RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET

om villkoren för Europeiska unionens deltagande i Europarådets grupp av stater mot korruption (Greco)

INLEDNING

I enlighet med Stockholmsprogrammet[1] överlämnar kommissionen denna rapport om villkoren för Europeiska unionens deltagande i Europarådets grupp av stater mot korruption (Greco) till rådet.

Greco är för närvarande det mest inkluderande system för övervakning av korruption som finns på europeisk nivå och samtliga EU-länder medverkar i systemet. Greco har spelat en framträdande roll i arbetet med att fastställa europeiska miniminormer för ett rättsligt och institutionellt ramverk för att bekämpa korruption. Korruptionen fortsätter emellertid ändå att utgöra ett allvarligt problem i medlemsländerna och det uppnås inte alltid effektiva och enhetliga resultat inom EU. Detta stärker kommissionens uppfattning att det politiska engagemanget för att bekämpa korruption fortsatt är ojämnt fördelat inom EU.

I meddelandet om en EU-politik mot korruption[2] rekommenderas EU att delta i Greco och att inrätta en EU-rapport om insatserna mot korruption. Detta torde potentiellt kunna stimulera politisk vilja bland medlemsländerna och göra det nuvarande rättsliga och institutionella ramverket effektivare.

I denna rapport beskrivs huvudmålen för ett förstärkt samarbete mellan EU och Greco och analyserar möjliga sätt för EU att delta i Grecos arbete och fördelarna med detta.

GRECOS ROLL OCH FUNKTIONSSÄTT

År 1999 inrättades Greco av Europarådet för att ”förbättra sina medlemmars förmåga att bekämpa korruption genom en dynamisk process av ömsesidig utvärdering och påverkan från andra medlemmar följa upp hur deras åtgärder på området överensstämmer med fastställda regler”[3]. Greco har för närvarande 49 medlemmar (48 europeiska stater och Förenta staterna).

Grecos arbete grundar sig på organisationens stadgar[4] och arbetsordning[5]. Varje medlem utser högst två företrädare till plenarmötena med rätt att delta i omröstningarna. Medlemmarna ska också förse Greco med en förteckning över experter som kan genomföra utvärderingar.

Utvärderingen av medlemmar i Greco är indelad i rundor och genomförs enligt normerna i de tjugo vägledande principerna för arbetet mot korruption[6] och den civilrättsliga konventionen om korruption[7] samt den straffrättsliga konventionen om korruption[8] och tilläggsprotokollet till denna[9]. Grecos första utvärderingsrunda genomfördes under 2000–2002 och var inriktad på de nationella organens oberoende, specialisering och verktyg i arbetet med att förebygga och bekämpa korruption samt på immunitet för berörda tjänstemän. Den andra utvärderingsrundan, som genomfördes under 2003–2006, var inriktad på beslag och förverkande i korruptionsärenden, förebyggande och upptäckt av korruption inom den offentliga förvaltningen samt på förebyggande och bekämpning av korruption inom den privata sektorn. Den tredje utvärderingsrundan inleddes i januari 2007 och pågår fortfarande. Den omfattar dels kriminalisering av förseelser i enlighet med den straffrättsliga konventionen om korruption, dels finansiering av politiska partier.

Lägesrapporter sammanställs efter en diskussion med den utvärderade medlemsstaten och blir sedan föremål för diskussion och godkännande i plenarmötet. Dessa rapporter är som regel underkastade sekretess, men kan offentliggöras med den utvärderade statens samtycke. Varje rapport innehåller rekommendationer som landet uppmanas att följa inom en viss tidsperiod (exempelvis 18 månader). Efterlevnaden av rekommendationerna konkretiseras och utmynnar i rapporter om efterlevnaden av fastställda regler, eventuellt med tillägg.

MERVÄRDE AV EU:S DELTAGANADE I GRECOS ARBETE

I 2007 års samförståndsavtal mellan Europarådet och Europeiska unionen fastslås att det rättsliga samarbetet mellan de två parterna om rättsstatsprincipen (inbegripet korruptionsbekämpning) bör vidareutvecklas för att säkerställa att överensstämmelse föreligger mellan EU:s lagstiftning och Europarådets konventioner, även om detta inte hindrar EU ifrån att anta mer långtgående bestämmelser.

EU:s deltagande i Greco beskrevs som ett centralt inslag i EU:s politik mot korruption redan i meddelandet[10] av den 28 maj 2003. Efter antagandet av 2003 års meddelandet undersöktes olika möjligheter till deltagande med tanke på EU:s rättsliga befogenheter enligt fördraget om Europeiska unionen och fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen. Med tanke på gemenskapens då begränsade behörighet med avseende på Europarådets civil- och straffrättsliga konventioner mot korruption, måste ett beslut skjutas upp till dess att Lissabonfördraget hade antagits. Fördraget om Europeiska unionens funktionssätt ger EU en behörighet som är anpassad till realiteterna i arbetet mot korruptionen och som banar väg för en förstärkt EU-politik mot korruption, vilket även inbegriper deltagande i Grecos arbete. Dessutom skulle möjligheten till ett EU-tillträde till FN:s konvention mot korruption[11] stärkas av ett beslut om att tillträda det europeiska regionala övervakningssystemet.

Den största bristen i de tjugosju EU-ländernas politik mot korruption är att det befintliga regelverket inte tillämpas effektivt. Genom sitt övervakningsarbete har Greco fått till stånd vissa åtgärder i EU-länderna, särskilt på områden med begränsad internationell reglering (exempelvis finansiering av politiska partier[12]). Men Greco har begränsade möjligheter att generera nödvändig politisk vilja att anta och långsiktigt genomföra kraftfulla åtgärder mot korruption. Grecos förmåga att signalera systemproblem som beror på korruption har vid flera tillfällen visat sig ganska svag[13]. EU:s aktiva deltagande i Grecos arbete kan emellertid innebära fördelar för båda organisationerna, då Grecos sakkunskap från övervakning av insatser mot korruption kombineras med den politiska roll som EU-institutionerna spelar för att uppnå en effektiv tillämpning av strategierna mot korruption i EU:s tjugosju medlemsländer.

I detta syfte kommer kommissionen att inrätta en EU-rapport om insatserna mot korruption. EU:s deltagande i Greco kommer att fogas in i det nya EU-systemet. EU:s deltagande i förberedelserna inför Grecos utvärderingar kan också bidra till att förbättra utvärderingsmetoderna och deras resultat.

Mot bakgrund av ovanstående är det viktigaste för EU:s deltagande i Greco att följande specifika krav uppfylls:

- Delta i besöken i de enskilda länderna som leder till utvärderingar av EU-länder och kandidatländer samt potentiella kandidatländer, om de senare samtycker.

