Förslag till EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING om inrättande av programmet Kreativa Europa /* KOM/2011/0785 slutlig - 2011/0370 (COD) */





MOTIVERING 1. BAKGRUND TILL FÖRSLAGET Den 29 juni 2011 antog kommissionen ett förslag till nästa fleråriga budgetram för åren 2014–2020 för en budget för Europa 2020-strategin. I sitt förslag beslutade kommissionen att stödet till den kulturella och den kreativa sektorn även i fortsättningen bör vara ett väsentligt inslag i nästa finansieringspaket, och föreslog ett enhetligt ramprogram med namnet ”Kreativa Europa”, där man slår samman de pågående programmen Kultur, Media och Media Mundus och inför en helt ny finansieringsmöjlighet för små och medelstora företag samt organisationer i den kulturella och den kreativa sektorn. Detta tillvägagångssätt är ett erkännande av att dessa sektorer i hög grad bidrar till sysselsättning och tillväxt, eftersom de står för 4,5 % av EU:s sammanlagda BNP och cirka 3,8 % av arbetskraften[1]. Förutom sitt direkta bidrag till BNP ger de spridningseffekter i andra sektorer som turism, och tillhandahåller innehåll till informations- och kommunikationstekniken. Sett ur ett bredare perspektiv blir kreativiteten ett väsentligt inslag i modern utbildning. Den kommer att driva på innovation, företagande samt smart och hållbar tillväxt och bidra till social integrering. Medlemsstaterna stöder en lång rad initiativ inom kultur av vilka många omfattas av bestämmelserna om statligt stöd. Trots att man observerat en tillväxttakt över genomsnittet i många länder under de senaste åren står dessa sektorer inför olika gemensamma utmaningar och svårigheter; och om man använder sig av ett konsekvent strategiskt tillvägagångssätt och skapar de rätta förutsättningarna finns det potential för ytterligare tillväxt. Ramprogrammet Kreativa Europa kommer att bidra till målen i Europa 2020 och till vissa av dess flaggskeppsinitiativ eftersom det utgör ett svar på de utmaningar som den kulturella och den kreativa sektorn står inför vad gäller fragmentering, globalisering och övergång till digitalteknik, brister på uppgifter och på privata investeringar. I programmet kommer man att sträva efter stärkt konkurrenskraft i den kulturella och den kreativa sektorn genom en stark inriktning på åtgärder för kapacitetsuppbyggande och stöd till cirkulation av kulturella verk över gränserna. Samtidigt kommer programmet att ha en central roll när Europeiska unionen ska fullgöra sina lagstadgade skyldigheter att värna om och främja den språkliga och kulturella mångfalden. Programmet kommer att utgöra en enkel, igenkännbar och lättillgänglig ingångspunkt för de yrkesverksamma inom den kulturella och den kreativa sektorn i Europa och det kommer att erbjuda möjligheter till verksamhet i och utanför Europeiska unionen. Ett enhetligt ramprogram kommer att möjliggöra synergieffekter och korsbefruktning mellan de olika delarna i den kulturella och den kreativa sektorn. Syftet med EU:s intervention på detta område blir att åstadkomma en övergripande effekt och stödja utarbetandet av politik; detta kommer att vara särskilt värdefullt av följande skäl: – Verksamhetens gränsöverskridande natur och dess effekter som kommer att komplettera nationella och internationella program och övriga EU-program. – EU:s stöd kan främja skalfördelar och kritisk massa och därigenom skapa en hävstångseffekt för ytterligare medel. – Gränsöverskridande samarbete som kan främja mer omfattande, snabbare och mer effektiva svar på globala utmaningar och få övergripande effekter på lång sikt inom sektorn. – Mer rättvisa villkor inom den europeiska kulturella och den kreativa sektorn genom at man beaktar länder med lägre produktionskapacitet samt länder eller regioner med begränsat geografiskt eller språkligt område. Genom att särskilt rikta in sig på behoven hos den kulturella och den kreativa sektorn som vill arbeta utanför det egna landets gränser och med en stark koppling till främjandet av kulturell och språklig mångfald kommer programmet att komplettera andra EU-program, till exempel stöd ur strukturfonderna till investeringar i den kulturella och den kreativa sektorn, restaurering av kulturarv, infrastruktur och tjänster inom kultursektorn, fonder för digitalisering av kulturarvet samt instrumenten för yttre förbindelser. Dessutom kommer programmet att bygga vidare på erfarenheterna och framgången med de ”varumärken” som redan finns, exempelvis Media och Europeiska kulturhuvudstäder. 2. RESULTAT AV SAMRÅD MED BERÖRDA PARTER OCH KONSEKVENSBEDÖMNINGAR 2.1. Samråd med och rådgivning från sakkunniga Mellan den 15 september och den 15 december 2010 ägde ett offentligt samråd rum om framtiden för programmet Kultur. Ett betydande antal organisationer skickade också in egna ställningstaganden. Med nästan 1 000 svar (589 från enskilda och 376 från organisationer och myndigheter) utgjorde detta ett bra underlag för framtida analys. I samrådet på nätet ställdes en rad frågor som byggde på resultaten i utvärderingen efter halva löptiden. En sammanfattning av resultaten offentliggjordes i juni 2011[2]. Efter samrådet på nätet följde ett offentligt samråd vid ett möte den 16 februari 2011 i Bryssel, med över 550 deltagare, varav många företrädde kulturorganisationer runtom i Europa[3]. Förutom resultaten från det offentliga samrådet har kommissionen tagit hänsyn till den utvärdering efter halva löptiden som genomfördes 2010[4], synpunkterna på kommissionens grönbok om att ta tillvara potentialen i den kulturella och den kreativa sektorn (där cirka 350 svar inkom), resultat av oberoende studier, samt rekommendationer från sakkunniga inom ramen för den öppna samordningsmetoden inom kultur och den strukturerade dialogen med sektorn under åren 2008–2010. I dessa källor betonas de många fördelarna i programmet Kultur, men man visar också var det kan göras förbättringar och förenklingar. En punkt som i synnerhet underströks var behovet att se över målen i ljuset av Europa 2020-strategin och unionens lagstadgade och moraliska skyldigheter att värna om och främja språklig och kulturell mångfald. Vidare fanns det starkt stöd för den roll programmet kan spela för att förstärka den kulturella sektorn genom att bidra till konstnärernas och de kulturella operatörernas yrkesutveckling och kapacitetsuppbyggande i ett internationellt sammanhang, och främjandet av spridning över gränserna av kulturverk och kulturprodukter, inbegripet rörlighet för konstnärer, scenartister och yrkesverksamma inom kultur. Man stödde också prioriteringar av mer social natur, däribland bättre tillträde till kultur och deltagande i kultur för mindre gynnade grupper (social inkludering). Dessutom har man upprepade gånger betonat problemet med tillgång till finansiering för små och medelstora företag. Mellan september och november 2010 genomförde kommissionen ett samråd på nätet om framtiden för programmet Media 2007. I kommissionens offentliga samråd på nätet deltog 2 586 personer[5]. De företrädde många olika intressenter inom den audiovisuella sektorn i Europa, många medlemsstater och övriga europeiska länder. Av samrådet på nätet framgick det att de främsta prioriteringarna i det framtida programmet bör vara ny teknik, brister i utbildning, fragmentering, regler för stöd, mediekunskap och kvotering av europeiska verk. Från mars till och med maj 2011 genomfördes ett separat samråd på nätet om framtiden för Media Mundus-programmet. Kommissionen fick in 367 svar från 51 länder[6]. Av svaren hade 86 % lämnats av yrkesverksamma i medlemsstaterna. Deltagarna i samrådet prioriterade insatser för att underlätta samproduktioner, det vill säga stöd till samproduktionsmarknader och finansiering av internationella samproduktioner. Intressenterna högprioriterade också fortbildning. Den 18 mars ägde ett offentligt samråd rum i Bryssel om Media och Media Mundus[7], med cirka 250 intressenter, bland annat filmskapare, producenter, distributörer, regissörer, utställare och filmfinansierare, som fick lägga fram synpunkter och diskutera programmets framtid. Ytterligare 900 personer följde samrådet i direktsändning. Samrådet ledde till följande huvudskaliga konstateranden: Under de tjugo år som programmet funnits har Media bidragit till en betydande förändring av det europeiska audiovisuella landskapet. De flesta europeiska filmer skulle inte ha visats utanför hemlandet utan stöd från Media; europeisk animerad film har nu en mycket viktig plats på världsmarknaden och Media har mycket stor betydelse för hur europeiska samproduktioner utvecklas. Sektorn står nu dock inför stora utmaningar och möjligheter på grund av övergången till digitalteknik och globalisering och den behöver stöd för att kunna utarbeta nya företagsmodeller och dra fördel av förändrade marknadsvillkor. Det blir mycket viktigt att man stöder projekt i hela värdekedjan och inriktar sig mer på uppbyggandet av publik, varumärken och filmkunskap. Kommissionen har också gett i uppdrag åt grupper av intressenter inom den audiovisuella sektorn att närmare undersöka inställningarna till programmet och den har anordnat konferenser och möten med olika intressenter inom ramen för filmfestivalerna i Rotterdam, Berlin och Cannes 2011. Ytterligare konferenser ägde rum med inriktning på problemet med tillgång till finansiering, med deltagande av stora grupper olika intressenter från sektorerna för audiovisuella medier, musik, förlag och videospel. I samrådet ingick också EIB-gruppen (Europeiska investeringsbanken och Europeiska investeringsfonden) samt finansinstitut. Den 3 maj 2011 anordnande kommissionen ett seminarium om att underlätta tillgång till finansiering för små och medelstora företag inom den kulturella och den kreativa sektorn, med företrädare för europeiska finansinstitut som deltar i finansieringen av små och medelstora företag som är verksamma inom dessa sektorer, företag från dessa sektorer och sakkunniga som arbetar med frågor om finansiering på detta område. Kommissionen har noga studerat inläggen i alla dessa samråd och använt dem både vid konsekvensbedömningarna och vid utformningen av det framtida programmet. 2.2. Konsekvensbedömning I förslaget har man använt sig av tre konsekvensbedömningar: en om förlängningen av det aktuella programmet Kultur, en gemensam konsekvensbedömning av de pågående Media- och Media Mundus-programmen, samt en separat konsekvensbedömning om inrättandet av en finansieringsmöjlighet för den kulturella och den kreativa sektorn. I konsekvensbedömningarna av programmen Kultur och Media kartläggs fyra gemensamma problem som den kulturella och den kreativa sektorn står inför och som måste behandlas på EU-nivå för att man ska kunna uppnå de önskade effekterna. Det första problemet är den fragmenterade marknaden på grund av Europas kulturella och språkliga mångfald, vilket leder till att dessa sektorer huvudsakligen är uppdelade enligt länder och språk och saknar en kritisk massa. För närvarande utmynnar detta i en mindre än optimal spridning över gränserna av verk och konstnärers rörlighet, samt i geografisk obalans. Det begränsar också valet för konsumenter och deras tillgång till europeiska kulturverk. Det andra problemet har att göra med att sektorn måste anpassa sig till effekterna av globaliseringen och övergången till digitalteknik. Globaliseringen har en tendens att öka koncentreringen av utbud bland ett begränsat antal globala aktörer vilket utgör ett hot mot kulturell och språklig mångfald. Övergången till digitalteknik har en massiv inverkan på hur kulturprodukter framställs, hanteras, sprids, hur man kommer åt dem, konsumerar och räknar om dem i pengar, vilket innebär både möjligheter och utmaningar, och transnationella angreppssätt skulle vara till fördel för sektorn. Det tredje problemet utgörs av bristen på jämförbara uppgifter om den kulturella sektorn på europeisk och nationell nivå. Detta har följder för samordning av den europeiska politiken som kan vara av nytta för att driva på den nationella politiken och systemiska förändringar som inte betungar EU-budgeten och fullt ut tar hänsyn till subsidiaritetsprincipen. Det fjärde problemet utgörs av svårigheterna för små och medelstora företag inom den kulturella och den kreativa sektorn att få finansiering. Detta beror på att många av deras tillgångar är immateriella, till exempel upphovsrätt, som vanligtvis inte återspeglas i bokföring (till skillnad från patent). Ett annat skäl är att kulturella verk är till skillnad från andra industriprojekt för det mesta inte massproducerade, och varje bok, opera, pjäs, film och videospel är en unik prototyp, där företagen brukar vara projektbaserade. Efter att ha bedömt ett antal valmöjligheter dras i båda konsekvensbedömningarna slutsatsen att det finns fördelar med att samla programmen Kultur, Media, Media Mundus och en ny finansieringsmöjlighet inom ett enda ramprogram i förhållande till alla andra valmöjligheter som övervägts för att uppnå de nödvändiga målen, genomslagskraften, resurseffektiviteten (resultat per spenderad euro) och enhetligheten. 