P6_TA(2006)0029
Framtiden för Lissabonstrategin sett ur ett jämställdhetsperspektiv
Europaparlamentets resolution om Lissabonstrategins framtid sedd ur ett jämställdhetsperspektiv
(2004/2219(INI))
Europaparlamentet utfärdar denna resolution
— med beaktande av Pekingdeklarationen och den handlingsplan som den 15 september 1995 antogs av
den fjärde kvinnokonferensen i Peking om åtgärder för jämställdhet, utveckling och fred, samt sinaresolutioner av den 21 september 1995 (
1) i samma ämne och av den 18 maj 2000 om uppföljningen
av handlingsplanen från Peking (2),
— med beaktande av Europeiska rådets slutsatser i Lissabon den 23–24 mars 2000, Stockholm den
23–24 mars 2001, Barcelona den 15–16 mars 2002, Bryssel den 20-21 mars 2003 och Brysselden 25–26 mars 2004,
— med beaktande av artikel 2, artikel 3.2 och artikel 141 i EG-fördraget,
— med beaktande av gemenskapens ramstrategi för jämställdhet mellan kvinnor och män (2001–2005)
(KOM(2000)0335), kommissionens arbetsprogram för 2001, 2002, 2003, 2004 och 2005(KOM(2001)0119, KOM(2001)0773, KOM(2003)0047), SEK(2004)0911 och SEK(2005)1044 och de
årliga rapporterna om jämställdheten mellan kvinnor och män för 2000, 2001, 2002, 2004 och 2005
(KOM(2001)0179, KOM(2002)0258, KOM(2003)0098, KOM(2004)0115 och KOM(2005)0044),
— med beaktande av kommissionens meddelande inför Europeiska rådets vårmöte 2005 ”Att arbeta till-
sammans för tillväxt och sysselsättning – Nystart för Lissabonstrategin” (KOM(2005)0024),
— med beaktande av rapporten med titeln ”Sysselsättning, sysselsättning, sysselsättning – att skapa mer
sysselsättning i Europa” från november 2003, rapport från arbetsgruppen för sysselsättning underledning av Wim Kok,
— med beaktande av sin resolution av den 9 mars 2004 om möjligheterna att förena yrkesliv med familje-
och privatliv (
3),
— med beaktande av sin resolution av den 11 februari 2004 om arbetstidens förläggning (4),
— med beaktande av sin resolution av den 13 mars 2003 om integrering av ett jämställdhetsperspektiv
(”gender mainstreaming”) i Europaparlamentet (5),
— med beaktande av de strukturella indikatorerna,
— med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,
— med beaktande av betänkandet från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor
och män (A6-0402/2005), och av följande skäl:24.11.2006 C 287 E/323 Europeiska unionens officiella tidning
Torsdag, 19 januari 2006SV
(1) EGT C 269, 16.10.1995, s. 146.
(2) EGT C 59, 23.2.2001, s. 258.
(3) EUT C 102 E, 28.4.2004, s. 492.
(4) EUT C 97 E, 22.4.2004, s. 566.
(5) EUT C 61 E, 10.3.2004, s. 384.
A. Europeiska rådet i Lissabon antog strategiska mål som syftade till att göra unionen till världens mest
dynamiska och konkurrenskraftiga kunskapsekonomi med ekonomisk tillväxt, social sammanhållning
och fattigdomsminskning. Vid Europeiska rådets möte i Göteborg den 15 och 16 juni 2001 slogsLissabonstrategin samman med en strategi för hållbar utveckling där de tre kompletterande pelarna iLissabonstrategin ingår: den ekonomiska pelaren, den sociala pelaren och miljöpelaren.
B. I Lissabon gjordes ett klart åtagande om att full sysselsättning skulle vara nådd senast 2010, med
högkvalitativa arbetstillfällen, större social sammanhållning och social integration.
C. Social integration inom ramen för Lissabonstrategin berör särskilt kvinnor och deras behov av att fullt
ut kunna delta i alla aspekter av livet. Ett integrerat samhälle bygger på jämlikhet, solidaritet, frihet,
hållbar utveckling och rättvisa, med tillgång till rättigheter, resurser, varor, tjänster, information ochmöjligheter.
D. I halvtidsöversynen av Lissabonstrategin läggs målen om tillväxt och sysselsättning om och nya styrel-
seformer föreslås.