- Lämna förslag till utkast till lägesrapporter och deltagande i Grecos plenardebatter om lägesrapporterna och rapporterna om efterlevnaden av fastställda regler med deltagande av EU-länder eller kandidatländer och potentiella kandidater, om de senare samtycker.

- Samarbeta med Grecos presidium[14] som har en viktig roll att spela i det förberedande arbetet inför utvärderingar och utarbetandet av rapporter.

- Lämna bidrag till Grecos budget.

- Låta Greco göra en jämförande analys[15] på grundval av befintliga lägesrapporter och rapporter om EU-ländernas efterlevnad av fastställda regler som bidrag till den planerade EU-rapporten om insatserna mot korruption.

- Fastställa vilka rekommendationer från Greco som ännu inte efterlevs och som kan vara relevanta för EU, och där EU:s planerade rapporteringssystem kan vara ytterligare ett incitament för adekvat uppföljning.

Dessa specifika krav utgår från behovet att undvika ytterligare belastning på medlemsländernas förvaltningar och dubbelarbete genom att samma uppgifter som redan utförs av Greco också åläggs medlemsländerna.

I syfte att garantera ömsesidighet skulle kommissionen kunna överväga villkoren för att låta en företrädare för Greco delta i den expertgrupp som kommer att inrättas för att bistå kommissionen i arbetet med EU:s rapport om insatserna mot korruption.

VILLKOR FÖR EU:S DELTAGANDE I GRECOS ARBETE

Den rättsliga ram som styr Grecos arbete erbjuder två möjliga former av deltagande i Grecos arbete, nämligen observatörsstatus och deltagande, vilka analyseras var för sig nedan.

I fråga om deltagande övervägs två alternativ: fullvärdigt medlemskap och medlemskap med begränsad rösträtt. Dessutom analyseras ett gemensamt åtgärdsprogram som ett alternativ.

Den första bedömningen nedan bygger på kommissionens analys av de rättsliga och praktiska aspekterna av ett potentiellt förstärkt samarbete med Greco. Som ett nästa steg kommer kommissionen att från rådet begära bemyndigande att inleda förhandlingar om EU-deltagande i Greco.

Observatörsstatus

Europarådets ministerråds stadgeresolution (93) 28 om delavtal och utökade avtal medger att vissa åtgärder vidtas av staterna tillsammans med en eller flera medlemsländer, genom utökade avtal eller delavtal. Greco inrättades genom ett utökat delavtal. Varje land som inte är medlem av Europarådet och varje internationell organisation kan bjudas in av ministerrådet för att delta som observatör i det arbete som bedrivs inom ramen för ett utökat delavtal. I resolutionen ges ingen exakt definition av observatörernas rättigheter och skyldigheter inom ramen för delavtal och utökade delavtal. Därför är de allmänna bestämmelserna i Europarådets ministerråds stadgeresolution (93) 26 om observatörers status tillämpliga. Enligt dessa bestämmelser medför observatörsstatus ingen rätt att representeras i Europarådets ministerråd eller dess parlamentariska församling, såvida inte något särskilt beslut har fattats av något av dessa organ.

Greco har beviljat observatörsstatus åt OECD och FN, som företräds av FN:s drog- och brottsbekämpningsbyrå (UNODC). Denna praxis har också följts i andra delavtal som slutits av Europarådet[16]. Observatörslandet avkrävs inte något ekonomiskt bidrag.

Även om en inbjudan från Greco till EU om att delta som observatör kan följa andra internationella organisationers observatörsstatus och inte medför att budgeten belastas, gör den begränsade omfattningen av ett sådant arrangemang och dess ringa mervärde att detta alternativ framstår som mindre intressant.

Med observatörsstatusen följer endast ett begränsat deltagande i arbetet med att utvärdera medlemsländer. Den medför inte något deltagande från EU:s sida i de övergripande förberedelserna av utvärderingarna och möjliggör därför inte någon inriktning på frågor som är relevanta för EU. Därför kan en sådan status heller inte garantera att EU får tillräckliga bidrag till den planerade EU-rapporten om insatserna mot korruption. Den skulle heller inte helt och hållet överensstämma med Stockholmsprogrammet, som efterlyser utveckling av en övergripande politik mot korruption i nära samarbete med Greco.

Deltagande

Europarådets ministerråds stadgeresolution (93) 28 inbegriper generösa bestämmelser om (den f.d.) Europeiska gemenskapens deltagande i delavtal och utökade avtal, som föreskriver att villkoren för deltagande inte ska fastställas i inbjudan att delta. Detta upprepas i Grecos stadgar[17], där det anges att villkoren för (den f.d.) Europeiska gemenskapens deltagande i Greco ska fastställas i resolutionen med inbjudan att delta.

Enligt regel 2 i Grecos arbetsordning[18] kan (den f.d.) Europeiska gemenskapen bli medlem av Greco på följande sätt:

- Efter inbjudan från Europarådets ministerråd om att delta i Greco. För detta ändamål ska Greco lämna ett förslag som måste godkännas av dess verkställande utskott. Den formella inbjudan sker i form av en resolution som antas av Europarådets ministerråd, som genom skriftväxling följs av en överenskommelse med EU.

- Tillträde till den straffrättsliga konventionen om korruption, efter inbjudan från Europarådets ministerråd.

- Tillträde till den civilrättsliga konventionen om korruption.

Hitintills har EU tillträtt delavtal såsom Wienkommissionen[19] och Samarbetsgruppen för förhindrande av och skydd mot naturkatastrofer och stora tekniska olyckor samt organisation av nödhjälp i samband med sådana[20]. EU är också medlem av Europeiska farmakopékonventionen och Europeiska audiovisuella observationsorganet samt part i ett stort antal av Europarådets delavtal.

Eftersom Grecos stadgar innehåller hänvisningar till EU:s deltagande i Greco och Grecos arbetsordning innehåller hänvisningar till ”medlemskap”, förutsätter deltatagandet därför en form av medlemskap vars specifika utformning fastställs i ett särskilt avtal. Följaktligen analyseras i denna rapport två typer av deltagande, nämligen fullvärdigt medlemskap (med full rösträtt) och medlemskap med begränsad rösträtt.

Fullvärdigt medlemskap

Fullvärdigt medlemskap skulle ge EU rösträtt i Grecos plenarmöten i alla frågor som ingår i Grecos behörighet (exempelvis lägesrapporter och rapporter om efterlevnaden av fastställda regler, procedurfrågor samt finansiella och ekonomiska frågor). Eftersom EU inte kommer att agera på medlemsländernas vägnar vid Grecos plenarmöten, kommer unionen att ha en röst, precis som övriga medlemmar.

