[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel den 13.8.2008

KOM(2008) 515 slutlig

MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN

LÄGESRAPPORT PER 31 MARS 2008 OM MODERNISERINGEN AV EUROPEISKA KOMMISSIONENS REDOVISNINGSSYSTEM

MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN

LÄGESRAPPORT PER 31 MARS 2008 OM MODERNISERINGEN AV EUROPEISKA KOMMISSIONENS REDOVISNINGSSYSTEM

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN LÄGESRAPPORT PER 31 MARS 2008 OM MODERNISERINGEN AV EUROPEISKA KOMMISSIONENS REDOVISNINGSSYSTEM 2

1. Inledning 4

2. Sammanfattning av året till och med 31 mars 2008 4

3. Införande av ett moderniserat redovisningssystem inom kommissionen 5

3.1. Årsredovisningar 5

3.2. Utbildning 6

4. Miljön för redovisningskontroller samt validering av lokala system 7

4.1. Projektet för redovisningskvalitet 7

4.2. Validering av lokala system 7

5. IT-utveckling som rör den allmänna budgeten 8

5.1. Uppgraderingar av ABAC-systemet 9

5.2. IT-utvecklingsprocess och systemarkitektur 9

5.3. Budgetkontrollsystem (BCS) 10

5.4. SAM (Supply and Assets Management) 10

6. ABAC för delegationerna 10

7. Europeiska utvecklingsfonden 10

8. Övriga institutioners och organs införande av ABAC-systemet 11

9. SLUTSATS 11

1. INLEDNING

Den 17 december 2002 antog Europeiska kommissionen sitt meddelande om modernisering av Europeiska gemenskapernas redovisningssystem[1]. Ett system för periodiserad redovisning (ABAC-systemet) infördes i januari 2005 och från och med detta år har räkenskaperna utarbetats enligt internationellt godtagna redovisningsnormer, och sålunda i enlighet med fristerna i budgetförordningen.

Övergången till det nya redovisningssystemet ger kommissionen bättre kontroll över ekonomin i den löpande verksamheten och ger bättre uppgifter om den ekonomiska ställningen. Kommissionens externrevisorer och de myndigheter som ska bevilja ansvarsfrihet har i stort sett varit nöjda med de framsteg som gjorts.

Arbetet med att modernisera redovisningssystemet är dock ett långvarigt projekt. Det är en tidskrävande process att helt och hållet uppfylla alla redovisningsnormer, att skaffa sig effektiva och fullständiga förvaltningsrapporter och att skapa ett integrerat IT-system. Det periodiserade redovisningssystemet utvecklades vidare under hela 2007, och arbetet kommer att fortsätta 2008 och 2009.

Kommissionen har sedan 2002[2] regelbundet lagt fram lägesrapporter om moderniseringsarbetet. Föreliggande rapport sammanfattar de framsteg som gjort under året fram till den 31 mars 2008. Liksom tidigare rapporter kommer den att överlämnas till vederbörliga kommittéer inom de myndigheter som ska besluta om ansvarsfrihet samt till revisionsrätten.

2. SAMMANFATTNING AV ÅRET TILL OCH MED 31 MARS 2008

Arbetet med att förverkliga huvudmålen för moderniseringsprojektet sker via en rullande tvåårig handlingsplan. Ett aktualiserat sammandrag av denna återfinns som bilaga till årsrapporterna. De huvudsakliga framstegen för det år som behandlas i föreliggande rapport beskrivs nedan.

Tillförlitligare räkenskaper

Genom sitt nätverk av kontaktpersonen för redovisningsfrågor försöker GD Budget förbättra kontrollerna av redovisningsarbetet under året och avslutet av varje års räkenskaper. En arbetsgrupp kontrollerar att finanssystemen inom de utanordnande instanserna respekterar vissa kriterier som finns till för att säkra bokföringsuppgifternas aktualitet, korrekthet och fullständighet. Systemen i alla utom två generaldirektorat hade blivit validerade den 31 mars 2008.

