EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 12.12.1997 
KOM(97) 633 slutlig 
UTVÄRDERINGSRAPPORT 
ENLIGT ARTIKEL 7.3 I FÖRORDNING (EG) NR 1404/96 
LIFE 
(Framlagt av kommissionen) 

INNEHÅLL 
Sida 
Sammanfattning 3 
1. Inledning 4 
1.1 Bakgrund till denna rapport 4 
1.2 Beskrivning av LIFE 5 
2. LIFE-Natur 6 
2.1 Projektbidragsansökningar och beviljade bidrag 6 
2.2 Ekonomisk styrning g 
2.3 Projektens geografiska fördelning 8 
2.4 Typer av projekt som fått bidrag. Kommentarer 8 
3. LIFE-Miljö 10 
3.1 Projektbidragsansökningar och beviljade bidrag 10 
3.2 Ekonomisk styrning 11 
3.3 Projektens geografiska fördelning 12 
3.4 Typer av projekt som fått bidrag 12 
4. LEFE-Tredje land 13 
4.1 Projektbidragsansökningar och beviljade bidrag 14 
4.2 Ekonomisk styrning 15 
4.3 Projektens geografiska fördelning 15 
4.4 Typer av projekt som fått bidrag. Kommentarer 15 
5. Slutsatser 16 
SAMMANFATTNING 
Denna rapport har sammanställts i enlighet med artikel 7.3 i den förordning som reglerar 
finansieringsprogrammet för miljöprojekt, nämligen rådets förordning^EEG) nr 1973/92 av 
den 21 maj 1992 om inrättande av ett finansiellt instrument för miljön (LIFE), rådets 
förordning2(EG) nr 1404/96 av den 15 juli 1996 om ändring av förordning (EEG) nr 1973/92 
om inrättande av ett finansiellt instrument för miljön (LIFE). Rapporten har också koppling till 
SEM 2000 (initiativet för en sund och effektiv finansförvaltning). I artiklarna 7.3 och 14 i 
LIFE-förordningen föreskrivs två rapporter, en för översyn av referensbeloppet för LIFE II 
och en för förslag till eventuella ändringar av förordningen med tanke på en fortsättning av 
verksamheten efter den andra etappen. Kommissionen har beslutat att göra utvärderingen 
etappvis. Denna första rapport redogör enligt artikel 7.3 för genomförandet av LIFE fram till 
idag. I rapporten skisseras de kommande etapperna av processen för utvärderingen av 
förordningens genomförande. Vidare innehåller den en bedömning av målens relevans, av 
huruvida de har uppnåtts och av huruvida tankarna bakom programmet är riktiga. I den andra 
rapporten kommer man att föreslå eventuella ändringar för den fortsatta verksamheten. Den 
skall också bidra till att fastställa inriktningarna för framtida åtgärder. 
Rapporten ger en bild av genomförandet av LIFE i dess tre delar: naturskydd (LIFE-Natur), 
demonstrationsåtgärder med deltagande av industriföretag och lokala myndigheter (LIFE-
Miljö) och åtgärder i samarbete med tredje land som gränsar till Medelhavet och Östersjön, 
utom de länder i Central- och Östeuropa som har skrivit under associeringsavtal med 
Europeiska unionen (LIFE-Tredje land). 
Sedan 1996 lämnas årligen ungefär 900 projektbidragsansökningar in till kommissionen. En 
tredjedel av dessa projekt uppfyller de formella kraven, men bara hälften av dem kan beviljas 
bidrag med de ekonomiska medel som för närvarande finns att disponera. Det innebär att man 
genom LIFE skulle kunna finna god användning för större resurser inom ramen för eller till och 
med utöver det nuvarande referensbeloppet på 450 miljoner ecu för perioden 1996 till 1999. 
Mot bakgrund av den strama budgetpolitiken har kommissionen dock ansett det vara 
nödvändigt att för budgetmyndigheten presentera ett preliminärt budgetförslag utan ökade 
anslag. Det innebär att det belopp som begärts för LIFE inte kommer att göra det möjligt att 
uppnå det referensbelopp som ursprungligen hade planerats för hela perioden. 
1 EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS OFFICIELLA TIDNING NR L 206, 22/07/1992 S. 0001 
FINSK SPECIALUTGÅVA T 15 VOLYM 11 S. 108 
SVENSK SPECIALUTÅVA T 15 VOLYM 11 S. 108 
2 Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr L 181, 20/07/1996 S. 0001 
-3-
1. INLEDNING 
1.1 Bakgrund till denna rapport 
LIFE, som är gemenskapens finansieringsprogram för miljöprojekt, regleras av rådets 
förordning^EG) nr 1973/92 av den 21 maj 1992 om inrättande av ett finansiellt instrument 
för miljön (LIFE), rådets förordning2(EG) nr 1404/96 av den 15 juli 1996 om ändring av 
förordning (EEG) nr 1973/92 om inrättande av ett finansiellt instrumentet för miljön (LIFE). 
Artiklarna 7.3 och 14 i denna förordning föreskriver följande: 
"Rådet skall före den 31 december 1997 på grundval av en rapport som kommissionen skall 
överlämna före den 30 september 1997 granska referensbeloppet för att eventuellt ändra det 
enligt förfarandena enligt fördraget, inom ramen för budgetplanen och med beaktande av 
inlämnade ansökningar." (Artikel 7.3.) 
