Förslag till EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING om inrättande av en europeisk frivilligkår för humanitärt bistånd EU-frivilliga för humanitärt arbete /* COM/2012/0514 final - 2012/0245 (COD) */





MOTIVERING 1. BAKGRUND TILL FÖRSLAGET Motiv och syfte I enlighet med artikel 214.5 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) inrättas genom detta förslag en ram för en europeisk frivilligkår för humanitärt bistånd som ska göra det möjligt för europeiska frivilligarbetare att lämna ett gemensamt bidrag vid humanitära insatser. Den har till syfte att ge uttryck åt unionens humanitära värden och solidaritet med behövande människor genom att främja en effektiv och synlig europeisk frivilligkår för humanitärt bistånd. Denna kår kommer att förbättra unionens förmåga att reagera vid humanitära kriser och bidra till att bygga upp kapaciteten och motståndskraften hos sårbara och katastrofdrabbade befolkningsgrupper i tredjeländer. Unionen måste se till att det finns lämpligt humanitärt bistånd tillgängligt för att lösa de humanitära kriserna till följd av naturkatastrofer och katastrofer orsakade av människor, vilka ökat både i antal och omfattning. Genom att ha tillgång till väl förberedda frivilligarbetare kan unionen öka sin kapacitet att hantera dessa ökade humanitära behov. Om man lyckas få Europas medborgare att öka sitt frivilligengagemang, kan detta även leda till en mer positiv bild av unionen internationellt och till ett ökat intresse för alleuropeiska projekt för att stödja humanitär verksamhet. Även om det finns ett växande intresse för frivilligarbete när det gäller många olika typer av verksamhet, skulle man i betydande utsträckning kunna få unionsmedborgarna att visa ökad solidaritet med offren för katastrofer orsakade av människor. Den europeiska allmänheten anser att humanitärt bistånd är det område där frivilligverksamhet gör störst nytta, och inrättandet av en europeisk frivilligkår för humanitärt bistånd har ett stort stöd hos denna grupp. En stor majoritet av den europeiska allmänheten ställer sig dessutom oerhört positiv till unionens verksamhet på området humanitärt bistånd. Trots detta behöver man öka informationen till allmänheten i unionen för att göra den mer medveten om unionens humanitära bistånd och för att göra detta bistånd mer synligt[1]. Förslaget bygger på 2010 års meddelande EU-medborgarnas frivilliginsats för att visa solidaritet: Inledande reflektioner om en europeisk frivilligkår för humanitärt bistånd[2]. I detta meddelande behandlas vägledande principer, brister och behov samt frågan om vilka förutsättningar som fordras för att frivilligkåren ska kunna lämna ett positivt bidrag till unionens humanitära bistånd. För att testa några av de möjliga inslagen i ordningen har en rad pilotprojekt inletts och resultaten av dessa har beaktats i detta förslag. Rådet[3] och Europaparlamentet[4] har givit sitt starka stöd till initiativet, och bekräftar att unionen har en viktig roll att spela när det gäller att främja frivilligverksamhet och vid identifieringen av några av de grundläggande inslagen i frivilligkåren. Det är meningen att förslaget ska bidra till att uppfylla målen för unionens politik på området yttre förbindelser, särskilt målen för unionens humanitära bistånd (dvs. att bevara liv, förhindra och mildra mänskligt lidande och upprätthålla den mänskliga värdigheten). Det kommer att ytterligare förstärka både fördelarna för värdsamhällena i tredjeland och frivilligverksamhetens positiva återverkningar på de frivilliga själva. Dessutom är den utbildning och det informella kunnande som de frivilliga inhämtar en viktig investering i det mänskliga kapital som de utgör. De blir därmed mer anställningsbara på den globala marknaden, vilket i sin tur bidrar till målen för Europa 2020-strategin, dvs. en smart och hållbar tillväxt för alla. Förenlighet med Europeiska unionens politik och mål på andra områden Särskild vikt har lagts vid att se till att det finns en nära samordning mellan de åtgärder som genomförs av den europeiska frivilligkåren för humanitärt bistånd, å ena sidan, och unionens humanitära biståndspolitik och de åtgärder som genomförs inom ramen för EU:s politik på området yttre förbindelser, å den andra sidan. Även om den europeiska frivilligkåren för humanitärt bistånd främst är inriktad på att uppfylla målen för unionens humanitära bistånd ska den även bidra till ett antal av målen på unionens interna politikområden som t.ex. lärande, ungdom och aktivt medborgarskap. Den humanitära frivilligkåren kommer att fylla de luckor som inte täcks av de befintliga programmen som t. ex. den europeiska volontärtjänsten. Det är att märka att den europeiska volontärtjänstens verksamhet främst äger rum inom Europa, är inriktad på ungdomar under 30 år, har till syfte att främja den sociala sammanhållningen och ömsesidiga förståelsen inom unionen och inte grundar sig på de humanitära principerna. Den humanitära frivilligkårens mål, räckvidd och verksamhet är däremot inriktade på de särskilda behoven i samband med humanitära åtgärder och insatser. 2. RESULTAT AV SAMRÅD MED BERÖRDA PARTER OCH KONSEKVENSBEDÖMNINGAR Sedan förslaget om en humanitär frivilligkår lades fram för första gången i utkastet till det konstitutionella fördraget har det genomförts två externa översyner (2006 och 2010) och en rad samråd med ett brett urval av aktörer. Dessa har haft till syfte att bedöma den aktuella situationen vad gäller humanitärt bistånd och frivilligverksamhet, peka på luckor och problem och att identifiera mål och åtgärdsområden som bör prioriteras. Berörda aktörer, bl.a. de viktigaste humanitära hjälporganisationerna (icke-statliga organisationer, rödakors- och rödahalvmånefederationen och FN:s organ), allmänna frivilligorganisationer, de enskilda frivilligarbetarna, medlemsstaternas företrädare och andra relevanta aktörer hördes särskilt vid två specialkonferenser[5] och genom ett offentligt samråd på nätet. Olika frågor rörande den europeiska frivilligkåren för humanitärt bistånd har dessutom diskuterats av medlemsstaterna i rådets arbetsgrupp för humanitärt bistånd och livsmedelsbistånd[6]. Samrådet omfattade även ett offentligt forum på nätet om ett lämpligt namn för frivilligkåren. Efter att noga ha övervägt frågan kom man fram till att ”EU-frivilliga för humanitärt arbete” vore ett lämpligt namn för initiativet och därför bör användas som benämning både på initiativet och de enskilda frivilligarbetare som utplaceras till en humanitär insats. Olika alternativ och deras möjliga verkningar undersöktes i en konsekvensbedömningsrapport. Konsekvensbedömningen genomfördes med hjälp av en styrgrupp, i vilken ingick berörda avdelningar vid kommissionen[7], och drog nytta av resultaten av en extern förstudie. Vidare beaktades erfarenheterna och slutsatserna från två seminarier med pilotprojektsamordnare[8]. Alla aktörernas synpunkter har beaktats till fullo och tagits hänsyn till i konsekvensbedömningsrapporten. Konsekvensbedömning Följande problem har identifierats: (1) Det saknas en genomtänkt EU-strategi på området frivilligverksamhet. (2) EU:s humanitära insatser och solidaritet med behövande har inte synliggjorts i tillräcklig grad. (3) Medlemsstaterna använder sig inte av enhetliga identifierings- och urvalsmekanismer. (4) Det saknas frivilligarbetare med tillräckliga kvalifikationer till de humanitära insatserna. (5) Bristande snabbinsatsförmåga för det humanitära biståndet. (6) Värdorganisationerna har inte tillräcklig kapacitet. I konsekvensbedömningen undersöktes ett antal olika alternativ, där moduler och förvaltningssätt kombinerats på olika sätt. Alternativ1 omfattar 1) utarbetande av normer för identifiering, urval och utbildning av frivilliga och 2) utarbetande av certifieringsmekanismer för utsändarorganisationer. Alternativ 2 omfattar modulerna i alternativ 1 plus 3) stöd till utbildning av frivilliga från EU i humanitärt bistånd, 4) inrättande av ett EU-register över utbildade frivilliga, 5) utarbetande av normer och certifieringsmekanismer för värdorganisationernas förvaltning av de frivilliga. Alternativ 3 omfattar alla moduler i alternativ 2 plus 6) stöd till utplacering av frivilliga från EU, 7) uppbyggnad av kapaciteten hos värdorganisationer i tredjeland, 8) inrättande av ett EU-nätverk av frivilliga humanitära hjälparbetare. Detta alternativ skulle genomföras i partnerskap med humanitära hjälporganisationer som bör ansvara för identifieringen, urvalet och utplaceringen av frivilligarbetarna. Alternativ 4 omfattar alla moduler i alternativ 3, genomförda genom direkt förvaltning som sköts av Europeiska kommissionen. På grundval av denna bedömning av de potentiella ekonomiska, sociala och miljömässiga verkningarna rekommenderades alternativ 3 som ansågs vara bäst ägnad att lösa de problem som identifierats. 3. FÖRSLAGETS RÄTTSLIGA ASPEKTER I detta förslag anges förfarandena och reglerna för EU:s humanitära frivilligkår, vilken föreskrivs i artikel 214.5 i fördraget. Det följer en strategi som är inriktad på möjliggörande och omfattar enbart de element som krävs för att förordningen ska kunna genomföras, bl.a. en specificering av de allmänna och de operativa målen, de principer och åtgärder som det består av, bestämmelserna rörande ekonomiskt bistånd och de allmänna bestämmelserna för dess genomförande. Förslaget följer principerna för humanitärt bistånd (artikel 4) och den definition av humanitärt bistånd som anges i det europeiska samförståndet om humanitärt bistånd[9]. Förutom krisinsatser ingår även katastrofförebyggande åtgärder, katastrofberedskap och återhämtning samt humanitära biståndsinsatser som har till syfte att bygga upp samhällenas kapacitet och ge dem ökad motståndskraft mot kriser. Den viktigaste punkten i förslaget rör de olika åtgärder som vidtas av EU-frivilliga för humanitärt arbete och som kan få ekonomiskt bistånd och genomföras av olika målgrupper på grundval av kommissionens årliga arbetsprogram (artikel 21). I enlighet med rådets förordning (EG) nr 58/2003[10] har kommissionen för avsikt att delegera programförvaltningen till ett genomförandeorgan. I förslaget anges följande åtgärder: – Normer för frivilligkandidater och EU-frivilliga för humanitärt arbete (artikel 9) Kommissionen avser att utarbeta normer som kommer att ligga till grund för den ram och de minimikrav som ska garantera effektivitet och enhetlighet i samband med de åtgärder som utgör stommen i detta initiativ, dvs. rekrytering och förberedande av frivilligkandidater samt utplacering och förvaltning av EU-frivilliga för humanitärt arbete. Dessa normer kommer att garantera att aktsamhetskravet iakttas och omfattar bl.a. utsändar- och värdorganisationernas skyldigheter, minimikrav rörande ersättning för uppehälle, logi och andra relevanta kostnader, försäkringar och andra relevanta element. – Certifiering (artikel 10) De utsändarorganisationer som vill ha uppdraget att välja ut, förbereda och utplacera EU-frivilliga för humanitärt arbete måste certifieras för att visa att de följer normerna. De måste uppfylla olika behörighetskrav och följa ett differentierat certifieringsförfarande (som ska fastställas i genomförandeakten), varvid hänsyn ska tas till vilken typ av organisation det rör sig om och vilken kapacitet den har (t.ex. offentligt organ i en medlemsstat eller en icke-statlig organisation). Även aktörer inom civilskydd och utvecklingssamarbete som verkar på området humanitärt bistånd ska anses vara behöriga. En differentierad certifieringsmekanism kommer att inrättas för behöriga värdorganisationer. Även om privata företag inte är behöriga att vara utsändar- eller värdorganisationer kan de däremot vara associerade till projekt och samfinansiera delar av kostnaderna för de