SV Europeiska unionens officiella tidning C 12/23

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Företagstjänsters inverkan på industrin

(yttrande på eget initiativ)

(2015/C 012/04)

Föredragande: Joost van Iersel Medföredragande: Hannes Leo

Den 22 januari 2014 beslutade Europeiska ekonomiska och sociala kommittén i enlighet med artikel 29.2 i arbetsordningen att utarbeta ett yttrande på eget initiativ om

”Företagstjänsters inverkan på industrin”

Rådgivande utskottet för industriell omvandling (CCMI), som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 16 september 2014.

Vid sin 502:a plenarsession den 15–16 oktober 2014 (sammanträdet den 16 oktober) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 100 röster för, 0 röster emot och 2 nedlagda röster.

1. Slutsatser och rekommendationer

1.1 Med tanke på den nära samverkan mellan tjänster och tillverkning och dess inverkan på hållbar tillväxt och sysselsättning i Europa uppmanar EESK kommissionen att under nästa mandatperiod sätta upp företagstjänster på prioriteringslistan. Detta är särskilt viktigt på grund av en ny produktionsmodell som vissa kallar ”den fjärde industriella revolutionen”.

1.2 Det krävs konkreta EU-initiativ på alla områden som har att göra med den digitala revolutionen och den omvandling av ekonomin och samhället som den medför. Att öka medvetenheten hos de offentliga myndigheterna och i samhället är en grundläggande förutsättning.

1.3 Företagstjänster bör ingå i en aktiv industripolitik och beaktas vid halvtidsöversynen av Europa 2020-strategin under 2015. EESK konstaterar att kommissionen och rådet hittills har underskattat deras betydelse.

1.4 Hälften av kommissionens generaldirektorat ägnar sig på ett eller annat sätt åt tjänster, men det saknas ett systematiskt, för att inte tala om strategiskt, tillvägagångssätt. Det finns ingen tydlig politik eller synlig talesperson på detta område. En stor besvikelse var också rådets kortsynta minskning av budgeten för Fonden för ett sammanlänkat Europa i den fleråriga budgetramen från de 9 miljarder euro som kommissionen föreslagit till 1,2 miljarder euro.

1.5 EU måste nu bestämma sig för om man vill gå i täten och bidra till ny hållbar tillväxt och nya arbetstillfällen eller överlåta sin plats åt andra.

1.6 Därför välkomnar EESK varmt kommissionens initiativ från förra året att inleda en grundläggande diskussion inom en högnivågrupp för företagstjänster (1). EESK framhåller att detta inom kort måste följas av — en ingående analys, — effektiv samordning mellan de berörda kommissionsavdelningarna, och — en europeisk agenda (se punkt 1.15).

1.7 Snabbväxande företagstjänster har redan en dominerande ställning inom tillverkningsindustrin. En lång och växande rad företag – både tillverknings- och tjänsteföretag – ägnar sig nu åt att utforma och tillhandahålla nya generationer av företagstjänster. Ny teknik gör tjänster ännu mer relevanta för tillverkningsindustrin.

1.8 Dessutom är sakernas internet och tjänsternas internet för närvarande kända i Europa som den fjärde industriella revolutionen, början på en ny tidsålder efter automatiseringens tidsålder.

1.9 Detta kvanthopp är resultatet av ett vertikalt och horisontellt samarbete mellan maskin och internet, maskin och människa samt maskin och maskin längs värdekedjan i realtid. Öar av automatisering kommer att kopplas samman i oräkneliga nätverk och variationer. Programvaror och nätverk kommer att förbinda smarta produkter, digitala tjänster och kunder med framtidens nya innovativa ”produkter”.

1.10 Denna utveckling är föremål för en omfattande diskussion. En banbrytande ekonomisk och politisk strategi är det tyska projektet Industri 4.0, där man beaktar både företagstjänster och det bredare ekonomiska sammanhanget, som genomgår en grundläggande omvandling. Tillsammans med liknande initiativ bör det bli en byggsten i agendan för industrin och en lång rad offentliga och privata berörda parter. På de digitala marknaderna hade tidigare den aktör som kom först stora konkurrensfördelar.

1.11 Globalt jämförbara strategiska initiativ planeras i USA, Kina och Sydkorea. Pentagon planerar ett investeringsprogram. Datajättar som Google, Amazon, Apple och Yahoo har en naturlig fördel på marknaden.