"Senast den 31 december 1998 skall kommissionen till Europaparlamentet och rådet överlämna 
en rapport om genomförandet av denna förordning och om användningen av anslagen och 
föreslå anpassningar med sikte på det fortsatta genomförandet efter den andra etappen ..." 
(Artikel 14.) 
Dessa två rapporter utarbetas inom ramen för SEM2000 (initiativet för en sund och effektiv 
finansförvaltning), som kräver en systematisk förhandsbedömning av alla gemenskapsprogram, 
genom vilka det ges bidrag till olika insatser, så att de resursmässiga konsekvenserna skall vara 
kända innan man fattar besluten. För översynen av LIFE har kommissionen, med tanke på att 
tidsfristerna för de två rapporterna ligger så nära varandra, beslutat att göra utvärderingen 
etappvis. 
Föreliggande rapport avser genomförandet av LIFE fram till idag. Den innehåller en 
beskrivning i grova drag av kommande etapper av utvärderingen och uttalar sig om den 
eventuella översynen av referensbeloppet. 
Det är på sin plats att påminna om att man vid genomgången av kommissionens förslag om att 
fortsätta LIFE i form av en andra etapp från 1996 till 1999 både inom rådet och i 
Europaparlamentet tog upp frågan om fastställandet av ett referensbelopp 
Parlamentet yrkade på att man skulle fastställa ett referensbelopp på 800 miljoner ecu för 
perioden 1996-1999, medan rådet ansåg att rådande budgetläge inte medgav ett högre belopp 
än 450 miljoner ecu. 
Med tanke på de miljöbehov som LIFE skulle tillgodose ansåg rådet dock att det skulle 
överväga möjligheten att se över referensbeloppet i slutet av 1997. 
Rapporten går därmed längre än att bara analysera de inkomna ansökningarna: den utvärderar 
de ytterligare finansieringsbehov som kan komma att uppstå under 1998 och 1999 med tanke 
på det intresse som medlemsstaterna fäster vid LIFE och på de berättigade förväntningarna hos 
de offentliga eller privata organ som söker projektbidrag. 
-4-
När det gäller den rapport som föreskrivs i artikel 14 i förordningen kommer man att använda 
sig av resultaten från den fördjupade utvärdering som kommissionen har uppdragit åt externa 
experter att utföra och som skall vara klar i juni 1998. 
Denna fördjupade utvärdering syftar till att bedöma resultaten av LIFE-programmets 
genomförande och i vilken grad man har uppnått dess mål, samtidigt som man skall bedöma 
deras relevans, och riktigheten i tankarna bakom programmet. I denna utvärdering skall man 
vidare föreslå eventuella ändringar för den fortsatta verksamheten inför nästa etapp och bidra 
till att bättre fastställa inriktningar för framtida åtgärder. 
Konkret skall denna fördjupade utvärdering ge svar på följande frågor: 
- Har programmet bidragit till att utveckla eller genomföra gemenskapens miljöpolitik och 
miljölagstiftning, och i så fall på vilket sätt? 
- Har programmet haft spridningseffekter på gemenskapens övriga politik eller instrument? 
- Har processen som används för urval av projekt gjort det möjligt att välja ut projekt som 
stämmer väl med förordningens kriterier? 
- Har de tillgängliga finansieringsresurserna utnyttjats på lämpligt sätt eller bör villkoren för 
bidragsbeviljandet ändras? 
- Vilka är programmets möjligheter är på medellång och lång sikt? 
1.2 Beskrivning av LIFE 
1.2.1 Det allmänna syftet med LIFE skall vara att bidra till utvecklingen och 
genomförandet av gemenskapens politik och lagstiftning inom miljöområdet 
(artikel 1 i LIFE-förordningen) genom att ge bidrag till avgränsade åtgärder inom 
de fastlagda områdena. 
1.2.2 Bidrag kan beviljas inom följande fastlagda områden: 
- Åtgärder inom naturskyddsområdet (LIFE-Natur). 
- Demonstrationsåtgärder med deltagande av industriföretag och lokala 
myndigheter (LIFE-Miljö). 
- Åtgärder i samarbete med tredje land som gränsar till Medelhavet och Östersjön,, 
utom de länder i Central- och Östeuropa som har skrivit under associeringsavtal 
med Europeiska unionen (LIFE-Tredje land). 
Enligt LIFE-förordningen skall 92 % av bidragen gå till åtgärder inom 
gemenskapens territorium (varav hälften till naturskydd), 5 % till tredje land och 
3 % till kompletterande åtgärder. 
1.2 3 Sedan 1992 har LIFE tagit emot nästan 6 500 projektbidragsansökningar varav 
nästan en tredjedel uppfyllde de formella kraven. Cirka hälften av dessa projekt 
-5 
kunde beviljas bidrag till ett totalt belopp på 542 miljoner ecu. Ungefär 750 
projekt håller för närvarande på att genomföras. 
1.2.4 Med början 1996 har man tagit fram tre informationspaket för LIFE-Natur, 
LIFE-Miljö respektive LIFE-Tredje land. På grundval av gjorda erfarenheter var 
det möjligt att bättre definiera programmets verksamhetsområde. På samma sätt 
har informationspaketen och informationsmötena för potentiella 
projektbidragssökande bidragit till att förbättra projektens kvalitet ur både 
teknisk och ekonomisk synvinkel. 
1.2.5 Projekten bedöms anpassat efter vad som är speciellt för respektive 
verksamhetsområde. 
