Ändrat förslag till EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT OM EUROPEISKA GEMENSKAPENS SJÄTTE FLERÅRIGA RAMPROGRAM 2002-2006 FÖR VERKSAMHET INOM OMRÅDET FORSKNING, TEKNISK UTVECKLING OCH DEMONSTRATION MED SYFTE ATT FRÄMJA INRÄTTANDET AV DET EUROPEISKA OMRÅDET FÖR FORSKNINGSVERKSAMHET - (2002-2006) (framlagda av kommissionen enligt artikel 205.2 i EG-fördraget)

MOTIVERING

I enlighet med EG- och Euratomfördragen antog kommissionen den 21 februari 2001 sina förslag till beslut om ramprogrammet (2002-2006) (sjätte ramprogrammet) för forskning och teknisk utveckling i syfte att främja inrättandet av det europeiska området för forskningsverksamhet.

Förslagen har granskats av rådet, Europaparlamentet och Ekonomiska och sociala kommittén. Europaparlamentet avgav sitt yttrande i första behandlingen den [15] november 2001. Rådet har för avsikt att inom det snaraste komma fram till en gemensam ståndpunkt.

I syfte att skynda på överenskommelsen om ramprogrammet, och för att garantera insyn och öppenhet, lägger kommissionen nu fram sitt ställningstagande till Europaparlamentets ändringar i form av ändrade förslag. Dessa ändrade förslag bibehåller principerna i kommissionens ursprungliga förslag, men tar till sin innebörd och sitt innehåll, om inte alltid ordagrant, med stora delar av Europaparlamentets ändringar, där kommissionen anser att ändringarna bidrar till ramprogrammets målsättningar och har förutsättningar att underlätta de kommande förhandlingarna.

De flesta punkter som Europaparlamentet tagit upp berör EG-ramprogrammet. Följande punkter i kommissionens ställningstagande bör framhävas:

- När det gäller de sju prioriterade tematiska områdenas struktur kan kommissionen godta de ändringar som Europaparlamentet vill införa, nämligen a) uppdelningen av den första prioriteringen i två delar, en för genomik och dess tillämpningar inom hälsovården, och en om stora sjukdomar, samt b) uppdelningen av den sjätte prioriteringen i tre delar som omfattar hållbara energisystem, hållbar landtransport respektive global förändring och ekosystem.

- När det gäller de prioriterade områdenas omfång och deras vetenskapliga och tekniska innehåll kan kommissionen godta många av de föreslagna ändringarna och en del tillägg, där dessa speglar viktiga behov och är förenliga med målet att bevara de olika prioriterade områdenas allmänna inriktning. I vissa fall har rubrikerna anpassats för att bättre spegla innehållet. För andra viktiga frågor, där det är möjligt att främja mer samverkan mellan de stora forskningsinsatser som genomförs på nationell nivå, har tydligare hänvisningar införts i avsnittet "att förstärka grunden till det europeiska området för forskningsverksamhet" - "samordning av forskningsverksamheten".

- När det gäller instrumenten godtar kommissionen principen att övergången från traditionella till nya instrument bör ske på ett smidigt sätt, och tanken att ett "fjärde instrument" av samma typ som den "spetsforskningsstege" (Stairway of Excellence)som i två former redan ingår i andra delar av ramprogrammet: "särskilt riktade projekt" och "sammanslutningar av forskningsverksamhet i nätverk". Dessa skulle vara tillämpliga för alla typer av deltagare. För att uppnå detta, samtidigt som ramprogrammet till största delen genomförs i form av "integrerade projekt" och "spetsforskningsnät", skall delar av forskningsverksamheten inom de prioriterade tematiska områdena genomföras med hjälp av detta "fjärde instrument". Dessutom skall man se till att tillämpningen av de nya instrumenten ökar stegvis under ramprogrammets gång.

- När det gäller information till Europaparlamentet om programmets genomförande har kommissionen, för att garantera insyn och öppenhet, tagit hänsyn till dessa önskemål där det varit möjligt utan att den sammanhängande ramen för rapporteringsverksamheten störs eller onödigt dubbelarbete uppstår.

- Europaparlamentet har också föreslagit ändringar av budgeten och verksamhetens omfattning för programdelen "Att förutse EU:s tekniska och vetenskapliga behov". Kommissionen anser att dessa ändringar skulle göra det omöjligt att uppnå viktiga gemenskapsmål. Ändringsförslagen berör i synnerhet två delar av den verksamheten:

- Forskning som stöd till gemenskapspolitiken och för att snabbt kunna reagera på nya behov, där de avsevärda budgetnedskärningarna skulle göra det omöjligt att genomföra forskning till stöd för gemenskapspolitiken inom områden som jord- och skogsbruk, fiske, folkhälsa och skydd av kulturarvet, eller inom nya forskningsområden som är viktiga för unionens framtid inom kunskapssamhället. För att klargöra forskningsinnehållet och de operationella villkoren för dessa verksamheter har kommissionen nu ändrat sin redogörelse och infört många nya detaljer, i enlighet med det ändrade förslaget till det särskilda programmet "Att integrera och stärka det europeiska området för forskningsverksamhet".

- Särskild internationell samarbetsverksamhet, där den föreslagna överföringen till programdelen "mänskliga resurser och rörlighet" skulle göra det omöjligt att uppfylla gemenskapens politiska åtaganden inom detta mycket viktiga område. Dessa verksamheter har därför behållits i den form som de hade i kommissionens ursprungliga förslag, i syfte att bevara deras särskilda, övergripande art.

- När det gäller budgeten har kommissionen behållit det belopp som ursprungligen föreslogs (samt de enskilda beloppen för EG- och Euratomdelarna inom denna). Däremot har kommissionen infört betydande förändringar i uppdelningen, i enlighet med Europaparlamentets förslag, i syfte att anpassa uppdelningen till de ändringar som gjorts av de olika programdelarnas forskningsinnehåll.

2001/0053 (COD)

Ändrat förslag till EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT om Europeiska gemenskapens sjätte fleråriga ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration med syfte att främja inrättandet av det europeiska området för forskningsverksamhet (2002-2006)

(text av betydelse för EES)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 166.1 i detta,

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande, och av följande skäl:

med beaktande av Regionkommitténs yttrande,

i enlighet med det förfarande som fastställs i artikel 251 i fördraget och

av följande skäl:

(1) Inom ramen för uppnåendet av de mål som fastställs i artikel 2 i fördraget föreskrivs det i artikel 163 i fördraget att gemenskapen skall ha som mål att stärka den vetenskapliga och teknologiska grunden för gemenskapsindustrin, att främja utvecklingen av dennas internationella konkurrensförmåga och att underlätta alla forskningsinsatser som anses nödvändiga enligt andra kapitel i fördraget.

(2) I enlighet med artikel 165 i fördraget skall gemenskapen och medlemsstaterna samordna sin verksamhet inom forskning och teknisk utveckling för att säkerställa samordningen mellan medlemsstaternas och gemenskapens politik.

(3) I artikel 166 i fördraget föreskrivs antagandet av ett flerårigt ramprogram som omfattar alla gemenskapens verksamheter inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (nedan kallat "FoTU").

(4) Under loppet av år 2000 har kommissionen lagt fram två meddelanden om utsikterna och målen för skapandet av ett europeiskt område för forskningsverksamhet [1] respektive om genomförandet av det europeiska området för forskningsverksamhet och riktlinjerna för unionens åtgärder inom forskning för perioden 2002-2006 [2]. Ett annat meddelande från kommissionen, som lades fram under år 2000, berör "Innovation i en kunskapsstyrd ekonomi" [3].

[1] KOM(2000) 6 slutlig, 18.1.2000.

[2] KOM(2000) 612 slutlig, 4.10.2000.

[3] KOM(2000) 567 slutlig, 20.9.2000.

(5) Vid Europeiska rådets möten i Lissabon i mars 2000 respektive i Santa Maria de Feira i juni 2000 sammanställdes en rad slutsatser som syftar till ett snabbt upprättande av ett europeiskt område för forskningsverksamhet och innovation, i syfte att främja sysselsättningen och den ekonomiska tillväxten, inom ramen för en hållbar utveckling och med slutmålet att unionen inom de närmaste tio åren skall utvecklas till världens mest konkurrenskraftiga och dynamiska kunskapsekonomi.

(6) Europaparlamentet [4] [5], rådet [6] [7], Ekonomiska och sociala kommittén [8] och Regionkommittén [9] har också yttrat sig positivt om skapandet av det europeiska området för forskningsverksamhet.

[4] Resolution av den 18 maj 2000, PE 290.465 s. 48.

[5] Resolution av den 15 februari 2001.

[6] Resolution av 15 juni 2000, EGT C 205, 19.7.2000, s. 1.

[7] Resolution av 16 november 2000, EGT C 374, 28.2.2000, s. 1.

[8] Yttrande av den 24 maj 2000, EGT C 204, 18.7.2000, s. 70.

[9] Yttrande av 12 april 2000, EGT C 226, 8.8.2000, s. 18.

(7) Den 19 oktober 2000 lade kommissionen fram slutsatserna från den externa bedömningen av genomförandet och resultaten av gemenskapens verksamhet under de senaste fem åren, åtföljda av egna anmärkningar [10].

[10] KOM(2000) 659 slutlig, 19.10. 2000.

(8) Det är därför nödvändigt att för perioden 2002-2006 anta ett ramprogram som bidrar till att strukturera forskningen och den tekniska utvecklingen i Europeiska unionen, kandidatländerna och övriga associerade länder, och som påtagligt kan främja skapandet av ett europeiskt område för forskningsverksamhet.

(9) Det är lämpligt att i enlighet med artikel 166.1 i fördraget fastställa de vetenskapliga målen och prioriteringarna för verksamheten, det högsta totalbeloppet och de närmare villkoren för gemenskapens finansiella deltagande i ramprogrammet 2002-2006 samt de planerade verksamheternas andelar, och att ange huvudlinjerna för denna verksamhet.

(10) Gemensamma forskningscentret bör bidra till genomförandet av ramprogrammet, bland annat inom de områden där centret förfogar över objektiv och opartisk sakkunskap och där det kan medverka i genomförandet av gemenskapens övriga politik.

(11) All forskningsverksamhet som genomförs under ramprogrammet måste vara förenlig med de grundläggande etiska principerna, bland annat de som fastställs i stadgan om grundläggande rättigheter i Europeiska unionen; forskning för militära ändamål kan inte erhålla stöd.

(12) I enlighet med kommissionens meddelande om en mobilitetsstrategi för det europeiska området för forskningsverksamhet kommer forskarnas rörlighet att främjas inom ramen för ett framgångsrikt skapande av ett sådant område.

)(13) I enlighet med kommissionens meddelande "Kvinnor och vetenskap" [11] och de resolutioner som antagits av rådet [12] och Europaparlamentet [13] i denna fråga kommer en handlingsplan att läggas fram i syfte att förstärka kvinnornas roll och position i gemenskapens forskning och vetenskap; det krävs också ytterligare förstärkta insatser.

[11] KOM(1999) 76.

[12] Resolution av 20 maj 1999, EGT C 201, 16.7.1999.

[13] Resolution av den 3 februari 2000, PE 284.656.

(14) Deltagandet i verksamheterna under sjätte ramprogrammet kommer att främjas genom publicering av den information som krävs om programmets innehåll, villkor för deltagande och förfaranden. Dessa uppgifter skall tillhandahållas potentiella deltagande i god tid och på ett effektivt och detaljerat sätt, även i kandidatländerna och övriga associerade länder.

)(15) Kommissionen skall regelbundet till Europaparlamentet och rådet rapportera om genomförandet av sjätte ramprogrammet , och, när tiden är mogen och innan nästa ramprogram läggs fram låta genomföra en oberoende utvärdering av verksamheten, i en anda av öppenhet som ger alla berörda parter insyn i förfarandet.

(16) Budgetkonsekvenserna av det fleråriga sjätte ramprogrammet är förenliga med det nuvarande taket för rubrik 3 i budgetplanen.

(17) Varje prioriterat tematiskt område bör ha en egen budgetpost i Europeiska gemenskapens allmänna budget.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1. Ett flerårigt ramprogram för gemenskapens verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (nedan kallat sjätte ramprogrammet ) skall antas för perioden 2002-2006.

2. Sjätte ramprogrammet omfattar alla de av gemenskapens verksamheter som anges i artikel 164 i fördraget.

3. I bilaga I anges de vetenskapliga och tekniska målen och de prioriteringar som fastställts för dessa, samt huvudlinjerna för de planerade åtgärderna.