1.12 Den mänskliga faktorn är avgörande. Nya värdekedjor och affärsmodeller skapar nya allianser och inbördes förhållanden mellan företag, vilket har en enorm inverkan på arbetsorganisationen. Dessutom förväntas betydande förändringar på arbetsmarknaden. Den digitala teknikens snabba utveckling gör att nya former av arbetsorganisation, anställningsförhållanden och kompetenshöjning ständigt uppstår inom industrin och särskilt i sektorn för företagstjänster. Dessa omvandlingar måste övervakas noga. Skräddarsydd politik, som måste bygga på välfinansierad forskning, måste inriktas på att främja positiva villkor och lindra de negativa effekterna.

1.13 I många sektorer för företagstjänster saknas ännu en kultur när det gäller social dialog, vilket kan undergräva kvaliteten på sysselsättningen i dessa sektorer. Det krävs en stabil ram för social dialog och aktivt deltagande – även med tanke på innovativa utbildningsmöjligheter – på företagsnivå, sektorsnivå, nationell nivå och EU-nivå med hänsyn till de ofta kraftiga omstruktureringarna inom den snabbt föränderliga branschen för företagstjänster.

1.14 Gränsöverskridande och EU-omfattande erkännande av kvalifikationer och färdigheter kommer att främja arbetskraftens rörlighet och kunskaper. Detta kommer också att utöka och förstärka de europeiska möjligheterna för ett mycket stort antal små- och mikroföretag inom detta område.

1.15 EESK instämmer till största delen i rekommendationerna från EU:s högnivågrupp och de fem arbetsgrupperna från 2013. Mot bakgrund av företagstjänsternas oerhört stora betydelse för uppnåendet av målet om att tillverkningsindustrin ska stå för 20 % av BNP år 2020 och med tanke på den fjärde industriella revolutionen, behövs det en europeisk agenda eller färdplan för företagstjänster. Enligt EESK:s åsikt bör den ha följande syften: A. Kunskap och politiskt stöd: — Öka medvetenheten och främja debatt. — Definiera och klassificera företagstjänster. — Tillhandahålla relevant och tillförlitlig statistik om företagstjänster och deras utveckling. B. Politikområden: — Stärka integrationen, bekämpa fragmenteringen av den inre marknaden och undanröja hinder för handeln inom EU. — Stödja ett regelverk och europeiska plattformar för standardisering. — Stärka den inre marknaden i telekomsektorn. — Främja investeringar i den infrastruktur som krävs för en säker digital marknad för kommunikation, samarbete och handel med digitala varor och tjänster. — Skydda data och immateriella rättigheter. — Minska de lagstiftnings- och regleringsrelaterade hindren för internationell handel med företagstjänster. C. Särskilda ämnen: — Inverkan av stordata – den betydande ökningen i volym, mångfald och hastighet hos data – till följd av intensivare nätverksarbete och dataframställning. — Den mycket viktiga kopplingen mellan forskning, industri, tjänster och sysselsättning. — Offentlig upphandling. — Miljöprestanda och hållbarhet. — Företagstjänsternas sociala konsekvenser för samhället i stort och arbetsmarknaden. D. Finansiellt: — Finansiella resurser.

2. Inledning

2.1 I mogna ekonomier står tjänster för mer än 70 % av produktionen och sysselsättningen. Tjänsternas andel ökar över hela världen och de blir allt mer sofistikerade.

2.2 Företagstjänster är en viktig tillväxtfaktor. Enligt kommissionen uppgick deras genomsnittliga tillväxttakt mellan 1999 och 2009 till 2,38 %, medan genomsnittet i alla sektorer i EU:s ekonomi var 1,1 %. Under samma period uppgick sysselsättningstillväxten i denna sektor till 3,54 %, medan siffran för alla sektorer i EU:s ekonomi bara var 0,77 %.

2.3 Tjänsteekonomins ökning som andel av den sammantagna ekonomiska verksamheten i EU överträffar tillverkningsekonomins. Denna fas följs av de informations- och kunskapsbaserade tjänsternas uppgång.

2.4 Tjänster är en generisk term. Den avser ett mycket brett spektrum av ekonomiska och sociala verksamheter, från den lågkvalificerade till den högkvalificerade delen av arbetsmarknaden. Sysselsättningen ökar inom hög- och lågkvalificerade yrken, medan arbetskraften inom medelkvalificerade tjänsteyrken minskar, vilket sätter press på medelklassen.