Enligt artikel 8.6 i Grecos stadgar ”ska medlemmar av Greco som deltar i den ömsesidiga utvärderingen ha rösträtt”[21]. Fastän EU inte är part i Europarådets straffrättsliga och civilrättsliga konventioner om korruption, kan unionen, enligt Grecos regelverk, ändå bli föremål för utvärdering. Utvärderingen av EU institutioner skulle främst beröra de tjugo vägledande principerna för arbetet mot korruption[22] och skulle förutsätta en form av förhandsgodkännande av dessa principer (möjligen i form av ett ensidigt uttalande). Genom tillträdet till FN:s konvention mot korruption har ett prejudikat skapats för fullvärdigt medlemskap för EU i en organisation som också granskar sina medlemmar. När det gäller FN:s konvention mot korruption deltar EU emellertid för närvarande inte i den ömsesidiga granskningsprocessen.

Om denna typ av medlemskap valdes, skulle EU till fullo delta i arbetet med utvärderingen av medlemsländer och kandidatländer samt potentiella kandidatländer och andra tredjeländer. Följaktligen skulle EU kunna få en företrädare nominerad till Grecos presidium i enlighet med gällande regler (dvs. på roterande basis). EU skulle vara medlem av Grecos verkställande utskott som har beslutsrätt i budgetfrågor. Övriga rättigheter och skyldigheter som följer av Grecos stadgar och arbetsordning skulle vara tillämpliga på EU.

EU skulle bli bidragsgivare till Grecos budget. Enligt den konsekvensanalys som ligger till grund för kommissionens beslut om inrättandet av en EU-rapport för periodisk utvärdering[23] beräknas kostnaderna för EU:s deltagande i Greco att bli omkring 450 000 euro om året. Detta skulle täcka bidraget till Grecos budget (dvs. omkring 300 000 euro för en större bidragsgivare) och kostnaderna för verksamhet som f.n. inte bedrivs av Greco och som huvudsakligen skulle gagna EU (exempelvis jämförande rapporter och fastställande av vilka rekommendationer till EU:s tjugosju medlemsländer som ännu inte efterlevs). Sådan verksamhet kan exempelvis finansieras genom tjänstekontrakt eller bidrag till åtgärden.

Detta alternativ har goda utsikter att uppfylla de specifika krav som omnämns i avsnitt 3. Det skulle också garantera att samarbetet mellan EU och Greco får stor uppmärksamhet, att Greco och EU:s planerade rapporteringssystem kompletterar varandra, att Grecos utvärderingssystem kan förbättras ytterligare framöver samt att fokuseringen på EU:s politikområden ökar.

Grecos utvärdering av EU:s institutioner är emellertid ett försök som måste bedömas mer ingående med avseende på förutsättningar, genomförbarhet och möjliga konsekvenser, då Grecos utvärderingssystem är inriktat på länder snarare än organisationer. Medan vissa av de tjugo vägledande principerna för arbetet mot korruption kan tillämpas också på organisationer (exempelvis i fråga om integriteten i den offentliga förvaltningen), skulle en utvärdering enligt Grecos nuvarande metoder inte vara heltäckande och mervärdet av den förhållandevis oklart för både Greco och unionen. Om Greco inte tillåts genomföra sin utvärdering av EU-institutionerna, kan EU inte erhålla fullständig rösträtt i Grecos plenarmöten[24].

Medlemskap med begränsad rösträtt

I Grecos stadgar föreskrivs att villkoren för EU:s deltagande ska fastställas i den resolution som innehåller inbjudan till unionen att delta, utan att det specifikt anges vilken typ av deltagande det rör sig om. Ett deltagande från EU:s sida kan alltså anta formen av medlemskap med begränsad rösträtt.

Genom detta alternativ skulle EU undgå Grecos utvärderingskrav, men det skulle ändå innebära att en ram måste skapas inom vilken de två organisationerna kan genomföra ytterligare en gemensam bedömning av genomförbarheten och möjliga konsekvenser av utvärderingen av EU:s institutioner, med hänsyn till EU:s särskilda ställning och behörighet. Vid sitt 50:e plenarmöte betonade Greco emellertid, att även om organisationen medger att särskilda åtgärder kan bli nödvändiga för att ta hänsyn till de särskilda förhållanden som gäller i fråga om EU, måste Grecos utvärdering av EU:s institutioner framstå som något mer än bara en avlägsen möjlighet (bedömningen måste med andra ord successivt leda till att EU faktiskt får utvärderas).

Detta alternativ innebär att EU blir bidragsgivare till Grecos budget, dock med ett något mindre anslag[25] än om unionen skulle ha varit fullvärdig medlem. EU skulle ha rätt att rösta om procedurfrågor, ekonomiska frågor och budgetfrågor[26]. Unionen skulle inte ha rätt att rösta i plenarmötenas omröstningar om lägesrapporterna och rapporterna om efterlevnaden av fastställda regler och heller inte ha någon företrädare i Grecos presidium. Inte heller skulle EU ha rätt att delta i valen av ordförande och vice ordförande. EU skulle däremot få utse företrädare till Grecos plenarmöten, delta i debatterna där, lämna rekommendationer om lägesrapporterna och rapporterna om efterlevnaden av fastställda regler samt möjligen få skicka en företrädare att delta landsbesöken i medlemsländerna[27], kandidatländerna, potentiella kandidatländer och andra länder som godtar att EU:s företrädare deltar. EU skulle dessutom få utarbeta förslag med om hur utvärderingarna och uppföljningen av dem bör organiseras.

De praktiska arrangemangen i anslutning till EU:s deltagande i Greco skulle regelbundet ses över (exempelvis vart femte år) av kommissionen och Greco gemensamt, och eventuella ändringar skulle kunna antas genom ömsesidiga överenskommelser mellan Greco och EU.

Detta alternativ skulle garantera att EU fick bidrag till sin planerade rapport om insatserna mot korruption, dvs. en jämförande analys genomförd av Greco på grundval av befintliga lägesrapporter och rapporter om efterlevnaden av fastställda regler med inriktning på medlemsländerna, som visar vilka av de viktigaste rekommendationerna som ännu inte efterlevs. Det skulle på det hela taget uppfylla kraven i avsnitt 3 och därmed medge att EU deltar i utvärderingen av medlemsländerna. EU skulle visserligen inte ha någon beslutsrätt i utvärderingsprocessen, men skulle ändå aktivt kunna delta i genomförandet och främja åtgärder som garanterar ytterligare fokus på politikområden som är relevanta för EU. Samarbetet mellan Greco och EU skulle få ökad politisk tyngd och dubbelarbete skulle undvikas. Under förhandlingarna skulle det behöva klargöras att frågan om Grecos utvärdering av EU-institutionerna måste prioriteras. Fördelarna med en förenklad form av deltagande framstår tydligare om EU inte behöver åta sig att låta sina institutioner utvärderas.

