår ett visst tröskelvärde. För närvarande skiljer sig detta tröskelvärde åt olika medlemsstater emellan. De företag som överskrider det gällande värdet i den egna medlemsstaten är skyldiga att varje månad lämna in en deklaration om mottagna och levererade varor. Denna deklaration har ersatt kopian av tulldeklarationen, som tidigare användes som statistikunderlag.

1.1.2. Ett liknande system, Extrastat, finns för insamling och upprättande av statistik rörande varuhandel mellan medlemsstater och länder utanför EU.

1.2. I enlighet med Intrastatsystemet skall en kompletterande deklaration lämnas in varje månad, där för varje enskild varurörelse uppgift skall lämnas om bl.a. följande:

a) Vad avser mottagande medlemsstat: varans ursprungsmedlemsstat.

b) Vad avser ursprungsmedlemsstat: den medlemsstat som är mottagare av varan.

c) Leveransvillkor.

d) Mängden varor vad beträffar nettovikt och kompletterande enheter.

e) Varornas värde.

f) Transaktionens art.

g) Planerat transportsätt.

1.3. Medlemsstaterna får dessutom för närvarande kräva att följande uppgifter skall tas upp i det statistiska underlaget:

a) I mottagande medlemsstat: ursprungsland. Krav på denna uppgift får emellertid endast ställas på det sätt som anges i gemenskapens lagstiftning. I detta sammanhang betyder ursprungsland det land där varan tillverkats eller har sitt ursprung, till skillnad från avsändningsland, vilket innebär den medlemsstat varifrån varorna sändes eller, i tillämpliga fall, den medlemsstat där de lastades om innan de nådde mottagarlandet.

b) I ursprungsmedlemsstaten: ursprungsregion.

c) I mottagande medlemsstat: bestämmelseregion.

d) I ursprungsmedlemsstaten: den hamn eller flygplats där lastning skedde.

e) I mottagande medlemsstat: den hamn eller flygplats där lossning skedde.

f) I ursprungsmedlemsstaten och i mottagande medlemsstat: den hamn eller flygplats där omlastning planeras, om hamnen eller flygplatsen ligger i en annan medlemsstat, förutsatt att denna medlemsstat upprättar transitstatistik.

g) I tillämpliga fall: statistiska förfaranden.

1.3.1. Medlemsstaterna får inte kräva att några andra uppgifter än dem som räknas upp ovan förekommer i det statistiska underlaget.

1.4. Efter att systemet tillämpats i tre år har man genom analyser av uppgifterna, resultat från en kartläggning av producenter av statistiska uppgifter och användare av dessa uppgifter, samt slutsatser från ett seminarium med deltagande av dem som ingår i systemet kunnat visa att arbetet med att tillhandahålla alla dessa uppgifter ofta är svårt och inskränkande, samt att den statistik som upprättas ibland är bristfällig och av begränsat intresse.

1.5. Den 24 februari 1996 beslöt de ansvariga ministrarna för den inre marknaden att vidta åtgärder för att inom ramen för SLIM-initiativet förenkla lagstiftningen rörande den inre marknaden, och Intrastatsystemet var ett av de projekt som valdes ut.

1.5.1. En arbetsgrupp bestående av företrädare för som mest fem medlemsstater och ett antal företrädare för handelsintressen avgav en rapport den 31 oktober 1996 vari man förespråkade ett paket med förändringar som skulle kunna göras i Intrastatsystemet. Denna rapport godkändes av rådet den 26 november 1996.

2. Kommissionens förslag

2.1. Det skall inte längre vara nödvändigt att detaljerna i leveransvillkoren framgår av den kompletterande deklarationen, men medlemsstaterna skall dock ha möjlighet att inkräva dessa uppgifter fram till den 31 december 1999.

2.2. Kravet på uppgift om planerat transportsätt skall strykas från den kompletterande deklarationen, men detta skall inte träda i kraft förrän den 1 januari 2000.

2.2.1. Denna tidsfrist krävs för att vissa medlemsstater skall kunna anpassa sina nationella statistiska system till EU-normerna. Tidsgränsen den 1 januari 2000 sammanfaller med att de undantag som medlemsstaterna nu har rätt att göra på detta område avskaffas.

2.2.2. Vad beträffar de medlemsstater som redan nu fullt ut tillämpar direktiv 78/546/EEG, 80/1117/EEG, 80/1119/EEG och 95/64/EG, eller som kan tillhandahålla dessa uppgifter på annat sätt, kan kommissionen emellertid tillåta att dessa uppgifter tas bort ur det statistiska underlaget redan före detta datum.

