För det andra måste vi arbeta med att förhindra att attacker inträffar genom att ta oss an och motarbeta radikalisering och extremistiska ideologier på ett bättre sätt innan de får fäste, genom att klargöra att respekten för den europeiska livsstilen, dess demokratiska värderingar och allt som denna står för inte är frivillig. I denna agenda beskriver vi i första hand hur man kan stödja lokala aktörer och bygga upp mer resilienta lokalsamhällen, i nära samarbete med medlemsstaterna, med tanke på att vissa attacker också har utförts av européer som har vuxit upp i våra samhällen och radikaliserats utan att någonsin ha besökt en konfliktzon.

Under de senaste två årtiondena har det europeiska samarbetet för terrorismbekämpning gjort stora framsteg och förbättrat medlemsstaternas kapacitet att trygga medborgarnas säkerhet. Vi har omfattande nätverk för informationsutbyte som stöds av allt mer interoperabla EU-databaser, liksom ett stärkt samarbete mellan polis och rättsväsende. Detta hjälper oss att koppla samman information över gränserna. Vi har också skaffat oss verkningsfulla verktyg för att neka terroristerna medel för att utföra attacker, till exempel på området skjutvapen, sprängämnesprekursorer, terrorismfinansiering och kriminalisering av resor för terroriständamål. Hur detta arbete fortskrider beskrivs i lägesrapporten om säkerheten i unionen. Vi måste emellertid fördubbla vårt gemensamma arbete, framför allt för att göra extremistiska ideologier mindre lockande, och för att skydda de offentliga platser som terrorister gör till måltavlor på ett bättre sätt. Vi måste också övervinna den falska dikotomin mellan online- och offlinevärlden genom att skapa samstämmighet mellan de respektive säkerhetsmiljöerna, och genom att ge brottsbekämpande myndigheter och rättsväsendet verktyg för att genomföra lagstiftning i båda miljöerna.

Att ligga steget före innebär också att man tar itu med nya hot som kan uppstå genom ny teknik. Drönare (obemannade luftfartyg) kan utnyttjas för att attackera offentliga platser, enskilda personer och kritisk infrastruktur. EU har gjort det svårare att använda vissa typer av drönare med skadligt uppsåt, men den snabba innovationstakten och det faktum att det är lätt att få tag på drönare innebär att hotet sannolikt kommer att öka. För att ta itu med denna utmaning kommer kommissionen att undersöka möjligheten att under 2021 ge ut en EU-handbok för skydd av städer mot icke-samarbetsvilliga drönare.

För mer samordnade åtgärder och strukturerat uppsökande arbete på nationell nivå kommer kommissionen under en första fas att stödja inrättandet och vidareutvecklingen av nationella nätverk av relevanta aktörer, inklusive yrkesverksamma och nationella expertcentrum. I en andra fas kommer kommissionen att föreslå att det ska inrättas ett EU-kunskapsnav för förebyggande av radikalisering för beslutsfattare, yrkespersoner och forskare. EU:s kunskapsnav skulle sprida kunskap och expertis och även främja ett fullständigt utnyttjande av de finansieringsmöjligheter som erbjuds via olika EU-program, utvärdera insatser, certifiera bästa praxis och erbjuda riktat stöd till intressenter på nationell och lokal nivå. Det skulle också möjligtvis kunna integrera ett framtida EU-centrum för offer för terrorism för att erbjuda expertis och stöd till nationella myndigheter och organisationer som stöder brottsoffer. Andra relevanta områden inkluderar forskning, tillhandahållande av information om radikala ideologier, organisationer och nätverk och spridning av motbudskap och alternativa budskap, liksom samarbete med ledare från lokalsamhällen och religiösa ledare.

Terroristinnehåll kommer och sprids från hela världen. Därför kommer kommissionen att stärka sina kontakter med internationella partner, framför allt det globala internetforumet för terrorismbekämpning för att säkerställa globala operativa insatser, liksom med partnerregeringar, i linje med initiativet Christchurch Call for Action, för att eftersträva globala minimistandarder, även i fråga om insyn.

