Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om "Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om bedömning och hantering av omgivningsbuller"

(2001/C 116/10)

Den 10 oktober 2000 beslutade rådet att i enlighet med artikel 175 i EG-fördraget rådfråga Ekonomiska och sociala kommittén om ovannämnda förslag.

Sektionen för jordbruk, landsbygdsutveckling och miljö, som ansvarat för det förberedande arbetet, antog sitt yttrande den 15 november 2000. Föredragande var José Ignacio Gafo Fernández.

Vid sin 377:e plenarsession den 29-30 november 2000 (sammanträdet den 29 november) antog Ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 110 röster för, 1 emot och 2 nedlagda röster.

1. Inledning

1.1. Detta förslag till direktiv syftar till att inrätta ett harmoniserat system för mätning och bedömning av så kallat omgivningsbuller samt information till de olika medlemsstaternas befolkning om detta. Med omgivningsbuller menas det som medborgarna hör i sin hemmiljö och som inte kommer från en enskild ljudkälla, utan från ett antal ljudkällor som finns i närheten.

1.2. Hittills har lagstiftningen på bullerområdet inriktats på att fastställa högsta tillåtna nivå för buller från en rad industriprodukter (t.ex. bilar, motorcyklar, flygplan, motorgräsklippare och maskiner för bygg- och anläggningsarbete), och den har både uppfyllt de krav som den inre marknaden ställer (harmonisering för att undvika handelshinder) och svarat mot strävan efter att minska skadliga effekter på arbetstagare och andra medborgare.

1.3. I grönboken från 1996 om framtidens bullerpolitik visade man att situationen var otillfredsställande, och därför försöker man i det nya förslaget följa tre väldefinierade linjer:

- Harmonisering på gemenskapsnivå av bullermått och metoder för bedömning av effekterna på omgivningen.

- Bullerkartläggning som görs utifrån tidigare uppgifter och med hjälp av enhetliga metoder.

- Fastställande av kriterier för information till allmänheten.

1.4. Trots att förslaget till direktiv inte kommer att innehålla enhetliga eller harmoniserade bestämmelser rörande buller blir det möjligt för gemenskapsmedborgaren att få jämförande information, eftersom en majoritet av medlemsstaterna redan har fastställt nationella nivåer.

1.5. Det angreppssätt som har valts går ut på att fastställa godkända metoder för att mäta buller och därmed göra en bullerkartläggning, med olika ljudtrycksnivåer för olika delar av dygnet - och därmed olika effekter på medborgarna. Den koncentreras till tre områden som betraktas som särskilt viktiga från kostnadseffektivitetssynpunkt: tätbebyggelse med mer än 250000 invånare, vägar och järnvägslinjer med en trafiktäthet på över 3 miljoner fordon per år respektive 30000 tåg per år samt flygplatser med en trafiktäthet på över 50000 starter och landningar per år.

1.6. Senast den 30 juni 2003 skall medlemsstaterna underrätta kommissionen om större vägar, järnvägslinjer och flygplatser samt tätbebyggelse med mer än 250000 invånare på deras territorium, och senast den 31 december 2004 skall de behöriga myndigheterna utarbeta och godkänna bullerkartor över dessa platser. I förslaget föreskrivs även att bullerkartor över all tätbebyggelse med mer än 100000 invånare skall ha färdigställts senast den 31 december 2009.

1.7. På grundval av dessa bullerkartor över tätbebyggelse, större vägar, järnvägslinjer och flygplatser skall de behöriga myndigheterna senast den 31 december 2005 (31 december 2010 för tätbebyggelse med mellan 100000 och 250000 invånare) färdigställa handlingsplaner som innehåller en bedömning av situationen, en beskrivning av de största problemen och en förteckning över de åtgärder som man tänker vidta för att rätta till situationen. Bullerkartorna och handlingsplanerna skall uppdateras efter högst fem år.

1.8. Allmänheten skall informeras om både bullerkartorna och handlingsplanerna, varvid Internet skall ge möjlighet att sprida denna information. Kommissionen skall också underrättas om dem.