Artikel 2

1. Det högsta totala beloppet för gemenskapens finansiella stöd till sjätte ramprogrammet 6 som helhet uppgår till 16 270 miljoner euro. I bilaga II anges andelarna för var och en av de planerade åtgärderna.

2. Reglerna för gemenskapens finansiella deltagande omfattas av den budgetförordning som är tillämplig på Europeiska gemenskapernas allmänna budget, och kompletteras av bestämmelserna i bilaga III.

Artikel 3

All forskningsverksamhet som genomförs under sjätte ramprogrammet skall vara förenlig med grundläggande etiska principer.

Artikel 4

Genomförandet av sjätte ramprogrammet kan i förekommande fall ge anledning till ytterligare program enligt artikel 168 i fördraget, till gemenskapens deltagande i forsknings- och utvecklingsprogram som genomförs av flera medlemsstater i enlighet med artikel 169 eller till upprättandet av gemensamma företag eller liknande strukturer i enlighet med artikel 171. Det kan också ge anledning till samarbete med tredje land eller internationella organisationer i enlighet med artikel 170.

Artikel 5

I enlighet med artikel 173 i fördraget skall kommissionen varje år offentliggöra en rapport om genomförandet av sjätte ramprogrammet och om hur långt man kommit i fråga om dess mål och prioriteringar (inbegripet ekonomiska aspekter).

Artikel 6

Innan kommissionen lägger fram sitt förslag till nästa ramprogram skall den låta oberoende framstående sakkunniga genomföra en utvärdering av genomförandet av gemenskapens verksamhet under de fem år som föregår utvärderingen. Kommissionen skall delge Europaparlamentet, rådet, Ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén resultaten av denna utvärdering, åtföljda av egna anmärkningar.

Artikel 7

Sjätte ramprogrammet är, i enlighet med gällande avtal, beslut eller protokoll, öppet för deltagande för EES-länderna, kandidatländerna, samt andra länder, inbegripet Schweiz och Israel.

Utfärdat i Bryssel den [...]

På Europaparlamentets vägnar På rådets vägnar

Ordföranden [...]

BILAGA I: VETENSKAPLIGA OCH TEKNISKA MÅL OCH HUVUDLINJER FÖR VERKSAMHETEN

Den verksamhet som genomförs inom sjätte ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling skall vara förenliga med de allmänna mål som fastställs för ramprogrammet i fördraget:

- Att stärka den vetenskapliga och teknologiska grunden för gemenskapsindustrin.

- Att främja utvecklingen av dennas internationella konkurrensförmåga.

- Att underlätta alla forskningsinsatser som anses nödvändiga enligt andra kapitel i fördraget.

För att dessa mål lättare skall kunna uppnås kommer ramprogrammet att omstruktureras kring följande tre huvudlinjer:

1. Att integrera gemenskapens forskningsverksamhet.

2. Att strukturera det europeiska området för forskningsverksamhet.

3. Att förstärka grunden till det europeiska området för forskningsverksamhet.

Verksamheten för att uppnå de båda sistnämnda huvudlinjerna är avsedd att leda till att det europeiska området för forskningsverksamhet struktureras i olika dimensioner som är nära förknippade med forskningen och som utgör förutsättningarna för denna. Den kommer också att bidra till att lägga eller förstärka grunden för detta område. Detta innebär att denna verksamhet kommer att försiggå inom alla olika vetenskapliga och tekniska områden.

Den verksamhet som syftar till att uppnå det första huvudmålet utgör huvuddelen av de insatser som omfattas av ramprogrammet, och skall bidra till att på gemenskapsnivå integrera de insatser och aktiviteter som genomförs inom forskningen och utveckla vår kunskap och förståelse. För denna verksamhet gäller följande:

- Den kommer att koncentreras till ett antal prioriterade tematiska områden inom vilka den i huvudsak kommer att genomföras med hjälp av kraftiga styrmedel med stor integrerande förmåga, bland annat nätverk av spetsforskningscentra, integrerade projekt eller genom Europeiska unionens deltagande i nationella forskningsprogram som genomförs gemensamt i enlighet med artikel 169 i fördraget, men också med hjälp av särskilda, riktade projekt och samordnade åtgärder i form av en "spetsforskningsstege" (Stairway of Excellence).

- Den kommer att genomföras inom områden som omfattar bredare forskningsuppgifter relaterade till särskilda behov som uppstår i samband med genomförandet av unionens politik eller nya och kommande behov.

- När det gäller kompletterande forsknings- och innovationsåtgärder för små och medelstora företag, inbegripet mycket små företag, kommer den att beröra alla vetenskapliga och tekniska områden.

Forskningsverksamheten skall grundas på ett integrerat och, där så är lämpligt, tvärvetenskapligt tillvägagångssätt, i vilket vid behov innovations- och socioekonomiska aspekter kan införas.

Grundforskning i frontlinjen kommer vid behov också att genomföras inom de olika prioriterade tematiska områdena avseende frågor som berörs av något av de ämnesområden som omfattas av prioriteringen.

Internationellt samarbete skall ingå i all verksamhet som genomförs inom ramprogrammets första verksamhetsområde. Sådant samarbete kan ta sig följande former:

- Inom de prioriterade tematiska områdena:

- Initiativ för att se till att gemenskapen intar en plats i första ledet i internationella forskningssammanhang som berör frågor av global betydelse, samt för att garantera samstämmighet av gemenskapens bidrag till det internationella arbetet.

- Åtgärder för samordning av bilateralt samarbete med länder eller grupper av länder utanför gemenskapen [14].

[14] Länder utanför gemenskapen, eller tredje land: länder som inte är medlemmar i unionen och som inte är associerade till ramprogrammet. Associerade stater, vars organisationer och forskare kan delta i ramprogrammet på samma villkor som medlemsstaternas deltagare, är EES-länderna, kandidatländerna, Schweiz och Israel.

- Möjligheter för forskare och forskningsorgan från länder utanför gemenskapen att delta i projekt inom de områden som är av särskilt intresse för dessa länder.

- Särskilda åtgärder för samarbete med vissa länder eller grupper av länder, inom ramen för åtgärder som omfattar bredare forskningsuppgifter .

Som grundläggande och allmän princip gäller att stöd för verksamheten inom de flesta delarna av ramprogrammet kommer att utdelas med utgångspunkt från ansökningsomgångar och utvärdering av ansökningarnas vetenskapliga och tekniska kvalitet. Denna utvärdering genomförs av sakkunniga (s.k. peer review).

I samband med genomförandet av detta ramprogram och inom ramen för den forskningsverksamhet som omfattas av programmet skall grundläggande etiska principer respekteras. Hit hör de principer som fastställs i stadgan om grundläggande rättigheter i Europeiska unionen, skydd av människans värdighet och liv, skydd av personuppgifter och privatlivet samt av miljön i enlighet med gemenskapslagstiftningen [15] och gällande internationella konventioner som Helsingforsdeklarationen i dess senaste lydelse, Europarådets konvention om mänskliga rättigheter och biomedicin som undertecknades i Oviedo den 4 april 1997 och tilläggsprotokollet om förbud mot kloning av människor som undertecknades i Paris den 12 januari 1998, FN-konventionen om barnens rättigheter, den universella deklaration om humangenomet och mänskliga rättigheter som antagits av Unesco samt Världshälsoorganisationens gällande resolutioner och gällande lagar och författningar i de länder där forskningen genomförs [16].

[15] Europeiska gruppen för etik inom vetenskap och ny teknik ger Europeiska kommissionen råd med etiska aspekter i samband med förberedandet och genomförandet av gemenskapens lagstiftning och politik.

[16] Vid behov skall deltagarna i forskningsprojekten begära de berörda etikkommittéernas godkännande innan FoTU-verksamheten inleds. För projektförslag som berör känsliga frågor kommer en etisk granskning systematiskt att genomföras på gemenskapsnivå. I särskilda fall kan en etisk granskning genomföras under projektets genomförande.

Följande forskningsområden skall inte finansieras inom ramprogrammet:

- Forskningsverksamhet som syftar till mänsklig kloning för reproduktionsändamål.

- Forskningsverksamhet som syftar till förändring av människors arvsmassa och som kan leda till att sådana förändringar blir ärftliga [17].

[17] Forskning avseende cancerbehandling av gonaderna kan få stöd.

- Forskningsverksamhet som syftar till skapandet av mänskliga embryon för forskningsändamål eller för produktion av stamceller, inbegripet genom somatisk överföring av cellkärnor.

I enlighet med Amsterdamprotokollet om djurens skydd och välfärd skall djurförsök där så är möjligt ersättas med andra alternativ. Djurens lidande skall undvikas eller begränsas till ett minimum [18].

[18] Detta gäller i synnerhet (i enlighet med direktiv 86/609/EEG) djurförsök med arter som är nära besläktade med människan. Förändringar av djurens arvsmassa och kloning av djur får endast tas i betraktande om målen är etiskt motiverade och villkoren är sådana att djurens välbefinnande garanteras och principerna för biologisk mångfald respekteras.

1. Att integrera gemenskapens forskningsverksamhet.

Denna del av ramprogrammet är strukturerad på följande sätt:

1.1. Prioriterade tematiska forskningsområden

1.1.1. Genforskning och bioteknik för förbättrad hälsa

i) Avancerad genforskning och dess tillämpningar inom hälsovården

ii) Kampen mot de stora sjukdomarna

1.1.2. Informationssamhällets teknik

1.1.3. Nanoteknik, intelligenta material, nya produktionsprocesser

1.1.4. Flyg- och rymdteknik

1.1.5. Livsmedelssäkerhet och hälsorisker.

1.1.6. Hållbar utveckling

i) Hållbara energisystem

ii) Hållbar marktransport

iii) Global förändring och ekosystem

1.1.7. Medborgare och styrelseformer i ett öppet europeiskt kunskapssamhälle

1.2. Särskild verksamhet inom bredare forskningsområden

1.2.1 Att förutse EU:s tekniska och vetenskapliga behov

1.2.2 Särskilda forskningsåtgärder för små och medelstora företag

1.2.3. Särskild verksamhet för internationellt samarbete

1.2.4. Gemensamma forskningscentrets verksamhet

Denna verksamhet skall genomföras på ett integrerat sätt för att se till att de olika elementen samordnas och samverkar sinsemellan och, där så är lämpligt med andra delar av ramprogrammet.

1.1. Prioriterade tematiska forskningsområden

Verksamheten inom denna del av ramprogrammet syftar till att samla tillräckliga medel och främja en hög nivå av integration av gemenskapens forskningskapacitet inom de områden där detta är särskilt viktigt, dvs, inom områden som är av stor betydelse för gemenskapens industriella konkurrenskraft eller som berör frågor av stor politisk eller samhällelig betydelse.

Sju prioriterade tematiska forskningsområden har valts ut.

1.1.1. Genforskning och bioteknik för förbättrad hälsa

Mål

Målet för verksamheten inom detta område är att hjälpa gemenskapen att genom integrerade forskningsinsatser utnyttja den kunskap som utvunnits genom kartläggningen av olika levande organismers genom, inte minst till gagn för folkhälsa och medborgare och för att främja den biotekniska industrins konkurrenskraft i medlemsstaterna, kandidatländerna och övriga associerade stater. Verksamheten skall främst inriktas på "translational research", dvs. forskning som möjliggör överföring från grundforskning till praktiska tillämpningar, för att på så sätt bidra till faktiska och varaktiga framsteg inom medicinen och förbättra livskvaliteten.

Åtgärdens motivering och europeiska mervärde

Forskningsverksamheten på de områden som uppstått efter kartläggningen av genomet, och som berör det mänskliga genomet eller modellorganismers genom (djur, växter och mikrober), skall främst syfta till att utveckla en rad nya tillämpningar inom olika sektorer, t.ex. nya diagnosverktyg och nya behandlingsmetoder för att exempelvis kämpa mot sjukdomar som ännu inte kan botas. Sådana verktyg möjliggör öppnandet av stora potentiella marknader.

Men denna verksamhet kräver också mycket stora och långsiktiga finansiella insatser. I USA ökar de offentliga och privata forskningsanslagen inom den postgenoma forskningen kraftigt och konstant. Varje år anslås nästan två miljarder dollar i offentliga medel. Dessa förvaltas i huvudsak av NIH [19] (vars sammanlagda budget kommer att utökas med 14,4 % under 2001). Från näringslivets sida investeras dessutom mer än dubbelt så mycket.

[19] National Institutes of Health.

Gemenskapens forskningsinsatser är ännu betydligt blygsammare och mindre samstämmiga. Många medlemsstater har startat offentliga forskningsprogram för genomik och postgenom forskning, vilket är ett viktigt steg i rätt riktning. Men på det hela taget är insatserna på detta område fortfarande otillräckliga och splittrade.