E. Med tanke på den tydliga kopplingen mellan handlingsplattformen från Beijing och Lissabonstrategin
är det absolut nödvändigt att utnyttja den europeiska arbetskraftens produktiva potential, vilket är
nyckeln till att uppnå de allmänna strategiska Beijing- och Lissabonmålen.
F. Genom Lissabonstrategin infördes gemensamma indikatorer och mål som måste utvärderas regel-
bundet för att man bättre skall kunna se vilka framsteg som har gjorts och vilka utmaningar som åter-står.
G. Europeiska rådet fastställde vid sitt möte i Lissabon målet att sysselsättningsnivån för kvinnor skall
uppgå till 60 procent senast 2010. Vid Europeiska rådets möte i Stockholm lade man till ett halv-
tidsmål som skall nås före slutet av 2005 om en sysselsättning på 57 procent för kvinnor samt ett
mål om 55 procent för äldre arbetstagare, såväl män som kvinnor.
H. Sysselsättningen för kvinnor har ökat något och låg 2003 på 55,1 procent i det utvidgade EU. Syssel-
sättningsökningen har sedan dess avstannat. Särskilt äldre kvinnor har låg sysselsättningsgrad, vilketinte minst beror på att många av dessa har dragit sig tillbaka från yrkeslivet för att ta sig an uppgifteri familjen. Detta inverkar negativt på deras pensions- och försäkringsrättigheter och gör dem mer
sårbara för risken att drabbas av fattigdom.
I. De nya arbetstillfällen som skapas för kvinnor är oftast osäkra och dåligt betalda.J. Kommissionen bedömer att det i det utvidgade EU med 25 medlemsstater måste skapas 22 miljoner
arbetstillfällen om man skall kunna uppnå de allmänna sysselsättningsmålen i Lissabonstrategin.
K. Risken för fattigdom och social utslagning, som är högre för kvinnor, är nära relaterad till långtidsar-
betslöshet och icke-avlönat arbete, som vanligen utförs av kvinnor.
L. Kvinnors pensionsrättigheter är väsentligen lägre än männens på grund av deras begränsade delta-
gande på arbetsmarknaden. Vissa medlemsstater anpassar sina pensionssystem till detta genom att till-
dela pensionsrättigheter även för perioder som ägnats åt att ta hand om barn, beroende äldre personer
eller funktionshindrade.24.11.2006 C 287 E/324 Europeiska unionens officiella tidning
Torsdag, 19 januari 2006SV
M. Effektiv och ansvarskännande integration av invandrare på arbetsmarknaden och i samhället är en av
nyckelfaktorerna för att uppnå Lissabonmålen, men genusperspektivet lyser till stor del med sin från-
varo i integrationspolitiken, vilket hindrar att man till fullo utnyttjar invandrarnas potential påarbetsmarknaden.
N. Den stagnerande världsekonomin och den demografiska utmaning som Europeiska unionen står inför
är en drivkraft för att på bästa sätt utnyttja den potential som den kvinnliga arbetskraften utgör.
O. Det finns fortfarande många olikheter mellan kvinnor och män, särskilt när det gäller löneskillnader,
tillträde till arbetsmarknaden och utveckling på densamma, utbildning efter universitetsexamen,livslångt lärande samt pensionsrättigheter.
P. Löneklyftan i det utvidgade EU ligger i genomsnitt på 15 procent, men beroende på land kan den vara
upp till 33 procent. Under de senaste 30 åren har det i princip inte gjorts några som helst framstegnär det gäller att genomföra principen om lika lön för lika arbete. Att minska denna klyfta är ett sätt
att göra det mer attraktivt för kvinnor att arbeta, vilket kommer att bidra till att öka kvinnornas
sysselsättningsnivå och till att investeringar i humankapital utnyttjas fullt ut.
Q. Främjande av entreprenörskap och egenföretagande är en av grundstenarna i EU:s sysselsättningsstra-
tegi, och statistiken visar att kvinnor i fria yrken utgör 28 procent av totalantalet, samtidigt somandelen kvinnliga företagare som har anställda endast är 2,5 procent (mot 8 procent för män).