GD Budget samordnar också ett nätverk av räkenskapsförare i organen och i övriga institutioner för att befrämja en hög kvalitet i gemenskapernas konsoliderade räkenskaper.

I juli 2007 godkände räkenskapsförarna i kommissionen och organen och övriga institutioner för första gången sina årsredovisningar.

Utveckling och utvidgning av IT-systemet, ABAC

I och med att ABAC-systemet 2007 utsträckts till delegationerna och representationerna är nu alla kommissionens tjänsteavdelningar kopplade till detta system. Systemet håller på att utvidgas till att omfatta alla genomförandeorgan, de övriga organ som vill använda det, Europeiska datatillsynsmannen samt två kommittéer. Sex av dessa organ var inkopplade under det år rapporten avser, vilket ger ett sammanlagt antal på 15. Projektet som innefattar en överflyttning av Europeiska utvecklingsfondens räkenskaper startade på nytt 2007 och kommer planenligt att slutföras i slutet av 2008.

Följande har vidtagits som en del av strategin för att integrera de huvudsakliga finanssystemen i en gemensam IT-plattform på medellång sikt:

- Det budgetära redovisningssystemet har överflyttats till en ny budgetkontrollmodul (BCS), som bör göra det möjligt att förvalta lokala budgetposter i det centrala SAP-systemet istället för i ABAC Workflow -systemet.

- En plan för att överföra förvaltningen av upphandling och inventeringar av tillgångar till en SAP-modul har framskridit från genomförbarhetsstudien till leverans av funktionella specifikationer för Infrastruktur- och logistikbyrån i Bryssel samt för samma byrå i Luxemburg. Det nya systemet torde finnas på plats 2009.

- Utrymmet att överföra fler funktioner till SAP-systemet undersöktes, liksom även alternativen när det gäller att utveckla ett bättre kontraktsförvaltningssystem än det nuvarande ABAC Contracts .

Utveckling av finansiell rapportering

Ett enda datalager infördes planenligt i juli 2007. Det har använts för att utarbeta bilagorna till 2007 års verksamhetsrapporter och informationen om betalningar som kommuniceras till alla medlemsstaters högre revisionsorgan för att befrämja bättre kontroller. Rapporteringen om kommissionens finansiella relationer med enskilda stödmottagare är nu väl utvecklad, men ytterligare arbete på andra rapporteringsmöjligheter behövs innan användarnas behov kan tillgodoses.

Utbildning och användarstöd

Kommissionen har fortsatt anordna kurser av hög kvalitet i finansfrågor för kommissionspersonal över hela världen samt för personal vid organen och övriga institutioner. Tillfredsställelsen med kvaliteten på kurserna ökade till 96 % år 2007.

3. INFÖRANDE AV ETT MODERNISERAT REDOVISNINGSSYSTEM INOM KOMMISSIONEN

3.1. Årsredovisningar

Europeiska gemenskapernas årsredovisningar 2005 och 2006

Europeiska gemenskapernas årsredovisningar utarbetades för 2005 och 2006 med hjälp av det moderniserade redovisningssystemet. Efter revision förklarade revisionsrätten att dessa redovisningar var tillförlitliga, även om vissa reservationer och anmärkningar bifogades, vilket inte påverkade redovisningarna som helhet, men som medförde att redovisningskontrollerna förbättrades ytterligare. Europaparlamentet har sedermera beslutat om ansvarsfrihet för båda redovisningarna.

Europeiska gemenskapernas årsredovisningar 2007

De preliminära redovisningarna för 2007 överlämnades till revisionsrätten den 31 mars 2008 och undergår för närvarande revision. Efter eventuella justeringar till följd av revisorernas granskningsresultat kommer det slutliga redovisningarna för 2007 att godkännas av räkenskapsföraren och antas av kommissionen före den 31 juli 2008.