3. RÄTTSLIGA ASPEKTER PÅ FÖRSLAGET Programmet kommer att som grund ha artiklarna 166, 167 och 173 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. Artikel 166 utgör grunden för EU-verksamhet inom yrkesinriktad utbildning. I artikel 167 anges EU:s behörighet inom kultur och Europeiska unionen uppmanas att agera för att bidra till att medlemsstaternas kulturer blomstrar, samtidigt som man respekterar deras nationella och regionala mångfald och framhäver det gemensamma kulturarvet samt vid behov stöder och kompletterar deras verksamhet inom kultur. I artikel 173 anges att unionen och medlemsstaterna ska säkerställa att det finns nödvändiga förutsättningar för unionsindustrins konkurrensförmåga, vilket inbegriper insatser för en miljö som främjar initiativ och företagsutveckling. Vidare fastställs det i artikel 3.3 i fördraget om Europeiska unionen att den inre marknaden och den ekonomiska tillväxten måste åtföljas av respekt för EU:s kulturella och språkliga mångfald. I EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna (artikel 22) fastställs att unionen ska respektera den kulturella och språkliga mångfalden. Slutligen erkänns unionens mandat i internationell rätt, nämligen i Unescos konvention om skydd för och främjande av mångfalden av kulturella uttryck som ingår i gemenskapens regelverk. 4. BUDGETKONSEKVENSER Den totala budgeten för insatserna (2014–2020) uppgår till 1,801 miljarder euro (i aktuella priser). 5. ÖVRIGT Det föreslagna programmet består av en ram med tre programområden, nämligen: – Ett övergripande programområde som vänder sig till alla kulturella och kreativa sektorer, med en finansieringsmöjlighet och stöd till gränsöverskridande politiskt samarbete och innovativa insatser över sektorsgränserna. – Ett programområde, Kultur, som vänder sig till den kulturella och den kreativa sektorn. – Ett programområde, Media, som vänder sig till den audiovisuella sektorn. Av det preliminära budgetanslaget går 15 % till det övergripande programområdet, 30 % till programområdet Kultur och 55 % till programområdet Media. Programmets allmänna mål blir i) att värna om och främja Europas kulturella och språkliga mångfald och ii) att stärka sektorns konkurrenskraft. På så sätt kommer programmet att bidra till Europa 2020-strategin och dess flaggskeppsinitiativ. Programmets särskilda mål är följande: – Stödja de europeiska kreativa och kulturella sektorernas förmåga att verka över gränserna, däribland genom att stärka kopplingar och nätverk mellan operatörerna. – Främja cirkulationen av kulturella och kreativa verk över gränserna och nå ut till ny publik i och utanför Europa. – Stärka den kreativa och den kulturella sektorns ekonomiska kapacitet – Stödja politiskt samarbete över gränserna för att främja utarbetande av politik, innovation, uppbyggande av publik och nya företagsmodeller. För varje programområde kommer man att ange prioriteringar och åtgärder, och man kommer att prioritera projekt som har inverkan på hela sektorn, till exempel via stöd till nya företagsmodeller, uppbyggande av nätverk och utbyte av kunskaper, särskilt om övergången till digitalteknik och globaliseringen inom dessa sektorer. Ett annat viktigt och nytt mål blir att stödja insatser för bygga upp publikintresset för europeiska verk. Kreativa Europa kommer att få en internationell dimension via följande: – Möjligheter att delta för anslutande länder, kandidatländer och potentiella kandidatländer som omfattas av anslutningsstrategin, EES-länderna, länderna som omfattas av den europeiska grannskapspolitiken och Schweiz. – Möjligheter till bilateralt samarbete med andra länder utanför EU och internationella organisationer. – Särskilda insatser riktade till yrkesverksamma på det internationella planet (integrering av Media Mundus). 6. FÖRENKLING En rad förenklingar infördes redan i förvaltningen av de pågående programmen Kultur och Media. Dock kommer ytterligare förenklingar att införas i Kreativa Europa. Man kommer att i större utsträckning använda sig av schablonbelopp, bevilja fler bidrag och ingå fler ramavtal om partnerskap, införa elektroniska ansökningsblanketter och rapportering för alla insatser och en elektronisk portal för att minska pappersexercisen för sökande och mottagare. Antalet huvudkategorier av instrument och inbjudningar att lämna projektförslag som hanteras av genomförandeorganet för utbildning, audiovisuella medier och kultur inom programområdet Kultur kommer att minskas från nio till fyra. Driftsbidrag som har vållat huvudbry för sökande och mottagare kommer att ersättas med projektbidrag. Finansieringsmöjligheten kommer att leda till en bättre användning av EU-medel genom sin hävstångseffekt och genom att återanvända revolverande fonder, vilket kommer att vara mer effektivt för kommissionen än de vanliga bidragen. Ytterligare en viktig förenkling blir sammanslagningen av de två informationsnätverken för att man ska få skalfördelar, bättre genomsynlighet för allmänheten genom att det bara finns en EU-ingångspunkt, nämligen Kreativa Europa Desk. Inrättandet av en enda programkommitté kan också bidra till en mer kostnadseffektiv och smidig ledningsstruktur för programmet, inte bara genom att spara genomförandekostnader utan också via mer resurseffektivitet tack vare bättre synergieffekter mellan relevanta åtgärder och sektorer. 2011/0370 (COD) Förslag till EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING om inrättande av programmet Kreativa Europa (Text av betydelse för EES) EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 167.5 första strecksatsen, artikel 173.3 samt artikel 166.4, med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, efter att ha överlämnat förslaget till medlemsstaternas parlament, med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande, med beaktande av Regionkommitténs yttrande, i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet, och av följande skäl: (1) Fördraget om Europeiska unionens funktionssätt syftar till en allt närmare union mellan Europas folk och ger bland annat unionen i uppgift att bidra till att medlemsstaternas kulturer blomstrar alltmedan man respekterar deras nationella och regionala mångfald, och samtidigt ser till att förutsättningarna för unionens konkurrenskraft är på plats. I detta hänseende stöder unionen, där detta är nödvändigt, medlemsstaternas insatser som syftar till att respektera den kulturella och språkliga mångfalden, förstärka konkurrenskraften i Europas kulturella och kreativa sektorer och underlätta anpassningen till förändringar i näringslivet, särskilt genom yrkesinriktad utbildning. (2) Europeiska unionens stöd till den kreativa och den kulturella sektorn bygger på erfarenheterna från följande program och insatser: Europaparlamentets och rådets beslut nr 1855/2006/EG av den 12 december 2006 om inrättande av programmet Kultur (2007–2013)[8], Europaparlamentets och rådets beslut nr 1718/2006/EG av den 15 november 2006 om genomförandet av ett stödprogram för den europeiska audiovisuella sektorn (Media 2007) [9], Europaparlamentets och rådets beslut nr 1041/2009/EG av den 21 oktober 2009 om inrättande av ett program för audiovisuellt samarbete med yrkesverksamma från tredjeländer (Media Mundus 2011–2013)[10], Europaparlamentets och rådets beslut nr 1622/2006/EG[11] av den 24 oktober 2006 om inrättande av en gemenskapsåtgärd för evenemanget Europeisk kulturhuvudstad för åren 2007 till 2019 samt rådets beslut nr xy/2011[12] om det europeiska kulturarvsmärket. (3) I ”En europeisk agenda för en kultur i en alltmer globaliserad värld”[13] som godkändes av rådet i resolutionen av den 16 november 2007[14] anges målen för Europeiska unionens framtida verksamhet inom den kreativa och den kulturella sektorn. Verksamheten syftar till att främja kulturell mångfald och dialogen mellan kulturerna, att främja kulturen som en katalysator för kreativitet inom ramen för tillväxt och sysselsättning och som ett väsentligt inslag i unionens internationella förbindelser. (4) Vad gäller Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och i synnerhet artiklarna 11 och 21 utgör den kreativa och den kulturella sektorn ett viktigt bidrag i kampen mot alla slag av diskriminering, inbegripet rasism och främlingsfientlighet och de är viktiga plattformar för yttrandefriheten. I artikel 22 föreskrivs skyldigheten att respektera den kulturella och språkliga mångfalden. (5) Unescos konvention om främjande av och skydd för mångfalden av kulturella uttryck som trädde i kraft den 18 mars 2007, och som Europeiska unionen är part i, syftar till att stärka det internationella samarbetet, däribland internationella avtal om samproduktion och samdistribution, och solidaritet för att främja alla länders kulturella uttryck. (6) Europeiska unionen har varit medlem i Världshandelsorganisationen sedan den 1 januari 1995 och har därför en allmän skyldighet att efterleva åtagandena i WTO-avtalen. (7) I Europeiska kommissionens meddelande[15] om en strategi för smart och hållbar tillväxt för alla (Europa 2020-strategin) fastställs en strategi som syftar till att göra EU till en smart och hållbar ekonomi för alla med en hög nivå av sysselsättning, produktivitet och social sammanhållning. I sitt arbetsdokument för samrådet om strategin noterade kommissionen att EU måste tillhandahålla mer attraktiva ramvillkor för innovation och kreativitet, däribland incitament för tillväxt för kunskapsbaserade företag och bättre finansiering för den kulturella och den kreativa sektorn. (8) Europeiska unionens stöd till den kreativa och den kulturella sektorn bygger på de omfattande erfarenheterna som förvärvats inom programmen Kultur, Media och Media Mundus. Programmen övervakades regelbundet och utvärderades at externa experter, och det har hållits offentliga samråd kring deras framtid. (9) Det framgår av dessa övervakningar, utvärderingar och samråd att programmen Kultur, Media och Media Mundus har en mycket viktig uppgift när det gäller att värna om och främja Europas kulturella och språkliga mångfald och att de är av betydelse för den kreativa och den kulturella sektorns behov, men också att varje nytt programs mål bör anpassas till målen för Europa 2020. Det framgår också av dessa utvärderingar och samråd, samt av olika oberoende undersökningar, särskilt undersökningen om den kreativa och den kulturella sektorns företagardimension, att dessa sektorer står inför gemensamma utmaningar, nämligen en mycket fragmenterad marknad, effekterna av övergången till digitalteknik och globaliseringen, svårigheter att få finansiering och brister på jämförbara uppgifter, vilka alla kräver insatser på unionsnivå. (10) Den kreativa och den kulturella sektorn i Europa är till sin natur splittrade mellan olika länder och språk. Å ena sidan leder fragmenteringen till kulturell mångfald och en hög grad av oberoende, vilket låter de olika kulturella traditioner som bildar mångfalden i vårt europeiska kulturarv komma till tals. Å den andra sidan leder fragmenteringen till en begränsad och mindre än optimal cirkulation för kulturella och konstnärliga verk och operatörer i och utanför unionen, till geografisk obalans och följaktligen till ett begränsat val för konsumenten. (11) Övergången till digitalteknik har en mycket stark effekt på hur kulturella och kreativa varor och tjänster framställs, sprids, konsumeras och omräknas i pengar. Dessa förändringar erbjuder stora möjligheter för den kulturella och den kreativa sektorn i Europa. Lägre distributionskostnader, nya distributionskanaler och nya möjligheter för nischprodukter kan underlätta tillgång och öka cirkulationen i hela världen. För att ta vara på dessa möjligheter och anpassa sig till det läge som övergången till digitalteknik skapar måste den kulturella och den kreativa sektorn utarbeta nya färdigheter och de behöver bättre tillgång till