frivilliga i syfte att uppmuntra till anställdas frivilligarbete i enlighet med meddelandet En förnyad EU-strategi 2011–2014 för företagens sociala ansvar[11]. – Identifiering och urval av frivilligkandidater (artikel 11) Unionsmedborgare och varaktigt, lagligt bosatta i unionen har rätt att delta i EU:s humanitära frivilligkår. Medborgare i kandidatländer, potentiella kandidatländer och medborgare i partnerländer som omfattas av den europeiska grannskapspolitiken får ansöka om att delta i EU:s humanitära frivilligkår, i enlighet med de arrangemang som anges i artikel 23.1. Kommissionen ska på grundval av ett årligt arbetsprogram utlysa ansökningsomgångar rörande identifiering och urval av frivilligkandidater som riktar sig till certifierade utsändarorganisationer. Utsändarorganisationer som tilldelas ett kontrakt efter en sådan ansökningsomgång ska identifiera och välja frivilliga som ska utbildas efter en förhandsbedömning av behoven i tredjeland utförd av utsändar- eller värdorganisationer eller andra relevanta aktörer. – Utbildning och förberedelser inför utplacering (artikel 12) De utvalda frivilligkandidaterna kommer att genomgå en skräddarsydd utbildning som utformas med hänsyn till deras tidigare erfarenheter. Utbildningsprogrammet kommer att organiseras av kommissionen och genomföras av organisationer som har den specifika utbildningsexpertis som krävs. Frivilligkandidaterna kommer dessutom, som ett led i sin utbildning, och beroende på sina utbildningsbehov, att kunna skaffa sig praktisk erfarenhet genom praktikplatser eller andra former av korttidsförberedelser inför en utplacering som tillhandahålls av de certifierade utsändarorganisationerna. – Registret över EU-frivilliga för humanitärt arbete (artikel 13) Frivilligkandidaterna bör genomgå en bedömning för att se om de klarar av en utplacering i tredjeland. De kandidater som klarar sig bör tas upp i registret över EU-frivilliga för humanitärt arbete som kan utplaceras. Detta register, som förvaltas av kommissionen, kommer även att ta upp frivilliga som redan varit utplacerade och som godtar att bli utplacerade på nytt. – Utplacering av EU-frivilliga för humanitärt arbete i tredjeländer (artikel 14) Kommissionen ska på grundval av ett årligt arbetsprogram utlysa ansökningsomgångar rörande utplacering av EU-frivilliga för humanitärt arbete som riktar sig till certifierade utsändarorganisationer. Utsändarorganisationer som tilldelas ett kontrakt till följd av en sådan ansökningsomgång ska välja ut frivilliga från registret och utplacera dem vid värdorganisationerna. Kommissionen kan även placera ut frivilliga från registret vid kommissionens lokalkontor för det humanitära biståndet och i samband med insatser i tredjeländer som sker via centrumet för katastrofberedskap[12] som ska underlätta unionens katastrofinsatser. De särskilda villkoren för utplaceringen anges i ett kontrakt mellan utsändarorganisationen och frivilligarbetaren. – Uppbyggnad av värdorganisationernas kapacitet (artikel 15) Denna åtgärd gör det möjligt för kommissionen att stödja kapacitetesuppbyggnad vid värdorganisationerna så att dessa kan förvalta de EU-frivilliga för humanitärt arbete på ett effektivt sätt och se till att deras arbete får en bestående verkan, bl.a. genom att lokalt frivilligarbete främjas. – Nätverket för EU-frivilliga för humanitärt arbete (artikel 16) Syftet med denna åtgärd är att inrätta ett nätverk för EU-frivilliga för humanitärt arbete som ska förvaltas av kommissionen. Detta nätverk kommer att bestå av EU-frivilliga för humanitärt arbete och ska ha till syfte att underlätta kontakterna dem emellan. Nätverket ska även genomföra specifika åtgärder, särskilt genom kunskapsdelning och informationsspridning. Det ska även stödja sådan verksamhet som seminarier, workshoppar och aktiviteter för tidigare deltagare i frivilligarbete. – Kommunikation, ökad medvetenhet och synlighet (artikel 17) Denna åtgärd har till syfte att stödja spridandet av information till allmänheten, kommunikation och verksamhet till stöd för ökad medvetenhet om EU:s humanitära frivilligkår och främja frivilligarbete på området humanitärt bistånd. Kommissionen ska utarbeta en handlingsplan för information och kommunikation som ska genomföras av alla målgrupper, särskilt utsändar- och värdorganisationer. Kommissionen har befogenhet att anta närmare bestämmelser för en del av åtgärderna genom delegerade akter (i enlighet med artikel 25) om normer och ändringar av indikatorerna för de operativa målen eller genom genomförandeakter (artikel 24), bl.a. certifieringsmekanismen och de närmare detaljerna i utbildningsprogrammen. Rättslig grund Den rättsliga grunden för detta förslag är artikel 214.5 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. Subsidiaritetsprincipen Eftersom unionen planerar att inrätta EU-frivilliga för humanitärt arbete på grundval av en specifik rättslig grund i fördraget är subsidiaritetsprincipen inte tillämplig. Proportionalitetsprincipen Förslaget fyller de luckor som identifierats i den befintliga frivilligordningarna och går inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål. Den administrativa börda som faller på unionen är begränsad och skapar de nödvändiga förutsättningarna för att frivilligarbetarna ska kunna sättas in vid humanitära insatser, bl.a. utarbetandet av normer, certifieringsmekanismer, ett utbildningsprogram och ett register över utbildade frivilligarbetare. Den största delen av de åtgärder rörande EU-frivilliga för humanitärt arbete som avser identifiering, urval, förberedande och utplacering av frivilligarbetare kommer att decentraliseras och genomföras av utsändar- och värdorganisationerna. Kommissionen avser även att delegera programförvaltningen till ett genomförandeorgan. Val av regleringsform Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning. 4. BUDGETKONSEKVENSER Kommissionens meddelande En budget för Europa 2020[13] har 239,1 miljoner euro i löpande priser anslagits till inrättandet av en europeisk frivilligkår för humanitärt bistånd (EU-frivilliga för humanitärt arbete). 2012/0245 (COD) Förslag till EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING om inrättande av en europeisk frivilligkår för humanitärt bistånd EU-frivilliga för humanitärt arbete EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 214.5, med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, efter att ha hört Europeiska datatillsynsmannen, efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten, i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet, och av följande skäl: (1) Solidaritet är en av unionens grundläggande värderingar, och man skulle i betydande utsträckning kunna få unionsmedborgarna att visa ökad solidaritet med människor i tredjeland som löper risk för eller har drabbats av katastrofer orsakade av människor och naturkatastrofer. (2) Frivilligarbete är ett konkret och synligt uttryck för solidaritet som gör det möjligt för enskilda att ställa sitt kunnande, sina färdigheter och sin tid till sina medmänniskors förfogande utan ekonomisk vinning som primärt mål. (3) Unionens vision för det humanitära biståndet som bland annat omfattar ett gemensamt mål, gemensamma principer och bästa praxis samt en gemensam ram för tillhandahållandet av unionens humanitära bistånd anges i Europeiskt samförstånd om humanitärt bistånd[14]. I det europeiska samförståndet understryks det att unionen är fast besluten att försvara och främja de grundläggande humanitära principerna om humanitet, neutralitet, opartiskhet och oberoende. Det europeiska samförståndet om humanitärt bistånd bör vara vägledande för de åtgärder som genomförs av den europeiska frivilligkåren för humanitärt bistånd (nedan kallad EU-frivilliga för humanitärt arbete). (4) Unionens humanitära bistånd tillhandahålls i situationer där även andra instrument för utvecklingssamarbete, krishantering och civilskydd används. Den verksamhet som utförs av EU-frivilliga för humanitärt arbete bör genomföras så att det skapas samstämmighet och komplementaritet med andra relevanta politikområden och instrument så att dessa instrument används på bästa möjliga sätt, samtidigt som de humanitära principerna och långsiktiga utvecklingsmålen konsekvent främjas. I syfte att samordna unionens insatser vid humanitära kriser i tredjeland bör man sträva efter att tillvarata de synergieffekter som finns mellan de åtgärder som genomförs inom ramen för unionens civilskyddsmekanism av EU-frivilliga för humanitärt arbete, av det centrum för katastrofberedskap som inrättas genom beslut XX/XXXX[15] och av den europeiska avdelningen för yttre åtgärder (nedan kallad Europeiska utrikestjänsten) och av EU:s delegationer. (5) De humanitära kriserna i världen har ökat markant i antal och omfattning och blivit alltmer komplexa under årens lopp, vilket ställer allt större krav på de humanitära aktörerna att tillhandahålla effektiva och samordnade insatser och ett stöd till lokalsamhällena i tredjeland, för att göra dessa mindre sårbara och mer motståndskraftiga mot katastrofer. (6) Frivilligarbetare kan stärka de humanitära insatserna och bidra till ett mer professionellt humanitärt bistånd, under förutsättning att de har valts ut, utbildats och förberetts för sin utplacering på ett korrekt sätt, så att de har de färdigheter och den kompetens som de behöver för att kunna hjälpa de behövande på bästa möjliga sätt. (7) Det finns frivilligordningar både i Europa och övriga världen som är inriktade på utplacering i tredjeländer. Dessa ordningar är ofta nationella och helt eller delvis inriktade på utvecklingsprojekt. De insatser som företas av EU-frivilliga för humanitärt arbete bör inte överlappa andra aktörers insatser och bör skapa ett mervärde genom att ge frivilligarbetare möjlighet att gemensamt bidra till humanitära insatser, vilket i sin tur stärker ett aktivt EU-medborgarskap, och genom att främja gränsöverskridande samarbete mellan de genomförandeorganisationer som deltar i kårens insatser. (8) Det finns tomma fläckar på kartan när det gäller humanitärt frivilligarbete som EU-frivilliga för humanitärt arbete skulle kunna fylla genom att tillhandahålla frivilligarbetare med den rätta profilen som sätts in vid rätt tidpunkt på rätt plats. Detta kan uppnås bland annat genom att man fastställer europeiska normer för identifiering och urval av humanitära frivilligarbetare och gemensamt överenskomna riktmärken för utbildning och förberedande av humanitära frivilligarbetare inför en utplacering, förbättrar registren över potentiella frivilligarbetare som identifieras utifrån behoven ute på fältet samt genom att frivilligarbetarna ges möjlighet att bidra till humanitära insatser inte bara i samband med en utplacering utan även genom arbete med administrativa uppgifter och frivilligverksamhet på nätet[16]. (9) Det är av yttersta vikt att man kan garantera säkerheten för de frivilligarbetande. (10) Unionen genomför sina humanitära insatser i partnerskap med genomförandeorganisationerna. Dessa organisationer bör spela en viktig roll vid genomförandet av initiativet EU-frivilliga för humanitärt arbete så att aktörerna på fältet garanteras ägarskap över insatserna och den potentiella nyttan av frivilligkårens insatser maximeras. Unionen bör bland annat ge genomförandeorganisationerna ansvaret för identifieringen, urvalet, förberedandet och utplaceringen av de EU-frivilliga för humanitärt arbete i enlighet med de normer som fastställts av kommissionen. Kommissionen bör dessutom vid behov kunna ta utbildade och väl förberedda frivilliga i anspråk för utplacering. (11) Privata företag kan spela en viktig roll och bidra till unionens humanitära insatser, bland annat genom anställdas frivilligarbete[17]. (12) Frivilligarbete inom området humanitärt