Kvaliteten på redovisningarna förbättras för varje år allt eftersom användarna blir hemmastadda med det nya systemet och de nya reglerna. Dessutom verkar olika initiativ, t.ex. projektet för redovisningskvalitet (se nedan), bidra till en generell förbättring av bokföringsuppgifternas tillförlitlighet och därigenom också av årsredovisningarna. Inga generaldirektörer eller förvaltningschefer lämnade några reservationer rörande räkenskaperna i den deklaration som åtföljde deras verksamhetsrapporter för 2007.

I fråga om räkenskaperna har kommissionen varje år försökt att förbättra den information som lämnas ut för att göra dem mer relevant och begriplig för läsarna. Ett exempel är den information som presenteras om återvinning av felaktiga utbetalningar och finansiella korrigeringar, ett område som är av särskilt intresse för de myndigheter som ska besluta om ansvarsfrihet.

3.2. Utbildning

Den stora satsningen på personalutbildning fortsatte 2007. I stora drag bestod den av följande:

- Mer än 4 100 deltagardagar av ABAC- och SAP-utbildning för kommissionspersonal i Bryssel och Luxemburg, inklusive en särskild serie kurser avsedd för kommissionspersonal på delegationerna.

- Tillfredsställelsen med utbildningens kvalitet ökade från 91 % år 2005 till 94 % år 2006 och till 96% år 2007. Av enkätdeltagarna tyckte 44 % att kurserna varit ”mycket bra” jämfört med 38 % år 2006.

- Beställning av ett särskilt utbildningspaket för organ, som uppfyller deras specifika behov. Det blev tillgängligt i slutet av april 2008.

- Utlysning och administration av en inbjudan att lämna anbud för ett förnyat ramavtal för utbildning i ekonomi (som löpte ut den 23 mars 2008). Det nya kontraktet undertecknades den 7 mars 2008 och är nu interinstitutionellt, vilket gör att alla organ och övriga institutioner kan utnyttja det.

Det huvudsakliga målet för 2008 är att fortsätta att erbjuda högkvalitativa kurser till personal över hela världen och till personal vid EU-institutionerna och –organen samt att anpassa dessa kurser till utvecklingen på IT-området. Utbildningen i redovisningsfrågor kommer också att intensifieras 2008, eftersom avsikten är att ta fram en praktisk kurs som belyser kopplingen mellan införandet av transaktioner i ABAC och redovisningseffekterna av detta.

4. MILJÖN FÖR REDOVISNINGSKONTROLLER SAMT VALIDERING AV LOKALA SYSTEM

Med anledning av den nya redovisningsramen uppmanades alla generaldirektorat och avdelningar att se till att de egna redovisningsrutinerna är välorganiserade och ger god kvalitet på bokföringsuppgifterna. Kvaliteten på de uppgifter som förs in i redovisningssystemen direkt eller via lokala IT-system styrs av vilka kontroller varje delegerad utanordnare infört. För att hjälpa utanordnarna att ge rimliga garantier till räkenskapsföraren om att räkenskaperna ger en sann och rättvis bild av den ekonomiska ställningen har GD Budget infört två verktyg: projektet för redovisningskvalitet samt valideringen av de lokala systemen.

4.1. Projektet för redovisningskvalitet

För att på medellång sikt förbättra redovisningsmiljön i alla generaldirektorat utarbetades ett projekt för redovisningskvalitet 2006, som igångsattes i alla generaldirektorat i mars 2007. Syftet med projektet är att för de utanordnande instanserna presentera vilka redskap som finns till deras förfogande och vilka kontroller som ger dem möjligheten att säkra kvaliteten på redovisningen av de transaktioner som de förvaltar. De huvudsakliga finansiella aktörernas ansvarsområden och roller avgränsades, i synnerhet för den kontaktperson i redovisningsfrågor som nu formellt integrerats i varje generaldirektorats interna organisation. Flera riktlinjer och handböcker utarbetades av redovisningsavdelningarna och presenterades för generaldirektoraten.

