EUROPEISKA KOMMISSIONEN 
Bryssel den 19.7.2011 
SEK(2011) 947 slutlig 
  
ARBETSDOKUMENT FRÅN KOMMISSIONENS AVDELNINGAR 
SAMMANFATTNING AV KONSEKVENSBEDÖMNING 
Följedokument till 
FÖRSLAG TILL EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING 
om ändring av rådets förordning (EEG) nr 3821/85 om färdskrivare vid vägtransporter 
och om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 561/2006 
 
{KOM(2011) 451 slutlig} 
{SEK(2011) 948 slutlig}  
 
SV 1   SV ARBETSDOKUMENT FRÅN KOMMISSIONENS AVDELNINGAR 
SAMMANFATTNING AV KONSEKVENSBEDÖMNING 
Följedokument till 
FÖRSLAG TILL EUROPAPARLAMENTE TS OCH RÅDETS FÖRORDNING 
om ändring av rådets förordning (EEG) nr  3821/85 om färdskrivare vid vägtransporter 
och om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 561/2006 
 
Detta dokument innehåller en sammanfattning av konsekvensbedömningen om åtgärder för 
att förbättra färdskrivarsystemets effektivitet och ändamålsenlighet som åtföljer den kommande revideringen av råde ts förordning (EEG) nr 3821/85.  
1. P
ROBLEMFORMULERING  
(1) Sedan 1969 har Europeiska unionen (EU) har fastställt social lagstiftning på 
vägtransportområdet för att förbättra trafik säkerheten och förarnas arbetsvillkor, och 
för att säkerställa rättvis konkurrens mellan transportföretag. I förordning (EG) nr 
561/20061 fastställs maximal dag lig körtid och körtid pe r vecka och minsta dygns- 
och veckovila för förare. EU har, genom direktiv 2006/22/EG2 och rådets förordning 
(EEG) nr 3821/853, nedan kallad förordningen om  färdskrivare, utvecklat en 
omfattande strategi för inspektion och kontroll av ef terlevnaden av 
sociallagstiftningen på vägtransportområdet.  
(2) I förordningen om färdskrivare fastställs tekniska standarder och regler för bruk, 
typgodkännande, installation och kontroll av  färdskrivare. Därmed skapas en rad 
rättsliga skyldigheter för ti llverkare, myndigheter, tran sportörer och förare. För 
närvarande används två typer av färdskriva re. Utöver den digitala  färdskrivare som 
infördes i fordon som registrerats efte r den 1 maj 2006 har analoga färdskrivare 
använts sedan 1985 och används fortfarande i äldre fordon.  
                                                 
1 Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr  561/2006 av den 15 mars 2006 om harmonisering av 
viss sociallagstiftning på vägtransportområdet och om ändring av rådets förordningar (EEG) nr 3821/85 
och (EG) nr 2135/98 samt om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 3820/85, EUT L 102, 11.4.2006, s. 1–13. 
2 Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/22/EG av den 15 mars 2006 om minimivillkor för 
genomförande av rådets förordningar (EEG) nr 3820/85 och (EEG) nr 3821/85 om sociallagstiftning på 
vägtransportområdet samt om upphävande av rådets direktiv 88/599/EEG, EUT L 102, 11.3.2006, s. 
35–43. 
3 Kommissionens förordning (EU) nr 1266/2009 av den 16 december 2009 om anpassning för tionde 
gången till den tekniska utvecklingen av rådets förordning (EEG) nr 3821/85 om färdskrivare vid 
vägtransporter, EUT L 339, 22.12.2009, s. 3–23. 
 