bistånd kan hjälpa unga människor att hålla sig aktiva och bidra till deras personliga utveckling samt öka deras medvetenhet om interkulturella frågor. Det kan även höja deras kompetens och göra dem mer anställningsbara på den globala marknaden. Det skulle således bidra till initiativet ”Bättre möjligheter för unga”[18] och en rad andra viktiga mål för unionen, som t.ex. social integration, sysselsättning, aktivt medborgarskap, utbildning och kompetensutveckling[19]. (13) I enlighet med unionens principer om lika möjligheter och icke-diskriminering bör alla medborgare och varaktigt bosatta från alla samhällsgrupper ha möjlighet att visa ett aktivt samhällsengagemang. Med hänsyn till att det humanitära biståndet medför särskilda utmaningar bör deltagarna i EU:s humanitära frivilligkår vara över 18 år. (14) En tydlig rättslig ställning är en absolut nödvändig förutsättning för att de frivilligarbetande ska kunna utplaceras i länder utanför unionen. Villkoren för frivilligarbetarnas utplacering bör fastställas i ett kontrakt som bland annat bör omfatta säkerhets- och skyddsnormer för frivilligarbetarna, utsändar- och värdorganisationernas skyldigheter, försäkringsskydd samt ersättning för uppehälle, logi och andra relevanta kostnader. Förekomsten av lämpliga säkerhetsarrangemang är en förutsättning för att frivilligarbetare ska kunna utplaceras i tredjeländer. (15) EU:s humanitära frivilligkår ska stödja lokala humanitära hjälporganisationer i tredjeländer. Dess åtgärder ska stärka värdorganisationens kapacitet när det gäller att hantera humanitära kriser, på ett professionellt sätt förvalta EU-frivilliga för humanitärt arbete, på ett effektivt sätt utnyttja frivilligarbetarnas förmåga och kompetens och att se till att frivilligarbetarnas bidrag får en bestående verkan för lokalsamhällena och därmed hjälper behövande som drabbats av en humanitär kris och som är de slutliga mottagarna av unionens humanitära bistånd. (16) De finansiella bestämmelserna i denna förordning ska tillämpas från och med den 1 januari 2014, eftersom de sammanhänger med den fleråriga budgetramen för perioden 2014–2020. Tilldelningen av det ekonomiska biståndet bör ske i enlighet med förordning (EU) nr xxx/2012[20] för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (nedan kallad budgetförordningen). På grund av frivilligkårens särskilda karaktär är det lämpligt att föreskriva att ekonomiskt bistånd får tilldelas fysiska personer och offentligrättsliga eller privaträttsliga juridiska personer. Det är också viktigt att bestämmelserna i den förordningen följs, särskilt principerna om sparsamhet, effektivitet och ändamålsenlighet som anges i denna. (17) Under hela utgiftscykeln bör unionens ekonomiska intressen skyddas med hjälp av proportionella åtgärder som ska göra det möjligt att förebygga, spåra och utreda oriktigheter, att återkräva sådana medel som förlorats eller som utbetalats eller använts felaktigt och att vid behov fastställa påföljder. Lämpliga åtgärder bör vidtas för att förhindra oegentligheter och bedrägerier, liksom nödvändiga åtgärder för att återvinna medel som förlorats, utbetalats felaktigt eller inte använts korrekt enligt rådets förordning (EG, Euratom) nr 2988/95 av den 18 december 1995 om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen[21] , rådets förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 av den 11 november 1996 om de kontroller och inspektioner på platsen som kommissionen utför för att skydda Europeiska gemenskapernas finansiella intressen mot bedrägerier och andra oegentligheter[22] samt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1073/1999 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf)[23]. (18) Det bör vara möjligt för tredjeländer att delta, särskilt anslutande länder, kandidatländer, Eftaländer och partnerländer som omfattas av den europeiska grannskapspolitiken, på grundval av samarbetsavtal. (19) För att man kontinuerligt ska kunna få in feed-back och genomföra förändringar bör kommissionen delegeras befogenhet att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt när det gäller bestämmelser rörande normer för förvaltningen av EU-frivilliga för humanitärt arbete och ändring av resultatindikatorer. Det är av särskild betydelse att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, även på expertnivå. Kommissionen bör, då den förbereder och utarbetar delegerade akter, se till att relevanta handlingar översänds samtidigt till Europaparlamentet och rådet och att detta sker så snabbt som möjligt och på lämpligt sätt. (20) För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av denna förordning bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter[24]. Granskningsförfarandet bör användas för antagandet av certifieringsmekanismen, utbildningsprogrammet och det årliga arbetsprogrammet. (21) Denna förordning står i överensstämmelse med de grundläggande rättigheter och principer som erkänns i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. (22) Behandlingen av personuppgifter sker inom ramen för denna förordning och går inte utöver vad som är nödvändigt och proportionellt för att initiativet EU-frivilliga för humanitärt arbete ska kunna fungera väl. Alla personuppgifter kommer att behandlas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 av den 18 december 2000 om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter[25]. Behandling av personuppgifter som företas av genomförandeorganisationer som är lagligt etablerade i unionen omfattas av dataskyddsdirektivet 95/46/EG[26]. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Kapitel I Mål, tillämpningsområde och definitioner Artikel 1 Syfte Genom denna förordning inrättas en europeisk frivilligkår för humanitärt bistånd (nedan kallad EU-frivilliga för humanitärt arbete (på engelska EU Aid Volunteers) som ska utgöra en ram för de europeiska frivilligarbetarnas gemensamma bidrag till unionens humanitära insatser. I denna förordning fastställs regler och förfaranden för EU-frivilliga för humanitärt arbete och regler för tillhandahållande av ekonomiskt bistånd. Artikel 2 Tillämpningsområde Denna förordning ska tillämpas på 1. utplacering av EU-frivilliga för humanitärt arbete för deltagande i humanitära insatser i tredjeländer, 2. åtgärder inom och utanför unionen för att stödja, främja och förbereda utplaceringar av EU-frivilliga för humanitärt arbete till humanitära insatser, 3. åtgärder inom och utanför unionen för att bygga upp kapaciteten inom värdorganisationer i tredjeländer så att dessa klarar förvaltningen av de EU-frivilliga för humanitärt arbete. Artikel 3 Mål EU-frivilliga för humanitärt arbete har till syfte att ge uttryck åt unionens humanitära värden och solidaritet med behövande människor genom att verka för ett effektivt och synligt EU-frivilliga för humanitärt arbete-initiativ, vilket ska förbättra unionens förmåga att reagera vid humanitära kriser och bidra till att bygga upp kapaciteten och motståndskraften hos sårbara befolkningsgrupper och katastrofdrabbade befolkningsgrupper i tredjeländer. Artikel 4 Allmänna principer 1. De insatser som genomförs av EU-frivilliga för humanitärt arbete ska respektera de humanitära principerna om humanitet, neutralitet, opartiskhet och oberoende. 2. De insatser som genomförs av EU-frivilliga för humanitärt arbete ska fylla lokalsamhällenas och värdorganisationernas behov och bidra till ett mer professionellt humanitärt bistånd. 3. Stor vikt ska fästas vid de frivilligarbetandes säkerhet. 4. EU-frivilliga för humanitärt arbete ska främja gemensamma insatser, deltagande av frivilligarbetare från flera olika länder, gemensamma projekt och gränsöverskridande partnerskap mellan genomförandeorganisationer enligt artikel 10. Artikel 5 Definitioner I denna förordning gäller följande definitioner: (a) frivillig: en person som av fri vilja och eget intresse och utan ekonomisk vinning som primärt mål väljer att delta i verksamhet som är till gagn för lokalsamhället, honom eller henne själv och samhället i stort. (b) frivilligkandidat: en person som är behörig enligt artikel 11.1 och som ansöker om att delta i frivilligkårens verksamhet. (c) EU-frivillig för humanitärt arbete: en frivilligkandidat som har valts ut, utbildats, bedömts vara behörig och registrerats som tillgänglig för utplacering till humanitära insatser i tredjeländer. (d) humanitärt bistånd: verksamhet och insatser för att tillhandahålla behovsbaserat katastrofbistånd i syfte att bevara liv, förhindra och mildra mänskligt lidande och upprätthålla den mänskliga värdigheten i samband med katastrofer orsakade av människor och naturkatastrofer; det omfattar bistånd och hjälp- och skyddsinsatser vid och efter humanitära kriser, stödåtgärder för att ge tillträde till behövande och för att underlätta biståndsflödet samt åtgärder som ska förbättra katastrofberedskapen och katastrofriskreduceringen och bidra till att stärka motståndskraften och förmågan att hantera och återhämta sig från kriser. (e) tredjeland: ett land utanför unionen där de humanitära insatser och åtgärder som avses i d genomförs. Artikel 6 Samstämmighet och komplementaritet med unionens insatser 1. Vid genomförandet av denna förordning ska det sörjas för samstämmighet med andra områden av unionens yttre åtgärder och med annan relevant unionspolitik. Särskild vikt ska fästas vid att det skapas en smidig övergång mellan katastrof-, återanpassnings- och utvecklingsbistånd. 2. Kommissionen och medlemsstaterna ska samarbeta för att skapa mer konsekvens och samstämmighet mellan relevanta nationella frivilligordningar och de insatser som genomförs av EU-frivilliga för humanitärt arbete. 3. Unionen ska främja ett samarbete med relevanta internationella organisationer, särskilt FN, och andra humanitära hjälporganisationer vid genomförandet av de insatser som genomförs av EU-frivilliga för humanitärt arbete. Artikel 7 Operativa mål 1. EU-frivilliga för humanitärt arbete ska sträva efter att uppfylla följande operativa mål: (a) Öka och förbättra unionens förmåga att tillhandahålla humanitärt bistånd. Följande indikatorer ska användas för att mäta resultaten när det gäller uppfyllandet av detta operativa mål: – Antalet EU-frivilliga för humanitärt arbete som utplacerats eller som är redo att utplaceras. – Antalet personer som får del av unionens humanitära bistånd. (b) Förbättrande av de frivilligarbetandes färdigheter och kompetens på området humanitärt bistånd samt deras arbetsförhållanden. Följande indikatorer ska användas för att mäta resultaten när det gäller uppfyllandet av detta operativa mål: – Antalet utbildade frivilligarbetande och kvaliteten på deras utbildning, vilken bedöms på grundval av omdömen och användarnöjdhet. – Antalet certifierade utsändarorganisationer som tillämpar normerna för utplacering och förvaltning av EU-frivilliga för humanitärt arbete. (c) Uppbyggnad av värdorganisationernas kapacitet och främjande av frivilligarbete i tredjeländer. Följande indikatorer ska användas för att mäta resultaten när det gäller uppfyllandet av detta operativa mål: – Kapacitetsuppbyggnadsåtgärder (antal och typer). – Antalet personal och frivilligarbetande från tredjeland som deltar i kapacitetsuppbyggnadsåtgärderna. (d) Ökad synlighet åt unionens humanitära värden. Följande indikatorer ska användas för att mäta resultaten när det gäller uppfyllandet av detta operativa mål: – Kunskapsnivån hos de EU-frivilliga för humanitärt arbete när det gäller EU:s humanitära bistånd. – Medvetenheten om EU-frivilliga för humanitärt arbete hos målgruppen i unionen, de deltagande och stödmottagande befolkningsgrupperna i tredjeland och andra humanitära aktörer. (e) Ökad samstämmighet och konsekvens i frivilligarbetet i alla medlemsstater i syfte att ge unionsmedborgarna ökad möjlighet att delta i humanitär verksamhet och i humanitära insatser. Följande indikatorer ska användas för att mäta resultaten när det gäller uppfyllandet av detta operativa mål: – Antalet certifierade utsändarorganisationer. – Spridning och kopiering av normerna för förvaltning av EU-frivilliga för humanitärt arbete av andra frivilligordningar. 