SV Europeiska unionens officiella tidning C 54/72

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Reform av EU:s egna medel mot bakgrund av nästa fleråriga budgetram efter 2020

(2018/C 054/13)

Föredragande: Isabelle Boudineau (FR-PES), vice ordförande, regionfullmäktige, Nouvelle-Aquitaine

POLITISKA REKOMMENDATIONER

EUROPEISKA REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

En historisk möjlighet att reformera systemet för egna medel

1. ReK erinrar om att det i artikel 311 i EUF-fördraget anges att unionen ska se till att den har nödvändiga medel för att nå sina mål och genomföra sin politik och att budgeten utan att det inverkar på andra inkomster ska finansieras helt av egna medel.

2. Kommittén framhåller utmaningarna för EU:s budget efter 2020, när det gäller att möta de föränderliga utmaningarna på områden med ett europeiskt mervärde, bl.a. när det gäller behovet av att stärka försvarspolitiken och politiken mot terrorism, strategierna för att hantera migranter och flyktingar samt klimatpolitiken, och att bemöta de demografiska utmaningarna, utöver de andra prioriteringar som redan får stöd inom den fleråriga budgetramen.

3. Storbritanniens utträde ur EU kommer att påverka budgeten efter 2020, särskilt genom att den minskas med 10 miljarder euro per år (1) och genom att förhandlingarna om nästa fleråriga budgetram som redan flyttats fram till sommaren 2018 försenas.

4. ReK har redan ställt sig bakom en genomgripande reform av de egna medlen (2).

5. Kommittén välkomnar offentliggörandet av slutrapporten från högnivågruppen för egna medel (Montirapporten), särskilt rekommendationerna om principen om europeiskt mervärde och subsidiaritetsprincipen, men beklagar att rapporten inte berör EU-budgetens storlek mot bakgrund av EU:s prioriteringar.

6. Det särskilda sammanhanget med kriser, Förenade kungarikets utträde ur EU och reflektionen om EU:s framtid, samt Montirapportens rekommendationer, ger en möjlighet att skapa en vision för bl.a. vilka prioriteringar som på medellång och längre sikt bör finansieras i EU:s budget och att reformera systemet för finansiering av denna.

7. Kommittén välkomnar offentliggörandet av kommissionens diskussionsunderlag om framtiden för EU:s finanser, i synnerhet avsnittet ”Inkomster till stöd för EU:s politikområden”. ReK välkomnar hänvisningen i den avsiktsförklaring som kommissionen översände till Europaparlamentet och rådet den 13 september 2017 till avsikten att reformera de egna medlen. ReK vill dock att konkreta förslag ska läggas fram parallellt med eller inom ramen för förslaget till flerårig budgetram (senast i maj 2018). Dessutom uppmanar ReK både rådet och medlemsstaterna att dela ambitionen att i grunden reformera det nuvarande systemet för egna medel genom att göra det enklare, rättvisare och mer öppet.

En EU-budget som kvävs av idén om ett ”rättvist återflöde”

8. ReK erinrar om att de nationella bidragen beräknade på grundval av bruttonationalinkomst (BNI) sedan några år är de viktigaste medlen i EU:s budget (3).

9. Kommittén anser att det finns alltför många brister i det nuvarande systemet, bland annat eftersom det är alltför beroende av nationella bidrag och att det uppmuntrar regeringarna att bara godta kombinationer av utgifter som maximerar deras förväntade nettovinst om man ser till statskassan. Detta förhållningssätt gör att man bortser från fördelarna med den inre marknaden eller med viss EU-politik och bara inriktar sig på hur stort återflödet är. Det orsakar också en spricka mellan de medlemsstater som är ”nettogivare” och de som är ”nettomottagare”, som förefaller artificiell i den mån som beräkningen endast avser de offentliga finanserna och inte de positiva externa effekterna för medlemsstaternas reala ekonomi. Förhållningssättet tar heller inte hänsyn till kostnaden för utebliven europeisk integration.

