ft* ft ft ft 
ft ft 
ft ft 
ft^ft EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 29.05.1998 
KOM(1998) 343 slutlig 
Förslag till 
RÅDETS FÖRORDNING (EG) 
om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av rep av 
syntetfibrer med ursprung i Indien och om slutgiltigt uttag av den 
preliminära antidumpningstullen 
(framlagt av kommissionen) 

MOTIVERING 
1. Den 8 januari 1998 införde kommissionen preliminära antidumpningstullar på 53,0 
% och 82,0 % på import av rep av syntetfibrer med ursprung i Indien. 
2. Kommissionen fortsatte därefter att inhämta alla uppgifter som ansågs nödvändiga 
för dess slutgiltiga avgöranden. De viktigaste slutsatserna anges här nedan. 
3. Nödvändiga ändringar av dumpningsmarginalerna gjordes, med beaktande av 
tilläggsuppgifter från den berörde samarbetsvillige exportören. 
4. Beträffande skada och orsakssamband var slutsatsen i huvudsak att 
gemenskapsindustrin, mellan 1993 och perioden 1 juli 1996-31 maj 1997, utsatts för 
ett stark nedåtriktat tryck på försäljningspriserna och fått vidkännas en betydande 
minskning av vinsterna i förening med förlust av marknadsandel. Detta sammanföll 
med en betydande ökning i volym och marknadsandel för rep av syntetfibrer med 
ursprung i Indien, till priser som befanns vara de lägsta på marknaden och som 
underskred gemenskapsindustrins priser. 
5. Beträffande uppskattningen av den totala volymen av den import som dumpats i 
gemenskapen gjordes en mindre revidering till följd av uppgifter som lämnats av 
den samarbetsvillige exportören. Denna revidering påverkade emellertid inte 
kommissionens slutsatser rörande skada och orsakssamband. 
6. Beträffande gemenskapens intresse konstaterades att det inte fanns några tvingande 
skäl för att inte införa slutgiltiga åtgärder. 
7. Eftersom nivån för undanröjande av skada är lägre än de konstaterade 
dumpningsmarginalerna, bör den slutgiltiga tullen i enlighet med artikel 9 (4) i 
rådets förordning (EG) nr 384/96 grundas på den lägre nivån. På grundval av detta 
föreslås att slutgiltiga antidumpningstullar infors på import av rep av syntetfibrer 
med ursprung i Indien enligt följande: 
- Garware Wall Ropes Ltd: 53,0 % 
- Andra tillverkare: 82,0 % 
8. En majoritet av medlemsstaterna i den rådgivande kommittén för 
antidumpningsfrågor tillstyrkte införandet av slutgiltiga åtgärder. 
A. 
RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 
av den 
om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av rep av 
•syntetfibrer med ursprung i Indien och om slutgiltigt uttag av den 
preliminära antidumpningstullen 
EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE 
med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, 
med beaktande av rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om 
skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska 
gemenskapen 1, särskilt artikel 9.4 i denna, 
med beaktande av det förslag som lagts fram av kommissionen efter samråd med 
rådgivande kommittén, och 
med beaktande av följande: 
A. PRELIMINÄRA ÅTGÄRDER 
(1) Genom kommissionens förordning (EG) nr 18/98^ (i det följande kallad 
"förordningen om preliminär antidumpningstull") infördes en preliminär 
•EGT L 56, 6.3.1996, s.l. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 2331/96 (EGT L 317, 
6.12.1996, s.l). 
2 EGT L 4, 8.1.1998, s. 28. 
- 1 
antidumpningstull på import av rep av syntetfibrer enligt KN-nummer 5607 49 
11, 560749 19, 5607 50 11 och 5607 50 19 med ursprung i Indien. 
B. EFTERFÖLJANDE FÖRFARANDE 
(2) Efter införandet av den preliminära antidumpningstullen har ett antal berörda 
parter lämnat skriftliga synpunkter. 
(3) Den ende samarbetsvillige indiske exportören, Garware-Wall Ropes Ltd, 
begärde att få bli hörd, vilket beviljades. 
(4) Kommissionen fortsatte att inhämta och kontrollera alla uppgifter som ansågs 
nödvändiga för dess slutgiltiga avgöranden. 
(5) Parterna underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden som1 
låg till grund för avsikten att rekommendera införande av en slutgiltig 
antidumpningstull och uttag av de belopp för vilka säkerhet ställts i form av 
den preliminära antidumpningstullen. Parterna gavs också en tidsfrist inom 
vilken de kunde lämna synpunkter efter utlämnandet av dessa uppgifter. 
(6) Parternas muntliga och skriftliga synpukter togs under övervägande och 
beaktades i de slutgiltiga avgörandena då så bedömdes lämpligt. 
2-
C SKÄL FÖR ATT INLEDA FÖRFARANDET 
(7) Den samarbetsvillige indiske exportören framförde ånyo sina invändningar mot 
förfarandets inledande. 
