Särskild rapport Kostnadseffektivitet i EU:s 
landsbygdsutvecklingsstöd 
för icke-produktiva 
jordbruksinvesteringarSV 2015  nr 20
EUROPEISKA
REVISIONSRÄTTEN

EUROPEISKA REVISIONSRÄTTEN  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tfn +352 4398-1
E-post: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
En stor mängd övrig information om Europeiska unionen är tillgänglig på internet  
via Europa-servern (http://europa.eu).
Luxemburg: Europeiska unionens publikationsbyrå, 2015
Print ISBN 978-92-872-3299-1 ISSN 1831-0990 doi:10.2865/002963 QJ-AB-15-017-SV-C
PDF ISBN 978-92-872-3296-0 ISSN 1977-5830 doi:10.2865/34387 QJ-AB-15-017-SV-N
EPUB ISBN 978-92-872-3281-6 ISSN 1977-5830 doi:10.2865/815160 QJ-AB-15-017-SV-E
© Europeiska unionen, 2015
Kopiering tillåten med angivande av källan.
Printed in Luxembourg
Kostnadseffektivitet i EU:s 
landsbygdsutvecklingsstöd 
för icke-produktiva 
jordbruksinvesteringar
(i enlighet med artikel 287.4 andra stycket i EUF-fördraget)Särskild rapportSV 2015  nr 20
02
 Granskningsteam
I våra särskilda rapporter redovisar vi resultatet av våra effektivitets- och regelefterlevnadsrevisioner av särskilda 
budgetområden eller förvaltningsteman. Vi väljer ut och utformar granskningsuppgifterna så att de ska få största 
möjliga effekt och bedömer riskerna när det gäller resultat eller regelefterlevnad, storleken på de aktuella inkoms -
terna eller utgifterna, framtida utveckling och politiskt intresse och allmänintresse.
Denna effektivitetsrevision utfördes av revisionsavdelning I – under ledning av revisionsrättens ledamot Augustyn 
Kubik – som är specialiserad på utgiftsområdena bevarande och förvaltning av naturresurser. Revisionen leddes 
av ledamoten Jan Kinšt, som fick stöd av Alejandro Ballester Gallardo (kanslichef), Bernard Moya (attaché), Davide 
Lingua (enhetschef) och Paulo Oliveira (granskningsledare). Granskningsteamet bestod av Franco Radicati, Anne 
Poulsen, Paul Toulet-Morlane och Zoltan Papp. Murielle Siffert var sekreterare.
03
 Innehåll
Punkt
 Ordlista
I–IX  Sammanfattning
1–9 Inledning
1–9 EU-stöd för icke-produktiva jordbruksinvesteringar
10–14 Revisionens inriktning och omfattning samt revisionsmetod
15–71 Iakttagelser
15–34 Revisonsrätten fann tecken på att stödet för icke-produktiva investeringar var ändamålsenligt, 
trots brister i urvalsförfarandena och övervakningsverktygen
17–18 Trots den vida definitionen av behoven inom miljövänligt jordbruk riktade medlemsstaterna stödet genom 
att begränsa de typer av icke-produktiva investeringar som berättigar till stöd
19–23 Samtliga fyra medlemsstater som granskades hänvisade till att stödet för icke-produktiva investeringar 
var av kompletterande karaktär, men bara två tillämpade det på operativ nivå för att främja synergier med 
andra stödordningar
24 Brister i de granskade medlemsstaternas urvalsförfaranden ledde till att stöd beviljades för icke-produktiva 
investeringar som inte var stödberättigande eller till att projekt valdes ut utan tillräcklig motivering
25–31 Det saknades relevanta uppgifter om vad som uppnåtts med EU-stöd för icke-produktiva investeringar på 
EU-nivå och medlemsstatsnivå
32–34 Trots det fann revisionsrätten tecken på att 71 % av de granskade icke-produktiva investeringarna bidrog 
till mål kopplade till hållbart utnyttjande av jordbruksmark
35–50 I de granskade medlemsstaterna var kostnaderna för de icke-produktiva investeringar som fick 
stöd ofta orimligt höga eller otillräckligt motiverade
39–41 Icke-produktiva investeringar mottar en hög andel offentliga medel även om de ibland innehåller 
lönsamma komponenter
42–48 De granskade medlemsstaterna finansierade investeringar med alltför höga kostnader eller med kostnader 
som saknade tillräcklig motivering
49–50 I merparten av de icke-produktiva investeringar som revisionsrätten granskade fanns det problem med 
kostnadernas rimlighet
04 Innehåll
51–71 De brister som påverkade kostnadseffektiviteten i stödet för icke-produktiva investeringar under 
perioden 2007–2013 hade fortfarande inte åtgärdats när perioden 2014–2020 inleddes
60–61 Komplementaritet på operativ nivå för att främja synergier har inte alltid uppnåtts
62–64 Brist på lämpliga indikatorer och resultatuppgifter utöver ingångsvärden och utfall
65–66 Brister i urvalsförfarandena
67–68 Stödnivåerna justerades inte utifrån investeringarnas kännetecken på lönsamhet
69–70 Orimliga eller otillräckligt motiverade kostnader
71 Ett annat stödberättigandeproblem
72–81 Slutsatser och rekommendationer
 Bilaga I  —  Huvudkomponenterna i EJFLU:s stödåtgärd för icke-produktiva 
jordbruksinvesteringar
 Bilaga II  —  Sammanfattning av de icke-produktiva investeringsprojekt (NPI) som besöktes på 
plats
 Bilaga III —  Sammanfattning av behov, mål och typ av icke-produktiv jordbruksinvestering 
per medlemsstat
 Kommissionens svar
05
 Ordlista
CMEF : Gemensam övervaknings- och utvärderingsram. En samlad ram för övervakning och utvärdering av alla 
landsbygdsutvecklingsinsatser under programperioden 2007–2013 för att förbättra programresultaten, säkerställa 
ansvarsskyldighet och göra det möjligt att bedöma i vilken utsträckning målen har uppnåtts.