2.5 I samspelet mellan tjänster och industri kan man urskilja följande huvudtyper av relevanta tjänster: — Externt tillhandahållna tjänster som används av industrin, dvs. tjänster som tillhandahålls av sektorn för företagstjänster. Dessa täcker hela spektrumet av operativa tjänster (t.ex. industriell rengöring), konsulttjänster (t.ex. ingenjörer) och andra tjänster, inklusive kunskapsintensiva tjänster (t.ex. datatjänster). — Internt tillhandahållna tjänster som används av industrin, dvs. tjänstefunktioner som utförs inom industrin. — Stödtjänster som tillhandahålls av industrin, dvs. tjänster som industrin tillhandahåller tillsammans med sina produkter (t.ex. eftermarknadstjänster). — Inbyggda tjänster som tillhandahålls av industrin, dvs. tjänstefunktioner som är inbyggda i de produkter som industrin tillhandahåller (t.ex. programvara).

2.6 Företagstjänsterna har växt betydligt sedan 1970-talet. Deras omsättning uppgår för närvarande till 2 000 miljarder euro, och de ger 24 miljoner människor arbete. Miljontals företag, främst små- och mikroföretag, är verksamma inom området, för att inte tala om de interna tjänstebaserade delarna av större företag. Företagstjänsterna utgör 11,7 % av ekonomin i EU.

2.7 Bilden är mycket varierad utan någon gemensam nämnare. Sektorn har en oerhörd inverkan på alla skikt och förhållanden i samhället. Företagstjänsterna är en drivkraft för förändring och stimulerar en översyn av affärsmodellerna. De främjar en kontinuerlig omorganisation av offentliga och privata företag samt offentliga organ.

2.8 Under de senaste årtiondena har automatisering och IKT varit starka drivkrafter (2). Utvecklingen inom enskilda tjänstesektorer har också ofta haft en tvärgående inverkan på andra sektorer.

2.9 De traditionella gränserna mellan tillverkning och tjänster håller på att suddas ut. Utvecklingen av tillverkningsindustrin kan inte längre betraktas som åtskild från tjänstesektorn såsom var fallet tidigare. I detta sammanhang bör EU-målet om att öka tillverkningsindustrins andel av EU:s BNP till 20 % omdefinieras med hänsyn tagen till företagstjänsternas mervärde. Det vore lämpligare att tala om en tillverkningsinriktad värdekedja (3).

2.10 I det globala sammanhanget klarar sig Europa på det hela taget bra, även om det finns områden där den europeiska industrin möter svårigheter. Ökad produktivitet och ett dynamiskt införande av ny teknik skulle kunna få en positiv inverkan på omlokaliseringen. Samtidigt kan man konstatera att vissa människor är känsliga för förnyelse och att det finns ett dolt motstånd mot innovation. Denna tendens bör ägnas särskild politisk uppmärksamhet.

3. Utvecklingen av företagstjänster och samspelet med industrin

3.1 Företagstjänsterna befinner sig i ett mycket dynamiskt skede. På grund av den revolution som drivs på av internet ökar tjänsternas inverkan på produktionslinjerna och företagens övergripande resultat. Produktionslinjerna styrs nu av programvara, och arbetskraftens roll inom tillverkningsindustrin minskar.

3.2 Detta står i strid med den konventionella teorin och tyder på att tillverkning och företagstjänster i allt större utsträckning är sammankopplade. Följaktligen är en åtskillnad mellan de två ofta artificiell. Nuförtiden använder sig företag av insatsvaror och producerar produkter och tjänster som omfattar komponenter från både tillverkning och tjänster. Detta samspel är en tvåvägsprocess.

3.3 Denna slutsats kan även dras av förändringar i företagslandskapet. Tjänster har visserligen främst en stödjande funktion, men är en viktig drivkraft i fragmenteringen av värdekedjorna. Bland annat leder detta till en uppdelning av större företag och gör att de förändras från att vara ganska statiska enheter till enheter som bygger på dynamiska kombinerade samspel mellan mer eller mindre oberoende – eller åtminstone identifierbara – delar inom samma företag eller utanför (utkontraktering). I egenskap av flexibel och anpassningsbar mellanhand stöder tjänstesektorn dessa processer.

3.4 Fragmenteringen av värdekedjan minskar även skillnaderna mellan sektorerna betydligt, eftersom gränserna mellan sektorer suddas ut. En helt ny bild uppstår, t.ex. att Google tillverkar en bil, i vetskap om att 35 % av investeringarna i en bil görs i programvara, en andel som är så hög som 50 % när det gäller ingenjörsvetenskap och tillverkning av sofistikerade maskiner.

