Torsdag 7 maj 2009

Inrättande av en europeisk byrå för samarbete i asylfrågor ***I

P6_TA(2009)0379

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 7 maj 2009 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av en europeisk byrå för samarbete i asylfrågor (KOM(2009)0066 – C6-0071/2009 – 2009/0027(COD))

2010/C 212 E/54

(Medbeslutandeförfarandet: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2009)0066),

med beaktande av artiklarna 251.2, 63.1, 63.2 och 66 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0071/2009),

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och yttrandet från budgetutskottet (A6-0279/2009).

(1) EUT C 139, 14.6.2006, s. 1.

Torsdag 7 maj 2009

P6_TC1-COD(2009)0027

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 7 maj 2009 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr …/2009 om inrättande av en europeisk byrå för samarbete i asylfrågor

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artiklarna 63.1, 63.2 och 66,

med beaktande av kommissionens förslag ║,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

med beaktande av Regionkommitténs yttrande (2),

i enlighet med förfarandet i artikel 251 (3), och

av följande skäl:

(1) Gemenskapens politik rörande det gemensamma europeiska asylsystemet syftar i enlighet med Haagprogrammet till att upprätta ett gemensamt asylområde genom ett harmoniserat förfarande i enlighet med unionens värderingar och dess humanitära tradition.

(2) Tack vare genomförandet av gemensamma miniminormer har många framsteg gjorts de senaste åren på vägen mot ett gemensamt europeiskt asylsystem. Skillnaderna mellan medlemsstaterna är dock fortfarande stora när det gäller det skydd som ges och i vilken form det ges.

(3) Kommissionen tillkännagav i sin strategiska plan för asylpolitiken ║, som antogs i juni 2008, sin avsikt att arbeta på att utveckla det gemensamma europeiska asylsystemet dels genom att föreslå en ändring av befintliga rättsliga instrument för att åstadkomma en högre grad av samordning av gällande normer, dels öka stödet för det praktiska samarbetet mellan medlemsstaterna, bland annat genom att lägga fram ett förslag till rättsakt om inrättande av en europeisk byrå för samarbete i asylfrågor, som gör det möjligt att öka samordningen av det operativa samarbetet mellan medlemsstaterna för ett effektivt genomförande av gemensamma regler.

(4) I samband med antagandet av den europeiska pakten för invandring och asyl i september 2008 ║ erinrade Europeiska rådet högtidligen om att varje förföljd utlänning har rätt att få hjälp och skydd på Europeiska unionens territorium i enlighet med Genèvekonventionen av den 28 juli 1951 angående flyktingars rättsliga ställning, ändrad genom New York-protokollet av den 31 januari 1967 och andra relevanta fördrag. Europeiska rådet kom uttryckligen överens om att ”under 2009 inrätta ett europeiskt stödkontor som kommer att ha till uppgift att underlätta utbytet av information, analyser och erfarenheter mellan medlemsstaterna samt att utveckla ett praktiskt samarbete mellan de myndigheter som ansvarar för behandlingen av asylansökningar”.

(5) Det praktiska samarbetet på asylområdet syftar till att öka samstämmigheten mellan och kvaliteten på medlemsstaternas beslutsförfaranden i asylfrågor inom EU:s rättsliga ram. Flera praktiska samarbetsåtgärder har redan vidtagits de senaste åren, främst i fråga om gemensamma tillvägagångssätt gällande information som avser ursprungsländer och inrättandet av ett gemensamt europeiskt asylcurriculum.

(6) När det gäller medlemsstater vars nationella asylsystem är utsatta för särskilt och oproportionerligt starkt tryck, särskilt på grund av deras geografiska eller demografiska situation, bör den europeiska byrån för samarbete i asylfrågor bidra till införandet av bindande solidaritetsmekanismer som syftar till att ▐ bättre fördela de människor som beviljats internationellt skydd i dessa medlemsstater till andra medlemsstater enligt icke skönsmässiga, insynsvänliga och entydiga bestämmelser , samtidigt som man ser till att asylsystemen inte missbrukas.

(7) För att stärka och utveckla dessa mekanismer finns det därför ett behov av att skapa en särskild struktur i form av en europeisk byrå för samordning i asylfrågor (nedan kallad byrån) som ska stödja och samordna åtgärderna.

(8) För att kunna sköta sitt uppdrag på bästa möjliga sätt bör byrån vara oberoende i tekniska frågor och självbestämmande i rättsligt, administrativt och finansiellt hänseende. Därför bör byrån vara ett gemenskapsorgan som har ställning som juridisk person och utövar de genomförandebefogenheter som följer av denna förordning.

(9) Byrån bör arbeta i nära samarbete med FN:s flyktingkommissariat och med icke-statliga organisationer för att dra nytta av deras stöd och sakkunskap. Med tanke på detta bör flyktingkommissariatets och icke-statliga organisationers roll erkännas fullt ut, och de bör fullt ut delta i byråns arbete. Byrån bör också agera i nära samarbete med de behöriga instanser i medlemsstaterna som sköter uppgifter på asylområdet, med nationella invandrings- och asylmyndigheter och andra myndigheter (och utnyttja deras kapacitet och sakkunskap) samt med kommissionen. Medlemsstaterna bör samarbeta med byrån för att den ska kunna utföra sitt uppdrag.

(10) Byrån bör fungera som ett europeiskt kompetenscentrum för asylfrågor och ansvara för att underlätta, samordna och stärka det praktiska samarbetet mellan medlemsstaterna i asylfrågor i dess olika aspekter. Byråns uppdrag bör omfatta tre huvuduppgifter, nämligen att stödja det praktiska samarbetet i asylfrågor, stödja medlemsstater som är utsatta för ett särskilt starkt tryck och bidra till att genomföra det gemensamma europeiska asylsystemet.

(11) Byrån bör inte ha direkta eller indirekta befogenheter avseende de beslut som myndigheterna i medlemsstaterna fattar om individuella ansökningar om internationellt skydd.

(12) För att snabbt och effektivt kunna ge operativt stöd till de medlemsstater där asylsystemen är utsatta för starkt tryck bör byrån samordna utplaceringen av asylexpertgrupper i de begärande medlemsstaterna. Asylexpertgrupperna bör särskilt bidra med sin sakkunskap när det gäller tolktjänster, kännedom om information om ursprungsländerna samt kännedom om handläggning och hantering av asylärenden. Systemet med asylexpertgrupper bör regleras av denna förordning för att garantera att grupperna placeras ut effektivt.

(13) Byrån bör utföra sina uppgifter på ett sådant sätt att den kan fungera som ett referenscentrum genom sitt oberoende, den vetenskapliga och tekniska kvaliteten på dess stöd och information, öppenheten i sina förfaranden och arbetsmetoder, samt genom den omsorg med vilken den utför sina arbetsuppgifter.

(14) För att effektivt kunna kontrollera hur byrån fungerar bör kommissionen och medlemsstaterna vara företrädda i byråns styrelse. Styrelsen bör, om möjligt, bestå av de operativa cheferna för de nationella myndigheter som har ansvar för asylpolitiken eller av deras företrädare. Styrelsen bör ha de befogenheter som krävs för att kunna fastställa budgeten, kontrollera budgetens genomförande, anta relevanta finansiella bestämmelser, utarbeta öppna förfaranden för byråns beslutsfattande och utse den verkställande direktören. För att fullt ut knyta FN:s flyktingkommissariat till byråns arbete och med hänsyn tagen till dess sakkunskap i asylfrågor bör flyktingkommissariatet vara ledamot ex officio i styrelsen, utan rösträtt. Med hänsyn till byråns uppgifter och den verkställande direktörens roll bör Europaparlamentet delta i urvalet av de sökande som föreslagits för denna tjänst.

(15) För att säkerställa en snabb och effektiv förvaltning av byrån bör den bistås av en verkställande kommitté bestående av företrädare för medlemsstaterna som ska ha till uppgift att ge råd till den verkställande direktören och avge yttranden till styrelsen.

