SV    SV SV 
SV    SV  EUROPEISKA KOMMISSIONEN 
Bryssel den 18.1.2011 
SEK(2011) 68 slutlig 
  
ARBETSDOKUMENT FRÅN KOMMISSIONENS AVDELNINGAR 
SAMMANFATTNING AV KONSEKVENSANALYSEN 
 
Följedokument till 
 
MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN  TILL EUROPAPARLAMENTET, 
RÅDET, EUROPEISKA EKONOMISKA  OCH SOCIALA KOMMITTÉN OCH 
REGIONKOMMITTÉN 
 
Utveckling av idrottens europeiska dimension 
SEK(2011) 67 slutlig 
SEK(2011) 66 slutlig 
KOM(2011) 12 slutlig 
SV 2   SV Denna konsekvensanalys åtföljer meddelandet frå n kommissionen om utveckling av idrottens 
europeiska dimension. Nedan följer en samman fattning av konsekvensanalysens viktigaste 
aspekter. 
Bakgrund 
Genom artikel 165 i fördraget om Europeiska un ionens funktionssätt (EUF-fördraget) får EU 
nya befogenheter att stödja, samordna eller komplettera medlemsstaternas insatser på 
idrottsområdet. I fördraget uppmanas EU att främ ja idrottsfrågor och där föreskrivs också EU-
åtgärder med syfte att utveckla idrottens europeiska dimension.  
I artikel 165 i EUF-fördrage t finns även en hänvisning till ”stimulansåtgärder” på 
idrottsområdet. Kommissionen skulle utifrån detta ha kunnat föreslå ett nytt utgiftsområde 
inom den gällande budgetplanen, till exempel ett begränsat tvåårigt EU-p rogram om idrott. 
Kommissionen är medveten om at t aktörerna på idrottsområdet  har höga förväntningar på 
ekonomiskt stöd från EU, i linje med fördraget. En analys av den nuvarande situationen har dock visat att det finns betydande budgetmässiga  och materiella begränsningar som i detta 
skede talar emot ett sådant förslag. För det förs ta är den återstående marginalen i det berörda 
kapitlet i EU:s budget mycket begränsad. Det fi nns därmed ingen möjlighet att finansiera ett 
första EU-program om idrott som skulle kunna uppnå målen. För det andra har de pågående 
förberedande åtgärderna för 2009 och 2010 på  idrottsområdet ännu inte genomgått en 
oberoende utvärdering som skulle kunna motiver a mervärdet av ett EU -program på detta 
område. En konsekvensanalys av ett framtid a EU-program om idrott (från och med 2014), 
med utgångspunkt i utvärderingen av de relevanta förberedande åtgärderna  på idrottsområdet, 
kan slutföras först 2011. Dessa faktorer har medf ört att generaldirektoratet för utbildning och 
kultur omprövat sin ursprungliga plan om ett in itiativ under 2010 som kom binerar ett politiskt 
förslag med ett utgiftsprogram. 
Denna konsekvensanalys gäller därför enbart e tt politiskt initiativ (meddelande) för att 
genomföra Lissabonfördraget inom idrotts området. Den bygger på fördragets nya 
bestämmelser och på en stor mängd informati on som samlats in under de senaste åren genom 
det informella EU-samarbetet inom idrott, framför allt de erfarenheter som erhållits under genomförandet av vitboken om idrott från 2007 och under en omfattande samrådsprocess 
2010. 
Problemformulering 
Som ett första steg tar kons ekvensanalysen upp behovet av EU -åtgärder genom att kartlägga 
de viktigaste allmänna och särskilda problem so m idrotten står inför på EU-nivå. Det finns 
tecken som tyder på att det skulle vara möjlig t att främja idrottens positiva värderingar och 
effekter, att det finns hot som äventyrar idrottssektorns potential att bidra till samhällslivet och ekonomin samt att idrottssektorns utv eckling står inför speciella utmaningar. 
Hittills har det inte funnits någon gemensam EU -strategi idrott som skulle kunna engagera 
kommissionen och medlemsstat erna och som skulle kunna möta utmaningarna på ett 
tillräckligt omfattande sätt. Idrottssektorns potential att bidra till EU:s strategiska mål på de sociala och ekonomiska områdena  har hittills inte utnyttjats. 