SV 2   SV (3) På grundval av samråd och expertrapporter4 har kommissionen identifierat två 
huvudproblem som måste angripas på EU-nivå: 
• Enligt uppgift bryter en betydande ande l kontrollerade fordon mot de sociala 
reglerna. Ungefär en fjärdedel av dessa bryter framför allt mot reglerna om 
färdskrivare. Vid en given tidpunkt bryt er i genomsnitt cirka 45 000 fordon mot 
EU:s regler om färdskrivare. Sådan ihållande bristande efterlevnad av 
skyldigheter för minsta vilotid och det fa ktum att förarna därmed blir trötta 
beräknas medföra en ökning av samhällskos tnaderna för olyckor på nära 2,8 
miljarder euro. Det innebär dessutom o tillbörliga konkurrensfördelar för dem som 
bryter mot lagen, med negativa effekter på den inre marknadens funktion och 
allvarliga hälsomässiga konsekvenser för förarna. 
• Det finns utrymme för att ytterligare fö rbättra det sätt på vilket (digitala) 
färdskrivare underlättar förarnas arbete och bidrar till effektiva transporter. Även 
om införandet av digitala färdskriva re redan väsentligt har minskat den 
administrativa bördan för de olika aktörerna är kostnaden för efterlevnad, beräknad till ungefär 2,7 miljarder euro, fortfarande alltför hög.  
(4) Dessa två problem orsakas av att färdskriva rsystemet generellt sett är känsligt för 
bedrägerier, av att kontrollerna inte är särskilt effektiva och påföljderna inte tillräckligt avskräckande, samt av att användningen av färdskrivarsystemet inte är tillräckligt optimerad. Problemområdena för va r och en av de tre orsakerna beskrivs i 
tabell 1 nedan. 
(5) Även om problemen i första hand gäller förare av tunga fordon och företag som 
använder färdskrivare, påverkas även medlemsstaterna och deras 
tillsynsmyndigheter, färdskrivartillv erkare och andra trafikanter. 
Tabell 1 Översiktstabell över orsaker och problemområden  
                                                 
4 Dessa omfattar samråd inom kommittén med medlemssta ter och berörda parter (inbegripet kontroll- och 
polismyndigheter samt tillverkare), Smart-projektet, rapporten från Gemensamma forskningscentret, det offentliga samrådet med intressenter från december  2009 till mars 2010, samråd med den branschvisa 
dialogkommittén för vägtransporter, och en oberoende expertrapport som validerats av en expertpanel 
med relevanta organisationer. 
 
SV 3   SV Identifierade orsaker  Problemområden  
Plomberingarna fungerar inte korrekt som 
indikator på manipulering av färdskrivaren.  
Krypteringsteknikens sårbarhet.  
Missbruk av förarkort.  Orsak 1: Färdskrivarsystemets sårbarhet  
Missbruk eller försumlighet hos verkstäder.  
Icke-harmoniserad utbildning av 
tillsynstjänstemännen.  
Omfattningen av de uppgifter från digitala 
färdskrivare som är tillgängliga för 
tillsynstjänstemännen.  Orsak 2: Kontrollerna är inte särskilt effektiva 
och påföljderna inte tillräckligt avskräckande  
Påföljd.  
Otillräckliga bestämmelser i förordningen 
om färdskrivare.  
De digitala färdskrivarnas tekniska 
begränsningar.  Orsak 3: Användningen av färdskrivarsystemet 
är inte tillräckligt optimerad  
Färdskrivarna underlättar inte förarnas arbete 
i tillräcklig utsträckning.  
2. SUBSIDIARITETSANALYS  
(6) Denna konsekvensbedömning beha ndlar åtgärder för förbättr ing av effektiviteten och 
ändamålsenligheten hos det färdskrivarsystem som används för att säkerställa efterlevnaden av ovan nämnda sociallags tiftning. Den unders öker och analyserar 
möjligheterna till en översyn av förordning (EEG) nr 3821/85, på grundval av artikel 
71 i EG-fördraget (91 i FEUF). Mervärdet fö r EU fastställdes när denna förordning 
infördes, och de argument som styrker detta mervärde håller fortfarande.  
(7) Dessa argument grundas på det faktum att vägtransportsektorn inom EU är 
gränsöverskridande. Detta beror på ökad gränsöverskridande handel och ekonomisk 
tillväxt, vilket delv is har underlättats av EU:s ut vidgning och liber aliseringen av 
åkerinäringen i Europa. Sociallagstiftningen är harmoniserad på EU-nivå, och för att 
kontrollera efterlevnaden av denna lags tiftning krävs att färdskrivarna är 
driftskompatibla mellan medlemsstaterna. Me d tanke på att vägt ransporterna i EU 
blir allt mer gränsöverskridande och att sociallagstiftningen är harmoniserad skulle 
det inte vara önskvärt att återgå till att kontrollera färdskrivarna på nationell nivå – 
inte minst eftersom denna typ av reglering har skett på EU-nivå under de senaste 25 åren. 
(8) Vad gäller påföljder pekade kommi ssionens rapport om sanktioner
5 på skillnaderna 
mellan de påföljder som medlemsstaterna ti llämpar vid överträdelser av förordningen 
om färdskrivare. Manipulering av färdskrivare klassificeras redan i EU-lagstiftningen 
                                                 