2. De indikatorer som anges i punkterna 1 a–e ska efter behov användas för övervakning, utvärdering och översyn av resultaten. De är vägledande och kan ändras i enlighet med det förfarande som anges i artikel 25 för att ta hänsyn till de erfarenheter som resultatmätningen ger. KAPITEL II ÅTGÄRDER SOM EU:s HUMANITÄRA FRIVILLIGKÅR SKA VIDTA Artikel 8 De åtgärder som EU-frivilliga för humanitärt arbete ska genomföra EU-frivilliga för humanitärt arbete ska sträva efter att uppfylla de mål som anges i artiklarna 3 och 7 genom att genomföra följande insatser: – Utarbetande och upprätthållande av normer för frivilligkandidater och EU-frivilliga för humanitärt arbete. – Utarbetande och upprätthållande av en certifieringsmekanism för utsändar- och värdorganisationer. – Identifiering och urval av frivilligkandidater. – Införande av ett utbildningsprogram och stöd till utbildning och praktikplatser. – Inrättande, upprätthållande och uppdatering av ett register över EU-frivilliga för humanitärt arbete. – Utplacering av EU-frivilliga för humanitärt arbete i tredjeländer för deltagande i humanitär verksamhet och humanitära insatser. – Uppbyggnad av värdorganisationernas kapacitet. – Upprättande och förvaltning av ett nätverk för EU-frivilliga för humanitärt arbete. – Kommunikation och åtgärder för att öka medvetenheten och synligheten. – Kompletterande åtgärder som främjar den ansvarighet, öppenhet och effektivitet för EU-frivilliga för humanitärt arbete. Artikel 9 Normer för frivilligkandidater och EU-frivilliga för humanitärt arbete 1. Kommissionen ska anta delegerade akter i enlighet med artikel 25 för att fastställa normer för (a) identifiering, urval och förberedande av frivilligkandidater som ska utplaceras till humanitära insatser, (b) förvaltning och utplacering av EU-frivilliga för humanitärt arbete i tredjeländer. 2. Dessa normer ska garantera att aktsamhetskravet iakttas och omfattar bl.a. utsändar- och värdorganisationernas skyldigheter, minimikrav rörande ersättning för uppehälle, logi och andra relevanta kostnader, försäkringar och andra relevanta element. Artikel 10 Certifiering 1. Kommissionen ska inrätta en certifieringsmekanism som garanterar att utsändarorganisationerna följer de normer som anges i artikel 9 och ett differentierat certifieringsförfarande för värdorganisationerna. 2. Utsändarorganisationerna kan komma i fråga för certifiering om de är aktiva på området humanitärt bistånd enligt definitionen i artikel 5 d, och om de tillhör någon av följande kategorier: (a) Icke-statliga organisationer som drivs utan vinstsyfte, vilka bildats i enlighet med en medlemsstats lagstiftning och vars huvudkvarter är beläget inom unionen. (b) Internationella rödakorskommittén (ICRC) och Internationella rödakors- och rödahalvmånefederationen. (c) Offentligrättsliga organ som lyder under en medlemsstats lagstiftning. Icke-statliga organisationer som drivs utan vinstsyfte och offentligrättsliga organ som är etablerade i de länder som avses i artikel 23 kan även de komma i fråga för certifiering om de uppfyller de villkor som anges i den artikeln och i de däri angivna avtalen. 3. Organisationer i tredjeländer som följer normerna i artikel 9.1 b kan komma i fråga som värdorganisationer om de är aktiva på området humanitärt bistånd enligt definitionen i artikel 5 d och om de tillhör någon av följande kategorier: (a) Icke-statliga organisationer som drivs utan vinstsyfte, vilka bedriver verksamhet eller är etablerade i ett tredjeland i enlighet med det landets lagstiftning. (b) Offentligrättsliga organ som lyder under ett tredjelands lagstiftning. (c) Internationella organ och organisationer. 4. Utan att det påverkar de krav som anges i punkterna 2 och 3 kan utsändar- och värdorganisationer genomföra åtgärder inom ramen för EU-frivilliga för humanitärt arbete i samarbete med privata vinstdrivande organisationer. 5. Funktionssätt och närmare bestämmelser för certifieringsmekanismen ska antas genom genomförandeakter i enlighet med det förfarande som avses i artikel 24.2. Artikel 11 Identifiering och urval av frivilligkandidater. 1. För att kunna ansöka om att bli frivilligkandidat krävs det att en person har fyllt 18 år och är unionsmedborgare, tredjelandsmedborgare som är varaktigt bosatt i unionen eller är medborgare i något av de länder eller från någon av de organisationer som avses i artikel 23.1 och uppfyller de villkor som anges i den artikeln. 2. De certifierade utsändarorganisationerna kan identifiera och välja ut frivilliga som ska utbildas efter en förhandsbedömning av behoven i tredjeland utförd av utsändar- eller värdorganisationer eller andra relevanta aktörer. 3. Identifieringen och urvalet av frivilligkandidater ska ske i överensstämmelse med de normer som avses i artikel 9.1 a. Artikel 12 Utbildning av frivilligkandidater och praktikplatser 1. Kommissionen ska införa ett utbildningsprogram som ska förbereda frivilligkandidaterna inför humanitära verksamhet och utplacering till humanitära insatser. 2. Frivilligkandidater som har identifierats och valts ut i enlighet med artikel 11 kan ansöka om att delta i utbildningsprogrammet. Omfattningen av och innehållet i den utbildning som ges till varje enskild frivilligkandidat ska fastställas med hänsyn till den berörda kandidatens behov och tidigare erfarenhet. 3. Frivilligkandidaterna kan som en del av sin utbildning, särskilt när det gäller förberedandet inför en utplacering, genomgå en praktiktjänstgöring vid en certifierad utsändarorganisation, om möjligt i ett annat land än det egna ursprungslandet. 4. Utan att det påverkar tillämpningen av punkt 3 ska de frivilligkandidater som inte fått någon praktikplats när så är lämpligt kunna få ytterligare extra förberedande utbildning av en certifierad utsändarorganisation. Detta förberedande och praktiktjänstgöringen ska ske i överensstämmelse med de normer som avses i artikel 9.1 a. 5. Utbildningsprogrammet ska omfatta en bedömning av huruvida frivilligkandidaten är redo att utplaceras till humanitär verksamhet. 6. De närmare detaljerna för utbildningsprogrammet och förfarandet för bedömning av om frivilligkandidaten är redo för en utplacering ska antas genom genomförandeakter i enlighet med det förfarande som avses i artikel 24.2. Artikel 13 Register över EU-frivilliga för humanitärt arbete 1. För att betraktas som EU-frivillig för humanitärt arbete måste en frivilligkandidat anses vara redo enligt den bedömning som avses i artikel 12.5. De kan därmed tas upp i registret över EU-frivilliga för humanitärt arbete (nedan kallat registret). 2. Kommissionen ska inrätta, upprätthålla och uppdatera registret samt fastställa villkoren för tillgång och användande av registret. Artikel 14 Utplacering av EU-frivilliga för humanitärt arbete i tredjeländer 1. EU-frivilliga för humanitärt arbete som är upptagna i registret kan placeras ut för att delta i humanitär verksamhet och humanitära insatser enligt definitionen i artikel 5 d (a) av certifierade utsändarorganisationer till värdorganisationer i tredjeländer, eller (b) av kommissionen till kommissionens humanitära lokalkontor eller till att delta i insatser i tredjeländer. 2. När det gäller utplaceringar enligt punkt 1 a ska de certifierade utsändarorganisationerna se till att de normer som avses i artikel 9 följs. 3. De särskilda villkoren för utplaceringen av en frivilligarbetar ska anges i ett kontrakt mellan utsändarorganisationen och frivilligarbetaren, vilket bland annat ska ange utplaceringens varaktighet, utplaceringsort och frivilligarbetarens uppgifter. 4. När det gäller utplaceringar enligt punkt 1 b ska kommissionen med frivilligarbetarna ingå ett kontrakt om utplacering för frivilligarbete i vilket de närmare detaljerna och villkoren för utplaceringen anges. Ett kontrakt om utplacering för frivilligarbete gör inte att en frivilligarbetare omfattas av de rättigheter och skyldigheter som följer av tjänsteföreskrifterna för tjänstemän i Europeiska unionen och anställningsvillkoren för övriga anställda i Europeiska unionen. Artikel 15 Uppbyggnad av värdorganisationernas kapacitet Kommissionen ska stödja åtgärder som har till syfte att stärka värdorganisationernas kapacitet för att säkra att de insatser som genomförs av EU-frivilliga för humanitärt arbete blir effektiva och får en varaktig verkan, bland annat (a) utbildning i förvaltning av frivilligarbetare, coachning, katastrofberedskap och insatser samt andra områden som är relevanta för personal och frivilligarbetare vid värdorganisationer, (b) utbyte av bästa praxis, tekniskt bistånd, partnersamverkansprogram och utbyte av personal och frivilligarbetare samt inrättande av nätverk och andra relevanta åtgärder för att förbättra förvaltningen av EU-frivilliga för humanitärt arbete i tredjeländer och främja och stödja frivilligarbete av hög kvalitet i tredjeländer. Artikel 16 Nätverket för EU-frivilliga för humanitärt arbete 1. Kommissionen ska inrätta och förvalta ett nätverk för EU-frivilliga för humanitärt arbete (nedan kallat nätverket). 2. Detta nätverk ska underlätta kontakterna mellan frivilligkandidater och EU-frivilliga för humanitärt arbete som deltar eller har deltagit i initiativet, mellan dessa frivilligarbetare och andra målgrupper för initiativet EU-frivilliga för humanitärt arbete, särskilt de som avses i artikel 15, samt mellan andra relevanta aktörer. Det ska ge möjlighet till virtuella kontakter, bland annat genom kunskapsdelning och informationsspridning om initiativet EU-frivilliga för humanitärt arbete och stödja andra lämpliga aktiviteter som seminarier och workshoppar. 3. Nätverket ska även främja och se till att det ges möjlighet till frivilligverksamhet på nätet som ska komplettera och förstärka den verksamhet som bedrivs av EU-frivilliga för humanitärt arbete. Artikel 17 Kommunikation och åtgärder för att öka medvetenheten och synligheten 1. Kommissionen ska stödja information till allmänheten, information och åtgärder för att öka medvetenheten i syfte att främja initiativet EU-frivilliga för humanitärt arbete och uppmuntra till frivilligverksamhet på området humanitärt bistånd inom unionen och i sådana tredjeländer som kan komma ifråga för initiativets insatser. 2. Kommissionen ska utarbeta en handlingsplan för information och kommunikation med inriktning på initiativets mål, åtgärder och resultat, vilken ska ange informationsåtgärderna och åtgärderna för att sprida kunskap till allmänheten, särskilt de europeiska medborgarna, till framtida potentiella frivilligkandidater och målgruppen för de åtgärder som genomförs av EU-frivilliga för humanitärt arbete. Denna handlingsplan ska genomföras för alla i målgruppen för EU-frivilliga för humanitärt arbete, särskilt utsändar- och värdorganisationer. 