Denna fråga togs dock upp redan i punkt 1 i förordningen om preliminär 
antidumpningstull. Det bör i detta sammanhang observeras att inlagan från 
den indiske exportören inte innehöll bevis eller argument ägnade att 
vederlägga slutsatserna i punkt 1 i förordningen om preliminär 
antidumpningstull. 
D. PRODUKT SOM ÄR FÖREMÅL FÖR UNDERSÖKNING OCH 
LIKADAN PRODUKT 
(8) Då inga nya uppgifter framkommit bekräftas de preliminära slutsatser som 
framgår av punkt 7-9 i förordningen om preliminär antidumpningstull. 
E. DUMPNING 
1. Normalvärde ' 
(9) Den samarbetsvillige exporterande tillverkaren hävdade och kunde påvisa att 
den tillverkningskostnad som hade använts för att undersöka huruvida den 
inhemska försäljningen skedde vid normal handel omfattade 
försäljningsrabatter vilka redovisats som försäljningskostnader, medan de 
priser på hemmamarknaden som beaktats i detta sammahang inte omfattade 
dessa rabatter. Kommissionen godtog detta påstående och justerade 
följaktligen såväl det konstruerade normalvärdet som det normalvärde som 
grundats på priserna på hemmamarknaden. 
(10) De övriga slutsatserna i punkt 10-12 i förordningen om preliminär 
antidumpningstull rörande fastställande av normalvärdet bekräftas. 
-3-
2. Exportpris 
(11) Då inga nya uppgifter framkommit bekräftas slutsatserna i punkt 13 i 
förordningen om preliminär antidumpningstull. 
3. Jämförelse 
(12) Den samarbetsvillige exporterande tillverkaren hävdade att den metod som 
kommissionen använt vid justering för tullrestitution inte återspeglade den 
tull som betalades för den berörda produkten vid försäljning på 
hemmamarknaden. Tillverkaren hävdade att kommissionen inte borde ha 
fastställt justeringen för tullrestitution på grundval av omsättningen på 
hemmamarknaden av den berörda produkten, utan på grundval av den 
kvantitet som såldes på hemmamarknaden. Efter ytterligare utredning 
godtogs denna invändning och gjordes motsvarande ändringar av 
beräkningarna. 
(13) Det samarbetsvilliga företaget framställde ånyo sina krav på justering för den 
inhemska marknadens infrastruktur och för olikheter i de fysiska 
egenskaperna hos produkter som exporteras och de som säljs på 
hemmamarknaden. Företaget ingav dock ingen ny bevisning till stöd för sin 
begäran, varför slutsatserna i punkt 15 i förordningen om preliminär tull 
bekräftas. 
(14) Vad gäller kreditkostnader gjorde det samarbetsvilliga företaget, som redan i 
det preliminära förfarandet beviljats justering för kreditkostnader som hade 
direkt samband med försäljningen på hemmamarknaden, gällande att 
kommissionen borde ha beviljat ytterligare justering med hänsyn till 
ränteskillnaderna vid finansiering av rörelsekapital vid export och vid 
försäljning på hemmamarknaden. Denna begäran kunde inte godtas eftersom 
företaget inte kunde ge korrekta sifferuppgifter om dessa skillnader och inte 
heller kunde visa hur dessa skillnader skulle kunna ha påverkat prisernas 
jämförbarhet. Det bör i detta sammanhang noteras att skillnader i 
kostnaderna vid exportförsäljning respektive försäljning på den inhemska 
marknaden inte i sig är grund för justering i enlighet med artikel 2.10 k i 
förordning (EG) nr 384/96 (i det följande kallad "grundförordningen"). 
4. Dumpningsmarginal 
(15) Då inga nya argument framförts rörande den metod som använts för att 
beräkna dumpningsmarginalen bekräftas den metod som beskrivs i 
punkterna 16 och 17 i förordningen om preliminär antidumpningstull. De 
sålunda beräknade dumpningsmarginalerna är som följer: 
- Med beaktande av de ovan nämnda ändringarna av beräkningarna är den 
slutgiltiga dumpningsmarginalen för den samarbetsvillige exporterande 
tillverkaren, uttryckt i procent av priset fritt gemenskapens gräns före tull, 
87,5 %. 
i' 
- Den slutgiltiga dumpningsmarginal som fastställts för indiska exporterande 
tillverkare som inte varit samarbetsvilliga vid denna undersökning är, 
uttryckt i procent av priset fritt gemenskapens gräns före tull, 243 %. 
F. GEMENSKAPSINDUSTRIN 
(16) Då inga nya uppgifter framkommit bekräftas de preliminära slutsatser som 
framgår av punkt 18 i förordningen om preliminär antidumpningstull. 
-5-
G. SKADA 
1. Stickprov 
(17) Den samarbetsvillige indiske exportören invände mot det urval av 
gemenskapstillverkare som kommissionen gjort för undersökningen om 
skada och anförde som grund för invändningen att urvalet var ett annat än 
det som använts i det föregående förfarandet rörande import av rep av 
syntetfibrer med ursprung i Indien, vilket avslutades utan att några åtgärder 
vidtogs. Exportören gjorde gällande att användandet av ett annat stickprov av 
gemenskapsproducenter skullegöra att analysen blev förvrängd eftersom 
kommissionen inte skulle kunna bedöma vilken grad av skada som vållats 
gemenskapsindustrin i detta förfarande i förhållande till skadan i den 
föregående undersökningen. 