5 KOM(2009) 225. 
 
SV 4   SV som en av ”de allvarligaste överträdelser na” i den mer genere lla förteckningen över 
överträdelser av reglerna fö r kommersiella vägtransporter6. Men utan harmonisering 
av en minsta avskräckande effekt av de  påföljder som medlemsstaterna fastställer 
leder inte en sådan klassificering nödvändigt vis till strikt efterlevnad av reglerna 
eftersom företagen reagerar på faktiska påföljder och inte på  klassificeringen av 
överträdelser. 
3. SYFTET MED EU: S INITIATIV  
(9) De övergripande målen för sociallagstiftnin gen på vägtransportområdet (regler om 
körtider och viloperioder) är att förbättra trafiksäkerheten, förarnas arbetsvillkor och att säkerställa rättvis konkurrens mellan tr ansportföretagen. Sociallagstiftningen 
inom vägtransportsektorn är därför en mycket viktig del av den gemensamma 
transportpolitiken för att uppnå fördragsmåle n, t.ex. att förbättra transportsäkerheten 
(artikel 91.1 c i FEUF
7), de sociala framstegen (artikel 3.3 i EU-fördraget8) och 
upprättandet av en inre mar knaden (artikel 3.3 i EU-för draget). Förordningen om 
färdskrivare är det viktigaste verktyget för övervakning och säkerställande av att 
sociallagstiftningen på vägtransportområdet ef terlevs, och det allmänna syftet med de 
förslag som åtföljer denna konsekvensanalys bidrar bl.a. även till att ovan nämnda 
fördragsmål kan uppnås. 
(10) kommissionens avsikt är samtidigt att bidr a till de mål som beskrivs i meddelandena 
Lagstifta bättre för tillväxt och arbetstillfällen i Europeiska unionen9 och En strategi 
för förenkling av lagstiftningen10. Förslagen bör också bidra till målet att minska den 
administrativa bördan för företag och förbättr a kvaliteten på företagslagstiftningen, i 
enlighet med Europa 2020-strategins flaggskepp sinitiativ till en in dustripolitik för en 
globaliserad tid11.  
(11) Den allmänna målsättningen kan översättas till följande specifika mål: För det första, 
att förbättra färdskrivarnas til lförlitlighet. För det andra, att effektivisera kontrollerna 
av att sociallagstiftningen på vägtransportomr ådet efterlevs. För det tredje, att minska 
kostnaderna för användning av färdskriva ren, delvis genom att minska den 
administrativa bördan i samband med användningen.  
(12) Vissa uppgifter om vägtransporter samlas in  på EU-nivå och s kulle kunna användas 
för övervakning av den föreslagna förordni ngens effekt på de särskilda mål som 
anges ovan12. I detta sammanhang valdes följande  operativa mål för att de är 
användbara när det gäller at t ange i vilken utsträckning de särskilda målen kan 
uppnås: 
                                                 
6 Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1071/2009 av den 21 oktober 2009 om gemensamma 
regler beträffande de villkor som ska uppfyllas av personer som bedriver yrkesmässig trafik och om 
upphävande av rådets direktiv 96/26/EG, EUT L 300, 12.11.2009, s. 51–71. 
7 Fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. 
8 Fördraget om Europeiska unionen. 
9 Meddelande från kommissionen – Lagstifta bättre för tillväxt och arbetstillfällen i Europeiska unionen, 
KOM(2005) 97 slutlig. 
10 Kommissionens meddelande om genomförande av gemenskapens Lissabonprogram – En strategi för 
förenkling av lagstiftningen, KOM(2005) 535 slutlig. 
11 Meddelande från kommissionen – En integrerad industripolitik för en globaliserad tid – Med 
konkurrenskraft och hållbar utveckling i centrum, KOM(2010) 614. 
12 Se särskilt statistik från Eurostat oc h EU:s energi och transport i siffror. 
 