R. Utbildningsbyrån för kvinnor tenderar att vara högre än för män (58 procent av alla personer med en
universitetsexamen är kvinnor, samtidigt som de utgör 41 procent av dem som tar doktorsexamen),och allt fler kvinnor fullföljer sina studier. Kvinnor får allt högre utbildning och vidareutbildning ochbättre kvalifikationer, fastän de fortfarande har svårare att få anställning och dessutom diskrimineras
när det gäller befordringsgång och lön.
S. Livslångt lärande är utvecklande för både kvinnor och män och gör det möjligt för dem att anpassa
sig på arbetsmarknaden och möta kunskapssamhällets utmaningar.
T. Inom utbildnings- och yrkessystemen är det i de flesta europeiska länder synnerligen få kvinnor som
studerar ny teknik, information och kommunikation (under 20 procent). Andelen kvinnor som startar
egna företag och kvinnor i ansvarig ställning inom dessa områden är ännu lägre, vilket minskar deraskonkurrenskraft på arbetsmarknaden.
U. Europeiska rådet erkände vid sitt möte i Lissabon behovet av att förbättra jämställdheten på alla
områden, särskilt genom att göra det möjligt att förena yrkesliv med familjeliv. Vid sitt möte i Barce-lona fastställde Europeiska rådet procentuella mål till 2010 om inrättande av barnomsorg för minst90 procent av alla barn mellan tre år och obligatorisk skolålder och för minst 33 procent av alla barn
under tre år såväl i städerna som på landsbygden.
V. Det faktum att det saknas tillräckliga statistiska uppgifter i medlemsstaterna om inrättandet av barn-
omsorg och omsorg för andra behövande personer gör det svårt att utvärdera om de aktuella åtgär-
derna har genomförts.24.11.2006 C 287 E/325 Europeiska unionens officiella tidning
Torsdag, 19 januari 2006SV
W. Det råder betydande skillnader mellan medlemsstaterna i viktiga frågor som rör möjligheterna att
förena yrkes- och familjeliv, både i fråga om grundprinciperna och i fråga om hur de tillämpas. Det
handlar exempelvis om föräldraledighet (om rättigheter kan överföras och hur lång den är), ledighet isamband med födsel samt betald eller obetald ledighet. Detta skapar förvirring när dessa rättigheterskall registreras och utvärderas på EU-nivå, men även då det gäller utbyte av bästa metoder.
X. Arbetstidens förläggning kan bidra till att förbättra kvaliteten i kvinnornas arbete och underlätta att
förena yrkesliv och familjeliv. Det är beklagligt att de nya och flexibla arbetsformerna som distansar-
bete och deltidsarbete huvudsakligen utnyttjas av kvinnor.
Y. Andelen deltidsarbetande bland kvinnor är i genomsnitt 30,4 procent, jämfört med 6,6 procent bland
männen, och skillnaden har ökat något sedan 1998.
Z. De åtgärder som vidtagits för att gynna kvinnor får konsekvenser för männen. Männen kan på ett
positivt sätt bidra till att bekämpa stereotypa familjeroller.
AA. Hittills har samarbetet för att uppnå Lissabonmålen huvudsakligen varit ett samarbete mellan natio-
nella regeringar. För att kunna ta hänsyn till jämställdhetsperspektivet på ett effektivt sätt måste hela
det civila samhället, utbildnings- och forskningsanstalter, arbetsmarknadens parter, företag och förvalt-
ningar förena sina ansträngningar.
AB. Många arbeten inom EU, särskilt inom familjestödssektorn (hjälp till barn, äldre, sjuka eller funktions-
hindrade), vård- och socialsektorn, hotell- och restaurangnäringen och jordbruket, är inte särskilt efter-
sökta av arbetssökande från medlemsländerna och besätts av arbetstagare som kommer från tredje
land. Anledningarna till detta kan vara lönenivåerna, osäkra anställningsvillkor eller att arbetet har lågsocial status.
AC. Europaparlamentets utskott för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män har en
viktig roll för att främja jämställdhet och se till att jämställdhetsperspektivet beaktas vid förverkli-
gandet av Lissabonmålen.
1. Europaparlamentet framhåller att brådskande åtgärder måste vidtas för att främja kvinnors sysselsätt-
ning, arbetskvalitet och sociala delaktighet om Lissabonmålen skall kunna uppnås och att man skallkomma ihåg att det finns en stor ekonomisk potential i att fler kvinnor arbetar.