Det europeiska näringslivets insatser är betydligt mindre än de amerikanska: 70 % av genomföretagen ligger i USA, och en stor och ständigt ökande del av de privata investeringarna från europeiskt håll görs också där.

För att göra det möjligt för unionen att förbättra sin position inom detta område och att till fullo dra nytta av de ekonomiska och sociala effekterna av de utvecklingar som väntas är det därför viktigt att kraftigt öka investeringarna och samtidigt samordna de forskningsinsatser som görs i gemenskapen till en sammanhängande satsning. Därvid skall det internationella sammanhanget beaktas.

Planerade åtgärder

Europeiska gemenskapens verksamhet på detta område berör följande aspekter:

i) Avancerad genforskning och dess tillämpningar inom hälsovården

- Grundläggande kunskaper och verktyg för funktionsgenomik: Forskningen kommer att omfatta undersökningar av modellorganismer för djur, växter och mikrober, särskilt sådana med små genom, som kan bidra till kunskap om geners funktion och genprodukter som är av betydelse för människors hälsa.

- Genernas uttryck och proteomik.

- Strukturell genomik.

- Komparativ genomik och populationsgenetik.

- Bioinformatik.

- Tvärvetenskapliga funktionsgenomiska metoder för att undersöka grundläggande biologiska processer.

- Tillämpning av kunskaper och teknik inom genforskning och bioteknik för förbättrad hälsa:

- Teknikplattformar för framsteg i fråga om nya diagnosverktyg, preventionsinsatser och behandlingsmetoder (inbegripet farmakogenomiska metoder, alternativ till djurförsök och stamcellsforskning).

- Stöd till innovativ forskning inom nystartade företag i gentekniks- och proteomisektorn.

ii) Kampen mot de stora sjukdomarna

- Tillämpning av kunskaper och teknik som förutsätter en metodik som går ut på att grundforskning och praktiska tillämpningar befruktar varandra inom genforskning och bioteknik för förbättrad hälsa inom följande områden:

- Kampen mot nervsjukdomar, hjärt-kärlsjukdomar och sällsynta sjukdomar.

- Kampen mot resistens mot antibiotika och andra läkemedel.

- Studiet av människans utveckling, hjärnan och åldrandeprocessen.

Ett bredare tillvägagångssätt kommer att tillämpas när det gäller kampen mot

- cancer, med särskild inriktning på utvecklingen av patientinriktade strategier från prevention till diagnos och behandling. Särskilda insatser skall göras för att främja s.k. "translational research", dvs. forskning som syftar till att omsätta grundkunskaper i kliniska tillämpningar.

- de tre fattigdomsrelaterade infektionssjukdomarna (aids, malaria och tuberkulos), som kommer att omfattas av en prioriterad bekämpningsinsats inom Europeiska unionen och på internationell nivå.

1.1.2. Informationssamhällets teknik

Mål

I enlighet med Europeiska rådets slutsatser i Lissabon och målen för initiativet e-Europa skall verksamheten inom detta område syfta till att inom gemenskapen stimulera till utveckling av teknik och tillämpningar som är viktiga för skapandet av informationssamhället, och på så sätt öka det europeiska näringslivets konkurrenskraft och ge allmänheten i alla regioner i medlemsstaterna, kandidatländerna och övriga associerade stater möjlighet att dra största möjliga nytta av utvecklingen av kunskapssamhället. Genom att särskilt inrikta sig på den nya generationen av informationssamhällets teknik kan man göra dessa tillämpningar tillgängliga för alla och bidra till att utvecklingen av nästa generations teknik blir mer användarvänlig.

Åtgärdens motivering och europeiska mervärde

I det nya århundradet kommer informations- och kommunikationstekniken att förändra vår ekonomi och vårt samhälle radikalt, och kommer att medföra nya metoder för tillverkning, handel och kommunikation. Gemenskapens insatser för att främja denna teknik är fortfarande otillräckliga, och når exempelvis inte upp till de satsningar som görs i USA. Om man räknar ihop offentliga och privata investeringar anslår USA tre gånger större belopp till denna sektor än gemenskapen.

Samtidigt är denna sektor den näst största i unionens näringsliv, med en årlig marknad på 2 000 miljarder euro. Bara i Europa är 2 miljoner människor sysselsatta inom denna sektor, och antalet ökar stadigt.

Europa har goda förutsättningar att leda och påverka den framtida utvecklingen, inte bara av tekniken som sådan, utan även av dess inverkan på våra liv och arbeten. Det europeiska näringslivets konkurrenskraft och den europeiska befolkningens levnadsstandard är i stor utsträckning beroende av framtida forskningsinsatser rörande informationssamhällets teknik som syftar till att forma nya generationer av produkter, processer och tjänster.

Sådana industriella och kommersiella framgångar som gemenskapen haft i fråga om mobiltelefoni, genom GSM-standarden, kommer inte att upprepas om det inte på ett samordnat sätt investeras tillräckligt i forskningsinsatser på detta område samtidigt som offentliga och privata insatser samordnas på gemenskapsnivå.

I syfte att uppnå största möjliga ekonomiska och samhälleliga inverkan bör verksamheten inriktas på nästa teknikgeneration, där datorer, gränssnitt och nät är mer integrerade i vardagsomgivningen och gör en mängd olika tjänster och tillämpningar tillgängliga via enkla handgrepp. I denna vision av den "intelligenta miljön" står användaren, dvs. människan, i centrum för kunskapssamhällets framtida utveckling.

Gemenskapens verksamhet kommer att inriktas på teknikprioriteringar som kan bidra till att förverkliga denna vision. De skall syfta till att samla forskarvärlden i målinriktade initiativ, t.ex. utveckling av nästa generation av mobila kommunikationssystem, för att uppnå mål på medellång och lång sikt, samtidigt som man gör det möjligt att reagera på nya behov på marknaden och inom politiken.

Planerade åtgärder

Verksamheten skall därför inriktas på följande tekniska prioriteringar:

Forskning som syftar till att integrera tekniska områden som i första hand är av intresse för allmänheten och företagen.

Som komplettering och utvidgning av de framsteg som väntas i fråga om utveckling av grundläggande teknologi skall man även bedriva forskning som syftar till att finna lösningar på stora samhälleliga och ekonomiska problem som det framväxande kunskapssamhället står inför, och som därför främst inriktas på följande:

- Forskning om förtroendefrämjande teknik som berör de stora säkerhetsproblem som en digital värld medför, och för att skydda allmänhetens rättigheter och privatliv.

- System för intelligenta miljöer som ger alla tillträde till informationssamhället, oberoende av ålder och andra villkor, samt interaktiva och intelligenta system för hälsovård, mobilitet och säkerhet, fritid, turism, skydd av och tillgång till kulturarvet och miljön, inbegripet humanitär minröjning.

- elektronisk och mobil handel samt teknik som ökar säkerheten i samband med transaktioner och inom olika infrastrukturer, nya arbetsredskap och -metoder, inbegripet de följder informationssamhällets teknik har för arbete och arbetsmiljö, teknik för utbildning och system för kunskapsutnyttjande, integrerad företagsförvaltning samt digital förvaltning, varvid hänsyn skall tas till konsumenternas behov.

- Storskaliga plattformar och distribuerade system, inbegripet GRID-baserade system som ger möjlighet att finna effektiva lösningar för komplexa system inom områden som miljö, energi, hälsa, transport och industridesign.

Infrastruktur för kommunikation och hantering av information.

Tillförlitlig infrastruktur och data- och programvaruteknik för mobil, trådlös, optisk och bredbandsbaserad kommunikation, som har förutsättningar att slå igenom och kan anpassas till det växande behovet av nya tillämpningar och tjänster. Stödet kommer att inriktas på

- den nya generationen av trådlösa och mobila kommunikationssystem och -nät, system för satellitkommunikation, heloptisk teknik, integration och förvaltning av kommunikationsnät, kapacitetsökande teknik för utveckling av system, infrastruktur och tjänster, t.ex. för audiovisuella tillämpningar. Verksamheten skall även förbereda nästa generation av Internet, inbegripet lanseringen av version sex (IPv6).

- Teknik och arkitektur för programvara och distribuerade system som möjliggör utvecklingen av multifunktionella och komplexa tjänster som omfattar flera aktörer, konstruktion och kontroll av storskaliga komplexa system som gör dessa tillförlitliga och robusta.

Komponenter och mikrosystem.

Miniatyrkomponenter till lågt pris, tillverkade av nya material och med ett brett spektrum av funktioner, varvid insatserna främst skall inriktas på följande:

- Utveckling och framställning av mikrokomponenter, optroniska komponenter samt fotonkomponenter, bland annat för lagring av information, i syfte att driva på miniatyriseringen och minska kostnaderna och energiförbrukningen för mikroelektroniska komponenter och komponenter till mikrosystem, och för att ta hänsyn till miljökonsekvenserna av de system som bygger på informationssamhällets teknik.

- Nanoelektronik, mikroteknik, bildskärmar och mikrosystem samt tvärvetenskaplig forskning om nya material och kvantsystem, nya modeller och koncept för informationshantering.

Informationshantering och gränssnitt

Forskning om redskap för informationshantering och gränssnitt som möjliggör enklare uppkoppling, överallt och i varje ögonblick, till kunskapstjänster och -tillämpningar, varvid verksamheten främst skall inriktas på följande:

- System för representation och hantering av kunskap grundade på kontext och semantik, inbegripet kognitiva system, samt även redskap för att skapa, organisera, navigera i, ladda ned, ge tillgång till och sprida digitalt innehåll.

- Multisensoriella gränssnitt med förmåga att förstå och tolka människans naturliga yttringar i form av ord, gester och de övriga sinnena; virtuella omgivningar och flerspråkiga och multikulturella system som är oumbärliga för ett kunskapssamhälle på europeisk nivå.

1.1.3. Nanoteknik, intelligenta material, nya produktionsprocesser

Mål

Syftet med verksamheten inom detta område är att ge medlemsstaterna, kandidatländerna och övriga associerade stater möjlighet att uppnå den kritiska massa som krävs för att under kommande år, bland annat när det gäller att öka miljöeffektiviteten och minska utsläppen av farliga ämnen i miljön, utveckla och utnyttja den mest avancerade tekniken för produkter, tjänster och produktionsprocesser, i första hand utgående från kunskap och information.

Åtgärdens motivering och europeiska mervärde

Gemenskapens tillverkningsindustri producerar i dag varor och tjänster för ungefär 4 000 miljarder euro per år. Den måste behålla och öka sin konkurrenskraft på den allt mer konkurrensutsatta världsmarknaden, samtidigt som den måste uppfylla kraven på hållbarhet. Därför krävs det en stor insats för att skapa, utveckla och sprida avancerad teknik. Det kan röra sig om nanoteknik, kunskapsbaserade material eller nya tillverkningsmetoder.

Nanotekniken, som förmodligen kommer att vara en av nyckelområdena i en kommande industriell revolution, ligger i forskningsfronten inom såväl kvantteknik, materialteknik som molekylärbiologi. Europeiska unionens konkurrenter satsar stort på denna teknik (USA anslår 500 miljoner dollar i offentliga medel under 2001, vilket innebär en fördubbling av den nuvarande budgeten och är fem gånger mer än vad som för närvarande tillhandahålls i form av offentliga medel i gemenskapen).

Gemenskapen förfogar över viktiga resurser inom många av de berörda sektorerna, t.ex. nanotillverkning och nanokemi, men det är viktigt att kraftigt öka investeringarna och framför allt att samordna dessa områden bättre.

På materialområdet är målet att utveckla intelligenta material med högt förädlingsvärde för tillämpningar inom bland annat transportsektorn, energisektorn, elektronik eller biomedicin. Den potentiella marknaden för sådana material uppgår till tiotals miljarder euro.

Utvecklingen av flexibla, integrerade och icke-förorenande tillverkningssystem kräver dessutom en stor forskningsinsats för att anpassa ny teknik till framställning och förvaltning.

Planerade åtgärder

Nanoteknik:

- Tvärvetenskaplig, långsiktig forskning för att öka kunskapen om olika fenomen, samt processtyrning och utveckling av forskningsverktyg.

- Supra- och makromolekylärstrukturer.

- Nano-bioteknik.

- Konstruktionsteknik på nanonivå för framställning av material och komponenter.

- Utveckling av teknik och instrument för kontroll och styrning.

- Tillämpningar inom områden som hälsa, kemi, energi, optik och miljö.

Intelligenta material:

- Utveckling av grundläggande kunskaper.

- Teknik som berör framställning och bearbetning av nya material, t.ex. biomaterial.

- Stödteknik.