SV 5   SV • Undanröja ”de allvarligaste överträdelserna”13 av reglerna om färdskrivare senast 
2020 (övervakas av kommissionen på grundval av de framtida rapporter som 
medlemsstaterna ska lämna inför rappor ten som utkommer två gånger per år). 
• Senast 2020 fördubbla antalet upptäckter av  överträdelser av sociallagstiftningen 
per fordon som kontrolleras vid en vä gkontroll jämfört med 2008 (övervakas av 
kommissionen på grundval av de fram tida rapporter som medlemsstaterna ska 
lämna inför rapporten som utkommer två gånger per år). 
• Minska den administrativa bördan i sa mband med användningen av digitala 
färdskrivare med 20 % före 2020 jämfört med 2010 (på grundval av 
uppskattningar som gjorts av Stoi ber-gruppen och EU-projektet om 
referensnivåberäkningar och mins kning av administrativa kostnader14). 
4. ALTERNATIV  
(13) Samråden med intressenter och rapporterna från experter i frågan15 gjorde det möjligt 
för kommissionen att kartlägga en rad ensk ilda åtgärder som troligen kan lösa 
problemen. Detta följdes av en förhandsprövning av möjliga åtgärder.  
(14) Därefter har olika åtgärdspaket utarbeta ts som hållbara alte rnativ för att uppnå 
målen. Åtgärdspaket behövs eftersom system ets trovärdighet, i fråga om säkerhet, 
beror på säkerheten hos många av de ss beståndsdelar, och eftersom olika 
lagstiftningsförfaranden kräv s (kommittéförfarande kontra 
medbeslutandeförfarande). Åtgärdspaketen ka n i korthet beskrivas på följande sätt:  
• Åtgärdspaket 1 (PP1 – Policy Package 1) är ett tekniskt paket som ska förbättra 
dagens färdskrivare. 
• Åtgärdspaket 2 (PP2) är också ett pake t med tekniska åtgärder, men breddar den 
digitala färdskrivarens funktion avsevärt , vilket leder till en ny typ av digital 
färdskrivare.  
• Åtgärdspaketet 3 (PP3) innehåller icke-tek niska åtgärder utöver åtgärderna i PP1.  
• Åtgärdspaket 4 (PP4) är en kombination av åtgärder för förbättring av tekniken 
och systemet (PP2+PP3).  
(15) Tabell 2 nedan ger en översikt av de åt gärder som ingår i varje åtgärdspaket. 
                                                 
13 De allvarligaste överträdelserna definieras i b ilaga IV till förordning (EG) nr 1071/2009: ”2. Att 
färdskrivare och/eller fartbegränsare saknas eller att utrustning används som bedrägligt kan ändra de 
uppgifter som har registrerats av färdskrivaren oc h/eller fartbegränsaren eller att diagramblad eller 
uppgifter som har kopierats från färdskrivaren och/eller förarkortet förfalskas. (…) 6. Att köra med ett 
förarkort som har förfalskats eller som föraren inte är  innehavare av eller som har erhållits med hjälp av 
falska utsagor och/eller förfalskade handlingar.” 
14 Cap Gemini, EU project on baseline measurements and reduction of administrative costs , 2009. 
15 Se fotnot 4. 
 