EU-systemet för reseuppgifter och resetillstånd (Etias), ett system för beviljande av resetillstånd för visumbefriade resenärer, är lika viktigt. En särskild Etias-bevakningslista kommer att förbättra användningen av information om personer som misstänks för eller som har koppling till terroristaktiviteter, vilket gör det möjligt för medlemsstaterna att ta hänsyn till denna information när de utfärdar resetillstånd. Dessutom kommer kontrollerna mot det framtida centraliserade systemet för identifiering av medlemsstater som innehar uppgifter om fällande domar mot tredjelandsmedborgare och statslösa personer (Ecris-TCN-systemet) att göra det möjligt att verifiera huruvida en viss tredjelandsmedborgare eller en person med dubbelt medborgarskap i EU/ett tredjeland tidigare har dömts för allvarlig brottslighet i EU och i vilken medlemsstat. Interoperabilitet mellan in- och utresesystemet, Etias och Ecris-TCN-systemet kommer att leda till mer systematisk information för tjänstemän inom brottsbekämpningen, gränskontrolltjänstemän och migrationstjänstemän, och kommer att bidra till kampen mot identitetsbedrägerier. Medlemsstaterna bör därför skyndsamt och till fullo införa dessa system och göra dem interoperabla.

Effektiviteten hos de systematiska kontrollerna beror på kvaliteten på och interoperabiliteten mellan EU:s informationssystem. Nya och uppgraderade storskaliga informationssystem på EU-nivå kommer att förbättra säkerheten och göra kontrollerna vid de yttre gränserna mer ändamålsenliga och effektiva. Interoperabiliteten kommer att göra nödvändig information omedelbart tillgänglig för de polistjänstemän och de gränskontrolltjänstemän som har behov av uppgifter. In- och utresesystemet, som är ett automatiserat system för registrering av resenärer från tredjeländer, har en central betydelse. Detta kommer att underlätta identifieringen av alla tredjelandsmedborgare som reser in på medlemsstaternas territorium och upptäcka identitetsbedrägerier.

EU-forumet om skyddet av offentliga platser har sammanfört en mängd olika aktörer som ansvarar för säkerheten på offentliga platser, bland annat EU-medlemsstaternas myndigheter och privata aktörer såsom ansvariga för köpcentra, transporttjänster eller serveringsmiljöer. Det finns mycket att lära sig av olika erfarenheter av att skydda offentliga platser. Kommissionen är fast besluten att stärka detta forum, som bör samla in, sammanställa och sprida kunskap, liksom stödja EU:s åtagande i fråga om städernas säkerhet och resiliens, och att använda särskild finansiering för att hjälpa till att förbättra skyddet av offentliga platser. Kommissionen kommer också att undersöka möjligheten att fastställa minimiskyldigheter för de som är ansvariga för att garantera säkerheten på offentliga platser, för att klargöra vad man kan förvänta sig av de som sköter offentliga platser.

Terroristattacker har till den absolut största delen riktat in sig på människor på offentliga platser, som är särskilt sårbara på grund av deras öppna och tillgängliga karaktär. Vi måste skydda dessa platsers öppna karaktär samtidigt som vi gör dem säkrare genom mer kraftfulla fysiska skyddsåtgärder som inte ger en instängd känsla och fortfarande låter människor promenera runt på ett fritt och säkert sätt. På denna grundval kommer kommissionen att öka insatserna på EU-nivå för att främja lösningar med inbyggd säkerhet, som bygger in säkerheten på offentliga platser (byggnader och infrastrukturer) redan i början av design- och stadsplaneringsarbetet. Kommissionen kommer att ge ut en virtuell arkitekturhandbok om stadsplanering som myndigheterna kan använda som inspiration för att integrera säkerhetsaspekter i utformningen av framtida offentliga platser, liksom i renoveringen av befintliga sådana.

De tre nya förordningarna om Schengens informationssystem (SIS), som trädde i kraft i december 2018, införde ett antal åtgärder för att förbättra informationsutbytet, bland annat om misstänkta terrorister. Det är av yttersta vikt att medlemsstaterna genomför alla nya SIS-funktionaliteter så snart som möjligt. Medlemsstaterna bör i synnerhet snarast införa funktionaliteten för fingeravtryckssökning i SIS automatiska fingeravtrycksidentifieringssystem till förmån för sina tjänstemän, i synnerhet vid de yttre gränserna.

Det är också avgörande att uppgifter från tredjeländer om utländska terroriststridande, som tillhandahålls av betrodda tredjeländer, förs in i SIS. Tillsammans med detta meddelande presenterar kommissionen ett förstärkt mandat för Europol och lägger fram en ändring av förordningen om inrättande, drift och användning av Schengens informationssystem (SIS), vilket skulle göra det möjligt för Europol att utfärda särskilda varningar i SIS, i samråd med medlemsstaterna. Man bör skyndsamt inrätta det frivilliga förfarandet för behandling av icke validerade och framtida uppgifter från tredjeländer, som diskuteras bland medlemsstaterna. Parallellt med detta bör medlemsstaterna uppmuntras att göra Interpols meddelanden med anknytning till misstänkta terrorister tillgängliga vid primärkontrollerna.