3.5 Trots att det råder allmän samsyn om tjänsternas inverkan på ekonomin och sysselsättningen som helhet saknas det förvånansvärt nog fortfarande ingående analyser på EU-nivå. Detta beror bl.a. på följande: — Bortsett från några stora företag består sektorn i allmänhet av oräkneliga små- och mikroföretag som knappt är organiserade, vilket gör att företagstjänstesektorns röst på EU-nivå är mycket svag. — Dessutom är det på grund av en dynamisk och kontinuerlig förnyelse- och uppfinningsprocess mycket svårt att ta fram tillförlitliga klassificeringar. — Den odelade uppmärksamhet som EU under många år har ägnat tillverkningsindustrin har hindrat unionen från att uppriktigt och sakligt beakta stödtjänsternas oerhört stora inverkan.

3.6 Traditionella statistiska indikatorer med en tydlig åtskillnad mellan tillverkning och tjänster kan därför inte fånga värdekedjornas komplexa struktur. I ett input-outputperspektiv bör man bl.a. framhålla vilka tjänstebranscher som levererar till industrin och vice versa samt hur mycket som levereras. Detta förutsätter dock att nya uppsättningar av statistiska indikatorer utarbetas först.

3.7 Mer exakt och detaljerad statistik bör bygga en bättre grund för politiska debatter om vad som händer och möjliga instrument för att förbättra resultaten.

3.8 Statistik kan också bidra till att fokusera debatten på bl.a. undanröjande av hinder för gränsöverskridande handel och rörlighet som beror på nationella föreskrifter, nationell överregling (s.k. gold-plating) och särskilda nationella rättigheter som beviljas yrken i tjänstesektorn, t.ex. beträffande kvalifikationer. Harmonisering och gränsöverskridande erkännande av yrkeskvalifikationer bör underlätta gränsöverskridande rörlighet i de reglerade yrkena, vilket också är av särskilt intresse för små- och mikroföretag.

3.9 Övergripande EU-siffror kommer att visa på betydande skillnader mellan de europeiska länderna. En stark tjänstesektor bidrar till en stark ekonomi. Infrastruktur, särskilt bredband, är av stor betydelse. Infrastrukturen bör skyddas både av dataskyddsskäl och för att säkerställa tjänsternas kontinuitet. Ett antal medlemsstater måste göra kraftansträngningar för att komma i kapp på detta område.

3.10 Produktionslinjerna är mer koncentrerade än tidigare. Europeiska och framväxande marknaders sammanflätning har skapat komplexa ekonomiska nätverk och kunskapsnätverk där tjänster är en drivande kraft. Utlokalisering kommer att bli mindre effektivt, eftersom industrin kommer att vara beroende av de mest specialiserade, kunskapsintensiva och högkvalitativa tjänsterna.

3.11 Europa har fortfarande en komparativ fördel när det gäller produktionen av sådana avancerade tjänster, främst tack vare sin högkvalificerade arbetskraft och nivå på forskning och utveckling. Europa får dock inte falla i självbelåtenhetens fälla. Konkurrensfördelar måste upprätthållas proaktivt. Detta förutsätter i synnerhet politik som främjar kontinuerligt höga nivåer av investeringar i forskning och utveckling samt en ytterligare förbättring av arbetskraftens kvalifikationer.

3.12 Samspelet mellan tjänsteleverantörer och kunder är av yttersta vikt. Företagstjänster främjar kundens produktion – produkter och/eller hjälpmedel. Framgångsrik utveckling är ett resultat av effektivt samarbete mellan utbud och efterfrågan, där man strävar efter nya ”strukturer”. Olika visioner och ”språk” sammanförs för att skapa nya lösningar. En rad olika fackområden bidrar med kreativa och skräddarsydda lösningar i dessa processer. Avsaknaden av medelstora företag är anmärkningsvärd. Bortsett från viktiga stora tjänsteleverantörer som SAP är Europa mindre representerat i det stora segmentet tjänsteleverantörer än USA. I vissa högteknologiska sektorer är Europa praktiskt taget frånvarande jämfört med USA. Exemplen med Google, Apple, Amazon och Microsoft som mästare i ett spel där ”vinnaren tar allt” visar hur beklagligt det är att det inte finns några europeiska aktörer på detta område.