Ett gemensamt åtgärdsprogram

Ett gemensam åtgärdsprogram skulle innebära att EU:s ekonomiska bidrag till Greco, i form av ett anslag för att leverera vissa förutbestämda resultat, skulle kunna omfatta en fastslagen tidsperiod (två–tre år), med möjligheter till periodisk förnyelse. En sådan lösning för målinriktat samarbetet mellan EU och Greco har redan tillämpats. Exempelvis deltar Europarådet i det östliga partnerskapet i egenskap av privilegierad partner, och bistår EU och länderna i det östliga partnerskapet med sin sakkunskap.

För att ge partnerskapet viss politisk tyngd, kan ett samförståndsavtal eller annat avtal ingås med Greco, precis som i fråga om avtalet mellan Europarådet och EU:s byrå för grundläggande rättigheter.

Vad gäller målen kan ett gemensamt åtgärdsprogram leverera bidrag från Greco till den planerade EU-rapporten om insatserna mot korruption, särskilt genom jämförande analys av Grecos befintliga lägesrapporter och rapporter om efterlevnaden av fastställda regler med inriktning på medlemsländerna. Dessutom skulle de kunna visa vilka av de viktigaste rekommendationerna som ännu inte efterlevs. Detta skulle också göra att dubbelarbete kunde undvikas. Budgeten skulle vara mindre än den som krävs för medlemskap med begränsad rösträtt (dvs. omkring 200 000–250 000 euro om året, vilket täcker utarbetande av jämförande rapporter, logistikkostnader, arbetsseminarier, osv.).

Men ett gemensamt åtgärdsprogram skulle, trots att det uppfyller vissa av de specifika kraven, inte uppfylla det övergripande kravet att ge upphov till synergier mellan Grecos sakkunskap och EU:s politiska inflytande. Partnerskapet mellan de båda organisationerna skulle bli mindre synligt och EU:s engagemang i Grecos utvärderingsarbete skulle bli mindre aktivt. Detta alternativ kan betraktas som en rent teknisk lösning, med ett EU som agerar mer som en avtalspart än som en verklig partner. Det skulle alltså inte ge lika stort mervärde som ett deltagande i Greco.

SLUTSATS

Rådet uppmanas att överväga alternativen i denna rapport.

Med hänsyn till EU:s ökade befogenheter och behovet av en övergripande EU-politik mot korruption, är deltagande i GRECO (dvs. medlemskap), enligt kommissionens uppfattning det lämpliga sättet att uppfylla de mål som fastställs i Stockholmsprogrammet . Då EU:s planerade rapport om insatserna mot korruption syftar till att mäta medlemsländernas insatser mot korruption, i syfte att kartlägga trender inom EU och föreslå politiska och rättsliga åtgärder på EU-nivå, skulle ett medlemskap i Greco underlätta övervakningsuppgiften. Samarbetet skulle bli synligare och risken för överlappning skulle undvikas.

Dessutom skulle ett deltagande i egenskap av fullvärdig medlem eller medlem med begränsad rösträtt säkerställa att man på bästa sätt kan dra nytta av Grecos sakkunskap i övervakningen av insatserna mot korruption och EU:s politiska inflytande på medlemsländerna. Därför är det troligt att detta, tillsammans med EU:s planerade rapport om insatser mot korruption, bidrar till att påskynda ett effektivare genomförande av politiken mot korruption i EU:s tjugosju medlemsländer.

Kommissionen har fört inledande diskussioner med Grecos sekretariat, för att identifiera de främsta frågorna av intresse och möjliga alternativ när det gäller huruvida ett eventuellt EU-deltagande i Greco är rättsligt och praktiskt genomförbart. Vad gäller den praktiska genomförbarheten, förefaller ett medlemskap med begränsad rösträtt vara ett möjligt och lämpligt alternativ att ta upp i förhandlingarna. En nyckelfråga som måste tas upp när detta alternativ diskuteras är Grecos utvärdering av EU-institutionerna, eftersom ett fullvärdigt medlemskap förutsätter utvärdering av EU-institutionerna.

De faktiska villkoren för EU:s deltagande i Greco (exempelvis form av deltagande, deltagande i Europarådets organ, praktiska arrangemang och bidrag till budgeten) måste noggrant framförhandlas med Greco. Därför kommer kommissionen att uppmana rådet att bemyndiga den att inleda förhandlingar om EU:s deltagande i Greco . Förhandlingarna skulle föras enligt de allmänna principerna för samarbete mellan EU och Europarådet, nämligen:

- EU:s behörighet och befogenheter. EU bör också ha rätt att ställa strängare karv inom sina egna gränser.

- Ett privilegierat arbetspartnerskap för att garantera en samordnad inställning till korruption på EU-nivå. För EU är det avgörande att få tillgång till de tidiga resultaten av utvärderingsrundorna och förarbetena till länderrapporterna samt den jämförande analysen av medlemsländernas utvärderingar och signalerna om rekommendationer som ännu inte efterlevs. Om EU blir medlem skulle detta öka Grecos synlighet och ge störe tyngd åt Grecos rekommendationer som i tillämpliga fall skulle kunna följas upp inom ramen för EU:s system för övervakning av korruption.

Oavsett avtalet med Grecos plenum, kräver EU:s eventuella deltagande i Greco slutligen ett godkännande från Europarådets ministerråd, som är initiativtagare till det formella deltagandeförfarandet. Följaktligen uppmanas medlemsländerna i meddelandet om EU:s politik mot korruption att i Europarådets ministerråd till fullo stödja EU:s ansökan om deltagande i Greco.

