[pic] | EUROPEISKA KOMMISSIONEN |

Bryssel den 4.6.2010

KOM(2010)292 slutlig

RAPPORT TILL EUROPEISKA VÄRDEPAPPERSKOMMITTÉN OCH EUROPAPARLAMENTET

om förenlighet mellan internationella finansiella redovisningsstandarder (International Financial Reporting Standards (IFRS)) och nationella standarder för god redovisningssed (Generally Accepted Accounting Principles (GAAP)) i tredjeland

SEK(2010)681 final

RAPPORT TILL EUROPEISKA VÄRDEPAPPERSKOMMITTÉN OCH EUROPAPARLAMENTET

om förenlighet mellan internationella finansiella redovisningsstandarder (International Financial Reporting Standards (IFRS)) och nationella standarder för god redovisningssed (Generally Accepted Accounting Principles (GAAP)) i tredjeland

Inledning och rättslig grund

Från och med den 1 januari 2005 ska företag som är noterade på en reglerad marknad i en EU-medlemsstat för sin koncernredovisning tillämpa IFRS som antagits av EU.[1] Genom prospektförordningen[2] och transparensdirektivet[3] utsträcktes kravet att ta fram finansiella rapporter antingen på grundval av IFRS eller vissa tredjeländers nationella redovisningsnormer som motsvarar dessa normer till att även omfatta tredjelandsemittenter som erbjuder värdepapper till allmänheten i EU och vilkas värdepapper är föremål för handel på en reglerad marknad i EU.

I december 2007 skapade kommissionen en mekanism[4] för att fastställa likvärdigheten hos god redovisningssed (GAAP). I december 2008 antog kommissionen ett beslut[5] och en förordning[6] enligt vilka amerikanska och japanska GAAP anses motsvara IFRS och resultatrapporter där GAAP från Kina, Kanada, Indien och Sydkorea tillämpas inom EU godtas tillfälligt, fram till senast den 31 december 2011.

I det här sammanhanget kräver EU-lagstiftningen[7] att Europeiska kommissionen regelbundet ska informera Europeiska värdepapperskommittén och Europaparlamentet om de framsteg som dessa länder gör med sina respektive program.

I den första rapporten från juli 2007 redogjorde kommissionen för de tidplaner för att skapa konvergens mellan nationell god redovisningssed och IFRS som de nationella myndigheterna i vissa tredjeländer hade antagit.[8] I den andra rapporten från april 2008 granskade kommissionen de faktiska framsteg som tredjeländerna hade gjort, för det första med sina konvergensprogram och för det andra för att undanröja alla omräkningskrav som är tillämpliga på emittenter från gemenskapen noterade i dessa tredjeländers jurisdiktioner.

I den rapporten gjorde kommissionen en uppdatering av dessa länders bemödanden att övergå till IFRS. Därvid bad kommissionen Europeiska värdepapperstillsynskommittén (CESR) att informera om övergången till IFRS i de länder som nyligen hade beviljats en övergångsperiod av EU (Kina, Kanada, Indien och Sydkorea), till exempel med hjälp av offentlig information eller skriftliga uppgifter från tillsynsmyndigheterna i tredjelandet i fråga. Särskilt skulle den praktiska tillämpningen av de till stora delar konvergerade kinesiska redovisningsstandarderna för affärsföretag granskas på grundval av tillgängliga rapporter.

I denna rapport presenteras också den senaste utvecklingen i länder som anses likvärdiga, såsom Förenta staterna och Japan, samt utvecklingen i många andra stora ekonomier, som Argentina, Brasilien, Mexiko, Ryssland och Taiwan. Ett antal länder, som till exempel Australien, Hongkong, Nya Zeeland, Singapore och Sydafrika, har redan antagit eller börjat tillämpa IFRS till fullo, och därför behöver inte Europeiska kommissionen fatta något beslut om likvärdighet.

Utvecklingen i länder som anses likvärdiga

Den 12 december 2008 antog kommissionen ett beslut[9] och en förordning[10], enligt vilka amerikanska och japanska GAAP är likvärdiga med IFRS för användning inom gemenskapen. I det här avsnittet redovisas utvecklingen i dessa länder under 2008–2009 på grundval av offentlig information.