(18) Den indiske exportören gjorde vidare gällande att fyra företag i stickprovet 
inte borde ha tagits med i undersökningen av skada samt att övriga 
gemenskapstillverkare i stickprovet inte skulle vara representativa för 
gemenskapsindustrin om dessa företag uteslöts. Den indiske exportören 
gjorde gällande att ett av de fyra företagens verksamhet störts på ett allvarligt 
sätt genom en brand som förstört dess tillverkningsanläggning och att 
eventuell skada som vållats detta företag skulle bero på denna händelse. Han 
hävdade vidare att ett av de andra företagen inte tillhandahållit fullständiga 
uppgifter om sin försäljning. Den indiske exportören hävdade slutligen att 
två av företagen i stickprovet i huvudsak tillverkade högkvalitetsrep för 
fritidsändamål vilka inte kunde anses konkurrera med de produkter som de 
indiska exportörerna säljer i gemenskapen, dvs. enkla typer av standardrep i 
de lägre marknadssegmenten. 
(19) Stickprovet av gemenskapstillverkare i denna undersökning gjordes på 
grundval av tillverkning, försäljning och geografiskt läge, dvs. enligt samma 
metod som i det föregående förfarandet, vilken inte har ifrågasatts. Det bör 
noteras att vissa av de företag som valdes ut i det föregående förfarandet inte 
längre tillverkade den berörda produkten då det nu aktuella förfarandet 
-6-
inleddes. Företagen i stickprovet stod för 47 % av gemenskapsindustrins 
tillverkning och 44 % av gemenskapsindustrins försäljning av den berörda 
produkten på gemenskapsmarknaden under undersökningsperioden. För 
övrigt omfattade stickprovet såväl stora som små företag och tillverkare från 
flera medlemsstater. Dessa företag är därför representativa för 
gemenskapsindustrin på det sätt som avses i artikel 17 i grundförordningen. 
(20) Beträffande de påståenden som gjorts om vissa företag som ingick i 
stickprovet konstaterades att ett av företagen faktiskt hade drabbats av en 
brand. Företagets tillverkningsanläggningar hade dock inte skadats, och 
verkningarna av branden såvitt gäller företagets finansiella resultat kunde 
avläsas i företagets bokföring och uteslöts på vederbörligt sätt vid 
fastställandet av slutsatserna i skadefrågan. Vad gäller det andra företaget 
som exportören nämnde och påståendet att detta inte skulle ha tillhandahållit 
fullständiga uppgifter bör påpekas att detta företag lämnat alla de 
upplysningar som begärts under undersökningen. Vad slutligen gäller 
påståendet om att två företag tillverkar högkvalitetsrep för fritidsändamål 
kan noteras att dessa rep omfattas av definitionen på den berörda produkten i 
detta förfarande. Dessutom konstaterades att dessa två företag hade en 
betydande tillverkning av standardrep som är direkt jämförbara med dem 
som den indiske exportören säljer. 
Kommissionen bedömer det därför vara fullt berättigat att ta med de nämnda 
gemenskapstillverkarna i stickprovet. 
2. Förbrukning i gemenskapen 
(21) Vid fastställandet av den sammanlagda synliga förbrukningen på 
gemenskapsmarknaden lades gemenskapstillverkarnas sammanlagda 
försäljning till importen till gemenskapen. 
(22) Som närmare framgår av punkt 23 fastställdes importvolymen, för de 
slutgiltiga slutsatserna, på grundval av uppgifter från Eurostat. Detta ledde 
-7-
till en ändring av förbrukningsuppgifterna för den granskade perioden (dvs. 
mellan 1993 och den 31 maj 1997). På denna grundval ökade förbrukningen 
i gemenskapen från 21 820 ton 1993 till 26 325 ton 1995; förbrukningen 
förblev därefter förhållandevis stabil och nådde 26 773 ton under 
undersökningsperioden, vilket motsvarar en ökning på totalt 23 % under den 
granskade perioden. 
3. Den dumpade importens volym och marknadsandel 
(23) Omfattningen av importen med ursprung i Indien fastställdes i det 
preliminära skedet på grundval av uppgifter om försäljning för export till 
gemenskapen vilka tillhandahölls av de samarbetsvilliga indiska 
exportörerna och kontrollerades av kommissionen. 
Efter införandet av de preliminära åtgärderna invände den samarbetsvillige 
indiske exportören mot de fastställda importuppgifterna. Han gjorde gällande 
att en del av försäljningen för export till gemenskapen inte övergått till fri 
omsättning i gemenskapen utan lagrats i tullupplag på gemenskapens 
territorium, delvis för vidare exportförsäljning till sjögående skepp, utan 
tullbehandling. Exportören begärde därför att den indiska importens volym 
och marknadsandel inte skulle fastställas på grundval av de uppgifter om 
försäljningsvolym som han själv anmält till kommissionen utan på grundval 
av statistikuppgifter från Eurostat. 
