Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om "Arbetsdokument från kommissionens enheter: 'Samråd om främjande av språkinlärning och språklig mångfald'"

(SEK(2002) 1234)

(2003/C 85/26)

Den 25 november 2002 beslutade kommissionen att i enlighet med artikel 262 i EG-fördraget rådfråga Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om "Samråd om främjande av språkinlärning och språklig mångfald".

Vid sin 396:e plenarsession den 22 och 23 januari 2003 (sammanträdet den 23 januari) utsåg Europeiska ekonomiska och sociala kommittén Renate Heinisch till huvudföredragande och antog följande yttrande med 105 röster för, 4 röster emot och 4 nedlagda röster.

1. Inledning

1.1. Vid Europeiska rådets möte i Barcelona i mars 2002 konstaterade stats- och regeringscheferna att EU och medlemsstaterna måste förbättra språkinlärningen. De uppmanar till ytterligare åtgärder för att förbättra de grundläggande färdigheterna, särskilt genom undervisning i minst två främmande språk från mycket tidig ålder. Denna övertygelse ledde också till att rådet (utbildning) den 14 februari 2002 uppmanade medlemsstaterna att vidta konkreta åtgärder för att främja språkinlärning och språklig mångfald samt uppmanade kommissionen att utarbeta förslag för dessa områden och lägga fram dem senast i början av 2003.

1.2. I artikel 22 i Europeiska unionens stadga om grundläggande rättigheter av den 7 december 2000 föreskrivs att unionen skall värna om kulturell, religiös och språklig mångfald.

1.3. EU anordnade under 2001 Europeiska språkåret, som blev en stor framgång och stimulerade till tusentals olika aktiviteter som nådde ut till hundratusentals människor i hela Europa för att främja språkinlärning och språklig mångfald. Europeiska språkåret skapade stor entusiasm för språkinlärning och gav många ökad motivation att själva lära sig om andra språk och kulturer.

2. Allmänna kommentarer

2.1. I Europeiska kommissionens arbetsprogram (från slutet av oktober 2002) för år 2003 anges att Lissabonprocessen skall förstärkas, vilket innebär följande:

- Utveckling av välfungerande förfaranden på området för livslångt lärande och eLearning (t.ex. gemensamt arbetsprogram för grund- och yrkesutbildningssystemen, informationssamhälle för alla).

- Ett nytt handlingsprogram på temat eLearning.

- Presentation av en åtgärdsplan för främjande av ett flerspråkigt Europa.

Åtgärdsplanen för främjande av språkinlärning är Europeiska kommissionens reaktion på erfarenheterna av Europeiska språkåret och utvärderingen av dess resultat.

Ur EESK:s synvinkel är det positivt och progressivt att kommissionen inte betraktar de "Europeiska åren" (livslångt lärande, språkåret) som isolerade aktioner, utan att resultaten tas till vara och integreras i utbildningsprogrammen. EESK stöder detta angreppssätt.

2.2. Det är också oundvikligt att EU befattar sig med språkpraxis inom unionen när den snart utvidgas med tolv nya medlemsstater.

Följaktligen ställer sig EESK positiv till att språkinlärning främjas av EU. Språk får inte bli gränser och hinder för världsomspännande integration och kommunikation. Grundvalarna för EU:s utbildningsarbete är EG-fördragets artiklar 149 och 150. Medlemsstaternas ansvar för utbildningssystemens lärostoff och uppläggning påverkas inte.

2.3. EU måste reagera mångspråkigt på den förestående utmaningen. Det är bara på detta sätt som man kan bevara folkens kulturella identitet och de regionala skillnaderna, och därmed den kulturella rikedomen i Europa. Därmed respekteras samtidigt subsidiaritetsprincipen.

"En människa som behärskar två språk är lika mycket värd som två människor." (Kung Karl V, 1338-1380)

2.4. Det är EESK:s uppgift att främja och möjliggöra arbetstagarnas rörlighet, att inte längre låta språkgränser hindra ömsesidig förståelse och solidaritet, och ändå att bevara den språkliga och kulturella mångfalden i Europa. Alla språk i Europa har samma kulturella värde.

3. Slutsatser

3.1. EESK stöder kommissionens främjande av språkinlärning och språklig mångfald, med respekt för subsidiaritetsprincipen, på utbildningsområdet. Vi betonar att grundliga kunskaper i modersmålet måste tillgodoses (erfarenheterna från Pisa) före inlärning av främmande språk.

3.2. Kommittén uppmanar till intensivt samarbete mellan medlemsstaterna för att utvidga de pedagogiska nätverken och etablera kontinuerligt utbyte av välfungerande metoder, pedagogiska system och material samt utbildning och fortbildning för lärare.

3.3. EESK vill verka för att den språkliga mångfalden stärks genom riktade åtgärder inom alla gemenskapsprogram (regional sysselsättning och socialpolitik, forskning och utveckling, informationssamhället osv.), exempelvis följande:

- Förstärkning av undertextning av filmer genom Media-programmet.

- Ökad översättning av litterära verk till andra språk genom programmet Kultur 2000.