USA

Konvergens

År 2006 ingick Förenta staternas Financial Accounting Standards Board (FASB) och International Accounting Standards Board (IASB) ett samförståndsavtal i vilket deras mål att skapa konvergens mellan US GAAP och IFRS slogs fast, och där ett arbetsprogram för att nå detta mål skisserades. Europeiska värdepapperstillsynskommittén bekräftade att de huvudsakliga skillnader som kommittén framhållit för kommissionen 2005 hade tagits upp av båda parterna. Ett antal frågor (däribland en konvergerad norm för företagsförvärv och samgåenden) har lösts, medan andra fortfarande diskuteras. Måldatumet 2011 står fast.

På politisk nivå har G20-gruppens slutsatser befäst en vilja till internationella lösningar, också på redovisningsområdet. Denna viljeinriktning måste omvandlas till specifika politiska beslut, och arbetet för att skapa konvergens måste intensifieras på praktisk nivå samtidigt som målet om finansiell rapportering av hög kvalitet bibehålls. I april 2009 uppdaterade IASB och FASB sina agendor för att ta med frågor som hade med finanskrisen att göra i beräkningen. I arbetet med att sätta upp normer har inriktningen på konvergens i viss mån fått vika för mer brådskande krisrelaterade frågor, vilket har gjort att den övergripande konvergensprocessen har fördröjts något. I synnerhet skapade det faktum att de amerikanska bestämmelserna i fråga om värdeminskning på skuldebrev som kan säljas snabbt ändrades som reaktion på krisen ytterligare divergens från IAS 39. Sedan dess har IASB och FASB arbetat med sina respektive översyner av redovisningsnormerna för finansiella instrument. Detta arbete bör resultera i en gemensam linje, men inte på bekostnad av finansiell rapportering av hög kvalitet.

Möjligt antagande av IFRS

I oktober 2008 utfärdade den amerikanska finansinspektionen (SEC – ”Securities and Exchange Commission”) ett förslag till vägkarta för övergången till IFRS för offentligt samråd. Enligt förslaget, som innehåller fyra milstolpar, skulle SEC 2011 besluta om man skulle gå vidare och anta IFRS 2014. Tidsfristen för synpunkter förlängdes från den 19 februari till den 20 april 2009.

I februari 2010 antog SEC enhälligt en ny tidplan, enligt vilken krav på att de amerikanska företagen ska tillämpa IFRS tidigast kan ställas från och med 2015. SEC efterlyser mer ingående studier av IFRS och ett beslut om man ska gå vidare med ett påbud att använda IFRS 2011.

Trots att den ursprungliga vägkartan skulle ha gjort det möjligt för vissa amerikanska företag att tillämpa IFRS 2014 meddelade SEC i februari 2010 att den inte driver på för tidigt antagande. SEC kan komma att ändra detta ställningstagande. SEC konstaterar också att det inte är uteslutet att amerikanska emittenter får möjlighet att välja mellan att tillämpa IFRS och US GAAP.

Europeiska kommissionen anser att det är viktigt att SEC kommer fram till ett positivt beslut om antagande av IFRS så tidigt som möjligt under 2011. Utan ett tydligt åtagande att inriktningen ska vara att anta IFRS för amerikanska emittenter kan både IFRS-systemets trovärdighet och de icke tillämpande ländernas deltagande i ledningen för IFRS-stiftelsen ifrågasättas.

Omräkningskrav

I november 2007 beslutade SEC att dra tillbaka kravet på att utländska emittenter som rapporterar på grundval av IFRS som har antagits av IASB ska omräkna sina finansiella rapporter enligt US GAAP. SEC:s beslut innehöll ett undantag under en övergångstid för EU-emittenter som tillämpar EU:s undantagsbestämmelser om säkringsredovisning [enlig IAS 39] . Denna övergångstid upphörde i november 2009.

Japan

Konvergens

Efter EU:s likvärdighetsbeslut 2008 fortsatte de japanska myndigheterna arbetet med att skapa konvergens mellan GAAP och IFRS.