Nya produktionsprocesser:

- Utveckling av nya förfaranden och flexibla och intelligenta produktionsprocesser som integrerar framstegen inom virtuell framställning, interaktiva system för hjälp i beslutsprocessen, högprecisionsteknik samt innovativ robotteknik.

- Systemforskning för icke-förorenande hantering av avfall och för riskhantering vid produktion och tillverkning, inbegripet bio-processer och minskning av förbrukningen av primära tillgångar.

- Utveckling av nya koncept för att få fram bästa möjliga livscykelprestanda för industrins system, produkter och tjänster.

1.1.4. Flyg- och rymdteknik

Mål

Verksamheten inom detta område syftar till att genom integration av forskningsinsatserna konsolidera gemenskapsindustrins position inom luft- och rymdfartssektorn, där företagen står inför en allt hårdare global konkurrens, och att samtidigt hjälpa till att utnyttja forskningspotentialen i medlemsstaterna, kandidatländerna och övriga associerade stater inom denna sektor för att förbättra säkerheten och miljöskyddet.

Åtgärdens motivering och europeiska mervärde

Luftfart och rymdfart är skilda områden vad gäller teknik och ekonomi, men de har mycket gemensamt när det gäller deras industriella betydelse och de aktörer som berörs. Båda är områden där gemenskapen traditionellt sett har varit framgångsrikt och har en potential för ekonomiska och kommersiella framgångar. Men i dag investerar USA mellan tre och fem gånger mer än gemenskapen i dessa sektorer.

I ett allt mer konkurrensutsatt klimat uppskattas behoven i fråga om lufttransport till cirka 14 000 nya flygplan under de närmaste femton åren, vilket motsvarar en marknad på 1 000 miljarder euro. De europeiska framgångarna var möjliga tack vare integration av näringslivets resurser och av utvecklingsverksamheten. Dessa ansträngningar måste nu kompletteras med liknande integration inom forskningen kring prioriterade teman och ämnen.

I rapporten "Vision 2020" [20], som sammanställts av ledande aktörer inom denna sektor av gemenskapens näringsliv, är rekommendationen att samla gemenskapens, medlemsstaternas och näringslivets forskningsinsatser kring en gemensam vision och en strategisk forskningsdagordning, i syfte att uppnå bästa möjliga resultat.

[20] "European aeronautics: a vision for 2020" (rapport från arbetsgruppen).

På rymdområdet kommer unionen att främja forskning som syftar till att ge marknaden och samhället möjlighet att dra nytta av rymdtekniken, i enlighet med kommissionens meddelande "Europa och rymden: Ett nytt kapitel inleds" [21].

[21] KOM(2000) 597.

Planerade åtgärder

Flygteknik

Inom luftfartssektorn skall Europeiska unionens forskningsverksamhet syfta till sådan FoTU som krävs för att

- öka gemenskapsindustrins konkurrenskraft när det gäller kommersiella flygplan, motorer och utrustning,

- minska flygplanens bränsleförbrukning och negativa miljöeffekter, inbegripet störningar och belastningar (koldioxid- och kväveoxidutsläpp, buller),

- öka luftfarkosternas säkerhet i den snabbt ökande lufttrafiken,

- öka lufttransportsystemets kapacitet och säkerhet, i syfte att främja upprättandet av ett gemensamt europeiskt luftrum (system för kontroll och trafikstyrning).

Rymdteknik

Gemenskapens verksamhet på rymdområdet skall genomföras i nära samarbete med ESA, övriga rymdorganisationer och näringslivet, och skall syfta till bättre samstämmighet mellan de stora investeringar som krävs inom detta område. Verksamheten skall koncentreras på följande:

- Genomförande av Galileo-projektet inom området satellitnavigering.

- Inrättande av GMES-plattformen för global miljö- och säkerhetsövervakning.

- Genomförande av den avancerade forskning som krävs för att integrera rymd- och marksegmenten inom kommunikationssektorn.

1.1.5. Livsmedelssäkerhet och hälsorisker.

Mål

Syftet med verksamheten inom detta område är att hjälpa medlemsstaterna, kandidatländerna och övriga associerade stater att skapa gemensamma vetenskapliga och tekniska förutsättningar för utveckling av miljövänliga system för produktion och distribution av säkra och sunda livsmedel i gemenskapen, i enlighet med konsumenternas krav, och för hantering av de risker som uppstår i samband med livsmedel (främst utgående från bioteknik) och de hälsorisker som har att göra med förändringar av miljön.

Åtgärdens motivering och europeiska mervärde

Livsmedelskriserna som uppstått under den senaste tiden, i synnerhet BSE-krisen, har visat dels hur komplicerade frågorna kring livsmedelssäkerheten är och dels att dessa kriser ofta får internationella och gränsöverskridande återverkningar. Integreringen av den inre marknaden på jordbruks- och livsmedelsområdet i gemenskapen gör det nödvändigt att åtgärda detta problem, och därmed bedriva därmed relaterad forskning, på europeisk nivå. Det är mot den bakgrunden som den Europeiska livsmedelsmyndigheten inom kort kommer att inrättas.

Medborgarna och konsumenterna räknar med att forskningen skall bidra till att garantera att de livsmedel som finns i handeln är säkra, hälsosamma och kan konsumeras utan risk. Därför bör forskningen inriktas på hela livsmedelsproduktionskedjan, "från gaffel till gård", och i förekommande fall även omfatta växtforskning och bioteknik som kan vara av betydelse för hälsan.

För detta krävs att ett så komplett, specialinriktat och aktuellt vetenskapligt kunnande som möjligt finns tillgängligt. Det är inte bara befolkningens hälsa som står på spel. Det rör sig också om livskraften i en sektor med runt 600 miljarder euro i omsättning per år och 2,6 miljoner sysselsatta. Med tanke på att större delen av livsmedelssektorn utgörs av små och mycket små företag kommer verksamhetens framgång att bero på hur väl man lyckas anpassa kunskap och förfaranden till dessa företags särskilda situation.

För gemenskapens del handlar det även om att kunna bidra på ett betydelsefullt sätt till forskningen kring dessa frågor av internationell betydelse samt att kunna delta i den internationella debatten på ett konsekvent sätt och med utgångspunkt från klar och komplett sakkunskap.

Samma sak gäller för de olika aspekter av problemet som rör miljöfaktorers effekter på hälsan (t.ex. hormonstörande ämnen, carcinogen osv.), något som medborgarna i gemenskapen känner en ökande oro inför och som också ofta visar sig internationellt. Av dessa olika skäl, men också för att kunna dra nytta av samverkan mellan de bästa kunskapskällorna som finns på komplicerade områden, bör forskningsverksamheten i fråga bedrivas på europeisk nivå så att det arbete som bedrivs nationellt kan samordnas på ett konkret sätt.

Planerade åtgärder

Gemenskapens åtgärder skall täcka in forskning kring olika aspekter av riskhantering på livsmedelsområdet och kopplingar mellan hälsa och kost enligt följande:

- Metoder för att analysera, upptäcka och begränsa kemiska föroreningar och befintliga eller nya patogena mikroorganismer som exempelvis virus, bakterier, jäst, svampar, parasiter och nya typer av smittämnen av priontyp (med särskild inriktning på metoder för ante-mortem diagnos av BSE och scrapie).

- Konsekvenser för människors hälsa av djurfoder (inbegripet produkter som innehåller genetiskt modifierade organismer) och användande av biprodukter av olika slag i djurfoder.

- Förfaranden för "spårbarhet", bland annat av livsmedelsingredienser och genetiskt modifierade organismer.

- Säkrare och miljövänligare produktions- och bearbetningsmetoder och sundare, näringsrikare och funktionellare livsmedel utgående från en rad olika metoder, som tillämpning av växt- och djurforskning samt bioteknik, och organiska jordbruksmetoder.

- Epidemiologin bakom kostrelaterade sjukdomar och allergier, inbegripet kostens inverkan på barns hälsa.

- Kostens inverkan på hälsan, bland annat av produkter som härstammar från organiskt jordbruk eller som innehåller genetiskt modifierade organismer, samt sådana som uppkommit ur nya bioteknikutvecklingar.

- -miljöriskers (kemiska, biologiska och fysikaliska) inverkan på hälsan, med betoning på kumulativa risker (inbegripet kombinerad exponering för godkända ämnen), smittvägar till människan, konsekvenser på lång sikt och av exponering för låga doser, påverkan på särskilt utsatta grupper, i synnerhet barn.

1.1.6. Hållbar utveckling [22]

[22] De prioriterade målen på området för kärnforskning beskrivs i bilagan "Vetenskapliga och tekniska mål" till förslaget till Euratomramprogrammet.

Mål

Målet med åtgärderna på detta område är att stärka den vetenskapliga och tekniska kapacitet som gemenskapen behöver för att kunna få till stånd en hållbar utveckling, som fastställts som målsättning för gemenskapen vid Europeiska rådets möte i Göteborg och som omfattar miljörelaterade, ekonomiska och sociala aspekter och i synnerhet berör säker och hållbar energi och transport. Åtgärderna skall ge medlemsstaterna, kandidatländerna och övriga associerade stater möjlighet att bidra på ett betydelsefullt sätt till det arbete som görs internationellt för att förstå och hantera globala förändringar och kunna bevara balansen i ekosystemen.

Åtgärdens motivering och europeiska mervärde

För att åstadkomma en hållbar utveckling på global nivå krävs i synnerhet följande:

- Skapande, utveckling och spridning av teknik för skydd och ett mer rationellt och hållbart utnyttjande av naturtillgångarna, en minskning av avfallsproduktionen och en minskad påverkan på miljön av ekonomisk verksamhet, till förmån för ett intelligent utnyttjande av energi och transport i Europa.

- Ökad förståelse för mekanismerna bakom, och effekterna av, de globala förändringarna, särskilt klimatförändringarna, och förbättrade möjligheter att förutse utvecklingen av dessa, samt bättre kunskap om ekosystemen.

Tekniskt sett är det framför allt två områden, energi och transport, som står för mer än 80 % av de totala utsläppen av växthusgaser och mer än 90 % av koldioxidutsläppen, vilket också bekräftas i kommissionens grönbok "Mot en europeisk strategi för trygg energiförsörjning" [23].

[23] KOM(2000) 769.

Enligt Kyotoprotokollet skall EU under perioden 2008-2012 minska utsläppen av växthusgaser med 8 % i förhållande till 1990 års nivå. Detta förutsätter utvecklingen av innovativa lösningar för hållbar energianvändning och transport.

För att uppnå detta mål på kort sikt krävs en stor insats för att sprida den teknologi som för närvarande är under utveckling.

Utöver det målet krävs för att en långsiktig hållbar utveckling skall kunna uppstå inom de kommande årtiondena att de energikällor och energibärare som är bäst lämpade ur den synvinkeln görs tillgängliga och lönsamma. För det krävs en ihärdig forskningsinsats på längre sikt.

Forskningsinsatser på medellång och lång sikt är även nödvändiga för att utveckla ett hållbart europeiskt transportsystem. Detta transportsystem har fastställts som ett av EU:s prioriterade mål i vitboken om den europeiska transportpolitiken.

Över hela världen uppgår satsningarna på undersökning av klimatförändringar i dag till cirka 2 miljarder euro per år. Gemenskapen bidrar med ungefär 500 miljoner euro, att jämföra med 900 miljoner från USA.

EU har undertecknat de internationella avtalen på de områden som täcker globala förändringar, t.ex. Kyotoprotokollet om klimatförändring, Montrealprotokollet och FN:s konventioner om biologisk mångfald och ökenspridning. EU är därför skyldig att på ett påtagligt och konsekvent sätt bidra till det arbete som utförs inom de internationella forskningsprogrammen på detta område.

Gemenskapens åtgärder kan bidra till att säkra denna nödvändiga samordning av det europeiska engagemanget på global nivå.

Planerade åtgärder

Gemenskapens FoTU-insatser skall inriktas på verksamhet inom följande områden:

i) Hållbara energisystem

- på kort och medellång sikt, särskilt i stadsmiljö:

- De viktigaste nya och förnybara energikällorna och deras integration.

- Alternativa motorbränslen.

- Energisparande och energieffektivitet, särskilt i byggnader.

- på medellång och lång sikt:

- Bränsleceller, inbegripet tillämpningar för transportsektorn och för stationärt bruk.

- Teknik för användning av väte som energibärare och lagringssystem.

- Nya och avancerade koncept för solcellsenergi och avancerad användning av biomassa (inbegripet från jordbruket).