3.13 När det gäller eventuella problem som uppstår p.g.a. tjänstedirektivet måste fullbordandet av den inre marknaden för företagstjänster visa på en vilja att utnyttja möjligheter till tillväxt och nya arbetstillfällen, samtidigt som man tyglar de möjliga negativa konsekvenserna av tjänsteliberalisering, t.ex. social dumpning och lönedumpning.

3.14 Kommissionen fäste 2011 särskild uppmärksamhet vid behovet av en bedömning av den roll som kunskapsintensiva företagstjänster spelar. En övergripande slutsats är att tjänster – och särskilt kunskapsintensiva företagstjänster – spelar en viktig och växande roll som insatsvaror i tillverkningsprocesserna. De två är faktiskt oskiljaktiga, medan tillverkningsindustrins produktion blir mer och mer beroende av kvaliteten på sådana tjänster.

3.15 Forskarvärlden och universiteten är också i högsta grad delaktiga i innovativa tjänster och samverkan med industrin. Vid en hel del universitet finns det lovande nystartade företag som tillhandahåller företagstjänster. Detta bidrar till att sammanföra vetenskap, innovativa lösningar och industri. Dessutom får det ytterligare positiva effekter, eftersom bättre tjänster bidrar till att öka värdekedjan inom branscher där ett land redan har teknisk kapacitet och en komparativ fördel (4). Detta ökar tillverkningsindustrins betydelse inom den internationella handeln betydligt.

3.16 Tjänsternas betydelse gör att man talar om ”tillverkningsindustrins tjänstefiering”. Symbiosen mellan tillverkning och tjänster ändrar ofta fokus för företagen eller t.o.m. för hela verksamhetsområden. Nya tjänster möjliggör förändrade marknadsföringskoncept, eftersom man inte längre inriktar sig på försäljning av produkter utan på (enskilda) kunders behov. Ett annat exempel är att tillverkningsindustrin i allt större utsträckning är beroende av utformning och tillhandahållande av företagstjänster som den lönsammaste delen av dess verksamhet.

3.17 Mot denna bakgrund är ett mål om att tillverkningsindustrins andel av EU:s BNP ska uppgå till 20 % år 2020 inte tillräckligt specifikt. Målet bör snarare vara att tillgodose behovet av att skapa gynnsamma förutsättningar för att förbättra de industriprocesser där symbiosen mellan tillverkning och tjänster tillhandahåller aktuella produkter genom avancerade produktionsprocesser och produktivitet.

3.18 Den nya vågen av IKT-tillämpningar är en självgående process: Tjänster föder tjänster, vilket gör att deras betydelse för ekonomin som helhet ökar oproportionerligt. De främjar produktivitet och stimulerar tvärgående effekter på alla delar av ekonomin, vilket ger upphov till nya kombinationer. De ger också ytterligare impulser till globaliseringen.

3.19 Ett annat fenomen är att fler och fler produkter marknadsförs tillsammans med tjänster som är kopplade till eller t.o.m. inbäddade i dem, vilket i sin tur leder till nya allianser och kombinationer.

4. Den fjärde industriella revolutionen – en radikal förändring

4.1 Spektrumet och inverkan av företagstjänster blir mycket större när de kopplas till den fjärde industriella revolutionen, som omfattar mer än bara företagstjänster (5). Denna revolution följer på mekaniseringens, elektricitetetens och informationsteknikens tre tidsåldrar. Nu handlar allt om införandet av tjänsternas internet och sakernas internet.

4.2 Som ett led i denna process finns det en rad initiativ inom näringsliv och vetenskap för att anpassa produktionsprocesserna och utveckla nya produkter. De offentliga myndigheterna har uppmuntrat vissa av initiativen. Ett pionjärinitiativ är en färdplan om den fjärde industriella revolutionen som den tyska regeringen tog initiativ till 2012 (6).

4.3 Det finns för närvarande flera parallella initiativ med liknande kännetecken, t.ex. — det nederländska ”Smart Industry”-initiativet från april 2014, — de österrikiska regionernas ”Industri 4.0”-strategier, — Valloniens konkurrenskraftskluster, — ”Future of manufacturing”-projektet, som stöds av den brittiska regeringen, — Fondazione Democenter – Sipe i Emilia Romagna, — Smart Manufacturing Leadership Coalition i USA, och — Cyber-Physical Systems Innovation Hub i Indien (mer omfattande än 4.0).