10. Kompromisserna mellan institutionerna i det årliga förfarandet för antagande av budgeten medför ofta att denna minskas jämfört med målsättningarna i den fleråriga budgetramen. Detta leder till ett allt större glapp mellan åtaganden och betalningar, som ger upphov till en betalningskris.

En reform för ökad insyn och förenkling och starkare band med medborgarna

11. ReK konstaterar att EU-budgetens komplexa struktur och finansieringssystem, som präglas av rabatt- och korrigeringsmekanismer, inverkar negativt på EU:s åtgärder och är en orsak till krisen i allmänhetens förtroende för EU. Kommittén önskar därför att alla korrigeringar och rabatter ska avskaffas.

12. Bristen på förtroende mellan allmänheten, medlemsstaterna och EU-institutionerna är en av förklaringarna till den överdrivna komplexiteten i förvaltningen av EU:s struktur- och investeringsfonder. För att förbättra allmänhetens bild av EU bör EU:s politik, bl.a. sammanhållningspolitiken, absolut förenklas efter 2020.

13. Det sätt på vilket medlemsstaternas bidrag till EU:s budget presenteras är inte harmoniserat och inte överskådligt. Fortfarande är det bara fyra medlemsstater som redovisar sitt bidrag till EU:s budget i sina nationella räkenskaper, och de anger det som en utgift, inte en investering.

För en ökning av de genuina egna medlen och en mer förutsägbar och balanserad budget

14. Reformen måste ha som mål att skapa en mer överskådlig, förutseende och balanserad budget som motsvarar EU:s utmaningar och samtidigt i större utsträckning grundar sig på nya egna medel och minskade nationella bidrag samtidigt som man ser till att de ytterligare bördorna för skattebetalarna blir så små som möjligt. Huvudsyftet är att föreslå en fördelning av de egna medlen som är mer överskådlig och begriplig för allmänheten, och en budget som är mer autonom och demokratisk med större deltagande av Europaparlamentet, bland annat i frågor som rör intäkterna i EU:s budget. I denna reform måste man för övrigt involvera ReK och ta hänsyn till den territoriella dimensionen i diskussionerna om EU:s budget.

15. ReK anser att reformen måste beröra frågan om den fleråriga budgetramens storlek. En samstämmighet mellan EU:s samtliga prioriteringar och antagandet av den fleråriga budgetramen som motsvarar dessa ambitioner krävs inom ramen för reformen.

16. Den fleråriga budgetramen efter 2020 måste vara både inriktad på framtida utmaningar och omfatta en avsättning för risker i budgeten. Detta är viktigt för att kunna bibehålla dess strategiska fokus och planeringssäkerheten för regionala och lokala myndigheter samt hantera eventuella kriser och undvika att ad hoc-fonder inrättas utanför den fleråriga budgetramen.

17. En koppling mellan de uttagna skatterna och viss prioriterad EU-politik skulle ha ett pedagogiskt värde som skulle kunna öka acceptansen. ReK föreslår att universalitetsprincipen i EU-budgeten bibehålls (4). En mer flexibel syn på regeln om att inte anslå särskilda budgetmedel skulle dock kunna undersökas.

18. Alla förslag om budgeten efter 2020 bör inbegripa reformer på utgiftsområdet, för att ta hänsyn till EU:s nya prioriteringar, säkerställa en mer effektiv användning av EU-medel men även öka utnyttjandet av medlen, och på inkomstområdet, för att öka de nya egna medlen. Dessa reformer måste under alla omständigheter garantera tillräckliga anslag för att upprätthålla de politiska strategier som bidragit mest till uppbyggnaden av Europa, nämligen den gemensamma jordbruks- och livsmedelspolitiken, sammanhållningspolitiken och landsbygdsutvecklingspolitiken samt en social agenda baserad på högkvalitativa arbetstillfällen för EU:s medborgare.