FINANSIERINGSÖVERSIKT FÖR FÖRSLAG TILL RÄTTSAKT

1. GRUNDLÄGGANDE UPPGIFTER OM FÖRSLAGET ELLER INITIATIVET

1.1. Förslagets eller initiativets beteckning

1.2. Berörda politikområden i den verksamhetsbaserade förvaltningen och budgeteringen

1.3. Typ av förslag eller initiativ

1.4. Mål

1.5. Motivering till förslaget eller initiativet

1.6. Tid under vilken åtgärden kommer att pågå respektive påverka resursanvändningen

1.7. Planerad metod för genomförandet

2. FÖRVALTNING

2.1. Bestämmelser om uppföljning och rapportering

2.2. Administrations- och kontrollsystem

2.3. Åtgärder för att förebygga bedrägeri och oegentligheter/oriktigheter

3. BERÄKNADE BUDGETKONSEKVENSER AV FÖRSLAGET ELLER INITIATIVET

3.1. Berörda rubriker i den fleråriga budgetramen och budgetrubriker i den årliga budgetens utgiftsdel

3.2. Beräknad inverkan på utgifterna

3.2.1. Sammanfattning av den beräknade inverkan på utgifterna

3.2.2. Beräknad inverkan på driftsanslagen

3.2.3. Beräknad inverkan på de administrativa anslagen

3.2.4. Förenlighet med den gällande fleråriga budgetramen

3.2.5. Bidrag från tredje part

3.3. Beräknad inverkan på inkomster

FINANSIERINGSÖVERSIKT FÖR FÖRSLAG TILL RÄTTSAKT

GRUNDLÄGGANDE UPPGIFTER OM FÖRSLAGET ELLER INITIATIVET

Förslagets eller initiativets beteckning

Kommissionens beslut om inrättande av en EU-rapport om insatserna mot korruption för att möjliggöra periodisk utvärdering (EU:s rapport om insatserna mot korruption) och kommissionens rapport om villkoren för Europeiska unionens deltagande i Europarådets grupp av stater mot korruption (Greco)

Berörda politikområden i den verksamhetsbaserade förvaltningen och budgeteringen[28]

Inrikes frågor

Säkerhet och skydd av friheter

Typ av förslag eller initiativ

( Ny åtgärd

( Ny åtgärd som bygger på ett pilotprojekt eller en förberedande åtgärd[29]

( Befintlig åtgärd vars genomförande förlängs i tiden

( Tidigare åtgärd som omformas till eller ersätts av en ny

Mål

Fleråriga strategiska mål för kommissionen som förslaget eller initiativet är avsett att bidra till

Stockholmsprogrammet – Skydd mot allvarlig och organiserad brottslighet

Specifika mål eller verksamheter inom den verksamhetsbudgeterade förvaltningen och budgeteringen som berörs

Specifikt mål nr 2

Stärka EU:s förmåga att förebygga, bekämpa och begränsa konsekvenserna av brottsliga handlingar

Specifika delmål[30]:

EU-rapporten om insatserna mot korruption

1. Utarbetande, publicering och spridning av rapporten.

2. Överläggningar med experter (dvs. inrättandet av en expertgrupp).

3. Bidrag från det civila samhällets organisationer.

4. Inrättandet av ett nationellt forskarnät och detta näts funktionssätt.

5. Program för utbyte av erfarenheter.

EU:s deltagande i Greco

6. Jämförande analys och uppgifter om rekommendationer till medlemsländerna som inte efterlevs, utifrån information från Grecos sekretariat.

7. EU-medlemskap i Greco.

Berörd verksamhetsbaserad förvaltning/budgetering

1805 Säkerhet och skydd av friheter

Verkan eller resultat som förväntas

Beskriv den verkan som förslaget eller initiativet förväntas få på de mottagare eller den del av befolkningen som berörs.

Genom EU-rapporten om insatserna mot korruption kommer insatserna mot korruption inom EU:s tjugosju medlemsländer regelbundet att bli föremål för bedömning. Rapporten kommer att ge en tydlig bild av läget i unionen och lyfta fram både svagheter och trenderna inom EU, i syfte att öka medlemsländernas politiska vilja att bekämpa korruption och förbereda framtida politiska åtgärder inom EU.

EU:s deltagande i Greco skulle säkerställa att synergier skapas mellan de båda systemen.

Indikatorer för bedömning av resultat eller verkan

Ange vilka indikatorer som ska användas för att följa upp hur förslaget eller initiativet genomförs.

EU-rapporten om insatserna mot korruption kommer att sammanställas av kommissionen och offentliggöras vartannat år. Kommissionen kommer att bistås av en expertgrupp, ett nätverk av lokala forskningskorrespondenter och företrädare för det civila samhället som gör sina bedömningar. Kommissionen kommer att kontinuerligt övervaka experternas arbete och bidragen från forskningskorrespondenterna och det civila samhället. I samband med varje bedömningsrunda kommer uppföljningen av rekommendationerna i tidigare rapporter att granskas.

Efter antagandet av rapporten om villkoren för EU:s deltagande i Greco kommer kommissionen att uppmana rådet att bemyndiga den att inleda förhandlingar med Europarådet. Om EU blir medlem av Greco, avser kommissionen att se över de praktiska arrangemangen för ett regelbundet deltagande (exempelvis vart femte år), på grundval av resultaten av det förstärkta samarbetet.

Motivering till förslaget eller initiativet

Behov som ska tillgodoses på kort eller lång sikt

Kommissionen kommer under varje bedömningsrunda att både välja ett antal övergripande faktorer som vid en viss tidpunkt är relevanta på EU-nivå och ett antal aspekter som är utmärkande för varje medlemsstat. Dessa kommer att bedömas enligt vissa indikatorer , varav vissa har valts ut enligt redan befintliga normer, och några nyligen har utarbetats.

Kommissionen kommer att bistås av:

– en expertgrupp som sammansatts med stöd i ett särskilt kommissionsbeslut (som kommer att fattas strax efter beslutet om paketet mot korruption) och som ger råd om indikatorer, bedömningar av medlemsländernas resultat, hur bästa praxis och EU-trender identifieras, rekommendationer samt eventuella EU-förslag.

– ett nätverk av lokala forskningskorrespondenter , som inrättats av kommissionen genom upphandlingsförfaranden och som består av företrädare för det civila samhället och den akademiska världen. Nätverket kommer att samla in relevanta uppgifter i varje medlemsstat.

– bedömningar utförda av det civila samhällets organisationer (som kommer att delas ut som uppdrag i form av kontrakt efter upphandlingsförfaranden). Det civila samhällets organisationer kommer att uppmuntras att ansöka om ämnesspecifika bedömningar av medlemsländernas insatser mot korruption.

Utvecklingen av ett program för erfarenhetsutbyte kan anses hjälpa medlemsländerna, lokala icke-statliga organisationer eller andra intressenter att identifiera bästa praxis och brister, öka medvetenheten eller tillhandahålla utbildning. Beslutet att inrätta ett sådant program och uppgifter om dess funktionssätt får endast tas/klargöras i ett senare skede, när förberedelserna inför den första rapporten har kommit längre.

Mervärdet av en åtgärd på unionsnivå

Enligt Stockholmsprogrammet är korruptionen ett gränsöverskridande hot mot EU:s inre säkerhet Det finns ett behov av åtgärder på EU-nivå, eftersom korruptionsproblemen inte kan lösas av medlemsländerna på egen hand.