finansiering för att uppgradera sin utrustning, utarbeta nya produktions- och distributionsmetoder och anpassa sina företagsmodeller. (12) Rådande distributionsrutiner ligger till grund för systemet för filmfinansiering. Det finns dock ett allt större behov att främja framväxten av attraktiva legala erbjudanden på nätet och uppmuntra till innovation. Därför är det väsentligt att främja flexibilitet i nya distributionssätt för att göra nya företagsmodeller möjliga. (13) En av de största utmaningarna för den kulturella och den kreativa sektorn, särskilt små operatörer, däribland små och medelstora företag och mikroföretag, är deras svårighet att anskaffa de medel de behöver för att bekosta sin verksamhet, växa, behålla sin konkurrenskraft eller bli verksamma på det internationella planet. Medan detta är en vanlig utmaning för små och medelstora företag allmänt sett, är situationen avsevärt svårare i den kulturella och den kreativa sektorn på grund av att många av dess tillgångar är immateriella, deras verksamhet handlar om prototyper, operatörerna inom sektorn inte är beredda att investera och inte heller finansinstitut investerar i tillräcklig utsträckning. (14) Som pilotprojekt är alliansen för europeiska kreativa sektorer ett sektorsövergripande politiskt initiativ som i första hand kommer att stödja de kreativa företagen på politisk nivå. Projektet syftar till att anskaffa ytterligare medel för kreativa företag och främja efterfrågan på dessa företags tjänster hos andra företag och sektorer. Man kommer att testa nya verktyg för bättre stöd till innovation inom kreativa företag och detta kommer att överföras till ett politiskt kunskapsforum bestående av intressenter på europeisk, nationell och regional nivå. (15) Det finns ett behov av att samla de enskilda unionsprogram som för närvarande finns inom den kulturella och den kreativa sektorn i ett enda övergripande ramprogram för att på ett mer slagkraftigt sätt stödja operatörer i dessa sektorer så att de kan ta till vara de möjligheter som övergången till digitalteknik och globaliseringen erbjuder, samt hjälpa dem ta itu med de frågor som för närvarande leder till en fragmentering av marknaden. För att programmet ska bli slagkraftigt bör man med hjälp av skräddarsydda tillvägagångssätt inom oberoende programområden ta hänsyn till de olika undersektorernas specifika natur, deras olika målgrupper och specifika behov. (16) Europeiska kulturhuvudstäder och Europeiska kulturarvsmärket bidrar till en starkare känsla av att tillhöra ett gemensamt kulturområde och till att framhäva kulturarvets värde. Dessa två EU-insatser bör få finansiering. (17) Deltagandet i programmet kommer att vara öppet för anslutande länder, kandidatländer och potentiella kandidatländer som omfattas av anslutningsstrategin, i enlighet med de allmänna principer, villkor och förfaranden för dessa länders deltagande i Europeiska unionens program som fastställs i ramavtalen, associeringsrådens beslut eller liknande avtal; för de Eftaländer som är parter i EES-avtalet samt för de länder som omfattas av den europeiska grannskapspolitiken i enlighet med de förfaranden som beslutas med dessa länder i enlighet med ramavtalen om deras deltagande i EU-program. Schweiz deltagande beror på särskilda arrangemang med det landet. (18) Programmet bör dessutom vara öppet för bilateralt eller multilateralt samarbete med andra länder utanför EU på grundval av tilläggsanslag som ska fastställas. (19) Man bör främja samarbete mellan programmet och internationella organisationer inom den kulturella och den audiovisuella sektorn som Unesco, Europarådet och i synnerhet Eurimages, OECD och Världsorganisationen för den internationella äganderätten (WIPO). (20) Man måste säkerställa att alla insatser inom programmet har ett europeiskt mervärde , att de kompletterar medlemsstaternas verksamhet samt överensstämmer med artikel 167.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och med annan EU-verksamhet, särskilt inom utbildning, forskning och innovation, industri- och sammanhållningspolitik, turism och yttre förbindelser. (21) I denna förordning fastställs för programmets hela löptid en finansieringsram som särskild referens enligt punkt [17] i det interinstitutionella avtalet av den XX/YY/201Z mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning för budgetmyndigheten under det årliga budgetförfarandet. (22) I enlighet med rådets förordning (EG) nr 58/2003 av den 19 december 2002 om stadgar för de genomförandeorgan som ansvarar för vissa uppgifter som avser förvaltningen av gemenskapsprogram har kommissionen sedan 2009 anförtrott genomförandeorganet för utbildning, audiovisuella medier och kultur genomförandeuppgifter för förvaltningen av programmet för gemenskapsverksamhet inom utbildning, audiovisuella medier och kultur. Kommissionen får därför med ledning av en analys om kostnadseffektivitet använda ett befintligt genomförandeorgan för genomförandet av programmet Kreativa Europa 2014-2020, enligt vad som föreskrivs i rådets förordning (EG) nr 58/2003 av den 19 december 2002 om stadgar för de genomförandeorgan som ansvarar för vissa uppgifter som avser förvaltningen av gemenskapsprogram. (23) Vid genomförandet av programmet bör man ta hänsyn till den kulturella och den kreativa sektorns specifika natur, och man bör särskilt se till att de administrativa och finansiella förfarandena förenklas. (24) Vad gäller rådets förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 och Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1073/1999 samt Europeiska bedrägeribekämpningsbyrån (Olaf) bör lämpliga åtgärder utarbetas och genomföras för att förhindra bedrägerier samt för att driva in medel som gått förlorade, betalats ut på felaktiga grunder eller använts felaktigt. (25) Enligt kommissionens rapport om effekterna av Europaparlamentets och rådets beslut om ändring av de rättsliga grunderna för EU-programmen inom livslångt lärande, kultur, ungdom och medborgarskap av den 30 juli 2010 har den avsevärt förkortade tiden för ansökningsförfaranden ökat programmens effektivitet. Denna slags förenkling bör fortsättas. (26) För att säkerställa enhetliga förhållanden för genomförandet av detta program bör genomförandebefogenheterna delegeras till kommissionen och de bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter [16]. (27) Enligt principerna för resultatbedömning bör förfarandena för övervakning och utvärdering av programmet inbegripa utförliga årliga rapporter och hänvisa till specifika, mätbara, uppnåeliga, relevanta och tidsbundna mål och indikatorer som fastställs i denna förordning. (28) Europeiska unionens finansiella intressen bör skyddas genom proportionella åtgärder under hela utgiftscykeln, inbegripet förebyggande, spårande och undersökning av felaktigheter, indrivande av medel som gått förlorade, betalats ut eller använts felaktigt och straff där detta är lämpligt. (29) Det bör fastställas åtgärder för övergången från programmen Kultur 2007, Media 2007 och Media Mundus till det program som inrättas genom denna förordning. (30) Med hänsyn till de föreslagna insatsernas transnationella och internationella natur kan målen för denna förordning inte i tillräcklig utsträckning uppnås av medlemsstaterna själva. Med tanke på skalfördelar och de förväntade effekterna av de insatserna kan transnationella resultat bättre uppnås genom verksamhet på unionsnivå. Unionen får anta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen enligt artikel 5 i fördraget. Enligt proportionalitetsprincipen som fastställs i den artikeln går inte denna förordning utöver det som är nödvändigt för att uppnå målen att värna om och främja Europas kulturella och språkliga mångfald och stärka den kulturella och den kreativa sektorns konkurrenskraft under tiden 1 januari 2014–31 december 2020. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. KAPITEL I Allmänna bestämmelser Artikel 1 Syfte Genom denna förordning inrättas för tiden 1 januari 2014-31 december 2020 programmet Kreativa Europa, nedan kallat programmet, för att stödja den kulturella och den kreativa sektorn i Europa. Artikel 2 Definitioner I denna förordning avses med följande: 1. den kulturella och den kreativa sektorn: alla sektorer vars verksamhet bygger på kulturella värden eller konstnärliga och kreativa uttryck, oavsett om denna verksamhet är marknadsorienterad eller inte, och oavsett vilken struktur som genomför den. I verksamheten ingår skapande, produktion, verksamhet och bevarande av varor och tjänster som förkroppsligar kulturella, konstnärliga eller kreativa uttryck, samt närliggande uppgifter som utbildning, förvaltning eller reglering. I den kulturella och den kreativa sektorn ingår i synnerhet arkitektur, arkiv och bibliotek, konsthantverk, audiovisuell produktion (till exempel film, television, videospel och multimedia), kulturarv, konstnärlig utformning, festivaler, musik, scenkonst, förlagsverksamhet, radio och bildkonst. 2. operatör: en yrkesverksam person, en organisation, ett företag eller en institution som är verksam inom den kulturella och den kreativa sektorn. 3. finansiella förmedlare: finansinstitut som tillhandahåller eller planerar att tillhandahålla lånemöjligheter eller ytterligare sakkunskap för den kulturella och den kreativa sektorn. Artikel 3 Europeiskt mervärde 1. Programmet ska endast stödja insatser och verksamhet som har ett möjligt europeiskt mervärde och bidrar till att uppnå målen i Europa 2020-strategin och dess flaggskeppsinitiativ. 2. Det europeiska mervärdet ska särskilt säkerställas med hjälp av följande: a) Verksamhetens transnationella natur och effekterna av dess resultat som kompletterar nationella och internationella program samt andra EU-program. b) Skalfördelar och kritisk massa som EU-stödet kan främja och skapa hävstångseffekter för ytterligare finansiering. c) Samarbete över gränserna som främjar mer omfattande, snabba och effektiva reaktioner på globala utmaningar och har långsiktiga systemeffekter på hela området. d) Säkerställande av att det finns mer rättvisa spelregler inom den europeiska kulturella och kreativa sektorn genom att man tar hänsyn till länder med låg produktionsförmåga och/eller länder med begränsat geografiskt eller språkligt område. Artikel 4 Programmets allmänna mål Programmets allmänna mål ska vara följande: a) Främja arbetet med att värna om och marknadsföra Europas kulturella och språkliga mångfald. b) Stärka den kulturella och den kreativa sektorns konkurrenskraft för att främja smart och hållbar tillväxt för alla. Artikel 5 Programmets särskilda mål Programmets särskilda mål ska vara följande: a) Stödja den europeiska kulturella och kreativa sektorns förmåga att verka över gränserna. b) Främja cirkulationen över gränserna för kulturella och kreativa verk och operatörer och nå ut till ny publik i och utanför Europa. c) Stärka den kulturella och den kreativa sektorns ekonomiska kapacitet, särskilt små och medelstora företag och organisationer. d) Stödja politiskt samarbete över gränserna för att främja utarbetandet av politik, innovation, uppbyggande av publik och nya företagsmodeller. Artikel 6 Programmets struktur Programmet ska bestå av följande programområden: a) Ett övergripande programområde avsett för alla kulturella och kreativa sektorer. b) Ett programområde, Kultur, avsett för den kulturella och den kreativa sektorn. c) Ett programområde, Media, avsett för den audiovisuella sektorn. KAPITEL II Det övergripande programområdet Artikel 7 Möjligheten för den kulturella och den kreativa sektorn 1. Kommissionen ska inrätta en möjlighet för den kulturella och den kreativa sektorn, som drivs inom ramen för ett unionsskuldebrev för små och medelstora företag. Möjligheten ska ha följande prioriteringar: a) Underlätta tillgången till finansiering för små och medelstora företag och organisationer i den kulturella och den kreativa sektorn i Europa. b) Förbättra i detta syfte finansinstitutens förmåga att bedöma kulturella och kreativa projekt, vilket inbegriper tekniskt bistånd och åtgärder för arbete i nätverk. 