(24) Kommissionen undersökte denna fråga. Den samarbetsvillige indiske 
exportörens uppgifter om sålda kvantiteter i gemenskapen översteg Eurostats 
uppgifter om importerade kvantiteter, särskilt för 1996 och under 
undersökningsperioden. I det preliminära skedet var ingen importör villig att 
samarbeta i undersökningen och kommissionen grundade sina slutsatser på 
de uppgifter som lämnades av den indiske exportören; efter införandet av de 
preliminära åtgärderna tillhandahöll ett antal importörer uppgifter till 
-8-
kommissionen av vilka det framgick att, under undersökningsperioden, visst 
gods söm köpts från den samarbetsvillige indiske exportören faktiskt inte 
övergått till fri omsättning på gemenskapsmarknaden. 
Under dessa förhållanden förefaller Eurostat vara en mer tillförlitlig 
informationskälla vid fastställandet av volymen på den indiska importen 
under den granskade perioden än den samarbetsvillige indiske exportörens 
uppgifter om exporterade kvantiteter. Det konstaterades dock att en del av 
den volym som lagrats i tullupplag på gemenskapens territorium under 
undersökningsperioden ännu inte sålts vidare och att möjligheten därför 
fanns att detta gods skulle kunna övergå till fri omsättning inom 
gemenskapen till mycket låga priser. 
Det bör under alla omständigheter noteras att såväl Eurostats uppgifter som 
den försäljningsvolym som rapporterats av den samarbetsvillige indiske 
exportören tyder på samma tendens till ökning av såväl volym som 
marknadsandel för importen från Indien under den granskade perioden. Den 
reviderade volymen dumpad import ökade med 107 % mellan 1993 och 
undersökningsperioden (från 440 ton 1993 till 1089 ton 1995, följt av en 
minskning till 911 ton under undersökningsperioden). Marknadsandelen för 
denna import ökade från 2 % 1993 till 4,1 % 1995 och minskade sedan till 
3,4 % under undersökningsperioden. Denna relativa minskning efter 1995 
sammanföll med det föregående antidumpningsförfarandet avseende denna 
produkt. 
4. Priser för den dumpade importen 
(25) Beträffande fastställandet av prisunderskridande avgavs följande synpunkter. 
(26) Den samarbetsvillige indiske exportören hävdade att prisunderskridandet inte 
borde ha fastställts på grundval av den detaljerade förteckning över 
exportförsäljning som han försett kommissionen med eftersom en betydande 
del av denna exportförsäljning inte övergått till fri omsättning i 
gemenskapen. Exportören hävdade att man istället borde ha använt de 
genomsnittliga Eurostatpriserna. Samma sak hävdades beträffande 
fastställandet av skademarginalen, vilken grundades på samma exportpriser 
som de som använts för bedömningen av prisunderskridande. 
Enligt tillgängliga uppgifter (Eurostat) övergick emellertid ca 70 % av den 
totala volymen av den indiska exportörens försäljning till gemenskapen 
under undersökningsperioden till fri omsättning i gemenskapen. Priserna för 
denna exportförsäljning, vilka kontrollerades av kommissionen, bedömdes 
därför vara representativa för de faktiska priserna för den berörda importen 
till gemenskapen. Dessutom kunde det inte konstateras någon skillnad i 
exportpris mellan enskilda transaktioner, oavsett om de berörda varorna var 
avsedda för fri omsättning eller inte. 
Genomsnittspriser på grundval av Eurostats uppgifter skulle för övrigt inte, 
med hänsyn till att definitionen på den berörda produkten omfattar olika slag 
av rep, ha medgivit en riktig prisjämförelse eftersom dessa priser skulle ha 
bestått av genomsnittliga värden för rep av mycket olika slag. 
Invändningen ansågs därför sakna grund. 
« 
Det gjordes vidare gällande att transaktioner rörande exportförsäljning av 
stora förtöjningsrep av polypropen under alla omständigheter borde undantas 
från bedömningarna av prisunderskridande och av nivån för undanröjande av 
skada, eftersom rep av dessa slag såldes endast till sjögående fartyg och 
därför aldrig övergick till fri omsättning i gemenskapen. 
Det konstaterades emellertid att en stor del av de rep av dessa slag som 
exporterats från Indien till gemenskapen under undersökningsperioden 
sedermera övergått till fri omsättning i gemenskapen. Dessutom erhöll 
kommissionen inte tillräckliga uppgifter för att, bland alla 
exporttransaktioner rörande rep av denna typ, kunna identifiera de 
transaktioner som lett till att rep senare övergått till fri omsättning i 
gemenskapen. Detta argument kunde därför inte beaktas. 