Alla generaldirektorat och avdelningar upprättar ett register över redovisningsriskerna och föreslår en pragmatisk handlingsplan för att kontrollera de risker som ringats in. Redovisningsöversynen består av en regelbunden, med dokument styrkt granskning av att redovisningsförfarandena eller –kontrollerna tillämpas på rätt sätt. Hela översynsarbetet, beskrivningen av de kontroller som utförts, hur ofta de sker, presentationen av resultaten samt vad som gjorts för att åtgärda upptäckta brister samlas i ett översynsprotokoll. Handlingsplanen och det sammanfattande översynsprotokollet överlämnas till räkenskapsföraren för analyser och kommentarer.

Projektet började bära frukt 2007 då färre korrigeringar behövde göras av de uppgifter som sänds vid avslutet av räkenskaperna.

4.2. Validering av lokala system

Användningen av lokala IT-system för redovisning kan äventyra kvaliteten på uppgifterna och ge ytterligare komplikationer. De generaldirektorat som använder lokala system är ansvariga för sina bokföringsuppgifters kvalitet och integritet samt för att deras system även fortsättningsvis är i linje med ABAC. En av räkenskapsförarens arbetsuppgifter är att validera de redovisningssystem som lagts upp av utanordnarna. Detta sker genom verifiering av att vissa kriterier är uppfyllda av dessa system och genom de kontroller som de omgärdas av, antingen på plats eller i vissa fall av avdelningar som förvaltar mindre delar av budgeten, via frågeformulär. Betydande förändringar av dessa system blir också föremål för granskning. En årlig rapport sammanfattar det arbete som gjorts och presenterar frågor som är gemensamma för många generaldirektorat.

GD Budgets valideringsarbetsgrupp övervakar också kontrollerna inom alla generaldirektorat och tjänsteavdelningar vilket borgar för att den vägledning som ges under projektet för redovisningskvalitet vidmakthålls. Särskilt utförs kontroller av metoderna för periodavgränsning och beräkningar som behövs för avslut av räkenskaperna.

Under 2007 bedömde arbetsgruppen åtta system som införts av utanordnare för att ta fram eller ge underlag för bokföringsuppgifterna, enligt artikel 61.1 e i budgetförordningen. I och med detta hamnar antalet avdelningar som blivit föremål för platskontroller på över trettio under perioden 2005–2007. Dessa kontroller omfattade huvuddelen av de utgifter som kommissionen hade.

Mycket arbete har också lagts ned på att följa upp problem som ringats in i tidigare rapporter. Resultaten av denna undersökning inlemmades i en helhetsrapport som täckte året 2007 och som kom ut i början av april 2008. Avdelningarna har som regel vidtagit lämpliga åtgärder för att ta itu med de huvudsakliga problem som påpekats under åren.

Ett förfarande trädde i kraft i juni 2006 som ger räkenskapsföraren möjlighet att granska (och om granskningen ger positivt resultat, lämna sitt samtycke) till föreslagna ändringar av lokala IT-system och administrativa system. Detta har lett till att 15 sådana substantiella ändringar har granskats och godkänts under 2007.

Vid tidpunkten för den föregående lägesrapporten återstod systemen i tre generaldirektorat att valideras (EuropeAid, GD Utbildning och kultur och GD Yttre förbindelser), och ett förbehåll kvarstod gällande Gemensamma forskningscentrets användning av ABAC Contracts -systemet.

I fråga om EuropeAid ledde de tidigare omnämnda förbättringarna till en validering av de lokala systemen, med ett förbehåll gällande dess lokala IT-system som hävdes 2008, eftersom CRIS nu systematiskt bringas till överensstämmelse med det centrala redovisningssystemet. Gemensamma forskningscentret har lagt in alla sina kontrakt från 2007 i den centrala databasen ( ABAC Contracts ). Kontrakten för 2005 och 2006 måste också placeras där i enlighet med centrets åligganden.