Att intensifiera korruptionsbekämpningen är också relevant för politikområden där stora EU-tillgångar är inblandade. EU har den politiska tyngd som krävs och kan därför bättre fungera som katalysator för att stärka EU:s och medlemsländernas åtgärder mot korruption.

Huvudsakliga erfarenheter från liknande försök eller åtgärder

Ännu finns inget system på EU-nivå för mätningar av genomförandet av politiken mot korruption. EU:s enda övervakningsverktyg som också är inriktat på korruptionsfrågor är samarbets- och kontrollmekanismen för Rumänien och Bulgarien som över tiden har lyckats bibehålla och i viss mån stärka reformarbetet.

På grundval av årliga utvärderingar, index och kvalitativa bedömningar har insatser från det civila samhällets organisationer, exempelvis Transparency International, inneburit att frågan om korruption förts upp på den politiska dagordningen i många länder i hela världen och lett till politiska påtryckningar för reformer.

På internationell nivå har de största befintliga utvärderingssystemen (exempelvis Greco, OECD:s arbetsgrupp mot mutor och FN:s konvention mot korruption), trots uppenbara fördelar, också visat sig ha vissa begränsningar, särskilt när det gäller att uppamma ytterligare politisk vilja på nationell nivå. EU har en unik förmåga att generera sådan politisk vilja. EU:s nya rapport om insatser mot korruption kommer att inriktas på faktaorientering, fokusering, tillförlitlighet och flexibilitet.

Förenlighet med andra finansieringsformer och eventuella synergieffekter

Paketet mot korruption är en del i ett större strategiskt initiativ från kommissionen om skydd av den lagliga ekonomin, vilket även omfattar kommissionens nya strategi mot bedrägeri samt lagstiftningsinitiativet om återkrav av tillgångar. Detta förslag är anpassat till båda initiativen.

Tid under vilken åtgärden kommer att pågå respektive påverka resursanvändningen

( Förslag eller initiativ som pågår under begränsad tid

- ( Förslaget eller initiativet ska gälla från [den DD/MM]ÅÅÅÅ till [den DD/MM]ÅÅÅÅ.

- ( Det påverkar resursanvändningen från ÅÅÅÅ till ÅÅÅÅ.

( Förslag eller initiativ som pågår under en obegränsad tid

- Genomförande med en inledande period från dagen för antagandet av kommissionens beslut om EU:s rapport om insatserna mot korruption och från dagen för EU:s anslutningsakt, i fall EU kommer att delta i Greco. Denna finansieringsram omfattar de första genomförandeåren.

- Följt av fullskalig verksamhet.

Planerad metod för genomförandet[31]

( Direkt centraliserad förvaltning som sköts av kommissionen

( Indirekt centraliserad förvaltning genom delegering till

- ( genomförandeorgan

- ( organ som inrättas av gemenskaperna[32]

- ( nationella offentligrättsliga organ eller organ som anförtrotts upplysningar som faller inom offentlig förvaltning

- ( personer som anförtrotts ansvaret för genomförandet av särskilda åtgärder som följer av avdelning V i fördraget om Europeiska unionen och som anges i den grundläggande rättsakten i den mening som avses i artikel 49 i budgetförordningen

( Delad förvaltning med medlemsländerna

( Decentraliserad förvaltning med tredjeländer

( Gemensam förvaltning med internationella organisationer (ange vilka)

Vid fler än en metod, ange kompletterande uppgifter under ”Anmärkningar”.

Anmärkningar

FÖRVALTNING

Bestämmelser om uppföljning och rapportering

Ange intervall och andra villkor för sådana åtgärder

EU-rapporten om insatserna mot korruption kommer att offentliggöras vartannat år med början år 2013. Genomförandet kommer att vara föremål för vidare övervakning och utvärdering. Föreslagna indikatorer är EU:s KPI-rankning, nationella strategier mot korruption, dokumenterade erfarenheter av korruption, exempel på nya riktlinjer och ny praxis mot korruption, antalet insatser för ömsesidigt lärande med stöd av kommissionen, medvetandegrad, tid som avsatts för att införliva och genomföra lagstiftning, uppfattningar om öppenhet. Rekommendationer från Greco till medlemsländerna som ännu inte efterlevs kommer att tas upp i EU:s rapportering.

Administrations- och kontrollsystem

Risker som identifierats

– Negativt mottagande i medlemsländerna, rädsla för att överlappning med andra befintliga mekanismer och ytterligare belastning på de nationella förvaltningarna.

– Svårigheter att samla in information och/eller brist på aktiv medverkan av sakkunniga, forskare och det civila samhällets organisationer.

Planerade kontrollmetoder

Regelbundna utvärderingar av effektiviteten i det nya rapporteringssystemet övervägs, med en första utvärdering när två EU-rapporter om insatserna mot korruption så småningom har offentliggjorts. Kommissionen kan sedan utarbeta lägesrapporter vart femte år och på grundval av resultaten överväga ytterligare ändringar eller andra möjliga sätt att utveckla systemet.

Åtgärder för att förebygga bedrägeri och oegentligheter/oriktigheter

Beskriv förebyggande åtgärder (befintliga eller planerade)

Den del av förberedelsearbetet som påverkar ekonomin (dvs. expertgrupper, nätverk för forskningskorrespondenter, stödåtgärder för utarbetandet av rapporten, det civila samhällets bidrag, potentiella erfarenhetsutbyte program och deltagande i Greco) ska omfattas av den ekonomiska kontrollen av kommissionen och revisionsrättens revisioner.

BERÄKNADE BUDGETKONSEKVENSER AV FÖRSLAGET ELLER INITIATIVET

Berörda rubriker i den fleråriga budgetramen och budgetrubriker i den årliga budgetens utgiftsdel

- Befintliga budgetrubriker (även kallade ”budgetposter”)

Anges enligt ordningsföljden rubriker och budgetposter i den fleråriga budgetramen

Rubrik i den fleråriga budgetramen | Budgetpost | Typ av anslag | Bidrag |

Antal [Beskrivning…..] | Diff/Icke-diff ([33]) | från Efta-länder[34] | från kandidat-länder[35] | från tredje-länder | enligt artikel 18.1 aa i budgetförordningen |

3A | 18.05.09 – Förebyggande och bekämpande av brott. | Diff | NEJ | NEJ | NEJ | NEJ |

- Nya budgetrubriker som föreslås

Anges enligt ordningsföljden rubriker och budgetposter i den fleråriga budgetramen

Rubrik i den fleråriga budgetramen | Budgetpost | Typ av anslag | Bidrag |

Antal [Beteckning………………………………………...……….] | Diff./Icke-diff. | från Efta-länder | från kandidat-länder | från tredje-länder | enligt artikel 18.1 aa i budgetförordningen |