(16) För att säkerställa byråns fullständiga självbestämmande och oberoende, bör den ha en egen budget där intäkterna i huvudsak kommer från bidrag från gemenskapen. Finansieringen av byrån bör ske under förutsättning att budgetmyndigheten har nått en överenskommelse enligt punkt 47 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (4) (det interinstitutionella avtalet) . Gemenskapens budgetförfarande bör tillämpas på gemenskapsbidraget och varje annat stöd som belastar Europeiska unionens allmänna budget. Granskningen av räkenskaperna bör utföras av revisionsrätten.

(17) För att kunna utföra sitt uppdrag och i den omfattning som krävs för fullgörande av dess uppgifter bör byrån samarbeta med andra gemenskapsorgan, särskilt Europeiska byrån för förvaltningen av det operativa samarbetet vid Europeiska unionens medlemsstaters yttre gränser (Frontex), inrättad genom rådets förordning (EG) nr 2007/2004 (5), och Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter, inrättad genom rådets förordning (EG) nr 168/2007 (6). Byrån bör också samarbeta med behöriga myndigheter i tredjeländer, med internationella organisationer som är behöriga på de områden som omfattas av denna förordning samt med tredjeländer inom ramen för de avtal som slutits i enlighet med tillämpliga bestämmelser i fördraget , i syfte att se till att samstämmighet råder med såväl internationella som gemenskapens rättsliga standarder på asylområdet .

(18) För att byrån ska kunna utföra sitt uppdrag bör den stå öppen för sådana länder som slutit avtal med ║gemenskapen enligt vilka de har antagit och tillämpat gemenskapslagstiftningen på det område som omfattas av denna förordning (t.ex. ║, Norge, Island och Schweiz). För att säkerställa att samstämmighet råder med såväl internationella som gemenskapens rättsliga standarder på asylområdet kan byrån ▐ också, efter överenskommelse med kommissionen, ingå avtal ▐ med andra länder än de som slutit avtal med ║ gemenskapen enligt vilka de har antagit och tillämpat gemenskapslagstiftningen. Byrån bör dock under inga omständigheter utveckla en självständig yttre politik.

(19) Rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (7) (budgetförordningen), särskilt artikel 185, bör tillämpas på byrån.

(20) Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1073/1999 av den 25 maj 1999 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF) (8) bör utan undantag vara tillämplig på byrån, som bör ansluta sig till det interinstitutionella avtalet av den 25 maj 1999 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om interna utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF) (9).

(21) Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1049/2001 av den 30 maj 2001 om allmänhetens tillgång till Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingar (10) bör tillämpas på byrån.

(22) Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 av den 18 december 2000 om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter (11) bör tillämpas då byrån behandlar personuppgifter.

(23) De nödvändiga bestämmelserna om de lokaler som värdmedlemsstaten ska ställa till byråns förfogande och de särskilda regler som ska tillämpas på byråns anställda och på deras familjemedlemmar bör fastställas i en överenskommelse om säte. Värdmedlemsstaten bör vidare tillhandahålla bästa möjliga verksamhetsvillkor för byrån, även när det gäller transporter och skolgången för barn, för att den ska kunna locka till sig personal av hög kvalitet med största möjliga geografiska spridning.

(24) Med beaktande av att målen för denna förordning, nämligen att underlätta och stärka det praktiska samarbetet mellan medlemsstaterna i asylfrågor samt bidra till ett bättre genomförande av det gemensamma europeiska asylsystemet, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och de därför kan uppnås bättre på gemenskapsnivå kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål.

(25) Danmark deltar i enlighet med artiklarna 1 och 2 i protokollet om Danmarks ställning, som är fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, inte i antagandet av detta beslut och är ║ inte bundet av det och omfattas inte av dess tillämpning.

(26) Denna förordning står i överensstämmelse med de grundläggande rättigheterna och iakttar de principer som erkänns framför allt i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och förordningen bör tillämpas i enlighet med artikel 18 om rätten till asyl.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

KAPITEL 1

INRÄTTANDE AV EUROPEISKA BYRÅN FÖR SAMARBETE I ASYLFRÅGOR OCH DESS UPPDRAG

Artikel 1

Inrättande av Europeiska byrån för samarbete i asylfrågor

Härmed inrättas en europeisk byrå för samarbete i asylfrågor (nedan kallad byrån) som ska bidra till genomförandet av det gemensamma europeiska asylsystemet och stärka det praktiska samarbetet mellan medlemsstaterna i asylfrågor.

Artikel 2

Uppdragsbeskrivning för Europeiska byrån för samarbete i asylfrågor

1. Byrån ska underlätta, samordna och stärka det praktiska samarbetet mellan medlemsstaterna i asylfrågor ur en mängd olika perspektiv i syfte att bidra till ett bättre genomförande av det gemensamma europeiska asylsystemet, även när det gäller externa aspekter.

2. Byrån ska lämna operativt stöd till medlemsstater där asylsystemen är utsatta för ett starkt tryck, framför allt genom att samordna asylexpertgrupperna.

3. Byrån ska stödja gemenskapspolitiken och gemenskapslagstiftningen vetenskapligt och tekniskt på samtliga områden som direkt eller indirekt påverkar asylhanteringen för att kunna ge det praktiska samarbetet i asylfrågor sitt fulla stöd och fullgöra sina uppgifter på bästa möjliga sätt. Byrån ska vara en oberoende källa till information om alla relevanta frågor på dessa områden.

4. Byrån ska utföra sina uppgifter på ett sådant sätt att den kan fungera som ett referenscentrum genom sitt oberoende, den vetenskapliga och tekniska kvaliteten på dess hjälp och information, öppenheten i sina förfaranden och arbetsmetoder, den omsorg med vilken den utför sina uppgifter samt genom det datorstöd som behövs för att den ska kunna fullgöra sitt uppdrag.

5. Byrån ska fullgöra sina uppgifter utan att det påverkar de uppgifter som anförtrotts Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter samt ha ett nära samarbete med denna byrå och med FN:s flyktingkommissariat.

6. Byrån ska inte ha direkta eller indirekta befogenheter avseende de beslut som myndigheterna i medlemsstaterna fattar om individuella ansökningar om internationellt skydd.

KAPITEL 2

UPPGIFTER SOM SKA SKÖTAS AV EUROPEISKA BYRÅN FÖR SAMARBETE I ASYLFRÅGOR

Avsnitt 1

Stöd till praktiskt samarbete i asylfrågor

Artikel 3

Informationsutbyte och bästa praxis

Byrån ska organisera, främja och samordna alla åtgärder som möjliggör informationsutbyte samt fastställande och utbyte av bästa praxis mellan medlemsstater i asylfrågor.

Artikel 4

Information som avser ursprungsländer

Byrån ska organisera, främja och samordna åtgärder som avser information om ursprungsländerna, särskilt i följande syften:

a) Samla in relevant, tillförlitlig, korrekt och aktuell information om ursprungsländerna för asylsökande och personer som ansöker om internationellt skydd på ett insynsvänligt och opartiskt sätt genom att använda alla relevanta informationskällor, inbegripet statliga och icke-statliga organisationer, internationella organisationer och EU-institutioner .

b) Driva och utveckla en portal som samlar information om ursprungsländerna samt underhålla denna portal och se till att den är tillgänglig för användning och insynsvänlig .

c) Utarbeta ett gemensamt format och en gemensam metod för att lägga fram, verifiera och använda information om ursprungsländer.

d) Opartiskt analysera uppgifter som avser ursprungsländerna och utarbeta rapporter om ursprungsländerna i enlighet med led a, som led i fastsällandet av gemensamma utvärderingskriterier .

Artikel 5

Stöd till överföring inom gemenskapen av personer som omfattas av internationellt skydd

När det gäller medlemsstater vars nationella asylsystem är utsatta för särskilt och oproportionerligt starkt tryck, i synnerhet på grund av deras geografiska eller demografiska situation, ska byrån samordna allt informationsutbyte och alla andra åtgärder som hänför sig till genomförandet av instrument och mekanismer som avser överföring inom gemenskapen av ▐ personer som omfattas av internationellt skydd inom Europeiska unionen.

