Förslag till RÅDETS DIREKTIV om ändring av direktiv 2003/49/EG om ett gemensamt system för beskattning av räntor och royalties som betalas mellan närstående bolag i olika medlemsstater

(framlagt av kommissionen)

MOTIVERING

1. Inledning

1. Vid sitt möte den 3 juni 2003 antog rådet (ekonomiska och finansiella frågor) det så kallade skattepaketet, varav en del var rådets direktiv 2003/49/EG om ett gemensamt system för beskattning av räntor och royalties som betalas mellan närstående bolag i olika medlemsstater [1] (nedan kallat "direktivet rörande ränta och royalty").

[1] EGT L 157, 26.6.2003, s. 49.

2. Med tanke på tidpunkten för antagandet och att direktivet baseras på ett kommissionsförslag från 1998 [2] har direktivet i tekniskt hänseende inte anpassats till anslutningen av nya medlemsstater. De tekniska anpassningar av räckvidden som krävs till följd av anslutningen (upprättande för varje anslutande stat av förteckningar över skatter och bolag som omfattas av direktivet) planeras ske enligt förfarandet i artikel 57 i anslutningsakten. Dessa tekniska anpassningar behandlas därför inte i detta förslag.

[2] KOM(1998) 67 slutlig - 98/0087(CNS), EGT C 123 s. 9.

3. I de uttalanden till rådets protokoll som antogs samtidigt som direktivet sägs följande: "Rådet och kommissionen är överens om att förmånerna enligt direktivet om räntor och royalties inte bör tillfalla företag som är undantagna inkomstskatt enligt detta direktiv. Rådet uppmanar kommissionen att vid lämplig tidpunkt föreslå nödvändiga ändringar av detta direktiv." Kommissionen har redan sett till att det i direktivet sägs att det "är nödvändigt att se till att räntor och royalties beskattas en gång i en medlemsstat" [3] och att det dessutom är "nödvändigt att inte hindra medlemsstaterna från att vidta lämpliga åtgärder för att bekämpa bedrägeri och missbruk" [4]. Kommissionen delar rådets uppfattning att det inte bör finnas några luckor i direktivet som möjliggör att skatt på ränta och royalty kringgås. Detta nya förslag utgör kommissionens svar på rådets uppmaning.

[3] Se skäl 3 i direktivet.

[4] Se skäl 6 i direktivet.

4. Efter sitt meddelande om skattepolitiken i Europeiska unionen [5] och sitt meddelande beträffande de begränsningar som direkta skatter innebär för gränsöverskridande ekonomisk verksamhet på den inre marknaden samt åtgärder för att avhjälpa detta problem [6] har kommissionen dessutom lagt fram två förslag [7] avseende ändringar av rådets direktiv på området direkta skatter, varav ett förslag avser rådets direktiv 90/435/EEG av den 23 juli 1990 om ett gemensamt beskattningssystem för moderbolag och dotterbolag hemmahörande i olika medlemsstater (nedan kallat "direktivet rörande moderbolag och dotterbolag") [8] och det andra avser rådets direktiv 90/434/EEG av den 23 juli 1990 om ett gemensamt beskattningssystem för fusion, fission, överföring av tillgångar och utbyte av aktier eller andelar som berör bolag i olika medlemsstater (nedan kallat "fusionsdirektivet") [9]. Förslagen avser delvis ändringar syftande till att utvidga de två direktivens räckvidd genom att ändra den förteckning över bolag och andra organ som bifogas direktiven, så att direktiven omfattar andra associationsformer som hittills inte omfattats. Kommissionen anser att samma tillvägagångssätt bör följas när det gäller direktivet rörande ränta och royalty, i syfte att undvika skillnader eller tveksamhet. Således föreslår den att förteckningen över bolag i bilagan till direktivet rörande ränta och royalty anpassas till den förteckning som föreslagits för direktivet rörande moderbolag och dotterbolag.

[5] Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet och Ekonomiska och sociala kommittén: Skattepolitiken i Europeiska unionen - Prioriteringar för de kommande åren (KOM(2001) 260 slutlig).

[6] Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet och Ekonomiska och sociala kommittén: Mot en inre marknad utan skattehinder - En strategi för fastställande av en konsoliderad bolagsskattebas för företagens verksamhet i EU, KOM(2001) 582 slutlig.