[XX.YY.YY.YY] | JA/NEJ | JA/NEJ | JA/NEJ | JA/NEJ |

Beräknad inverkan på utgifterna

Sammanfattning av den beräknade inverkan på utgifterna

Miljoner euro (avrundat till tre decimaler)

Rubrik i den fleråriga budgetramen: | Antal 3A | Frihet, säkerhet och rättvisa |

Miljoner euro (avrundat till tre decimaler)

( Personalresurser | 0.165 | 0.292 | 0.292 | 0.292 | 0.292 | 1.333 |

( Övriga administrativa utgifter | 0.009 | 0.047 | 0.047 | 0.047 | 0.047 | 0.197 |

TOTALT för GD Inrikes frågor | Anslag | 0.174 | 0.339 | 0.339 | 0.339 | 0.339 | 1.530 |

TOTALT RUBRIK 5 i den fleråriga budgetramen |

Personalresurser | 0.165 | 0.292 | 0.292 | 0.292 | 0.292 | 1.333 |

Övriga administrativa utgifter (det specifika delmålet 2 – expertgrupp)[46] | 0.009 | 0.047 | 0.047 | 0.047 | 0.047 | 0.197 |

Delsumma RUBRIK 5 i den fleråriga budgetramen | 0.174 | 0.339 | 0.339 | 0.339 | 0.339 | 1.530 |

Belopp utanför RUBRIK 5[47] i den fleråriga budgetramen |

Personalresurser |

Övriga av administrativ karaktär |

Delsumma för belopp utanför RUBRIK 5 i den fleråriga budgetramen |

TOTALT |

Beräknat personalbehov

- ( Förslaget/initiativet kräver inte att personalresurser tas i anspråk

- ( Förslaget/initiativet kräver att personalresurser tas i anspråk enligt följande:

Uppgifterna ska anges i heltal (eller med högst en decimal)

År n 2011 | År n 2012 | Budgetår 2013 | Budgetår 2014 | Budgetår 2015 |

( Tjänster som tas upp i tjänsteförteckningen (tjänstemän och tillfälligt anställda) |

18 01 01 01 (Huvudkontoret eller kommissionens representationskontor i medlemsländerna) | 1.3[48] | 2.3 | 2.3 | 2.3 | 2.3 |

XX 01 01 02 (Delegationer) |

XX 01 05 01 (Indirekta forskningsåtgärder) |

10 01 05 01 (Direkta forskningsåtgärder) |

( ? Extern personal (uttryckt i heltidsekvivalenter)[49] |

XX 01 02 01 (Kontraktsanställda, vikarier och nationella experter – totalt) |

XX 01 02 02 (Kontraktsanställda, vikarier, unga experter vid delegationerna, lokalanställda och nationella experter vid delegationerna) |

XX 01 04 yy[50] | – vid huvudkontor[51] |

– vid delegationer |

XX 01 05 02 (Kontraktsanställda, vikarier och nationella experter som arbetar med indirekta forskningsåtgärder) |

10 01 05 02 (Kontraktsanställda, nationella experter och vikarier som arbetar med direkta forskningsåtgärder) |

Annan budgetrubrik (ange vilken) |

TOTALT |

18 motsvarar det politikområde eller den avdelning i budgeten som avses.

Personalbehovet ska täckas med personal inom generaldirektoratet som redan har avdelats för att förvalta åtgärden i fråga, eller genom en omfördelning av personal inom generaldirektoratet, vid behov kompletterad med ytterligare resurser som kan tilldelas det förvaltande generaldirektoratet som ett led i det årliga förfarandet för tilldelning av anslag och med hänsyn tagen till rådande begränsningar i fråga om budgetmedel.

Beskrivning av arbetsuppgifter:

Tjänstemän och tillfälligt anställda | Samordning och anordnande av möten eller konferenser, bearbetning och bedömning av information, sekreteraruppgifter för expertgruppen och nätverket för forskningskorrespondenter, utarbetande av EU-rapporter om insatserna mot korruption, samarbete med Greco osv. |

Extern personal |

Förenlighet med den gällande fleråriga budgetramen

- ( Förslaget/initiativet är förenligt med den gällande fleråriga budgetramen

- ( Förslaget/initiativet kräver omfördelningar under den berörda rubriken i den fleråriga budgetramen

Förklara i förekommande fall vilka ändringar i planeringen som krävs, och ange berörda budgetrubriker och belopp.

- ( Förslaget/initiativet förutsätter att flexibilitetsmekanismen utnyttjas eller att den fleråriga budgetramen revideras[52].

Beskriv behovet av sådana åtgärder, och ange berörda rubriker i budgetramen, budgetrubriker i den årliga budgeten samt belopp.

Bidrag från tredje part

- ( Det ingår inga bidrag från tredje part i det aktuella förslaget eller initiativet

- Förslaget eller initiativet kommer att medfinansieras enligt följande:

Anslag i miljoner euro (avrundat till tre decimaler)

År n n | År n n+1 | År n n+2 | År n n+3 | För in så många år som behövs för att redovisa inverkan på resursanvändningen (jfr punkt 1.6) | Totalt |

År n n | År n n+1 | År n n+2 | År n n+3 | För in så många år som behövs för att redovisa inverkan på resursanvändningen (jfr punkt 1.6) |

Artikel …………. | | | | | | | | | |Ange vilka budgetrubriker i utgiftsdelen som berörs i de fall där inkomster i diversekategorin kommer att avsättas för särskilda ändamål.

Ange med vilken metod inverkan på inkomsterna har beräknats.

[1] EUT C 115, 4.5.2010, s. 1.

[2] KOM(2011) 308.

[3] Europarådets ministerråds resolution (99) 5 om inrättandet av en ”grupp av stater mot korruption – Greco”.

[4] Bilaga till Europarådets ministerråds resolution (99) 5 om inrättandet av en ”grupp av stater mot korruption – Greco”.

[5] Arbetsordning antagen av Greco den 4–6 oktober 1999.

[6] Europarådets ministerråds resolution (97) 24.

[7] Den civilrättsliga konventionen om korruption som antogs den 4 november 1999 trädde i kraft den 1 november 2002.

[8] Den straffrättsliga konventionen om korruption som antogs den 27 januari 1999 trädde i kraft den 1 juli 2002.

[9] Tilläggsprotokollet till den civilrättsliga konventionen om korruption som antogs den 15 maj 2003, trädde i kraft 1 februari 2005.

[10] KOM(2003) 317.

[11] Rådets beslut 2008/801/EG (EGT L 287, 25.9.2008).

