[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel den 16.10.2007

SEK(2007) 1335

ARBETSDOKUMENT FRÅN KOMMISSIONENS AVDELNINGAR

som åtföljer

Förslag till

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT

om ändring av rådets direktiv 76/768/EEG, 88/378/EEG, 1999/13/EG och direktiven 2000/53/EG, 2002/96/EG och 2004/42/EG för att anpassa dem till förordning (EG) nr … om klassificering, märkning och förpackning av ämnen och blandningar och om ändring av direktiv 67/548/EEG och förordning (EG) nr 1907/2006 SAMMANFATTNING AV KONSEKVENSANALYSEN AV TILLÄMPNINGEN AV GHS I GEMENSKAPSLAGSTIFTNINGEN [KOM(2007) 611 slutlig][SEK(2007) 1334]

ARBETSDOKUMENT FRÅN KOMMISSIONENS AVDELNINGAR

SAMMANFATTNING AV KONSEKVENSANALYSEN AV TILLÄMPNINGEN AV GHS I GEMENSKAPSLAGSTIFTNINGEN

Det globalt harmoniserade systemet för klassificering och märkning av ämnen och blandningar (GHS) antogs formellt av FN:s sociala och ekonomiska råd i juli 2003. Syftet är att använda samma kriterier för klassificering och märkning av farliga kemikalier i hela världen och på så sätt öka säkerheten kring kemikaliehanteringen. Systemet bör underlätta världshandeln med kemikalier och samtidigt skydda människors hälsa och miljön.

Denna konsekvensanalys gäller följderna av att GHS skulle tas i bruk i EU genom en föreslagen förordning och hur denna påverkar annan anknytande kemikalielagstiftning (s.k. följdlagstiftning). Den bygger på konsekvensanalyser som utförts av konsultföretagen Risk and Policy Analysts och London Economics , arbete som gjorts vid kommissionens avdelningar, bl.a. utredningar om hur följdlagstiftningen kommer att påverkas, och svar på Internetsamrådet.

Analysen visar att tillämpningen av GHS på lång sikt verkar löna sig då de (återkommande) fördelarna i form av handelsrelaterade kostnadsinbesparingar i slutändan kommer att vara större än engångskostnaderna av tillämpningen. Kostnadsinbesparingarna som i alla uppskattningar i snitt består av några arbetsdagar per företag per år beror på en kännbar sänkning av lagstiftningsrelaterade handelshinder på grund av skillnader i klassificering och märkning i olika delar av världen. Det leder till ökad kemikaliehandel med länder utanför EU och förbättrar därigenom den europeiska industrins konkurrenskraft, vilket ger ökad tillväxt och fler arbetstillfällen.

Tillämpningskostnaderna måste dock hållas nere för att nettofördelar ska kunna uppnås även inom en förutsebar framtid och onödiga kostnader och administrativa bördor för små och medelstora företag undvikas. Det förutsätter framför allt en friktionsfri övergång från det nuvarande systemet till GHS som upprätthåller den nuvarande höga nivån för skydd av miljön och hälsa och minimerar företagens börda. Övergångsperioden måste bestå av två på varandra följande perioder för ämnen respektive blandningar. Dessa bör fastställas så att man undviker större problem med den praktiska tillämpningen och utnyttjar synergieffekter från översynen av klassificeringarna i samband med den gradvisa Reach-registreringen. Övergången kan på så vis också anpassas efter den takt i vilken GHS börjar tillämpas i andra delar av världen så att inte handelsförmåner går förlorade.

Konsekvensanalysen stöder en övergångsperiod för ämnen som sammanfaller med tidsfristen för klassificerings- och märkningsregistret inom Reach. En kortare övergångsperiod skulle i praktiken vara svår att genomföra och eventuellt medföra att betydande mängder kvarvarande lager måste märkas om. Även en längre övergångsperiod skulle skapa problem för de tillverkare av blandningar som vill börja tillämpa GHS tidigare.

Enligt konsekvensanalysen bör efterföljande övergångsperiod för blandningar vara 4,5 år. Det är uppenbart att skenbart små förlängningar av övergångsperioden för blandningar utöver den perioden ytterligare skulle öka bördan med att handlägga två klassificeringssystem samtidigt och därmed upphäva fördelarna med lättnader för blandningsleverantörer i långa leverantörskedjor, bl.a. många små och medelstora företag, som skulle underlätta för dem att anpassa sig till de nya kraven och sprida ut kostnaderna. En kortare period skulle innebära att färre blandningsleverantörer skulle kunna dra nytta av GHS-klassificeringar för ämnen och blandningar som görs tidigare i leveranskedjan. Av det offentliga samrådet med intressenter framgick det även att en stor del ansåg att en medellång övergångsperiod, dvs. 4,5 år, är att föredra.