2. Europaparlamentet är oroat över de envist kvardröjande skillnaderna mellan kvinnor och män, särskilt
när det gäller löner, tillgång till arbete, segregation på arbetsmarknaden, tillgång till utbildning efter univer-sitetsexamen och livslångt lärande samt tillgång till ny teknik och informationssamhället.
3. Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att främja en studievägledning som syftar till att diver-
sifiera unga flickors yrkesval, för att skapa bättre chanser för dem på arbetsmarknaden.
4. Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att fortsätta arbeta för att främja sysselsättning av hög
kvalitet för kvinnor i alla åldersgrupper och alla sektorer genom att vidta effektivare tillväxtfrämjandeåtgärder, inte minst i Europas fattigaste regioner. På så vis bidrar man till att utnyttja de kunskaper ochfärdigheter som kvinnor förvärvat under sin utbildning, öka deras deltagande i näringslivet och säkra
pensionssystemens hållbarhet, samtidigt som kvinnor ges möjlighet att bli ekonomiskt oberoende och
förvärva självständiga pensionsrättigheter.24.11.2006 C 287 E/326 Europeiska unionens officiella tidning
Torsdag, 19 januari 2006SV
5. Europaparlamentet påpekar att den nuvarande trenden att kvinnors deltagande på arbetsmarknaden
ökar är ett resultat av det ökade antalet icke-standardiserade former av arbete, till exempel deltid, flextid,
skiftarbete och visstidsarbete.
6. Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att ta hänsyn till genusperspektivet i integrationspoli-
tiken för invandrare för att till fullo utnyttja invandrarkvinnornas potential på arbetsmarknaden och på
detta sätt bidra till att uppnå Lissabonmålen.
7. Europaparlamentet förespråkar en bättre samordning mellan politiken för integrering av ett jämställd-
hetsperspektiv och Lissabonstrategin för att jämställdhetsperspektivet systematiskt skall beaktas i förverkli-gandet av de ambitiösa Lissabonmålen, särskilt inom de ”allmänna riktlinjerna för den ekonomiska poli-
tiken” och ”riktlinjerna för sysselsättningspolitiken”, samt i miljöpolitiken och politiken för den inre
marknaden.
8. Europaparlamentet beklagar att samarbetet för att förverkliga Lissabonmålen hittills främst har varit
ett samarbete mellan regeringar och framhåller att nationella, regionala och lokala förvaltningar, lokala
myndigheter, företag, utbildnings- och forskningsinstitutioner, arbetsmarknadens parter och hela det civila
samhället måste samarbeta.
9. Europaparlamentet betonar hur viktigt det är att Europaparlamentet, och särskilt utskottet för kvinnors
rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män, fullt ut deltar i utvärderingen av Lissabonstrategin ur
ett jämställdhetsperspektiv.
10. Europaparlamentet fortsätter att bevaka förverkligandet av halvtidsmålet om en kvinnlig sysselsätt-
ningsnivå på 57 procent till slutet av 2005 och begär att kommissionen på grundval av kommande statistikgör en utvärdering med tonvikten vid en strategi som gör det möjligt att uppskatta vilka verksamhetssek-
torer som har bidragit mest till att öka kvinnors sysselsättning och vilken kvalitet det är på de arbetstill-
fällen som skapats.
11. Europaparlamentet vidhåller att medlemsstaterna måste göra frågan om åtgärder för att minska löne-
klyftan mellan kvinnor och män till en fråga av högsta prioritet på sin politiska dagordning och i sina stra-
tegier för ekonomisk utveckling. Parlamentet begär även att tillhörande gemenskapslagstiftning skall
tillämpas och att kvinnor skall främjas i högre befattningar som står i proportion till deras kvalifikationer.
12. Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att ta initiativ och vidta åtgärder i syfte att stödja och
främja kvinnlig företagsamhet, så att även kvinnor får tillfälle att utveckla sin företagaranda och medverka
till den ekonomiska utvecklingen och konkurrenskraften.
13. Europaparlamentet upprepar att det finns anledning att göra livslångt lärande till en central del av
Lissabonstrategin. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta nödvändiga åtgärder i fråga om allmänterkännande av meriter inom alla medlemsstater och intyg för alla typer av lärande.
