2021/0192 (NLE)

Förslag till

RÅDETS GENOMFÖRANDEBESLUT

om godkännande av bedömningen av Sloveniens återhämtnings- och resiliensplan

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/241 av den 12 februari 2021 om inrättande av faciliteten för återhämtning och resiliens, särskilt artikel 20,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och

av följande skäl:

(1)Utbrottet av covid-19 har haft en allvarlig negativ inverkan på Sloveniens ekonomi. År 2019 var Sloveniens bruttonationalprodukt (BNP) per capita 74 % av EU-genomsnittet. Enligt kommissionens vårprognos 2021 minskade Sloveniens BNP i fasta priser med 5,5 % under 2020, och den förväntas minska sammantaget med 0,9 % under 2020 och 2021. Bland de långvariga aspekter som kan påverka den ekonomiska utvecklingen på medellång sikt är i synnerhet investeringsnivån låg i förhållande till BNP och produktivitetsnivån relativt låg. Det finns även utmaningar med koppling till en snabbt åldrande befolkning och långvarig hållbarhet inom pensionssystemet och hälso- och sjukvårdssystemet.

(2)Den 9 juli 2019 och den 20 juli 2020 riktade rådet rekommendationer till Slovenien inom ramen för den europeiska planeringsterminen. Rådet rekommenderade särskilt att Slovenien skulle vidta alla nödvändiga åtgärder för att ändamålsenligt hantera pandemin, upprätthålla ekonomin och stödja den påföljande återhämtningen samt mildra covid-19-krisens sociala inverkan och inverkan på sysselsättning. Det rekommenderade dessutom landet att förbättra resiliensen inom hälso- och sjukvårdssystem och system för långvarig vård och omsorg samt att man skulle genomföra reformer för att säkra deras kvalitet, tillgänglighet och långsiktiga offentligfinansiella hållbarhet. Rådet rekommenderade Slovenien att säkerställa pensionssystemets långsiktiga hållbarhet och tillräcklighet samt öka anställbarheten bland lågutbildade och äldre arbetstagare och förbättra utbildningars relevans för arbetsmarknaden. Slutligen rekommenderade rådet landet att tillhandahålla likviditet och finansiering till företag och hushåll, att förbättra företagsklimatet samt investera i forskning och utveckling, den gröna omställningen och den digitala omställningen. Kommissionen har bedömt framstegen med genomförandet av dessa landsspecifika rekommendationer vid den tid då återhämtnings- och resiliensplanen lämnades in och anser att rekommendationen om att vidta alla nödvändiga åtgärder för att verkningsfullt hantera covid-19-pandemin, upprätthålla ekonomin och stödja den påföljande återhämtningen har genomförts.

(3)[I rådets rekommendation om den ekonomiska politiken i euroområdet rekommenderades medlemsstaterna i euroområdet att vidta åtgärder, inbegripet genom sina återhämtnings- och resiliensplaner, för att bland annat säkerställa en politisk inriktning som stöder återhämtningen och ytterligare förbättra konvergensen, resiliensen och en hållbar tillväxt för alla. Rådet rekommenderade också att de nationella institutionella ramarna skulle stärkas för att säkerställa den makroekonomiska stabiliteten och för att fullborda EMU och stärka eurons internationella ställning.] [Om rådets rekommendation inte har antagits när genomförandebeslutet antas ska detta skäl tas bort].

(4)Den 30 april 2021 lämnade Slovenien in sin nationella återhämtnings- och resiliensplan till kommissionen i enlighet med artikel 18.1 i förordning (EU) 2021/241. Före inlämnandet hade en samrådsprocess genomförts i enlighet med den nationella rättsliga ramen med lokala och regionala myndigheter, arbetsmarknadens parter, civilsamhällesorganisationer, ungdomsorganisationer och andra berörda parter. Det nationella egenansvaret för återhämtnings- och resiliensplanerna är förutsättningen för att genomförandet av dem ska lyckas och ge en bestående verkan på nationell nivå och trovärdighet på europeisk nivå. Kommissionen har med stöd av artikel 19 i den förordningen bedömt återhämtnings- och resiliensplanens relevans, ändamålsenlighet, effektivitet och enhetlighet i enlighet med bedömningsriktlinjerna i bilaga V till samma förordning.

(5)För att stödja återhämtningen i efterdyningarna av covid-19-krisen bör återhämtnings- och resiliensplanerna syfta till att uppnå de allmänna målen i faciliteten för återhämtning och resiliens, som inrättades genom förordning (EU) 2021/241, och i EU:s återhämtningsinstrument, som inrättades genom rådets förordning (EU) 2020/2094. De bör främja unionens ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållning genom att bidra till de sex pelare som avses i artikel 3 i förordning (EU) 2021/241.

(6)Genomförandet av medlemsstaternas återhämtnings- och resiliensplaner bör utgöra en samordnad insats för investeringar och reformer i hela EU. Genom ett samordnat och samtidigt genomförande av dessa reformer och investeringar och genomförandet av gränsöverskridande projekt, bör reformerna och investeringarna ömsesidigt förstärka varandra och skapa positiva spridningseffekter i hela unionen. Ungefär en tredjedel av facilitetens inverkan på medlemsstaternas tillväxt och jobbskapande bör därför komma från spridningseffekter från andra medlemsstater.

Ett balanserat svar som bidrar till de sex pelarna

(7)Återhämtnings- och resiliensplanen utgör i enlighet med artikel 19.3 a och avsnitt 2.1 i bilaga V till förordning (EU) 2021/241 i stor utsträckning (betyg A) ett övergripande och tillräckligt balanserat svar på den ekonomiska och sociala situationen och bidrar därigenom på lämpligt sätt till samtliga de sex pelare som avses i artikel 3 i förordning (EU) 2021/241, med beaktande av den berörda medlemsstatens särskilda utmaningar och ekonomiska tilldelning.