Delad förvaltning : En metod för att genomföra EU-budgeten där kommissionen delegerar delar av genomförandet 
till medlemsstaterna men behåller det yttersta ansvaret.
Effektivitet : Att uppnå bästa möjliga förhållande mellan ändamålsenlighet och kostnader.
EJFLU : Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling.
EJFLU-förordningen : Rådets förordning (EG) nr 1698/2005 av den 20 september 2005 om stöd för 
landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU).
Förhandsbedömning : Ingår vid utarbetandet av varje landsbygdsprogram, och syftet är optimal användning av de 
ekonomiska resurserna och högre kvalitet i programplaneringen.
Förvaltningsmyndighet : Ett nationellt eller regionalt organ som utses av medlemsstaten för att förvalta ett 
landsbygdsprogram.
Halvtidsutvärdering : En typ av pågående utvärderingsrapport. Halvtidsutvärderingsrapporten ska innehålla 
förslag till kvalitetshöjande åtgärder för landsbygdsprogrammet och hur de ska genomföras.
Icke-produktiva investeringar (NPI) : Icke-produktiva investeringar som stöds inom EJFLU-åtgärd 216.
Kostnadseffektivitetsanalys : Här jämförs kostnaderna för en insats med dess effekter för att bedöma i vilken 
utsträckning insatsen kan anses ge valuta för pengarna. Inom ramen för denna revision anses icke-produktiva 
investeringar vara kostnadseffektiva när i) de är ändamålsenliga (se definitionen av ändamålsenlighet nedan) och 
ii) det inte finns något som tyder på att samma investering kunde ha genomförts till en lägre kostnad. När samma 
investering hade kunnat genomföras till en lägre kostnad undergrävs sådana investeringars möjlighet att ge valuta 
för pengarna, eftersom det hade gått att uppnå samma mål och/eller resultat till en lägre kostnad.
Landsbygdsprogram : Ett dokument som en medlemsstat eller en region utarbetar, och kommissionen godkänner, 
för att planera och övervaka genomförandet av landsbygdsutvecklingspolitiken.
Programperiod : En flerårig ram för att planera och genomföra EU-politik, såsom landsbygdsutvecklingspolitik.
Resultat : De direkta effekterna eller förändringarna till följd av insatsen.
Utvärdering : En regelbunden insamling och analys av bevis för att dra slutsatser om hur ändamålsenliga och 
effektiva olika insatser är.
06 Ordlista
Åtgärd : En stödordning för genomförandet av en politik. Varje åtgärd har specifika regler som måste följas inom de 
projekt eller insatser som kan finansieras. Det finns två typer av åtgärder: investeringsåtgärder och arealstöd.
Ändamålsenlighet : Att nå de fastställda målen. I denna revision anses stödberättigande icke-produktiva 
investeringar vara ändamålsenliga om de tillgodoser ett behov inom miljövänligt jordbruk och/eller bidrar till att nå 
ett mål för miljövänligt jordbruk som medlemsstaterna har identifierat i sina landsbygdsprogram.
Övervakning : Regelbunden granskning av insatsernas resurser, utfall och resultat.
07
 Sammanfattning
I
Som ett led i EU:s landsbygdsutvecklingspolitik får 
medlemsstaterna använda medel ur EU:s budget för 
att ge bidrag till kostnaderna för icke-produktiva 
investeringar. Icke-produktiva investeringar är inve -
steringar som inte genererar någon betydande avkast -
ning, inkomst eller intäkt, eller på ett väsentligt sätt 
ökar värdet på stödmottagarens företag, men som har 
en positiv inverkan på miljön. Icke-produktiva investe -
ringar utgör framför allt ett komplement för att göra 
det lättare att uppfylla miljömålen inom jordbruket 
eller åtaganden som kan ingås inom andra miljöord -
ningar eller för att öka skyddade områdens miljövärde.
II
Offentligt stöd för icke-produktiva investeringar 
tillhandahålls av Europeiska jordbruksfonden för 
landsbygdsutveckling (EJFLU) och genom nationell 
medfinansiering. Andelen offentligt stöd är mycket 
högre för icke-produktiva investeringar än för andra 
produktiva investeringar och uppgår ofta till 100 % av 
de totala investeringskostnaderna. Under program -
perioden 2007–2013 gick ungefär 860 miljoner euro 
i offentliga medel till icke-produktiva investeringar. 
Vid denna revision granskade vi hur kostnadseffektivt 
icke-produktiva investeringar bidrog till uppnåendet 
av miljömålen under programperioden 2007–2013.