10-
(27) Den samarbetsvillige indiske exportören gjorde också gällande att den metod 
som kommissionen hade använt vid fastställandet av underskridande- och 
skademarginalerna för att skilja mellan de olika typer av rep av syntetfibrer 
som såldes på gemenskapsmarknaden inte innebar att skillnaderna mellan 
varor av högt respektive lågt värde till fullo beaktades. 
Det bör i detta sammahang noteras att den metod som användes gjorde det 
möjligt att skilja mellan repen på grundval av det slags råvara som använts, 
antal parter, repets diameter och dess konstruktion (flätat eller tvinnat). 
Dessa kriterier befanns utgöra de främsta tydliga och objektiva kriterierna på 
grundval av vilka såväl gemenskapstillverkarna i stickprovet som den 
berörde indiske exportören fastställer priset för den berörda produkten. 
Det tillvägagångssätt som användes i det preliminära skedet för att 
konstatera prisunderskidande användes därför också för de slutgiltiga 
avgörandena. 
(28) På denna grundval konstaterades, som framgått redan av punkt 24 i 
förordningen om preliminär antidumpningstull, att 
prisunderskridandemarginalerna, uttryckta i procent av 
gemejnskapsindustrins genomsnittliga försäljningspriser för jämförbara 
produkttyper, under undersökningsperioden varierade mellan 0 % och 38 %, 
med ett totalt vägt genomsnitt på 16 %. 
5. Gemenskapsindustrins situation 
(29) Den samarbetsvillige indiske exportören gjorde gällande att nedgången i 
sysselsättningen som konstaterades under den granskade perioden inte kunde 
utgöra en indikation på skada, eftersom den kompenserades genom en 
ökning av produktiviteten. Det gjordes också gällande att det framgår av 
kommissionens slutsatser i det föregående förfarandet rörande import av rep 
av syntetfibrer med ursprung i Indien att minskningar av sysselsättningen 
fram till 1995 berodde på andra faktorer än dumpad indisk import. 
-11 -
Det bör erinras om att, i enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen, ingen 
enskild faktor nödvändigtvis behöver vara avgörande vid fastställandet av 
den dumpade importens verkan på gemenskapsindustrins situation. 
Det förnekas inte att nedgången i sysselsättningen i början av 1990-talet kan 
ha berott på andra faktorer än dumpad import, till exempel omstrukturering 
av näringen. Det bör dock också noteras att sysselsättningen, efter en mindre 
ökning under 1996, åter var på nedåtgående under undersökningsperioden. 
Trots produktivitetsökningen under den granskade perioden drabbades 
gemenskapsindustrin av en betydande förlust av marknadsandel samtidigt 
som då förbrukningen i gemenskapen ökade med 23 %. Vidare kunde en 
betydande försämring av gemenskapsindustrins finansiella resultat 
konstateras från 1995 och framåt, vilket ledde till en vägd genomsnittlig 
förlust på -7,1 % av nettoförsäljningen under undersökningsperioden; 
gemenskapsindustrin utsattes också för ett betydande pristryck från den 
indiska importen under den granskade perioden med prisunderskridande på 
upp till 38 % under undersökningsperioden. 
, 6. Slutsats om skada 
i' 
(30) Då det inte framförts några andra argument rörande gemenskapsindustrins 
situation och med beaktande av det ovan sagda bekräftas slutsatsen enligt 
punkt 25-35 i förordningen om preliminär tull att gemenskapsindustrin 
vållats väsentlig skada enligt artikel 3.1 i grundförordningen. 
12 
H. VÅLLANDE AV SKADA 
1. Den dumpade importens verkan 
(31) Den samarbetsvillige indiske exportören gjorde gällande att eventuell 
väsentlig skada som vållats gemenskapsindustrin inte kunde tillskrivas 
import med ursprung i Indien. Följande argument framfördes: 
(32) Gemenskapstillverkarnas sammanlagda förlust av marknadsandel berodde 
inte på import med ursprung i Indien utan på att gemenskapstillverkarna 
ändrat inriktning mot tillverkning av specialrep med högre förädlingsvärde, 
avsedda främst för exportmarknaden. Det hävdades att tillverkarna på detta 
sätt skapade ett tomrum i utbudet av enkla standardrep på 
gemenskapsmarknaden, vilket fylldes av, bland annat, import från Indien. 
Det hävdades dessutom att gemenskapstillverkarna under alla 
omständigheter inte hade tillräcklig tillverkningskapacitet för att kunna 
tillfredsställa den ökande efterfrågan på gemenskapsmarknaden. 
Även om det konstaterats att gemenskapsindustrin faktiskt höll på att bygga 
upp tillverkningen av rep i ett de marknadssegmenten vad gäller 
förädlingsvärde och specialisering, bestod större delen av 
gemenskapsindustrins tillverkning vid slutet av undersökningsperioden 
fortfarande av enklare standardrep. 
Vidare undersökte kommissionen hur exporten utvecklats under den 
granskade perioden för gemenskapstillverkarna i stickprovet. Det 
konstaterades att volymen förblev stabil mellan 1993 och 
undersökningsperioden, cirka 1 900 ton, motsvarande cirka 15 % av den 
sammanlagda tillverkningen för företagen i stickprovet. 