Artikel 6

Stöd till utbildning

1. Byrån ska i nära samarbete med FN:s flyktingkommissariat och relevanta icke-statliga organisationer utforma och utveckla utbildning för personer som arbetar inom nationella förvaltningar och domstolar samt vid olika typer av myndigheter eller andra organ i medlemsstaterna som formellt anlitas i asylförfaranden .

2. Byrån ska utarbeta och vidareutveckla ett europeiskt asylcurriculum som minst ska omfatta utbildning om internationell lagstiftning och standarder om asyl och mänskliga rättigheter samt gemenskapens regelverk på asylområdet .

3. Den utbildning som byrån erbjuder kan vara allmän, särskild eller tematisk.

4. Den särskilda eller tematiska utbildningen ska inbegripa följande:

a) Frågor som rör behandling av asylansökningar som lämnas in av underåriga, sårbara personer och personer med särskilda behov.

b) Fastställande av tecken eller symtom på tortyr.

c) Intervjuteknik.

d) Användning av läkarrapporter och rättsliga rapporter i asylförfarandena.

e) Frågor som rör framställande och användning av information om ursprungsländerna.

f) Särskilda rättsliga frågor eller frågor som avser rättspraxis.

5. Syftet med den utbildning som erbjuds är framför allt att garantera en hög kvalitet på den utbildning som ges målgruppen och att fastställa huvudprinciper och bästa praxis som kan tjäna som föredöme i syfte att öka samstämmigheten mellan praxis, förvaltningsmetoder och rättspraxis i de olika medlemsstaterna.

6. För de experter som ingår i den asylreserv som avses i artikel 15 ska byrån ordna specialiserad utbildning som är relevant för deras uppgifter och befogenheter samt genomföra regelbundna övningar med dessa experter enligt den tidsplan för specialiserad utbildning och övningar som anges i byråns årliga arbetsprogram.

7. Byrån får i samarbete med medlemsstaterna och icke-statliga organisationer anordna utbildning på deras territorium.

Artikel 7

Stöd till yttre aspekter på asylpolitiken

Vad gäller yttre aspekter ska byrån, efter överenskommelse med kommissionen, samordna informationsutbyte och övriga åtgärder som avser genomförandet av instrument och mekanismer som gäller det gemensamma europeiska asylsystemets yttre dimension.

Byrån ska samordna informationsutbyte och övriga åtgärder som avser flyktingars vidarebosättning i Europeiska unionen , varvid principerna om solidaritet och fördelning av bördan ska beaktas .

Inom ramen för sitt uppdrag och i enlighet med artikel 49 får byrån främja kapacitetsuppbyggnaden i tredjeländer inom ramen för de regionala skyddsprogrammen.

Avsnitt 2

Stöd till medlemsstater som är utsatta för särskilt starkt tryck

Artikel 8

Särskilt starkt tryck

Byrån ska samordna och stödja gemensamma åtgärder som vidtas av medlemsstater som är utsatta för särskilt starkt tryck bland annat på grund av sin geografiska eller demografiska situation, eller i situationer som kännetecknas av en plötslig tillströmning av ett stort antal tredjelandsmedborgare som kan vara i behov av internationellt skydd.

Artikel 9

Insamling och analys av information

1. För att kunna utvärdera behoven i de medlemsstater som är utsatta för ett särskilt starkt tryck ska byrån, bland annat på grundval av information som medlemsstaterna, FN:s flyktingkommissariat och andra relevanta organisationer lämnat in till byrån, samla in all användbar information som gör det möjligt att kartlägga, utarbeta och fastställa krisåtgärder för att hantera särskilt starkt tryck, särskilt inom ramen för Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr …/2009 av den … om införande av kriterier och mekanismer för att fastställa vilken medlemsstat som har ansvaret för att pröva en ansökan om internationellt skydd som en tredjelandsmedborgare eller en statslös person gett in i någon medlemsstat (12).

2. Byrån ska, på grundval av information som medlemsstaterna lämnat, systematiskt beräkna och analysera tillgängliga strukturer och personalresurser, särskilt när det gäller översättning , tolkning och stöd vid den första insamlingen av information åt medlemsstaterna när de ska fastställa flyktingars rättsliga ställning, samt medlemsstaternas kapacitet att ta emot asylsökande, i syfte att främja ett snabbt och tillförlitligt ömsesidigt informationsutbyte mellan de olika nationella myndigheter som ansvarar för asylfrågor.

Artikel 10

Stöd till medlemsstaterna

Byrån ska samordna stödåtgärder som vidtas till förmån för medlemsstater som är utsatta för ett särskilt starkt tryck, inbegripet följande:

a) Införa ett system för tidig varning som ska förvarna medlemsstaterna och kommissionen om att en massiv tillströmning av personer som ansöker om internationellt skydd kan vara att vänta.

b) På förslag från kommissionen genomföra en bindande solidaritetsmekanism för att fördela de människor som beviljats internationellt skydd från medlemsstater vars nationella asylsystem är utsatt för särskilt och oproportionerligt starkt tryck, i samråd med FN:s flyktingkommissariat och enligt icke skönsmässiga, insynsvänliga och entydiga bestämmelser.

c) Samordna åtgärder till förmån för medlemsstater som är utsatta för tryck, i syfte att underlätta en första analys av de asylansökningar som behandlas av de behöriga nationella myndigheterna.

d) Samordna åtgärder som gör det möjligt för den medlemsstat som är utsatt för tryck att snabbt ordna med lämpliga mottagningsfaciliteter, särskilt nödbostäder, transportmedel och medicinsk behandling.

e) Samordna asylexpertgrupperna, vilkas arbetssätt fastställs i kapitel 3.

Avsnitt 3

Bidrag till det gemensamma europeiska asylsystemet

Artikel 11

Insamling och utbyte av information

1. Byrån ska anordna, samordna och främja informationsutbyte mellan de nationella asylmyndigheterna samt mellan kommissionen och de nationella asylmyndigheterna såvitt avser genomförandet av de rättsakter som omfattas av EU:s regelverk på asylområdet. I detta syfte får byrån upprätta databaser innehållande faktauppgifter, rättsliga uppgifter och ║ rättspraxis avseende asylinstrument på nationell, europeisk och internationell nivå.

2. Framför allt ska byrån samla in ║ information om följande:

a) Nationella förvaltningars och myndigheters behandling av ansökningar om internationellt skydd.

b) Nationell lagstiftning och rättspraxis och hur de utvecklats på asylområdet.

Artikel 12

Rapporter och andra handlingar som byrån utarbetar

1. Byrån ska årligen utarbeta en rapport om asylsituationen i Europeiska unionen. I denna rapport ska byrån bland annat utvärdera resultatet av de åtgärder som vidtagits med stöd av denna förordning och göra en jämförande övergripande analys för att öka medlemsstaternas kännedom om gällande bästa praxis och förbättra det gemensamma europeiska asylsystemets kvalitet, samstämmighet och effektivitet. Rapporten ska läggas fram för Europaparlamentet och rådet.

2. Byrån får på kommissionens begäran, efter att ha inhämtat yttrande från verkställande kommittén i enlighet med artikel 30, i nära samarbete med sina arbetsgrupper och kommissionen utarbeta tekniska dokument om asylfrågor, till exempel riktlinjer eller handledningar. För att säkerställa samstämmighet med internationella standarder bör FN:s flyktingkommissariat ges en ledande roll i utvecklingen av EU:s riktlinjer. På områden där FN:s flyktingkommissariat redan har fastställt riktlinjer bör dessa tjäna som utgångspunkt för ett praktiskt samarbete för att minska skillnaderna i praxis.

3. På begäran av Europaparlamentet får byrån utarbeta rapporter om specifika frågor som rör tillämpningen av gemenskapens regelverk på asylområdet när det gäller internationellt skydd.

KAPITEL 3

ASYLEXPERTGRUPPER

Artikel 13

Samordning

1. En eller flera medlemsstater som är utsatta för särskilt starkt tryck får hos byrån begära utplacering av en asylexpertgrupp. Den eller de begärande medlemsstaterna ska framför allt ge en beskrivning av situationen, eventuella mål och beräknade behov för utplaceringen, i enlighet med artikel 18.1.