[12] Grecos utvärderingar har lett till betydande förändringar i det rättsliga och institutionella reglerna om finansieringen av politiska partier i vissa EU-länder (Slovenien, Finland, Estland och Lettland).

[13] Exempelvis innehöll Grecos lägesrapport från 2005 inga uppgifter om allvaret i de systemproblem som förorsakat en kedja av korruptionsskandaler med kopplingar till den finansiella kris som blev verklighet kort därefter.

[14] Presidiet består av Grecos ordförande, vice ordförande och fem andra röstberättigade företrädare för Grecos medlemmar. Presidiet utarbetar utkastet till det årliga verksamhetsprogrammet och den årliga verksamhetsrapporten, lämnar synpunkter på utkastet till budget, anordnar besök i länderna, lämnar förslag till sammansättningen av undersökningsgrupper, förbereder dagordningen för Grecos plenarmöten och föreslår vilka bestämmelser som ska väljas ut för utvärdering.

[15] Den jämförande analysen skulle visa vilket merarbete som blir följden för Grecos sekretariat. Den kommer emellertid att bygga på befintliga lägesrapporter och rapporter om efterlevnaden av befintliga regler. Den kommer inte att innebära ännu ett utvärderingsmoment. I analysen kommer endast bedömningar göras av vad Greco redan har producerat.

[16] Exempelvis har Världshälsoorganisationen observatörsstatus inom Europeiska farmakopékonventionen.

[17] Grecos stadgar, artikel 5.

[18] Grecos arbetsordning, regel 2. ”Deltagande av Europeiska gemenskapen”.

[19] Resolution (2002)3 antagen av Europarådets ministerråd den 21 februari 2002 (http://www.venice.coe.int/site/main/Statute_E.asp).

[20] Inrättad genom Europarådets ministerråds resolution (87)2/1987 (http://conventions.coe.int/Treaty/EN/PartialAgr/Html/Europa8702.htm).

[21] Detta innebär att fullvärdigt medlemskap förutsätter Grecos rätt att utvärdera EU.

[22] Se fotnot 6.

[23] K(2011) 3673.

[24] Artikel 8.6 i Grecos stadgar.

[25] Eftersom medlemskap med begränsad rösträtt innebär ett mer begränsat deltagande i utvärderingsprocessen, kommer de kostnaderna som sammanhänger med detta arbete att dras av från EU:s bidrag till Grecos budget (vilket betyder att bidraget kommer att bli lägre än 300 000 euro om året).

[26] EU skulle ha en röst i dessa frågor.

[27] Grecos plenum framhåller att medlemsländernas medgivande krävs.

[28] Engelska benämningar: ABB – Activity-Based Budgeting och ABM – Activity-Based Management .

[29] De åtgärder som avses i artikel 49.6 a och b i budgetförordningen.

[30] Denna indelning i delmål har gjorts för att underlätta beräkningarna i analysen av de väntade konsekvenserna för utgifterna i avsnitt 3.2.

[31] Närmare förklaringar av de olika metoderna för genomförande med hänvisningar till respektive bestämmelser i budgetförordningen återfinns på BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html

[32] Organ som avses i artikel 185 i budgetförordningen.

[33] Differentierade respektive icke-differentierade anslag.

[34] Efta: Europeiska frihandelssammanslutningen.

[35] Kandidatländer och i förekommande fall potentiella kandidatländer i västra Balkan.

[36] Detta avser tekniskt eller administrativt stöd för genomförandet av vissa av Europeiska unionens program och åtgärder (tidigare s.k. BA-poster) samt indirekta och direkta forskningsåtgärder.

[37] Resultaten som ska anges är de produkter eller tjänster som levererats (t.ex. antal studentutbyten som har finansierats eller antal kilometer väg som har byggts).

[38] Mål som redovisats under punkt 1.4.2: ”Specifikt/specifika mål”.

[39] Se det specifika delmålet nr 2 (expertgrupp) i avsnitt 3.2.3 (administrativa kostnader)

[40] Genom riktade ansökningsomgångar inom ramen för EU:s program för att förebygga och bekämpa brottslighet (främst inriktat på finansiell och ekonomisk brottslighet) kommer det civila samhällets organisationer att uppmuntras till att ansöka om ämnesspecifika bedömningar av medlemsländernas insatser mot korruption. Det exakta antalet och det specifika målet med varje kontrakt kan inte förutsägas ännu.

[41] Upphandlingsförfaranden. Kontraktsinnehavaren kommer att uppmanas att inrätta ett nätverk bestående av 27 lokala forskningskorrespondenter och ta ansvar för samordning och logistik.

[42] Den genomsnittliga kostande per korrespondent förväntas uppgå till 30 000 euro, beräknat på en årlig insats av omkring 50 arbetsdagar (för månatliga uppdateringar, två–tre omfattande analyser eller studier av specifika teman och insamling av relevant information).

[43] Beslutet att inrätta ett sådant program och uppgifter om dess sätt att fungera får endast fattas/godkännas på ett tidigt stadium, när föreberdelserna inför den första rapporten kommit längre. Ett sätt att inrätta det vore genom ett upphandlingsförfarande (dvs. att ett företag får ett kontrakt för att genomföra omkring fem arbetsseminarier/arrangemang om året för utbyte av erfarenheter). Kostnaderna beräknades för femtio deltagare+fem talare med en kostnad om 1 000 euro per person och totalt 100 000 euro för att arrangera, organisera logistiken, informera och kommunicera om varje arrangemang.

[44] Det är möjligt att få ett kontrakt genom förhandling, eftersom det gäller insamling av information som endast Greco har tillgång till och det kräver tillgång till organisationens unika sakkunskap om utvärdering av medlemsländer.

[45] Med år n avses det år då förslaget eller initiativet ska börja genomföras.

[46] 9 000 respektive 47 000. Under antagande av att 17 personer ingår i gruppen och att fem möten hålls varje år med början 2012 och möjligen med ett möte redan 2011. Genomsnittlig kostnad per expert – 550 euro).

[47] Detta avser tekniskt eller administrativt stöd för genomförandet av vissa av Europeiska unionens program och åtgärder (tidigare s.k. BA-poster) samt indirekta och direkta forskningsåtgärder.

[48] Antal personer.

[49] Extern personal är exempelvis kontraktsanställda, vikarier och nationella experter.

[50] Särskilt tak för finansiering av extern personal genom driftsanslag (tidigare s.k. BA-poster).

[51] I princip för strukturfonderna, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och Europeiska fiskerifonden.

[52] Se punkterna 19 och 24 i det interinstitutionella avtalet.

[53] När det gäller traditionella egna medel (tullar och sockeravgifter) ska nettobeloppen anges, dvs. bruttobeloppen minus 25 % avdrag för uppbördskostnader.