I oktober 2008 utfärdade Accounting Standards Board of Japan (ASBJ) två pressmeddelanden om beräkning av verkligt värde och omklassificering av skuldebrev som en reaktion på de krisrelaterade förändringar som IASB införde, till exempel omklassificering av vissa finansiella instrument.

I mars 2009 sammanträffade ASBJ och IASB i Tokyo för att diskutera konvergensen mellan japanska GAAP och IFRS, och bekräftade då målet att skapa konvergens mellan normerna.

I september 2009 befäste IASB och ASBJ sitt samarbete med att skapa konvergens mellan redovisningsstandarderna. Företrädare för ASBJ rapporterade att det görs framsteg med att skapa konvergens mellan IFRS och japanska GAAP. ASBJ deltog i IASB:s samråd och utfärdade en omarbetad redovisningsstandard – ASBJ-rapport nr 12 (omarbetad 2009) Redovisningsstandard för kvartalsrapportering . Syftet med dessa ändringar är att införa nya krav på informationen i kvartalsrapporterna i händelse av tvivel på företagets ”förmåga att fortleva”. Vidare antog ASBJ, som svar på samrådet med IASB, ett diskussionsunderlag om ”Redovisning vid företagsförvärv och samgåenden”, ett om ”Reserveringar” och ett om ”Intäktsredovisning”.

Möjligt antagande av IFRS

Efter ”Tokyoöverenskommelsen”[11] antog Business Accounting Council (BAC)[12] i juni 2009 en interimsrapport[13] om antagande av IFRS i Japan. Enligt förslaget till interimsrapport kommer frivillig användning av IFRS att vara tillåten från och med det redovisningsår som slutar den 31 mars 2010 eller senare, för resultatrapporter från vissa internationellt verksamma börsnoterade företag. Det slutliga beslutet om obligatorisk tillämpning av IFRS skulle fattas omkring 2012. En möjlig tidshorisont för obligatorisk tillämpning av IFRS är 2015 eller 2016.

I september 2009 publicerade ASBJ en uppdatering av sin projektplan fram till och med 2011. Den uppdaterade projektplanen har tagits fram med beaktande av den ovan nämnda interimsrapporten från BAC, i vilken ASBJ rekommenderas att fortsätta med och påskynda konvergensen mellan redovisningsstandarderna. Hänsyn tas också till IASB:s arbetsplan från augusti 2009 till 2011.

I december 2009 gav den japanska finansinspektionen (JFSA) ut en omarbetad version av regelverket om företagens uppgiftsskyldighet som gör det möjligt för vissa japanska företag att tillämpa IFRS på frivillig basis.

I början av 2010 hade JFSA ett offentligt samråd om det omarbetade regelverket i syfte att uppdatera förteckningen över de standarder som frivilligt kan tillämpas i Japan. I mars 2010 avslutade JFSA det offentliga samrådet och uppdaterade förteckningen över standarder så att alla IFRS och IFRIC-tolkningar som IASB hade godkänt och antagit senast den 31 december 2009 får användas vid frivillig tillämpning av IFRS i Japan av vissa börsnoterade företag från och med de konsoliderade räkenskapsår som slutar den 31 mars 2010 eller senare.[14] JFSA meddelade också att IFRS 9, den första delen av IASB:s översyn av IAS 39, skulle ingå i ett paket som vissa japanska företag frivilligt kan använda från och med den 10 mars 2010.

I april 2010 publicerade ASBJ en uppdaterad version av sin projektplan fram till och med 2011 (se bilaga). ASBJ har fortfarande för avsikt att slutföra arbetet med att åtgärda de återstående skillnaderna mellan japanska GAAP och IFRS 2010, samt att lägga fram förslag till ändringar i fråga om de flesta av de projekt som ingick i samförståndsavtalet mellan IASB och amerikanska FASB under första halvåret 2011 i linje med IASB:s aktuella arbetsplan.

Omräkningskrav

De japanska myndigheterna har inga krav på omräkning för EU-emittenter som utarbetar sina resultatrapporter enligt IFRS som har antagits av EU.