III
Revisionens slutsatser grundas på en granskning av 
förvaltnings- och kontrollsystemen i fyra medlems -
stater som använde 80 % av de totala EJFLU-medlen 
för icke-produktiva investeringar samt på besök vid 
28 projekt som till största delen finansierades genom 
icke-produktiva investeringar. Revisionsrättens 
allmänna slutsats är att stödet för icke-produktiva 
investeringar har bidragit till uppnåendet av miljömål 
kopplade till hållbart utnyttjande av jordbruksmark 
men på ett sätt som inte var kostnadseffektivt.IV
Även om medlemsstaterna inte alltid säkerställde de 
icke-produktiva investeringarnas kompletterande 
funktion i synergier med andra stödordningar inrik -
tade de medlen för icke-produktiva investeringar på 
de typer av investeringar som på ett ändamålsenligt 
sätt kunde tillgodose deras behov när det gäller 
miljövänligt jordbruk. Granskningen visade emellertid 
att medlemsstaterna ersatte investeringskostnader 
som var orimligt höga eller otillräcklig motiverade, 
vilket gjorde att stödet för icke-produktiva investe -
ringar inte blev kostnadseffektivt. Brister i urvalsför -
farandena medförde dessutom att medlemsstaterna 
finansierade icke-produktiva investeringsprojekt som 
inte var berättigade till EU-finansiering eller valde ut 
projektansökningar utan att göra en ordentlig kontroll 
av att de uppfyllde viktiga urvalskriterier.
V
Vid revisionen konstaterade vi att 71 % av de besökta 
projekten bidrog till uppnåendet av sådana mål för 
miljövänligt jordbruk som skydd av landskapet och 
den biologiska mångfalden. För att sådana bidrag ska 
bli kostnadseffektiva är det viktigt att kostnaderna 
för de icke-produktiva investeringarna är rimliga och 
motiverade. Revisionsrätten fann tydliga tecken på 
orimliga kostnader i 75 % av dessa projekt. Till följd av 
detta visade sig endast fem av de 28 (18 %) granskade 
projekten vara kostnadseffektiva.
VI
Problemen med kostnadernas rimlighet i samband 
med icke-produktiva investeringar är eventuellt inte 
begränsade till projekturvalet, eftersom de konkreta 
fall som identifierades beror på medlemsstaternas 
bristande förvaltnings- och kontrollsystem. Framför 
allt grundade medlemsstaterna sin ersättning av 
investeringskostnaderna på enhetskostnader, som var 
mycket högre än de faktiska marknadskostnaderna. 
Eller så kontrollerade de inte ordentligt om de redo -
visade kostnaderna faktiskt hade förekommit eller så 
accepterade de det dyraste investeringsbudet utan att 
kräva någon motivering av stödmottagaren eller utan 
att jämföra de föreslagna kostnaderna mot riktmär -
ken. I samtliga granskade medlemsstater upptäckte 
revisionsrätten dessutom flera fall där icke-produktiva 
investeringar med uppenbara kännetecken på lön -
samhet omfattades av de maximala stödnivåer som 
fastställts för denna typ av investeringar, vilket innebar 
att investeringarna i de flesta fall helt och hållet finan -
sierades med offentliga medel.
Sammanfattning 08
VII
Det saknades resultatuppgifter som visar vad som har 
uppnåtts med stödet för icke-produktiva investeringar 
på EU-nivå och på medlemsstatsnivå. De tillgängliga 
övervakningsindikatorerna mätte bara ingångsvärden 
och utfall, såsom storleken på de offentliga utgifterna, 
antalet företag som fick stöd och den totala investe -
ringsvolymen. Avsaknaden av särskilda resultatindika -
torer fick vissa medlemsstater att bunta ihop resultat -
utvärderingen av icke-produktiva investeringar med 
utvärderingen av andra miljöordningar, i förhopp -
ningen om att de skulle uppvisa samma resultat.
VIII
EJFLU:s stöd för icke-produktiva investeringar fortsät -
ter under programperioden 2014–2020, men kom -
missionen och medlemsstaterna har fortfarande inte 
åtgärdat merparten av de brister som revisionsrätten 
har identifierat. Detta beror främst på att de inte 
gjorde tillräckligt för att identifiera bristerna i tid, så 
att de korrigerande åtgärder som krävs kunde vidtas 
innan den nya programperioden inleddes. Å ena sidan 
analyserade medlemsstaterna inte orsakerna till de 
oriktigheter som upptäcktes vid deras egna kontroller 
för att förbättra förvaltningen av ordningen. Å andra 
sidan ägde kommissionens revisioner rum för sent för 
att hjälpa medlemsstaterna att identifiera och åtgärda 
brister i förvaltningen under genomförandeperioden 
2007–2013.
IX
Mot bakgrund av dessa iakttagelser avger revisions -
rätten följande rekommendationer för att förbättra 
kostnadseffektiviteten i de icke-produktiva investe -
ringar som ska finansieras under landsbygdsprogram -
perioden 2014–2020:
— Kommissionen bör övervaka de berörda medlems -
staternas genomförande av icke-produktiva inve -
steringar via deras årliga genomföranderapporter 
från och med 2017, vilka också ska omfatta antalet 
och andelen icke-produktiva investeringsprojekt 
som har genomförts tillsammans med andra lands -
bygdsutvecklingsåtgärder eller miljöordningar, 
inklusive integrerade projekt.— Medlemsstaterna bör i sina utvärderingsplaner 
inkludera en bedömning av i vilken omfattning 
icke-produktiva investeringar genomförs i synergi 
med andra landsbygdsutvecklingsåtgärder eller 
miljöordningar.