- Bortskaffande av koldioxid i kombination med renare anläggningar för fossila bränslen.

ii) Hållbar marktransport

- i syfte att utveckla miljövänliga transportsystem och fordon, och uppnå ren stadstrafik, inbegripet rationell bilanvändning i städerna:

- Nya fordonskoncept, särskilt för väg- och stadstrafik, inbegripet nya framdrivningssystem och integration av bränsleceller för transportändamål.

- Avancerade konstruktions- och tillverkningsmetoder som medför ökad kvalitet och säkerhet, underlättar återanvändning och främjar bekvämlighet och kostnadseffektivitet.

- i syfte att göra järnvägs- och sjötransporterna mer effektiva och tillgodose de behov av driftskompatibilitet som uppkommer genom ett gemensamt europeiskt järnvägssystem, samt för att garantera säker och intelligent passagerar- och godstransport, inte minst på väg och till sjöss:

- Omfördelning och integration av nya transportmedel, till förmån för hållbara och säkra transportmedel (t.ex. genom utveckling av intermodala passagerar- och godstransporter och genom innovation av förvaltningen av logistikkedjan):

- Förbättrad användning av infrastruktur och ökad säkerhet genom driftskompatibla intelligenta transportsystem och fordon, och förebyggande av trafikstockningar, särskilt i stadsområden.

iii) Global förändring och ekosystem

Gemenskapens åtgärder berör framför allt följande aspekter:

- Mekanismer bakom utsläppen av växthusgaser och konsekvenser av dessa utsläpp och andra beståndsdelar av atmosfären för klimatet och sänkor (hav, skogar och mark) i synnerhet för att förbättra prognoserna och undersöka möjligheter till lindring.

- Vattencykeln, inbegripet markrelaterade aspekter.

- Kunskap om biologisk mångfald till lands och i vatten och om marina ekosystems funktion, skydd av genetiska resurser, hållbar förvaltning av terrestra och marina ekosystem och samverkan mellan dessa och mänsklig aktivitet.

- Drivkrafterna bakom ökenspridning och naturkatastrofer med koppling till klimatförändring.

- Världsomspännande system för observation av klimatförändringen.

1.1.7. Medborgare och styrelseformer i ett öppet, europeiskt kunskapssamhälle

Mål

Syftet med åtgärderna på det här området är att samordna den omfattande och mångsidiga forskningsverksamhet som bedrivs i medlemsstaterna, kandidatländerna och övriga associerade stater inom områdena ekonomi, sociologi och humaniora som krävs för att manskall kunna öka förståelsen för, och kunskaperna om, framväxten av kunskapssamhället och nya former av relationer mellan å ena sidan de olika människorna, och, å andra sidan dessa människor och myndigheterna.

Åtgärdens motivering och europeiska mervärde

Vid europeiska rådets möten i Lissabon i mars 2000 och Nice i november 2000 fastställde EU det ambitiösa målet "att bli världens mest konkurrenskraftiga och dynamiska kunskapsbaserade ekonomi, med möjlighet till hållbar ekonomisk tillväxt med fler och bättre arbetstillfällen och en högre grad av social sammanhållning".

I det sammanhanget underströk Europeiska rådet bl.a. att "människorna är Europas största tillgång" samt att de europeiska utbildningssystemen måste "anpassas både till kunskapssamhällets krav och behovet av att öka sysselsättningsnivån och förbättra sysselsättningens kvalitet".

Övergången till en kunskapsbaserad ekonomi och ett kunskapssamhälle i gemenskapen, och utvecklingen av denna övergång på ett sätt som främjar livskvalitén för alla medborgare, går mycket lättare om det sker på ett sätt som bygger på förståelse och kontroll. För detta krävs omfattande forskningsinsatser kring det som står på spel i samband med integrerade och hållbara ekonomiska och sociala framsteg som grundas på de grundläggande värderingarna om rättvisa och solidaritet som karaktäriserar den europeiska samhällsmodellen, men också kring frågor rörande företagsanda och utveckling av småföretag. Mot bakgrund av detta måste forskningen inom områdena ekonomi, statsvetenskap, sociologi och humaniora särskilt underlätta dels hanteringen och användandet av en informations- och kunskapsmängd som ökar exponentiellt och dels förståelsen av hur utvecklingsförloppen på området ser ut.

I gemenskapen är detta en fråga som bl.a. uppkommer i samband med frågan hur demokratin och nya styrelseformer fungerar. Vad det handlar om är medborgarnas relationer till myndigheterna i en sammansatt politisk miljö med ett komplicerat system för beslutsfattande och många parallella nationella, regionala och europeiska beslutsnivåer, och där civilsamhället och dess företrädare får allt större betydelse i den politiska debatten.

Sådana frågor har en självklar europeisk dimension som är värd att studeras mot bakgrund av de globala aspekterna.

Denna europeiska dimension börjar först nu beaktas i den nationella forskningsverksamheten och får ännu inte den uppmärksamhet den förtjänar.

Det faller sig naturligt att ta upp dessa aspekter på europeisk nivå. Åtgärder på europeisk nivå gör det dessutom dels möjligt att samordna arbetsmetoderna, vilket är nödvändigt, dels att dra nytta av den variation som finns bland de olika ansatser som finns på olika håll i gemenskapen, och av den europeiska mångfalden.

Planerade åtgärder

Gemenskapens åtgärder berör framför allt följande aspekter:

Ett kunskapsbaserat europeiskt samhälle och social sammanhållning

- Forskning rörande de mål som fastställts vid Europeiska rådets möte i Lissabon och vid därpå följande rådsmöten, bland annat följande: Förbättrad kunskapsproduktion, -överföring och -användning i Europa.

- Alternativ och val för utvecklingen av ett kunskapssamhälle som ligger i linje med de mål EU fastslagit vid Europeiska rådets möten i Lissabon och Nice, i synnerhet med avseende på förbättrad livskvalitet, social sysselsättnings- och arbetsmarknadspolitik, utbildning och förbättrat livslångt lärande samt förstärkt social sammanhållning och hållbar utveckling.

- Olika typer av dynamisk övergång och vägar till kunskapssamhället på lokal, nationell och regional nivå.

Medborgarskap, demokrati och nya styrelseformer

- Konsekvenserna av den europeiska integrationen och EU:s utvidgning för demokratin, legitimiteten och institutionernas funktion genom bättre kunskap om Europas politiska och samhälleliga institutioner och deras historiska utveckling.

- Fastställande av behörighets- och ansvarsområden samt nya styrelseformer.

- Säkerhetsfrågor - konfliktlösning och återställande av lag och ordning.

- Nya former för medborgarskap och identitet, yttringar och följder av den kulturella mångfalden i gemenskapen; social och kulturell dialog mellan Europa och den övriga världen.

Konkret kommer EU:s åtgärder att inriktas på stöd till

- jämförande forskning och studier mellan olika länder och samordnad utveckling av statistik samt kvalitets- och kvantitetsindikatorer,

- tvärvetenskaplig forskning till gagn för den allmänna politiken,

- upprättande och användande av forskningsinfrastruktur samt data- och kunskapsbaser på europeisk nivå.

-

1.2. Särskild verksamhet inom bredare forskningsområden

Verksamheten under denna rubrik skall komplettera forskningen inom de prioriterade tematiska områdena och omfatta följande:

- Att förutse EU:s tekniska och vetenskapliga behov

- Särskilda forskningsåtgärder för små och medelstora företag

- Särskild verksamhet för internationellt samarbete

- Gemensamma forskningscentrets verksamhet

1.2.1 Att förutse EU:s tekniska och vetenskapliga behov

Dessa verksamheter har en viktig roll inom den allmänna strukturen för sjätte ramprogrammet. De omfattar gemensamma genomförandevillkor och skall ge upphov till den kritiska massa som krävs för att garantera effektiv och flexibel forskning som är en förutsättning för uppnåendet av de mål som fastställts för gemenskapsforskningen, och som täcker ett brett spektrum av behov som inte kan tillgodoses inom ramen för de prioriterade tematiska områdena. Verksamheten kommer att ha följande särskilda mål:

- Att främja utveckling och genomförande av gemenskapspolitiken (varvid man bör bevaka både framtida unionsmedlemmars och de nuvarande medlemsstaternas intressen), och övervaka dess effekt.

- Att undersöka nya och kommande vetenskapliga och tekniska problem och möjligheter, inte minst inom ämnesövergripande och tvärvetenskapliga forskningsområden, där åtgärder på gemenskapsnivå är lämpliga med tanke på möjligheterna att utveckla strategiska positioner i fråga om spjutspetskunskap och på nya marknader, eller att förutsäga stora frågor som det europeiska samhället kommer att ställas inför.

Gemensamt för dessa verksamheter är att de kommer att genomföras under en flerårsperiod, och anpassas direkt till de viktigaste berörda parternas behov och synpunkter (beslutsfattare, industrins användargrupper, forskningsgrupper som bedriver forskning vid frontlinjen osv.). De skall genomföras tillsammans med en årlig programmekanism genom vilken särskilda prioriteringar fastställs för de behov som identifierats och inom de målområden som anges ovan.

De fastställda prioriteringarna kommer sedan att föras in i arbetsprogrammet för respektive särskilt program, tillsammans med de prioriteringar som härstammar från målsättningar i andra delar av programmet. Prioriteringarna skall uppdateras regelbundet. Därigenom kan budgetmedlen för dessa verksamheter under hela programtiden löpande anslås till de särskilda prioriteringarna, allt eftersom de identifieras.

Programmeringen genomförs av kommissionen och bygger på förslag som inkommer i samband med en omfattande konsultation av berörda kretsar i EU och de länder som är associerade till ramprogrammet, avseende ämnen som bör tas upp.

En budget på 440 miljoner euro skall anslås till nedan angivna forskningsverksamhet, som fastställts utifrån dagens behov. Detta motsvarar 50 % av det belopp som avsatts för all verksamhet under denna rubrik. De övriga 50 % kommer att anslås till forskningsverksamhet som skall definieras under loppet av det särskilda programmets genomförande.

i) Forskning med inriktning på politikområden

Verksamheten under denna rubrik skall i synnerhet främja följande:

- Genomförandet av gemensam politik som t.ex. den gemensamma jordbruks- och fiskepolitiken.

- Uppnåendet av EU:s politiska mål, t.ex. de som fastställs i sjätte miljöhandlingsprogrammet [24], grönboken "Mot en europeisk strategi för trygg energiförsörjning" [25], vitboken om den europeiska transportpolitiken [26] eller inom områden som folkhälsa och konsumentskydd, jämställdhet, regional utveckling, handel, utvidgning, yttre förbindelser och utvecklingsstöd samt rättsliga och inrikes frågor.

[24] KOM(2001) 31.

[25] KOM(2000) 769.

[26] KOM(2001) 370.

- Uppnåendet av övriga viktiga mål för gemenskapens politik, t.ex. de som Europeiska kommissionen fastställt för sin femåriga mandatperiod eller de som kan härledas från de politiska riktlinjer som Europeiska rådet fastställt, t.ex. i Lissabonstrategin, beträffande ekonomisk politik, inom områdena för informationssamhället och e-Europe, företag, inre marknaden, social- och sysselsättningspolitik, utbildning och kultur, samt de statistiska verktyg och metoder som krävs.

Fleråriga programperioder

Yttrandena från de vetenskapliga kommittéerna för de berörda politikområdena kommer att beaktas i samband med utvecklingen av de fleråriga programmen för dessa verksamheter. Programmeringen skall genomföras med hjälp av en användargrupp bestående av företrädare för olika avdelningar inom kommissionen, som vid behov också kommer att kunna anlita oberoende konsultationsstrukturer med framstående sakkunniga från vetenskap och näringsliv. Användargruppen skall bedöma förslag om ämnesområden som skall behandlas, utgående från följande kriterier:

- Ämnesområdenas bidrag till utvecklingen av strategier (t.ex. kopplingar till rättsaktförslag som befinner sig under förberedande, eller till viktiga tidsfrister inom området).

- Deras potentiella bidrag till utvecklingen av EU:s konkurrenskraft, förstärkningen av dess vetenskapliga och tekniska bas samt fullbordandet av det europeiska området för forskningsverksamhet, inbegripet effektiv integration av kandidatländerna.

- Europeiskt mervärde, med särskilt beaktande av forskning som genomförs i medlemsstaterna inom de berörda områdena.

- De föreslagna forskningstemanas och ansatsernas vetenskapliga betydelse och genomförbarhet.

- Lämplig fördelning av uppgifterna och samspel mellan dessa verksamheter och Gemensamma forskningscentrets direkta åtgärder till stöd för gemenskapens politik.

I en krissituation som kräver brådskande och oförutsedda forskningsinsatser kan programstrukturen komma att ändras med hjälp av ett särskilt förfarande för oförutsedda situationer, utgående från samma utvärderingskriterier.