När det gäller LIFE-Natur gör kommissionen, med vetenskapligt stöd av 
utomstående konsulter, en första framsållning av de ansökningar som är formellt 
riktiga och godtagbara enligt kriterierna i förordningen. Kommissionen lägger 
sedan i Habitatkommittén fram ett förslag på en lista över de bästa projekten på 
gemenskapsnivå, om vilken medlemsstaterna skall yttra sig. 
När det gäller LIFE-Miljö görs bedömningen parallellt av medlemsstaterna och 
kommissionen. Vid bilaterala förhandlingar nås samförstånd om en gemensam 
kortlista med projekt, vilka sedan gås igenom av oberoende expertpaneler. På 
grundval av denna bedömning i tre steg lämnar kommissionen ett förslag till 
förvaltningskommittén för LIFE, som består representanter för medlemsstaterna, 
på en lista över projekt som skall få bidrag, för förvaltningskommitténs yttrande. 
När det gäller LIFE-Tredje land sker bedömningen på ett liknande sätt som för 
LIFE-Miljö med den skillnaden att de oberoende experternas utvärdering gäller 
alla de projektförslag som kommissionen funnit vara formellt riktiga. 
2. LIFE-NATUR 
2.1 Projektbidragsansökningar och beviljade bidrag 
Från 1992 till 1997 tog kommissionen emot 1 308 ansökningar om bidrag till projekt inom 
ramen för LIFE-Natur motsvarande ett sammanlagt belopp på 1 328 miljoner ecu. Tillgängliga 
medel medgav bidrag till 299 projekt motsvarande ett totalbelopp på 239,5 miljoner ecu. I 
nedanstående tabell visas uppgifterna uppdelade på enskilda år: 
Tabell 1 
1. Antal inlämnade 
projektbidragsansökningar 
2. Ansökta bidrag 
(miljoner ecu)' 
3. Antal formellt riktiga 
ansökningar 
4. Totalbelopp för de formellt 
riktiga ansökningarna 
(miljoner ecu) 
5. Antal projekt som fick 
bidrag 
6. Beviljade bidrag (miljoner 
ecu) LIFE I 
1992 
(EUR 12) 
86 
227 
-
35 
36,9 1993 
(EUR 12) 
198 
294 
80 
1863 
22 
20,6 1994 
(EUR 12) 
296 
270 
116 
153 
47 
47,7 1995 
(EUR 15) 
313 
235 
139 
139 
72 
48,5 LIFE II 
1996 
(EUR 15) 
241 
174 
123 
93 
63 
43,4 1997 
(EUR 15) 
174 
128 
97 
76 
60 
42,4 
(Beloppen är avrundade till hela miljoner ecu och gäller bara gemenskapens andel av 
finansieringen, som i allmänhet uppgår till 50-75 % av den totala projektbudgeten.) 
Vissa av dessa uppgifter kan inte tolkas utan upplysningar om bakgrunden till besluten: 
• Vissa projektförslag rör den andra etappen av redan påbörjade projekt. Andra projekt 
inbegriper flera bidragsmottagare i flera regioner eller medlemsstater. 
• Under 1995 anpassades det nya informationspaketet till naturskyddsprojektens speciella 
verksamhetsområden, och de sökande ombads att bättre avgränsa och tidplanera de 
planerade åtgärderna. På kort sikt (1995-1996) bidrog detta krav på större exakthet till att 
en ökning av det antal projektförslag som sållades bort som formellt oriktiga eller ej 
godtagbara. 1997 kunde man dock konstatera en klar förbättring av ansökningarnas 
genomsnittskvalitet. 
• 1996 infördes genom LIFE II en starkare koppling till genomförandet av nätverket av 
naturskyddsområden (Natura 2000). För projekt som rör dessa naturskyddsområden blev 
det obligatoriskt att finnas med på den nationella listan över Natura 20004Denna koppling 
mellan LIFE-Natur och genomförandet av gemenskapens lagstiftning gjorde att många 
3 Inklusive ett enskilt projekt på 61 miljoner ecu. 
4 Rådets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter 
Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr L 206, 22/07/1992 S. 0007 - 0050 
Finsk specialutgåva Område 15 Volym 11 S. 114 
Svensk specialutgåva Område 15 Volym 11 S. 114 
Målsättningen med detta direktiv skall vara att bidra till biologisk mångfald genom bevarandet av livsmiljöer 
samt vilda djur och växter i de europeiska områden i medlemsländerna i vilka avtalet tillämpas (artikel 2.1). Ett 
sammanhängande europeiskt ekologiskt nätverk av speciella skyddade områden skall upprättas under titeln 
Natura 2000. Detta nätverk, bestående av områden med livsmiljöer av det slag som finns uppräknade i Annex I 
samt livsmiljöer av det slag om finns uppräknade i Annex II i avtalet, skall möjliggöra för livsmiljöer eller arter 
som skall skyddas, eller där tillämpligt, för dessa att återställas i gynnsam livsmiljö på sin naturliga mark. 
-7-
ansökningar inte uppfyllde de formella kraven under 1996 och 1997. Dessutom innebar det 
att potentiella projektbidragssökande avstod från att lämna in ansökningar för 
naturområden som ännu inte hade föreslagits av medlemsstaterna. 
• För 1997 skulle ansökningarna vara kommissionen tillhanda före utgången av januari 
månad, det vill säga knappt tre månader efter avslutandet av 1996 års urvalsprocess, som 
hade försenats på grund av rådets sena antagande av förordningen LIFE II. Genom denna 
överlappning av två verksamhetsår minskade antalet inlämnade projektförslag. 