2. Prioriteringarna ska genomföras i enlighet med bilaga I. Artikel 8 Politiskt samarbete över gränserna För att främja utarbetandet av politik, innovation, uppbyggande av publik och företagsmodeller inom den kulturella och den kreativa sektorn ska kommissionen genomföra följande stödåtgärder för det politiska samarbetet över gränserna: a) Utbyte över gränserna av erfarenheter och kunnande om nya företagsmodeller, lärande av varandra och nätverksarbete bland kulturoperatörer och beslutsfattare som är kopplade till utvecklingen av den kulturella och den kreativa sektorn. b) Uppgifter om marknaden, undersökningar, färdigheter för framförhållning och arbetsverktyg, utvärderingar, analyser av politiken och stöd till statistiska undersökningar. c) Medlemsavgifter till Europeiska audiovisuella observationsorganet för att främja insamlingen av uppgifter och analyser i den kulturella och den kreativa sektorn. d) Testande av nya och sektorsövergripande affärsmetoder när det gäller finansiering, distribution och omräkning av kreativa verk i pengar. e) Konferenser, seminarier och politisk dialog, däribland inom kultur- och mediekunskap. f) Stöd till de nationella medlemmarna i nätverket av Kreativa Europa-desk i utförandet av följande uppgifter: – Främja programmet Kreativa Europa på nationell nivå. – Bistå den kulturella och den kreativa sektorn i samband med programmet Kreativa Europa och tillhandahålla information om de olika EU-stöden. – Främja gränsöverskridande samarbete mellan yrkesverksamma, institutionsplattformar och nätverk i den kulturella och den kreativa sektorn. – Stödja kommissionen genom att bistå den beträffande den kulturella och den kreativa sektorn i medlemsstaterna, till exempel genom att tillhandahålla uppgifter om dessa sektorer. – Stödja kommissionen genom att se till att det finns god kommunikation om och spridning av programmets resultat och effekter. KAPITEL III Programområdet Kultur Artikel 9 Prioriteringar för programområdet Kultur 1. Följande prioriteringar ska stärka sektorns kapacitet: a) Stöd till insatser som ger operatörerna de färdigheter och kunskaper som främjar anpassningen till digitalteknik, inbegripet testande av nya tillvägagångssätt för att bygga upp publik och företagsmodeller. b) Stöd till insatser till förmån för operatörerna som möjliggör en karriär på det internationella planet, i och utanför Europa. c) Stöd till insatser för att stärka europeiska operatörer och internationella nätverk inom kultur för att underlätta tillträdet till nya yrkesmöjligheter. 2. För att främja cirkulation över gränserna ska prioriteringarna vara följande: a) Stöd till internationella turnéer, evenemang och utställningar. b) Stöd till cirkulation för europeisk litteratur. c) Stöd till uppbyggande av publik som ett sätt att främja intresset för europeiska kulturella verk. Artikel 10 Stödåtgärder för programområdet Kultur Programområdet Kultur ska stödja följande åtgärder: a) Samarbetsåtgärder där man för samman operatörer från olika länder i verksamhet inom eller över sektorerna. b) Verksamhet som utförs av europeiska organ, som omfattar nätverk med operatörer från olika länder. c) Verksamhet som utförs av organisationer som tillhandahåller en europeisk plattform för att främja och utveckla nya begåvningar och främja cirkulationen av konstnärer och verk, och som har storskalig genomslagskraft inom hela systemet. d) Stöd till översättning av skönlitteratur. e) Särskilda insatser för att ge större synlighet åt de europeiska kulturernas rikedom och mångfald och främja dialogen mellan kulturer och ömsesidig förståelse, till exempel via europeiska kulturpriser, europeiska kulturarvsmärket och de europeiska kulturhuvudstäderna. KAPITEL IV Programområdet Media Artikel 11 Prioriteringar för programområdet Media 1. Följande ska prioriteras för att stärka sektorns kapacitet: a) Underlätta förvärvandet av färdigheter och utvecklingen av nätverk, och i synnerhet uppmuntra till användning av digitalteknik för att säkerställa anpassningen till utvecklingen på marknaden. b) Öka kapaciteten hos operatörerna inom den audiovisuella sektorn att utarbeta audiovisuella verk som har potential att cirkulera i och utanför Europa och underlätta europeisk och internationell samproduktion, däribland med TV-bolag. c) Uppmuntra till utbyten mellan företag genom att underlätta tillträdet till marknader och ge operatörerna inom den audiovisuella sektorn affärsverktyg för deras projekt ska synas bättre på de europeiska och internationella marknaderna. 2. Följande ska prioriteras för att främja cirkulation av verk över gränserna: a) Stödja biografdistribution genom marknadsföring över gränserna, varumärkning, distribution och visning av audiovisuella projekt. b) Stödja marknadsföring och distribution över gränserna på nätplattformar. c) Stödja uppbyggande av publik för att främja intresset för audiovisuella verk, i synnerhet via marknadsföring, evenemang, filmkunskap och festivaler. d) Främja flexibilitet i nya distributionssätt för att möjliggöra nya företagsmodeller. Artikel 12 Stödåtgärder för programområdet Media Programområdet Media ska stödja följande åtgärder: a) Stöd till utvecklingen av ett heltäckande utbud av initiativ för förvärv av nya färdigheter, kunskapsdelning och arbete i nätverk. b) Stöd till operatörerna inom den audiovisuella sektorn för att de ska utarbeta europeiska audiovisuella verk med större potential att cirkulera över gränserna. c) Stöd till verksamhet som syftar till att underlätta europeisk och internationell samproduktion, inbegripet för TV. d) Tillträde till handelsevenemang och marknader för yrkesverksamma inom den audiovisuella sektorn och användningen av företagsverktyg på nätet i och utanför Europa. e) Inrättande av stödsystem för distribution av europeiska filmer som gjorts utanför det egna landet på alla plattformar och för internationell försäljning. f) Underlättande av cirkulationen av europeiska filmer i hela världen och av internationella filmer i Europa på alla plattformar. g) Stöd till ett europeiskt nätverk av biografägare som visar en avsevärd andel av europeiska filmer som gjorts utanför det egna landet, inbegripet integreringen av digitalteknik. h) Stöd till initiativ som presenterar och främjar en mångfald av europeiska audiovisuella verk. i) Stöd till verksamhet som syftar till att öka publikens kunskap och intresse. j) Stöd till innovativa insatser där man testar nya företagsmodeller och verktyg på områden som kan komma att påverkas av införandet och användningen av digitalteknik. KAPITEL V Resultat och spridning Artikel 13 Enhetlighet och komplementaritet 1. Kommissionen ska i samarbete med medlemsstaterna se till att det finns enhetlighet och komplementaritet med följande: a) Relevant EU-politik, särskilt inom utbildning, sysselsättning, hälso- och sjukvård, forskning och innovation, näringsliv, turism, rättsliga frågor och biståndspolitik. b) Annan relevant EU-finansiering inom kultur- och mediepolitik, särskilt Europeiska socialfonden, Europeiska regionalutvecklingsfonden, forsknings- och innovationsprogrammen, samt de finansieringsinstrument som är kopplade till rättsliga frågor och medborgarskap, program för externt samarbete och instrument inför anslutningen. I synnerhet blir det viktigt att se till att det vid genomförandet finns synergieffekter mellan programmet och de nationella och regionala strategierna för smart specialisering. 2. Denna förordning ska tillämpas och genomföras med beaktande av unionens internationella åtaganden. Artikel 14 Övervakning och utvärdering 1. Kommissionen ska se till att programmet Kreativa Europa regelbundet övervakas och utvärderas i förhållande till följande resultatindikatorer. Man måste ta hänsyn till att resultaten beror på den kompletterande effekten av annan verksamhet på europeisk och nationell nivå som påverkar den kulturella och den kreativa sektorn: a) Indikatorer för de allmänna mål som avses i artikel 4: – Sektorns andel av sysselsättning och BNP. – Procentandel personer som anger att de har tillgång till europeiska kulturella verk. b) Indikatorer för de särskilda mål som avses i artikel 5: Vad gäller målet med stöd till kapaciteten i den europeiska kulturella och den kreativa sektorn som avses i artikel 5 punkt a: – Internationalisering av operatörer inom kultur och antalet inrättade transnationella partnerskap. – Antalet tillfällen till lärande som konstnärer eller kulturoperatörer fått och som gett dem bättre färdigheter och anställbarhet. Vad gäller målet med främjandet av cirkulation av kulturella och kreativa verk och operatörer över gränserna och att nå ut till ny publik i och utanför Europa som avses i artikel 5 punkt b: Programområdet Kultur: – Antalet personer som nåtts direkt eller indirekt av projekten som får stöd ur programmet. Programområdet Media: – Antal inträden till visningar av europeiska filmer i och utanför Europa (på de tio viktigaste icke-europeiska marknaderna). – Procentandel europeiska audiovisuella verk som visas på biografer, TV och på digitala plattformar. Vad gäller målet med att stärka den kulturella och den kreativa sektorns ekonomiska kapacitet som avses i artikel 5 punkt c: – Volym av lån som beviljats inom ramen för finansieringsmöjligheten. – Antal och geografisk fördelning av finansinstitut som tillhandahåller finansiering till den kulturella och den kreativa sektorn. – Antal, nationellt ursprung och undersektorer för slutmottagare som utnyttjar finansieringsmöjligheten . Vad gäller målet med stöd till gränsöverskridande politiskt samarbete som avses i artikel 5 punkt d: – Antalet medlemsstater som använder sig av resultaten av den öppna samordningsmetoden i utformningen av sin nationella politik, och antalet nya initiativ. 2. Resultaten av övervakningen och utvärderingen ska användas vid genomförandet av programmet. 3. Utvärderingen ska ha den rätta omfattningen och genomföras i god tid för att kunna användas vid beslutsfattandeprocessen. a) Förutom den regelbundna övervakningen ska kommissionen senast i slutet av 2017 upprätta en rapport på grundval av en extern utvärdering för att bedöma hur effektivt man uppnått målen, resurseffektiviteten i programmet och dess europeiska mervärde i syfte att fatta beslut om att förlänga, ändra eller avbryta programmet. Utvärderingen ska ta upp möjligheterna till förenkling, programmets interna och externa konsekvens, hur relevanta samtliga mål är för framtiden samt hur åtgärderna bidrar till unionens prioriteringar om smart och hållbar tillväxt för alla. I utvärderingen ska hänsyn tas till utvärderingsresultaten om de långsiktiga effekterna av Europaparlamentets och rådets beslut nr 1855/2006/EG, beslut nr 1718/2006/EG och beslut nr 1041/2009/EG. b) Kommissionen ska utvärdera åtgärdernas inverkan på längre sikt och hållbarheten i åtgärdernas effekter i syfte att fatta beslut om att förlänga, ändra eller avbryta ett påföljande program. Artikel 15 Kommunikation och spridning 1. De ansvariga för projekt som får bidrag ur programmet ska se till att uppgifter om den unionsfinansiering de fått och om resultaten kommuniceras och sprids. 2. Nätverket för Kreativa Europa-desk som avses i artikel 8 f ska se till att uppgifter beträffande deras land om den unionsfinansiering de fått och om resultaten kommuniceras och sprids. KAPITEL VI Tillträde till programmet Artikel 16 Bestämmelser om tredjeländer och internationella organisationer 1. Programmet ska främja kulturell mångfald på internationell nivå i linje med Unescos konvention från 2005 om skydd för och främjande av mångfalden av kulturella uttryck. 2. Programområdena ska vara öppna för deltagare från följande länder under förutsättning att villkoren uppfylls, inbegripet för programområdet Media villkoren i direktiv 2010/13/EU om samordning av vissa bestämmelser som fastställs i medlemsstaternas lagar och andra författningar om tillhandahållande av audiovisuella medietjänster, och att ytterligare tilläggsanslag betalas: a) Anslutande länder, kandidatländer och de potentiella kandidatländer som omfattas av anslutningsstrategin, i enlighet med de allmänna principer, villkor och förfaranden för dessa länders deltagande i Europeiska unionens program som fastställs i ramavtalen, associeringsrådets beslut eller liknande avtal. b) Eftaländer som är medlemmar i EES-området enligt bestämmelserna i EES-avtalet. c) Schweiz, på grundval av ett bilateralt avtal som ska slutas med det landet. d) Länderna som ingår i det europeiska grannskapsområdet, enligt de förfaranden som fastställs med dessa länder enligt ramavtal om deras deltagande i Europeiska unionens program. 3. Programmet ska vara öppet för bilateralt eller multilateralt samarbete som riktas till utvalda länder eller regioner på grundval av tilläggsanslag. 