KINA

När det gäller Kina bad kommissionen CESR om råd om den praktiska tillämpningen av de till största delen konvergerade kinesiska redovisningsstandarderna för affärsföretag.

I februari 2006 beslutade de kinesiska myndigheterna att införliva IFRS med lagstiftningen. I en del fall gjordes ändringar för att ta hänsyn till lokala omständigheter. Dessa redovisningsstandarder för affärsföretag (ASBE) är från och med den 1 januari 2007 obligatoriska för alla kinesiska börsnoterade bolag.

Enligt en rapport[15] från det kinesiska finansministeriet i november 2008 gick införandet av de nya ASBE smidigt och medförde inga större störningar på de kinesiska marknaderna eller för rapporteringen.[16] Enligt rapporten anser det kinesiska finansministeriet att övergången till ASBE har förbättrat kvaliteten och tillförlitligheten hos den finansiella rapporteringen i Kina, främst till följd av större insyn. Ministeriet anser också att de konvergerade ASBE både gör den kinesiska marknaden mer attraktiv för utländska emittenter och ger kinesiska emittenter bättre förutsättningar att ta sig in på internationella marknader. Finansministeriet har dock urskilt ett antal områden i årsredovisningarna för 2007 där efterlevnaden skulle kunna förbättras eller där emittenterna tycks ha haft svårigheter med att identifiera godtagbara tillämpningar av standarderna i fråga. Slutligen har ministeriet för avsikt att vidta åtgärder för att förbättra tillämpningen av de nya standarderna under framtida rapportperioder.

I september 2009 publicerade finansministeriet ett utkast om ”Vägkartan för fortsatt och full konvergens” för kinesiska standarder med IFRS för offentligt samråd. Synpunkter skulle inkomma senast den 30 november 2009.

I sin Report on the Observance of Standards and Cod es (ROSC) från oktober 2009 berömde Världsbanken Kina, som sades ha gjort ”imponerande framsteg” med att skapa en institutionell ram för redovisning, revision och företagens finansiella rapportering.[17] I rapporten framhålls återigen Kinas åtagande att skapa konvergens mellan kinesiska ASBE och IFRS och att full konvergens förväntas nås senast 2012.

Kommissionen kommer, med hjälp av CESR, att fortsätta att bevaka den praktiska tillämpningen av IFRS i framtiden.

Konvergensarbete av tredjeländer som har för avsikt att anta IFRS

I februari 2009 bad kommissionen CESR att ta fram en uppdatering om framstegen för vissa tredjeländer (Kanada, Sydkorea och Indien) som EU beviljade en övergångsperiod för övergången till IFRS. Enligt CESR:s rapport[18] från juni 2009 rapporterar kommissionens tjänstemän följande:

Kanada

I januari 2006 beslutade den kanadensiska organisationen för utformning av redovisningsstandarder ”Accounting Standard Board of Canada (AcSB)” att anta IFRS fullt ut för publika kanadensiska bolag den 31 december 2011. Offentlig information tillhandahölls, med uppgifter om både programmet och de kanadensiska myndigheternas framsteg med att förverkliga det.

Under de senaste två åren har de kanadensiska myndigheterna fortsatt sina ansträngningar att säkra en övergång till IFRS enligt tidtabellen med hjälp av olika publikationer, kurser på Internet och idédokument. I november 2008 publicerade AcSB till exempel en förteckning över de standarder som ska tillämpas på kanadensiska emittenter vid övergången 2011. Senare, i mars 2009, gav AcSB ut det andra utkastet till samlingsuttalande om Kanadas övergång till IFRS, med titeln ”Att anta IFRS i Kanada II”. Kanadas institut för auktoriserade revisorer (Canadian Institute of Chartered Accountants, CICA) lanserade också en gratis nätkurs om införandet av IFRS och konsekvenserna för kanadensiska företag.

Slutligen gjorde ordföranden för AcSB ett uttalande[19] i december 2008, där han bekräftade att antagandeplanen fortfarande höll och att vare sig effekterna av turbulensen på marknaden eller ett eventuellt beslut av SEC att fördröja antagandet av IFRS i USA skulle försena övergången i Kanada.