4.4 Framtidens smarta fabrik är mycket sofistikerad och komplex och den är förankrad i finjusterade nätverk tack vare vidareutvecklade programvarutillämpningar och system. Denna utveckling kommer att leda till en progressiv individualisering – för både kunder och anställda – när det gäller att tillhandahålla och dra nytta av smarta och skräddarsydda produkter och komponenter.

4.5 Potentialen för industrin och ekonomin är oerhört stor. Ögonblickligt uppfyllande av kundens önskemål, flexibilitet, optimalt beslutsfattande, effektiv användning av råvaror samt en potential för mervärde genom nya tjänster måste främjas. Utvecklingen kan också passa in i den demografiska utvecklingen i Europa och gynna balansen mellan arbets- och privatliv, och samtidigt öka konkurrenskraften i en höginkomstmiljö.

4.6 Inom alla industrisektorer kommer horisontell och vertikal integration samt genomgående digital integration av ingenjörsvetenskap längs hela värdekedjan att övervägas. Öppen tillgång och innovation kommer att stärka ett intensivt nätverksarbete.

4.7 För att undvika att förlora mark gentemot konkurrenter från länder utanför EU måste man inrätta gemensamma EU-plattformar för standardisering av produkter och tjänster, inklusive alla relevanta komponenter i värdekedjan.

4.8 Såväl stora som små företag berörs. Utsikterna för små och medelstora företag är positiva. Det kommer att bli betydligt enklare än hittills för dem att utnyttja tjänster och programvarusystem. Nya möjligheter kommer att skapas för regionbaserade små och medelstora företag, som också lättare kommer att kunna integreras i internationaliseringsprocessen. Små och medelstora företag kommer under alla omständigheter att dra nytta av tvärvetenskaplig kunskaps- och tekniköverföring.

4.9 Såsom beskrivs ovan kommer förhållandet mellan kunder och leverantörer att vara mycket närmare inom alla kategorier.

4.10 Befintlig it-baserad teknik måste anpassas till tillverkningsindustrins särskilda krav och fortsätta att utvecklas. Det behövs forsknings-, teknik- och utbildningsinitiativ som syftar till att utveckla metoder inom modellering av automatiseringsteknik och systemoptimering.

4.11 Det behövs en infrastruktur för ekonomin, vilket inbegriper en lämplig utbyggnad av bredbandsinfrastruktur samt lämpliga utbildningsmöjligheter. I detta avseende framhåller EESK återigen behovet av ett tillväxtinitiativ utöver en sund finanspolitik (7). EU-medlemsstaterna bör dra nytta av den aktuella återhämtningen och ta tillfället i akt att skyndsamt intensifiera investeringarna i oumbärlig infrastruktur i Industri 4.0-tidsåldern.

4.12 Industri 4.0 kommer att ge Europa en unik möjlighet att verka för att uppnå de olika målen med en enda infrastrukturinvestering. Ett uppskjutande skulle undergräva den europeiska konkurrenskraften. Sådana investeringar bör därför också betraktas positivt inom ramen för de landsspecifika rekommendationerna i den årliga planeringsterminen.

4.13 I den tyska färdplanen tas vederbörlig hänsyn till de sociala aspekterna av denna nya utveckling. Inte bara företagens ledning och personal utan hela samhället berörs. Det handlar om en radikal förändring på områdena interaktion mellan människa och teknik samt mellan människa och miljö. Tekniska innovationer måste betraktas i sitt sociokulturella sammanhang, eftersom kulturella och sociala förändringar också i sig själva är viktiga drivkrafter för innovation.

4.14 På samma sätt banar decentraliserade lednings- och förvaltningsstrategier samt de anställdas ansvar att fatta egna beslut ny väg. Detta medför genomgripande förändringar.

4.15 Plattformar, seminarier och arbetsgrupper, där företag, arbetsmarknadens parter, forskarvärlden och offentliga myndigheter ingår, bör organiseras på nationell nivå och på EU-nivå. Sådana plattformar och arbetsgrupper är avgörande för att fastställa de visioner och strategier som är nödvändiga för att hantera omvandlingsprocessen i syfte att ta tillvara möjligheter och undvika fallgropar. Högnivågruppen (se nedan) utgör ett exempel på framgångsrik dialog med de berörda parterna.

4.16 Den nya digitala industriella företags- och tjänstevärlden kommer att behöva en säker och pålitlig digital utbytesplattform med tydliga marknadsrättigheter och skydd av rättigheterna (8). I denna moderna hybridvärld är en kommunikations- och samarbetsplattform också viktig.