Tillverkningskapaciteten för hela gemenskapsindustrin översteg den 
sammanlagda förbrukningen i gemenskapen under den granskade perioden 
(under undersökningsperioden var den sammanlagda förbrukningen 26 700 
ton och den sammanlagda kapaciteten 36 000 ton). 
13-
Gemenskapsindustrins förlust av marknadsandel kunde därför inte tillskrivas 
en ökning av exportförsäljningen, otillräckligt utbud av enklare standardrep 
eller otillräcklig tillverkningskapacitet. 
(33) Vad gäller minskningen av gemenskapsindustrins lönsamhet mellan 1995 
och undersökningsperioden hävdade den samarbetsvillige indiske exportören 
att minskningen av råvarupriset mellan 1995 och undersökningsperioden 
borde ha medfört ökad lönsamhet för gemenskapstillverkarna under denna 
period. Han gjorde därför gällande att en eventuell minskning av 
lönsamheten under denna period berodde på ökade allmänna omkostnader, 
särskilt avskrivningar och räntekostnader, till följd av gemenskapsindustrins 
betydande investeringar. Det hävdades att den minskade lönsamheten, under 
alla omständigheter, inte kunde bero på importen från Indien vilken 
minskade mellan 1995 och undersökningsperioden. 
Det konstaterades att det genomsnittliga råvarupriset sjönk med cirka 11 % 
mellan 1995 och undersökningsperioden. Med hänsyn till att råvaran står för 
cirka 50 % av de totala tillverkningskostnaderna för den berörda produkten 
gjorde denna minskning av råvarukostnaderna det möjligt för 
gemenskapstillverkarna att minska sina tillverkningskostnader med 5 %. 
Geménskapstillverkarnas genomsnittliga försäljningspris sjönk dock, under 
starkt pristryck från importen från Indien, med 16 % under samma period. 
Vad vidare gäller vilken verkan gemenskapsindustrins investeringar haft på 
lönsamheten befanns att dessa haft en marginell effekt på 
gemenskapstillverkarnas tillverkningskostnader under den granskade 
perioden, i huvudsak därför att de kostnader som är förknippade med dessa 
nya investeringar kompenserades genom ökad produktivitet och genom en 
generell minskning av andra allmänna kostnader och 
administrationskostnader. 
Det bör slutligen noteras att importen från Indien ökade som helhet med 107 
% under den granskade perioden, trots den svaga minskningen av importen 
från Indien mellan 1995 och undersökningsperioden. Vidare konstaterades 
- 14-
att denna import i betydande mån underskred gemenskapstillverkarnas priser 
under hela den granskade perioden, inbegripet tiden från 1995 och framåt, 
och därigenom utövade ett nedåtriktat pristryck på gemenskapstillverkarnas 
försäljningspriser, som sjönk kraftigt med 16 % mellan 1995 och 
undersökningsperioden. 
Gemenskapstillverkarnas minskade lönsamhet mellan 1995 och 
undersökningsperioden hade ett klart samband med en betydande minskning 
av försäljningspriserna under samma period, vilken i sin tur ägde rum 
samtidigt med ett betydande prisunderskridande för den indiska importen på 
marknaden för enklare standardprodukter. 
(34) Den samarbetsvillige indiske exportören hävdade också att 
gemenskapstillverkarna led av en inneboende konkurrensnackdel eftersom 
de köpte råvaror till betydligt högre priser än de indiska exportörerna. Det 
bör dock noteras att de indiska importörerna inte skulle ha underskridit 
gemenskapsindustrins priser om de inte sålt den berörda produkten till 
dumpade priser. Argumentet är därför inte relevant. Det konstaterades i alla 
händelser att inköpspriset för den samarbetsvillige indiske exportörens råvara 
var cirka 14 % lägre än priset för gemenskapsindustrins råvara. Eftersom 
kostnaden för råvaran utgör 50 % av den totala tillverkningskostnaden, kan 
denna skillnad endast - i bästa fall - förklara en skillnad i försäljningspris på 
upp till 7 %, vilket ligger långt under nivån för den indiska importens 
underskridande av gemenskapstillverkarnas priser, nämligen upp till 38 %, 
med ett vägt genomsnittligt underskridande på 16 %. 
(35) Slutligen gjordes gällande att det, vid jämförelse med den negativa slutsatsen 
om orsakssamband i det föregående förfarandet om import av rep av 
syntetfibrer med ursprung i Indien, inte föreligger några ändrade 
omständigheter som skulle kunna motivera en annan slutsats i detta 
förfarande såvitt gäller orsakssambandet mellan dumpning och skada. 
Vad gäller det föregående förfarandet bör erinras om att det fastställdes att de 
indiska exportörerna ägnat sig åt dumpning samt att gemenskapsindustrin 
- 15-
hade vållats skada. De uppgifter som då fanns tillgängliga medgav dock inte 
fastställandet av ett tydligt orsakssamband mellan den dumpade importen 
och den skada som vållades gemenskapsindustrin. 