• Det genomsnittliga bidraget till projekten var under 1996 och 1997 i storleksordningen 
700 000 ecu, och bidragen varierade vanligtvis mellan 100 000 och 2 000 000 ecu. 
2.2 Ekonomisk styrning 
Under perioden 1992-1997 utnyttjades tilldelade bidrag till 100 %. Denna höga grad av 
medlens utnyttjande har främjats av att kommissionen följt projekten noga. 
Endast en tredjedel av projekten fick bidrag med det belopp som sökanden ursprungligen hade 
begärt. Kommissionen undersöker i stället för varje utvalt projekt vilka åtgärder som skulle 
kunna få bidrag från andra gemenskapsprogram (EUGFJ, ERUF, sammanhållningsfonderna 
etc.) eller vilka åtgärder som inte är väsentliga för lyckade naturskyddsinsatser. 
De största problem som uppstått vid genomförandet av budgeten har bestått i förseningar av 
bidragsmottagarnas genomförande av projekten och, men i mycket mindre mån, redovisning av 
icke godtagbara kostnader vid projektets slut. Mindre än 1 % av bidragen har dragits tillbaka. 
2.3 Projektens geografiska fördelning 
LIFE-Natur är ett gemenskapsprogram som inte har några i förväg fastställda procentsatser 
för fördelningen av tillgängliga medel per medlemsstat. 
En årsvis fördelning av bidragen per medlemsstat har föga relevans. En analys över en längre 
period är däremot av större intresse. För åren 1992-1997 kan man konstatera att 
• LIFE-Natur först och främst har gynnat de regioner och medlemsstater som uppvisar 
den största rikedomen av naturtyper och arter av gemenskapsintresse. Detta var 
också avsikten. 
• LIFE-Natur har bidragit till gemenskapens strävan efter sammanhållning, även om 
det inte är programmets främsta syfte. De fyra länder som omfattas av 
sammanhållningsfonden har tack vare sin naturrikedom fått bidrag på en mycket högre nivå 
än genomsnittet för gemenskapen. 
2.4 Typer av projekt som fått bidrag. Kommentarer 
De typer av projekt som får bidrag varierar med tiden. Efter antagandet av LIFE II har 
tyngdpunkten legat mera på åtgärder på land. Allmänt sett har LIFE-Natur gjort det möjligt att 
kontrollera och förvalta ett stort antal områden som krävs för att skydda naturtyper och arter. 
8-
• Genom LIFE-Natur har bidrag tilldelats många lokala och nationella inventeringar 
(Grekland, Spanien, Irland och Portugal) för att förbereda genomförandet av Natura 2000. 
Denna typ av åtgärder prioriteras inte längre inom ramen för LIFE II. 
Antalet fågelskydds projekt har varit mycket stort. LIFE-Natur har gett bidrag till 
särskilda åtgärder för att bevara 18 av de 23 fågelarter som är hotade i hela världen och 
som förekommer i Europa. LIFE-Natur har också bidragit till att fastlägga tiotals nya 
särskilda skyddsområden inom ramen för fågeldirektivet 
Flera projekt har rört mycket hotade arter (jätteödlan Gallotia simonyi från El Hierro, 
skäggamen Gypaetus barbatus, munksälen Monacus monacus på Madeira m.fl.) och har 
bidragit till att stabilisera eller öka bestånden. 
Våtmarkerna har varit väl representerade och ingår i mer än en tredjedel av projekten. 
Denna prioritering vittnar om medlemsstaternas åtagande att uppfylla sina skyldigheter 
enligt Ramsar-konventionen och de nyligen framlagda meddelandena om våtmarker. 
Många projekt rör jordbruksområden och innebär i många fall en fortsättning på 
jordbruks- och miljöåtgärder som vidtagits inom ramen för förordning (EEG) 2078/92. 
LIFE har gjort det möjligt att använda gemenskapens strukturfondsmedel (till exempel för 
skydd av biotoper i Grekland). 
På samma sätt har många projekt medverkat till förberedelserna och genomförandet 
av det europeiska nätverket Natura 2000 genom att bidra till följande: 
Inventering av naturarvet i flera medlemsstater och regioner. 
Fastställande av planer för förvaltning av framtida naturskyddsområden i 
Tyskland, Frankrike, Förenade kungariket etc. med deltagande av lokala 
aktörer. 
Fastställande av förvaltningsmetoder och tillhörande kostnader för att 
åstadkomma bevarande eller återställande av naturområden, till exempel av 
ljunghedar. 
Personalutbildning i metoder för ekologisk förvaltning av 
naturskyddsområden. 
• De flesta bidragsmottagarna är nationella, regionala eller lokala offentliga organ, beroende 
på hur den offentliga förvaltningen är organiserad i medlemsstaterna. De offentliga 
organens dominans återspeglar de nationella myndigheternas intresse för detta 
gemenskapsprogram för genomförande av naturdirektiv. Icke-statliga organisationer utgör 
den näst största gruppen av direkta mottagare av medel från LIFE-Natur. Dessa 
organisationer är dessutom ofta inkopplade i de projekt som de offentliga organen lämnar 
in, antingen direkt eller genom att de är ansvariga för vissa av de föreslagna åtgärderna. 