3. EU-frivilliga för humanitärt arbete ska, om nödvändigt med hjälp och vägledning av utsändar- och värdorganisationerna, delta i relevanta informations-, kommunikations- och medvetandegörandeåtgärder före, under och efter en utplacering i syfte att främja den verksamhet som företas inom ramen för initiativet och deras engagemang i detta initiativ. Dessa åtgärder ska fastställas av kommissionen och får inte medföra oproportionella skyldigheter för frivilligarbetarna. KAPITEL III Finansiella bestämmelser Artikel 18 Stödberättigande åtgärder 1. De insatser som avses i artikel 8 ska vara berättigade till ekonomiskt bistånd, bland annat de åtgärder som är nödvändiga för deras genomförande och åtgärder som har till syfte att förbättra samordningen mellan initiativet EU-frivilliga för humanitärt arbete och andra relevanta ordningar på nationell och internationell nivå. 2. Det anslag som avses i punkt 1 kan också täcka sådana utgifter för förberedande insatser, övervakning, kontroll, revision och utvärdering som krävs för förvaltningen av initiativet EU-frivilliga för humanitärt arbete och uppfyllandet av dess mål. 3. Det kan röra sig om bl.a. studier, expertmöten, informations- och kommunikationsinsatser, inbegripet institutionell information om unionens politiska prioriteringar, i den utsträckning som dessa anknyter till de allmänna målen i denna förordning, utgifter som gäller IT-nätverk för behandling och utbyte av information (bl.a. sammankoppling med befintliga och framtida sektorsövergripande system för datautbyte och därmed sammanhängande utrustning) samt alla andra utgifter för tekniskt och administrativt stöd som kommissionen har för förvaltningen av den humanitära frivilligkåren. Artikel 19 Mottagare av ekonomiskt stöd Ekonomiskt stöd enligt denna förordning kan ges till fysiska och juridiska personer, både privat- och offentligrättsliga, vilka därefter ska betraktas som mottagare av ekonomiskt bistånd i den mening som avses i budgetförordning xx/2012. Artikel 20 Budgetmedel Det finansiella referensbeloppet för genomförandet av denna förordning under perioden 2014–2020 ska vara 239 100 000 euro i löpande priser. Vid behov kan anslagen tas upp i budgeten efter 2020 för att täcka liknande utgifter och möjliggöra förvaltning av åtgärder som ännu inte slutförts till den 31 december 2020. Artikel 21 Olika slag av finansiell medverkan och genomförandeförfaranden 1. Kommissionen ska genomföra unionens ekonomiska bistånd i enlighet med budgetförordning XX/2012 för Europeiska unionens allmänna budget. 2. Ekonomiskt bistånd enligt denna förordning kan tillhandahållas i alla de former som anges i budgetförordningen. 3. Kommissionen ska för att genomföra denna förordning anta årliga arbetsprogram för initiativet EU-frivilliga för humanitärt arbete i enlighet med det förfarande som avses i artikel 24.2. Detta arbetsprogram ska innehålla målbeskrivningar, förväntade resultat, genomförandemetoder och uppgifter om totalkostnader. Det ska även innehålla en beskrivning av de åtgärder som ska finansieras, uppgifter om det belopp som ska anslås till varje åtgärd och en vägledande tidsplan för genomförandet. När det gäller bidrag ska det ange prioriteringar, de viktigaste utvärderingskriterierna och högsta samfinansieringssats. 4. Kommissionen kan pröva om införandet av en EU-förvaltningsfond skulle tillföra något mervärde och förbättra förvaltningen. Artikel 22 Skydd av unionens ekonomiska intressen 1. Kommissionen ska se till att unionens ekonomiska intressen skyddas vid genomförandet av åtgärder som finansieras enligt denna förordning, genom förebyggande åtgärder mot bedrägeri, korruption och annan olaglig verksamhet, genom effektiva kontroller och, om oriktigheter upptäcks, genom återkrav av felaktigt utbetalda medel samt vid behov genom effektiva, proportionella och avskräckande påföljder. 2. Kommissionen eller dess företrädare och revisionsrätten ska ha befogenhet att utföra revision, på grundval av handlingar och kontroller på plats, hos alla stödmottagare, uppdragstagare och underleverantörer som erhållit unionsfinansiering enligt den här förordningen. 3. Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) får, i enlighet med förfarandena i förordning (Euratom, EG) nr 2185/96, utföra kontroller på plats och inspektioner hos ekonomiska aktörer som direkt eller indirekt berörs av unionsfinansiering, i syfte att fastställa om det har förekommit bedrägeri, korruption eller annan olaglig verksamhet som påverkar unionens ekonomiska intressen i samband med bidragsavtal, bidragsbeslut eller andra avtal som berörs av unionsfinansiering. 4. Utan att det påverkar tillämpningen av punkterna 1 och 2 ska befogenheten att utföra revision, kontroller på plats och inspektioner uttryckligen tillerkännas kommissionen, revisionsrätten och Olaf i samarbetsavtal med tredjeland eller internationella organisationer, bidragsavtal, bidragsbeslut och andra avtal som ingås med tillämpning av denna förordningen. KAPITEL IV ALLMÄNNA BESTÄMMELSER Artikel 23 Samarbete med andra länder och internationella organisationer 1. Initiativet EU-frivilliga för humanitärt arbete ska vara öppet för (a) medborgare och utsändarorganisationer från anslutande länder, kandidatländer, potentiella kandidatländer och partnerländer som omfattas av den europeiska grannskapspolitiken, i enlighet med de allmänna principer och de allmänna villkor och bestämmelser för deltagande i unionens program som gäller för dessa länder enligt respektive ramavtal och beslut av associeringsrådet eller liknande arrangemang, (b) medborgare och utsändarorganisationer från Europeiska frihandelssammanslutningen (Efta) som är medlemmar i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES), i enlighet med villkoren i EES-avtalet, (c) medborgare och utsändarorganisationer från andra europeiska länder, förutsatt att det ingås bilaterala avtal med dessa länder, (d) personal från internationella organisationer som uppfyller de behörighetskrav som anges i artikel 11.1. (1) Detta samarbete ska, i tillämpliga fall, grunda sig på tilläggsanslag från dessa deltagande länder som ska ställas till förfogande i enlighet med förfaranden som ska överenskommas med dessa länder. Artikel 24 Kommittéförfarande 1. Kommissionen ska biträdas av den kommitté som inrättas genom artikel 17.1 i rådets förordning (EG) nr 1257/96 om humanitärt bistånd. Denna kommitté ska vara en kommitté i den mening som avses i förordning (EU) nr 182/2011. 2. När det hänvisas till denna punkt ska artikel 5 i förordning (EU) nr 182/2011 tillämpas. Artikel 25 Kommissionens utövande av delegerade befogenheter 1. Befogenheten att anta delegerade akter tilldelas kommissionen på de villkor som fastställs i denna artikel. 2. Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artiklarna 7.2 och 9 ska tilldelas kommissionen för en sjuårsperiod, vilken ska börja gälla från och med denna förordnings ikraftträdande. 3. Europaparlamentet och rådet kan när som helst återkalla denna delegering av befogenheter. Ett beslut om återkallande innebär att den delegering av befogenheter som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid en senare tidpunkt som anges i beslutet. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft. 4. Så snart kommissionen antar en delegerad akt ska den samtidigt delge Europaparlamentet och rådet denna akt. 5. En delegerad akt ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en tvåmånadersperiod från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ. Artikel 26 Övervakning och utvärdering 1. Åtgärder som får ekonomiskt bistånd ska regelbundet kontrolleras för att följa genomförandet och regelbundet utvärderas genom oberoende externa utvärderingar för att bedöma effektiviteten och deras verkan i förhållande till målen för EU-frivilliga för humanitärt arbete. Denna övervakning och utvärdering ska omfatta de rapporter som anges i punkt 5 och andra aktiviteter rörande specifika aspekter av denna förordning som kan inledas närsomhelst under dess genomförande. 2. I utvärderingsfasen ska kommissionen se till att det hålls regelbundna samråd med alla relevanta aktörer, bland annat frivilliga, utsändar- och värdorganisationer, lokalbefolkningar som fått bistånd, humanitära organisationer och fältarbetare. Utvärderingsresultaten ska beaktas vid programutformningen och resursfördelningen. 3. Utsändarorganisationer som placerar ut frivilliga i insatser utanför unionen ska ha ansvaret för övervakningen av deras verksamhet och ska lägga fram regelbundna övervakningsrapporter för kommissionen. 4. Kommissionen ska regelbundet underrätta Europeiska utrikestjänsten om verksamheten inom ramen för initiativet EU-frivilliga för humanitärt arbete i enlighet med relevanta samarbetsavtal. 5. Kommissionen ska till Europaparlamentet och rådet överlämna (a) en preliminär utvärderingsrapport om de resultat som uppnåtts och om de kvalitativa och kvantitativa aspekterna av genomförandet av denna förordning under de första tre åren av dess genomförande, senast den 31 december 2017, (b) ett meddelande om det fortsatta genomförandet av denna förordning tillämpning, senast den 31 december 2018, (c) en rapport om efterhandsutvärderingen senast den 31 december 2021. Rapporternas slutsatser ska vid behov åtföljas av förslag till ändringar av denna förordning. KAPITEL V SLUTBESTÄMMELSER Artikel 27 Ikraftträdande Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. Utfärdad i Bryssel den För Europaparlamentet För rådet Ordförande Ordförande FINANSIERINGSÖVERSIKT FÖR RÄTTSAKT [Dokument som ska åtfölja varje förslag eller initiativ som läggs fram för den lagstiftande myndigheten (artikel 28 i budgetförordningen och artikel 22 i genomförandebestämmelserna)] 1. GRUNDLÄGGANDE UPPGIFTER OM FÖRSLAGET ELLER INITIATIVET 1.1. Förslagets eller initiativets beteckning 1.2. Berörda politikområden i den verksamhetsbaserade förvaltningen och budgeteringen 1.3. Typ av förslag eller initiativ 1.4. Mål 1.5. Motivering till förslaget eller initiativet 1.6. Tid under vilken åtgärden kommer att pågå respektive påverka resursanvändningen 1.7. Planerad metod för genomförandet 2. FÖRVALTNING 2.1. Bestämmelser om uppföljning och rapportering 2.2. Administrations- och kontrollsystem 2.3. Åtgärder för att förebygga bedrägeri och oegentligheter/oriktigheter 3. BERÄKNADE BUDGETKONSEKVENSER AV FÖRSLAGET ELLER INITIATIVET 3.1. Berörda rubriker i den fleråriga budgetramen och budgetrubriker i den årliga budgetens utgiftsdel 3.2. Beräknad inverkan på utgifterna 3.2.1. Sammanfattning av den beräknade inverkan på utgifterna 3.2.2. Beräknad inverkan på driftsanslagen 3.2.3. 3.2.3. Beräknad inverkan på de administrativa anslagen 3.2.4. Förenlighet med den gällande fleråriga budgetramen 3.2.5. Bidrag från tredje part 3.3. Beräknad inverkan på inkomsterna FINANSIERINGSÖVERSIKT FÖR RÄTTSAKT 1. GRUNDLÄGGANDE UPPGIFTER OM FÖRSLAGET ELLER INITIATIVET 1.1. Förslagets eller initiativets beteckning Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning. om inrättande av en europeisk frivilligkår för humanitärt bistånd 1.2. Berörda politikområden i den verksamhetsbaserade förvaltningen och budgeteringen[27] Politikområde/verksamhet som berörs: Politikområde 23 Humanitärt bistånd 23 02 04 – Europeiska frivilligkåren för humanitärt bistånd 1.3. Typ av förslag eller initiativ ¨ Ny åtgärd Ny åtgärd som bygger på ett pilotprojekt eller en förberedande åtgärd[28] ¨ Befintlig åtgärd vars genomförande förlängs i tiden ¨ Tidigare åtgärd som omformas till eller ersätts av en ny 1.4. Mål 1.4.1. Fleråriga strategiska mål för kommissionen som förslaget eller initiativet är avsett att bidra till Rubrik 4 – Europa som global partner 1.4.2. Specifika mål eller verksamheter inom den verksamhetsbaserade förvaltningen och budgeteringen som berörs Operativt mål nr 1 Öka och förbättra av unionens förmåga att tillhandahålla humanitärt bistånd. Operativt mål nr 2 Förbättra de frivilligarbetandes färdigheter och kompetens på området humanitärt bistånd samt deras arbetsförhållanden. Operativt mål nr 3 Bygga upp värdorganisationernas kapacitet och främja frivilligarbete i tredjeländer. Operativt mål nr 4 Ge ökad synlighet åt unionens humanitära värden. Operativt mål nr 5 Öka samstämmigheten och konsekvensen i frivilligarbetet i alla medlemsstater i syfte att ge unionsmedborgarna ökad möjlighet att delta i humanitär verksamhet och i humanitära insatser. Berörda verksamheter enligt den verksamhetsbaserade