14. Europaparlamentet understryker behovet av att öka utbildningen av kvinnor i ny teknik och öka
deras deltagande i forsknings- och teknikprogram, något som kommer att göra dem mer konkurrenskraf-tiga på arbetsmarknaden och minska rådande klyftor mellan könen när det gäller teknisk och forsknings-mässig kompetens.
15. Europaparlamentet framhåller att arbetstidens förläggning kan göra det möjligt att skapa fler och
bättre arbetstillfällen och bidra till att det blir möjligt att förena yrkesliv med familje- och privatliv och tillatt förverkliga Lissabonmålen.
16. Europaparlamentet gläds i detta avseende över det avtal om distansarbete som slutits av de
europeiska arbetsmarknadsparterna och stöder genomförande av det i verkliga livet.24.11.2006 C 287 E/327 Europeiska unionens officiella tidning
Torsdag, 19 januari 2006SV
17. Europaparlamentet stöder ett utökat deltagande av arbetsmarknadens parter, inklusive icke-statliga
organisationer, på lokal, nationell och regional nivå, vid utvecklingen och genomförandet av jämställdhets-
politiken, i synnerhet på områdena för utbildning, sysselsättning och pensioner.
18. Europaparlamentet betonar att arbetstidens förläggning måste grundas på ett fritt val från kvinnornas
sida och påminner om att deltidsarbete som en påtvingad lösning kan vara en källa till social uteslutningoch fattigdom. Rätt tillämpat kan det emellertid göra det möjligt för kvinnor som vill arbeta deltid att integ-
reras och utvecklas på arbetsmarknaden och göra det lättare att förena yrkes- och familjeliv.
19. Europaparlamentet rekommenderar medlemsstaterna att anta bestämmelser som syftar till att tillför-
säkra de mest behövande kvinnorna, i synnerhet ensamstående mödrar, en garanterad minimiinkomst somgör det möjligt för dem att leva med värdighet och skaffa sig den yrkesutbildning som krävs påarbetsmarknaden.
20. Europaparlamentet begär att kommissionen tillsammans med medlemsstaterna och arbetsmarknadens
parter skall genomföra en studie som syftar till att bättre fastställa ”arbetsreserven”, särskilt för kvinnor,inom familjestödssektorn, vård- och socialsektorn, hotell- och restaurangnäringen m.fl., och att analyseraorsakerna till att dessa arbeten är oattraktiva, föreslå lösningar som gör det möjligt att åter göra dem attrak-tiva och utreda sambanden mellan dessa arbeten och svart arbete. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna
att utbyta bästa metoder på detta område.
21. Europaparlamentet framhåller behovet av att medlemsstaterna i sina nationella handlingsplaner inför
åtgärder för att inrätta barnomsorg och omsorg för andra behövande personer, omsorg som är lättill-gänglig, av bra kvalitet och betingar rimliga priser, och uppmanar med eftertryck medlemsstaterna att i sinanationella handlingsplaner införa en garanterad social trygghet för ensamstående mödrar. Parlamentet fram-
håller att dessa åtgärder måste göra det möjligt för kvinnor att komma in, varaktigt stanna kvar eller återin-
träda på arbetsmarknaden. Vidare betonar parlamentet den roll som arbetsmarknadens parter spelar påområdet, särskilt när det gäller att inrätta daghem i företagens regi.
22. Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att samla in tillfredsställande stati-
stik om icke-avlönat arbete och basera utformandet av sysselsättningspolitiken och främjandet av åtgärder
för rättvisare fördelning av det icke-avlönade arbetet på dessa uppgifter, i syfte att göra det möjligt för fler
kvinnor att delta på arbetsmarknaden.
23. Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att fortsätta att ta fram nyckelindikatorer för att
utvärdera hur långt på väg man kommit mot jämställdhet mellan kvinnor och män på alla områden ochatt i detta syfte regelbundet samla in tillfredsställande, sammanhängande och jämförbara statistiska
uppgifter fördelade på kön och ålder och göra en djupgående analys av dem.
24. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att göra möjligheterna att förena yrkesliv och privatliv
till en av sina prioriteringar i den färdplan för jämställdhet som för närvarande diskuteras och att i samar-bete med medlemsstaterna, arbetsmarknadens parter och andra berörda parter se över direktiv 96/34/EGmed avseende på dess tillräcklighet och effektivitet. Denna översyn bör vara inriktad på hur kvinnors och
mäns situation skall kunna förbättras så att både män och kvinnor kan förena yrkesliv och privatliv, något
som kan vara en faktor av grundläggande betydelse på vägen mot jämställdhet i alla livets skeden.