LIFE-Natur är gemenskapens enda finansieringsprogram som är särskilt inriktat på 
naturskydd. Under åren 1992-1997 har därför behovet av projekt med akuta åtgärder varit 
9-
mycket stort. Dessa har inga ekonomiska effekter på kort sikt men skulle kunna leda till mer 
varaktiga åtgärder inom ramen för andra finansieringsinstrument. 
Vid slutet av 1997 bör flera tusen nya naturskyddsområden figurera på de nationella listor som 
föreslås av medlemsstaterna inom ramen för habitatdirektivet. Detta bör leda till en kraftig 
ökning av antalet LIFE-Natur-projekt under åren 1998-1999. 
LIFE-Natur är ensamt inte en lämplig finansieringskälla för hela Natura 2000. Vad LIFE-
Natur kan göra är att fungera som en katalysator. Enda sättet att lämna ett betydelsefiillt bidrag 
till detta gemenskapsnätverk är att som komplettering utnyttja andra finansieringsinstrument. 
LIFE-Natur har gjort det möjligt för lokala aktörer att inleda ett gemensamt arbete där det i 
praktiken ibland handlar om motstridiga intressen, liksom att medvetandegöra allmänheten, 
vilket är en viktig del av arbetet, även om den är svår att kvantifiera. 
3. LIFï^MILJO 
3.1 Projektbidragsansökningar och beviljade bidrag 
Inom den sektor som inte rör naturskydd tog kommissionen under 1992-1997 emot 4 815 
ansökningar. Mellan 1993 och 1997 motsvarade dessa ansökningar om bidrag från LIFE ett 
totalbelopp på ungefär 5 600 miljoner ecu. 
Under samma period kunde LIFE, på grund av budgetåtstramningen, ge bidrag till 680 projekt 
(14 %) till ett totalbelopp på cirka 272 miljoner ecu (5 %). 
Nedanstående tabell visar de viktigaste uppgifterna för enskilda år: 
Tabell 2 
1. Antal inlämnade 
projektbidragsansökningar 
2. Ansökta bidrag (miljoner ecu) 
3. Antal formellt riktiga 
ansökningar 
4. Antal projekt på kortlista 
5. Ansökta bidrag (till projekten 
på kortlistan) (miljoner ecu) 
6. Antal projekt som fick bidrag 
7. Beviljade bidrag (miljoner 
ecu) 
Skillnad mellan kortlistan och 
projekt som fick bidrag 
(miljoner ecu) LIFE I 
1992 
(EUR 12) 
300 
— 
±185 
— 
— 
70 
39,6 1993 
(EUR 12) 
1447 
2 012 
601 
306 
79 
99 
44,7 
33,8 1994 
(EUR 12) 
1224 
653 
721 
258 
84 
160 
53,1 
30,6 1995 
(EUR 15) 
729 
2 214 
431 
264 
84 
135 
48,1 
36,0 LIFE II 
1996 
(EUR 15) 
601 
393 
283 
177 
90 
104 
43,3 
47,2 1997 
(EUR 15) 
514 
328 
244 
194 
81 
112 
43,6 
37,4 
10-
(Alla belopp är avrundade till hela miljoner ecu och gäller bara gemenskapens andel av 
finansieringen, som i allmänhet uppgår till 30-50 % av den totala projektbudgeten.) 
• Under perioden 1992-1995 var det många projekt som inte höll sig inom programmets 
område (strukturinriktade och kostsamma projekt, en stor mängd utredningsprojekt etc). 
Från och med 1996 tycks dock råda bättre samstämmighet. 
• Tack vare den förbättrade rättsliga ramen (urvalskriterier) och bättre kvalitet på 
informationen till potentiella projektbidragssökande har det, med medlemsstaternas hjälp, 
varit möjligt att minska antalet projekt som på formella grunder inte far delta 
urvalsprocessen. Den bättre kvaliteten på projekten, både de från industriföretag och de 
från lokala myndigheter, har lett till att man i förväg kunnat välja ut ett stort antal projekt 
som kvalificerat sig för bidrag. 
• Det genomsnittliga bidraget var under 1996 och 1997 i storleksordningen 400 000 ecu, och 
bidragen varierade i allmänhet mellan 100 000 och 1 000 000 ecu. 
3.2 Ekonomisk styrning 
Utnyttjandegraden i fråga om befintliga medel för LIFE-Miljö är hög (99,93 %) eftersom man 
varje år förhandlar fram en preliminär budget med de framtida bidragsmottagarna. Den syftar 
till att förhindra att projekten värderas för högt. 
Den innovativa karaktären hos de projekt som finansieras genom LEFE-Miljö innebär vissa 
tekniska och finansiella risker. När det gäller industriprojekt kan steget från laboratorieskala till 
pilotskala eller industriell skala medföra tekniska problem. På samma sätt kan upprättandet av 
lokala partnerskap mellan lokala myndigheter, sammanslutningar eller företag ta längre tid eller 
visa sig vara svårare än väntat. 
Dessa risker tar sig uttryck i följande konsekvenser: 
- Förseningar i fråga om projektens genomförande. Tre fjärdedelar av projekten är försenade 
med några månader, medan en fjärdedel är försenade med mer än ett år. Kommissionen 
kräver därför sedan 1996 att projekten skall innehålla en utförligare preliminär tidplan med 
fastställd tidpumkt och budget för varje uppgift. 
- Ofullständigt eller bristfälligt genomförande av projekten, vilket gör att kommissionen 
måste minska sitt bidrag genom att återkräva alla eller en del av de utbetalda medlen. Man 
har hittills återkrävt medel från 25 projekt, och sedan 1997 kommer de belopp som 
återkrävs i möjligaste mån att användas för nya projekt. 