1.9. Kommissionen föreslår slutligen att den senast den 31 december 2007 skall lägga fram en rapport om tillämpningen av detta direktiv. I rapporten skall man utifrån de vetenskapliga och tekniska framsteg som gjorts under denna period bedöma om det är lämpligt att sätta upp kvalitetsmål på gemenskapsnivå som omfattar dels en minskning av antalet berörda personer, dels de åtgärder som krävs för att uppnå dessa mål. Detta skulle i så fall kunna leda till ett förslag till översyn av direktivet.

2. Allmänna kommentarer

2.1. Kommittén gläder sig lika mycket över att dokumentet läggs fram som den tidigare gjorde över avsikten att utarbeta detta förslag(1), vars syfte är att skapa större medvetenhet om de folkhälsoproblem som så kallat omgivningsbuller orsakar, och om att det skett en viss försämring av den sociala samvaron och kommunikationsförmågan. Kommittén är oroad över det faktum att en skadlig "bullerkultur", där bullret ingår som en naturlig del i vardagslivet och därför blir godtagbart, förs vidare till kommande generationer.

2.2. ESK skulle vilja fästa uppmärksamheten på det faktum att buller ingår i en större problematik, nämligen "ljudföroreningar", och att buller har mycket olika egenskaper som gör att dess effekter varierar utifrån de genomsnittliga värdena, hur länge bullret varar och dess högsta nivå (som i många fall uppnås under korta perioder). Bullerkartorna visar genomsnittliga bullernivåer och hur länge många olika enskilda ljud varar. Detta får inte hindra att man genom tillräcklig övervakning och kontroll åtgärdar intensivt och kortvarigt buller.

2.3. Kommittén är medveten om att kommissionen när förslagen utarbetades var tvungen att gå balansgång mellan folkhälsoskydd, miljöskydd och respekt för subsidiaritetsprincipen (med tanke på att det i olika kulturer finns olika uppfattningar om buller).

2.4. Kommittén vill dock komma med några konstruktiva kommentarer som utvecklas närmare under rubriken särskilda kommentarer. De rör i synnerhet följande aspekter:

- Subsidiaritetsprincipen kan komma att kränkas när man inför detaljerade krav i handlingsplanerna.

- Det är svårt att fastställa kontrollerbara kriterier för genomsnittlig bullernivå under dagen (Lden) och natten (Lnight) i alla EU-länder, särskilt när det gäller olika årstider.

- Det nämns ingenting alls om hur viktigt det är att se till att enskilda bestämmelser rörande buller noga efterlevs av de kategorier som omfattas av lagstiftningen, och att detta görs före bullerkartläggningen.

- Det görs inga hänvisningar till kriterierna för fysisk planering, som framför allt är av betydelse i närheten av större vägar, järnvägslinjer och flygplatser.

- Frågan om vibrationer, som normalt kopplas till bullerlagstiftningen, behandlas inte alls och detta motiveras inte.

2.5. Kommittén uppfattar att syftet med kommissionens förslag är att fastställa en samordnad ram för bullermått och information till allmänheten som, i kombination med de enskilda gränsvärden för högsta bullernivå som fastställs i artikel 5 för större vägar, järnvägslinjer och flygplatser samt buller från industrin, senare skall leda till harmonisering av dessa gränsvärden på gemenskapsnivå. Därför uppmanar ESK kommissionen att i ett nytt skäl tydligt definiera detta mål på medellång sikt och inleda en diskussion om det lämpliga i denna åtgärd - som ESK anser vara nödvändig och lämplig - och om hur den praktiskt skall genomföras. Genomförandet skulle kunna ske genom gemenskapsharmonisering med utgångspunkt i en miniminivå som gör det möjligt för de medlemsstater som så önskar att anta striktare skyddsnivåer (i enlighet med artikel 176 i fördraget). I ett annat skäl skulle man kunna framhålla vikten av att den fysiska planeringen genomförs med hänsyn till de befintliga bullerkartorna och att utformningen av nya bostadsområden uppfyller kraven på en kontinuerligt låg bullernivå.