Systemen i GD Utbildning och kultur och GD Yttre förbindelser har ännu inte blivit validerade. En del frågor återstår visserligen att lösa i båda generaldirektoraten, men betydande framsteg har gjorts under 2007, bl.a. i form av förbättringar av de interna kontrollsystemen i GD Utbildning och kultur samt det framgångsrika införandet av ABAC i delegationerna av GD Yttre förbindelser.

5. IT-UTVECKLING SOM RÖR DEN ALLMÄNNA BUDGETEN

IT-utvecklingsplanen är avsedd att förse informationssystemet med de inslag som krävs för att förbättra redovisning, kontroller och rapportering och att förbättra integrationen av de olika IT-modulerna. Syftet med IT-strategin är att standardisera applikationsplattformarna för att förbättra användarstödet och sänka underhållskostnaderna.

Sedan 2005 har kommissionen arbetat aktivt på att begränsa sin redovisning till bara två plattformar, dvs. SAP för ABAC Accounting och JAVA för ABAC Workflow . Den medellångsiktiga strategin är att integrera alla kommissionens redovisningsprocesser i en enda plattform. Riktmärket för denna strategiska plan är att hellre köpa kommersiellt tillgänglig programvara än att skaffa sig skräddarsydda applikationer genom intern utveckling.

Som ett led i denna strategi har GD Budget infört SAP BCS-modulen för sin budgetförvaltning och dels testat och analyserat en SAP-standardlösning för tillgångsförvaltning, och håller vidare på att analysera en standardlösning för upphandling samt undersöker alternativen för en ny applikationsuppbyggnad för SAP. De framsteg som gjorts i fråga om alla dessa initiativ beskrivs nedan, och mer ingående i bilaga 1.

5.1. Uppgraderingar av ABAC-systemet

Under perioden april 2007–mars 2008 började produktionen av tre versioner av ABAC Workflow och associerade moduler. Huvudmålen för dessa versioner kan sammanfattas på följande sätt: Förbättring av funktioner som understödjer genomförandet av budgeten och handhavandet av de allmänna räkenskaperna, ett stöd för budgetförordningen i dess lydelse från 2007 samt en gradvis omarbetning av de tekniska grundvalar som ABAC är byggd på.

- ABAC Assets

GD Budget begränsar investeringarna i ABAC Assets till det underhåll som är oumbärligt och till smärre förbättringar (bl.a. för EU:s delegationer). Den gradvisa utfasningen av ABAC Assets kommer att sammanfalla med införandet av efterföljaren ABAC SAM (se punkt 5.4 nedan). Generaldirektoraten bör inte göra bruk av de två systemen parallellt.

- ABAC Contracts

I fråga om ABAC Contracts pågår preliminärt arbete för att utvärdera dess genomförbarhet i fråga om att integrera funktionerna i det gemensamma ABAC-systemet, och därigenom dra nytta av de erfarenheter som samlats av GD Rättvisa, frihet och säkerhet vid införandet av SAP Grantor. Under mellantiden begränsas investeringarna i ABAC Contracts till det underhåll som är oumbärligt.

- Ett enda samlat datalager

Det är svårt att synkronisera informationen i de två nuvarande finansiella datalagren och att jämka samman denna information med räkenskaperna. De håller steg för steg på att ersättas av ett enda datalager, som bygger på redovisningsprinciper, och ska enligt planerna läggas ned i mitten av 2009.

5.2. IT-utvecklingsprocess och systemarkitektur

Ledstjärnan för förbättringarna av IT-utvecklingsprocessen är en datamodelleringsmetod som understöds av därför avsedda verktyg. Detta tillvägagångssätt ser till att IT-systemen överensstämmer med kommissionens operativa förfaranden, att all dokumentation är centraliserad och helt aktuell och att arbetet med utforma programvara sker effektivt.

5.3. Budgetkontrollsystem (BCS)

Den nya versionen av SAP FM-modulen, (BCS), ersatte i april 2008 den FBS-version som använts för centraliserad budgetförvaltning. Den nya versionen kan också ta med de lokala budgetposter som krävs för att ge avdelningarna ett mer detaljerat budgetförvaltningssystem.