5. Konsekvenser för samhället och arbetsmarknaderna (9)

5.1 Ett tjänsteinriktat samhälle och digitaliseringen har oerhört stora konsekvenser för arbetsmarknaden och samhället i stort: — Ekonomins ”tjänstefiering” medför minskad sysselsättning i medelklassinkomstgrupper. För att hejda och vända denna tendens bör skapandet av möjligheter till medelinkomstsysselsättning göras till ett uttryckligt mål i politiken för strukturanpassning. I detta syfte bör instrument såsom aktiv arbetsmarknadspolitik och investeringar i innovativ utbildning framhållas i EU:s politik för industrier och tjänster. Man bör vidta åtgärder för att undersöka hur kollektivavtal kan stödja detta. — Människor på alla nivåer måste vara beredda att skaffa sig ny kompetens, vilket mot bakgrund av den enorma sociala utmaning som det handlar om gör det särskilt påkallat att främja uppdaterade läroplaner samt livslångt lärande. Övergången påverkar alla generationer, vilket gör att även äldre arbetstagare måste ges möjlighet att kontinuerligt uppdatera sin kompetens. All forskning om eller bedömning av omvandlingsprocessen måste bidra till att noggrant fastställa behoven av yrkesmässiga färdigheter och kvalifikationer. — Utvecklingen drivs främst på av (nya) små- och mikroföretag, medan stora verksamheter minskar sin arbetskraft. Denna process avspeglas i en ökning av antalet nystartade företag och egenföretagare i Europa. Nuförtiden kan en person grunda ett programvaruföretag över en helg genom att använda sig av lättillgängliga verktyg som gör att han eller hon snabbt kan utveckla och testa produkterna, den s.k. Lean Startup-rörelsen.

5.2 Det är oroande att denna radikala förändring av ekonomin, med alla dess konsekvenser för samhället och arbetsmarknaden, fortfarande inte analyseras tillräckligt och inte diskuteras i större utsträckning i andra kretsar än näringslivet och forskarvärlden.

5.3 Följaktligen finns det många skäl till varför denna övergång till helt nya perspektiv i ekonomin måste bli föremål för en omfattande diskussion i politiken och i samhället, på både nationell nivå och EU-nivå. Denna process påverkar vardagslivet för många invånare i regioner och städer vad gäller både sysselsättning och arbetslöshet. Den kommer således även att påverka många människors val beträffande deras framtid. De sociala och kulturella aspekter som berörs bör framhållas och beaktas.

5.4 Forskning om de snabba förändringarna på arbetsmarknaden, som måste kartläggas noga som en grund för den framtida utbildningen, bör prioriteras under rubriken ”Industriellt ledarskap” i Horisont 2020.

5.5 Många utsatta arbetstillfällen är i farozonen, och om denna process inte hanteras väl kommer det att få sociala och politiska konsekvenser. EU och medlemsstaterna måste därför införa politiska och regleringsmässiga förutsättningar som, utöver att tillhandahålla ny och oumbärlig teknik, även säkerställer att målen om att förbättra arbets- och levnadsvillkoren och att undvika en polarisering mellan låg- och höginkomstgrupper uppnås.

5.6 Utvecklingen är ojämn mellan länderna. Traditionella program måste ses över och läroplaner anpassas. Företagen har kommit igång. Förhållandet mellan utbildning och företag håller på att förändras i syfte att hålla jämna steg med den industriella omvandlingen. Arbetstagarna måste vara beredda att lära sig på ett annat sätt och i allmänhet tillägna sig mer specialiserade färdigheter, och de måste ges förutsättningar att anpassa sig till snabba förändringar i efterfrågan på kvalifikationer.

5.7 Denna utveckling innebär sannerligen inte en ensidig betoning av tekniska färdigheter. Intellektuella och sociala färdigheter förblir lika viktiga. De är oumbärliga för att hålla jämna steg med alla förändringar i samhället och behovet av social innovation, som går hand i hand med de genomgripande förändringarna i ekonomin.

5.8 I detta övergripande perspektiv måste social dialog på företagsnivå, sektorsnivå, nationell nivå och EU-nivå säkerställas för att diskutera utvecklingen, ramvillkoren i EU och medlemsstaterna samt former och metoder för att förbereda arbetskraften ordentligt.