19. Subsidiaritetsprincipen och idén om europeiskt mervärde bör beaktas i reformen. ReK efterfrågar att de ”subsidiaritetstester” som föreslås i Montirapporten undersöks. Subsidiariteten får dock inte utnyttjas för att åternationalisera EU-politiken och man bör se till att inga ytterligare medel överförs till medlemsstaterna, vilket skulle kunna försvaga den politik som bidragit mest till uppbyggnaden av Europa, nämligen den gemensamma jordbrukspolitiken, sammanhållningspolitiken och landsbygdsutvecklingspolitiken samt en social agenda baserad på skapande av högkvalitativa arbetstillfällen för EU:s medborgare.

20. ReK understryker att uppbörden av ”traditionella” egna medel såsom tullar eller inkomster från bekämpning av bedrägerier som riktar sig mot unionens ekonomiska intressen i hög grad är beroende av medlemsstaternas lojala samarbete.

21. Kommittén insisterar på att reformen av egna medel bör utformas i samband med möjligheten att inrätta en finanspolitisk kapacitet för medlemsstaterna i euroområdet.

22. Med tanke på de stränga krav som medlemsstaterna åläggs enligt sexpacken, tvåpacken och finanspakten (strukturellt saldo som måste respekteras, utgiftsbroms och minskad skuldkvot) anser kommittén emellertid att medlemsstaterna ovillkorligen även fortsättningsvis måste ha tillräckligt handlingsutrymme för att självständigt utforma sin skatterätt och på så sätt kunna sörja för nödvändiga (nationella) intäkter, så att de har tillräckliga medel för att täcka utgifterna, varav vissa ökar oproportionerligt snabbt (t.ex. på det sociala området, inom hälso- och sjukvården eller inom omsorgen).

Åsikter om de nya egna medel som anges i Montirapporten

23. ReK rekommenderar att de nya egna medlen undersöks och att ett förslag läggs fram i form av ett ”paket” med olika skatter för att utjämna de nya egna medlens effekter på alla myndighetsnivåer och för företag och medborgare.

24. Kommittén ser positivt på alternativet med en EU-skatt på företag genom en gemensam konsoliderad bolagsskattebas. I ett tidigare yttrande välkomnade vi de positiva effekterna av en gemensam konsoliderad bolagsskattebas på den ekonomiska tillväxten, sysselsättningen och jämlikheten på skatteområdet, samt på de offentliga finanserna, även på lokal och regional nivå. Som ett komplement till denna skatt uppmanar vi för övrigt institutionerna att reflektera över införandet av en skatt på multinationella företag. Vi stöder kommissionens initiativ att, i linje med sitt meddelande av den 21 september 2017 om en rättvis beskattning av den digitala ekonomin, senast våren 2018 lägga fram ett förslag till direktiv med bestämmelser om beskattning av den digitala ekonomins vinster på EU-nivå. Vi påminner dock om att utrymmet för skatteharmonisering på EU-nivå genom bestämmelserna i artikel 113 i EUF-fördraget är begränsat till det som krävs för att den inre marknaden ska fungera och för att skapa rättvisa konkurrensvillkor samt att befogenheten att ta ut och uppbära skatter förblir ett centralt inslag i medlemsstaternas suveränitet.

25. ReK anser att en reformerad mervärdesskatt skulle kunna bidra till att öka de egna medlen. Nuvarande mervärdesskattesystem är onödigt komplicerat och bör reformeras i enlighet med det system som föreslås av högnivågruppen, med tillämpning av en gemensam EU-skattesats på en större harmoniserad skattebas. Denna reform bör dock inte inverka negativt på medborgarna och de mindre utvecklade medlemsstaterna.