Inom ramen för de nya reglerna bör medlemsstaterna utöver att utfärda inreseförbud som gäller i upp till fem år, som en del av ett beslut om återvändande, dessutom utfärda varningar i SIS om tredjelandsmedborgare som omfattas av ett beslut om återvändande (från och med 2022), och om nekad inresa och vistelse. Detta skulle göra beslut om återvändande och inrese- och vistelseförbud synliga för alla myndigheter som har tillgång till SIS. Medlemsstaterna bör säkerställa att sådana varningar också innehåller information om det faktum att tredjelandsmedborgaren utgör ett allvarligt hot mot säkerheten, och huruvida personen har varit inblandad i terrorismrelaterad verksamhet.

Behandlingen av förhandsinformation om passagerare (API-uppgifter) och passageraruppgifter (PNR-uppgifter) är mycket viktig för att identifiera, förhindra, upptäcka och störa terrorism och annan allvarlig brottslighet. För att effektivisera användningen av API-uppgifter, även för att bekämpa terrorism, kommer kommissionen att lägga fram ett förslag om översyn av API-direktivet under 2021 och överväga att föreskriva att sådana uppgifter får användas för att bekämpa allvarlig brottslighet, förbättra effektiviteten i fråga om användningen av API-uppgifter och samstämmigheten med andra instrument, såsom in- och utresesystemet, EU-systemet för reseuppgifter och resetillstånd och PNR-systemet.



Användningen och analysen av PNR-uppgifter är ett mycket viktigt verktyg för att bekämpa terrorism och organiserad brottslighet, både i EU och på global nivå. Analysen av lagrade PNR-uppgifter gör det möjligt att identifiera tidigare okända hot och förser tjänstemän inom brottsbekämpningen med underrättelser om brottslighet, vilket gör det möjligt för dem att upptäcka misstänkta resmönster och att identifiera medhjälpare till terrorister och brottslingar. Kommissionen uppmanar med eftertryck de medlemsstater som inte redan gör detta att också samla in PNR-uppgifter för flygresor inom EU. Kommissionen kommer att fortsätta att engagera sig i arbetet med att underlätta överföringen av PNR-uppgifter i full överensstämmelse med EU:s rättsliga krav, i enlighet med vad domstolen klargjort inom ramen för de nya PNR-standarder som antagits av Internationella civila luftfartsorganisationen (Icao). Ett fullständigt genomförande av den nuvarande PNR-ramen och det befintliga bilaterala samarbetet med tredjeländer, till exempel Förenta staterna och Australien, förblir centralt. Samtidigt har globala tendenser och nya verkligheter vuxit fram sedan 2010, då kommissionen senast uppdaterade sin externa PNR-policy, vilket kommer att speglas i nästa års översyn av EU:s externa strategi för överföring av passageraruppgifter (PNR-uppgifter).

Mot bakgrund av terroristhotet mot luftfarten måste luftfartsskyddet förbättras ännu mer. Kommissionen kommer att undersöka alternativ för att utforma och införa en europeisk rättslig ram för utstationering av säkerhetspersonal på flygningar (säkerhetsvakter ombord).

Neka terroristerna de medel som behövs för att utföra en attack

För att stänga ett befintligt kryphål kommer kommissionen att anta en genomförandeförordning inom ramen för skjutvapendirektivet om inrättande av ett system för utbyte av information mellan medlemsstaterna om avslag på ansökningar om köp av skjutvapen. Detta kommer att säkerställa att en person som av säkerhetsskäl har nekats att köpa ett skjutvapen i en medlemsstat inte kan lämna in en liknande begäran i en annan medlemsstat. Detta arbete kompletteras av EU:s handlingsplan mot den olagliga handeln med skjutvapen. De nationella kontaktpunkterna för skjutvapen är avgörande för att utveckla en verklig kunskap om hotet från skjutvapen genom att säkerställa ett myndighetsöverskridande samarbete och gränsöverskridande utbyte av information och underrättelser. Inom den prioriterade frågan ”skjutvapen” för den europeiska sektorsövergripande plattformen mot brottshot (Empact) kommer kommissionen under 2021 att offentliggöra en resultattavla som visar hur pass långt medlemsstaterna har kommit med att inrätta sådana kontaktpunkter.