— Medlemsstaterna bör offentliggöra alla kriteri -
er som används i urvalet och prioriteringen av 
icke-produktiva investeringar och systematiskt 
kontrollera den dokumentation som ska styrka 
att dessa kriterier är uppfyllda. Medlemsstater -
na bör också säkerställa en lämplig åtskillnad av 
funktioner mellan de organisationer och personer 
som är inblandade i översändandet och urvalet av 
ansökningar.
— När det gäller den nya programperioden bör 
kommissionen ge medlemsstaterna vägledning 
om urvalskriterier, med vederbörlig hänsyn tagen 
till att de ska vara transparenta, och kontrollera 
att medlemsstaterna använder ändamålsenliga 
förfaranden för att välja ut projekt.
— Kommissionen bör se till att de icke-produktiva 
investeringarnas bidrag för att nå EU:s miljömål 
inom jordbruket övervakas, eller åtminstone 
omfattas av en särskild bedömning under utvärde -
ringarna av programperioden 2014–2020.
— Medlemsstater med omfattande stöd för icke-pro -
duktiva investeringar bör ta fram särskilda resul -
tat indikatorer och rapportera om dessa i sina 
årliga genomföranderapporter och utvärderingar.
— Medlemsstaterna bör så snart som möjligt ta fram 
lämpliga kriterier för att kunna fastställa kän -
netecken på lönsamhet hos de icke-produktiva 
investeringar som har de högsta stödnivåerna. 
Mot bakgrund av denna bedömning bör medlems -
staterna modulera stödnivån.
— Kommissionen bör också ge ytterligare vägledning 
om hur sådana kriterier ska fastställas.
— Medlemsstaterna bör utan dröjsmål genomfö -
ra förfaranden för att se till att kostnaderna för 
de icke-produktiva investeringar som stöds inte 
överstiger kostnaderna för liknande typer av varor, 
tjänster eller arbeten som erbjuds på marknaden.
Sammanfattning 09
— Kommissionen bör, inom ramen för sin fleråriga 
revisionsplan, kontrollera att medlemsstaterna på 
ett ändamålsenligt sätt tillämpar de föreskrivna 
kontrollerna för att garantera att kostnaderna är 
rimliga.
— Medlemsstaterna bör, innan de första kontroller -
na på plats genomförs för perioden 2014–2020, 
ta fram en metod för att i ett tidigt skede sam -
manställa och analysera orsakerna till de fel som 
upptäckts under dessa kontroller.
— Kommissionen bör när den planerar sina framtida 
revisioner ta vederbörlig hänsyn till omfattningen 
av de brister som revisionsrätten har identifierat 
på utgiftsområdet, trots att dess ekonomiska bety -
delse är begränsad.
10
 Inledning
EU-stöd för icke-
produktiva jord bruks -  
investeringar
1 
Icke-produktiva investeringar är in -
vesteringar som inte genererar någon 
större avkastning, inkomst eller intäkt, 
eller på ett väsentligt sätt ökar värdet 
på stödmottagarens företag, men 
som har en positiv inverkan på miljön. 
Offentligt stöd för icke-produktiva 
investeringar ger ägarna av jordbruks -
företag ett ekonomiskt incitament 
att göra denna typ av miljövänliga 
investeringar. De icke-produktiva 
investeringarna kan ha ett varierande 
innehåll och handla om allt från att 
återställa landskapselement som tradi -
tionella gränser, våtmarker, häckar och 
stengärdsgårdar till att skapa och/eller 
återställa ett livsmiljö- eller landskaps -
element, till exempel att återställa 
hedmark, artrik gräsmark eller blom -
mande dikesrenar (se ruta 1 ).2 
Under perioden 2007–2013 bevilja -
de Europeiska jordbruksfonden för 
landsbygdsutveckling (EJFLU) stöd för 
icke-produktiva investeringar inom 
ramen för åtgärd 216. Som framgår av 
figur 1  är denna åtgärd en del av axel 
2 i EU:s landsbygdsutvecklingspolitik 
med hållbart utnyttjande av jordbruks -
mark som övergripande mål.
Exempel på icke-produktiva investeringar som fått stödRuta 1
Stengärdsgård i  Apulien (IT). Våtmarksgångbro i East Devon (UK).
Källa:  Europeiska revisionsrätten.
11 Inledning
3 
I EJFLU-förordningen1 anges att ”stöd 
bör beviljas för investeringar som inte 
ger någon ekonomisk avkastning i de 
fall sådana investeringar behövs för 
att fullgöra åtaganden i enlighet med 
system för miljövänligt jordbruk eller 
andra mål för jordbruksmiljön, eller för 
sådana investeringar på en gård som 
höjer skönhets- eller rekreationsvärdet 
för allmänheten i ett Natura 2000-om -
råde eller andra områden av högt 
naturvärde”.
4 
Framför allt ska icke-produktiva inve -
steringar fylla en kompletterande 
funktion och bidra till hållbart utnytt -
jande av jordbruksmark, antingen 
genom att stärka skyddade områdens 
miljövärde eller genom att bidra till 
att uppfylla åtaganden om att bedri -
va miljövänligt jordbruk, till exempel 
sådana åtaganden som stöds inom 
landsbygdsutvecklingsåtgärd 2142: 
Stöd för miljövänligt jordbruk. Alterna -
tivt kan icke-produktiva investeringar 
genomföras separat för att uppnå 
andra miljömål inom jordbruket, som 
ofta delas av andra miljöordningar 
och/eller miljöåtgärder.5 
Under den nya programperioden 
2014–2020 ligger icke-produktiva 
investeringar kvar under den nya 
delåtgärden3 4.4 ”Stöd till icke-produk -
tiva investeringar som är knutna till 
fullgörandet av målen för miljö- och 
klimatvänligt jordbruk”. Denna åtgärd 
är i princip densamma som 2007–2013 
när det gäller logisk grund, räckvidd, 
stödmottagare, stödtyp och stödnivå. 