SV 3   SV Vid kartläggningen av de särs kilda problemen och utmaninga rna beaktades befogenheterna 
enligt fördraget och nödvändigheten att enbart ta upp problem som är relevanta på EU-nivå 
(subsidiaritetsprincipen). Följande probl em och utmaningar har identifierats: 
– Utmaningar i samband med idrottens hälsofrämj ande, sociala och pedagogiska funktioner: 
• hälsorisker på grund av bris tande fysisk aktivitet, 
• social utestängning av missgynnade grupper oc h idrottens outnyttj ade potential, och 
• system som inte är anpassade för att kombinera idrott och utbildning. 
– Utmaningar rörande hållbara idrottsstrukturer: 
• otillräckligt stöd för frivilliga insatser, 
• befintliga och framtida utmaningar när det gäller hållbar finansiering av idrott, även mot 
bakgrund av medlemsstaternas ändringar i lagstiftningen om spelverksamhet, och 
• otillräckligt skydd av im materiella rättigheter. 
– Dopning som ett hot mot idrottsutövarna s fysiska och moraliska integritet. 
– Diskriminering inom idrotten på grund av nationalitet. 
– Outnyttjade möjligheter att förbättra dialogen om idrott på EU-nivå. 
– Brist på klarhet om hur EU:s lagstiftning ska tillämpas på idrottsområdet. 
– Otillräcklig informati on om idrott i EU-27. 
Mål 
Som ett andra steg kartlägger konsekvensanalysen det planerade initiative ts mål. Initiativet 
ska totalt sett syfta till att bidra till EU:s övergri pande mål i Europa 2020-strategin när det 
gäller hållbar tillväxt, kamp mo t arbetslöshet, större social delaktighet och främjandet av 
medborgarnas Europa. 
När det gäller strategisk utgångspunkt  bör det planerade initiativet syfta till att ge 
kommissionen och medlemsstaterna  en ram för EU-åtgärder på idrottsområdet. Denna ram 
bör omfatta åtgärder som ska genomföras på  grundval av artikel 165 i EUF-fördraget. 
I linje med de särskilda utmaningar som har ka rtlagts, fokuserar konsekvensanalysen på 
följande särskilda  mål som det planerade initiati vet bör syfta till att uppnå: 
– Främja idrottens hälsofrämjande, sociala och pedagogiska funktioner. 
– Stödja idrottsstrukturer som gr undas på frivilliga insatser. 
– Skydda idrottsutövarnas fysisk a och moraliska integritet. 
– Främja rättvisa och öppenhet i idrottstävlingar. 
SV 4   SV – Förbättra dialogen och samarbetet med aktörerna på idrottsområdet. 
– Förbättra kunskaperna om tillämpningen av EU:s lagstiftning på idrott. 
– Stödja en faktabas för idrott i EU-27. 
I denna del av konsekvensanalysen undersöks dessutom om EU-åtgärder är motiverade på 
grundval av subsidiaritetsprincipen och det planer ade initiativets mervärde för EU beskrivs. 
I linje med fördraget och eftersom medlemsstater na har fulla befogenhete r på idrottsområdet, 
kommer EU-initiativet inte att ersätta medlemsstat ernas insatser. Istället föreslås ytterligare 
åtgärder, som respekterar kraven på subsidiaritet fullt ut, inom områden där medlemsstaterna inte i tillräckligt stor utsträckning kan bemöta  utmaningarna inom ramen för deras nationella 
system. Det planerade initiativet går inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå de 
uppsatta målen och tar hänsyn till kraven på proportionalitet och till befogenheterna enligt 
fördraget, vilket utesluter harmonisering och enda st tillåter mjuka verkty g för åtgärder på EU-
nivå. Det planerade EU-initiativet kommer dessu tom att genomföras på grundval av befintliga 
nationella och europe iska strukturer.  
EU kommer att fungera som en pådrivande kr aft för att öka effekten av de nationella 
åtgärderna inom idrott och därmed skapa e tt mervärde. EU-initiativet kommer att göra det 
möjligt att utveckla verksamheter som upprä ttar kontakter mellan olika organisationer och 
aktörer inom och utanför idrotten, i synnerhet  offentliga myndigheter på  europeisk, nationell, 
regional och lokal nivå, idrott sorganisationer, idrottsrelaterade organisationer samt 
utbildningsorgan. Åtgärderna kommer att leda t ill ett utbyte av kunnande och god praxis inom 
olika områden som rör idrott och fysisk ak tivitet (t.ex. hälsa, utbildning och social 
delaktighet). EU kan därigenom erbjuda berörd a parter möjligheter till samarbete som inte 
skulle ha funnits utan insatser från EU:s sida.  