Hotet från hemmagjorda sprängämnen är fortfarande överhängande, vilket tydliggörs av de många attackerna med sådana ämnen runt om i EU.EU har tagit fram den mest långtgående lagstiftningen i världen för att begränsa tillgången till sprängämnesprekursorer och för att upptäcka misstänkta transaktioner som skulle kunna leda till att terrorister bygger hemmagjorda sprängladdningar. Det är därför mycket viktigt att medlemsstaterna till fullo genomför och verkställer de nya reglerna, som träder i kraft den 1 februari 2021. Detta inbegriper att säkerställa att det inte går att kringgå kontroller genom att köpa sprängämnesprekursorer på nätet.

Risken från kemiska, biologiska, radiologiska och nukleära (CBRN) material är fortfarande ett problem. År 2017 planerade terrorister att spränga en bomb på ett australiskt plan och att bygga ett kemiskt vapen enligt instruktioner från Daish. År 2018 försökte en terrorist framställa det mycket giftiga toxinet ricin i Tyskland. Den potentiella skada som kan orsakas av en CBRN-attack är extremt stor. Kommissionen prioriterar i synnerhet hotet från kemiska stridsmedel. Med inspiration från den strategi som används för att reglera tillgången till sprängämnesprekursorer undersöker kommissionen om det går att begränsa tillgången till vissa farliga kemikalier. Detta arbete kommer att slutföras under 2021. År 2020 gjorde kommissionen flera instrument tillgängliga för medlemsstaterna, som kan användas för att öka biosäkerheten. Kommissionen kommer även att undersöka hur man kan förbättra samarbetet mot biologiska hot på EU-nivå. Kommissionen stöder också en gemensam insats med 18 länder för att stärka hälso- och sjukvårdens beredskap och agerande vid biologiska och kemiska terrorattacker, och för att stärka det sektorsöverskridande samarbetet (hälso- och sjukvård, säkerhet och civilt skydd). Insatsen kommer att inledas i början av 2021.

CENTRALA ÅTGÄRDER: Kommissionen ska göra följande: Medlemsstaterna uppmanas att göra följande: ·Föreslå en Schengenstrategi under 2021. ·Föreslå ett EU-åtagande om säkra och resilienta städer för att förhindra och motarbeta radikalisering och minska sårbarheterna på offentliga platser. ·Hjälpa till att stärka det fysiska skyddet på platser för andakt, i nära samordning med medlemsstaterna. ·Föreslå åtgärder för att stärka resiliensen hos kritisk infrastruktur. ·Föreslå en översyn av direktivet om förhandsinformation om passagerare. ·Inrätta ett system för informationsutbyte om avslag på ansökningar om köp av skjutvapen. ·Följa upp genomförandet av relevant lagstiftning tillsammans med medlemsstaterna och vidta ytterligare åtgärder i överträdelseförfaranden, enligt vad som är lämpligt. ·Skyndsamt ta itu med luckor och brister i genomförandet av relevant lagstiftning. ·Säkerställa systematiska kontroller av alla resenärer mot relevanta databaser vid de yttre gränserna. ·Utfärda varningar i SIS om misstänkta utländska terroriststridande. ·Snarast införa funktionaliteten för fingeravtryckssökning i SIS automatiserade fingeravtrycksidentifieringssystem. ·Skyndsamt införa in- och utresesystemet, Etias och Ecris-TCN och göra dem interoperabla. ·Stärka kemikalie- och biosäkerheten.

De befintliga begränsande åtgärderna för terrorismbekämpning (”sanktionerna”) består av ett reseförbud mot fysiska personer och frysning av tillgångar, samt ett förbud mot att göra medel och ekonomiska resurser tillgängliga för fysiska personer och enheter. EU genomför de sanktioner för terrorismbekämpning som antagits på FN-nivå och har antagit egna sanktioner för att stödja kampen mot terrorismen. I sig är sanktioner för terrorismbekämpning ett verkningsfullt beredskapsinstrument för att neka terroristerna resurser och rörlighetsmöjligheter. De befintliga sanktionssystem som finns tillgängliga för EU bör därför användas till fullo, även genom robusta verkställighetsåtgärder.





4. REAGERA

När en terroristattack har inträffat behöver åtgärder snabbt vidtas för att begränsa konsekvenserna och göra det möjligt att omedelbart utreda och åtala gärningsmännen. Ingen medlemsstat kan göra detta själv. Det behövs samarbete både på europeisk och på internationell nivå.