[7] Förslag till rådets direktiv om ändring av direktiv 90/435/EEG om ett gemensamt beskattningssystem för moderbolag och dotterbolag hemmahörande i olika medlemsstater, KOM(2003) 462 slutlig, EUT L 157, 26.6.2003, s. 49, och förslag till rådets direktiv om ändring av direktiv 90/434/EEG av den 23 juli 1990 om ett gemensamt beskattningssystem för fusion, fission, överföring av tillgångar och utbyte av aktier eller andelar som berör bolag i olika medlemsstater, KOM (2003) 613 slutlig.

[8] Rådets direktiv 90/435/EEG av den 23 juli 1990 om ett gemensamt beskattningssystem för moderbolag och dotterbolag hemmahörande i olika medlemsstater, EGT L 225, 20.8.1990, s. 6.

[9] Rådets direktiv 90/434/EEG av den 23 juli 1990 om ett gemensamt beskattningssystem för fusion, fission, överföring av tillgångar och utbyte av aktier eller andelar som berör bolag i olika medlemsstater, EGT L 225, 20.8.1990, s. 1.

5. Stadgan för Europabolag (SE-bolag) [10] kommer vidare att träda i kraft den 8 oktober 2004. Europabolagsformen kommer att ge företag med verksamhet i flera medlemsstater möjligheten att etableras som ett enda företag enligt gemenskapslagstiftning, vilket gör att företaget kan bedriva verksamhet i hela EU enligt en enda uppsättning bolagsregler och med ett enhetligt lednings- och rapporteringssystem. Även om det i stadgan för Europabolag inte finns några bestämmelser som direkt behandlar beskattning, anges det i rättsakten att Europabolag skall omfattas av "de lagbestämmelser i medlemsstaterna som skulle gälla för ett publikt aktiebolag bildat i överensstämmelse med lagstiftningen i den medlemsstat där SE-bolaget har sitt säte" [11]. Sådana publika aktiebolag i de femton medlemsstaterna, vilka förtecknas i en bilaga till stadgan för Europabolag, finns också med i förteckningen över bolag i bilagan till direktivet rörande ränta och royalty. I praktiken åtnjuter således Europabolag redan förmånerna enligt direktivet rörande ränta och royalty, eftersom den medlemsstat där bolaget har sitt säte måste bevilja samma förmåner som den beviljar nationella typer av publika aktiebolag. Kommissionen föreslår dock, för tydlighetens skull och för att understryka den vikt som kommissionen fäster vid denna bolagsform, att Europabolag uttryckligen nämns i förteckningen över bolag i bilagan till direktivet rörande ränta och royalty [12].

[10] Rådets förordning (EG) nr 2157/2001 av den 8 oktober 2001 om stadga för europabolag och rådets direktiv 2001/86/EG av den 8 oktober 2001 om komplettering av stadgan för europabolag vad gäller arbetstagarinflytande, EGT L 294, 10.11.2001.

[11] Artikel 9.1 c ii i rådets förordning (EG) nr 2157/2001 av den 8 oktober 2001.

[12] Samma tillvägagångssätt följs när det gäller förslagen om ändring av direktivet rörande moderbolag och dotterbolag (90/435/EEG) respektive fusionsdirektivet (90/434/EEG), där Europabolag uttryckligen nämns i förteckningen över bolag som omfattas av direktiven.

6. Stadgan för europeiska kooperativa föreningar (SCE-föreningar) [13] antogs slutligen den 22 juli 2003. Från och med 2006 kommer denna nya rättsliga form att vara tillgänglig för att kooperativa verksamheter bättre skall kunna utnyttja gränsöverskridande affärsmöjligheter och för att Europas konkurrenskraft skall främjas. I avsaknad av särskilda skattebestämmelser [14] för europeiska kooperativa föreningar kommer medlemsstaternas och gemenskapens normala skatteregler att vara tillämpliga. Kommissionen anser att det är väsentligt att stödja denna nya företagstyp och att tillhandahålla en ram som gör det möjligt för företagen att praktiskt utnyttja denna rättsliga form på bästa sätt. Europeiska kooperativa föreningar kommer att få samma behandling som kooperativ i den medlemsstat där de har sitt säte och kommer därför indirekt att omfattas av de förmåner i direktivet rörande ränta och royalty som avser de nationella typer av kooperativ som redan omfattas av direktivet. Vissa nationella typer av kooperativ är redan med i förteckningen över bolag i bilagan till direktivet rörande ränta och royalty, men det föreslås att fler typer av kooperativ tas upp i den nya bilagan till direktivet. Under dessa omständigheter föreslår kommissionen att även stadgan för europeiska kooperativa föreningar tas med i förteckningen över bolag. Genom denna åtgärd garanteras att europeiska kooperativa föreningar från och med 2006 till fullo omfattas av direktivet rörande ränta och royalty. Även om införandet precis som i fallet med Europabolag mera kan ses som en signal undviks därigenom osäkerhet och tveksamhet och understryks den vikt som kommissionen fäster vid europeiska kooperativa föreningar.