förvaltningen och budgeteringen 23 02 04 – EU-frivilliga för humanitärt arbete (Europeiska frivilligkåren för humanitärt bistånd) 1.4.3. Verkan eller resultat som förväntas Beskriv den verkan som förslaget eller initiativet förväntas få på de mottagare eller den del av befolkningen som berörs. Förslaget - innebär att det inrättas en europeisk frivilligkår för humanitärt bistånd (EU-frivilliga för humanitärt arbete) som ska utgöra en ram för de europeiska frivilligarbetarnas gemensamma bidrag till unionens humanitära insatser, - syftar till att förbättra unionens förmåga att hantera humanitära kriser, bygga upp kunskaper och erfarenheter och ge synlighet åt unionens humanitära värden och solidaritet med offren för naturkatastrofer och katastrofer orsakade av människor i tredjeländer, - ska möta behoven hos sårbara och drabbade grupper och bidra till kapacitetsuppbyggnad i tredjeländer och till att skapa motståndskraft mot katastrofer, - iakttar principerna om humanitet, icke-diskriminering, neutralitet, opartiskhet och oberoende för det humanitära biståndet och syfta till att bidra till ett mer professionellt humanitärt bistånd, - garanterar att stor vikt ska fästas vid säkerheten för de EU-frivilliga för humanitärt arbete. - innebär att EU-frivilliga för humanitärt arbete utplaceras i tredjeländer, samtidigt som man undviker att arbetstillfällen och frivilliginsatser på lokal nivå trängs ut. 1.4.4. Indikatorer för bedömning av resultat eller verkan Ange vilka indikatorer som ska användas för att följa upp hur förslaget eller initiativet genomförs. – Antal EU-frivilliga för humanitärt arbete som utplacerats eller som är redo att utplaceras. – Antal personer som får del av unionens humanitära bistånd. – Antalet utbildade frivilligarbetande och kvaliteten på deras utbildning, vilken bedöms på grundval av omdömen och användarnöjdhet. – Antalet certifierade utsändarorganisationer som tillämpar normerna för utplacering och förvaltning av EU-frivilliga för humanitärt arbete. – Kapacitetsuppbyggnadsåtgärder (antal och typer). – Antalet personal och frivilligarbetare från tredjeland som deltar i kapacitetsuppbyggnadsåtgärderna. – Kunskapsnivån hos de EU-frivilliga för humanitärt arbete när det gäller EU:s humanitära bistånd. – Medvetenheten om EU-frivilliga för humanitärt arbete hos målgruppen i unionen, de deltagande och stödmottagande befolkningsgrupperna i tredjeland och andra humanitära aktörer. – Spridning och kopiering av normerna för förvaltning av EU-frivilliga för humanitärt arbete av andra frivilligordningar. 1.5. Motivering till förslaget eller initiativet 1.5.1. Behov som ska tillgodoses på kort eller lång sikt I artikel 214.5 i Lissabonfördraget anges följande: ”För att fastställa en ram för gemensamma bidrag från europeiska ungdomar till unionens humanitära biståndsåtgärder ska en europeisk frivilligkår för humanitärt bistånd inrättas. Europaparlamentet och rådet ska genom förordningar i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet fastställa kårens stadga och arbetsformer.” Meddelandet EU-medborgarnas frivilliginsats för att visa solidaritet: Inledande reflektioner om en europeisk frivilligkår för humanitärt bistånd (KOM(2010 683). Rådets slutsatser från maj 2011. Europaparlamentets skriftliga förklaring från november 2011. 1.5.2. Mervärdet av en åtgärd på unionsnivå Mervärdet av en åtgärd på unionsnivå utgörs av följande: a) Den europeiska och gränsöverskridande karaktären på EU-frivilliga för humanitärt arbete-initiativet som samlar unionsmedborgare från olika medlemsstater så att de kan lämna ett gemensamt bidrag till humanitära insatser. b) Ett ökat gränsöverskridande samarbete mellan organisationer och aktörer på området humanitärt bistånd i samband med genomförandet av kårens åtgärder. c) Stordriftsfördelar genom att det skapas ökade synergieffekter och bättre komplementaritet med andra relevanta program och strategier på nationell och internationell nivå och unionsnivå. d) Ett konkret uttryck för de europeiska värdena i allmänhet och mer särskilt även för unionens och dess medborgares solidaritet med utsatta och behövande befolkningsgrupper. e) Ett bidrag för att främja ett aktivt EU-medborgarskap genom att göra det möjligt för unionsmedborgare i olika åldrar och med olika bakgrund socialt, utbildningsmässigt och yrkesmässigt att delta i humanitära biståndsinsatser. 1.5.3. Huvudsakliga erfarenheter från liknande försök eller åtgärder Förslaget grundar sig på - erfarenheterna från pilotprojekt finansierade inom ramen för de ansökningsomgångar som inleddes 2011 respektive 2012 (inbjudan att lämna förslag till pilotprojekt för den europeiska frivilligkåren för humanitärt bistånd), - en översyn rörande inrättandet av en europeisk frivilligkår för humanitärt bistånd, - kommissionens meddelande EU-medborgarnas frivilliginsats för att visa solidaritet: Inledande reflektioner om en europeisk frivilligkår för humanitärt bistånd – KOM(2010 683. 1.5.4. Förenlighet med andra finansieringsformer och eventuella synergieffekter Förslaget är förenligt med följande: - Artikel 214.5 i fördraget. - Rådets förordning (EG) nr 1257/96 av den 20 juni 1996 om humanitärt bistånd. - Åtgärder som får ekonomiskt bistånd enligt denna förordning ska inte få bistånd från andra unionsinstrument. Kommissionen ska se till att de som ansöker om ekonomiskt bistånd enligt denna förordning och de som mottar sådant bistånd informerar den om allt annat ekonomiskt bistånd som de erhåller från andra källor, bland annat unionens allmänna budget, och om alla andra ansökningar om sådant bistånd som de för tillfället också har under behandling. - Synergieffekter och komplementaritet med unionens övriga finansieringsinstrument ska eftersträvas. 1.6. Tid under vilken åtgärden kommer att pågå respektive påverka resursanvändningen ¨ Förslag eller initiativ som pågår under begränsad tid – ¨ Förslaget eller initiativet ska gälla från [den DD/MM]ÅÅÅÅ till [den DD/MM]ÅÅÅÅ. – ¨ Det påverkar resursanvändningen från ÅÅÅÅ till ÅÅÅÅ. Förslag eller initiativ som pågår under en obegränsad tid Finansiella bestämmelser som pågår under begränsad tid: Budgetanslaget gäller perioden 1 januari 2014–31 december 2020 Påverkan på resursanvändningen under perioden 1 januari 2012–31 december 2020 (betalningar till den 31 december 2023) 1.7. Planerad metod för genomförandet[29] Direkt centraliserad förvaltning som sköts av kommissionen Indirekt centraliserad förvaltning genom delegering till – X genomförandeorgan – ¨ byråer/organ som inrättats av gemenskaperna[30] – ¨ nationella offentligrättsliga organ eller organ som anförtrotts uppgifter som faller inom offentlig förvaltning – ¨ personer som anförtrotts ansvaret för genomförandet av särskilda åtgärder som följer av avdelning V i fördraget om Europeiska unionen och som anges i den grundläggande rättsakten i den mening som avses i artikel 49 i budgetförordningen ¨ Delad förvaltning med medlemsstaterna ¨ Decentraliserad förvaltning med tredjeländer ¨ Gemensam förvaltning med internationella organisationer (ange vilka) Vid fler än en metod, ange kompletterande uppgifter under ”Anmärkningar”. Anmärkningar Programmet kan genomföras, antingen direkt av kommissionen (GD Echo) med hjälp av metoden direkt centraliserad förvaltning, eller med hjälp av ett genomförandeorgan (indirekt centraliserad förvaltning). Valet mellan dessa båda alternativ står öppet och ett beslut kommer att fattas när det är dags för detta. Initiativet EU-frivilliga för humanitärt arbete ska vara öppet för a) medborgare och utsändarorganisationer från anslutande länder, kandidatländer, potentiella kandidatländer och partnerländer som omfattas av den europeiska grannskapspolitiken, i enlighet med de allmänna principer och de allmänna villkor och bestämmelser för deltagande i unionens program som gäller för dessa länder enligt respektive ramavtal och beslut av associeringsrådet eller liknande arrangemang, b) medborgare och utsändarorganisationer från Europeiska frihandelssammanslutningen (Efta) som är medlemmar i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES), i enlighet med villkoren i EES-avtalet, c) medborgare och utsändarorganisationer från andra europeiska länder, förutsatt att det ingås bilaterala avtal med dessa länder, d) personal från internationella organisationer som uppfyller de behörighetskrav som anges i artikel 11.1. 2. Detta samarbete ska, när så är relevant, grunda sig på tilläggsanslag från dessa deltagande länder som ska ställas till förfogande i enlighet med förfaranden som ska överenskommas med dessa länder. 2. FÖRVALTNING 2.1. Bestämmelser om uppföljning och rapportering Ange intervall och andra villkor för sådana åtgärder Åtgärder som får ekonomiskt bistånd ska för att följa genomförandet regelbundet kontrolleras och genom oberoende externa utvärderingar regelbundet utvärderas för att bedöma deras effektivitet och deras verkan i förhållande till målen för EU-frivilliga för humanitärt arbete samt med avseende på deras EU-mervärde. Denna övervakning ska omfatta de rapporter som anges i artikel 25.5 och andra aktiviteter rörande specifika aspekter av denna förordning som kan inledas närsomhelst under dess genomförande. I utvärderingsfasen ska kommissionen se till att det hålls regelbundna samråd med alla berörda aktörer, bland annat frivilliga, utsändar- och värdorganisationer, lokalbefolkningar som fått bistånd, humanitära organisationer och fältarbetare. Utvärderingsresultaten ska beaktas vid programutformningen och resursfördelningen. Utsändarorganisationer som placerar ut frivilliga i insatser utanför unionen ska ha ansvaret för övervakningen av deras verksamhet och ska lägga fram regelbundna övervakningsrapporter för kommissionen. Kommissionen ska till Europaparlamentet och rådet överlämna a) en preliminär utvärderingsrapport om de resultat som uppnåtts och om de kvalitativa och kvantitativa aspekterna av genomförandet av denna förordning under de första tre åren av dess genomförande, senast den 31 december 2017, b) ett meddelande om det fortsatta genomförandet av denna förordning tillämpning, senast den 31 december 2018, c) en rapport om efterhandsutvärderingen senast den 31 december 2021. Rapporternas slutsatser ska vid behov åtföljas av förslag till ändringar av denna förordning. Kommissionen ska även regelbundet informera Europeiska utrikestjänsten och EU-delegationerna om de åtgärder som genomförs inom ramen för initiativet EU-frivilliga för humanitärt arbete. 2.2. Administrations- och kontrollsystem 2.2.1. Risker som identifierats Programmet kan genomföras antingen direkt av GD Echo (direkt centraliserad förvaltning) eller av ett befintligt genomförandeorgan (indirekt centraliserad förvaltning) och ska omfatta tilldelning av bidrag och tjänstekontrakt. Följande risker har identifierats för båda alternativen: a) Risker som sammanhänger med att partnerorganisationerna (särskilt mindre icke-statliga organisationer) kan sakna förmåga att anpassa sina interna strukturer, så att de kan hantera sina avtalsenliga, finansiella och resultatmässiga skyldigheter. b) Problem med säkerheten och tillträdet vid genomförandet av åtgärder i regioner som är drabbade av väpnade konflikter eller svårtillgängliga som kan leda till att den fysiska säkerheten för dem som genomför åtgärden (de frivilliga) äventyras och till att de operativa målen inte kan uppnås. c) Risk för att kommissionens anseende skadas på grund av de inneboende riskerna för bedrägerier och missbruk av ekonomiska medel. Om alternativet genomförandeorgan väljs, kan det tillkomma ytterligare en risk i form av d) bristande samordning med ett genomförandeorgan till följd av att det inte tydligt fastställts hur befogenheterna när det gäller förvaltningen och kontrollen av de uppgifter som delegerats till genomförandeorganet ska avgränsas. De flesta av dessa risker kommer sannolikt att kunna minskas och de kommer hursomhelst att kontinuerligt följas på nära håll. Förenklingsåtgärder kommer t. ex. att tillämpas, i enlighet med den reviderade budgetförordningen (t. ex. kommer klumpsummor och schablonbelopp att användas i stor utsträckning). Om man utgår från den felprocent som konstaterats för de senaste tre åren kommer man sannolikt att få en felprocent på under 2 % för alternativet direkt centraliserad förvaltning av Echo. Vad gäller alternativet genomförande via ett genomförandeorgan förväntas felprocenten ligga under 2 % på grundval av den samlade felprocenten för ett genomförandeorgan (genomförandeorganet för utbildning, audiovisuella medier och kultur (EACEA) redovisade t.ex. en felprocent på 0,81 % i sin årliga verksamhetsrapport för 2011). 