5.4. SAM (Supply and Assets Management)

Som ett led i sin strategi för IT-systemintegration analyserar GD Budget noga och utvecklar en helt integrerad modul för Supply and Assets Management som ska ersätta det nuvarande ABAC Assets . En första demonstration av SAM-modulen presenterades för GD Budget och Infrastruktur- och logistikbyrån i Bryssel i mars 2007, vilket utmynnade i ett beslut om att gå vidare med nästa etapp. En fullständig analys av konceptutkastet och en prototyp presenterades för GD Budget, Infrastruktur- och logistikbyrån i Bryssel och motsvarande byrå i Luxemburg i juli 2007. Detta resulterade i ett beslut att fortsätta med lanseringen av den nya modulen. Behoven hos alla de 12 tjänsteavdelningar som förvaltar tillgångar kommer steg för steg att integreras i SAM. Detta arbete fortskrider enligt planerna och två organ, Infrastruktur- och logistikbyrån i Bryssel och motsvarande byrå i Luxemburg, kommer att bli de första klientavdelningar som använder den nya modulen i slutet av 2008. Samtliga avdelningar torde arbeta med SAM senast år 2011. Särskild uppmärksamhet kommer att ägnas åt de särskilda omständigheterna inom GD Yttre förbindelser.

6. ABAC FÖR DELEGATIONERNA

Sedan januari 2007 har alla delegationer arbetat direkt med ABAC-systemet, som nu har en förskottskontomodul för förenklad registrering av små betalningar (under 300 euro) och möjligheter till bank- och kassaavstämmning. ABAC Assets anpassades för användning på delegationerna i april 2007, varför kommissionens hela inventering av tillgångar nu sker i ABAC-systemet.

Under 2007 gjordes en rad förbättringar av IT-systemet för att åtgärda problem som inrapporterats av delegationerna och vidare infördes de saknade funktionerna i ABAC Assets .

För delegationerna innebar detta också en övergång från kassamässig till periodiserad redovisning, en mer långtgående vidareutveckling än att bara ändra i IT-systemen. Delegationerna har fått skaffa sig sakkunskap på vart och ett av områdena och detta måste tillämpas korrekt innan finanssystemen inom GD Yttre förbindelser kan valideras (se 4.2 ovan).

7. EUROPEISKA UTVECKLINGSFONDEN

IT-plattformen för Europeiska utvecklingsfondens räkenskaper, som ligger utanför den allmänna budgeten, håller också på att moderniseras.

Den vidareutveckling av ABAC som behövdes för Europeiska utvecklingsfonden slutfördes och testades till övervägande del i mitten av 2006, men genomförandet av det nya IT-systemet (CRIS-ABAC-EDF) fick skjutas upp, huvudsakligen på grund av att EuropeAid behövde slutföra de förändringar som var nödvändiga för CRIS så att reglerna för periodiserad redovisning av den allmänna budgeten kunde följas. Införandet av det nya IT-systemet för Europeiska utvecklingsfonden ska enligt nuvarande planer ske i januari 2009. Båda generaldirektoraten är helt inställda på att klara av den tidsfristen.

Därför torde 2008 vara det sista året då fondens räkenskaper utarbetas på grundval av data som inte överensstämmer med internationella normer. De nya IT-systemen undergår visserligen fortfarande utveckling, men Europeiska utvecklingsfondens årsredovisningar har fastställts i överensstämmelse med principerna för periodiserad redovisning sedan 2005.

8. ÖVRIGA INSTITUTIONERS OCH ORGANS INFÖRANDE AV ABAC-SYSTEMET

Organen och övriga institutioner är fria att själva välja mellan ABAC eller något annat system. För dem som väljer ABAC planerar, analyserar och samordnar en särskild projektgrupp, som lyder direkt under kommissionens räkenskapsförare, all verksamhet som hänger samman med införandet av ABAC-systemet, både tids- och resursmässigt.