2.3. Medlemsstaterna skall med omedelbar verkan mista rätten att ställa krav på ytterligare uppgifter, förutom i mottagande medlemsstat, där uppgift om ursprungsland och (fram till den 31 december 1999) leveransvillkor kan krävas.

2.3.1. Kommissionen anser att rätten att ställa krav på ytterligare uppgifter skall upphävas, så att arbetsbördan kan minskas för dem som är skyldiga att lämna statistiska uppgifter (PSI) och så att man skall kunna garantera att uppgiftslämnarna behandlas lika i EU som helhet. Detta gäller inte kravet att ange ursprungsland, en uppgift som man menar vara av särskild nytta för en mängd användare och som därför bör bibehållas.

2.4. Rätten att fastställa en tidsgräns för uppgiftslämnarnas inlämning av statistiska underlag skall fråntas kommissionen och i stället ges medlemsstaternas nationella förvaltningsorgan.

2.5. För att öka insynen skall kommissionen upprätta en detaljerad förteckning över de uppgifter som varje medlemsstat kräver. Denna förteckning skall publiceras i Europeiska gemenskapernas officiella tidning, C-serien.

3. Allmänna kommentarer

3.1. I sitt yttrande () om kommissionens rapport om pilotprojektet SLIM, framförde ESK följande: "Kommittén delar kommissionens åsikt att en alltför komplicerad lagstiftning medför höga kostnader och äventyrar näringslivets konkurrenskraft och dess möjligheter att skapa sysselsättning. All lagstiftning - både på gemenskapsnivå och nationell nivå - måste vara berättigad och stå i proportion till målen. Detta gäller både nya lagstiftningsinitiativ och befintlig lagstiftning."

3.2. ESK ställer sig därför bakom dessa kommissionsförslag, eftersom de bidrar till att förverkliga målen för SLIM-initiativet, nämligen att skapa en enklare, tydligare och mer effektiv lagstiftning, och eftersom de ligger i linje med rekommendationerna från den Intrastat-arbetsgrupp som medverkade i pilotprojektet.

3.2.1. En minskning av den mängd information som krävs skulle utgöra ett välkommet bidrag till en förenkling av blanketten för den kompletterande deklarationen inom Intrastat. Publiceringen i EGT, C-serien, av en detaljerad förteckning över de uppgifter som varje medlemsstat kräver skulle främja insynen i processen. Lagstiftningens effektivitet skulle stegras genom att en minskning av den arbetsbörda uppgiftslämnandet medför sannolikt skulle leda till en större beredskap att efterkomma kraven.

3.3. ESK anser emellertid att det finns utrymme att göra mer på det här området. I kommitténs yttrande om kommissionens rapport om SLIM-initiativet framfördes följande: "Bristen på samstämmighet mellan nationell lagstiftning och gemenskapens lagstiftning orsakar också problem för företagen och allmänheten."

3.4. I detta sammanhang menar ESK att det skulle innebära ytterligare en förbättring om blanketten för den kompletterande deklarationen vore fullkomligt standardiserad i EU som helhet. Detta skulle utgöra ett stöd för företag med filialer eller dotterföretag i mer än en medlemsstat och leda till att de insamlade uppgifterna blev mer enhetliga. För närvarande förekommer variationer medlemsstaterna emellan, t.ex. vad beträffar det sätt på vilket medlemsstatens kod anges, och detta ökar de uppgiftslämnande företagens arbetsbörda. Standardiseringen skulle ombesörjas genom att blanketten ges samma form som den enklaste av dem som nu används, inte genom att det skapas en blankett jämförbar med den mest komplicerade av dem som ännu utnyttjas.

3.5. ESK konstaterar med gillande att medlemsstaterna inte längre får behålla rätten att kräva att ytterligare ett stort antal uppgifter skall framgå av blanketten för den kompletterande deklarationen. Vi vill emellertid påpeka att det inte finns någonting som hindrar medlemsstaterna från att kräva att sådan uppgifter lämnas på andra typer av blanketter som används på nationell nivå. Vi hoppas att medlemsstaterna inte kommer att omintetgöra SLIM-initiativets resultat genom att kräva in dessa upplysningar på annat sätt.

4. Slutsatser

4.1. ESK ställer sig bakom kommissionens förslag men skulle vilja att man genom att standardisera blanketten för den kompletterande deklarationen i Europeiska unionen som helhet förstärker de goda följder dessa förslag kan få för företagen. Denna standardisering skall ske efter mönster av den minst komplicerade av de existerande blanketterna.

Bryssel den 29 oktober 1997.

Ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

Tom JENKINS

() EGT C 203, 3.7.1997, s. 10.

() EGT C 206, 7.7.1997.