[13] RÅDETS FÖRORDNING (EG) NR 1435/2003 AV DEN 22 JULI 2003 OM STADGA FÖR EUROPEISKA KOOPERATIVA FÖRENINGAR (SCE-FÖRENINGAR) OCH RÅDETS DIREKTIV 2003/72/EG AV DEN 22 JULI 2003 OM KOMPLETTERING AV STADGAN FÖR EUROPEISKA KOOPERATIVA FÖRENINGAR MED AVSEENDE PÅ ARBETSTAGARINFLYTANDE, EGT L 207, 18.8.2003, S. 1.

[14] SKÄL 16 I STADGAN FÖR EUROPEISKA KOOPERATIVA FÖRENINGAR.

2. KOMMENTARER TILL DE ENSKILDA ARTIKLARNA I FÖRSLAGET TILL DIREKTIV

Artikel 1

Denna artikel har två punkter genom vilka direktivet rörande ränta och royalty ändras.

Punkt 1

Denna punkt syftar till att ändra den befintliga artikel 1.1. Genom denna ändring klargörs att medlemsstaterna skall låta företag omfattas av förmånerna enligt direktivet endast om den som har rätt till den berörda räntan eller royaltyn inte är befriad från bolagsskatt för denna ränta eller royalty. Härigenom åtgärdas i synnerhet den situation där ett företag betalar bolagsskatt men omfattas av särskilda nationella skatteregler enligt vilka ränta eller royalty från utlandet är skattefri. I sådana fall kommer den medlemsstat där räntan eller royaltyn betalas ut inte, enligt direktivet, att vara tvingad att undanta räntan eller royaltyn från källskatt.

Punkt 2

1. Förteckningen i bilagan till direktivet över de bolag som avses i direktivet ersätts med en ny förteckning som omfattar ytterligare typer av associationsformer, särskilt Europabolag och europeiska kooperativa föreningar. Genom detta förslag kommer direktivet att utsträckas till att även omfatta andra associationsformer, däribland kooperativ, ömsesidiga försäkringsbolag, vissa icke-kapitalbaserade företag, sparbanker, fonder och föreningar med kommersiell verksamhet, och därigenom kommer förteckningen i direktivet rörande ränta och royalty att anpassas till förteckningen i den föreslagna ändringen av direktivet rörande moderbolag och dotterbolag.

2. Europabolag och europeiska kooperativa föreningar tas upp i led z i bilagan. Ett flertal bokstäver hoppas över, eftersom avsikten är att införa ytterligare led i bilagan under bokstäverna p-y i syfte att inkludera vissa företagstyper som finns i de anslutande staterna, enligt förfarandet i artikel 57 i anslutningsakten (som rör antagande av åtgärder som krävs för att anpassa gemenskapens regelverk med hänsyn till anslutningen).

Artikel 2

I denna artikel fastställs tidsplanen och kraven när det gäller direktivets införlivande med medlemsstaternas nationella lagstiftning. Medlemsstaterna åläggs att genast underrätta kommissionen om införlivandet av direktivet med den nationella lagstiftningen och att inge en jämförelsetabell över bestämmelserna i detta direktiv och de nationella bestämmelser som antagits.

2003/0331 (CNS)

Förslag till RÅDETS DIREKTIV om ändring av direktiv 2003/49/EG om ett gemensamt system för beskattning av räntor och royalties som betalas mellan närstående bolag i olika medlemsstater

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 94 i detta,

med beaktande av kommissionens förslag [15],

[15] EUT C [...], [...], s. [...].

med beaktande av Europaparlamentets yttrande [16],

[16] EUT C [...], [...], s. [...].