Den fortsätter också att vara ett kom -
plement till andra åtgärder4 och/eller 
andra miljömål. I  bilaga I  anges som 
jämförelse den logiska grunden till 
åtgärden och vissa av dess egenskaper 
under programperioderna 2007–2013 
och 2014–2020.Figur 1Innehållet i axel 2 i EU:s landsbygdsutvecklingspolitik för hållbart utnyttjande av 
jordbruksmark
Källa : Europeiska nätverket för landsbygdsutveckling (ENRD).
Axel 2 – Att förbättra miljön och landsbygden
Hållbart utnyttjande 
av jordbruksmarkStöd för naturbetingade svårigheter för jordbrukare
i bergsområden
Stöd för jordbrukare i områden som inte är bergsområden men 
där det ﬁnns andra svårigheter
Natura 2000-stöd och stöd som är kopplat till direktiv 2000/60/EGStöd för miljövänligt jordbrukStöd för djurens välbeﬁnnandeIcke-produktiva investeringar 216215214213212211
1 Skäl 37 i ingressen till rådets 
förordning (EG) nr 1698/2005 
av den 20 september 2005 om 
stöd för landsbygdsutveckling 
från Europeiska jordbruks -
fonden för landsbygds -
utveckling (EJFLU) (EUT L 277, 
21.10.2005, s. 1).
2 Inom landsbygds  utvecklings-
åtgärd 214 (Stöd för miljö -
vänligt jordbruk) stöds hållbar 
utveckling av jordbruks -
områden. Det stöd som 
beviljas inom ramen för denna 
åtgärd utgör 57 % av de 
offentliga medlen för hållbart 
utnyttjande av jordbruksmark. 
Det uppmuntrar jordbrukare 
och andra markförvaltare att 
frivilligt åta sig att införa eller 
fortsätta att använda sådana 
produktionsmetoder som är 
förenliga med skydd och 
förbättringar av miljön, 
landskapet med dess särdrag, 
naturresurserna, marken, samt 
den genetiska mångfalden.
3 Såsom fastställs i kommis -
sionens genomförande -
förordning (EU) nr 808/2014 av 
den 17 juli 2014 om regler för 
tillämpningen av Europa -
parlamentets och rådets 
förordning (EU) nr 1305/2013 
om stöd för landsbygds -
utveckling från Europeiska 
jordbruksfonden för 
lands bygdsutveckling (EJFLU) 
(EUT L 227, 31.7.2014, s. 18).
12 Inledning
6 
Kommissionen och medlemsstaterna 
delar på ansvaret för att förvalta EU:s 
stöd för icke-produktiva investeringar. 
Medlemsstaterna ska definiera sär -
skilda mål och införa ändamålsenliga 
förvaltnings- och kontrollsystem för att 
se till att de investeringar som får stöd 
respekterar tillämpliga bestämmelser 
och är kostnadseffektiva.
7 
Kommissionen fastställer genomför -
andebestämmelser och riktlinjer, och 
godkänner nationella eller regionala 
landsbygdsprogram där medlemssta -
terna anger sina mål för de stödåtgär -
der som valts. Kommissionen kontrol -
lerar och övervakar genomförandet av 
programmen och kontrollerar att med -
lemsstaternas nationella förvaltningar 
har infört ändamålsenliga förvaltnings- 
och kontrollsystem.8 
För perioden 2007–2013 kan det 
offentliga stödet för icke-produktiva 
investeringar uppgå till 100 % av de 
totala stödberättigande kostnaderna. 
Som jämförelse har andra produktiva 
investeringar, t.ex. investeringar kopp -
lade till moderniseringen av jordbruks -
företag eller för att skapa ett mervärde 
för jordbruksprodukter, i regel en 
stödnivå på 40 %. Dessa stödnivåer 
bibehålls under programperioden 
2014–2020.
9 
Under programperioden 2007–2013 
gick uppskattningsvis 1 014 miljo -
ner euro, det vill säga 1,5 % av den of -
fentliga finansieringen (EJFLU-finansie -
ring plus nationell medfinansiering) för 
hållbart utnyttjande av jordbruksmark, 
till icke-produktiva investeringar (se 
tabell 1 ). Eftersom många lands -
bygdsprogram inte hade godkänts 
när detta skrivs (slutet av maj 20155) är 
det inte möjligt att ange de planerade 
EJFLU-anslagen för programperioden 
2014–2020.Tabell 1Totala EJFLU-utgifter och offentliga utgifter (EJFLU-finansiering plus nationell 
medfinansiering) för icke-produktiva investeringar 2007–2013 (i euro)
Åtgärd BeskrivningUtbetalade Planerade
EJFLU Offentliga medel EJFLU Offentliga medel
216 Icke-produktiva investeringar 549 900 632 859 331 286 610 843 250 1 013 996 313
Källa : Europeiska kommissionens SFC2007-system (maj 2015).4 ”Miljö- och klimatvänligt 
jordbruk” avser den nya 
landsbygdsutvecklingsåtgärd 
10 för perioden 2014–2020. 