26. Kommittén ställer sig positiv till skatten på finansiella transaktioner. Den skulle göra det möjligt för medlemsstaterna att minska sina nationella bidrag (5). Det begränsade antal medlemsstater som stöder en skatt på finansiella transaktioner och bristen på förutsägbarhet i fråga om inkomster begränsar dock dess potential.

27. Vi anser att ett eget medel baserat på seignorage skulle kunna övervägas trots riskerna i samband med volatilitet och det faktum att det endast rör medlemsstaterna i euroområdet.

28. Koldioxidskatterna på nationell nivå, den skatt som skulle kunna fastställas på EU-nivå och skatten från systemet för handel med utsläppsrätter på EU-nivå innebär avsevärda fördelar, särskilt genom att stimulera till minskade koldioxidutsläpp, bidra till genomförandet av Parisavtalet och skapa en starkare koppling till EU-målen för hållbar utveckling på klimat- och miljöområdet. Industri- och transportsektorerna skulle dock drabbas. Sådana skatter skulle också kunna skapa en ny klyfta mellan de ekonomiskt mindre utvecklade medlemsstater som har en mer koldioxidintensiv ekonomi och de mer utvecklade medlemsstaterna, som har kapacitet att skaffa sig mer miljövänliga produktionsmedel. Om man inför sådana koldioxidskatter måste man dessutom skapa kompensationsmekanismer för de öar och de yttersta randområden som är helt beroende av flyg- och sjötransporter och ändå försöker minska utsläppen.

29. Elskatten skulle visserligen ha fördelen av att vara ”lättbegriplig” och i linje med EU:s mål i fråga om energieffektivitet, men det finns en risk att den blir impopulär och missgynnar fattiga familjer. Den bör därför inte genomföras för hushållen.

30. Bränsleskatten bör inte genomföras. Förutom problemet med allmänhetens acceptans kommer denna skatt att ha negativa effekter på lokal nivå. Faktum är att den utgör en inkomstkälla för vissa lokala och regionala myndigheter.

31. Kommittén anser att den skatt på flygningar som kommissionen föreslog 2011 (6) skulle kunna övervägas igen, och föreslår att den tillämpas på flygningar inom Europa.

32. Vi uppmanar kommissionen att genomföra en ingående konsekvensbedömning av de nya egna medlen och deras inverkan på nationella samt lokala och regionala budgetar och på medborgarna.

En reform som följer tidsplanen för den fleråriga budgetramen efter 2020

33. ReK uppmanar kommissionen att lägga fram ett lagstiftningsförslag om den fleråriga budgetramen efter 2020 med en långtgående reform av de egna medlen. Reformen bör ske successivt och inom ramen för EU:s fördrag, och innebära att de nationella bidragen bibehålls, men minskas.

34. Tidsfristerna i samband med Förenade kungarikets utträde ur EU och förnyelsen av Europaparlamentets och kommissionens mandat skulle kunna försena förslagen om EU:s budget efter 2020. ReK uppmanar kommissionen att vid avsevärda förseningar föreslå en förlängning av den fleråriga budgetramen enligt artikel 312.4 i EUF-fördraget, för att undvika en negativ inverkan på EU:s politik, särskilt sammanhållningspolitiken.

Bryssel den 11 oktober 2017. Karl-Heinz LAMBERTZ Europeiska regionkommitténs ordförande

(1) ”Brexit and the EU Budget: Threat or Opportunity?” http://www.delorsinstitute.eu/media/brexiteubudget-haasrubio-jdi-jan17.pdf

(2) ReK:s yttrande 2016/0009 om ”Halvtidsöversyn av den fleråriga budgetramen”.

(3) I 2017 års budget kommer 69,63 % av intäkterna från nationella bidrag.

(4) http://ec.europa.eu/budget/financialreport/2011/overview/budget_management/index_en.html

(5) ReK:s yttrande – ”Gemensamt system för en skatt på finansiella transaktioner”, CdR 332/2011.

(6) Financing the EU budget: Report on the operation of the own resources system (SEK(2011) 876 final).