Den tredje utsiktsrapporten om ren luft

1.Inledning

Under de senaste årtiondena har luftföroreningarna i EU minskat tack vare EU:s lagstiftning om ren luft och gemensamma åtgärder som vidtagits av EU och nationella, regionala och lokala myndigheter. Luftkvaliteten är dock fortfarande en viktig fråga för EU-medborgarna.

EU:s strategi för att förbättra luftkvaliteten innebär att vidta åtgärder inom tre områden (pelare). Den första pelaren är luftkvalitetsnormerna enligt luftkvalitetsdirektiven. Den andra är att fastställa nationella utsläppsminskningsskyldigheter i enlighet med direktivet om nationella åtaganden om utsläppsminskning (NEC-direktivet) för de viktigaste gränsöverskridande föroreningarna. Den tredje är att fastställa utsläppsnormer på EU-nivå, genom lagstiftning, för viktiga föroreningskällor, från utsläpp från fordon och fartyg till energi och industri, samt ekodesignkrav för värmepannor och kaminer.

Alla tre pelarna utvecklas för att anpassas till ny politisk och vetenskaplig utveckling. Till följd av mandatet enligt den europeiska gröna given och EU:s ambition att uppnå nollförorening för en giftfri miljö föreslog kommissionen nyligen en översyn av luftkvalitetsdirektiven. Förslaget leder in EU på vägen mot nollförorening av luft senast 2050 och fastställer tillfälliga luftkvalitetsnormer för 2030, som bättre överensstämmer med de uppdaterade luftkvalitetsriktlinjer som utfärdats av Världshälsoorganisationen (WHO) för de viktigaste luftföroreningarna.

När det gäller NEC-direktivet utförs efterlevnadskontroller mot de nationella åtagandena om utsläppsminskning för 2020–2029 för de fem skadligaste gränsöverskridande luftföroreningarna. Den första efterlevnadskontrollen ägde rum 2022, efter det att medlemsstaterna lämnat in nationella inventeringar med uppgifter om sina utsläpp av föroreningar 2020. Detta visade att mycket mer behöver göras i 14 medlemsstater, särskilt för att minska ammoniakutsläppen från jordbrukssektorn.

När det gäller att ta itu med utsläppen vid källan lade kommissionen nyligen fram ett förslag om en ny, strängare Euro 7-utsläppsnorm för nya motorfordon. Tidigare i år föreslog kommissionen också en översyn av direktivet om industriutsläpp. Kommissionen har sett över de nationella strategiska planerna för den nya gemensamma jordbrukspolitiken för 2023–2027 och de föreslagna systemen som gör det möjligt att stödja investeringar för minskning av ammoniak.

I denna tredje utsiktsrapport om ren luft utvärderas utsikterna att uppnå målen i NEC-direktivet för 2030 och därefter, när det gäller att minska utsläppen av luftföroreningar och de därpå följande effekterna på luftkvaliteten, hälsan, ekosystemen och ekonomin. Denna analys bygger vidare på och kompletterar det arbete som utförts med den konsekvensbedömning som ligger till grund för översynen av luftkvalitetsdirektiven. Den integrerar EU:s klimatmål inom ramen för 55 %-paketet, i linje med kommissionens förslag från 2021 om att minska utsläppen av växthusgaser med 55 % fram till 2030. Den tredje utsiktsrapporten om ren luft belyser också hur den nuvarande energikrisen påverkar luftkvaliteten och luftföroreningarna.

Den tredje utsiktsrapporten om ren luft bidrar direkt till övervaknings- och prognosramen för nollförorening genom att analysera utsikterna att uppnå de två målen för ren luft i handlingsplanen för nollförorening. Dessa är att minska luftföroreningarnas hälsoeffekter (uttryckt i antalet förtida dödsfall) med mer än 55 % i EU fram till 2030 och med 25 % i de ekosystem där luftföroreningar hotar den biologiska mångfalden (jämfört med 2005 års nivåer).

Slutligen, och som förberedelse inför översynen av NEC-direktivet senast 2025, analyseras i den tredje utsiktsrapporten om ren luft flera aspekter som skulle kunna omfattas av den översynen. I synnerhet undersöks effekten på efterlevnaden av att införa ett mer omfattande urval av utsläpp som för närvarande inte ingår i kontrollerna av efterlevnaden av de nationella åtagandena om utsläppsminskning, men som har en tydlig inverkan på luftkvaliteten. Detta inbegriper kondenserbara partiklar och vissa utsläppskällor inom jordbruket. I rapporten betonas också sidovinsterna med minskade metanutsläpp, som både är luftföroreningar och en stark växthusgas.

2.Utsläpp av luftföroreningar och luftkvalitet samt framsteg mot uppfyllandet av målen

2.1.Aktuella utsläpp av luftföroreningar och den befintliga luftkvaliteten

Under årens lopp har EU minskat utsläppen av de viktigaste luftföroreningarna, men i mycket olika takt beroende på typen av förorening. Utsläppen av ammoniak (NH3), där jordbrukssektorn genererar 94 %, ligger fortfarande på samma oroväckande nivå och har i vissa medlemsstater till och med ökat under de senaste åren.

Figur 1: Utveckling av utsläppen i EU‑27, 2000–2020 (i % jämfört med 2005 års nivåer)

Källa: Europeiska miljöbyrån.

Trots att luftföroreningarna generellt minskat är föroreningarnas inverkan på hälsa och ekosystem fortfarande problematisk. Under 2020 utsattes de flesta boende i stadsområden i EU för luftföroreningar på nivåer som skadade deras hälsa. Europeiska miljöbyrån (EEA) uppskattar att luftföroreningar är den enskilt största miljöbetingade hälsorisken i Europa, som på ett oproportionerligt sätt påverkar känsliga och sårbara samhällsgrupper. Att ta itu med luftföroreningar är därför också en fråga om rättvisa och jämlikhet. Inom EU anses omkring 238 000 förtida dödsfall bero på fina partiklar, 49 000 bero på kvävedioxid och 24 000 bero på akut exponering för ozon (dessa siffror bygger på observerade snarare än modellerade luftkvalitetsdata och härrör från en uppdaterad metod som tagits fram av EEA). EEA uppskattade också att över 65 % av ekosystemområdet i EU hade föroreningsnivåer som överskred den kritiska belastningsgränsen för övergödning 2018.

2.2.Framsteg mot uppfyllandet av målen