2. Byrån får besvara en begäran av ovannämnda slag genom samordning av nödvändigt operativt och tekniskt stöd till den eller de begärande medlemsstaterna samt utplacering på den eller de begärande medlemsstaternas territorium av en asylexpertgrupp för en begränsad tid, på grundval av en operativ plan av det slag som avses i artikel 18.

Artikel 14

Tekniskt stöd

Asylexpertgrupperna ska, såsom det överenskommits i den operativa plan som avses i artikel 18, framför allt bidra med sin sakkunskap om tolktjänster, information om ursprungsländerna och handläggning och hantering av asylärenden inom ramen för de åtgärder till stöd för medlemsstaterna som byrån vidtar i enlighet med artikel 10.

Artikel 15

Reserv för asylinsatser

1. På förslag av byråns verkställande direktör ska byråns verkställande kommitté med tre fjärdedels majoritet besluta om profilerna för och det totala antalet experter i asylexpertgrupperna (reserv för asylinsatser). Samma förfarande ska tillämpas på alla efterföljande ändringar av profilerna och det totala antalet experter i reserven för asylinsatser.

2. Medlemsstaterna ska bidra till reserven för asylinsatser genom en nationell expertreserv som bygger på de olika fastställda profilerna genom att utse sakkunniga som motsvarar de profiler som krävs.

Artikel 16

Utplacering

1. Medlemsstaterna ska omedelbart, om byrån så begär, meddela antal, namn och profiler på de experter i deras nationella reserv som de inom fem dagar kan ställa till förfogande som medlemmar i en asylexpertgrupp. Medlemsstaterna ska ställa experter till förfogande för utplacering på byråns begäran, såvida de inte befinner sig i en exceptionell situation som allvarligt påverkar fullgörandet av nationella uppgifter. Hemmedlemsstatens självbestämmanderätt avseende valet av personal och utplaceringens längd ska inte påverkas.

2. Om en medlemsstat är oförmögen att bidra med den expertis som anses nödvändig för att utföra insatsen får byrån vidta nödvändiga åtgärder för att med stöd av den rådgivande gruppens expertis sammanställa en expertgrupp bestående av relevanta experter och organisationer.

3. Byråns verkställande direktör ska, när han eller hon bestämmer vilken sammansättning en asylexpertgrupp ska ha, beakta de särskilda omständigheter som den begärande medlemsstaten står inför. Asylexpertgruppen ska sättas samman i enlighet med den operativa plan som upprättats i enlighet med artikel 18.

Artikel 17

Förfarande för beslut om utplacering

1. En begäran om utplacering av asylexpertgrupper i enlighet med artikel 16.1 ska innehålla en beskrivning av situationen, eventuella mål och beräknade behov för utplaceringen. Den verkställande direktören får vid behov skicka ut experter från byrån för att bedöma situationen i den begärande medlemsstaten.

2. Den verkställande direktören ska omedelbart underrätta den verkställande kommittén om utplaceringen av asylexpertgrupper.

3. Den verkställande direktören ska besluta om utplacering av asylexpertgrupper snarast möjligt och senast inom fem arbetsdagar från och med den dag då begäran mottogs. Direktören ska samtidigt skriftligen underrätta den begärande medlemsstaten och den verkställande kommittén om beslutet, med angivande av på vilka huvudsakliga skäl det grundar sig.

4. Om den verkställande direktören beslutar att placera ut en eller flera asylexpertgrupper ska byrån och den begärande medlemsstaten utan dröjsmål upprätta en operativ plan i enlighet med artikel 18.

5. Den verkställande direktören ska, så snart som den operativa planen antagits, underrätta medlemsstaterna om det begärda antalet och de begärda profilerna på de asylexperter som ska placeras ut i grupperna. Denna underrättelse ska lämnas skriftligen till de nationella kontaktpunkter som avses i artikel 19 och ange vilken dag utplaceringen kommer att äga rum. Kontaktpunkterna ska även erhålla en kopia av den operativa planen.

6. Om den verkställande direktören är frånvarande eller har förhinder ska besluten om utplacering av asylexpertgrupper fattas av den enhetschef som ersätter honom eller henne.

Artikel 18

Operativ plan

1. Den verkställande direktören och den begärande medlemsstaten ska enas om en operativ plan i vilken villkoren för utplaceringen av asylexpertgrupperna noga anges. Den operativa planen ska innehålla följande:

a) En beskrivning av situationen med uppgifter om utplaceringens upplägg och syften, inklusive det operativa målet.

b) Utplaceringens beräknade varaktighet.

c) Det geografiska ansvarsområde i den begärande medlemsstaten där asylexpertgrupperna kommer att placeras ut.

d) En beskrivning av uppgifterna samt särskilda instruktioner för gruppernas medlemmar bland annat om vilka databaser de får göra sökningar i och vilken utrustning de får använda i värdmedlemsstaten.

e) Asylexpertgruppernas sammansättning.

2. Den operativa planen får ändras eller anpassas endast med den verkställande direktörens och den begärande medlemsstatens godkännande. Byrån ska omedelbart skicka en kopia av den ändrade eller anpassade operativa planen till de deltagande medlemsstaterna.

Artikel 19

Nationell kontaktpunkt

Varje medlemsstat ska utse en nationell kontaktpunkt som ska ansvara för kontakterna med byrån om alla frågor som rör asylexpertgrupperna. Den nationella kontaktpunkten ska alltid vara nåbar.

Artikel 20

Kontaktpersoner vid EU

1. Den verkställande direktören ska bland personalen vid byrån utse en eller flera experter som ska fungera som kontaktpersoner vid EU med ansvar för samordning. Direktören ska underrätta värdmedlemsstaten om vilka kontaktpersoner som utsetts.

2. Kontaktpersonerna vid EU ska agera för byråns räkning i allt som rör utplacering av asylexpertgrupperna. Kontaktpersonerna ska särskilt ha ansvar för att

a) fungera som förbindelselänk mellan byrån och värdmedlemsstaten,

b) fungera som förbindelselänk mellan byrån och medlemmarna av asylexpertgrupperna samt för byråns räkning tillhandahålla stöd i alla frågor som rör villkoren för utplacering av asylexpertgrupperna,

c) övervaka att den operativa planen genomförs korrekt,

d) rapportera till byrån om alla aspekter av utplaceringen av asylexpertgrupper.

3. Byråns verkställande direktör får bemyndiga kontaktpersonerna att bidra till att lösa tvister som avser genomförandet av den operativa planen och utplaceringen av asylexpertgrupper.

4. Kontaktpersonerna vid EU ska ta anvisningar endast från byrån när de utför sina uppgifter.

Artikel 21

Civilrättsligt ansvar

1. När medlemmar i en asylexpertgrupp tjänstgör i en värdmedlemsstat ska den värdmedlemsstaten i enlighet med sin nationella lagstiftning ansvara för alla skador som orsakas av dem under tjänsteutövningen.

2. Om sådan skada orsakats av grov vårdslöshet eller avsiktlig försummelse får värdmedlemsstaten begära att hemmedlemsstaten ska ersätta de belopp som värdmedlemsstaten har betalat ut för att gottgöra offren eller de personer som på offrens vägnar har rätt till ersättning.

3. Utan att det påverkar utövandet av dess rättigheter gentemot tredje part ska varje medlemsstat avstå från att från värdmedlemsstaten eller någon annan medlemsstat begära gottgörelse för sådan skada som den vållats, om skadan inte orsakades av grov vårdslöshet eller avsiktlig försummelse.

4. Varje tvist mellan medlemsstater som rör tillämpningen av punkterna 2 och 3 i denna artikel och som inte kan regleras genom förhandlingar ska hänskjutas av dem till Europeiska gemenskapernas domstol i enlighet med artikel 239 i fördraget.

5. Utan att det påverkar utövandet av byråns rättigheter gentemot tredje part ska kostnader för skador på byråns utrustning under utplaceringen betalas av byrån, om skadan inte orsakades av grov vårdslöshet eller avsiktlig försummelse.