4. Programmet ska tillåta samarbete och gemensam verksamhet med länder som inte deltar i programmet och med internationella organisationer som är verksamma inom den kulturella och den kreativa sektorn, till exempel Unesco, Europarådet, OECD och Världsorganisationen för den internationella äganderätten (WIPO) på grundval av gemensamma bidrag till förverkligandet av programmets mål. KAPITEL VII Genomförandebestämmelser Artikel 17 Genomförande av programmet Kommissionen ska för att genomföra programmet anta årliga arbetsprogram genom genomföranderättsakter i enlighet med det rådgivande förfarande som avses i artikel 18.2. I det årliga arbetsprogrammet ska man ange mål, förväntade resultat, genomförandemetod och det sammanlagda beloppet i finansieringsplanen. Arbetsprogrammen ska också innehålla en beskrivning av de insatser som ska finansieras, vilket belopp som är avsett för varje insats och en preliminär tidsplan för genomförandet. För bidrag ska arbetsprogrammen ska ange prioriteringarna, huvudkriterierna för utvärdering och högsta andel samfinansiering. Artikel 18 Kommittéförfarande 1. Kommissionen ska bistås av programkommittén för Kreativa Europa. Den kommittén ska vara en kommitté enligt förordning (EU) nr 182/2011. 2. Vid hänvisningar till detta stycke ska artikel 4 i förordning (EU) nr 182/2011 gälla. Artikel 19 Finansiella bestämmelser 1. Finansieringsramen för genomförandet av programmet för den tid som anges i Artikel 1.1 fastställs till 1 801 000 000 euro. 2. Det finansiella anslaget för programmet får också omfatta utgifter i samband med den förberedelse, övervakning, kontroll, revision och utvärdering som är direkt nödvändiga för programmets förvaltning och för att uppnå dess mål; i synnerhet undersökningar, expertmöten, information och kommunikation, inbegripet övergripande kommunikation om Europeiska unionens politiska prioriteringar där de är kopplade till de allmänna målen i denna förordning, kostnader i samband med IT-nätverk som är inriktade på bearbetning och utbyte av information, tillsammans med alla andra kostnader för tekniskt och administrativt bistånd som kommissionen har för förvaltningen av programmet. 3. Det finansiella anslaget får också täcka utgifter för tekniskt och administrativt bistånd som är nödvändiga för att säkerställa övergången mellan programmet och de åtgärder som antagits enligt Europaparlamentets och rådets beslut nr 1855/2006/EG, nr 1718/2006/EG och nr 1041/2009/EG. Vid behov får anslag föras in i budgeten efter 2020 för att täcka liknande utgifter så att insatser som ännu inte avslutats den 31 december 2020 kan förvaltas. 4. Kommissionen ska genomföra unionens finansiella stöd i enlighet med förordning XX/2012 [budgetförordningen]. 5. I motiverade fall får kommissionen betrakta kostnader som är direkt kopplade till genomförandet av den verksamhet som får stöd som bidragsberättigande även om kostnaderna uppkom för bidragsmottagaren innan ansökningen om finansiering lämnades in. Artikel 20 Skyddet av Europeiska unionens ekonomiska intressen 1. Kommissionen ska agera för att skydda Europeiska unionens ekonomiska intressen mot bedrägeri, korruption och annan olaglig verksamhet vid genomförandet av åtgärder som finansieras enligt den här förordningen, genom att vidta förebyggande åtgärder, utföra effektiva kontroller och – om oriktigheter upptäckts – återkräva felaktigt utbetalda medel, samt vid behov fastställa effektiva, proportionella och avskräckande påföljder. 2. Kommissionen, dess företrädare och revisionsrätten ska ha rätt att utföra revision genom att granska stödjande handlingar och utföra kontroller på plats hos alla stödmottagare, uppdragstagare och underleverantörer som erhållit EU-finansiering. Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) får, i enlighet med förordning (Euratom, EG) nr 2185/96, utföra kontroller på plats och inspektioner hos ekonomiska aktörer som direkt eller indirekt berörs av EU-finansiering, i syfte att utröna om bidragsavtal, bidragsbeslut eller andra avtal som finansieras med EU-medel påverkats av bedrägeri, korruption eller annan olaglig verksamhet som skadat Europeiska unionens ekonomiska intressen. 3. Utan att det påverkar tillämpningen av första och andra stycket ska rätten att utföra revision, granskning av handlingar och kontroller på plats uttryckligen tillerkännas kommissionen, revisionsrätten och Olaf i sådana samarbetsavtal med tredjeland eller internationella organisationer, bidragsavtal, bidragsbeslut och andra avtal som ingås med tillämpning av den här förordningen. Förordning XX/2012 [budgetförordningen]. KAPITEL VIII Slutbestämmelser Artikel 21 Upphävande och övergångsbestämmelser 1. Europaparlamentets och rådets beslut nr 1855/2006/EG, nr 1718/2006/EG och nr 1041/2009/EG ska upphöra att gälla med verkan från och med den 1 januari 2014. 2. Den verksamhet som påbörjas före den 31 december 2013 på grundval av Europaparlamentets och rådets beslut nr 1855/2006/EG, nr 1718/2006/EG och nr 1041/2009/EG ska förvaltas fram tills dess att den avslutas i enlighet med bestämmelserna i de besluten. Artikel 22 Ikraftträdande Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Den ska tillämpas från och med den 1 januari 2014. Utfärdad i Bryssel På Europaparlamentets vägnar På rådets vägnar Ordförande Ordförande BILAGA I FORMERNA FÖR GENOMFÖRANDET AV MÖJLIGHETEN I DEN KULTURELLA OCH DEN KREATIVA SEKTORN Kommissionen ska inrätta en finansieringsmöjlighet för den kulturella och den kreativa sektorn som ska drivas inom ramen för ett EU-skuldebrev för små och medelstora företag. Detta ekonomiska stöd ska vara reserverat för små och medelstora företag och organisationer som verkar inom den kulturella och den kreativa sektorn. 1. Uppgifter Finansieringsmöjligheten för den kulturella och den kreativa sektorn ska utföra följande uppgifter: a) Tillhandahålla garantier till lämpliga finansförmedlare i alla länder som deltar i programmet Kreativa Europa. b) Tillhandahålla ytterligare sakkunskap till finansförmedlare samt förmåga att bedöma risker för operatörer i den kulturella och den kreativa sektorn. 2. Urval av finansförmedlare Finansförmedlarna ska väljas ut i enlighet med de bästa rutinerna på marknaden och med hänsyn till effekterna på följande: – Volymen av finansiering med lån som ställs till förfogande för den kulturella och den kreativa sektorn, och/eller – tillgången till finansiering för operatörer inom den kulturella och den kreativa sektorn, och/eller – risktagandet i finansieringen av operatörer inom den kulturella och den kreativa sektorn för den berörda finansförmedlaren. 3. Varaktighet för finansieringsmöjligheten för den kulturella och den kreativa sektorn Individuella garantier får ha en löptid på upp till 10 år. I enlighet med artikel 18.2 i förordning XX/2012 [budgetförordningen] ska de inkomster och återbetalningar som garantierna ger upphov till tilldelas finansieringsmöjligheten. För finansieringsmöjligheter som redan inrättats under den föregående fleråriga finansieringsramen ska de inkomster och återbetalningar som genererats av verksamhet som påbörjades under den föregående perioden tilldelas finansieringsmöjligheten under den löpande perioden. 4. Uppbyggande av kapacitet Uppbyggandet av kapacitet inom möjligheten för den kulturella och den kreativa sektorn består huvudsakligen i tillhandahållandet av experttjänster till finansförmedlarna som undertecknar ett låneavtal inom möjligheten för den kulturella och den kreativa sektorn, i syfte att ge alla finansförmedlare ytterligare sakkunskap och förmåga att bedöma risker i samband med finansiering av den kulturella och den kreativa sektorn. Dessutom kan operatörer inom den kulturella och den kreativa sektorn dra fördel av detta kapacitetsuppbyggande genom att utveckla de färdigheter som behövs för att utarbeta företagsplaner och förbereda noggrann information om sina projekt, vilket skulle hjälpa finansförmedlarna att på ett resurseffektivt sätt bedöma projekten inom den kulturella och den kreativa sektorn. 5. Budget Budgetanslaget ska täcka hela kostnaden för möjligheten, inbegripet sådana betalningsskyldigheter till finansförmedlarna som förluster som härrör från garantier, förvaltningsarvoden för Europeiska investeringsfonden som förvaltar EU:s medel, liksom alla andra bidragsberättigande kostnader. 6. Synlighet och information Varje finansförmedlare ska tillhandahålla en lämplig nivå av synlighet och öppenhet om EU:s stöd, inbegripet lämplig information om de ekonomiska möjligheter som programmet tillhandahåller. Det ska säkerställas att de slutliga mottagarna får lämplig information om de ekonomiska möjligheter som finns. BILAGA II FINANSIERINGSÖVERSIKT FÖR FÖRSLAG TILL RÄTTSAKT GRUNDLÄGGANDE UPPGIFTER OM FÖRSLAGET ELLER INITIATIVET 1.1. Förslagets eller initiativets beteckning Förslag till EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING om inrättande av programmet Kreativa Europa 1.2. Berörda politikområden i den verksamhetsbaserade förvaltningen och budgeteringen[17] Kapitel 15 Utbildning och kultur 1.3. Typ av förslag eller initiativ ü Ny åtgärd ¨ Ny åtgärd som bygger på ett pilotprojekt eller en förberedande åtgärd[18] ¨ Befintlig åtgärd vars genomförande förlängs i tiden ¨ Tidigare åtgärd som omformas till eller ersätts av en ny 1.4. Mål 1.4.1. Fleråriga strategiska mål för kommissionen som förslaget eller initiativet är avsett att bidra till Programmet kommer att bidra till Europa 2020-strategin (KOM(2010) 2020, 3.3.2010) genom att a) värna om och främja den kulturella och språkliga mångfalden i Europa, och b) stärka konkurrenskraften i den kulturella och kreativa sektorn med avsikten att främja smart och hållbar tillväxt för alla. 1.4.2. Specifika mål eller verksamheter inom den verksamhetsbudgeterade förvaltningen och budgeteringen som berörs Specifika mål: a) Stödja den europeiska kulturella och kreativa sektorns förmåga att arbeta över gränserna. b) Främja den gränsöverskridande cirkulationen av kulturella och kreativa verk och operatörer samt nå ut till ny publik i och utanför Europa. c) Stärka den kulturella och kreativa sektorns ekonomiska kapacitet. d) Stödja det politiska samarbetet över gränserna för att främja utarbetande av politik, innovation, uppbyggande av publik och nya företagsmodeller. Berörda verksamheter enligt den verksamhetsbaserade förvaltningen och budgeteringen 15.04 Kreativa Europa 1.4.3. Verkan eller resultat som förväntas Beskriv den verkan som förslaget eller initiativet förväntas få på de mottagare eller den del av befolkningen som berörs. Programmet kommer att stärka den kulturella och kreativa sektorns anpassning till globaliseringen och övergången till digitalteknik och öka handeln över gränserna med kulturverk och besök av konstnärer och andra yrkesverksamma, och på så sätt förbättra sektorns förmåga att verka på ett internationellt plan och bidra till ekonomisk tillväxt och sysselsättningen. Detta skulle åstadkommas genom riktade projekt som kan främja kunnande och färdigheter för att man till fullo ska utnyttja potentialen i övergången till digitalteknik och på så sätt nå en större publik, utarbeta nya företagsmodeller och ta tillvara nya intäktskällor (vilket även skulle bidra till att minska beroendet av offentliga medel). Genom inriktningen på spridningsinsatser kommer man att sträva efter en exponentiell effekt. Mer riktat stöd till cirkulation av verk över gränserna torde bidra till att åstadkomma skalfördelar genom att man främjar fysiska nätverk av konstnärer, yrkesverksamma och verk eller bredare digital distribution utanför de traditionella distributionskedjorna, vilket därmed skulle göra det lättare att återhämta kostnaderna via längre visningstider och bredare publik. Strukturen i ett ramprogram som omfattar de tidigare programmen Kultur, Media 2007 och Media Mundus kommer att säkerställa ett bättre informationsflöde mellan sektorerna och bidra till mer delad kunskap, till exempel i nya företagsfärdigheter. Nätverksarbete, samarbete och strategiska partnerskap mellan operatörer får bättre plats i programmet än i två separata program. Vidare kommer ett finansieringsinstrument som ingår i programmet att hjälpa den kulturella och kreativa sektorn att uppnå ekonomisk stabilitet, investera i innovation, nå nya tillväxtmarknader via distribution och försäljning på digital väg och på så sätt nå en ny och bredare publik. 