I enlighet med gemenskapsinstitutionernas fasta praxis omfattade 
undersökningen i förevarande fall närmare fem år, från 1993 till maj 1997. 
Det bör noteras att denna period delvis sammanföll med den period som 
undersöktes i det föregående förfarandet. 
Jämfört med det föregående förfarandet har dock denna undersökning 
omfattat importens verkan under en längre tidsperiod efter det att den indiska 
importen börjat förekomma i betydande mängd. Den förra och den nu 
aktuella undersökningsperioden löpte ut i mars 1996 respektive maj 1997, 
och ökningen av den berörda importen blev särskilt tydlig efter 1994. 
Dessutom erhölls i detta fall tillförlitliga uppgifter om gemenskapsindustrins 
lönsamhetsutveckling under hela den granskade perioden, något som 
saknades i den föregående undersökningen. 
I motsats till den föregående undersökningen har det därför varit möjligt att 
fastställa ett orsakssamband mellan den berörda importen och den väsentliga 
skada^som vållats gemenskapsindustrin. 
2. Verkan av andra faktorer 
a) Import från annat tredje land 
(36) Den samarbetsvillige indiske exportören hävdade att eventuell väsentlig 
skada som vållats gemenskapsindustrin berodde på import från andra länder 
än Indien. Det gjordes särskilt gällande att priserna på importerat rep av 
syntetfibrer med ursprung i Polen, Tjeckien, Slovenien och Tunisien 
underskred gemenskapstillverkarnas priser under hela den granskade 
perioden. Den indiska exportören gjorde vidare gällande att priserna på 
denna import var lägre än de indiska tillverkarnas priser för de typer av rep 
-16-
som utgjorde större delen av den sammanlagda importen till gemenskapen av 
rep av syntetfibrer med ursprung i Indien, dvs. rep av polyeten och 
polypropen, och att därför ett eventuellt pristryck som drabbat 
gemenskapsindustrin till stor del var att hänföra till denna import och inte till 
den indiska importen. 
Kommissionen undersökte utvecklingen av importen av rep av polyeten och 
polypropen med ursprung i Polen, Tjeckien, Slovenien och Tunisien i 
jämförelse med importen från Indien av rep av samma typ. Av denna 
undersökning framgick att de genomsnittliga priserna på importerade 
produkter med ursprung i Slovenien och Tunisien låg på ungefär samma nivå 
som de indiska exportpriserna under hela den granskade perioden. Vidare 
konstaterades att importen med ursprung i Slovenien och Tunisien 
visserligen ökade under den granskade perioden men att den endast stod för 
0,8 % repektive 1,3 % av den sammanlaga förbrukningen i gemenskapen 
under undersökningsperioden. Den eventuella verkan av denna import måste 
därför anses mindre betydande i jämförelse med den indiska importens 
verkan. Vad gäller Polen befanns de genomsnittliga priserna för importen 
från detta land vid vissa tillfällen ligga något lägre än de indiska 
importpriserna. Den polska importens totala marknadsandel minskade dock 
från 2,6 % 1993 till 2 % under undersökningsperioden. Vad gäller Tjeckien 
Ökade marknadsandelen för import med ursprung i det landet från 0,8 % 
1993 till 2 % under undersökningsperioden. Det var dock först 1993 som 
priserna för denna import befanns ligga betydligt lägre än priserna på 
importen med ursprung i Indien. Under undersökningsperioden infördes 
importen från Tjeckien på gemenskapsmarknaden till ungefar samma pris 
som importen från Indien. 
Slutligen bör noteras att jämförelsen mellan priserna på importen från Indien 
och priserna på importen från Polen och Tjeckien för alla typer av rep av 
syntetfibrer som omfattas av definitionen på den berörda produkten, dvs. inte 
endast rep av polyeten eller polypropen, tyder på att priserna på den indiska 
importen var de lägsta på gemenskapsmarknaden under hela den granskade 
-17-
perioden, med undantag för 1993. Denna jämförelse är desto mer 
representativ som den rör alla typer av rep som omfattas av definitionen på 
den berörda produkten. 
Slutsatserna och avgörandena i punkt 41 i förordningen om preliminär 
antidumpningstull beträffande verkan av import från andra länder än Indien 
när det gäller den skada som vållats gemenskapsindustrin bekräftas därför. 
3. Slutsats om orsakssamband 
(37) Även om det inte kan uteslutas att en del av importen med ursprung i andra 
länder än Indien kan ha haft en negativ verkan på gemenskåpsindustrins 
situation, framgår, mot bakgrund av det ovan sagda, att denna verkan inte 
kan ha varit sådan att den bryter orsakssambandet mellan den skada som 
vållats gemenskapsindustrin och den dumpade importen från Indien. 
Följaktligen, och i avsaknad av nya uppgifter, bekräftas slutsatsen att 
importen av rep av syntetfibrer med ursprung i Indien i sig vållat 
gemenskapsindustrin väsentlig skada så som anges i punkt 36-42 i 
förordningen om preliminär tull. 