- Ett tiotal projekt har före start ställts in av mottagarna själva, då de ekonomiska 
förutsättningarna för genomförandet har ändrats mellan inlämnandet av ansökan och 
kommissionens beslut. 
- Slutligen har tre projekt gett upphov till misstanke om bedrägeri. Dessa akter har 
överlämnats till enheten för samordningen av bedrägeribekämpningen. 
-11-
Kommissionen har sedan 1993 vidtagit förebyggande åtgärder för att minska dessa risker: 
rättsliga förfaranden för enskilda beslut, teknisk uppföljning av externa experter och krav på 
bankgaranti från bidragsmottagare inom den privata sektorn. Dessutom gör man före 
slutbetalningen en teknisk utvärdering av projektens resultat, liksom en revision av projektets 
kostnader med hjälp av oberoende auktoriserade revisorer. Detta gäller mottagarna inom både 
den offentliga och privata sektorn. 
3.3 Projektens geografiska fördelning 
För LIFE-Miljö föreskrivs inte någon fastställd fördelning av de tillgängliga medlen per 
medlemsstat. Bedömningssystemet syftar till att välja ut projekt enbart på grundval av deras 
förtjänster, och vid bedömningen delas de in i olika ämnesområden (avfall, vatten, luft etc.). I 
detta meritbaserade bedömningssystem tar man hänsyn till miljösituationen i varje medlemsstat 
för att inte diskriminera projekt som inte är så nyskapande men ändå mönsterbildande och som 
därför kan ha stor betydelse på lokal nivå. 
• Under den första etappen fick Frankrike, Förenade kungariket, Italien och Tyskland mest 
medel från LIFE (med vardera ungefär 14 %), följda av Grekland, Nederländerna och 
Spanien (med ungefär 7 % vardera). 
• Det är inte intressant att göra en geografisk uppdelning under de första två åren av den 
andra etappen eftersom den inte skulle vara representativ för den fördelning som 
uppnåddes i slutet av den etappen. I själva verket skiljer bara sex månader mellan 
budgetåren 1996 och 1997, vilket har skapat cykliska problem i vissa medlemsstater. 
Dessutom bör de nya medlemsstaternas deltagande i programmet efter hand komma att nå 
en balanserad nivå. 
3.4 Typer av projekt som fått bidrag 
LIFE-Miljö omfattade under perioden 1992-1995 fyra olika huvudområden: 
• Avfallshantering och saneringsmetoder för kontaminerade områden (36 respektive 8 % av 
tilldelade bidrag). 
• Främjande av renare teknik (14 % av tilldelade bidrag). 
• Metoder för att upptäcka föroreningar samt nät för kontroll och övervakning (17 % av 
tilldelade bidrag). 
• Regional planering och problem i stadsområden (21 % av tilldelade bidrag). 
Återstående 4 % gick till projekt inom administrativt samarbete och till kampanjer för att öka 
miljömedvetenheten. 
Man kan konstatera att tilldelningen av bidrag från LIFE under 1996 var ungefär lika för 
industrin och lokala myndigheter (18,2 respektive 19,7 miljoner ecu). Denna fördelning 
varierar dock kraftigt mellan medlemsstaterna. Den största andelen bidrag till industrin (renare 
teknik och återvinning) uppvisade Belgien, Frankrike, Grekland, Italien och Tyskland, medan 
andelen bidrag till lokala myndigheter var högst i Danmark, Finland, Spanien och Sverige. I 
12 
den första gruppen av länder tenderar majoriteten av LIFE-bidragsmottagarna att vara privata 
aktörer, medan bidragsmottagarna i övriga länder främst är offentliga organ med ansvar för 
regional planering i samarbete med lokala socioekonomiska aktörer. 
En sektoruppdelad analys visar följande tendenser. 
• När det gäller industrisektorn har LIFE bidragit till att främja renare teknik inom vissa 
särskilt förorenande branscher. Några exempel: 
Garverier (minskning av vattenföroreningar i form av krom och av 
luftföroreningar i form av lösningsmedel). 
Pappersindustrin (införande av slutna vattensystem, återvinning av fibrer, 
användande av ozon i återvinningen av pappersavfall etc). 
Ytbehandling (rengöring utan lösningsmedel eller syror genom användning av 
högtrycksspolning med vatten eller sprutning med iskristaller). 
Textilindustrin (minskning av färgavfall från textiltryck). 
• Vid sidan av renare teknik har LIFE främjat återvinningsindustrin inom följande områden: 
plast, vitvaror (nedmontering av uttjänta kylskåp utan att förorsaka utsläpp av 
föroreningar), keramik och metallurgi (återvinning av sand i gjuterier). 
• Inom den lokala offentliga sektorn rör huvudproblemen vattenförsörjning (förbättrade 
övervakningssystem och upptäckt av mikroföroreningar), avfall och luftkvalitet. Man får 
dock inte glömma de många projekt som rör stadsplanering (trafikstyrningssystem och 
miljövänliga transporter) och närliggande områden (hänsynstagande till jordbruket i den 
regionala planeringen). 
• Under 1996 rörde de flesta av de förberedande insatserna rationell förvaltning av 
kustområden enligt det demonstrationsprogram som beslutats av rådet. Under 1997 
inlämnades få projekt som gällde förberedande insatser. 