1.4.4. Indikatorer för bedömning av resultat eller verkan Ange vilka indikatorer som ska användas för att följa upp hur förslaget eller initiativet genomförs. a) Indikatorer för allmänna mål (artikel 4 i förordningen) – Sektorns andel i sysselsättning och BNP [mål för 2020: en ökning med 5 % av andelen i sysselsättning och BNP]. – Procentandel personer som anger att de får tillträde till europeiska kulturella verk från ett land utanför det egna [mål för 2020: en ökning med två procentenheter jämfört med Eurobarometerundersökningen 2007]. b) Indikatorer för särskilda mål (artikel 5 i förordningen): Vad gäller stöd till kapaciteten i den europeiska kulturella och den kreativa sektorn (artikel 5 a): – Internationalisering av operatörer inom kultur och antalet inrättade transnationella partnerskap [mål för 2020: inrätta 10 000 transnationella partnerskap]. – Antalet erfarenheter av lärande som getts konstnärer eller kulturoperatörer och som gett dem bättre färdigheter och anställbarhet [mål för 2020: 300 00 yrkesverksamma med erfarenheter av lärande]. Vad gäller att främja cirkulation av kulturella och kreativa verk och operatörer över gränserna och att nå ut till ny publik i och utanför Europa (artikel 5 b): Programområdet Kultur: – Antalet personer som nåtts direkt och indirekt av projekten som får stöd ur programmet [100 miljoner personer]. Programområdet Media: – Antal inträden till visningar av europeiska filmer i och utanför Europa (på de tio viktigaste icke-europeiska marknaderna) [mål för 2020: 325 miljoner inträden (i Europa), 165 miljoner inträden (i hela världen, på de tio viktigaste marknaderna) (en ökning med 10 %)]; – Procentandel europeiska audiovisuella verk som visas på biografer, TV och på digitala plattformar [mål för 2020: 60 % för biografer, 67 % för TV, 67 % för digitala plattformar]. Vad gäller att stärka den kulturella och den kreativa sektorns ekonomiska kapacitet (artikel 5 c): – Volym av lån som beviljats inom ramen för finansieringsmöjligheten [mål för 2020: 1 miljard euro i lån]; – Antal och geografisk fördelning av finansinstitut som tillhandahåller finansiering till den kulturella och den kreativa sektorn [mål för 2020: finansinstitut från tio olika länder]. – Antal, nationellt ursprung och undersektorer för slutmottagare som drar fördel av finansieringsmöjligheten [mål för 2020: 15 000 mottagare från fem olika undersektorer]. Vad gäller stöd till gränsöverskridande politiskt samarbete (artikel 5 d): – Antalet medlemsstater som använder sig av resultaten av den öppna samordningsmetoden i utarbetandet av sin nationella politik och antalet nya initiativ [mål för 2020: varje medlemsstat som deltar i den öppna samordningsmetoden använder sig av resultaten och inleder minst ett initiativ]. 1.5. Motivering till förslaget eller initiativet 1.5.1. Behov som ska tillgodoses på kort eller lång sikt Programmet kommer att svara på utmaningar som den kulturella och kreativa sektorn står inför vad gäller fragmentering, globalisering och övergången till digitalteknik, brist på uppgifter och brist på privata investeringar, samt bidra till Europa 2020-målen genom att driva på innovation, företagande, smart och hållbar tillväxt för alla samt social integration. Programmet ökar sektorernas andel i sysselsättning och tillväxt, vilket motsvarar 4,5 % av den sammanlagda BNP år 2008 och cirka 3,8 % av arbetskraften. 1.5.2. Mervärdet av en åtgärd på unionsnivå Förutom att det nya initiativet kompletterar övriga EU-åtgärder och program kommer det att tillföra följande mervärde av en åtgärd på unionsnivå: – Verksamhetens transnationella natur och effekterna av dess resultat som kommer att komplettera nationella och internationella program samt andra EU-program. – Skalfördelar och kritisk massa som EU-stödet kan främja och skapa hävstångseffekter för ytterligare finansiering. – Samarbete över gränserna kan stimulera till mer omfattande, snabba och effektiva reaktioner på globala utmaningar och ha långsiktiga systemeffekter på hela sektorn. – Se till att det finns mer rättvisa spelregler inom den europeiska kulturella och kreativa sektorn genom att man tar hänsyn till länder med låg produktionsförmåga och/eller länder med begränsat geografiskt eller språkligt område. 1.5.3. Huvudsakliga erfarenheter från liknande försök eller åtgärder Efter att ha studerat resultaten av flera utvärderingar och offentliga samråd om tidigare program, kommer man i Kreativa Europa att införa åtgärder som är anpassade till sektorernas aktuella och framtida behov samt förenkla programmets förvaltning och genomförande. De stora förändringarna inom sektorerna på grund av övergången till digitalteknik och globalisering och ständiga utvecklingar i teknologi kräver att operatörerna inom den kulturella och den kreativa sektorn gör en rejäl anpassning. Dessa behov återspeglas i den föreslagna verksamheten. Programmet underlättar förvärvandet av nya färdigheter, till exempel utarbetandet av nya företagsmodeller och intäktskällor, däribland marknadsföring och färdigheter för publikuppbyggande, aktuella kunskaper inom IKT, och bättre kännedom om sådana frågor som upphovsrätt; programmet utgör också en lösning på den rådande bristen på uppgifter om marknaden. Man kommer att kunna nå nya geografiska och produktrelaterade marknader genom att införa en internationell dimension i hela programmet, samt exempelvis större inriktning på videospel. Programmet kommer att vara flexibelt för att man ska kunna genomföra ytterligare försöksverksamhet via stöd till pilotprojekt. Vidare uppfyller programmet behovet av åtgärder inom medie- och kulturkunskap så att man ska kunna bygga upp och utöka en publik och bidra till en kritisk förståelse för europeiska kulturella och kreativa verk. Genom programmet inrättas en igenkännbar och enkel enhetlig ingångspunkt för operatörer inom den kulturella och den kreativa sektorn i Europa. En enda kontaktpunkt för Kreativa Europa kommer att leda till resursbesparingar och förbättra förvaltningen av kontaktpunkterna, underlätta ansökningarna och göra programmet synligare. Ytterligare förenklingar kommer att införas för att underlätta programmets driftsförvaltning. De kommer att bland annat inbegripa förbättringar i insamlingen av uppgifter, verktyg för analys och resurser, större användning av klumpsummor och schablonbelopp vid finansieringen, ramavtal om partnerskap, beslut om bidrag; minskningen av antalet instrument inom delprogrammet Kultur, portaler för bidragsmottagare och andra IKT-verktyg för att minska pappersexercisen för sökande och mottagare; elektroniska ansöknings- och slutrapporteringsblanketter för all verksamhet. 1.5.4. Förenlighet med andra finansieringsformer och eventuella synergieffekter Programmet kommer att fullt ut komplettera andra EU-instrument. Inget annat EU-program främjar rörlighet över gränserna för konstnärer och yrkesverksamma inom kultur och den audiovisuella sektorn eller cirkulation av verk. Vad gäller språklig mångfald kommer programmet att komplettera EU:s insatser inom språkinlärning. Programmet är dock inte inriktat på formellt eller informellt lärande som täcks av programmet Erasmus för alla, utan koncentreras på att främja snabbare lärande av kolleger inom kulturorganisationer inom de teman där sektorn står inför stora utmaningar. Programmet kommer att komplettera EU:s kulturpolitik genom att direkt nå ut till operatörer inom kultursektorn och på så sätt bidra till att åstadkomma förändringar inom prioriteringarna i EU:s politik. I motsats till annan EU-finansiering som Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation, kommer programmet att vara särskilt inriktat på behoven inom den kulturella och den kreativa sektorn i syfte att arbeta utanför landets gränser och med en stark koppling till främjandet av den kulturella och språkliga mångfalden. Det aktuella stödet ur Europeiska regionala utvecklingsfonden och Europeiska socialfonden är avsett till bevarande, upprustning och utveckling av kulturarvet, utveckling av kulturinfrastruktur, renovering av städer, stöd till turismen, främjande av företagande, stöd till IKT-baserade kulturtjänster och förbättring av humankapital, med en mycket tydlig inriktning på innovation och regional eller lokal utveckling. Vidare skulle stödet till policyutveckling kunna vara till fördel för kunskapsdelningen inom medlemsstaternas utformning av regionalpolitik. Ur ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation tillhandahålls finansiering för små och medelstora företag (via garantier och egetkapital) och uppdateringen av digitalteknik och digitalt innehåll, men dessa är allmänna verktyg utan någon spridning av sakkunskap för den specifika sektorn. Den finansieringsmöjlighet som inrättas genom programmet för att stärka den ekonomiska kapaciteten i Europas kulturella och kreativa sektor kommer att koncentreras på dessa sektorers specifika behov för att främja större förståelse för riskbedömning i dessa sektorer hos finansinstitut och för att främja nätverkarbete mellan dem. Massdigitaliseringen av kulturarvet kommer inte att stödjas via programområdet Kultur. Det kan dock få stöd ur strukturfonderna. Dessutom genomförs politik och verksamhet i samband med digitalisering och insamling av innehåll i Europeana (det europeiska digitala biblioteket) inom ramen för den digitala agendan för Europa. Internationell finansiering inom programområdet Kultur kommer att hjälpa den europeiska kultursektorn att verka på ett internationellt plan och uttrycka målen för EU- programmet. I motsats till andra EU-instrument för kultursamarbete med tredjeländer är det ett multilateralt och inte ett bilateralt verktyg och är inte avsett för biståndssamarbete i tredjeländer. Emellertid kommer programmet att skapa synergieffekter med dessa program när väl den kulturella och den kreativa sektorn byggts upp. 1.6. Tid under vilken åtgärden kommer att pågå respektive påverka resursanvändningen þ Förslag eller initiativ som pågår under begränsad tid – þ Förslaget eller initiativet ska gälla från 1/1/2014 till 31/12/2020 – þ Det påverkar resursanvändningen från 2014 till 2020 (och efter 2020 för utbetalningar) ¨ Förslag eller initiativ som pågår under en obegränsad tid – Efter en inledande period ÅÅÅÅ–ÅÅÅÅ, – beräknas genomförandetakten nå en stabil nivå. 1.7. Planerad metod för genomförandet[19] þ Direkt centraliserad förvaltning som sköts av kommissionen þ Indirekt centraliserad förvaltning genom delegering till – þ genomförandeorgan – ¨ byråer/organ som inrättats av gemenskaperna[20] – þ nationella offentligrättsliga organ eller organ som anförtrotts uppgifter som faller inom offentlig förvaltning – ¨ personer som anförtrotts ansvaret för genomförandet av särskilda åtgärder som följer av avdelning V i fördraget om Europeiska unionen och som anges i den grundläggande rättsakten i den mening som avses i artikel 49 i budgetförordningen ¨ Delad förvaltning med medlemsstaterna ¨ Decentraliserad förvaltning med tredjeländer þ Gemensam förvaltning med internationella organisationer (enligt vad som anges nedan) Vid fler än en metod, ange kompletterande uppgifter under ”Anmärkningar”. Anmärkningar Programmet kommer att genomföras av – kommissionen för följande insatser: särskilda insatser inom programområdet Kultur (priser, Europeiska kulturhuvudstäder, Europeiska kulturarvsmärket osv.), stöd till samproduktionsfonden, stöd till policysamarbete över gränserna, – genomförandeorganet för utbildning, audiovisuella medier och kultur för övrig verksamhet, – Europeiska investeringsfonden för finansieringsmöjligheten för den kulturella och de kreativa sektorn, – Europabaserade internationella fonder för samproduktion (organ enligt artikel 54 i budgetförordningen) för verksamheten inom samproduktion. 2. FÖRVALTNING 2.1. Bestämmelser om uppföljning och rapportering Ange intervall och andra villkor för sådana åtgärder Kommissionen ska se till att programmet Kreativa Europa regelbundet övervakas och utvärderas externt i förhållande till indikatorerna under punkt 1.4.4. Man måste beakta att bedömningen av indikatorerna beror på den kompletterande effekten av annan verksamhet på europeisk och nationell nivå som påverkar den kulturella och den kreativa sektorn. Kommissionen ska till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén överlämna en utvärderingsrapport om resultaten och de kvalitativa och kvantitativa aspekterna av programmets genformande senast den 31 december 2017. Utvärderingen kommer att inbegripa en utvärdering av de tidigare programmen. 