Inledande forskningsprioriteringar

Ovan nämnda programmeringsmetod har tillämpats för definition av politikinriktade forskningsprioriteringar som tillgodoser sådana behov som redan kan fastställas i dag. I denna första tillämpning har metoden grundats på förslag till ämnesområden som lagts fram av kommissionens avdelningar, i förekommande fall utgående från råd från de berörda vetenskapliga kommittéerna, men också på de bredare målsättningar som fastställts för unionen i de olika slutsatserna från Europeiska rådets möten. De prioriteringar som fastställts på detta sätt kommer att tas med i arbetsprogrammet vid programstarten.

De har delats in i grupper som omfattas av följande verksamheter, i en struktur som främjar synergier mellan olika politiska krav och vetenskapliga insatser och som sammanfattar och kompletterar de tematiska prioriteringarna:

- Hållbar förvaltning av Europas naturresurser. Forskningen under denna rubrik skall tillgodose politiska behov, bland annat vad gäller modernisering och hållbar förvaltning av den gemensamma jordbruks- och fiskepolitiken och främjandet av landsbygdsutveckling, inbegripet skogsbruk. I synnerhet skall den inriktas på följande:

Främjande av hållbart, kvalitetsbaserat jord- och skogsbruk; multifunktionella modeller för hållbar förvaltning av jord- och skogsbruk samt tillhörande verktyg och bedömningsmetoder; Främjande av landsbygdsutveckling, alternativa förvaltningsmetoder för fiske genom bättre kunskap om viktiga biologiska och selektionsrelaterade parametrar inom ett tillvägagångssätt som utgår från ekosystemens funktion; utveckling av grunder för strategier för främjande av hållbart vattenbruk genom förebyggande av sjukdomar, diversifiering av produktionssystemen och förbättrad hushållning; miljöeffekter av jordbruk, fiske. och vattenbrukbaserade produktionsmetoder; vattenbruk och djurens hälsa och välfärd; miljöbedömning (mark, vatten, luft, buller).

- Hälsa, säkerhet och möjligheter för Europas befolkning. Forskningen inom denna kategori skall svara mot strategiska behov som i synnerhet har att göra med genomförandet av den europeiska sociala agendan, folkhälsa och konsumentskydd samt upprättandet av ett område av frihet, säkerhet och rättvisa. I synnerhet skall den inriktas på följande:

Sociala frågor samt frågor rörande konsumentskydd och folkhälsa, inbegripet faktorer som påverkar hälsan och hållbara system av hög kvalitet för hälsotjänster och pensioner (i synnerhet mot bakgrund av åldrande och demografiska förändringar); handikapp/funktionshinder, epidemiologi som bidrar till förebyggande av sjukdomar och insatser i kampen mot nya och uppkommande sällsynta och överförbara sjukdomar, säker blod. och organgivning, alternativ till djurförsök vid riskbedömning av kemiska ämnen och nya hot mot säkerheten och mot konsumenternas och arbetstagarnas hälsa och säkerhet samt kunskap om flytt- och flyktingsströmmar och utvecklingstendenser inom brottsligheten.

- Att främja sammanhållningen och den ekonomiska potentialen i ett större och mer integrerat EU: Forskningen inom denna kategori skall i synnerhet tillgodose de behov som uppkommer i samband med strategier för den europeiska ekonomins konkurrenskraft, dynamik och integration inom ramen för utvidgning, globalisering och Europas handelsrelationer med den övriga världen. I synnerhet skall den inriktas på följande:

Effekterna av strategier för integration, hållbar utveckling, konkurrenskraft och handel (inbegripet bättre metoder för att bedöma ekonomiska utveckling och sammanhållning), transportsäkerhet, utveckling av verktyg, indikatorer och driftsparametrar för bedömning av hållbara transport- och energisystems prestanda (i förhållande till ekonomi, miljö och samhälle), prognoser för och utveckling av innovativa strategier för hållbarhet på medellång och lång sikt; frågor rörande informationssamhället (t.ex. förvaltning och skydd av digitala tillgångar, inbegripet tillgång till informationssamhället); skydd av kulturarvet; främjande av kvaliteten på, tillgången till och spridningen av europeisk statistik.

Forskningsfrågor som berör olika politikområden skall behandlas på ett samordnat sätt, bland annat vad gäller mätning och konsekvensbedömning av demografiska förändringar och, mer allmänt, utvecklingen av politiskt relevant statistik och indikatorer av strategisk betydelse.

ii) Forskning avseende nya och framväxande vetenskapliga och tekniska problem och möjligheter

Forskningen under denna rubrik skall uppfylla behoven på nya tvärvetenskapliga områden eller på områden där kunnandet har kommit längst och som omfattas av gemenskapsforskningens tillämpningsområde. Forskningen skall också göra det möjligt att möta oväntade förändringar av stor betydelse. Genom att sammanföra resurser från hela EU vill man försöka ge den europeiska forskningen en ledande ställning och bereda väg för eller driva igenom nya vetenskapliga och tekniska utvecklingar. Detta kommer även att främja utbytet av idéer mellan den akademiska världen och näringslivet, så att Europa bättre kan utnyttja sina forskningstillgångar för upprättandet av ett dynamiskt kunskapssamhälle.

Till en början skall följande verksamhetsområden få stöd:

- Forskning för att snabbt bedöma nya uppfinningar eller nyupptäckta fenomen, som kan förebåda nya risker eller allvarliga problem för det europeiska samhället och bidra med lämpliga lösningar på dessa.

- Starkt innovationspräglad forskning inom nya och framväxande kunskapsområden och om framtida teknik, särskilt inom tvärvetenskapliga områden, som medför stora (tekniska) risker. Sådan forskning kommer att vara öppen för nya idéer med förutsättningar att få stora effekter på industrin eller samhället eller för den långsiktiga utvecklingen av Europas forskningskapacitet.

Förslagen skall utvärderas utgående från forskningskvalitet, deras potentiella framtida effekt och, särskilt inom det första området, deras innovationsgrad.

Fleråriga programperioder

De specifika ämnesområden inom ovan nämnda kategorier som forskningen skall inriktas på under programmets gång kommer att väljas ut inom ramen för den fleråriga programmeringen på grundval av hur brådskande de är och vilka förutsättningar de har att i framtiden påverka samhället, näringslivet eller ekonomin. Därvid kommer pågående forskning under denna rubrik att beaktas. Bedömningen av ämnesområden kommer att genomföras med hjälp av en oberoende rådgivande struktur med sakkunniga på hög nivå från forskning och näringsliv och bland annat utgå från följande kriterier:

- De föreslagna ämnesområdenas potentiella bidrag till innovation och utvecklingen av EU:s konkurrenskraft, förstärkningen av dess vetenskapliga och tekniska bas samt fullbordandet av det europeiska området för forskningsverksamhet, inbegripet effektiv integration av kandidatländerna.

- De föreslagna forskningsämnenas och ansatsernas vetenskapliga betydelse och aktualitet.

I en krissituation som kräver brådskande och oförutsedda forskningsinsatser kan programstrukturen komma att ändras med hjälp av ett särskilt förfarande för oförutsedda situationer, utgående från samma utvärderingskriterier.

iii) Genomförande

Programverksamheten skall genomföras med hjälp av ansökningsomgångar. Verksamheten skall främst genomföras med följande medel:

- Särskilda riktade projekt med i allmänhet begränsat omfång som bedrivs i partnerskap i en omfattning som är anpassad till de behov som skall täckas.

- Sammankoppling i nätverk av forskningsverksamhet på nationell nivå, där mobilisering av kapaciteter i medlemsstaterna kan bidra till uppnåendet av de fastställda målen.

I vissa väl motiverade fall, då målen bäst kan uppnås på detta sätt, kan de instrument som används för de prioriterade tematiska områdena tillgripas i begränsad utsträckning.

Projekten kommer att väljas ut efter att ha bedömts av oberoende experter.

1.2.2 Särskilda forskningsåtgärder för små och medelstora företag

De små och medelstora företagens deltagande i ramprogrammet sker framför allt i samband med åtgärderna under de prioriterade tematiska områdena.

Dessa särskilda åtgärder bedrivs inom ramen för främjandet av den europeiska konkurrenskraften och företags- och innovationspolitiken. Syftet är att hjälpa de europeiska små och medelstora företagen, inom nya eller traditionella områden, att förbättra den tekniska kapaciteten och att utveckla förmågan att agera på europeisk och internationell nivå.

Dessa åtgärder, som kan vidtas på hela det vetenskapliga och tekniska området, omfattar följande:

- Åtgärder för kollektiv forskning

Omfattande forskning på medellång sikt som genomförs av tekniska forskningscentra till förmån för industriella sammanslutningar eller industrigrupper inom hela industrisektorer på europeisk nivå som är dominerade av små och medelstora företag.

- Åtgärder för forskningssamverkan

Forskningsåtgärder som vidtas av forskningscentra till förmån för ett visst antal små och medelstora företag i olika europeiska länder kring frågor av gemensamt intresse eller forskningsåtgärder som vidtas av högteknologiska små och medelstora företag i samarbete med forskningscentra och universitet.

1.2.3. Särskild verksamhet för internationellt samarbete

Dessa särskilda åtgärder, som sker inom ramen för stödet till EU:s yttre förbindelser och utvecklingspolitik, genomförs inom området för samarbete med i synnerhet :

- tredje land i Medelhavsområdet och på Balkan,

- Ryssland och staterna inom OSS,

- utvecklingsländerna.

1.2.4. Gemensamma forskningscentrets verksamhet [27]

[27] Gemensamma forskningscentrets verksamhet på området för kärnforskning beskrivs i bilagan "Vetenskapliga och tekniska mål" till förslaget till Euratomramprogrammet. GFC bedriver f.ö. verksamhet inom ramen för struktureringen av det europeiska området för forskningsverksamhet och kan delta i all forskningsverksamhet under ramprogrammet som sker på grundval av ansökningsomgångar, inom prioriterade områden och under rubriken "Förutse EU:s vetenskapliga och tekniska behov". I samband med denna verksamhet skall GFC bedriva undersökande forskning i begränsad omfattning.

I enlighet med GFC:s uppdrag att ge en vetenskaplig och teknisk grund för EU:s politik skall det koncentrera sin verksamhet på prioriterade teman för fastställande och genomförande av politiken inom olika sektorer. De åtgärder som vidtas skall innehålla en stark europeisk dimension och skall grundas på vissa särskilda sakkunskaper.

Denna verksamhet skall GFC bedriva inom dess särskilda kompetensområde där GFC förfogar över specialutrustning, vilken t.o.m. kan vara av sådant slag som endast GFC har tillgång till. Verksamheten kan även bedrivas på de områden där GFC:s opartiskhet i förhållande till internationella eller privata intressen innebär att forskningsverksamhet som har med utformningen och genomförandet av gemenskapspolitiken samt fullgörandet av därtill hörande uppgifter att göra bäst utförs av GFC. Vissa av dessa uppgifter tillkommer kommissionen.

GFC skall bedriva sin verksamhet i nära samarbete och via nätverk med vetenskapliga kretsar, nationella forskningsorganisationer och företag i Europa. Det kan delta i all forskningsverksamhet inom ramprogrammet, inbegripet spetsforskningsnätverk och integrerade projekt.

Gemensamt för GFC:s verksamhet är att den skall syfta till att främja allmänhetens säkerhet, i dess olika aspekter, dvs. hälsa, miljö, kärnsäkerhet, offentlig säkerhet och bedrägeribekämpning.

Därför har följande två särskilda forskningsområden har valts ut (ett tredje täcks in av den verksamhet som bedrivs i samband med åtgärder under Euratom):

- Livsmedel, kemiska produkter och hälsa:

Livsmedelssäkerhet och livsmedelskvalitet, t.ex. kampen mot BSE, genetiskt modifierade organismer, kemiska produkter, inbegripet validering av alternativ till djurförsök, biomedicinska tillämpningar (i synnerhet upprättande av referenser på området).

- Miljö och hållbar utveckling:

Klimatförändring (kolcykel, modellutveckling, konsekvenser) och teknik för en hållbar utveckling (förnyelsebara energikällor, metoder för en integrering på olika politiska områden), bättre luftkvalitet, miljöskydd i Europa, utveckling av nätverk och referensåtgärder, tekniskt stöd för GMES-målen.

Följande tre verksamhetstyper av allmänt slag skall bedrivas:

- Vetenskaplig och teknisk framtidsforskning ("Foresight"):

Teknisk-ekonomisk framtidsforskning baserad på den verksamhet som bedrivs inom de europeiska nätverken.