• Till följd av motsvarande verksamheter inom ramen för andra av gemenskapens program 
eller initiativ, framför allt Leader II, har man gjort få insatser i landsbygden genom LIFE-
Miljö, med undantag för Frankrike och Spanien. 
4. LIFE-TREDJE LAND 
LIFE-Tredje land riktar sig sedan 1996 till länder utanför EU som gränsar till Medelhavet och 
Östersjön, utom de länder i Central- och Östeuropa som har skrivit under associeringsavtal 
med Europeiska gemenskapen. De sistnämnda kan numera delta i LIFE-Natur och LIFE-
Miljö, som en verksamhet före en eventuell anslutning, på grundval av särskilda avtal med 
länderna i fråga. Huvudsyftet med LIFE-Tredje land är att stödja projekt för tekniskt bistånd, 
naturskyddsprojekt samt demonstrationsprojekt som skall främja en hållbar utveckling - allt för 
att skapa medvetenhet om behovet av miljöskydd i dessa länder. 
-13 
LIFE II skiljer sig från LIFE I på två punkter: 
• Programmet riktar sig inte längre till Polen, Slovenien eller de tre baltiska staterna, som 
numera hör till de associerade länderna i Central- och Östeuropa. Däremot inbegriper det 
sedan 1996 Västbanken och Gaza, och sedan 1997 Bosnien-Hercegovina. 
• Programmet kan utöver det tekniska bistånd som ingick i LIFE I också omfatta 
demonstrationsprojekt för hållbar utveckling och naturskydd. 
4.1 Projektbidragsansökningar och beviljade bidrag 
Under perioden 1992 till 1997 mottog kommissionen 371 ansökningar om projektbidrag från 
LIFE-Tredje land. 80 projekt valdes under denna period ut för bidrag med ett totalbelopp på 
30 miljoner ecu. Om man hade kunnat ge bidrag till alla projekt som de bedömningsansvariga 
ansåg uppfyllde de formella kraven, skulle mer än det dubbla antalet projekt ha kunnat få 
bidrag. 
Nedanstående tabell visar de viktigaste uppgifterna för enskilda år: 
Tabell 3 
1. Antal inlämnade 
projektbidragsansökningar 
2. Antal formellt riktiga 
ansökningar 
3. Ansökta bidrag (miljoner 
ecu) 
4. Antal projekt som fick 
bidrag 
5. Beviljade bidrag (miljoner 
ecu) _ LIFE I 
1992 
-
-
-
9 
5,3 1993 
-
-
-
12 
3,5 1994 
65 
40 
18,4 
14 
4,8 1995 
103 
29 
10,2 
16 
5,7 LIFE II 
1996 
82 
23 
10,0 
13 
6,0 1997 
121 
28 
9,8 
16 
4,2 
(Beloppen är avrundade till hela miljoner ecu och gäller bara gemenskapens andel av 
finansieringen, som i allmänhet uppgår till 50-100 % av den totala projektbudgeten.) 
Under 1995, det sista året för LIFE I, ökade det totala antalet inlämnade projekt avsevärt tack 
vare informationskampanjen om LIFE-Tredje land. Däremot minskade antalet projekt som av 
kommissionens ansågs uppfylla de formella kraven på grund av att man fäste större vikt vid 
den tekniska kvaliteten. I slutänden fick endast 16 av 29 projekt bidrag från gemenskapen till 
ett totalbelopp av 5,7 miljoner ecu (mindre än 60 % av totalbeloppet för de formellt riktiga 
ansökningarna, vilket är en mycket liten andel). 
Den minskning av antalet inlämnade projekt som kan konstateras för 1996 beror på det sena 
antagandet av den nya LIFE-förordningen och den relativt snäva tidsfristen för inlämning av 
ansökningar. Antalet formellt riktiga ansökningar respektive ansökningar som fått bidrag liknar 
siffrorna för 1995. 
14-
4.2 Ekonomisk styrning 
Den årliga utnyttjandegraden i fråga om medel som tilldelats genom LIFE-Tredje land är 
100 %. 
Det största problemet man har stött på vid genomförandet av budgeten utgörs av förseningar i 
bidragsmottagarnas genomförande av projekten. Orsakerna till detta är den politiskt instabila 
situationen i vissa berörda länder, svårigheter i fråga om administration och rutiner som är 
specifika för varje land (tillstånd, bankrutiner etc.) samt den blygsamma lokala 
delfinansieringen av projekten. 
Sedan 1995 har kommissionen tvingats dra tillbaka två beviljanden uppgående till 638 000 ecu. 
Dessa rörde ett projekt i Kroatien, där gemenskapen har ställt in samarbetet, och ett projekt i 
Albanien, där gemenskapen klivit av på begäran av det ansvariga ministeriet. 
4.3 Projektens geografiska fördelning 
LIFE-Tredje land täcker två geografiska områden: Medelhavsområdet (med 15 länder och 
områden) och Östersjöområdet (som sedan 1996 bara inbegriper de ryska östersjöområdena, 
det vill säga Kaliningrad och S:t Petersburg). 
Fram till 1995 gick ungefär 65 % av anslagen genom LIFE-Tredje land till medelhavsländerna 
och 35 % till Östersjöområdet. Av de 29 projekt som har finansierats genom LIFE II har fem 
projekt till ett totalbelopp på 1 934 000 ecu rört Rysslands östersjöområden. 