SV 6   SV Tabell 2. Detaljerade uppg ifter om åtgärdspaketen 
5. KONSEKVENSANALYS  
(16) I tabell 3 nedan sammanfattas bedömni ngen av de ekonomiska, sociala och 
miljömässiga konsekvenserna.  Åtgärdspaket 1 (PP1) 
 Åtgärdspaket 2 (PP2) 
 Åtgärdspaket 3 
(PP3)  
 Åtgärdspaket 4 
(PP4)  
 
Rättsakt(er)  Färdplan för 
anpassning av 
tekniska 
specifikationer  Färdplan för 
anpassning av 
tekniska 
specifikationer 
Översyn av 
förordning (EEG) nr 
3821/85 i syfte att 
lägga till nya 
funktionskrav  
 Översyn av 
förordning (EEG) nr 
3821/85 endast i syfte 
att lägga till nya 
bestämmelser om 
användning och 
kontroll av 
färdskrivare  Färdplan för 
anpassning av 
tekniska 
specifikationer 
Översyn av 
förordning (EEG) nr 
3821/85  
Åtgärdspaketen
s innehåll   
Krypteringsteknik 
Plomberingar  
Användargränssnitt  PP1 +  
Färdskrivarfunktioner 
(automatisk och 
manuell registrering)  
Trådlös 
kommunikation för 
vägkontroller 
Gränssnitt med andra 
ITS-tillämpningar  PP1 + 
Verkstäder 
Förarkort 
Påföljder 
Utbildning av 
kontrolltjänstemän 
Regler för 
användning PP2 + PP3  
 
SV 7   SV Tabell 3. Sammanfattning av konsekvenser 
 Konsekvenser  
 Åtgärdspaket 1  Åtgärdspaket 2  Åtgärdspaket 3  Åtgärdspaket 4  
Överensstämmelse med 
sociallagstiftning  Liten och fördröjd förbättring  
begränsad till bedrägerier med 
färdskrivare (1/4 av alla brott mot 
sociallagstiftningen)  Konsekvenser av PP1 + stor 
potentiell  förbättring  
Stor osäkerhet  när det gäller 
resultatens omfattning 
(kompromisser med 
budgetkonsekvenser)  Konsekvenser av PP1  + stor 
potentiell  förbättring  
Stor osäkerhet  när det gäller 
resultatens omfattning 
(kompromisser med 
budgetkonsekvenser)  Konsekvenser av PP1 + stor 
potentiell  förbättring  
Mindre osäkerhet  än för PP2 
och PP3 ( stora kompromisser  
med budgetkonsekvenser)  
Ekonomiska konsekvenser      
Inre marknaden och konkurrensen  Liten och fördröjd förbättring  
begränsad till bedrägerier med 
färdskrivare (1/4 av alla brott mot 
sociallagstiftningen)   
Samma bedömning som för överensstämmelsen med sociallagstiftningen  
Konkurrenskraft  Positiva  för 
färdskrivartillverkarna  Mycket positiva  för 
färdskrivartillverkarna  Positiva  för 
färdskrivartillverkarna   
Osäkra  för verkstäderna 
Positiva  för företag för vilka 
transporter inte är den primära 
verksamheten  Mycket positiva  för 
färdskrivartillverkarna 
Osäkra  för verkstäderna 
Positiva  för företag för vilka 
transporter inte är den primära 
verksamheten  
Administrativ börda och små och 
medelstora företag  Försumbart  - 383,5 miljoner euro  - 142 miljoner euro  - 515,5 miljoner euro  
Budgetkonsekvenser för 
offentliga myndigheter  Något negativa på EU-nivå  PP1 + potentiellt  negativa (upp 
till 7 500 000 euro) på nationell 
nivå, men beroende på 
medlemsstaternas val Potentiellt stora negativa  (upp 
till 7 500 000 euro) på nationell 
nivå, men beroende på 
medlemsstaternas val PP1 + potentiellt  mest negativa  
på nationell nivå, men beroende 
på medlemsstaternas val 
(kompromisser  med andra 
 
SV 8   SV (kompromisser  med andra 
konsekvenser)  (kompromisser  med andra 
konsekvenser) 
Små positiva  effekter av 
påföljder  konsekvenser)  
Små positiva  effekter av 
påföljder  
Sociala konsekvenser      
Förarnas arbetsvillkor, hälsa och 
livsstil  Positiva men försenade  genom 
att anordningen är mer 
användarvänlig  Samma bedömning som för överensstämmelsen med sociallagstiftningen 
 