För varje organ eller byrå inrättas en särskild finans- och bokföringsmiljö i ABAC, och organets eller byråns räkenskapsförare är fortsatt ansvarig för räkenskaperna och utbetalningarna.

Fem tillsynsorgan[3] kopplades samman med ABAC-systemet under 2007. Nio ytterligare organ kommer att börja använda ABAC under 2008[4]. Minst tolv ytterligare byråer eller organ står i tur att kopplas till ABAC 2009 och 2010. SI2-modulen som för närvarande används av dessa organ håller gradvis på att fasas ut och kommer att behållas fram till dess att alla är inkopplade.

9. SLUTSATS

Europeiska kommissionens nya redovisningssystem har gjort det möjligt att hålla de fastställda fristerna för utarbetandet av periodiserade årsredovisningar och att i allt väsentligt följa internationellt godtagna redovisningsnormer.

Projektet kan inte vila på sina lagrar. Redovisnings- och finansrutiner måste även fortsättningsvis förbättras och vidareutvecklas. De mest omedelbara utmaningarna som återstår är att

- fortsätta att göra nödvändiga förbättringar av systemen för att se till att alla bokföringstransaktioner registreras korrekt av generaldirektoraten,

- slutföra valideringen av de lokala systemen i DG Yttre förbindelser och DG Utbildning och kultur,

- föra in Europeiska utvecklingsfondens räkenskaper i ABAC-systemet och utbilda personalen vid 46 delegationer,

- optimera integrationen av IT-systemen, genom att när så är möjligt integrera kommissionens redovisningsrutiner i en enda plattform,

- förbättra finans- och förvaltningsrapporteringen,

- tillhandahålla samma servicenivå till de nya klienterna (dvs. EU-organen).

Projektplaneringen för de kommande två åren inriktas på dessa mål och kommissionen är fast besluten att uppnå högsta standard på redovisningen för den offentliga sektorn.

Ställd inför dessa alltmer krävande utmaningar inser GD Budget att nuvarande redovisningssystem har nått sina gränser i fråga om registrering och rapportering av den allmänna budgetens utgifter och inkomster, och att generaldirektoratet måste gå vidare med sin strategi att uppnå en förvaltning av den allmänna budgeten på en enda standardiserad plattform, med hjälp av programvara som lätt kan underhållas av leverantören.

Detta arbete kommer att utsätta det nuvarande sättet att redovisa kommissionens transaktioner för utmaningar. Ett öppet och flexibelt tillvägagångssätt är av nöden, men det kommer att bidra starkt till att hålla kommissionen i bräschen när det gäller offentlig redovisning i enlighet med internationella redovisningsstandarderna för den offentliga sektorn (IPSAS).

[1] KOM(2002) 755.

[2] Den 30 juni 2003 (SEK(2003) 790), den 31 december 2003 (SEK(2004) 118), den 30 juni 2004 (KOM(2004) 565), den 31 januari 2005 (KOM(2005) 90), den 31 mars 2006 (KOM(2006) 358) och den 31 mars 2007 (KOM(2007) 343).

[3] Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter, Eurojust (Europeiska enheten för rättsligt samarbete), Europeiska fonden för förbättring av levnads- och arbetsvillkor (Eurofound), Gemenskapens kontrollorgan för fiske (CFCA) och Europeiska kemikaliemyndigheten (ECHA).

[4] Tre genomförandeorgan: Genomförandeorganet för det transeuropeiska transportnätet (TEN-T EA), genomförandeorganet för Europeiska forskningsrådet och genomförandeorganet for forskning samt sex tillsynsorgan: Europeiska gemensamma företaget för ITER och utveckling av fusionsenergi (F4E), Europeiska polisakademin (Cepol), Europeiska arbetsmiljöbyrån (EU-OSHA), Europeiska byrån för nät- och informationssäkerhet (ENISA), Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk (EMCDDA) och Översättningscentrum för Europeiska unionens organ (CdT).