4.4 Typer av projekt som fått bidrag. Kommentarer 
Sedan 1996 är de typer av insatser som kan få bidrag preciserade till tekniskt bistånd, 
naturskydd och demonstrationsåtgärder. 
Bland bidragsansökningarna är projekt av typen tekniskt bistånd vanligast med en andel på 50-
70%. Detta förklaras av att LIFE-Tredje land huvudsakligen vänder sig till nationella 
myndigheter som vill utarbeta sin politik och sina handlingsprogram på miljöområdet. 
Projekten i naturskyddskategorin syftar för det mesta till att bevara och/eller upprätta 
naturtyper inom kustområden och våtmarker. 
Pilotprojekten, som tilldelades bidrag för första gången under 1997, rör en stor mängd 
skiftande områdr n: avfallshantering och avfallsbehandling, cykling i städer och förvaltning av 
kustområden. 
Under perioden 1992-1997 har LIFE-Tredje land bidragit till att etablera administrativa och 
tekniska miljöcentrer (ECAT - miljöcentrer för administration och teknik i S:t Petersburg, 
Kaliningrad, Tirana etc.), där man kombinerar det tredje landets och gemenskapens kunnande 
vid utarbetandet av miljöpolitiken i Central- och Östeuropa. LIFE-Tredje land har också med 
framgång bidragit till verksamheten inom handlingsplanen för Medelhavet (MAP) genom 
bidrag till projekt som har lagts fram av vissa av LIFE-Tredje lands regionala centra (Rempec 
och Plan Blå). Slutligen har många projekt, där flera länder i södra och östra 
Medelhavsområdet deltar, fått bidrag genom Metap (program för tekniskt stöd till 
medelhavsländerna). 
15 
Statistiken är uppmuntrande, men LIFE-Tredje land har större betydelse än vanlig enkel 
statistik. När det gäller att skapa medvetenhet kring miljöskydd spelar programmet en 
grundläggande roll i de länder utanför EU som gränsar till Europeiska unionen. Dessutom visar 
dessa länders aktiva respons och deltagande på ett tydligt intresse. 1996 öppnades programmet 
för Västbanken och Gaza, där fyra projekt godtogs som formellt riktiga, av vilka ett erhöll 
bidrag redan första året. 1997 öppnades programmet för Bosnien-Hercegovina, och här har 10 
projekt godtagits som formellt riktiga. 
Då LIFE-Tredje land även verkar för spridning och tillämpning av resultat som är av intresse 
för gemenskapen (t.ex. principen att den som förorenar skall betala och principen om 
förebyggande åtgärder) och huvudsakligen är inriktat på tekniskt bistånd, utgör programmet 
ett verktyg för att bringa dessa länders principer och lagstiftning i fråga om miljön i linje med 
dem i Europeiska unionen och att överföra teknik och know-how från gemenskapen till de 
berörda områdena. 
5. SLUTSATSER 
Kommissionen har påbörjat ett omfattande utvärderingsarbete rörande LIFE, gemenskapens 
finansieringsprogram för miljöprojekt. Den första delen av detta arbete har gjorts inom 
kommissionen, och denna rapport är resultatet av detta arbete. Till följd av den stramare 
budgetsituationen är det av avgörande betydelse med en utvärdering. En full utvärdering 
kommer att finnas tillgänglig under andra hälften av 1998. 
Kommissionen föreslog i sin preliminära budget för 1998 en utökning med 6,8 MECU, jämfört 
med 1997, till den årliga budgeten för LIFE. Sammantaget ger detta en total budget på 101,3 
MECU. Denna summa ligger emellertid under de 121,8 MECU som ursprungligen planerades 
för 1998. Med den tillämpade strama budgeten kommer de tillgängliga medlen för LIFE:s 
åtaganden under perioden 1996-1999 inte att uppgå till 450 miljoner ecu av förordningens 
referensbelopp på 450 miljoner ecu. 
LIFE har nu uppnått en viss mognadsgrad. I genomsnitt far man årligen in ungefår 900 
projektförslag (se tabell 4 nedan), av vilka en tredjedel anses som giltiga, vilket innebär att de 
är formellt riktiga och har fått ett positivt omdöme (har upptagits på kortlistan). Av dessa 
omkring 300 projekt som medgivits anslag på 180 MECU från kommissionen, har endast cirka 
hälften valts ut för bidrag. Om man skulle vilja ge bidrag till alla giltiga projektförslag måste 
man mer än fördubbla de medel som för närvarande står till buds. 
Tabell 4 
Årliga genomsnitt for LIFE II (1996-1997) 
Inlämnade projektförslag 867 
Varav giltiga 321 
Totalbelopp för giltiga förslag 180 
(miljoner ecu) 
Antal projekt som fick bidrag 184 
Gemenskapens bidrag (miljoner ecu) 91_ 
-16 
Detta innebär att LIFE således skulle kunna använda större resurser inom och till och med 
utöver det aktuella referensbeloppet på 450 miljoner ecu för perioden 1996-1999. På grund av 
rådande förhållanden när det gäller Europas offentliga finanser har kommissionen dock ansett 
det vara nödvändigt att presentera en preliminär budget som inte medger någon reell ökning i 
anslaget under föregående år. På så vis blir det ej möjligt att uppnå referensbeloppet for LIFE. 
17-

ISSN 1024-4506 
KOM(97) 633 slutlig 
DOKUMENT 
SV 09 
Katalognummer : CB-CO-97-665-SV-C 
ISBN 92-78-28418-1 
Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg 
/f