Artikel 22

Straffrättsligt ansvar

Under utplaceringen av en asylexpertgrupp ska medlemmarna i gruppen behandlas på samma sätt som värdmedlemsstatens tjänstemän när det gäller straffbara gärningar som eventuellt begås mot dem eller av dem.

Artikel 23

Kostnader

Byrån ska fullt ut täcka följande kostnader som medlemsstaterna ådrar sig genom att ställa experter till förfogande för utplacering i asylexpertgrupperna:

a) Kostnader för resan från hemmedlemsstaten till värdmedlemsstaten samt för resan från värdmedlemsstaten till hemmedlemsstaten.

b) Vaccineringskostnader.

c) Kostnader för särskilda nödvändiga försäkringar.

d) Kostnader för hälso- och sjukvård.

e) Dagtraktamente, inklusive boendekostnader.

f) Kostnader för byråns tekniska utrustning.

KAPITEL 4

BYRÅNS ORGANISATION

Artikel 24

Organ inom byrån

Byråns lednings- och förvaltningsstruktur ska inbegripa följande:

a) En styrelse.

b) En verkställande direktör med erforderlig personal.

c) En verkställande kommitté.

d) En rådgivande grupp.

Artikel 25

Styrelsens sammansättning

1. Styrelsen ska bestå av en ledamot för varje medlemsstat och två ledamöter som utsetts av kommissionen.

2. En suppleant får företräda eller åtfölja varje styrelseledamot. När suppleanten åtföljer en ledamot får suppleanten inte rösta.

3. Ledamöterna av styrelsen utses på grundval av sin erfarenhet och sin kompetens i asylfrågor.

4. FN:s flyktingkommissariat ska vara ledamot ex officio i styrelsen, utan rösträtt.

5. Styrelseledamöterna ska utses för tre år. Perioden kan förlängas. Då ledamöternas förordnande går ut eller om de avgår, ska de kvarstå tills deras förordnande har förnyats eller de har ersatts.

Artikel 26

Styrelsens ordförande

1. Styrelsen ska välja en ordförande och en vice ordförande bland sina ledamöter. Vice ordföranden ska ersätta ordföranden om denne har förhinder.

2. Mandatperioden för ordföranden och vice ordföranden är tre år och får förlängas endast en gång. Om emellertid en ordförandes eller vice ordförandes uppdrag som styrelseledamot upphör någon gång under mandatperioden upphör också mandatperioden automatiskt vid denna tidpunkt.

Artikel 27

Styrelsemöten

1. Styrelsens ordförande ska sammankalla till sammanträden. Byråns verkställande direktör ska delta i överläggningarna.

2. Styrelsen ska ha ordinarie möten minst två gånger om året. Dessutom ska den sammanträda på ordförandens initiativ eller på begäran av en tredjedel av ledamöterna. Ordföranden ska sammankalla till extra styrelsemöten om minst en tredjedel av styrelseledamöterna så begär.

3. Styrelsen får bjuda in en person med potentiellt relevanta åsikter som observatör till sina möten.

4. Styrelseledamöterna får, om annat inte följer av bestämmelserna i styrelsens arbetsordning, biträdas av rådgivare eller experter.

5. Byrån ska tillhandahålla styrelsens sekretariat.

Artikel 28

Röstningsregler

1. Styrelsen ska fatta sina beslut med två tredjedelar majoritet av alla ledamöter som har rösträtt. Varje röstberättigad ledamot har en röst. I en ledamots frånvaro ska suppleanten ha rätt att utöva ledamotens rösträtt.

2. Byråns verkställande direktör ska inte ha rätt att rösta.

3. Ordföranden ska delta i omröstningen.

4. De medlemsstater som inte fullt ut deltar i gemenskapens regelverk på asylområdet ska inte delta i omröstningen när styrelsen inom ramen för sina befogenheter att förvalta byrån fattar beslut i enlighet med artikel 29 på grundval av gemenskapsinstrument som dessa medlemsstater inte deltar i.

5. Närmare bestämmelser om röstningsförfarandena ska fastställas i styrelsens arbetsordning, särskilt på vilka villkor en ledamot kan agera på en annan ledamots vägnar och eventuella krav på beslutförhet när så krävs.

Artikel 29

Styrelsens uppgifter

Styrelsen ska se till att byrån utför de uppgifter den anförtrotts. Styrelsen är byråns instans för planering och övervakning. Styrelsen ska särskilt

a) fastställa sin arbetsordning,

b) utse den verkställande direktören på de villkor som anges i artikel 30, vidta disciplinåtgärder gentemot den verkställande direktören och vid behov stänga av eller avsätta denne,

c) anta den årliga allmänna rapporten om byråns verksamhet och ║ den 15 juni följande år översända den till Europaparlamentet, rådet, kommissionen och revisionsrätten; den allmänna rapporten ska offentliggöras,

d) anta, med tre fjärdedelars majoritet av sina ledamöter med rösträtt före den 30 september varje år, på grundval av ett utkast som lagts fram av byråns verkställande direktör, och efter att ha inhämtat kommissionens yttrande, byråns arbetsprogram för det kommande året och översända det till Europaparlamentet, rådet och kommissionen; arbetsprogrammet ska antas i enlighet med gemenskapens årliga budgetförfarande och gemenskapens lagstiftningsprogram på det område som är relevant för asylfrågor,

e) utföra sina arbetsuppgifter avseende byråns budget i enlighet med kapitel 5,

f) anta tillämpningsföreskrifter för förordning (EG) nr 1049/2001, i enlighet med artikel 43 i den här förordningen,

g) besluta om den språkanvändning som ska gälla för byrån i enlighet med artikel 42 i denna förordning,

h) fastställa byråns organisationsstruktur och anta byråns personalpolitik i enlighet med bestämmelserna i artikel 39,

i) anta en flerårig plan för personalpolitiken efter att ha inhämtat kommissionens yttrande,

j) fatta alla beslut för genomförande av byråns mandat enligt denna förordning,

k) fatta alla beslut som avser inrättande och vid behov utformning av informationssystem som föreskrivs i denna förordning, framför allt den informationsportal som avses i artikel 4 b,

l) fatta alla beslut som avser upprättande och vid behov utvecklande av interna arbetsstrukturer för byrån.

m) vara ansvarig för disciplinåtgärder gentemot den verkställande direktören,

n) fastställa sin arbetsordning på förslag av verkställande direktören och efter yttrande från kommissionen.

Artikel 30

Utnämning av verkställande direktören

1. Byråns verkställande direktör ska utses av styrelsen för en mandatperiod på fem år i enlighet med förfarandet för samarbete i denna artikel . Den verkställande direktören ska utses på grundval av sina personliga meriter, sin erfarenhet av asylfrågor och sin administrations- och förvaltningskapacitet. Förfarande för samarbete ska gå till på följande sätt:

a) På grundval av en förteckning som upprättats av kommissionen efter en infordran av intresseanmälningar och ett öppet urvalsförfarande, ska sökandena uppmanas att innan ett personligt möte bokas vända sig till rådet och det eller de behöriga utskotten i Europaparlamentet och besvara frågor.

b) Europaparlamentet och rådet ska sedan yttra sig och ange sin prioritetsordning.

c) Styrelsen ska utnämna den verkställande direktören med beaktande av dessa yttranden.

Under de nio sista månaderna före femårsperiodens slut ska kommissionen göra en utvärdering som särskilt ska gälla

— den verkställande direktörens arbete, och

— byråns uppgifter och behov för de kommande åren.

2. Styrelsen kan på förslag från kommissionen, med beaktande av utvärderingsrapporten och endast i de fall det kan motiveras av byråns uppgifter och åtaganden, förlänga den verkställande direktörens mandatperiod en gång med högst tre år.

3. Styrelsen ska underrätta Europaparlamentet om sin avsikt att förlänga den verkställande direktörens mandatperiod. Inom en månad före förlängningen av mandatperioden ska den verkställande direktören bli ombedd att avlägga en försäkran inför behöriga utskott i Europaparlamentet och besvara frågor från utskottsledamöterna.