Sydkorea

Den sydkoreanska finansinspektionen och redovisningsinstitutet förband sig i mars 2007 offentligt att anta IFRS den 31 december 2011, och det fanns offentliga detaljerade uppgifter både om programmet och de framsteg som de sydkoreanska myndigheterna hade gjort med att förverkliga det.

Under de senaste två åren har de sydkoreanska myndigheterna fortsatt sina ansträngningar att säkra en övergång till IFRS enligt tidtabellen med hjälp av olika publikationer, webbplatser och bestämmelser, samt genom att tillsätta en arbetsgrupp och en rådgivande grupp. Under 2008 publicerade redovisningsinstitutet till exempel en full uppsättning K-IFRS och inledde ett program med kurser för att utbilda auktoriserade revisorer och företagens redovisningspersonal. Vidare har den sydkoreanska finansinspektionen försäkrat CESR om att den har sett över och ändrat åtskilliga lagar och bestämmelser för att anpassa dem till IFRS. Den har lanserat en webbplats för att sprida information om IFRS, publicerat en anmodan till företagen att inkludera en konsekvensanalys för IFRS i sina resultatrapporter två år innan de antar IFRS samt tillsatt en rådgivande grupp för tidiga användare och en arbetsgrupp som ska övervaka framstegen med att tillämpa färdplanen.

Indien

I juli 2007 gjorde Indiens institut för auktoriserade revisorer (Institute of Chartered Accountants in India (ICAI)) ett offentligt åtagande att anta IFRS senast den 31 december 2011. Den indiska regeringen bekräftade sin avsikt att skapa konvergens med IFRS till 2011 offentligt i maj 2008. ICAI konstaterade att ändringar av IFRS kunde komma att göras (såsom utökad uppgiftsskyldighet, ändrad terminologi eller borttagande av vissa alternativ eller alternativa behandlingar) för att återspegla indiska omständigheter. Dessa ändringar förväntades dock bli små, och både ICAI och Indiens regering uppgav att de hade för avsikt att de indiska redovisningsstandarderna skulle vara fullt förenliga med IFRS när programmet var genomfört.

Under de senaste två åren har de indiska myndigheterna fortsatt sina ansträngningar att säkra en övergång till IFRS enligt tidtabellen med hjälp av olika publikationer, kurser och seminarier. ICAI håller till exempel för närvarande på att modifiera de indiska redovisningsstandarderna i den omfattning som behövs för att de till fullo ska överensstämma med IFRS, och har publicerat ett detaljerat arbetsprogram. Institutet har också lanserat en certifieringskurs för IFRS för att öka kunskapen om IFRS hos medlemmarna.

I februari 2010 antog Indiens näringsministerium en plan för successiv övergång till ”påbjudna indiska standarder som har konvergerats med IFRS” för börsnoterade och stora indiska företag[20], förutom banker och försäkringsbolag:

- Under fas I ska vissa företag[21] konvertera sina ingångsbalansräkningar per den 1 april 2011 (om räkenskapsåret börjar detta datum eller senare).

- Under fas II ska företag, både börsnoterade och andra, som har ett nettovärde på mellan 500 och 1 000 crore rupier[22] konvertera sina ingångsbalansräkningar per den 1 april 2013 (om räkenskapsåret börjar detta datum eller senare).

- Under fas III ska företag som har ett nettovärde på under 500 crore rupier konvertera sina ingångsbalansräkningar per den 1 april 2014 (om räkenskapsåret börjar detta datum eller senare).

Företag som tillhör följande kategorier behöver inte följa de påbjudna redovisningsstandarder som har konvergerats med IFRS (de kan dock välja att göra det), utan bara de ”påbjudna redovisningsstandarder som inte har konvergerats med IFRS”:

- Icke börsnoterade företag med ett nettovärde på högst 500 crore rupier vilkas aktier eller andra värdepapper inte är börsnoterade utanför Indien.

- Små och medelstora företag.