2.2. Administrations- och kontrollsystem 2.2.1. Risker som identifierats A: Största risker och viktigaste anledningar till fel Följande största risker och viktigaste anledningar till fel har kartlagts för programmet Kreativa Europa med ledning av vad som redan rapporterats för de pågående programmen Media och Kultur: – Särskild målgrupp: de flesta deltagarna i programmet blir sannolikt små och medelstora organisationer som är verksamma inom den audiovisuella och den kreativa sektorn. Somliga av dem har kanske inte en stark ekonomisk grund eller avancerade ledningsstrukturer. Detta kan inverka på deras finans- och driftskapacitet för förvaltningen av EU-medel. – Fel vad gäller vilka kostnader som man kan få bidrag på grund av komplexa bestämmelser, brist på lämplig stöddokumentation hos bidragsmottagarna eller inadekvata kontroller hos ansvariga organ. Denna risk kommer att finnas kvar i programmet Kreativa Europa men torde vara mindre är för de pågående programmen eftersom reglerna kommer att förenklas, schablonbelopp och klumpsummor användas i större utsträckning och kontrollen av ansvariga organ kommer att bli bättre och bättre riktade (se punkt 2.2.2). – Begränsad risk för dubbelfinansiering eftersom enheter kan få flera bidrag ur olika EU-program. Det bör noteras att de flesta insatserna inom de pågående programmen Media och Kultur och inom Kreativa Europa (kommer att) förvaltas av genomförandeorganet för utbildning, audiovisuella medier och kultur. Begränsningen av ovannämnda risker blir därför huvudsakligen det organets uppgift. B: Förväntade felfrekvenser Det framgår av siffrorna för 2009 och 2010 att felfrekvensen för Media-programmet är mycket låg (under 0,50 %). Detta bekräftas av de preliminära uppgifterna för 2011. Vad gäller programmet Kultur låg 2009 års felfrekvens på 0,57 % och torde även ligga väl under 2 % för 2011, enligt preliminära uppgifter på cirka 0,6–0,7 %. Det värde som var i riskzonen till följd av felfrekvensen låg år 2010 över väsentlighetströskeln på 2 % (4,28 %) men stickproven omfattade ett mindre belopp vad gäller budget än 2009 och 2011. Därför ligger flerårsfrekvensen för åren 2009– 2011 under 1 %. Vad gäller felfrekvensen för 2010 visar genomförandeorganets analys att de flesta felen ingick i de huvudrisker som anges ovan. Man har utarbetat en handlingsplan med åtgärder för att förbättra kvaliteten på den information som tillhandahålls till bidragsmottagarna om deras ekonomiska skyldigheter, en strategi för att göra övervakningsbesöken mer slagkraftiga och resurseffektiva, en strategi för att förbättra skrivbordskontroller och en konsolidering av 2011 års revisionsplan. Med ledning av 2009 och 2010 års felfrekvens och uppskattningen av trolig felfrekvens för 2011 kan man dra slutsatsen att nivån för bristande regelefterlevnad i programmet Kreativa Europa förväntas ligga väl under tröskeln på 2 %. Detta antagande stöds av det faktum att ytterligare förenklings- och kontrollåtgärder planeras i förhållande till de pågående programmen (se punkt 2.2.2). 2.2.2. Planerade kontrollmetoder A: Information om det interna kontrollsystemet Kontrollsystemet för programmet Kreativa Europa kommer att vara riskbaserat. Det kommer att omfatta följande huvudkontroller som i huvudsak kommer att genomföras av genomförandeorganet för utbildning, audiovisuella medier och kultur. Samma kontrollsystem genomförs för de insatser som direkt förvaltas av generaldirektoratet för utbildning och kultur. 1. Vid urvalet: – Kontroll av de sökandes operativa och ekonomiska kapacitet. – Kontroll av berättigande- och uteslutningskriterier. – Bedömning och kontroll av budgeten och innehållet. – Juridisk och finansiell kontroll. – Kartläggning med hjälp av lämpliga IT-verktyg av fall där dubbelfinansiering kan förekomma. 2. Under förvaltningen av avtalet: – Ekonomihanteringsprocess baserad på ansvarsfördelning. – Större användning av klumpsummor och schablonbelopp för att minska risken för fel. – För budgetbaserade bidrag ska man fastställa de skrivbordskontroller som ska tillämpas för slutredovisningen med ledning av riskbedömning och kontrollkostnader: * För bidrag som överstiger en viss gräns blir revisionsintyg obligatoriska vid den slutliga utbetalningen. * För lägre bidrag ska mottagarna lämna in prov på fakturor. Innehållet i fakturorna ska fastställas för varje insats efter en riskbaserad analys. – Förenklade regler samt tydligare information till mottagarna om dessa regler. – Mer slagkraftiga och resurseffektiva övervakningsbesök genom att man använder riskbaserade kriterier för att välja ut de projekt som ska besökas och kvalitetskriterier för att följa upp deras genomförande. 3. I efterhand: – En årlig plan för revision i efterhand (riskbaserad och med stickprov) med ledning av en övergripande riskanalys. – Extra revisioner som genomförs när det finns allvarliga skäl att misstänka felaktigheter eller bedrägeri. För bidragsmottagarna torde den konkreta bördan av kontroller minska jämfört med den aktuella situationen eftersom en del av de förväntade lägre riskerna för icke-efterlevnad av reglerna kommer att vara en följd av ytterligare förenklingar och bättre information till bidragsmottagarna. 4. Kommissionens övervakning av genomförandeorganet för utbildning, audiovisuella medier och kultur Förutom kontroller av bidragsprocessen kommer kommissionen även att tillämpa de kontrollåtgärder som krävs för genomförandeorgan enligt artikel 59 i budgetförordningen. Kommissionen kommer att övervaka och kontrollera att genomförandeorganet för utbildning, audiovisuella medier och kultur förverkligar lämpliga kontrollmål för de insatser som anförtros organet. Denna övervakning kommer att omfattas av villkoren för samarbete mellan berörda generaldirektoratet och genomförandeorganet och i genomförandeorganets halvårsrapport. B: Uppskattning av kostnader för kontroller av verksamhet som förvaltas av genomförandeorganet för utbildning, audiovisuella medier och kultur och av generaldirektoratet för utbildning och kultur 1. Under urvalet och avtalsförvaltningen 1.1 Personalkostnader Uppskattningen görs med beaktande av kontrollverksamhet som utförs under de pågående programmen Kultur och Media: – Av drifts- och finanspersonal som tar initiativet till transaktioner och gör kontroller – Under alla etapper i projektets livscykel (urval, avtalstecknande och utbetalningar). Antal anställda som utför kontroller || Standardkostnader || Totalt (1 år) kontraktsanställd personal (genomförandeorganet): 21,75 || 64 000 euro || 1 392 000 euro tillfälligt anställda (genomförandeorganet): 6,6 || 127 000 euro || 838 200 euro Tjänstemän:1,6 (del som förvaltas av GD EAC) || 127 000 euro || 212 200 euro || || Totalt för programmets löptid: 17 096 800 euro 1.2. Övriga kostnader || Standardkostnader || Totalt (1 år) Besök på platsen (genomförandeorganet) || 1 000 euro || 95 000 euro Revisionsintyg som bidragsmottagarna ska tillhandahålla (genomförandeorganet) || 1 300 euro || 2 550 000 euro Besök på platsen (del som förvaltas av GD EAC) || 1 000 euro || 6 000 euro Revisionsintyg som bidragsmottagarna ska tillhandahålla (del som förvaltas av GD EAC) || 1 300 euro || 150 000 euro || || Totalt för programmets löptid: 19 607 000 euro 2. Kontroller i efterhand 2.1 Personal Antal anställda som utför kontroller || Standardkostnader || Totalt (1 år) Kontraktsanställda (genomförandeorganet): 1 || 64 000 euro || 64 000 euro Tillfälligt anställda (genomförandeorganet): 0,2 || 127 000 euro || 25 400 euro Tjänstemän (del som förvaltas av GD EAC): 0,1 || 127 000 euro || 12 700 euro || || Totalt för programmets löptid: 714 700 euro 1.2. Revision i efterhand Stickprover, riskbaserade och extra revisioner || Standardkostnader || Totalt (1 år) genomförandeorganet || 10 500 euro || 409 500 euro GD EAC || 10 500 euro || 25 000 euro || || Totalt för programmets löptid: 3 041 500 euro 3. Totala kostnader för kontroller vid genomförandeorganet och generaldirektoratet för utbildning och kultur jämfört med den driftsbudget som ska förvaltas Med en driftsbudget på 1 678,7 miljoner euro för Kreativa Europa blir den totala kostnaden för kontroller av insatser som förvaltas av genomförandeorganet och generaldirektoratet ungefär 2,40 % av budgeten. 2.3. Åtgärder för att förebygga bedrägeri och oegentligheter/oriktigheter Beskriv förebyggande åtgärder (befintliga eller planerade). Ett lågt antal fall av bedrägeri tillsammans med mycket låg felfrekvens motiverar proportionella och kostnadseffektiva åtgärder för att förebygga bedrägeri och oegentligheter. Förutom tillämpningen av alla tillsynsmekanismer kommer generaldirektoratet för utbildning och kultur att utarbeta en strategi för bedrägeribekämpning som överensstämmer med kommissionens nya strategi mot bedrägerier som antogs den 24 juni 2011 för att bland annat säkerställa att dess interna kontroller kopplade till bedrägeribekämpning överensstämmer med kommissionens strategi, och att dess hantering av risker för bedrägeri leder till kartläggning av områden där bedrägeri kan förekomma och utgör ett lämpligt svar på detta. Där det är nödvändigt kommer man att inrätta nätverksgrupper och lämpliga IT-verktyg för analys av fall av bedrägeri i samband med programmet Erasmus för alla. För att begränsa potentiella bedrägerier och oegentligheter planeras följande åtgärder: – Förebyggandet av potentiella bedrägerier och oegentligheter beaktas redan vid programmets utarbetande genom förenklade regler och bredare användning av schablonbelopp och klumpsummor. – Man kommer att genomföra systematiska kontroller av potentiell dubbelfinansiering och kartläggning av mottagare av flera bidrag. – Man kommer att göra extra revisioner där det finns allvarliga misstankar om bedrägerier eller oegentligheter. – Genomförandeorganet får skyldigheten att rapportera om potentiella bedrägerier och oegentligheter till kommissionen både tillfälligt och i sin regelbundna rapportering. 3. BERÄKNADE BUDGETKONSEKVENSER AV FÖRSLAGET ELLER INITIATIVET 3.1. Berörda rubriker i den fleråriga budgetramen och budgetrubriker i den årliga budgetens utgiftsdel · Befintliga budgetrubriker (även kallade budgetposter) Redovisa de berörda rubrikerna i budgetramen i nummerföljd och – inom varje sådan rubrik – de berörda budgetrubrikerna i den årliga budgeten i nummerföljd Rubrik i den fleråriga budget­ramen || Budgetrubrik i den årliga budgeten || Typ av anslag || Bidrag Nummer [Beteckning ………………………...……….] || Diff./Icke-diff. ([21]) || från Efta-länder [22] || från kandidat-länder [23] || från tredje-länder || enligt artikel 18.1 aa i budgetförordningen 5 || 15.01 Administrativa utgifter för politikområdet utbildning och kultur, artiklarna 1–3 || Icke-diff. || JA || JA || JA || NEJ 3 || 15.01.04.31 Genomförandeorganet för utbildning, audiovisuella medier och kultur – bidrag från programmen under rubrik 3 || Icke-diff. || JA || JA || JA || NEJ · Nya budgetrubriker som föreslås Redovisa de berörda rubrikerna i budgetramen i nummerföljd och – inom varje sådan rubrik – de berörda budgetrubrikerna i den årliga budgeten i nummerföljd Rubrik i den fleråriga budget­ramen || Budgetrubrik i den årliga budgeten || Typ av anslag || Bidrag Nummer [Beteckning…………………………………] || Diff./Icke-diff. || från Efta-länder || från kandidat-länder || från tredje-länder || enligt artikel 18.1 aa i budgetförordningen 3 || 15.01.04.04 Kreativa Europa – Administrativa utgifter || Icke-diff. || JA || JA || JA || NEJ 3 || 15.04.01 Kreativa Europa || Diff. || JA || JA || JA || NEJ 3.2. Beräknad inverkan på utgifterna 3.2.1. Sammanfattning av den beräknade inverkan på utgifterna Miljoner euro (avrundat till tre decimaler) Rubrik i den fleråriga budgetramen: || Nummer || Beteckning 3 GD: EAC || || || År 2014 || År 2015 || År 2016 || År 2017 || År 2018 || År 2019 || År 2020 || År efter 2020 || TOTALT  Driftsanslag || || || || || || || || || Budgetrubrik (nr) || Åtaganden || (1) || 178,670 || 198,139 || 218,564 || 239,022 || 260,243 || 280,850 || 303,212 || || 1 678,700 Betalningar || (2) || 107,197 || 158,513 || 174,855 || 244,503 || 266,739 || 288,369 || 311,700 || 126,824 || 1 678,700 Administrativa anslag som finansieras genom ramanslagen för vissa operativa program[24] || || || || || || || || || Budgetrubrik (nr) || || (3) || 14,330 || 14,861 || 15,436 || 16,978 || 17,757 || 20,150 || 22,788 || || 122,3 TOTALT anslag för GD EAC || Åtaganden || =1+1a +3 || 193,000 || 213,000 || 234,000 || 256,000 || 278,000 || 301,000 || 326,000 || || 1 801,000 || Betalningar || =2+2a +3 || 121,525 || 173,374 || 190,291 || 261,481 || 284,496 || 308,519 || 334,488 || 126,824 || 1 801,000 || || || || || || || || || || Kommissionen avser att (delvis) anförtro genomförandet av programmet till ett genomförandeorgan. Beloppen och fördelning av de uppskattade kostnaderna kan behöva justeras beroende på hur mycket av verksamheten som man slutligen bestämmer att lägga ut.  