Artikel 31

Verkställande direktörens uppgifter

1. Byrån ska ledas av den verkställande direktören, som ska vara oavhängig i sin ämbetsutövning. Den verkställande direktören är ansvarig för sin verksamhet inför styrelsen.

2. Utan att det påverkar kommissionens eller styrelsens befogenheter får den verkställande direktören varken begära eller ta emot instruktioner från någon regering eller något annat organ.

3. Europaparlamentet och rådet får uppmana den verkställande direktören att rapportera om arbetsuppgifternas utförande.

4. Den verkställande direktören ska vara byråns rättsliga företrädare ║.

5. Den verkställande direktören får biträdas av en eller flera enhetschefer. Om den verkställande direktören är frånvarande eller har förhinder ska han eller hon ersättas av en enhetschef.

6. Den verkställande direktören ska ha ansvaret för att

a) ombesörja byråns löpande administration,

b) utarbeta förslag till arbetsprogram för byrån efter att ha inhämtat kommissionens yttrande,

c) genomföra arbetsprogrammen och styrelsens beslut,

d) utarbeta rapporter om ursprungsländer i enlighet med artikel 4 d,

e) utarbeta ett förslag till budgetordning för byrån, som ska antas av styrelsen i enlighet med artikel 38, samt utarbeta genomförandeåtgärder,

f) förbereda förslaget till inkomst- och utgiftsberäkning för byrån och genomförandet av byråns budget,

g) utöva de befogenheter som anges i artikel 39 när det gäller personalen,

h) hantera samtliga personalfrågor, fatta alla beslut som avser inrättande och vid behov utvecklande av informationssystem som föreskrivs i denna förordning, framför allt den informationsportal som avses i artikel 4 b,

i) fatta alla beslut om förvaltningen av byråns interna administrativa strukturer.

Artikel 32

Verkställande kommittén

1. I syfte att uppnå ökad effektivitet och snabbhet i sitt arbete ska byrån inrätta en verkställande kommitté med åtta ledamöter som ska utses bland styrelseledamöterna.

2. Kommissionen ska vara ledamot ex officio i den verkställande kommittén. Byråns styrelse ska fastställa de regler som ska tillämpas när övriga ledamöter i den verkställande kommittén utses.

3. Den verkställande kommittén ska sammanträda regelbundet minst fyra gånger per år, antingen på uppmaning av verkställande direktören eller om minst en tredjedel av dess ledamöter så begär. Reglerna för den verkställande kommitténs verksamhet ska anges i byråns arbetsordning och ska offentliggöras.

4. Mandatperioden för ledamöterna i den verkställande kommittén är lika lång som för ledamöterna i styrelsen.

5. Den verkställande kommittén ska sammanträda vid behov för att avhandla särskilda frågor.

6. Den verkställande kommittén har till uppgift att ge råd till byråns verkställande direktör och avge yttranden till styrelsen, antingen på styrelsens begäran eller på eget initiativ, om byråns arbetsprogram och om alla åtgärder byrån vidtar och i alla situationer där byrån måste fatta snabba beslut, särskilt inom ramen för kapitel 3 vid utplacering av asylexpertgrupper i medlemsstater som är utsatta för ett särskilt starkt tryck.

7. Byrån ska tillhandahålla den verkställande kommittén det tekniska och logistiska stöd den behöver, samt sekretariatshjälp vid dess möten.

8. Företrädare för FN:s flyktingkommissariat får på den verkställande kommitténs begäran delta utan rösträtt i kommitténs arbete.

9. Verkställande kommittén får bjuda in alla personer vars synpunkter kan vara av intresse att delta i sammanträdena.

Artikel 33

Arbetsgrupper

1. Inom ramen för sitt uppdrag enligt denna förordning får byrån inrätta arbetsgrupper bestående av sådana sakkunniga från behöriga instanser i medlemsstaterna som är verksamma inom asylsektorn, bland annat specialiserade domare. De sakkunniga får ersättas av suppleanter, som ska utses vid samma tillfälle.

2. Kommissionen har rätt att delta i arbetsgrupperna. Företrädare för FN:s flyktingkommissariat får delta i arbetsgruppernas möten, i hela mötet eller en del av det beroende på de behandlade frågornas karaktär.

3. Arbetsgrupperna får bjuda in personer med åsikter som kan vara av intresse till mötena, särskilt företrädare för icke-statliga organisationer som är verksamma inom asylområdet.

║

KAPITEL 5

FINANSIELLA BESTÄMMELSER

Artikel 34

Budget

1. Byråns alla inkomster och utgifter ska beräknas för varje budgetår, som ska vara kalenderår, och redovisas i byråns budget.

2. Budgetens inkomster och utgifter ska balansera varandra.

3. Utan att det påverkar andra medel ska byråns inkomster inbegripa

a) att bidrag från gemenskapen som finns infört i Europeiska unionens allmänna budget,

b) eventuella frivilliga bidrag från medlemsstaterna.

c) belopp som utkrävs för publikationer, utbildning eller andra tjänster som byrån tillhandahåller,

4. Byråns utgifter ska bland annat omfatta personalens löner, kostnader för administration, infrastruktur samt utgifter som föranleds av avtal eller konventioner som byrån slutit.

Artikel 35

Upprättande av budgeten

1. Varje år ska den verkställande direktören göra en preliminär beräkning av byråns intäkter och utgifter för påföljande räkenskapsår och överlämna denna till styrelsen tillsammans med en tjänsteförteckning.

2. På grundval av detta ska styrelsen göra en beräkning av byråns inkomster och utgifter för nästa budgetår.

3. Beräkningen av byråns inkomster och utgifter ska överlämnas till kommissionen ║ den 10 februari. Den 31 mars ska styrelsen till kommissionen överlämna den slutliga versionen av denna beräkning, som bland annat ska omfatta ett utkast till tjänsteförteckning.

4. Kommissionen ska överlämna beräkningen av inkomster och utgifter till Europaparlamentet och rådet (budgetmyndigheten) tillsammans med det preliminära förslaget till Europeiska unionens allmänna budget.

5. På grundval av beräkningen ska kommissionen i det preliminära förslaget till Europeiska unionens allmänna budget ta upp de medel som den betraktar som nödvändiga med avseende på tjänsteförteckningen och storleken på det bidrag som ska belasta den allmänna budgeten, och som den ska förelägga budgetmyndigheten enligt artikel 272 i fördraget.

6. Budgetmyndigheten ska bevilja anslagen för bidraget till byrån.

7. Budgetmyndigheten ska anta byråns tjänsteförteckning.

8. Byråns budget ska antas av styrelsen. Budgeten blir slutlig när Europeiska unionens allmänna budget slutgiltigt har antagits. Vid behov ska den anpassas i enlighet därmed.

9. Styrelsen ska så snart som möjligt underrätta budgetmyndigheten om att den har för avsikt att genomföra eventuella projekt som kan få betydande konsekvenser för finansieringen av dess budget, särskilt projekt som rör egendom som exempelvis hyra eller köp av byggnader. Den ska underrätta kommissionen om detta.

10. Om en av budgetmyndighetens grenar har meddelat sin avsikt att avge ett yttrande, ska den översända sitt yttrande till styrelsen inom sex veckor från och med dagen för underrättelse om projektet.

Artikel 36

Genomförande av budgeten

1. Den verkställande direktören ska genomföra byråns budget.

2. Den verkställande direktören ska varje år till budgetmyndigheten översända alla uppgifter som rör resultatet av utvärderingsförfarandena.

Artikel 37

Redovisning och förfarande för att bevilja ansvarsfrihet

1. Den 1 mars efter utgången av det berörda budgetåret ska byråns räkenskapsförare förse kommissionens räkenskapsförare med de preliminära räkenskaperna och en rapport om budgetförvaltningen och den finansiella förvaltningen under budgetåret. Kommissionens räkenskapsförare ska konsolidera institutionernas och de decentraliserade organens preliminära räkenskaper i enlighet med artikel 128 i budgetförordningen.