2.2.2. Planerade kontrollmetoder Vid en direkt centraliserad förvaltning kommer GD Echos allmänna kontrollstruktur att användas. Kontrollerna kommer att vara inriktade på att granska överensstämmelsen och effektiviteten i befintliga administrativa, operativa och ekonomiska förfaranden och iakttagandet av gällande lagstiftning. Dessa kommer även att falla under GD Echos internrevisionsfunktion. Dessutom kommer efterhandsrevisioner av de bidrag och kontrakt som tilldelats inom ramen för instrumentet att genomföras av GD Echos externa revisionssektor. De kommer även att utvärderas av externa parter. Tjänsten för internrevision, revisionsrätten och Olaf har som vanligt rätt att genomföra revisioner och undersökningar av åtgärderna. GD Echos kontrollkostnader beräknas uppgå till mellan 2,7 % och 3,1 % på grundval av 2011 års siffror. Om ett genomförandeorgan ansvarar för genomförandet, kommer kommissionen att tillämpa de kontrollåtgärder som krävs för genomförandeorgan i enlighet med artikel 59 i budgetförordningen och rådets förordning (EG) nr 58/2003 rörande genomförandeorgan. Dessutom kommer kommissionen att övervaka och kontrollera att genomförandeorganet uppnår relevanta kontrollmål för de åtgärder de fått i uppdrag att förvalta. Denna övervakning kommer att ingå i samarbetsavtalet mellan det överordnade generaldirektoratet och genomförandeorganet och tas upp i detta organs halvårsvisa rapporter. Genomförandeorganets interna kontrollsystem (grundat på EACEA) ska ha följande huvudinslag: a) Ekonomihanteringsprocess baserad på ansvarsfördelning. b) Kontroller av huruvida kostnader är stödberättigande genom förhandskontroller (skrivbordsgranskningar, och kontrollbesök). c) Övervakningsförfarande d) Förenklingsåtgärder och harmonisering som genomförs både inom ett och samma program och mellan olika program (utbyte av bästa praxis). e) Tillämpning av klumpsummor och schablonbelopp för vissa områden/åtgärder. (f) Förvaltningsrapporter (per månad. per kvartal och per år som de årliga verksamhetsrapporterna). g) Centraliserad förhandskontroll vid offentlig upphandling, ansökningsomgångar och avtal om bidrag. h) Interrevisionsfunktion. Tjänsten för internrevision, revisionsrätten och Olaf genomföra revisioner och undersökningar av genomförandeorganets åtgärder. Vad gäller kontrollkostnaderna kommer uppskattningen av dessa att grunda sig på de tidigare registrerade kontrollkostnaderna för genomförandeorganet för utbildning, audiovisuella medier och kultur (EACEA). Detta organ har uppskattat kontrollkostnaderna för två program som ska genomföras under perioden 2014–2020. Enligt de siffror som presenterades i den årliga verksamhetsrapporten för 2011 uppgår den uppskattade kontrollkostnaden till 2,8 % respektive 2,9 % av den totala budgeten för de båda programmen. Genom att använda samma resultat uppskattas kontrollkostnaderna vid inrättandet av EU-frivilliga för humanitärt arbete uppgå till mellan 6,7 till 6,9 miljoner euro under perioden 2014–2020. Vad gäller GD Echo har man uppskattat att kontrollkostnaderna i samband med dess roll som överordnat generaldirektorat kommer att uppgå till ca 210 000 euro, dvs. motsvarande 0,1 % av den totala budgeten. Genomförandet av dessa kontroller kommer tillsammans med de troliga effekterna av de nya förenklingarna av budgetförordningen att göra att man kan undvika väsentliga fel (>2%). 2.3. Åtgärder för att förebygga bedrägeri och oegentligheter/oriktigheter Beskriv förebyggande åtgärder (befintliga eller planerade) GD Echo kommer att utarbeta sin bedrägeribekämpningsstrategi så att den överensstämmer med kommissionens nya bedrägeribekämpningsstrategi (CAFS) som antogs den 24 juni 2011. På detta sätt garanteras bl.a. att GD Echos interna bedrägeribekämpningskontroller överensstämmer med CAFS, GD Echos strategi för bedrägeririskhantering inriktas på att identifiera de områden där det finns risk för bedrägerier och att hitta lämpliga lösningar för detta ändamål. Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) får genomföra kontroller på plats och inspektioner. För att minska risken för bedrägerier och oegentligheter planeras följande åtgärder: - Förebyggande av bedrägerier och oegentligheter beaktas redan vid inrättandet av programmet genom införandet av förenklade regler och en mer utbredd användning av schablonbelopp och klumpsummor. - regelbundna kontroller av potentiell dubbelfinansiering och identifiering av stödmottagare som eventuellt uppbär flera olika bidrag. - Genomförande av revisioner på ad hoc-basis i de fall det föreligger hög risk för oegentligheter/misstanke om bedrägeri. 3. BERÄKNADE BUDGETKONSEKVENSER AV FÖRSLAGET ELLER INITIATIVET 3.1. Berörda rubriker i den fleråriga budgetramen och budgetrubriker i den årliga budgetens utgiftsdel · Befintliga budgetrubriker (även kallade ”budgetposter”) Redovisa de berörda rubrikerna i budgetramen i nummerföljd och – inom varje sådan rubrik – de berörda budgetrubrikerna i den årliga budgeten i nummerföljd Rubrik i den fleråriga budgetramen || Budgetrubrik i den årliga budgeten || Typ av anslag || Bidrag Europa som global partner || Diff./Icke-diff. ([31]) || från Efta-länder[32] || från kandidat-länder[33] || från tredje-länder || enligt artikel 18.1 aa i budgetförordningen 4 || 23 02 04 om inrättande av en europeisk frivilligkår för humanitärt bistånd EU-frivilliga för humanitärt arbete || Diff. || JA || JA || NEJ || JA/NEJ Initiativet EU-frivilliga för humanitärt arbete ska vara öppet för andra europeiska länder på de villkor som anges i artikel 23. 3.2. Beräknad inverkan på utgifterna 3.2.1. Sammanfattning av den beräknade inverkan på utgifterna Miljoner euro (avrundat till tre decimaler) Rubrik i den fleråriga budgetramen || Nummer || 4. EUROPA SOM GLOBAL PARTNER DG: Echo || || || År 2014 || År 2015 || År 2016 || År 2017 || År 2018 || År 2019 || År 2020 || Efterföljande år || TOTALT 2014 TILL 2020  Driftsanslag || || || || || || || || || 23 02 04 || Åtaganden || (1) || 21.200 || 23.800 || 27.600 || 32.700 || 37.900 || 44.500 || 51.400 || || 239.100 Betalningar || (2) || 13.780 || 18.650 || 23.630 || 29.895 || 34.680 || 40.640 || 47.145 || 30.680 || 239.100 Administrativa anslag som finansieras genom ramanslagen för vissa operativa program[34] || || || || || || || || || || || (3) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 TOTALA anslag för GD Echo || Åtaganden || =1+3 || 21.200 || 23.800 || 27.600 || 32.700 || 37.900 || 44.500 || 51.400 || || 239.100 Betalningar || =2+3 || 13.780 || 18.650 || 23.630 || 29.895 || 34.680 || 40.640 || 47.145 || 30.680 || 239.100  TOTALA driftsanslag || Åtaganden || (4) || 21.200 || 23.800 || 27.600 || 32.700 || 37.900 || 44.500 || 51.400 || || 239.100 Betalningar || (5) || 13.780 || 18.650 || 23.630 || 29.895 || 34.680 || 40.640 || 47.145 || 30.680 || 239.100  TOTALA administrativa anslag som finansieras genom ramanslagen för vissa operativa program || (6) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 TOTALA anslag för RUBRIK 4 i den fleråriga budgetramen || Åtaganden || =4+ 6 || 21.200 || 23.800 || 27.600 || 32.700 || 37.900 || 44.500 || 51.400 || || 239.100 Betalningar || =5+ 6 || 13.780 || 18.650 || 23.630 || 29.895 || 34.680 || 40.640 || 47.145 || 30.680 || 239.100 Rubrik i den fleråriga budgetramen || 5 || ”Administrativa utgifter” Miljoner euro (avrundat till tre decimaler) || || || År 2014 || År 2015 || År 2016 || År 2017 || År 2018 || År 2019 || År 2020 || TOTALT 2014 - 2020 DG: Echo ||  Personalresurser || 1.146 || 1.146 || 1.146 || 1.146 || 1.274 || 1.274 || 1.593 || 8.725  Övriga administrativa utgifter || 0.063 || 0.063 || 0.143 || 0.063 || 0.065 || 0.122 || 0.045 || 0.564 GD Echo TOTALT || Anslag || 1.209 || 1.209 || 1.289 || 1.209 || 1.339 || 1.396 || 1.683 || 9.289 TOTALA anslag för RUBRIK 5 i den fleråriga budgetramen || (summa åtaganden = summa betalningar) || 1.209 || 1.209 || 1.289 || 1.209 || 1.339 || 1.396 || 1.683 || 9.289 Miljoner euro (avrundat till tre decimaler) || || || År 2014 || År 2015 || År 2016 || År 2017 || År 2018 || År 2019 || År 2020 || Efterföljande år || TOTALT 2014 - 2020 TOTALA anslag för RUBRIKERNA 1–5 i den fleråriga budgetramen || Åtaganden || 22.409 || 25.009 || 28.889 || 33.909 || 39.239 || 45.896 || 53.083 || || 248.434 Betalningar || 14.989 || 19.859 || 24.919 || 31.104 || 36.019 || 42.036 || 48.828 || 30.680 || 248.434 3.2.2. Beräknad inverkan på driftsanslagen – ¨ Förslaget/initiativet kräver inte att driftsanslag tas i anspråk – X Förslaget/initiativet kräver att driftsanslag tas i anspråk enligt följande: Åtagandebemyndiganden i miljoner euro (avrundat till tre decimaler) Mål- och resultatbeteckning ò || År 2014 || År 2015 || År 2016 || År 2017 || År 2018 || År 2019 || År 2020 || TOTALT 2014 - 2020 RESULTAT || Typ av resultat[35] || Genom-snittliga kostna-der || Antal || Kostnad || Antal || Kostnad || Antal || Kostnad || Antal || Kostnad || Antal || Kostnad || Antal || Kostnad || Antal || Kostnad || Totalt antal || Total kostnad Operativt mål nr 1 Öka och förbättra unionens förmåga att tillhandahålla humanitärt bistånd || || || || || || || || || || || || || || || || - Resultat || Register, antal praktikplatser, antal utplacerade frivilliga || 0.014 || 376 || 5.271 || 941 || 13.367 || 1130 || 15.976 || 1356 || 20.222 || 1560 || 22.867 || 1950 || 27.361 || 2291 || 32.074 || 9604 || 137.136 Delsumma operativt mål 1 || 376 || 5.271 || 941 || 13.367 || 1130 || 15.976 || 1356 || 20.222 || 1560 || 22.867 || 1950 || 27.361 || 2291 || 32.074 || 9604 || 137.136 Mål- och resultatbeteckning ò || År 2014 || År 2015 || År 2016 || År 2017 || År 2018 || År 2019 || År 2020 || TOTALT 2014 - 2020 RESULTAT || Typ av resultat[36] || Genom-snittliga kostna-der || Antal || Kostnad || Antal || Kostnad || Antal || Kostnad || Antal || Kostnad || Antal || Kostnad || Antal || Kostnad || Antal || Kostnad || Totalt antal || Total kostnad Operativt mål nr 2 Förbättra de frivilligarbetandes färdigheter och kompetens på området humanitärt bistånd samt deras arbetsförhållanden || || || || || || || || || || || || || || || || - Resultat || Utbildning av frivilliga, utarbetande av normer || 0.0075 || 938 || 7.034 || 711 || 5.330 || 837 || 6.280 || 863 || 6.476 || 1193 || 8.946 || 1535 || 11.511 || 1600 || 12.000 || 7677 || 57.576 Delsumma operativt mål 2 || 938 || 7.034 || 711 || 5.330 || 837 || 6.280 || 863 || 6.476 || 1193 || 8.946 || 1535 || 11.511 || 1600 || 12.000 || 7677 || 57.576 Operativt mål nr 3 Bygga upp värdorganisationernas kapacitet och främja frivilligarbete i tredjeländer || || || || || || || || || || || || || || || || - Resultat || Antal ansvariga frivilliga / lokala frivilliga / utb. av utbildare /antal deltagare i seminarier / || 0.00471 || 1418 || 6.681 || 785 || 3.700 || 857 || 4.038 || 901 || 4.244 || 1037 || 4.886 || 849 || 3.999 || 1263 || 6.000 || 7110 || 33.549 Delsumma operativt mål 3 || 1418 || 6.681 || 785 || 3.700 || 857 || 4.038 || 901 || 4.244 || 1037 || 4.886 || 849 || 3.999 || 1263 || 6.000 || 7110 || 33.549 Mål- och resultatbeteckning ò || År 2014 || År 2015 || År 2016 || År 2017 || År 2018 || År 2019 || År 2020 || TOTALT 2014 - 2020 || RESULTAT || || Typ av resultat[37] || Genom-snittliga kostna-der || Antal || Kostnad || Antal || Kostnad || Antal || Kostnad || Antal || Kostnad || Antal || Kostnad || Antal || Kostnad || Antal || Kostnad || Totalt antal || Total kostnad || || Operativt mål nr 4 Ge ökad synlighet åt unionens humanitära värden. || || || || || || || || || || || || || || || || || - Resultat || Utveckling av nätverket för EU-frivilliga för humanitärt arbete; konferenser, kommunikation, synlighet; Antal frivilliguppdrag via nätet || 0,00081 || 300 || 1.737 || 700 || 0.940 || 1300 || 0.769 || 1700 || 1.395 || 2000 || 0.769 || 2000 || 1.053 || 2000 || 0.826 || 10000 || 7.488 || Delsumma operativt mål 4 || 300 || 1.737 || 700 || 0.940 || 1300 || 0.769 || 1700 || 1.395 || 2000 || 0.769 || 2000 || 1.053 || 2000 || 0.826 || 10000 || 7.488 || Operativt mål nr 5 Öka samstämmigheten och konsekvensen i frivilligarbetet i alla medlemsstater i syfte att ge unionsmedborgarna ökad möjlighet att delta i humanitär verksamhet och i humanitära insatser. || || || || || || || || || || || || || || || || || - Resultat || Utarbetande av normer, översyner, certifieringsmekanism || || || 0.477 || || 0.464 || || 0.538 || || 0.364 || || 0.433 || || 0.575 || || 0.500 || || 3.351 || Delsumma operativt mål 5 || || 0.477 || || 0.464 || || 0.538 || || 0.364 || || 0.433 || || 0.575 || || 0.500 || || 3.351 || TOTALA KOSTNADER || 3032 || 21.200 || 3137 || 23.800 || 4124 || 27.600 || 4820 || 32.700 || 5790 || 37.900 || 6334 || 44.500 || 7154 || 51.400 || 34391 || 239.100 3.2.3. Beräknad inverkan på de administrativa anslagen 3.2.3.1. Sammanfattning – ¨ Förslaget/initiativet kräver inte att administrativa anslag tas i anspråk – X Förslaget/initiativet kräver att administrativa anslag tas i anspråk enligt följande: Miljoner euro (avrundat till tre decimaler) || År 2014 || År 2015 || År 2016 || År 2017 || År 2018 || År 2019 || År 2020 || TOTALT RUBRIK 5 i den fleråriga budgetramen || || || || || || || || Personalresurser || 1.146 || 1.146 || 1.146 || 1.146 || 1.274 || 1.274 || 1.593 || 8.725 Övriga administrativa utgifter || 0.063 || 0.06.3 || 0.143 || 0.063 || 0.065 || 0.122 || 0.045 || 0.564 Delsumma RUBRIK 5 i den fleråriga budgetramen || 1.209 || 1.209 || 1.289 || 1.209 || 1.339 || 1.396 || 1.683 || 9.289 Belopp utanför RUBRIK 5[38] i den fleråriga budgetramen || Ej tillämpligt || Ej tillämpligt || Ej tillämpligt || Ej tillämpligt || Ej tillämpligt || Ej tillämpligt || Ej tillämpligt || Ej tillämpligt Personalresurser || || || || || || || || Övriga Administrativa utgifter || || || || || || || || Delsumma för belopp utanför RUBRIK 5 i den fleråriga budgetramen || Ej tillämpligt || Ej tillämpligt || Ej tillämpligt || Ej tillämpligt || Ej tillämpligt || Ej tillämpligt || Ej tillämpligt || Ej tillämpligt TOTALT || 1.209 || 1.209 || 1.289 || 1.209 || 1.339 || 1.396 || 1.683 || 9.289 Ovanstående siffror kommer att justeras i enlighet med resultaten av det planerade förfarandet för externalisering. 3.2.3.2. Beräknat personalbehov – ¨ Förslaget/initiativet kräver inte att personalresurser tas i anspråk – X Förslaget/initiativet kräver att personalresurser tas i anspråk enligt följande: Uppgifterna ska anges i heltal (eller med högst en decimal) || År 2014 || År 2015 || År 2016 || År 2017 || År 2018 || År 2019 || År 2020  Tjänster som tas upp i tjänsteförteckningen (tjänstemän och tillfälligt anställda) XX 01 01 01 (vid huvudkontoret eller vid kommissionens kontor i medlemsstaterna) || 6 || 6 || 6 || 6 || 6 || 6 || 7 XX 01 01 02 (vid delegationer) || || || || || || || XX 01 05 01 (indirekta forskningsåtgärder) || || || || || || || XX 01 05 01 (direkta forskningsåtgärder) || || || || || || ||  Extern personal (i heltidsekvivalenter)[39] XX 01 02 01 (kontraktsanställda, nationella experter och vikarier – totalt) || 6 || 6 || 6 || 6 || 8 || 8 || 11 XX 01 02 02 (kontraktsanställda, vikarier, unga experter, lokalanställda och nationella experter vid delegationerna) || || || || || || || XX 01 04 yy[40] || - vid huvudkontoret[41] || || || || || || || - vid delegationer || || || || || || || XX 01 05 02 (kontraktsanställda, vikarier och nationella experter som arbetar med indirekta forskningsåtgärder) || || || || || || || 10 01 05 02 (kontraktsanställda, vikarier och nationella experter som arbetar med direkta forskningsåtgärder) || || || || || || || Annan budgetrubrik (ange vilken) || || || || || || || TOTALT || 12 || 12 || 12 || 12 || 14 || 14 || 18 23 motsvarar det politikområde eller den avdelning i budgeten som avses. Personalbehoven ska täckas med personal inom generaldirektoratet som redan har avdelats för att förvalta åtgärden i fråga, eller genom en omfördelning av personal inom generaldirektoratet, om så krävs kompletterad med ytterligare resurser som kan tilldelas det förvaltande generaldirektoratet som ett led i det årliga förfarandet för tilldelning av anslag och med hänsyn tagen till rådande begränsningar i fråga om budgetmedel. Ovanstående siffror kommer att justeras i enlighet med resultaten av det planerade förfarandet för externalisering. Beskrivning av arbetsuppgifter: Tjänstemän och tillfälligt anställda || Utformning av politik och strategier. Genomförandeakter och åtgärder. Extern personal || Förvaltning av avtal om bidrag och kontrakt; genomförande och uppföljning av strategiskt arbete; administrativt stöd. 3.2.4. Förenlighet med den gällande fleråriga budgetramen – X Förslaget/initiativet är förenligt med kommissionens förslag till flerårig budgetram för perioden 2014–2020 (se meddelandet En budget för Europa 2020 (KOM(2011) 500 slutlig)). – ¨ Förslaget/initiativet kräver omfördelningar under den berörda rubriken i den fleråriga budgetramen Förklara i förekommande fall vilka ändringar i planeringen som krävs, och ange berörda budgetrubriker och belopp. – ¨ Förslaget/initiativet förutsätter att flexibilitetsmekanismen utnyttjas eller att den fleråriga budgetramen revideras[42] Beskriv behovet av sådana åtgärder, och ange berörda rubriker i budgetramen, budgetrubriker i den årliga budgeten samt belopp. […] 3.2.5. Bidrag från tredje part – Det ingår inga bidrag från tredje part i det aktuella förslaget eller initiativet – Förslaget eller initiativet kommer att medfinansieras enligt följande: Anslag i miljoner euro (avrundat till tre decimaler) || År n || År n+1 || År n+2 || År n+3 || För in så många år som behövs för att redovisa inverkan på resursanvändningen (jfr punkt 1.6) || Totalt Ange vilken extern organisation eller annan källa som bidrar till finansieringen || || || || || || || || TOTALA anslag som tillförs genom medfinansiering || || || || || || || || Förslaget omfattar bidrag från tredje part från sådana Eftaländer som är medlemmar i EES, anslutande länder, kandidatländer, potentiella kandidatländer som omfattas av en föranslutningsstrategi och partnerländer som omfattas av den europeiska grannskapspolitiken. 3.3. Beräknad inverkan på inkomsterna – Förslaget/initiativet påverkar inte budgetens inkomstsida. – ¨ Förslaget/initiativet påverkar inkomsterna på följande sätt: ¨ Påverkan på egna medel ¨ Påverkan på ”diverse inkomster” Miljoner euro (avrundat till tre decimaler) Budgetrubrik i den årliga budgetens inkomstdel: || Belopp som förts in för det innevarande budgetåret || Förslagets eller initiativets inverkan på inkomsterna[43] År n || År n+1 || År n+2 || År n+3 || För in så många år som behövs för att redovisa inverkan på resursanvändningen (jfr punkt 1.6) Artikel …………. || || || || || || || || Ange vilka budgetrubriker i utgiftsdelen som berörs i de fall där inkomster i diversekategorin kommer att avsättas för särskilda ändamål. […] Ange med vilken metod inverkan på inkomsterna har beräknats. […] [1] Standard Eurobarometer 73/2010, särskild Eurobarometer 343/2010 och särskild Eurobarometer 384/2012. [2] KOM(2010) 683. [3] Rådets slutsatser av den 25 maj 2011 om den humanitära frivilligkåren. [4] Europaparlamentets skriftliga förklaring 25/11 av den 9 maj 2011. [5] En i Bryssel 2010 och en i Budapest 2011 in Budapest – i vilka fler än 150 berörda organisationer deltog aktivt. [6] COHAFA. [7] SG, SJ, GD BUDG, GD DEVCO, FPIS, EEAS, GD EAC, EACEA, GD EMPL och GD ELARG. [8] Två seminarier med fler än 70 deltagare anordnades i december 2011 respektive juni 2012 i Bryssel. [9] EUT C 25, 2008, s. 1. [10] EGT L 11, 2003, s.1. [11] KOM(2011) 681 slutlig. [12] Inrättat genom beslut X/XX om en civilskyddsmekanism för unionen. [13] KOM(2011) 500 slutlig. [14] EUT C 25, 2008, s. 1. [15] Ännu ej offentliggjord. [16] Kommissionens meddelande KOM(2010) 683 EU-medborgarnas frivilliginsats för att visa solidaritet: Inledande reflektioner om en europeisk frivilligkår för humanitärt bistånd (EUT C 121, 19.4.2011, s. 59). [17] Kommissionens meddelande En förnyad EU-strategi 2011–2014 för företagens sociala ansvar, KOM(2011) 681 slutlig (EUT C 37, 10.12.2012, s. 24). [18] Kommissionens meddelande KOM(2011) 933 (EUT C 102, 5.4.2012, s. 35) . [19] Kommissionens meddelande KOM(2011) 568 Meddelande om EU-politik och frivilligarbete: Erkännande och främjande av gränsöverskridande frivilliginsatser i EU (EUT C 335, 16.11.2011, s. 19). [20] Ännu ej offentliggjord. [21] EGT L 312, 23.12.1995, s. 1. [22] EGT L 292, 15.11.1996, s. 2. [23] EGT L 136, 31.5.1999, s. 1. [24] EUT L 55, 28.2. 2011, s. 13. [25] EGT L 8, 12.1.2001, s. 1. [26] OJ L 281, 23.11.1995, s. 31. [27] Verksamhetsbaserad förvaltning och verksamhetsbaserad budgetering benämns ibland med de interna förkortningarna ABM respektive ABB. [28] I den mening som avses i artikel 49.6 a respektive 49.6 b i budgetförordningen. [29] Närmare förklaringar av de olika metoderna för genomförande med hänvisningar till respektive bestämmelser i budgetförordningen återfinns på BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html [30] Organ som avses i artikel 185 i budgetförordningen. [31] Differentierade respektive icke-differentierade anslag. [32] Efta: Europeiska frihandelssammanslutningen. [33] Kandidatländer och i förekommande fall potentiella kandidatländer i västra Balkan. [34] Detta avser tekniskt eller administrativt stöd för genomförandet av vissa av Europeiska unionens program och åtgärder (tidigare s.k. BA-poster) samt indirekta och direkta forskningsåtgärder. [35] Resultaten som ska anges är de produkter eller tjänster som levererats (t.ex. antal studentutbyten som har finansierats eller antal kilometer väg som har byggts). [36] Resultaten som ska anges är de produkter eller tjänster som levererats (t.ex. antal studentutbyten som har finansierats eller antal kilometer väg som har byggts). [37] Resultaten som ska anges är de produkter eller tjänster som levererats (t.ex. antal studentutbyten som har finansierats eller antal kilometer väg som har byggts). [38] Detta avser tekniskt eller administrativt stöd för genomförandet av vissa av Europeiska unionens program och åtgärder (tidigare s.k. BA-poster) samt indirekta och direkta forskningsåtgärder. [39] [Denna fotnot förklarar vissa initialförkortningar som inte används i den svenska versionen]. [40] Särskilt tak för finansiering av extern personal genom driftsanslag (tidigare s.k. BA-poster). [41] Inom förvaltningen av strukturfonderna, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) samt Europeiska fiskerifonden (EFF). [42] Se punkterna 19 och 24 i det interinstitutionella avtalet. [43] När det gäller traditionella egna medel (tullar och sockeravgifter) ska nettobeloppen anges, dvs. bruttobeloppen minus 25 % avdrag för uppbördskostnader.