En separat vägkarta för banker och försäkringsbolag förväntas komma i slutet av februari 2010.

Utvecklingen i andra tredjeländer

Vid sidan av de länder som har behandlats ovan finns det många andra stora ekonomier som anpassar sig till IFRS. Det här avsnittet innehåller allmän information om den senaste utvecklingen i några andra stora ekonomier som Europeiska kommissionen har kännedom om på basis av offentlig information.

Argentina

I december 2009 införde Argentinas värdepapperskommission (CMV) ett krav på att alla företag som utbjuder aktier eller skuldebrev till allmänheten måste utforma sina resultatrapporter i enlighet med IFRS från och med det redovisningsår som slutar den 31 december 2012. Företagen kan på frivillig väg lämna in sina resultatrapporter i enlighet med IFRS från och med januari 2011.

Brasilien

I juli 2007 fastställde Brasiliens centralbank och värdepapperskommission (CVM) att IFRS skulle användas för konsoliderade resultatrapporter från börsnoterade företag och finansinstitut från och med 2010. Börsnoterade företag kunde välja att använda IFRS under perioden 2007–2009.

Mexiko

I november 2008 meddelade Mexikos värdepappers- och bankkommission (CNBV), tillsammans med Mexikos redovisningsinstitut (CINIF), att Mexiko skulle anta IFRS för alla börsnoterade företag 2012. En del företag har möjlighet att börja tillämpa standarderna från och med 2008, på villkor som CNBV fastställer.

Ryssland

I Ryssland meddelade regeringen 2002 att alla företag och banker ska utarbeta sina resultatrapporter i enlighet med IFRS från och med den 1 januari 2004. Parallellt med detta pågår en teknisk anpassning av de ryska redovisningsstandarderna (RAS) till IFRS. Ett lagförslag enligt vilket företagen måste anpassa sig till IFRS har legat färdigt i parlamentet sedan 2004. Det finns inga tecken på några väsentliga förändringar när det gäller obligatorisk användning av IFRS.

Taiwan

I maj 2009 presenterade den taiwanesiska finansinspektionen (FSC) sin vägkarta för fullt införande av IFRS i Taiwan. Företag i grupp I, det vill säga alla börsnoterade företag och finansinstitut som står under tillsyn av finansinspektionen (utom kreditinstitut, kreditkortsföretag och försäkringsmäklare) måste tillämpa IFRS från och med den 1 januari 2013. Alla börsnoterade företag har möjlighet att använda IFRS på frivillig väg från och med den 1 januari 2012. Företag i grupp II, det vill säga icke börsnoterade aktiebolag, kreditinstitut och kreditkortsföretag, ska tillämpa IFRS från och med den 1 januari 2015 (med möjlighet att börja den 1 januari 2013).

Slutsatser

Som uppföljning till de två åtgärder som kommissionen antog i december 2008[23] har kommissionen bett CESR om en uppdatering om utvecklingen i de fyra länder som preliminärt ansågs ha likvärdiga standarder med IFRS fram till och med den 31 december 2011: Kina, Kanada, Indien och Sydkorea. CESR:s granskning visar att de berörda länderna i samtliga fall har gjort vissa framsteg med sina konvergens- eller antagandeprogram.

När det gäller Förenta staterna och Japan har kommissionen redan erkänt deras GAAP som likvärdiga med IFRS för användning i gemenskapen. USA har genomfört ett offentligt samråd om antagandet av IFRS och kommer att fatta beslut om huruvida det ska bli obligatoriskt att använda IFRS 2011. USA har också uppgivit att obligatorisk tillämpning av IFRS kan införas tidigast 2015. Således blir beslutet 2011 avgörande för konvergensen mellan US GAAP och IFRS. Utan ett tydligt åtagande att inriktningen ska vara att anta IFRS i USA kan både IFRS-systemets trovärdighet och de icke tillämpande ländernas deltagande i ledningen för IFRS-stiftelsen ifrågasättas. Japan har också fortsatt arbetet med att skapa konvergens mellan GAAP och IFRS. Japan tillåter frivillig tillämpning av IFRS av vissa börsnoterade företag från och med de konsoliderade räkenskapsår som slutar den 31 mars 2010 eller senare. Japan har också meddelat att landet har för avsikt att fatta ett beslut om huruvida IFRS ska antas 2015 eller 2016 omkring 2012.