Alternativ 
Som ett tredje steg identifier ar konsekvensanalysen följande tr e alternativ som representerar 
möjliga verktyg för att uppnå de kartlagda målen: 
• Alternativ A
: Samarbete på grundval av vitboken om idrott från 2007 
(grundscenario). 
• Alternativ B : Utformning av en strategisk ram på  medellång sikt för samarbete inom 
idrott, grundad på en ny EU-age nda för idrott (ram + ny agenda) 
• Alternativ C : Utformning av en strategisk politis k ram på lång sikt, grundad på en 
öppen samordningsmetod på idrottsområdet (l ångsiktig ram + öppen samordningsmetod). 
Konsekvensanalys 
I detta avsnitt bedöms varje a lternativ i relation till  
1. förväntade ekonomiska, sociala och miljö mässiga effekter, inklusive en bedömning 
av hur sannolikt det är a tt de viktigaste effekterna kommer att uppnås samt deras 
omfattning, 
SV 5   SV 2. resurseffektivitet, dvs. förhållandet mellan in satser och förväntade effekter och även 
kommissionens förmåga att uppnå resultat, 
3. måluppfyllelse, dvs. sannolikhete n för att initiativets mål uppnås, 
4. överensstämmelse med de övergripande målen i EU:s politik. a) Gemensamt för alla altern ativ är de positiva sociala
 och, i mindre utst räckning, ekonomiska 
effekterna  som kan förväntas av åtgärder på EU-nivå som syftar till att främja idrotten 
samhällsfunktioner genom insatser på nyckelområden, dvs. hälsofrämjande fysisk aktivitet , 
social delaktighet , utbildning  och frivilliga insatser  (som t.ex. leder till ett friskare och mer 
inkluderande samhälle och ökar anställbarheten). En strategisk och koordinerad politik, som föreskrivs i alternativ B och C, och i synne rhet en öppen samordningsmetod (alternativ C) 
skulle troligen öka dessa positiva effekter. Ytterligare politiska insatser i kampen mot 
dopning , som omfattar berörda parter på natione ll, europeiska och internationell nivå, 
kommer troligen att få indirekta positiva effe kter när det gäller att förbättra idrottens 
framtoning i samhället och idro ttstävlingarnas trovärdighet. 
Nya åtgärder med syfte att samordna politik  på andra områden, som exempelvis stöd för 
idrottsstrukturer (t.ex. åtgärder som syftar till att garantera en hållbara finansiering  av idrott 
på gräsrotsnivå) kan ha en positiv inverkan på ekonomin när det gälle r stabilare och bättre 
anpassade idrottsstrukturer på allt mer konku rrensutsatta marknader.  Detta kan förbättra 
idrottstjänsternas kvalitet och därmed bidra till att öka medborgarnas  tillgång till lokala 
idrottsstrukturer. Politiska met oder för att bekämpa diskriminering inom idrott (t.ex. åtgärder 
inom området idrottsutövares fria rörlighet ) kan ha en positiv effekt på den inre marknadens 
funktion och kan också bidra till att undvika att EU-medborgare diskrimineras. Politiska 
åtgärder med syfte att öka idrottsbestämmelsernas rättsliga klarhet  genom särskilda riktlinjer 
på EU-nivå som förbättrar kunskapen om hur  EU:s lagstiftning ska tillämpas på 
idrottsområdet, kommer troligen att ha en positiv effekt på den inre marknadens funktion eftersom detta kan hjälpa idrotte n att utveckla verksamheter inom en sund rättslig ram. Det 
kan även bidra till att undvika sp änningar eller rättstvister mella n olika aktörer. Stöd för att 
förbättra EU:s strukturer för dialog och samarbete  kan leda till bättre samarbete med berörda 
parter, samt till allomfattande och öppna proce sser. Erfarenheter från andra sektorer (t.ex. 
utbildning, kultur och ungdom) visar att politiskt stöd för att utveckla en faktabas för EU-27  
kan leda till ett mer välinformerat nationellt oc h europeiskt beslutsfa ttande som är grundat på 
sunda ekonomiska argument, till exempel när det gä ller beslut om offentliga utgifter eller 
investeringar. Tillgång till information av ti llräckligt hög kvalitet kan även hjälpa andra 
aktörer, såsom idrottsorganisa tioner, som måste se till att deras verksamhet har en sund 
ekonomisk förvaltning.  