TOTALA driftsanslag || Åtaganden || (4) || || || || || || || || || Betalningar || (5) || || || || || || || || ||  TOTALT administrativa anslag som finansieras genom ramanslagen för vissa operativa program || (6) || || || || || || || || || TOTALT anslag för RUBRIK 3 i den fleråriga budgetramen || Åtaganden || = 4+ 6 || 193,000 || 213,000 || 234,000 || 256,000 || 278,000 || 301,000 || 326,000 || || 1 801,000 Betalningar || = 5+ 6 || 121,525 || 173,374 || 190,291 || 261,481 || 284,496 || 308,519 || 334,488 || 126,824 || 1 801,000 Följande ska anges om flera rubriker i budgetramen påverkas av förslaget eller initiativet:  TOTALT driftsanslag || Åtaganden || (4) || || || || || || || || Betalningar || (5) || || || || || || || ||  TOTALT administrativa anslag som finansieras genom ramanslagen för vissa operativa program || (6) || || || || || || || || TOTALT anslag för RUBRIKERNA 1–4 i den fleråriga budgetramen (referensbelopp) || Åtaganden || = 4+ 6 || || || || || || || || Betalningar || = 5+ 6 || || || || || || || || Rubrik i den fleråriga budgetramen: || 5 || ”Administrativa utgifter” Miljoner euro (avrundat till tre decimaler) || || || År 2014 || År 2015 || År 2016 || År 2017 || År 2018 || År 2019 || År 2020 || TOTALT DG Utbildning och kultur ||  Personalresurser || 5,619 || 5,619 || 5,619 || 5,873 || 6,127 || 6,381 || 6,703 || 41,946  Övriga administrativa utgifter || 0,505 || 0,505 || 0,505 || 0,505 || 0,505 || 0,505 || 0,505 || 3,535 TOTALT DG Utbildning och kultur || Åtaganden || 6,124 || 6,124 || 6,124 || 6,378 || 6,632 || 6,886 || 7,213 || 45,481 TOTALT anslag för RUBRIK 5 i den fleråriga budgetramen || (Summa åtaganden = summa betalningar) || 6,124 || 6,124 || 6,124 || 6,378 || 6,632 || 6,886 || 7,213 || 45,481 Miljoner euro (avrundat till tre decimaler) || || || År 2014 || År 2015 || År 2016 || År 2017 || År 2018 || År 2019 || År 2020 || År efter 2020 || TOTALT TOTALT anslag för RUBRIKERNA 1–5 i den fleråriga budgetramen || Åtaganden || 198,804 || 218,804 || 239,804 || 262,058 || 284,312 || 307,566 || 332,893 || || 1 844,241 Betalningar || 127,331 || 179,178 || 196,095 || 267,539 || 290,808 || 315.085 || 341,381 || 170,065 || 1 887,482 3.2.2. Beräknad inverkan på driftsanslagen – ¨ Förslaget/initiativet kräver inte att driftsanslag tas i anspråk – þ Förslaget/initiativet kräver att driftsanslag tas i anspråk enligt följande: Åtagandebemyndiganden i miljoner euro (avrundat till tre decimaler) Mål- och resultat­beteckning ò || || RESULTAT av programområdet Media || Typ || Genomsnittliga kostnader || Antal resultat totalt (2014–2020) || Totala kostnader || SÄRSKILT MÅL nr 1: Stödja den europeiska kreativa och kulturella sektorns förmåga att verka över gränserna || - Resultat || Nya färdigheter och arbete i nätverk [resultat: antal kurser/seminarier/evenemang] || 0,150 || 425 || 63,7 || - Resultat || Utarbetande av audiovisuella projekt (inbegripet TV-produktioner) [resultat: antal projekt] || 0,110 || 2 301 || 253,1 || - Resultat || Stöd till fonder för samproduktion [resultat: antal fonder för samproduktion som fått stöd] || 0,300 || 48 || 14,3 || - Resultat || Audiovisuella marknader, PR-verktyg och PR-montrar [resultat: antal projekt] || 0,1925 || 452 || 87,1 || - Resultat || Innovativa projekt inom IKT som är tillämpliga inom den audiovisuella sektorn [resultat: antal IKT-tillämpningar för sektorn] || 0,500 || 30 || 15,2 || Delsumma för särskilt mål nr 1 || 3 256 || 433,4 || SÄRSKILT MÅL nr 2: Främja cirkulationen av kulturella och kreativa verk över gränserna och nå ut till ny publik i och utanför Europa || - Resultat || Distributionskampanjer för europeiska filmer från andra länder än det egna [resultat: antal projekt] || 0,046 || 6 932 || 318,9 || - Resultat || Internationella grupperingar av försäljningsagenter, distributörer och innehavare av rättigheter [resultat: antal grupperingar] || 0,271 || 40 || 10,8 || - Resultat || Biografnätverk som visar en övervägande del av europeiska filmer [resultat: antal biografnätverk] || 13,893 || 7 || 97,2 || - Resultat || Filmfestivaler och evenemang [resultat: antal festivaler och evenemang] || 0,040 || 645 || 26 || - Resultat || Initiativ inom filmkunskap [resultat: antal projekt] || 0,040 || 269 || 10,7 || - Resultat || Nya verktyg för marknadsföring och reklam [resultat: antal projekt som till exempel inrättar gemensamma plattformar för film] || 0,040 || 213 || 8,5 || Delsumma för särskilt mål nr 2 || || 472,1 || TOTAL KOSTNAD || 11,362 || 905,5 || Mål- och resultat­beteckning ò || || RESULTAT för programområdet Kultur || Typ[25] || Genomsnittliga kostnader || Antal resultat totalt || Totala kostnader || SÄRSKILT MÅL nr 1: Stödja den europeiska kreativa och kulturella sektorns förmåga att verka över gränserna || - Resultat || Samarbetsåtgärder, t.ex. verksamhet som främjar lärandet av varandra || 0,360 || 356 || 128,1 || - Resultat || Europeiska nätverk, t.ex. sådana som tillhandahåller kapacitetsuppbyggande || 0,100 || 132 || 13,2 || - Resultat || Europeiska plattformar, t.ex. sådana som tillhandahåller en struktur för internationell yrkesutveckling || 0,340 || 39 || 13,2 || - Resultat || Särskilda insatser, t.ex. priser, Europeiska kulturhuvudstäder, Europeiska kulturarvet osv. , || 0,406 || 48 || 19,4 || || || || Delsumma för särskilt mål nr 1 || 575 || 173,9 || SÄRSKILT MÅL nr 2: Främja cirkulationen av kulturella och kreativa verk över gränserna och nå ut till ny publik i och utanför Europa || - Resultat || Samarbetsåtgärder, t.ex. till stöd för internationella turnéer || 0,360 || 553 || 199,2 || - Resultat || Europeiska nätverk, t.ex. sådana som främjar uppbyggande av publik || 0,100 || 205 || 20,5 || - Resultat || Europeiska plattformar, t.ex. sådana som främjar internationella karriärer || 0,340 || 60 || 20,5 || - Resultat || Översättning av skönlitteratur och PR-stöd || 0,05 || 859 || 42,9 || - Resultat || Särskilda insatser, t.ex. priser, Europeiska kulturhuvudstäder, Europeiska kulturarvet osv. , || 0,406 || 74 || 30,2 || || || || || || Delsumma för särskilt mål nr 2 || 1 751 || 313,3 || TOTALA KOSTNADER || 2 326 || 487,2 || . Mål- och resultat­beteckning ò || || RESULTAT för det övergripande programområdet || Typ || Genomsnittliga kostnader || Antal resultat totalt (2014–2020) || Totala kostnader || SÄRSKILT MÅL nr 1: Stärka den kreativa och den kulturella sektorns ekonomiska kapacitet || - Resultat || Inrätta en möjlighet för den kulturella och den kreativa sektorn [resultat: antal lån som ges av banker till operatörer under en sjuårsperiod] || 848 [Europeiska investeringsfondens avgift plus förväntade förluster] || 14 420 || 211,20 || Delsumma för särskilt mål nr 1 || || 211,20 || SÄRSKILT MÅL nr 2: Stödja politiskt samarbete över gränserna || - Resultat || Nätverk av Kreativa Europa-desk || 0,226 || 189 || 42,7 || - Resultat || Undersökningar, utvärderingar, analyser av politik [detta omfattar även Europeiska audiovisuella observationsorganet] || 0,317 || 36 || 11,4 || - Resultat || Utbyten och nätverksarbete över gränserna || 1,585 || 4 || 6,4 || - Resultat || Testande av nya ämnesöverskridande metoder || 1,132 || 4 || 4,5 || - Resultat || Konferenser, seminarier och politisk dialog || 0,232 || 42 || 9,8 || Delsumma för särskilt mål nr 2 || 275 || 74,8 || || || || TOTALA KOSTNADER || || 286,00 || 3.2.3. Beräknad inverkan på de administrativa anslagen 3.2.3.1. Sammanfattning – ¨ Förslaget/initiativet kräver inte att administrativa anslag tas i anspråk – þ Förslaget/initiativet kräver att administrativa anslag tas i anspråk enligt följande: Miljoner euro (avrundat till tre decimaler) || År 2014 || År 2015 || År 2016 || År 2017 || År 2018 || År 2019 || År 2020 || TOTALT RUBRIK 5 i den fleråriga budgetramen || || || || || || || || Personalresurser || 5,619 || 5,619 || 5,619 || 5,873 || 6,127 || 6,381 || 6,708 || 41,946 Övriga administrativa utgifter || 0,505 || 0,505 || 0,505 || 0,505 || 0,505 || 0,505 || 0,505 || 3,535 Delsumma RUBRIK 5 i den fleråriga budgetramen || 6,124 || 6,124 || 6,124 || 6,378 || 6,632 || 6,886 || 7,213 || 45,481 Belopp utanför RUBRUK 5[26] i den fleråriga budgetramen || || || || || || || || Personalresurser || || || || || || || || Övriga administrativa utgifter[27] || 14,330 || 14,861 || 15,436 || 16,978 || 17,757 || 20,150 || 22,788 || 122,3 Delsumma av belopp utanför RUBRUK 5 i den fleråriga budgetramen || || || || || || || || TOTALT || 20,454 || 20,985 || 21,560 || 23,356 || 24,389 || 27,036 || 30,001 || 167,78 3.2.3.2. Beräknat personalbehov – ¨ Förslaget/initiativet kräver inte att personalresurser tas i anspråk – ü Förslaget/initiativet kräver att personalresurser tas i anspråk enligt följande: Uppgifterna ska anges i heltidsekvivalenter || År 2014 || År 2015 || År 2016 || År 2017 || År 2018 || År 2019 || År 2020 || TOTALT  Tjänster som tas upp i tjänsteförteckningen (tjänstemän och tillfälligt anställda) || XX 01 01 01 (vid huvudkontoret eller vid kommissionens kontor i medlemsstaterna) || 40 || 40 || 40 || 42 || 44 || 46 || 48 || 300 || XX 01 01 02 (vid delegationerna) || || || || || || || || || XX 01 05 01 (indirekta forskningsåtgärder) || || || || || || || || || 10 01 05 01 (direkta forskningsåtgärder) || || || || || || || || ||  Extern personal (i heltidsekvivalenter)[28] || XX 01 02 01 (kontraktsanställda, nationella experter och vikarier – totalt) || 8 || 8 || 8 || 8 || 8 || 8 || 9 || 57 || XX 01 02 02 (kontraktsanställda, lokalanställda, nationella experter, vikarier och unga experter vid delegationerna) || || || || || || || || || XX 01 04 yy [29] || - vid huvud­kontoret[30] || || || || || || || || - vid delegat­ionerna || || || || || || || || XX 01 05 02 (kontraktsanställda, nationella experter och vikarier som arbetar med indirekta forskningsåtgärder) || || || || || || || || 10 01 05 02 (kontraktsanställda, nationella experter och vikarier som arbetar med direkta forskningsåtgärder) || || || || || || || || Annan budgetrubrik (ange vilken) || || || || || || || || TOTALT || 48 || 48 || 48 || 50 || 52 || 54 || 57 || 357 XX motsvarar det politikområde eller den avdelning i budgeten som avses. Personalbehoven ska täckas med personal inom generaldirektoratet som redan har avdelats för att förvalta åtgärden i fråga, eller genom en omfördelning av personal inom generaldirektoratet, om så krävs kompletterad med ytterligare resurser som kan tilldelas det förvaltande generaldirektoratet som ett led i det årliga förfarandet för tilldelning av anslag och med hänsyn tagen till rådande begränsningar i fråga om budgetmedel. Beskrivning av arbetsuppgifter: Tjänstemän och tillfälligt anställda || Genomförande av programmet Extern personal || Genomförande av programmet 3.2.4. Förenlighet med den gällande fleråriga budgetramen – ü Förslaget/initiativet är förenligt med den fleråriga budgetramen 2014–2020. – ¨ Förslaget/initiativet kräver omfördelningar under den berörda rubriken i den fleråriga budgetramen. Förklara i förekommande fall vilka ändringar i planeringen som krävs, och ange berörda budgetrubriker och belopp. – ¨ Förslaget/initiativet förutsätter att flexibilitetsmekanismen utnyttjas eller att den fleråriga budgetramen revideras[31]. Beskriv behovet av sådana åtgärder, och ange berörda rubriker i budgetramen, budgetrubriker i den årliga budgeten samt belopp. 3.2.5. Bidrag från tredje part – Det ingår bidrag från tredje part i det aktuella förslaget eller initiativet – Förslaget eller initiativet kommer att medfinansieras enligt följande: Anslag i miljoner euro (avrundat till tre decimaler) || År N || År N+1 || År N+2 || År N+3 || För in så många år som behövs för att redovisa inverkan på resursanvändningen (jfr punkt 1.6) || Totalt Ange vilken extern organisation eller annan källa som bidrar till finansieringen || || || || || || || || TOTALA anslag som tillförs genom medfinansiering || || || || || || || || 3.3. Beräknad inverkan på inkomsterna – þ Förslaget/initiativet påverkar inte budgetens inkomstsida – ¨ Förslaget/initiativet påverkar inkomsterna på följande sätt: ¨ Påverkan på egna medel ¨ Påverkan på