Betalningar inom ramen för 
denna åtgärd ska syfta till att 
upprätthålla och främja 
nödvändiga övergångar till 
jordbruksmetoder som 
gynnar miljön och klimatet.
5 Enligt kommissionens 
SFC2014-system hade 
kommissionen den 29 maj 
2015 godkänt 51 program -
dokument, medan 67 
programdokument 
fortfarande genomgick 
godkännandeförfaranden.
13
 Revisionens inriktning 
och omfattning samt 
revisionsmetod
10 
Revisionsrätten genomförde en revi -
sion av hur kostnadseffektiva icke-pro -
duktiva investeringar är när det gäller 
att bidra till EJFLU-målet om hållbart 
utnyttjande av jordbruksmark under 
programperioden 2007–2013, i syfte 
att avge rekommendationer för den 
nya programperioden. Tanken är att 
medlemsstaterna ska kunna ta hänsyn 
till dessa rekommendationer när de 
utarbetar genomförandebestämmelser 
och förfaranden för att reglera sina 
program, och även att kommissionen 
ska kunna använda dem, framför allt 
för att övervaka medlemsstaternas 
förvaltnings- och kontrollsystem.
11 
Revisionen inriktades på att besvara 
följande fråga:
Har icke-produktiva investeringar 
på ett kostnadseffektivt sätt bidra -
git till ett hållbart utnyttjande av 
jordbruksmark?
12 
Härvidlag ger revisionsrättens rapport 
svar på följande delfrågor:
— Har icke-produktiva investeringar 
på ett ändamålsenligt sätt bi -
dragit till fullgörandet av de mål 
för miljövänligt jordbruk som är 
knutna till hållbart utnyttjande av 
jordbruksmark?— Var kostnaderna för de icke-pro -
duktiva investeringar som fått stöd 
motiverade och rimliga?
— Har kommissionen och medlems -
staterna identifierat och åtgär -
dat de brister som påverkar de 
icke-produktiva investeringarnas 
kostnadseffektivitet under peri -
oden 2007–2013 så att förbätt -
ringar kan göras under perioden 
2014–2020?
13 
Revisionen genomfördes mellan juli 
2014 och april 2015. Revisionen inrik -
tades på programperioden 2007–2013 
och omfattade medlemsstaternas för -
valtnings- och kontrollsystem för stöd 
för icke-produktiva investeringar och 
ett urval på 28 projekt som speglade 
de mest relevanta icke-produktiva in -
vesteringarna i följande fyra medlems -
stater6: Portugal (fastlandet), Danmark, 
Förenade kungariket (England) och 
Italien (Apulien). Dessa mottog 80 % 
av EJFLU-utgifterna och utgjorde 60 % 
av mottagarna av stöd inom ramen för 
åtgärd 216 när revisionen inleddes (se 
figur 2 ).6 I denna rapport avses med 
medlemsstat ett land eller en 
region i det landet.
14
14 
Revisionsbevis samlades in med hjälp 
av dokumentgranskningar och gransk -
ningsbesök på plats hos förvaltnings -
myndigheter och stödmottagare i de 
granskade medlemsstaterna. För de 
28 granskade icke-produktiva inve -
steringsprojekten granskade revisions -
rätten deras stödberättigande och 
komplementaritet i förhållande till an -
dra miljöåtgärder eller miljömål inom 
jordbruket, och huruvida de faktiskt 
bidrog till att tillgodose de identifiera -
de miljöbehoven inom jordbruket till 
en rimlig kostnad. Resultatet av denna 
bedömning presenteras i  bilaga II .Figur 2Programperiod 2007–2013 – Verkställda EJFLU-utgifter för icke-produktiva 
investeringar
Källa : Europeiska kommissionens SFC2007-system (mars 2014).020406080100120140160180200
UK IT PT DK SE NL ES DE FR HU EE LT GR FI BELandsbygdsutveckling 2007–2013 – Stöd för icke-produktiva investeringar
Genomförd EJFLU-ﬁnansiering (i miljoner euro)Revisionens inriktning och omfattning 
samt revisionsmetod
15
 Iakttagelser
Revisonsrätten fann 
tecken på att stödet för 
icke-produktiva investe -
ringar var ändamålsen -
ligt, trots brister i urvals -
förfarandena och 
övervakningsverktygen
15 
Revisionsrätten granskade de granska -
de medlemsstaternas förvaltnings- och 
kontrollsystem och tillämpade följande 
kriterier för att bedöma huruvida stöd 
för icke-produktiva investeringar bi -
drog på ett ändamålsenligt sätt till ett 
hållbart utnyttjande av jordbruksmark:
— Medlemsstaterna ska tydligt 
identifiera sina miljöbehov inom 
jordbruket när det gäller hållbart 
utnyttjande av jordbruksmark 
och de typer av icke-produktiva 
investeringar som kan bidra till att 
tillgodose dessa behov. Med tanke 
på att icke-produktiva investering -
ar bör komplettera andra relevanta 
miljöåtgärder och/eller miljömål 
inom jordbruket bör medlemssta -
terna garantera denna komple -
mentaritet genom att uttryckligen 
knyta stöd för icke-produktiva 
investeringar till dessa åtgärder 
och/eller mål.— Medlemsstaterna ska på ett ända -
målsenligt sätt tillämpa projekt -
urvalskriterier för att styra den 
tillgängliga finansieringen till de 
identifierade typerna av icke-pro -
duktiva investeringar och samti -
digt säkerställa öppenhet och ef -
terlevnad av tillämplig lagstiftning.