2. Den 31 mars efter utgången av det berörda budgetåret ska kommissionens räkenskapsförare till revisionsrätten översända de preliminära räkenskaperna samt en rapport om budgetförvaltningen och den finansiella förvaltningen under budgetåret. Rapporten om budgetförvaltningen och den finansiella förvaltningen ska också översändas till Europaparlamentet och rådet.

3. Efter det att revisionsrättens synpunkter på byråns preliminära redovisning enligt bestämmelserna i artikel 129 i budgetförordningen inkommit, ska den verkställande direktören på eget ansvar upprätta byråns slutliga redovisning och översända den till styrelsen för yttrande.

4. Styrelsen ska avge ett yttrande om byråns slutliga redovisning.

5. Den 1 juli efter utgången av det berörda budgetåret ska den verkställande direktören översända de slutliga räkenskaperna, tillsammans med styrelsens yttrande, till Europaparlamentet, rådet, kommissionen och revisionsrätten.

6. De slutliga räkenskaperna ska offentliggöras.

7. Den 30 september ska den verkställande direktören besvara revisionsrättens synpunkter. Han eller hon ska även översända detta svar till styrelsen.

8. Den verkställande direktören ska på begäran förelägga Europaparlamentet alla uppgifter som behövs för att förfarandet för beviljande av ansvarsfrihet för det berörda budgetåret ska fungera väl, i enlighet med artikel 146.3 i budgetförordningen.

9. Europaparlamentet ska före den 15 maj år n + 2 på rekommendation av rådet, som ska fatta beslut med kvalificerad majoritet, bevilja den verkställande direktören ansvarsfrihet för budgetens genomförande år n.

Artikel 38

Budgetbestämmelser

Styrelsen ska anta byråns finansiella bestämmelser efter samråd med kommissionen. Styrelsen får avvika från kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002║ av den 19 november 2002 med rambudgetförordning för de gemenskapsorgan som avses i artikel 185 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (13) endast om byråns särskilda förvaltningsbehov kräver detta, och efter att kommissionen gett sitt godkännande.

KAPITEL 6

PERSONALBESTÄMMELSER

Artikel 39

Personal

1. Tjänsteföreskrifterna för tjänstemän i Europeiska gemenskaperna, anställningsvillkoren för övriga anställda i Europeiska gemenskaperna och bestämmelser som antagits gemensamt av EU-institutionerna för tillämpningen av dessa tjänsteföreskrifter och anställningsvillkor ska gälla för byråns personal, inbegripet den verkställande direktören.

2. Styrelsen ska efter överenskommelse med kommissionen anta de nödvändiga genomförandeåtgärder som avses i artikel 110 i tjänsteföreskrifterna för tjänstemän i Europeiska gemenskaperna och anställningsvillkoren för övriga anställda i Europeiska gemenskaperna.

3. Byrån ska gentemot sin egen personal ha de befogenheter som enligt tjänsteföreskrifterna tillkommer tillsättningsmyndigheten och de befogenheter som enligt anställningsvillkoren för övriga anställda tillkommer den myndighet som bemyndigats att ingå avtal.

4. Styrelsen får anta bestämmelser som gör det möjligt att anlita utsända nationella experter från medlemsstaterna vid byrån.

Artikel 40

Privilegier och immunitet

Protokollet om Europeiska gemenskapernas immunitet och privilegier ska tillämpas på byrån.

KAPITEL 7

ALLMÄNNA BESTÄMMELSER

Artikel 41

Rättslig status

1. Byrån ska vara ett gemenskapsorgan inrättat i enlighet med artikel 185 i budgetförordningen . Den ska vara en juridisk person.

2. I varje medlemsstat ska byrån ha den mest omfattande rättskapacitet som den nationella lagstiftningen kan tillerkänna juridiska personer. Den ska särskilt kunna förvärva och avyttra fast och lös egendom samt föra talan inför domstolar.

3. Byrån ska företrädas av sin verkställande direktör.

4. Byrån ska ha sitt säte i […]. ║

Artikel 42

Språkanvändning

1. Bestämmelserna i förordning nr 1 av den 15 april 1958 om vilka språk som ska användas i Europeiska ekonomiska gemenskapen (14) ska gälla för byrån.

2. Utan att det påverkar beslut som fattats på grundval av artikel 290 i fördraget ska den årliga allmänna rapporten om byråns verksamhet och byråns årliga arbetsprogram som avses i artikel 29 c och 29 d vara utformade på gemenskapens samtliga officiella språk.

3. De översättningar som byråns arbete kräver ska utföras av Översättningscentrum för Europeiska unionens organ.

4. Styrelsen ska fastställa de praktiska formerna för hur språkanvändningen ska genomföras.

Artikel 43

Tillgång till handlingar

1. Byrån ska utveckla god administrativ praxis i syfte att skapa största möjliga insyn i sin verksamhet. Förordning (EG) nr 1049/2001 ║ ska tillämpas på de handlingar som finns hos byrån.

2. Inom sex månader efter det att denna förordning trätt i kraft ska styrelsen anta tillämpningsföreskrifter för förordning (EG) nr 1049/2001.

3. De beslut som fattas av byrån i enlighet med artikel 8 i förordning (EG) nr 1049/2001 kan ligga till grund för ett klagomål till ombudsmannen eller en talan inför Europeiska gemenskapernas domstol enligt artiklarna 195 och 230 i fördraget.

4. Byråns behandling av personuppgifter omfattas av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 ║.

Artikel 44

Säkerhetsbestämmelser för skyddet av sekretessbelagda uppgifter och känsliga uppgifter som inte är sekretessbelagda

1. Byrån ska tillämpa de säkerhetsprinciper som återfinns i kommissionens beslut 2001/844/EG, EKSG, Euratom av 29 november 2001 om ändring av de interna stadgarna (15). Detta ska bl.a. omfatta bestämmelser om utbyte, hantering och lagring av sekretessbelagda uppgifter.

2. Byrån ska också tillämpa de av ║ kommissionen antagna och genomförda säkerhetsprinciperna för hantering av känsliga uppgifter som inte är sekretessbelagda.

Artikel 45

Bedrägeribekämpning

1. För bekämpning av bedrägeri, korruption och andra rättsstridiga handlingar ska bestämmelserna i förordning (EG) nr 1073/1999 tillämpas utan undantag.

2. Byrån ska ansluta sig till det interinstitutionella avtalet av den 25 maj 1999 och utan dröjsmål utfärda lämpliga föreskrifter som ska tillämpas på samtliga anställda vid byrån.

3. I beslut om finansiering samt i de avtal om och instrument för genomförande vilka införts till följd av dessa beslut ska det uttryckligen föreskrivas att revisionsrätten och Olaf vid behov får utföra kontroller på platsen hos dem som mottagit anslag från byrån liksom hos de tjänstemän som fördelat dessa anslag.

Artikel 46

Skadeståndsbestämmelser

1. Byråns inomobligatoriska ansvar ska regleras av den lagstiftning som är tillämplig på avtalet i fråga.

2. Europeiska gemenskapernas domstol ska vara behörig att träffa avgöranden enligt skiljedomsklausul i ett avtal som byrån har ingått.

3. Vad beträffar utomobligatoriskt ansvar ska byrån ersätta skada som den eller dess personal har orsakat vid utövandet av sina åligganden, i enlighet med de allmänna principer som är gemensamma för medlemsstaternas rättsordningar.

4. Europeiska gemenskapernas domstol ska vara behörig i tvister om ersättning för sådana skador som avses i punkt 3.

5. De anställdas personliga ansvar gentemot byrån ska regleras av bestämmelserna i de tjänsteföreskrifter eller anställningsvillkor som gäller för dem.

Artikel 47

Utvärdering och revidering

1. Senast tre år efter den dag som byrån inleder sin verksamhet i enlighet med artikel 54 ska byrån beställa en oberoende extern utvärdering av de resultat byrån har uppnått på grundval av den uppdragsbeskrivning som styrelsen antagit i samverkan med kommissionen. Denna utvärdering ska omfatta en bedömning av byråns betydelse för det praktiska samarbetet i asylfrågor och för det gemensamma europeiska asylsystemet. Byrån ska framför allt granska om det eventuellt finns ett behov av att ändra eller utvidga byråns uppgifter och vilka ekonomiska konsekvenser en sådan ändring eller utvidgning kan få. I utvärderingen ska även undersökas om förvaltningsstrukturen är lämplig för byråns uppgifter. I utvärderingen ska de viktigaste aktörernas synpunkter beaktas, såväl på gemenskapsnivå som på nationell nivå.