25. Europaparlamentet kritiserar medlemsstaterna för att de inte på ett korrekt sätt har genomfört de
fastställda kvantitativa målen för daghemstjänster i enlighet med överenskommelsen från Europeiska rådetsmöte i Barcelona. Parlamentet uppmanar enträget medlemsstaterna att erbjuda barnomsorg för minst 90
procent av barn som fyllt 3 år men inte uppnått obligatorisk skolålder och för minst 33 procent av alla
barn under 3 år, både i städerna och på landsbygden.24.11.2006 C 287 E/328 Europeiska unionens officiella tidning
Torsdag, 19 januari 2006SV
26. Europaparlamentet anser att det vore värdefullt om medlemsstaterna på ett systematiskt sätt samlar
in och tillhandahåller statistik över inrättandet av barnomsorg och omsorg för andra behövande personer.
27. Europaparlamentet oroas över de otillräckliga försörjningsmöjligheterna för äldre kvinnor, kvinnor
som tillhör etniska minoriteter och funktionshindrade kvinnor, vilket tvingar dem att försöka hitta arbete i
en konjunktur där arbetslösheten ligger kvar på en hög nivå, och uppmanar medlemsstaterna at ta hänsyntill deras situation i de nationella handlingsplanerna och att ogiltigförklara alla rättsföreskrifter som tillåteråldersdiskriminering.
28. Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att fortsätta sina insatser för att modernisera de
sociala trygghetssystemen i enlighet med de nationella rapporterna om pensionssystemen för 2002, i syfteatt anpassa dem till en ram inom vilken kvinnor är sysselsatta i lika hög grad som män, eftersträvar samma
karriärmöjligheter och har likvärdiga pensionsrättigheter.
29. Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att nära samarbeta med det fram-
tida europeiska jämställdhetsinstitutet för att ta fram och övervaka relevanta och jämförbara indikatorer
och effektiva jämställdhetsverktyg (exempelvis riktmärkning), i syfte att bekämpa diskriminering av kvinnoroch främja deras tillträde till arbetsmarknaden, samtidigt som de skall ha möjlighet att förena yrkes- ochfamiljeliv med beaktande av den mångfald inrättningar som finns på lokal nivå i medlemsstaterna.
30. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta hänsyn till och hantera problemet med att det
finns olika definitioner av och metoder för att beräkna antalet sysselsatta och arbetslösa i medlemsstaterna(säsongsarbetslöshet, långtidsarbetslöshet, atypiskt arbete osv.), vilket gör det svårare att kartlägga och
bedöma kvinnors verkliga situation på arbetsmarknaden, dra jämförbara slutsatser och utforma förslag och
riktlinjer för att ta itu med problemet.
31. Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta effektiva åtgärder till förmån för män, till
exempel genom att främja tillfredsställande system för föräldraledighet och organisera informationskam-panjer i syfte att få männen att engagera sig mer i en rättvis fördelning av familjeansvaret. I detta samman-hang är det lämpligt att tillämpa flexibla arbetstider och nya arbetsformer som ger möjlighet att förenayrkesliv med familje- och privatliv.
32. Europaparlamentet beklagar att män inte i tillräckligt hög grad utnyttjar arbetstidens förläggning och
de nya arbetsformer som gör det möjligt att förena yrkesliv med familje- och privatliv.
33. Europaparlamentet ställer sig positivt till att det görs en regelbunden uppföljning under överinseende
av utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män och i samarbete med de
nationella parlamenten, i syfte att ta reda på vilka framsteg som har gjorts och vilka utmaningar som
återstår.
34. Europaparlamentet betonar behovet av att Lissabonstrategin omvandlas till en verklig strategi för soli-
daritet och hållbar utveckling och att man formulerar nya riktlinjer som omfattar ekonomisk politik, miljö-politik och sysselsättningspolitik, med mål och frister för EU och medlemsstaterna. Den kommande budget-planen för 2007–2013 bör återspegla detta strategiska mål.
35. Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen
och medlemsstaternas regeringar och parlament.24.11.2006 C 287 E/329 Europeiska unionens officiella tidning
Torsdag, 19 januari 2006SV