Andra stora ekonomier, som Argentina, Brasilien, Mexiko och Taiwan, har också nyligen meddelat att de har för avsikt att anta IFRS. I Ryssland finns det inga tecken på några väsentliga förändringar när det gäller obligatorisk användning av IFRS.

Under de närmaste åren kommer kommissionen att fortsätta att bevaka situationen och bedöma de bemödanden som tredjeländer gör för att konvergera sina standarder med IFRS eller anta IFRS, med tekniskt bistånd av CESR.

Kommissionen kommer att fortsätta att stödja de ansträngningar som görs i de länder som har förbundit sig att konvergera sina redovisningsstandarder med IFRS, liksom i de länder som har förbundit sig att anta IFRS.

BILAGA till

rapporten om förenlighet mellan internationella finansiella redovisningsstandarder (International Financial Reporting Standards (IFRS)) och nationella standarder för god redovisningssed (Generally Accepted Accounting Principles (GAAP)) i tredjeland

Bilaga 1: Kort uppdatering av konvergensen med eller antagandet av IFRS i några tredjeländer

Land | Kommentarer |

Anses likvärdiga med antagna IFRS | USA | Sedan den 1 januari 2009 betraktar kommissionen US GAAP som likvärdiga med IFRS för användning inom gemenskapen. Efter ett offentligt samråd om vägkartan för övergången till IFRS kommer SEC att fatta beslut om antagandet av IFRS 2011. USA har också uppgivit att obligatorisk tillämpning av IFRS kan införas tidigast 2015. |

Japan | Sedan den 1 januari 2009 betraktar kommissionen japanska GAAP som likvärdiga med IFRS för användning inom gemenskapen. Japan har meddelat att landet har för avsikt att fatta ett beslut om huruvida IFRS ska bli obligatoriska 2015 eller 2016 omkring 2012. Japan tillåter frivillig tillämpning av IFRS av vissa börsnoterade företag från och med de konsoliderade räkenskapsår som slutar den 31 mars 2010 eller senare. |

Kina | Kina | Sedan den 1 januari 2009 godtar EG resultatrapporter där kinesiska GAAP används tillfälligt till och med den 31 december 2011. Kinesiska myndigheter arbetar för full konvergens 2012. |

Har för avsikt att anta IFRS | Kanada | Kommissionen godtar resultatrapporter där kanadensiska GAAP används tillfälligt till och med den 31 december 2011. Kanada planerar att anta IFRS fullt ut 2011. |

Sydkorea | Kommissionen godtar resultatrapporter där sydkoreanska GAAP används tillfälligt till och med den 31 december 2011. Sydkorea planerar att anta IFRS 2011. |

Indien | Kommissionen godtar resultatrapporter där indiska GAAP används tillfälligt till och med den 31 december 2011. Indien planerar att anta IFRS 2011. |

Övriga | Argentina | Argentina planerar att anta IFRS 2012 (frivilligt från januari 2011). |

Brasilien | Brasilien planerar att anta IFRS 2010 (frivilligt för börsnoterade företag före 2010). |

Mexiko | Mexiko har meddelat att alla börsnoterade företag måste använda IFRS från 2012 (tidig användning för en del företag tillåts från 2012 på vissa villkor). |

Ryssland | Det finns inga tecken på några väsentliga förändringar när det gäller konvergensen med IFRS. |

Taiwan | Taiwan har meddelat att alla börsnoterade företag och finansinstitut som står under tillsyn av FSC måste tillämpa IFRS från och med den 1 januari 2013 (frivillig användning tillåts för alla börsnoterade företag från och med den 1 januari 2012). Icke börsnoterade aktiebolag, kreditinstitut och kreditkortsföretag ska tillämpa IFRS från och med den 1 januari 2015 (med möjlighet att börja den 1 januari 2013). |

[1] Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1606/2002 av den 19 juli 2002 (”IAS-förordningen”).