3.4. Kommittén betraktar emellertid programmen Sokrates och Leonardo da Vinci som huvudorgan för att främja språkinlärning. Här bör särskilda projekt läggas upp

- för bättre kvalitet i språkundervisningen,

- för främjande av nya läromedel,

- för jämförelser med inlärningsprogram utanför skolan,

- för underlättande av alla medborgares tillgång till språkkurser,

- för språkinlärning över generationsgränserna,

- för främjande av regionala språk och minoritetsspråk.

Detta kan stödjas genom att utbildnings- och forskningsområdena knyts tätare samman.

3.5. EESK förespråkar att språkinlärningen stöds på förskolestadiet med lämpliga projekt.

3.5.1. Nya vägar för språkinlärning med musik bör tas upp i de europeiska projekten (exempel från Schweiz/Frankrike).

"Den som vill sammanföra olika människor måste hitta ett gemensamt språk." Detta gemensamma språk är utan tvekan musiken. "Musiken har spridningseffekter på språkutvecklingen, både i modersmålet och på inlärningen av främmande språk." (Donata Elschenbroich, "Weltwissen der Siebenjährigen").

3.5.2. Här är det viktigt att erbjuda föräldrar språkundervisning tillsammans med barnen. Detta är ett betydelsefullt steg i integrationsansträngningarna. Den första språkundervisningen sker inom familjen.

Språkfrämjande i den tidigaste barndomen reducerar våld och främlingsfientlighet bland barn (daghemsgrupper har upp till 20 nationaliteter), och förebyggande arbete ger resultat.

3.5.3. EESK efterlyser gränsöverskridande samarbete på daghemsområdet mellan föräldrar och pedagogisk personal. Man måste mycket tidigt skapa medvetenhet om språkinlärningens betydelse, och grunden för livslångt lärande måste byggas i förskoleåldern.

3.6. Kommittén menar att läroplanerna för främmande språk måste ses över, från förskola till universitet, och att lärarkandidater måste genomgå obligatoriska studieavsnitt i utlandet.

3.7. Vi förespråkar att varje elev skall uppmuntras att genomföra en utlandsvistelse före examen i respektive studiegång.

3.8. EESK efterlyser modeller för bättre språkundervisning, inte fler timmar för kurser i ett visst språk, och önskar ett större deltagande i modersmålsundervisning.

3.9. På området för livslångt lärande och vuxenutbildning vill kommittén se särskilda fortbildningsprogram för föräldrar och äldre, där man tar hänsyn till skiftande inlärningsvillkor. Europeiska kvalitetsutmärkelsen för innovativa initiativ inom språkinlärning bör bibehållas.

3.10. EESK anser att kravet på två språk utöver modersmålet inte får innebära att valet av främmande språk är fastlagt.

3.10.1. Kommittén stöder programmet "Lär grannlandets språk".

3.10.2. Vi är medvetna om att föräldrar i första hand väljer engelska som första främmande språk för sina barn.

Engelska är gångbart världen över, men det finns begränsningar med ett lingua franca (det möjliggör ingen verklig förståelse för andra kulturer). Med tiden kommer engelska sannolikt att bli det språk som talas av flertalet av européerna.

3.10.3. Det blir nödvändigt att reflektera över vilka officiella språk och arbetsspråk som man väljer, och att främja närliggande yrken (tolkning, översättning etc.) bland ungdomar.

3.11. På olika programområden brister det i genomförandet med avseende på användarvänlighet, insynsmöjligheter och färdigställande av dokument och blanketter, och EESK rekommenderar att genomförandebestämmelserna får förlängd giltighetstid.

3.12. Kommittén efterlyser ökad insyn i kommissionens och de nationella instansernas voteringar.

3.13. Vi uppmanar kommissionen att stödja spridning av lämpliga högklassiga läromedel i europeiska nätverk.

3.14. EESK ser det som sin uppgift att informera de organisationer och associationer som ingår i EESK om att språkkunskaper måste främjas, och att förmå dem att ta på sitt ansvar att stödja alla medborgares språkinlärning och ge dem möjligheter att utveckla sina språkkunskaper i geografiskt heltäckande pedagogiska nätverk.

Samordningen av det pedagogiska utbudet måste granskas (kommunikativt/integrerande synsätt).

Följaktligen menar vi att det är lämpligt att kommissionen engagerar kommittén i genomförandet av programmet och organiserar hearingar och förmedlar information, samt genomför medvetandehöjande insatser visavi samarbetsparterna på europeisk nivå. Opinionsbildningen kan sammanfattas och förmedlas via EESK. Detta ger säkrare resultat än brett upplagd rådgivning (tidsgränsen 31.1.2003 är för snäv) och motsvarar kommissionens och kommitténs gängse förfaranden.

EESK är en brygga mellan Europa och det civila samhället. Ledamöterna företräder på ett direkt sätt intressegrupperna i EU:s organiserade civila samhälle i alla dess aspekter. EESK ser som sin uppgift att försvara principen om rätten till europeiskt medborgarskap, där språkinlärning utgör ett bärande element.

Bryssel den 23 januari 2003.

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

Roger Briesch