6. Högnivågruppen för företagstjänster – ett första steg

6.1 Effekterna av företagstjänsternas expansion har alltför länge åsidosatts på EU-nivå och i EU:s politikutformning. Det förväntade stora steget framåt gör det än mer nödvändigt att åtgärda denna situation. EESK välkomnar därför mycket varmt 2013 års rapport från högnivågruppen för företagstjänster som ett första steg.

6.2 Kommissionen deltar visserligen i processer som är kopplade till de breda effekterna av företagstjänster, särskilt genom den digitala agendan och forsknings- och innovationsprojekt, men det saknas en övergripande bild.

6.3 Företagstjänster förtjänar en framträdande plats i en framtidsinriktad industripolitik. Högnivågruppens rapport bör bidra till att man får en fullständig bild av utvecklingen och kan fastställa de åtgärder som bör vidtas i EU.

6.4 Högnivågruppen identifierar ett stort antal företagstjänster, från konsulttjänster via tekniska tjänster till operativa stödtjänster.

6.5 I synnerhet tydliggör de att företagstjänster hittills till stor del inte har beaktas tillräckligt när kommissionen har utarbetat ny politik och i de politiska diskussionerna i rådet (konkurrenskraft).

6.6 Vid sidan av högnivågruppen har fem arbetsgrupper utarbetat rapporter om i) den inre marknaden, ii) innovation, iii) kvalifikationer, iv) standarder och v) handel. De innehåller ett flertal analytiska iakttagelser och detaljerade kommentarer beträffande den pågående processen inom de områden som diskuteras samt beträffande önskvärda upplägg för EU:s politik och åtgärder.

6.7 I många iakttagelser och förslag i rapporterna betonas behovet av ingående EU-analyser parallellt med förbättrad och fokuserad politisk vägledning till små och medelstora företag, vilket EESK, i likhet med många experter, har förespråkat i flera år. Mikro- och småföretagens framträdande roll samt en exponentiell ökning av antalet sådana företag under den rådande industricykeln visar än en gång på det brådskande behovet av bättre lagstiftning, förbättrade villkor för innovationspartnerskap samt ett särskilt fokus på tillgången till finansiering.

6.8 Utöver de traditionella hinder som tjänstesektorn ställs inför i jämförelse med de som tillverkningsindustrin ställs inför, visar analysen att den pågående fragmenteringen av den inre marknaden för varor anmärkningsvärt nog också har ytterligare skadliga effekter för den gränsöverskridande utvecklingen och stimulansen av företagstjänster. Europa befinner sig ännu långt ifrån målet att skapa en stor och framgångsrik hemmamarknad för tjänster.

6.9 De många förslagen till förbättring av miljön för företagstjänster visar på den mycket stora betydelse som dessa har för kopplingen mellan tillverkning och tjänster och således för utsikterna att stärka tillverkningsindustrin i Europa.

6.10 Därför anser EESK att högnivågruppens och arbetsgruppernas arbete utgör en mycket användbar utgångspunkt för en mer detaljerad analys och för kommissionens utarbetande av konkreta förslag.

Bryssel den 16 oktober 2014 Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande Henri MALOSSE

(1) Högnivågruppen för företagstjänster, ett initiativ från GD Näringsliv, lade fram sina slutsatser i april 2014. Parallellt med detta arbete inriktade sig fem arbetsgrupper på specifika områden.

(2) Se särskilt EESK:s yttrande TEN/549 om ”Utformning av framtidens internetförvaltning” från juli 2014. (EUT ännu inte offentliggjort.)

(3) Institut der Deutschen Wirtschaft, Köln, 2013.

(4) OECD Trade Policy Papers, nr 148, ”The role of services for competitiveness in manufacturing”, 2013.

(5) De omfattande följderna av 4.0 måste diskuteras separat och mer utförligt i kommande yttranden.

(6) ”Recommendations for implementing the strategic industry initiative 4.0”, april 2013.

(7) Se EESK:s yttrande om ”En starkare europeisk industri för tillväxt och ekonomisk återhämtning – Uppdatering av meddelandet om industripolitiken”, juli 2013, särskilt punkt 1.2. EUT C 327, 12.11.2013, s. 82.

(8) Se i detta avseende EESK:s yttrande TEN/550 om ”It-angrepp i EU”, juli 2014. (EUT ännu inte offentliggjort)

(9) Se även EESK:s yttrande TEN/548 om ”Det digitala samhället: tillgång, utbildning, sysselsättning och verktyg för jämställdhet”, juli 2014. (EUT ännu inte offentliggjort)