— Medlemsstaterna ska övervaka 
projektgenomförandet och bedö -
ma huruvida de icke-produktiva 
investeringar som fått stöd bidrog 
till fullgörandet av de definierade 
miljömålen.
En interventionslogik som illustrerar 
dessa kriterier anges i  figur 3 .
16 
Utöver denna bedömning av för -
valtningssystemen granskade re -
visionsrätten ett urval bestående 
av 28 projekt för icke-produktiva 
investeringar (se punkt 13), medlems -
staternas landsbygdsprogram och 
relevanta övervakningsuppgifter och 
utvärderingsrapporter.Figur 3Interventionslogik för icke-produktiva investeringar inom ramen för 
programperioden 2007–2013
Identiﬁering av behov och 
deﬁnition av målIdentiﬁering av vilka typer 
av investeringar som hänger 
samman och är knutna till 
behov och målBedömning av hur
icke-produktiva investeringar 
kompletterar och samverkar 
med andra åtgärder och mål
16 Iakttagelser
Trots den vida definitionen 
av behoven inom miljö -
vänligt jordbruk riktade 
medlemsstaterna stödet 
genom att begränsa de 
typer av icke-produktiva 
investeringar som berättigar 
till stöd
17 
För att vara ändamålsenligt måste stöd 
för icke-produktiva investeringar vara 
inriktat på att tillgodose de särskilda 
miljöbehov i jordbruket som är knutna 
till hållbart utnyttjande av jordbruks -
mark. Revisionsrätten fann att även 
om alla medlemsstater tillämpade en 
vid definition av sina miljöbehov inom 
jordbruket minskade de risken för orik -
tat stöd genom att begränsa de typer 
av icke-produktiva investeringar som 
berättigar till finansiering. I  bilaga III  
ges en sammanfattning av miljöbe -
hov och miljömål inom jordbruket 
och olika typer av icke-produktiva 
investeringar som observerats i var -
je granskad medlemsstat. Av denna 
framgår att det råder en övergripande 
samstämmighet mellan den typ av 
icke-produktiva investeringar som 
medlemsstaterna har valt och de mil -
jöbehov inom jordbruket som beskrivs 
i deras landsbygdsprogram.
18 
Vid tilldelningen av offentligt stöd 
har två medlemsstater riktat stödet 
ytterligare, framför allt mot projekt 
för bevarande och skydd av landska -
pet. I Portugal gick 89 % av stödet för 
icke-produktiva investeringar till att 
återställa traditionella stengärdsgårdar 
på terrasserade vingårdar i Douroda -
len. I Italien (Apulien) gick 97 % av stö -
det för de icke-produktiva investering -
arna till att återställa de traditionella 
stengärdsgårdar som är utmärkande 
för de regionala jordbrukssystemen 
och landskapet. Detta är exempel på 
hur stöd för icke-produktiva investe -
ringar tydligt har inriktats på att tillgo -
dose ett miljöbehov inom jordbruket.Samtliga fyra medlemsstater 
som granskades hänvisade 
till att stödet för icke-
produktiva investeringar var 
av kompletterande karaktär, 
men bara två tillämpade 
det på operativ nivå för att 
främja synergier med andra 
stödordningar
19 
I EJFLU-förordningen ges icke-produk -
tiva investeringar en kompletterande 
karaktär (se punkterna 3 och 4), men 
överlåts åt medlemsstaterna att välja 
på vilken nivå denna komplementari -
tet ska ske. Vid revisionen upptäcktes 
hänvisningar till komplementaritet 
i alla de granskade medlemsstaterna, 
men bara i två av dessa – Portugal 
(fastlandet) och Förenade kungari -
ket (England) – definierades denna 
komplementaritet på operativ nivå 
för att fullt ut främja synergier mellan 
olika miljöstödordningar. Framför allt 
hade de sistnämnda medlemsstaterna 
integrerat stöd för icke-produktiva 
investeringar med EJFLU-åtgärd 214 
(Stöd för miljövänligt jordbruk) i en 
sådan utsträckning att tillgången till 
icke-produktiva investeringar krävde 
ett åtagande om miljövänligt jordbruk 
knutet till landsbygdsutvecklingsåt -
gärd 214.
20 
Danmark och Italien (Apulien) defi -
nierade däremot komplementaritet 
i mindre konkreta och vagare termer, 
eftersom stöd för icke-produktiva 
investeringar knöts till allmänna 
miljömål inom jordbruket som definie -
rades i deras landsbygdsprogram (t.ex. 
bevarande av landskapet och skydd 
av naturresurser) och som delades 
med andra EJFLU-åtgärder inom axel 2 
(se figur 1 ). Någon komplementari -
tet mellan åtgärderna utvecklades 
dock aldrig. I  ruta 2  visas exempel på 
synergier och vag komplementaritet 
när det gäller stöd för icke-produktiva 
investeringar.