Trafiksäkerhet  Positiva men försenade  genom 
lättare tillgång under körning  Samma bedömning som för överensstämmelsen med sociallagstiftningen  
Brottslighet och säkerhet  Obetydlig inverkan  Liten positiv  konsekvens tack vare lämpligare bötesnivå  
Grundläggande rättigheter  Ingen inverkan  Marginella negativa  konsekvenser för näringsfriheten  
Miljökonsekvenser  Marginellt positiva  
Större konsekvenser av alla åtgärder för företag från medlemsstater med höga löner (EU-15), hög andel egenföretagare. 
Större konsekvenser för medlemsstater med stor transportsektor eller hög andel transportföretag (Tyskland, Polen, Spanien, Nede rländerna, 
Rumänien, Litauen, Tjeckien).  Konsekvenser för vissa regioner  
 Större effekter till följd av lämpligare påföljder i medlemsstater med 
låg påföljd idag  
Tredjeländer  Försenade, men liknande konsekvenser för AETR-länder.  
 
 
SV 9   SV 6. JÄMFÖRELSE AV ÅTGÄRDSPAKET  
(17) I tabell 4 nedan framgår att det ur effek tivitetssynpunkt är PP4 som är det överlägset 
mest attraktiva alternativet, eftersom det ha r störst potential att bidra till att de två 
särskilda målen uppnås. Samstämmighetsanal ysen visar emeller tid att PP4 också 
medför den största kompromissen mellan pos itiva ekonomiska och sociala effekter å 
ena sidan, och budgetkonsekvenser för de offentliga myndigheterna å den andra. I 
fråga om samstämmighet är PP1 bäst. PP4 är också det dyraste i fråga om nödvändiga investeringar, medan PP1 är det bi lligaste och det enklaste att genomföra 
eftersom det kan antas utan att det nor mala lagstiftningsförfarandet behöver 
tillämpas. 
Tabell 4. Jämförelse mellan olika åtgärdsalternativ 
 Viktad ändamålsenlighet  Effektivitet  Samstämmighet  
PP0 - - - 
PP1 Relativt låg  Ingen kostnad  Hög 
PP2 Medelhög  7,5 miljoner euro  Kompromisser  
PP3 Medelhög  39 miljoner euro  Kompromisser  
PP4 Hög 46,5 miljoner euro  Största kompromisser  
 
(18) Med beaktande av alla dessa aspekter och i brist på en fullständig kostnads-
nyttoanalys verkar de positiva effekterna av PP4 klart uppväga kostnaderna. Den administrativa bördan kan med enbart PP4 minskas med 515,5 miljoner euro, vilket 
ligger väl över de totala kostnaderna fö r dess fullständiga genomförande. Analysen 
visar därför att åtgärdspaket 4 bör vara förstahandsalternativet. 
7. Ö
VERVAKNING OCH UTVÄRDERING  
(19) Kommissionen kommer att övervaka de indikatorer som visas i tabell 5.  
 
SV 10   SV Tabell 5. Indikatorer  för övervakningen 
Operativa mål  Övervakning  
Undanröja de allvarligaste överträdelserna av reglerna 
om färdskrivare senast 2020  Övervakningen sker med hjälp av information som 
medlemsstaterna ska överlämna till kommissionen 
vartannat år i enlighet med artikel 17 i förordning 
(EG) nr 561/2006  
Senast 2020 fördubbla antalet upptäckter av överträdelser 
av sociallagstiftningen per fordon som kontrolleras vid en 
vägkontroll jämfört med 2008,  Övervakningen sker med hjälp av information som 
medlemsstaterna ska överlämna till kommissionen 
vartannat år i enlighet med artikel 17 i förordning 
(EG) nr 561/2006  
Minska den administrativa bördan i samband med 
användningen av digitala färdskrivare med 20 % före 
2020 jämfört med 2010   Användningen av tekniska uppgraderingar av 
färdskrivarutrustning kommer att övervakas 
genom diskussioner med berörda parter och på 
grundval av uppskattningar som gjorts av 
Stoiber-gruppen och EU-projektet om 
referensnivåberäkningar och minskning av 
administrativa kostnader