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande [17], och

[17] EUT C [...], [...], s. [...].

av följande skäl:

(1) I direktiv 2003/49/EG finns inget uttryckligt krav på att den som har rätt till ränta eller royalty måste bli beskattad för denna betalning. För att se till att direktivets mål uppnås är det nödvändigt att införa ett sådant krav, så att direktiv 2003/49/EG inte omfattar de fall där den mottagna räntan eller royaltyn inte beskattas.

(2) Vissa typer av företag tas inte upp i förteckningen i bilagan till direktiv 2003/49/EG, trots att de har skatterättslig hemvist i en medlemsstat och är skyldiga att betala bolagsskatt där.

(3) Europabolag eller SE-bolag, som bildats enligt rådets förordning (EG) nr 2157/2001 av den 8 oktober 2001 om stadga för europabolag [18] och rådets direktiv 2001/86/EG av den 8 oktober 2001 om komplettering av stadgan för europabolag vad gäller arbetstagarinflytande [19], utgör publika aktiebolag som liknar andra rättsliga företagsformer som redan omfattas av direktiv 2003/49/EG. För tydlighetens skull bör Europabolag tas upp i förteckningen i bilagan till direktiv 2003/49/EG.

[18] EGT L 294, 10.11.2001, s. 1.

[19] EGT L 294, 10.11.2001, s. 22.

(4) Europeiska kooperativa föreningar (SCE-föreningar), som bildats enligt rådets förordning (EG) nr 1435/2003 av den 22 juli 2003 om stadga för europeiska kooperativa föreningar (SCE-föreningar) [20] och rådets direktiv 2003/72/EG av den 22 juli 2003 om komplettering av stadgan för europeiska kooperativa föreningar med avseende på arbetstagarinflytande [21], utgör kooperativa bolag som liknar andra rättsliga former av kooperativ som föreslås omfattas av direktiv 2003/49/EG. Följaktligen bör Europeiska kooperativa föreningar tas upp i förteckningen i bilagan till direktiv 2003/49/EG. För tydlighetens skull bör den bilagan ersättas.

[20] EUT L 207, 18.8.2003, s. 1.

[21] EUT L 207, 18.8.2003, s. 25.

(5) Direktiv 2003/49/EG bör ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Direktiv 2003/49/EG ändras på följande sätt:

1) I artikel 1 skall punkt 1 ersättas med följande:

"1. Betalningar av ränta eller royalty som uppkommer i en medlemsstat skall undantas från varje form av skatt som påförs sådana betalningar i denna stat, oavsett om den tas ut vid källan eller genom taxering, under förutsättning att den som har rätt till räntan eller royaltyn är ett bolag i en annan medlemsstat, eller ett fast driftställe som är beläget i en annan medlemsstat och tillhör ett bolag i en medlemsstat, och faktiskt beskattas för räntan eller royaltyn i den andra medlemsstaten."

2) Bilagan skall ersättas med texten i bilagan till det här direktivet.

Artikel 2

1. Medlemsstaterna skall sätta i kraft de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv senast den 31 december 2004. De skall genast överlämna texterna till de bestämmelserna till kommissionen tillsammans med en jämförelsetabell för de bestämmelserna och bestämmelserna i det här direktivet.

När en medlemsstat antar dessa bestämmelser skall de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen skall göras skall varje medlemsstat själv utfärda.

2. Medlemsstaterna skall till kommissionen överlämna texterna till centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.

Artikel 3

Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 4

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den

På rådets vägnar

Ordförande

BILAGA

"BILAGA

Förteckning över de slag av bolag som avses i artikel 3 a

a) Bolag som enligt belgisk rättsordning kallas "société anonyme"/"naamloze vennootschap", "société en commandite par actions"/"commanditaire vennootschap op aandelen", "société privée à responsabilité limitée"/"besloten vennootschap met beperkte aansprakelijkheid", "société coopérative à responsabilité limitée"/"coöperatieve vennootschap met beperkte aansprakelijkheid" eller "société coopérative à responsabilité illimitée"/"coöperatieve vennootschap met onbeperkte aansprakelijkheid" samt offentliga företag som antagit någon av de ovannämnda associationsformerna.

b) Bolag som enligt dansk rättsordning kallas "aktieselskab" eller "anpartsselskab". Andra enligt bolagsskattelagen skattepliktiga bolag, i den utsträckning deras beskattningsbara inkomst beräknas och beskattas enligt de allmänna skatterättsliga bestämmelserna för "aktieselskaber".