När det gäller miljöeffekter
 uppmärksammar rapporten att idrott, i synnerhet stora 
idrottsevenemang, i viss mån kan påverka miljön negativt. Alla alternativen kan i olika utsträckning främja milj övänliga tillvägagångssätt. 
Varje alternativ bedöms därefter  utifrån hur sannolikt det är att de viktigaste och önskade 
positiva effekterna ska inträffa och omfattningen av dessa effekter. De viktigaste effekterna
 är 
tre till antalet: bättre folkhälsa , missgynnade gruppers sociala delaktighet  samt högre 
anställbarhet och fler nya jobb . Sannolikheten och omfattningen är i allmänhet större för 
alternativ B och C än för alternativ A på grund av den strategiska politiska ramen och de nya 
åtgärderna som planeras för dessa a lternativ men ej för grundscenariot. 
SV 6   SV b) Resurseffektiviteten  för alternativ A har bedömts som mycket låg, trots de positiva 
följderna vad gäller mänskliga resurser och tr ots att kommissionens organisation skulle ha 
förmågan att uppnå resultat. Orsaken till denna bedömning är att detta alternativ med stor 
sannolikhet inte skulle uppnå de önskade effekterna  och det faktum att det skulle vara svårt att 
motivera en simpel fortsättning av befintliga insatser mot bakgrund av det nya fördraget som 
uttryckligen uppmanar till EU-åtgärder på idrott sområdet. I motsats till alternativ A kräver 
alternativ C förhållandevis stora insatser vad gäller mänskliga resurser och sannolikheten för 
att detta alternativ skul le uppnå de önskade effekterna är hög eller mycket hög. Det är därför 
troligt att man skulle uppnå bättre resurseffe ktivitet med alternativ C än med grundscenariot. 
När det gäller förmågan att uppnå resultat finns de t än så länge ingen er farenhet av att inleda 
en öppen samordningsmetod i ett nytt horisontellt politikområde såsom idrott. I detta tidiga 
skede av ett formellt EU-samarbete inom idrott fi nns det ännu inte heller tillräckligt med fakta 
för att nå enighet om en öppen samordningsmetod. Möjligheten att uppnå resultat uppskattas därför som sämre med alternativ C än med grundscenariot. Resultatet av bedömningen av 
resurseffektiviteten vid alternativ B är mer ba lanserat när det gäller sambandet mellan effekt 
(hög sannolikhet att uppnå önskade effekter) och insats (inget behov av ytterligare mänskliga 
resurser). Dessutom uppskattas möjligheten at t uppnå resultat som mycket hög i jämförelse 
med grundscenariot på grund av det uttalade stödet  från regeringar och berörda parter för det 
tillvägagångssätt som föreslås i alternativ B. De t alternativ som fått det högsta betyget för den 
totala resurseffektiviteten är därför alternativ B. 
c) När det gäller måluppfyllelse
, bedöms varje alternativ med avseende på det strategiska 
målet (nytt strategiskt tillvägagångssätt för EU-s amarbete inom idrott) och de sju särskilda 
målen som initiativet syftar till att uppnå. Alte rnativ A uppnår inte det strategiska målet och 
bidrar endast i mycket begränsa d utsträckning till de särskild a målen. Alternativ B och C kan 
uppnå det strategiska målet genom upprättandet av  en EU-ram för idro tt. När det gäller att 
uppnå mål som rör nyckelområden där en öppen samordningsmetod troligen kan genomföras, 
skattas måluppfyllelsen vid alternativ C högre än  vid alternativ B. Även när det gäller de 
riktade insatser som planeras i EU-agendan för områden som har mål som rör tävlingars 
rättvisa och öppenhet, di alog och samarbete inom idrott samt  större tydlighe t när det gäller 
hur EU:s lagstiftning ska tillämpas på idrott sområdet, måste alterna tiv B skattas högre än 
alternativ C. Vid en sammanlagd bedömning har alternativ C något stö rre chanser att uppfylla 
målen än alternativ B. 