- Referensmaterial och referensmätningar [28]

[28] Verksamhet på området för mätteknik inom kärnforskningen beskrivs i bilagan "Vetenskapliga och tekniska mål" till förslaget till Euratomramprogrammet.

Gemenskapens referensbyrå (BCR) och certifierade referensmaterial: validering och kvalificering av kemiska mätmetoder.

- Allmän säkerhet och bedrägeribekämpning:

Spårning av personminor, förebyggande av naturkatastrofer och tekniska risker, nätverk för främjandet av säkerheten på Internet i EU, teknik för bedrägerikontroll.

2. Att strukturera det europeiska området för forskningsverksamhet

2.1. Forskning och innovation

Mål

Syftet med dessa åtgärder är att stimulera teknisk innovation, utnyttjande av forskningsresultat, överföring av kunskap och teknik samt bildande av teknikföretag i gemenskapen och i alla dess regioner, inbegripet de mindre utvecklade områdena.

Åtgärdens motivering och europeiska mervärde

Den relativt dåligt utvecklade förmågan att omvandla forskningsresultat och vetenskapliga och tekniska genombrott till industriella, ekonomiska och kommersiella framgångar är en av Europas mest uppenbara svagheter. Åtgärder för att stimulera företagens innovationsanda på gemenskapsnivå kan bidra till att öka gemenskapens prestanda generellt och bygga ut dess kapaciteter på detta område genom att företag och innovatörer får hjälp för att kunna verka på gemenskapsnivå och på de internationella marknaderna, och genom att aktörer från alla unionens regioner får tillfälle att dra nytta av de erfarenheter och kunskaper som andra regioner har samlat i samband med egna initiativ.

Planerade åtgärder

Verksamheten på detta område kompletterar verksamheten på området för innovation som omfattas av de åtgärder som vidtas under rubriken "Att integrera gemenskapens forskningsverksamhet".

Denna verksamhet omfattar allmänna stödåtgärder för innovativt arbete och sker parallellt och i samband med nationell och regional verksamhet. Syftet med detta är att se till att insatserna på området sker på ett mer sammanhängande sätt.

Åtgärderna som vidtas på detta området sker i form av stöd till följande:

- Skapande av nätverk mellan aktörerna och användarna i det europeiska forskningssystemet och utförande av analyser och studier i syfte att stimulera utbyte av erfarenheter och god praxis samt att göra användarna mer delaktiga i innovationsprocessen.

- Åtgärder för att uppmuntra samarbete mellan olika regioner beträffande innovation och stöd för bildande av teknikföretag samt för att utveckla regionala och transregionala strategier på området.

- Åtgärder för försök med nya verktyg och metoder på området för teknisk innovation.

- Upprättande eller konsolidering av informationstjänster (bl.a. elektroniska, t.ex. Cordis) och stöd till innovativ verksamhet (tekniköverföring, skydd av immateriella rättigheter, tillgång till riskkapital).

- Åtgärder på området för ekonomisk och teknisk information (analys av hur teknik, applikationer och marknader utvecklas, behandling och spridning av information som kan vara till hjälp för forskare, entreprenörer, bl.a. små och medelstora företag, och investerare vid beslutsfattande).

- Analys och utvärdering av innovativ verksamhet som genomförs inom ramen för forskningsprojekt i gemenskapen, och användande av kunskaperna från dessa i innovationspolitiken.

Vissa av dessa åtgärder genomförs i samband med de åtgärder som EIB (bl.a. genom EIF) vidtar inom ramen för initiativet "Innovation 2000" i samordning med strukturfondernas åtgärder på detta område.

2.2. Mänskliga resurser och rörlighet.

Mål

Syftet med verksamheten som bedrivs under denna rubrik är att tillgången på mänskliga resurser utvecklas i gemenskapens alla regioner och att dessa blir av världskvalitet. Detta skall ske genom att stimulera den internationella rörligheten i utbildningssyfte, främja särskild kompetens eller kunskapsöverföring, bl.a. mellan olika sektorer, stödja utvecklingen av den vetenskapliga kvaliteten, samt stödja arbetet för att göra Europa mer attraktivt för forskare från tredje land. I samband med detta skall den potential som finns bland alla delar av befolkningen utnyttjas, i synnerhet genom att man ser till att kvinnorna och unga forskare får en jämlik roll i verksamheten. Lämpliga åtgärder skall vidtas för att garantera detta, i förekommande fall i samverkan med strävan efter upprättandet av ett europeiskt område för högre utbildning.

Åtgärdens motivering och europeiska mervärde

Främjandet av internationell rörlighet är ett enkelt och i synnerhet effektivt och kraftfullt sätt att stärka den europeiska spetsforskningen i sin helhet samt spridningen av den till EU:s olika regioner. Detta ger möjlighet att förbättra forskarutbildningen avsevärt, stimulerar spridning och utnyttjande av kunskap samt underlättar inrättandet av internationella spetsforskningscentra som är attraktiva överallt i gemenskapen. En kritisk massa av åtgärder på EU-nivå inom detta område, liksom när det gäller mänskliga resurser i allmänhet, får automatiskt avsevärda effekter.

Följande skall betonas:

- Kvinnors deltagande i alla åtgärder samt lämpliga åtgärder för att främja en bättre balans mellan män och kvinnor inom forskningen.

- Personliga förhållanden beträffande rörlighet, i synnerhet med avseende på familj, karriärutveckling och språk.

- Utvecklingen av forskningsverksamheten i EU:s och de associerade ländernas mindre gynnade regioner samt behovet av ökat och effektivare samarbete mellan forskare på olika områden och mellan universitet och näringsliv samt små och medelstora företag.

I samverkan med relevanta insatser i medlemsstaterna och på gemenskapsnivå skall stöd ges till praktiska stödåtgärder till förmån för utländska forskare i frågor som rör deras mobilitet (rättsliga, administrativa, familjära eller kulturella).

Planerade åtgärder

Denna verksamhet, som vidtas på hela det vetenskapliga och tekniska området, omfattar bl.a. följande:

- Allmänt stöd till universitet, forskningscentra, företag och nätverk för att ta emot forskare från gemenskapen och tredje land.

- Stipendier till enskilda europeiska forskare för internationell rörlighet inom eller utanför gemenskapen samt till forskare med spetskompetens från tredje land som önskar komma till Europa. Sådant stöd skall möjliggöra tillräckligt långa utbildningsperioder och inriktas på forskare med minst fyra års forskningserfarenhet.

- Mekanismer för att återvända till hemlandet eller hemregionen och för att (åter)integreras på arbetsmarknaden, bl.a. genom allmänt och individuellt stöd.

- Ekonomiskt bidrag till nationella eller regionala stödprogram, som är öppna för forskare från andra europeiska länder, för rörlighet för forskare.

- Stöd till upprättandet av nya europeiska forskarlag som kan anses ha förutsättningar att uppnå en hög nivå av vetenskaplig kompetens, i synnerhet för avancerad eller tvärvetenskaplig forskning.

- Vetenskapliga utmärkelser för spetsforskningsinsatser som utförts av en forskare som erhållit EU-stöd för rörlighet.

2.3. Forskningsinfrastruktur.

Mål

Syftet med åtgärderna som vidtas under den här rubriken är att upprätta forskningsinfrastruktur av högsta klass i Europa och att främja en optimal användning av denna i gemenskapen.

Åtgärdens motivering och europeiska mervärde

Genom utveckling av en gemensam ansats i fråga om forskningsinfrastruktur och med hjälp av insatser på unionsnivå kan gemenskapens forskningspotential och utnyttjandet av denna förstärkas avsevärt. Detta kan ske genom att man ger bredare tillgång till befintlig infrastruktur i de olika medlemsstaterna och tar vara på de sätt som de existerande anläggningarna kompletterar varandra på, genom uppmuntran till utveckling och upprättande av infrastruktur som erbjuder tjänster på gemenskapsnivå samt genom att se till att beslut om byggande av infrastruktur är av sådan art att de både främjar gemenskapen och den regionala och transregionala utvecklingen.

Planerade åtgärder

Denna verksamhet vidtas på samtliga vetenskapliga och tekniska områden, även på de prioriterade tematiska områdena. Särskild uppmärksamhet ägnas behoven av att se till att den europeiska forskningen på samtliga områden och i alla ämnen har tillgång till effektiv infrastruktur för kommunikation med hög kapacitet (framför allt baserad på strukturer av GRID-typ), inbegripet ytterligare utveckling av Geant-projektet, samt tjänster för elektronisk publicering. Denna verksamhet definieras och verkställs framför allt på grundval av det vetenskapliga yttrandet från Europeiska vetenskapsstiftelsen och sker i form av stöd till följande:

- Gränsöverskridande tillgång till forskningsinfrastruktur.

- Genomförande av integrerade initiativ, inom ramen för infrastrukturer eller sammanslagningar av infrastrukturer på europeiskt plan, som möjliggör tillhandahållande av tjänster på europeisk nivå och som, utöver gränsöverskridande tillgång, även kan omfatta upprättande och drift av nätverk för samarbete och genomförande av gemensamma forskningsprojekt med syfte att göra infrastrukturerna effektivare.

- Utförande av genomförbarhetsstudier och förberedande arbete för att upprätta ny infrastruktur av europeisk dimension.

- Optimering av europeisk infrastruktur genom begränsat stöd för utveckling av ny infrastruktur. Detta stöd kan komplettera det ekonomiska stödet från EIB eller strukturfonderna för finansieringen av infrastrukturen. Med hjälp av genomförbarhetsstudierna bör man systematiskt undersöka om denna senare finansieringsform är möjlig.

2.4. Vetenskap/samhälle

Mål

Syftet med åtgärderna som vidtas under denna rubrik är att främja utvecklingen i gemenskapen av harmoniska relationer mellan vetenskap och samhälle och att skapa förutsättningar för innovativ verksamhet med hjälp av nya förbindelser och en dialog mellan forskare, företrädare för industrin, politiska beslutsfattare och medborgare.

Åtgärdens motivering och europeiska mervärde

Frågor rörande relationerna mellan vetenskap och samhälle måste självfallet tas upp på europeisk nivå, eftersom de är av starkt europeisk karaktär. Detta har inte minst att göra med att sådana frågor ofta uppkommer på gemenskapsnivå (vilket exempelvis visat sig i samband med problemen med livsmedelssäkerheten), och med att det finns stora fördelar med att kunna utnyttja de erfarenheter och det kunnande som samlats i olika länder, och som ofta kompletterar varandra. Dessutom är det viktigt att ta hänsyn till alla olika synsätt som råder i de olika delarna av unionen och som är en återspegling av den kulturella mångfalden i Europa.

Planerade åtgärder

I enlighet med kommissionens arbetsdokument "Vetenskapen, samhället och medborgarna i Europa" [29] omfattar åtgärderna som vidtas på detta område, för allt som gäller vetenskap och teknik, företrädesvis följande teman:

[29] SEK(2000) 1973.

- Att närma forskningen till samhället: Vetenskap och styrelseformer, vetenskapliga yttranden, samhällets deltagande i forskningen, framtidsplanering ("foresight").

- Dra nytta av den vetenskapliga och tekniska utvecklingen på ett ansvarsfullt sätt, i harmoni med de etiska värderingar som delas av majoriteten av den europeiska befolkningen: Bedömning och hantering av osäkerhetsfaktorer och risker, och kommunikation om dessa; sakkunskap; analys och bästa praxis i fråga om försiktighetsprincipen på olika områden för beslutsfattande; Europeiska referenssystem; forskning om etik i samband med forskning, teknisk utveckling och vetenskapliga och tekniska tillämpningar;

- Främja dialogen mellan vetenskap och samhälle: Nya dialogformer där viktiga berörda parter deltar aktivt; allmänhetens kunskap om vetenskap; medvetenhetsutveckling genom tävlingar och "medborgarfora"; främjande av ungdomars intresse för vetenskapliga yrken; initiativ som syftar till främjandet av kvinnors roll och ställning på alla nivåer inom forskning och vetenskap.

Det sker genom stödåtgärder till följande:

- Inrättande av nätverk och upprättande av strukturerade kontakter mellan berörda institutioner och verksamheter på nationell, regional och europeisk nivå.

- Utbyte av erfarenheter och god praxis.

- Genomförande av särskild forskning.

- Åtgärder för att skapa uppmärksamhet, t.ex. utmärkelser och tävlingar.

- Upprättande av databaser och genomförande av bl.a. statistiska undersökningar och metodstudier på olika områden.

3. Att förstärka grunden till det europeiska området för forskningsverksamhet.

Mål

Syftet med åtgärderna under denna rubrik är att stärka samordningen och driva fram en samstämd utveckling av strategier och forskningsverksamhet samt av det som görs för att stimulera innovativ verksamhet i gemenskapen.