(38) Denna slutsats dras särskilt mot bakgrund av att gemenskapsindustrin 
förlorade marknadsandelar och försämrade sin lönsamhet vilket sammanföll 
med en ökning av volymen och marknadsandelen för importen från Indien 
till priser som konstant underskred gemenskapsindustrins priser. 
18 
I. GEMENSKAPENS INTRESSE 
(39) Det gjordes gällande att slutsatsen beträffande gemenskapens intresse i 
förordningen om preliminär antidumpningstull inte grundades på sakliga 
bevis. Särskilt gjordes gällande att kommissionen inte hade inhämtat 
tillräckliga upplysningar om åtgärdernas verkan på användarna för att kunna 
underbygga sina slutsaster beträffande gemenskapens intresse. 
Det bör noteras att kommissionen kontaktade alla kända sammanslutningar 
av användare, särskilt sjöfarts- och fiskerisammanslutningar, samt alla kända 
distributörer av den berörda produkten i gemenskapen och alla kända större 
industrier i tidigare förädlingsled. Endast begränsade och allmänt hållna svar 
erhölls. Dessa parter ingav för övrigt inga ytterligare underbyggda 
synpunkter efter antagandet av de preliminära åtgärderna. 
(40) I avsaknad av nya uppgifter bekräftas härmed slutsatserna beträffande 
gemenskapens intresse i punkt 44-52 i förordningen om preliminär 
antidumpningstull. 
J. SLUTGILTIG TULL 
1. Nivå för undanröjande av skada 
(41) Den samarbetsvillige indiske exportören gjorde gällande att hans 
exportpriser, vid bedömningen av nivån för undanröjande av skada, måste 
justeras med hänsyn till skillnaderna i råvarupriserna för de indiska 
tillverkarna och för gemenskapstillverkarna. 
Som framgår av punkt 53 i förordningen om preliminär antidumpningstull 
fastställdes emellertid nivån för undanröjande av skada på grundval av 
gemenskapstillverkarnas tillverkningskostnader jämte skälig vinst. 
-19-
Skillnader i tillverkningskostnader mellan indiska tillverkare och 
gemenskapstillverkare saknar därför relevans i sammanhanget. 
(42) Den metod som kommissionen använt för att fastställa nivån för 
undanröjande av skada som anges i punkt 53 i förordningen om preliminär 
antidumpningstull bekräftas därför. 
På denna grundval. befanns skademarginalen vara 53 % av det vägda 
genomsnittliga nettopriset fritt gemenskapens gräns, före tull. För företag 
som inte samarbetade vid undersökningen var skademarginalen, så som 
anges i punkt 55 i förordningen om preliminär antidumpningstull, 82 %. 
Eftersom den tullsats som är tillräcklig för att undanröja den skada som 
vållats gemenskapsindustrin är lägre än de dumpningsmarginaler som 
konstaterats bör den antidumpningstull som införs grundas på den tullsats 
som är tillräcklig för att undanröja skadan i enlighet med artikel 9.4 i 
grundförordningen. 
2. Slag av slutgiltig antidumpningstull 
(43) Med hänsyn till de många olika typer av rep som omfattas förefaller en 
värdetull vara den lämpligaste åtgärden. 
K. UTTAG AV DEN PRELIMINÄRA TULLEN 
(44) Med beaktande av de slutgiltigt fastställda slutsatserna om dumpning och 
skada och med hänsyn till att tullsatsen för den slutgiltiga tullen motsvarar 
tullsatsen för den preliminära tullen, bör de belopp för vilka det har ställts en 
säkerhet i form av preliminär antidumpningstull slutgiltigt tas ut. 
HÄRIGENOM FORESKRIVS FÖLJANDE. 
-20-
Artikel 1 
1. En slutgiltig antidumpningstull skall införas på import av rep av syntetfibrer 
enligt KN-nummer 5607 49 11, 5607 49 19, 5607 50 11 och 5607 50 19 med 
ursprung i Indien. 
2. Följande tullsatser skall tillämpas på grundval av nettopriset fritt gemenskapens 
gräns före tull. 
Produkter tillverkade av: 
- Garware Wall Ropes Ltd: 53,0 % (Taric-tilläggsnummer 8755) 
- Andra tillverkare: 82,0 % (TaricTtilläggsnummer 8900) 
3. Såvida inte annat anges skall gällande bestämmelser om tullar tillämpas. 
Artikel 2 
Det belopp för vilket säkerhet ställts i form av preliminär antidumpningstull enligt 
förordning (EG) nr 18/98 skall slutgiltigt tas ut till den slutgiltigt införda 
tullsatsen. 
-21 -
Artikel 3 
Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i 
Europeiska gemenskapernas officiella tidning. 
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla 
medlemsstater. 
Utfärdad i Bryssel den 
På rådets vägnar 
Ordförande 
22 
ISSN 1024-4506 
KOM(98) 343 slutlig 
DOKUMENT 
SV 02 11 10 
Katalognummer : CB-CO-98-351-SV-C 
ISBN 92-78-36823-7 
Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg 
is