d) Alternativens överensstämmelse  bedöms med avseende på de övergripande målen i Europa 
2020-strategin, EU:s hälsostrategi och den inre marknadens funktion. Eftersom alternativ A 
inte medför några nya insatser anses det alternativet inte öve rensstämma med de övergripande 
målen. Både alternativ B och C bidrar till tillväxt och nya jobb, folkhälsa och den inre 
marknaden. En långsiktig politik som före skriver en öppen samordningsmetod är ett 
tillvägagångssätt som antas överensstämma lite bättre med EU:s allmänna politiska mål, i 
synnerhet de som rör Europa 2020 (genom att hj älpa idrottssektorn att utveckla dess fulla 
potential för tillväxt och nya jobb) . Därför bedöms alternativ C vara  något bättre än alternativ 
B. 
Jämförelse av alternativen oc h val av bästa alternativ 
Följande avsnitt av rapporten sammanfattar jämförel sen av alternativen i relation till de fyra 
kriterierna som grundas på bedömningen av effe kter, resurseffektivitet, måluppfyllelse och 
överensstämmelse. 
SV 7   SV • De positiva ekonomiska och sociala effekterna  vid alternativ B och C är troligen snarlika, 
medan den nya EU-agendan, som föreskrivs i altern ativ B, förefaller främja dessa effekter i 
större utsträckning. Nivån på e ffekterna kan dock förväntas va ra något högre vid alternativ 
C som skulle innebära en öppen samordni ngsmetod för vissa nyckelområden i EU-
samarbetet inom idrott (t.ex. hä lsofrämjande fysisk aktivitet). 
• När det gäller resurseffektivitet  måste alternativ A skattas mycket lågt. Även om det krävs 
mycket högre insatsnivåer är de t troligt att alternativ C är mer effektivt än grundscenariot, 
fastän det är svårare att utföra. Alternativ B är mer resurseffektivt än både grundscenariot 
och alternativ C. Dessutom skattas kommi ssionens förmåga att uppnå önskade resultat 
högst för alternativ B. 
• När det gäller måluppfyllelse  kan man inte garantera att målen uppnås vid alternativ A, 
medan både alternativ B och C uppnår det strategiska målet oc h de särskilda målen. Det är 
troligt att alternativ C ger en  något bättre måluppfyllelse. 
• När det gäller kriteriet om överensstämmelse  kan inte alternativ A främja uppfyllandet av 
EU:s övergripande sociala och ekonomiska mål,  medan både alternativ B och C väsentligt 
kan bidra till detta. Alternat iv C, som förskriver en öppen samordningsmetod, anses vara 
det lämpligaste instrumentet. 
I konsekvensanalysen konstateras att alternativ B är det lämpligaste sättet att möta de 
utmaningar som idrotten står inför i EU och att genomföra bestämme lserna om idrott i 
artikel 165 i EUF-fördraget. Alternativ B är de t mest balanserade alte rnativet och det som 
troligen medför de största nettofördelarna i de nna fas av utvecklingen av idrottens europeiska 
dimension. 
Kommissionen kommer därf ör att utarbeta ett meddelande som fastställer en politisk ram 
för ett EU-samarbete på idrottsområdet , inklusive en ny EU-agenda för idrott . För att 
komplettera samarbetsramen bör meddelandet även omfatta en konsekvensanalys för ett 
eventuellt EU-program om idrott från och med 2014. 
Övervakning och utvärdering 
Slutligen presenterar konsekve nsanalysen en översikt över de planerade åtgärderna för 
övervakning och utvärdering, särskilt ge nom att bifoga en första uppsättning 
nyckelindikatorer som kan åskådliggöra de framst eg som gjorts för att uppnå de allmänna och 
särskilda målen som anges i det föreslagna initiativet (alter nativ B). Som en del av den 
föreslagna EU-ramen för samarbete på idrottso mrådet planeras en utvärdering 2015. Denna 
utvärdering bör ge tillfälle att överväg a ett eventuellt införande av en öppen 
samordningsmetod för vissa aspekter av  EU-samarbetet på idrottsområdet.