[2] Kommissionens förordning (EG) nr 809/2004 av den 29 april 2004 (”prospektförordningen”). Denna förordning genomför Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/71/EG av den 4 november 2003 (”prospektdirektivet”).

[3] Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/109/EG av den 15 december 2004 (direktivet om upplysningskrav, det s. k. transparensdirektivet).

[4] Kommissionens förordning (EG) nr 1569/2007 av den 21 december 2007 om införande av en mekanism för fastställande av likvärdighet för redovisningsstandarder som tillämpas av tredjelandsemittenter av värdepapper enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/71/EG och 2004/109/EG (”förordningen om en likvärdighetsmekanism”).

[5] Kommissionens beslut 2008/961/EG av den 12 december 2008 om tredjelandsemittenters användning av vissa tredjeländers redovisningsstandarder och internationella redovisningsstandarder vid upprättandet av sina koncernredovisningar, EUT L 340, 19.12.2008, s. 112.

[6] Kommissionens förordning (EG) nr 1289/2008 av den 12 december 2008 om ändring av förordning (EG) nr 809/2004 om genomförande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/71/EG i fråga om informationen i prospekt, dessas format, införlivande genom hänvisning samt offentliggörande av prospekt och annonsering, EUT L 340, 19.12.2008, s. 17.

[7] Kommissionens förordning (EG) nr 1787/2006 av den 4 december 2006 och kommissionens beslut (EG) nr 2006/891 av den 4 december 2006 (beslutet enligt direktivet om upplysningskrav, det s. k. transparensdirektivet).

[8] Kommissionens rapport KOM(2007)405 slutlig från den 6 juli 2007.

[9] Kommissionens beslut 2008/961/EG av den 12 december 2008, EUT L 340, 19.12.2008, s. 112.

[10] Kommissionens förordning (EG) nr 1289/2008 av den 12 december 2008, EUT L 340, 19.12.2008, s. 17.

[11] En gemensam förklaring från Accounting Standards Board of Japan (ASBJ) och IASB 2007 om ett initiativ för att påskynda konvergensen mellan IFRS och japanska GAAP.

[12] Ett rådgivande organ till den japanska finansinspektionen (FSA).

[13] BAC (2009), yttrande om tillämpningen av IFRS i Japan (interimsrapport).

[14] http://www.fsa.go.jp/en/news/2010/20100303-1.html

[15] Kinas finansministerium (2008), Analysrapport om införandet av nya redovisningsstandarder för kinesiska börsnoterade företag 2007.

[16] Det kinesiska finansministeriet bekräftade för Europeiska kommissionen att detta också gällde årsredovisningarna för 2008.

[17] Report on the Observance of Standards and Codes (ROSC) – Accounting and Auditing – People's Republic of China (se http://www.worldbank.org/ifa/rosc_aa_chn.pdf).

[18] I sin rapport från juni 2009 sade CESR tydligt att informationen bygger på möten med IASB, skriftväxling med en företrädare för de respektive tillsynsmyndigheterna för värdepapper eller organen för utformning av redovisningsstandarder samt offentliga uppgifter på webbplatser. Följaktligen är deras rapport objektiv och innehåller inget försök att ha synpunkter på framstegen med att skapa konvergens eller anta standarderna i länderna i fråga.

[19] Se http://www.acsbcanada.org/fyi-newsletter/item17751.pdf

[20] http://www.pib.nic.in/release/release.asp?relid=57220

[21] Företag som ingår i NSE-indexet – Nifty 50, företag som ingår i BSE Sensex 30, företag vilkas aktier eller andra värdepapper är noterade på börser utanför Indien, företag, börsnoterade och andra, som har ett nettovärde på mer än 1 000 crore rupiper är noterade på börser utanför Indien, företag, börsnoterade och andra, som har ett nettovärde på mer än 1 000 crore rupier.

[22] 1 crore = 10 miljoner. 500 crore = 80 000 000 €. 1 000 crore = 160 000 000 €.

[23] Kommissionens beslut 2008/961/EG och kommissionens förordning (EG) nr 1289/2008.