c) Bolag som enligt tysk rättsordning kallas "Aktiengesellschaft", "Kommanditgesellschaft auf Aktien", "Gesellschaft mit beschränkter Haftung", "bergrechtliche Gewerkschaft", "Versicherungsverein auf Gegenseitigkeit", "Erwerbs- und Wirtschaftsgenossenschaft" eller "Betrieb gewerblicher Art von juristischen Personen des öffentlichen Rechts".

d) Bolag som enligt grekisk rättsordning kallas "ávþvõìç åôáéñåßá" eller "åôáéñåßá ðåñéùñéóìÝvçò åõèývçò (Å.Ð.Å.)".

e) Bolag som enligt spansk rättsordning kallas "sociedad anónima", "sociedad comanditaria por acciones" eller "sociedad de responsabilidad limitada" samt offentligrättsliga organ som fungerar enligt privaträttsliga regler.

f) Bolag som enligt fransk rättsordning kallas "société anonyme", "société en commandite par actions", "société à responsabilité limitée", "société par actions simplifiée", "société d'assurance mutuelle", "caisse d'épargne et de prévoyance", "société civile", som automatiskt omfattas av bolagsskatt, "coopérative" eller "union de coopératives" samt industriella och affärsdrivande offentliga organ och företag.

g) Bolag som bildats enligt irländsk rätt eller som i irländsk rätt betraktas som bestående bolag, organ som registrerats enligt Industrial and Provident Societies Act, "building societies" som bildats enligt Building Societies Acts samt "trustee savings banks" i den mening som avses i Trustee Savings Banks Act från 1989.

h) Bolag som enligt italiensk rättsordning kallas "società per azioni", "società in accomandita per azioni", "società a responsibilità limitata", "società cooperative" eller "società per mutua assicurazione" samt privata och offentliga entiteter vars verksamhet helt och hållet eller huvudsakligen är av kommersiell karaktär.

i) Bolag som enligt luxemburgsk rättsordning kallas "société anonyme", "société en commandite par actions", "société à responsabilité limitée", "société coopérative", "société coopérative organisée comme une société anonyme", "association d'assurances mutuelles", "association d'épargne-pension" eller "entreprise de nature commerciale, industrielle ou minière de l'Etat, des communes, des syndicats de communes, des établissements publics et des autres personnes morales de droit public".

j) Bolag som enligt nederländsk rättsordning kallas "naamloze vennootschap", "besloten vennootschap met beperkte aansprakelijkheid", "open commanditaire vennootschap", "coöperatie", "onderlinge waarborgmaatschappij", "fonds voor gemene rekening", "vereniging op coöperatieve grondslag" eller "vereniging welke op onderlinge grondslag als verzekeraar of kredietinstelling optreedt".

k) Bolag som enligt österrikisk rättsordning kallas "Aktiengesellschaft", "Gesellschaft mit beschränkter Haftung", "Versicherungsverein auf Gegenseitigkeit", "Erwerbs- und Wirtschaftsgenossenschaft", "Betrieb gewerblicher Art von Körperschaften des öffentlichen Rechts" eller "Sparkasse".

l) Enligt portugisisk rättsordning bildade handelsrättsliga bolag, civilrättsliga bolag i kommersiell form, kooperativ och offentliga företag.

m) Bolag som enligt finsk rättsordning kallas "osakeyhtiö/aktiebolag", "osuuskunta /andelslag", "säästöpankki/sparbank" eller "vakuutusyhtiö/försäkringsbolag".

n) Bolag som enligt svensk rättsordning kallas "aktiebolag", "ekonomisk förening", "sparbank" eller "ömsesidigt försäkringsbolag".

o) Bolag som bildats enligt lagstiftningen i Förenade kungariket.

z) Bolag som bildats enligt rådets förordning (EG) nr 2157/2001 av den 8 oktober 2001 om stadga för europabolag och rådets direktiv 2001/86/EG av den 8 oktober 2001 om komplettering av stadgan för europabolag vad gäller arbetstagarinflytande, och kooperativ som bildats enligt rådets förordning (EG) nr 1435/2003 av den 22 juli 2003 om stadga för europeiska kooperativa föreningar (SCE-föreningar) och rådets direktiv 2003/72/EG av den 22 juli 2003 om komplettering av stadgan för europeiska kooperativa föreningar med avseende på arbetstagarinflytande."