3. Särskilda kommentarer

3.1. I artikel 1 borde man, förutom att påtala effekterna för människors hälsa, tydligt uttala sig om effekterna för människors samvaro (försämrade kommunikationsmöjligheter i öppna områden som är utsatta för buller) och miljön i allmänhet (exempelvis effekter för faunan och eventuellt för floran, även om det inte har gjorts tillräckliga empiriska undersökningar för att bevisa de sistnämnda).

3.2. I artikel 3 Definitioner:

3.2.1. Lägg i artikel 3 a till "samt alla sorters maskiner" efter uppräkningen av bullerkällor.

3.2.2. Lägg i artikel 3 c efter "människors hälsa" till "samt för den sociala samvaron och miljön i allmänhet,". Denna formulering stämmer överens med de förklaringar som ges senare i stycket.

3.2.3. Artikel 3 j: Ett kriterium för definitionen av tätbebyggelse bör vara en behörig myndighet som ensam ansvarar för tätbebyggelse och som kan färdigställa bullerkartor och inleda handlingsplaner. På så vis kan man undvika en situation med tätbebyggelse där två eller flera behöriga myndigheter är ansvariga för bedömning och genomförande av handlingsplaner mot buller i en del av tätbebyggelsen som i enlighet med direktivet betraktas som en odelbar helhet.

3.2.4. Ersätt i artikel 3 k "den behöriga lokala myndigheten" med "den behöriga myndigheten". ESK anser dessutom att det högsta Lden-värdet inte skall fastställas på medlemsstatsnivå, utan av den myndighet som är behörig i varje enskilt fall.

3.2.5. Stryk i artikel 3 l orden "nationella eller regionala".

3.2.6. Lägg i slutet av artikel 3 n till "eller med ett antal tunga fordon som överskrider ett fastställt lämpligt antal" (så att man kan uppnå en balans mellan lätta och tunga fordon). Ett liknande övervägande bör göras för järnvägstrafiken i fråga om de tåg som trafikerar en järnvägslinje.

3.2.7. Bland de platser som utgör bullerkällor och beaktas i direktivet (framför allt i artiklarna 4, 7, 8 och 11 samt i bilagorna) bör även ingå stora hamnar vars trafiktäthet med passagerar- och lastfartyg uppnår en fastställd nivå.

3.3. Lägg i slutet av artikel 7.5 till följande: "(...), när det har skett större förändringar som gör att en snabbare uppdatering är tillrådlig. När den behöriga myndigheten på grundval av uppmätta värden eller på annat sätt kan visa att bullret inte har förändrats, kan uppdateringen av bullerkartorna skjutas upp högst fem år till."

3.4. Bilaga 1 Bullermått: I inledningen till direktivet motiveras inte alls att 5 decibel läggs till Levening och 10 decibel läggs till Lnight. Kommittén kan därför inte uttala sig om grunden för dessa kriterier, men den anser att de 5 decibel som fastställts för Levening belastar bullerkartorna i EU:s sydliga länder på ett otillbörligt sätt, eftersom viloperioderna är mycket kortare där än i de nordliga länderna. En möjlig lösning vore att använda "perioder med verksamhet" i stället för tidsintervall som på förhand fastställts för alla medlemsstater, vilket skulle innebära att det bullermått som motsvarar perioden Levening ströks. Å andra sidan skulle en definition av "genomsnittligt år i fråga om meteorologiska förhållanden" göra det svårare att utarbeta (och senare omarbeta) bullerkartor inom de fastställda tidsfristerna. Däremot anser ESK att det är helt rätt att använda särskilda bullermått.

3.5. Bilaga V: Lägg i den fjärde strecksatsen till "gränsvärden i tätbebyggelse i enlighet med artikel 5".

Bryssel den 15 november 2000.

Ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

Göke Frerichs

(1) ESK:s yttrande om "Europeiska kommissionens grönbok 'Framtidens bullerpolitik'", EGT C 206, 7.7.1997.