2. Styrelsen ska i samförstånd med kommissionen fastställa tidpunkten för framtida utvärderingar, med beaktande av resultaten av den utvärderingsrapport som avses i punkt 1.

Artikel 48

Administrativ kontroll

Byråns verksamhet ska övervakas av ombudsmannen i enlighet med bestämmelserna i artikel 195 i fördraget.

Artikel 49

Samarbete med tredjeländer och associerade länder

1. Byrån ska låta de länder delta som slutit avtal med ║ gemenskapen enligt vilka de har antagit och tillämpat gemenskapslagstiftningen på det område som täcks av denna förordning. Det ska, i enlighet med tillämpliga bestämmelser i dessa avtal, fastställas främst på vilket sätt och i vilken omfattning dessa länder ska delta i byråns arbete. Hit hör också bestämmelser om deltagande i initiativ som tas av byrån, om finansiella bidrag och om personal. När det gäller personalfrågor ska dessa avtal under alla förhållanden stå i överensstämmelse med tjänsteföreskrifterna för tjänstemän ║ och anställningsvillkoren för övriga anställda i Europeiska gemenskaperna.

2. I frågor som omfattas av byråns verksamhet, och i den omfattning som krävs för fullgörandet av dess uppgifter och efter överenskommelse med kommissionen, ska byrån , inom ramen för sina befogenheter, underlätta det operativa samarbetet mellan medlemsstater och tredjeländer inom ramen för Europeiska unionens politik för yttre förbindelser, och får också samarbeta med de myndigheter i tredjeländer som är behöriga i frågor som omfattas av denna förordning inom ramen för vad som avtalats med dessa myndigheter i enlighet med tillämpliga bestämmelser i fördraget.

Artikel 50

Byråns samarbete med FN:s flyktingkommissariat

Byrån ska samarbeta med FN:s flyktingkommissariat i frågor som omfattas av denna förordning inom ramen för de samarbetsavtal som slutits med FN:s flyktingkommissariat.

Byrån får ge bidrag till FN.s flyktingkommissariat. Syftet med dessa bidrag är att finansiera åtgärder för att byrån på en stabil och hållbar grund ska kunna dra fördel av flyktingkommissariatets sakkunskap i asylfrågor. Bidragen är en del av de särskilda samarbetsförbindelser mellan byrån och flyktingkommissariatet som definieras i denna artikel samt i artiklarna 2.5, 9.1, 25.4, 32.8, 33.2 och 51.4. I enlighet med artikel 75 i förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 ska relevanta bestämmelser i budgetförordningen samt i dess genomförandebestämmelser tillämpas.

Artikel 51

Rådgivande grupp

1. Byrån ska samarbeta nära med icke-statliga organisationer och det civila samhällets organisationer samt relevanta behöriga organ som är verksamma inom området asylfrågor på lokal, regional, nationell, europeisk eller internationell nivå och ska inrätta en rådgivande grupp i detta syfte.

2. Lokala myndigheter, som spelar en viktig roll och har betydande sakkunskaper på området asylfrågor, ska ingå i den rådgivande gruppen.

3. Den rådgivande gruppen ska utgöra en mekanism för informationsutbyte och gemensamt lärande. Den ska sörja för ett nära samarbete mellan byrån och relevanta intressenter.

4. Den rådgivande gruppen står öppen för alla berörda parter som är behöriga i enlighet med punkt 1. Byrån ska vända sig till ledamöter av den rådgivande gruppen mot bakgrund av de särskilda behov inom områden som identifierats som prioriterade områden inom byråns verksamhet.

FN:s flyktingkommissariat är ledamot ex officio i den rådgivande gruppen.

5. Byrån ska särskilt vända sig till den rådgivande gruppen för att

a) lämna förslag till styrelsen om det årliga arbetsprogram som ska antas enligt artikel 29 d,

b) ge styrelsen återkoppling och föreslå uppföljning när det gäller den årliga rapport som avses i artikel 29 c samt den årliga rapport om asylsituationen inom Europeiska unionen som avses i artikel 12.1, och

c) tillställa styrelsen, verkställande direktören och verkställande kommittén resultat och rekommendationer från konferenser, seminarier och möten av relevans för byråns arbete.

6. Den rådgivande gruppen ska samordnas under verkställande direktörens överinseende.

7. Den rådgivande gruppen ska sammanträda minst två gånger per år.

Artikel 52

Samarbete med Frontex, byrån för grundläggande rättigheter och andra gemenskapsorgan samt med internationella organisationer

Byrån ska samarbeta med gemenskapsorgan som bedriver verksamhet med anknytning till byråns verksamhetsområden, särskilt med Europeiska byrån för förvaltningen av det operativa samarbetet vid Europeiska unionens medlemsstaters yttre gränser (Frontex) och byrån för grundläggande rättigheter samt med internationella organisationer på områden som omfattas av denna förordning, inom ramen för samarbetsavtal som slutits med dessa organ, i enlighet med bestämmelserna i fördraget och bestämmelserna om dessa organs behörighet.

Samarbetet ska göra det möjligt att uppnå synergieffekter mellan de berörda organen och att undvika överlappning och dubbelarbete i det arbete de utför inom ramen för sina uppdrag.

Artikel 53

Överenskommelse om säte och villkor för byråns verksamhet

De nödvändiga bestämmelserna om de lokaler och anläggningar som värdmedlemsstaten ska ställa till byråns förfogande samt de särskilda regler i värdmedlemsstaten som ska tillämpas på den verkställande direktören, på styrelseledamöterna, på byråns anställda och på deras familjemedlemmar ska fastställas i en överenskommelse om säte mellan byrån och värdmedlemsstaten som ingås efter att ha godkänts av styrelsen. Byråns värdmedlemsstat bör tillhandahålla bästa möjliga verksamhetsvillkor för byrån, inklusive en flerspråkig skolundervisning med europeiskt innehåll samt lämpliga förbindelser.

Artikel 54

Verksamhetsstart vid byrån

Byrån ska inleda sin verksamhet inom ett år efter det att denna förordning trätt i kraft.

Kommissionen ska ansvara för bildandet av byrån och dess inledande verksamhet till dess den har operativ förmåga att genomföra sin egen budget.

I detta syfte gäller följande:

— Till dess att byråns verkställande direktör tillträder efter att ha utnämnts av styrelsen på det sätt som föreskrivs i artikel 30, kan en tjänsteman från kommissionen utföra verkställande direktörens uppgifter i egenskap av ställföreträdande direktör.

— Tjänstemän från kommissionen får, under den ställföreträdande direktörens eller den verkställande direktörens ansvar, sköta de uppgifter som åligger byrån.

Den interimistiske verkställande direktören får godkänna alla betalningar som omfattas av anslagen i byråns budget och godkänts av styrelsen, och får ingå avtal, inbegripet anställningsavtal, när tjänsteförteckningen för byrån har antagits.

Artikel 55

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den […] dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i ║, På Europaparlamentets vägnar Ordföranden På rådets vägnar Ordföranden

(1) EUT C

(2) EUT C

(3) Europaparlamentets ståndpunkt av den 7 maj 2009.

(4) EUT C 139, 14.6.2006, s. 1.

(5) EUT L 349, 25.11.2004, s. 1.

(6) EUT L 53, 22.2.2007, s. 1.

(7) EGT L 248, 16.9.2002, s. 1.

(8) EGT L 136, 31.5.1999, s. 1.

(9) EGT L 136, 31.5.1999, s. 15.

(10) EGT L 145, 31.5.2001, s. 43.

(11) EGT L 8, 12.1.2001, s. 1.

(12) EUT L …

(13) EGT L 357, 31.12.2002, s. 72.

(14) EGT 17, 6.10.1958, s. 385.

(15) EGT L 317, 3.12.2001, s. 1.