FINANSIERINGSÖVERSIKT

Detta förslag till rådets direktiv har inga finansiella konsekvenser för gemenskapens budget.

KONSEKVENSANALYS FÖRSLAGETS KONSEKVENSER FÖR FÖRETAG, SÄRSKILT SMÅ OCH MEDELSTORA FÖRETAG

Beteckning på förslaget

Förslag till rådets direktiv om ändring av direktiv 2003/49/EG av den 3 juni 2003 om ett gemensamt system för beskattning av räntor och royalties som betalas mellan närstående bolag i olika medlemsstater

Dokumentets referensnummer

Förslaget

1. Varför krävs, med beaktande av subsidiaritetsprincipen, gemenskapslagstiftning på detta område och vilka är förslagets huvudsyften?

Genom förslaget uppdateras och förbättras ett redan befintligt rådsdirektiv (2003/49/EG av den 3 juni 2003 om ett gemensamt system för beskattning av räntor och royalties som betalas mellan närstående bolag i olika medlemsstater). De tre ändringarna i förslaget bidrar till att direktivets mål uppnås, särskilt genom att på nytt fastlägga principen att direktivets förmåner endast skall beviljas när räntor och royalty beskattas en gång i en medlemsstat. Dessutom utsträcks direktivets räckvidd till att omfatta hittills inte täckta företagsformer samtidigt som det klargörs att direktivet skall tillämpas på Europabolag och europeiska kooperativa föreningar.

Konsekvenser för företagen

2. Vilka kommer att påverkas av förslaget?

- Vilka branscher?

- Vilken typ av företag med avseende på företagsstorlek (vilken är andelen små och medelstora företag)?

- Återfinns dessa företag inom särskilda geografiska områden i gemenskapen?

I jämförelse med den nuvarande situationen enligt rådets direktiv 2003/49/EG av den 3 juni 2003 om ett gemensamt system för beskattning av räntor och royalties som betalas mellan närstående bolag i olika medlemsstater innebär förslaget att direktivets räckvidd utsträcks till att omfatta de företagsformer som läggs till i bilagan till direktivet. Förslaget har inga särskilda verkningar för bestämda branscher eller företagsstorlekar och inte heller särskilda geografiska områden.

3. Vad måste företagen göra för att följa förslaget?

Näringslivet åläggs inga nya skyldigheter och drabbas inte av några nya fullgörandekostnader.

4. Vilka ekonomiska verkningar väntas förslaget få

- för sysselsättningen,

- för investeringar och nyföretagande, och

- för företagens konkurrenskraft?

Genom förslaget förbättras tillämpningen av rådets direktiv 2003/49/EG av den 3 juni 2003. Detta kommer att förstärka de positiva effekterna för gränsöverskridande investeringar, företags konkurrenskraft och sysselsättning.

5. Innehåller förslaget åtgärder för att ta hänsyn till de små och medelstora företagens särskilda situation (inskränkningar eller skillnader i kraven osv.)?

Som det klargörs i direktivets första skäl vid antagandet i juni 2003 skall direktivet endast tillämpas på betalningar av ränta eller royalty från ett bolag till ett närstående bolag som är etablerat i en annan medlemsstat, om det senare bolaget omfattas av bolagsskatt. Även om flertalet små och medelstora företag inte är organiserade som bolag som omfattas av bolagsskatt i sin medlemsstat, kommer de företag som är det att kunna dra nytta av den föreslagna utvidgningen av direktivets räckvidd.

Samråd

6. Förteckning över de organisationer som konsulterats och redogörelse för deras viktigaste synpunkter.

Med tanke på den tekniska karaktären hos förslaget till ändring av ett nyligen antaget direktiv ansågs det inte meningsfullt att återigen konsultera de organisationer som framförde synpunkter på det ursprungliga direktivet. I sina synpunkter på det ursprungliga förslaget har dessa organisationer redan förespråkat bredast möjliga räckvidd. Det förekom dock diskussioner mellan företrädare från medlemsstaternas skatteförvaltningar och kommissionen.

När det gäller Europabolag och europeiska kooperativa föreningar utgör förslaget delvis ett svar på de synpunkter som uttryckts vid samrådet med näringslivets och industrins företrädare i fråga om dessa två företagsformer.