Åtgärdens motivering och europeiska mervärde

Genomförandet av det europeiska området för forskningsverksamhet bygger framför allt på en förbättring av samstämmigheten av den verksamhet som sker inom ramen för den forsknings- och innovationspolitik som bedrivs på nationell, regional och europeisk nivå, samt på att denna verksamhet utförs på ett mer sammanhängande sätt. Gemenskapens åtgärder kan bidra till att främja de ansträngningar som där görs samt att skapa grunden för den information, de kunskaper och det analysarbete som krävs för att detta projekt skall lyckas.

Planerade åtgärder

Dessa åtgärder vidtas på samtliga vetenskapliga och tekniska områden och omfattar följande:

- Åtgärder för ekonomiskt stöd till följande för att stärka samordningen av den europeiska forskningsverksamheten, både på nationell och europeisk nivå:

- Ömsesidig tillgång till nationella program.

- Införlivande av nationell och regional forskningsverksamhet i nätverk.

- Vetenskapligt och tekniskt samarbete som bedrivs i andra europeiska samarbetsformer, t.ex. inom Cost och Europeiska vetenskapsstiftelsen.

- Samarbete mellan och gemensamma initiativ som tas av specialinriktade vetenskapliga samarbetsorgan i Europa som t.ex. CERN, EMBL, ESO eller ESA [30].

[30] CERN: Europeiskt centrum för atomforskning, EMBL: Europeiska molekylärbiologilaboratoriet, ESO: Europeiska sydobservatoriet, ESA: Europeiska rymdorganisationen.

Man kommer att försöka främja europeisk samordning av forskningsverksamheten över hela spektrumet av forskningsprioriteringar, inbegripet följande:

- Hälsovård: Hälsofrågor i specifika befolkningsgrupper (bland annat barn och äldre); stora sjukdomar och åkommor (som diabetes och hepatit).

- Miljö: Hållbar lokal utveckling och stadsutveckling; seismiska risker;

- Energi (fossila bränslen): Den nya kraftverksgenerationen (med mycket låga utsläppsvärden), lagring, transport och distribution av energi.

Dessa åtgärder genomförs i samband med de ansträngningar som görs för att allmänt förbättra det vetenskapliga och tekniska samarbetet i Europa och säkerställa samverkan mellan de olika delarna i detta samarbete, där även COST och Eureka ingår.

- För att främja en samstämmig utveckling av innovations- och forskningspolitiken i gemenskapen enligt följande:

- Genomföra analyser och undersökningar, framtidsplanering, vetenskaplig och teknisk statistik samt vetenskapliga och tekniska indikatorer.

- Upprätta och främja arbetet i specialinriktade arbetsgrupper och organ för politisk dialog.

- Stöd till arbetet med benchmarking inom innovations- och forskningspolitiken på nationell, regional och europeisk nivå.

- Stöd till arbetet med att kartlägga den vetenskapliga och tekniska spetskompetensen i gemenskapen.

- Stöd till det arbete som krävs för att förbättra regelverk och administrativa förutsättningar för forskning och innovation i gemenskapen.

BILAGA II: MAXIMALT TOTALBELOPP, ANDELAR OCH PRELIMINÄR FÖRDELNING AV MEDLEN

Följande maximala totalbelopp och andelar av anslaget för de olika åtgärderna enligt artikel 164 i EG-fördraget har fastställts:

// miljoner euro

Första verksamhetsområdet [31]:

[31] Omfattar verksamheten under rubriken "Att integrera gemenskapens forskningsverksamhet" (med undantag för internationellt samarbete), den verksamhet som rör forskningsinfrastruktur och temat Vetenskap/ samhälle under rubriken "Att strukturera det europeiska området för forskningsverksamhet" samt verksamheten under rubriken "Att förstärka grunden till det europeiska området för forskningsverksamhet".

// 13 715

Andra verksamhetsområdet [32]:

[32] Omfattar internationellt samarbete under rubriken "Att integrera gemenskapens forskningsverksamhet", inom de prioriterade områdena samt inom ramen för rubriken Att förutse unionens vetenskapliga och tekniska behov.

// 600

Tredje verksamhetsområdet [33]:

[33] Omfattar särskilda verksamheter inom ramen för temat "Forskning och innovation" under rubriken "Att strukturera det europeiska området för forskningsverksamhet" som komplettering av innovationsåtgärderna inom ramen för verksamheten under rubriken " Att integrera gemenskapens forskningsverksamhet".

// 275

Fjärde verksamhetsområdet [34]:

[34] Omfattar verksamhet rörande mänskliga resurser och stöd till rörlighet under rubriken "Att strukturera det europeiska området för forskningsverksamhet".

// 1 680

Maximalt totalt belopp* // 16 270

*Preliminär fördelning: //

1. Att integrera forskningsverksamheten [35] [36]

[35] Målet är att Av vilka minst 15 % av anslagen under denna rubrik skall ställas till förfogande för små och medelstora företag.

[36] Sammanlagt skall 600 miljoner euro anslås till internationellt samarbete.

// 13 020

* Genforskning och bioteknik för förbättrad hälsa // 2 150

* Avancerad genforskning och dess tillämpningar inom hälsovården // 1 100

* Kampen mot de stora sjukdomarna // 1 050

* Informationssamhällets teknik // 3 600

* Nanoteknik, intelligenta material och nya produktionsprocesser // 1 300

* Flyg- och rymdteknik // 1 000

* Livsmedelssäkerhet och hälsorisker. // 625

* Hållbar utveckling // 1 850

* Hållbara energisystem // 630

* Hållbar marktransport // 600

* Global förändring och ekosystem // 620

* Medborgare och styrelseformer i ett öppet, europeiskt kunskapssamhälle // 225

* Särskild verksamhet inom bredare forskningsområden // 2 270

* Att förutse EU:s tekniska och vetenskapliga behov [37]

[37] Sammanlagt skall 715 miljoner euro anslås till GFC.

* // 800

* Särskilda forskningsåtgärder för små och medelstora företag // 450

* Särskild verksamhet för internationellt samarbete // 300

* Gemensamma forskningscentrets verksamhet // 720

2. Att strukturera det europeiska området för forskningsverksamhet // 2 830

* Forskning och innovation // 275

* Mänskliga resurser och rörlighet. // 1 680

* Forskningsinfrastruktur. // 800 [38]

[38] Inbegripet upp till 150 miljoner euro för ytterligare utveckling av Geant.

* Vetenskap/samhälle // 75

3. Att förstärka grunden till det europeiska området för forskningsverksamhet // 420

* Stöd till samordningen av verksamheten // 370

* Stöd till en samstämmig utveckling av politiken // 50

TOTALT // 16 270 [39]

[39] Till detta kommer ett belopp på 1 230 miljoner euro som anslagits till Euratom-ramprogrammet, och som preliminärt fördelas på följande sätt: Upparbetning och lagring av kärnavfall 150 miljoner euro; Kontrollerad termonukleär fusion 700 miljoner euro [varav 200 miljoner euro anslås för deltagande i projektet ITER]; övrig verksamhet 50 miljoner euro; GFC:s verksamhet 330 miljoner euro [varav 110 miljoner för upparbetning och lagring av kärnavfall].

BILAGA III: INSTRUMENT OCH VILLKOR FÖR GEMENSKAPENS EKONOMISKA STÖD

Gemenskapen bidrar till inrättandet av det europeiska området för forskningsverksamhet genom finansiering av särskilda program för forskningsverksamhet och teknisk utveckling, inbegripet demonstrationsverksamhet, som bedrivs på ramprogrammets prioriterade tematiska områden samt på andra vetenskapliga och tekniska områden.

Nedan följer en beskrivning av de metoder gemenskapen tillämpar för att bidra ekonomiskt till denna verksamhet där även åtgärder för att främja innovation ingår.

1. Instrument

1.1. Instrument för integration av forskningen

Fyra typer av instrument kommer att tillämpas för genomförandet av verksamhet inom de prioriterade tematiska områdena: Spetsforskningsnätverk; integrerade projekt; deltagande i gemensamt genomförda nationella program; samt, i form av en "spetsforsknings- och integrationsstege" (Stairway of Excellence and Innovation), särskilda riktade forskningsprojekt och samordningsåtgärder.

Vilka instrumenttyper inom dessa kategorier som kommer att tillämpas för de olika forskningsämnena kommer att fastställas i samband med genomförandet av forskningsverksamheten. Likaså kommer man då att slå fast vilken typ av förslag som väntas.

Spetsforskningsnätverk och integrerade projekt kommer att vara de viktigaste instrumenten för genomförandet av forskningsverksamheten; särskilda riktade forskningsprojekt och samordningsåtgärder kan sättas in för forskningsprojekt vars målsättningar ligger inom särskilda, begränsade forskningsområden.

1.1.1. Nätverk mellan spetsforskningscentra

Ekonomiskt stöd till nätverk mellan spetsforskningscentra inom ramprogrammets prioriterade tematiska forskningsområden.

Rent allmänt syftar spetsforskningnätverken till främjande av vetenskaplig och teknisk kvalitet i Europa. Målet är att stegvis integrera forskningskapacitet på spetsforskningsnivå inom alla länder i Europa. Spetsforskningsnätverk främjar samarbete mellan ledande forskare inom universitet, forskningscentra, företag (både små och medelstora företag och storföretag) samt teknikorganisationer. Varje spetsforskningsnätverk kommer att fungera som ett "virtuellt spetsforskningscentrum" som strävar efter att främja kunskapen inom ett visst ämnesområde inom ramen för långsiktiga målsättningar.

Denna integration skall uppnås med hjälp av ett gemensamt verksamhetsprogram som omfattar en avsevärd del av verksamheten i de institutioner som ingår i nätverket. Dessa institutioner skall vara eller bli tillräckligt självständiga i sin verksamhet för att progressivt kunna integrera sina aktiviteter med dem som pågår i de andra institutionerna.

Verksamhetsprogrammen, som omfattar flera miljoner euro per år, men som också kan vara av mer begränsat omfång, förutsatt att de ändå uppnår en kritisk massa och tillräcklig integration, fastställs inte på grundval av mål eller i förhand fastställda resultat utan för vissa särskilda forskningsområden och forskningsämnen. Genomförandet av programmen innebär en progressiv integrering av arbetsprogrammen i berörda områden, en bestämd verksamhetsfördelning, en betydande mängd utbyte av personal samt ett intensivt användande av elektroniska informations- och kommunikationsnät och av virtuella och interaktiva arbetsmetoder. Dessa verksamheter kommer naturligtvis även på ett påvisbart sätt att omfatta förvaltning, överföring och prövning av de kunskaper som produceras.

Nätverken mellan spetsforskningscentra väljs ut med hjälp av ansökningsomgångar.

Genom åtgärder för stöd till rörlighet uppmuntras nätverken att släppa in forskare från andra europeiska länder än dem där de deltagande enheterna ligger. Nätverken skall dessutom vara öppna för organ från tredje land samt för europeiska vetenskapliga samarbetsorganisationer.

Spetsforskningsnätverken skall sammanställa och genomföra en strategi för spridning av de resultat som uppkommer ur deras verksamhet. Varje spetsforskningsnätverk skall avsätta resurser för denna uppgift.

1.1.2. Integrerade projekt

Ekonomiskt bidrag till integrerade projekt på ramprogrammets prioriterade tematiska områden.

Dessa projekt, som kan omfatta flera tiotals miljoner euro men som också kan omfatta projekt av begränsat omfång, förutsatt att de ändå uppnår en kritisk massa och tillräcklig integration, genomförs av konsortier där universitet och näringsliv ofta samarbetar mycket intensivt. Deltagarna kan vara företag (även små och medelstora företag), universitet och forskningscentra eller andra rättssubjekt.

Projekten, som i vissa fall kan omfatta "riskfylld" forskning, tilldelas alltid klart definierade mål i form av vetenskaplig och teknisk kunskap som kan tillämpas på produkter, förfaranden eller tjänster. Integrerade projekt kan i vissa fall bestå av sammankopplingar ("cluster") av olika element som är inriktade på olika aspekter av ett och samma mål, och som samlas i en gemensam insats av näringslivet och partners från den offentliga forskningen, med utgångspunkt i ett schema som regelbundet uppdateras.

Deras genomförande kommer naturligtvis även på ett påvisbart sätt att omfatta spridning, överföring och prövning av de kunskaper som produceras, samt analys och bedömning av den berörda teknikens ekonomiska och samhälleliga inverkan och av vilka faktorer som påverkar ett framgångsrikt utnyttjande av denna teknik.

Företrädesvis kommer de att genomföras utifrån övergripande budgetar i vilka en bet