17 Iakttagelser
21 
Revisionsrätten anser att valet att 
integrera stöd för icke-produktiva 
investeringar med andra landsbygds -
utvecklingsåtgärder, som åtgärd 214, 
gav en potentiellt starkare koppling till 
befintliga åtaganden om miljövänligt 
jordbruk och därför främjar en starka -
re synergieffekt när det gäller att nå 
miljömål inom jordbruket.22 
Denna integration av åtgärder innebär 
emellertid även en risk för överlappan -
de stöd om man inte klart avgränsar 
de verksamheter som ska finansieras 
inom ramen för varje åtgärd. Så var 
fallet i Portugal (fastlandet), där stöd 
inom ramen för åtgärd 214 (Stöd för 
miljövänligt jordbruk) innefattade 
belopp för att bevara/återställa delar 
av de stengärdsgårdar som var i behov 
av restaurering (dåligt skick). Stödut -
betalningar inom ramen för åtgärd 214 
om att bevara stengärdsgårdar kunde 
därför inkludera såväl gärdsgårdar som 
behövde bevaras som gärdsgårdar 
som behövde återställas. Samtidigt 
kunde ersättning på 100 % av återställ -
ningskostnaderna även begäras inom 
ramen för stöd för icke-produktiva 
investeringar. Detta innebär att stöd -
nivån för återuppbyggnaden av vissa 
stengärdsgårdar i praktiken kunde 
överstiga 100 %. Revisionsrätten upp -
täckte fyra sådana fall i de sex projekt 
som besöktes i Portugal.Exempel på komplementaritet med andra åtgärder/mål
I Portugal (fastlandet) måste de som vill ansöka om stöd för icke-produktiva investeringar för att återställa 
stengärdsgårdar i Dourodalen vara berättigade till stöd enligt åtgärd 214 om stöd för miljövänligt jordbruk. 
Inom åtgärd 214 får stödmottagare ekonomiskt stöd för att fullgöra ett antal åtaganden om miljövänligt 
jordbruk. Ett av dessa åtaganden är att bevara jordbruksföretagens befintliga stengärdsgårdar i gott skick 
i åtminstone fem år. I sådana fall kompletterar stödet för icke-produktiva investeringar för att återställa sten -
gärdsgårdar åtagandet om att bevara dem, och de båda åtgärderna bidrar tillsammans till målet att hålla ett 
viktigt landskapselement i den regionen i gott skick.
I Förenade kungariket (England) är miljöförvaltning ett frivilligt system där markförvaltare kan få stöd (finan -
sierat inom ramen för landsbygdsutvecklingsåtgärd 214) om de åtar sig att förvalta sin mark för att fullgöra 
miljömål inom jordbruket. Detta system består av olika lager med allt högre krav. Ett av dessa lager var för -
valtning på hög nivå, som innefattar möjligheten att finansiera vissa typer av större anläggningsarbeten (t.ex. 
återställandet av landskapet och dess särdrag eller traditionella gränser) som stödmottagarna ska utföra. Stöd 
för icke-produktiva investeringar tillhandahåller finansiering för dessa större arbeten.
I Italien (Apulien) och Danmark var stöd för icke-produktiva investeringar knutet till fullgörandet av allmänna 
miljömål inom jordbruket som definierats för hela axel 2, till exempel skydd för landsbygdslandskap och be -
varande av den biologiska mångfalden, och begränsades inte till särskilda områden som ansetts ha särskilda 
miljövärden. I Italien (Apulien) behöver stödmottagarna bara utveckla en jordbruksverksamhet. I Danmark kan 
däremot varje privat- eller offentligrättslig juridisk person, inklusive ägare till eller arrendatorer av jordbruks -
mark, vara stödmottagare med undantag för delåtgärden om att förvärva mark för att anlägga våtmarker, där 
den danska staten var stödmottagare.Ruta 2
18 Iakttagelser
23 
Överlag speglades medlemsstaternas 
val att genomföra stöd för icke-pro -
duktiva investeringar i det urval av 
projekt som revisionsrätten besökte, 
där 16 av de 28 projekt som besöktes 
genomfördes i synergi med andra 
landsbygdsutvecklingsåtgärder och en 
majoritet av projekten (21 av 28) an -
sågs komplettera andra miljömål inom 
jordbruket. Se bilaga II  för närmare 
detaljer.Brister i de granskade med -
lemsstaternas urvalsförfa -
randen ledde till att stöd 
beviljades för icke-produk -
tiva investeringar som inte 
var stödberättigande eller 
till att projekt valdes ut utan 
tillräcklig motivering
24 
Medlemsstaterna måste se till att de 
knappa offentliga medlen går till de 
projekt som bäst tillgodoser nationella 
eller regionala behov, samtidigt som 
de måste iaktta tillämpliga bestämmel -
ser och principerna om lika tillträde 
och öppenhet. Revisionsrätten gran -
skade de befintliga urvalsprocesserna 
i de granskade medlemsstaterna och 
upptäckte brister beträffande dessa 
aspekter i alla medlemsstater utom en. 
Några exempel ges i  ruta 3 .
Brister som upptäcktes i urvalet av icke-produktiva investeringsprojekt
a) Beslut att stödja investeringar som inte är stödberättigande
Danmark
Förstudierna (dvs. genomförbarhetsstudier) för våtmarksprojekt behandlas som separata icke-produktiva 
investeringar. De följer särskilda godkännandeförfaranden och är ekonomiskt oberoende av alla investering -
ar som kan komma att göras i ett senare skede. I artikel 55 i förordning (EG) nr 1974/20067 anges dock att en 
generell kostnad för en investeringsåtgärd som berättigar till medfinansiering endast kan betraktas som en 
sådan om en investeringsåtgärd faktiskt förekommer. Revisionsrätten anser att detta krav skyddar principen 
om valuta för pengarna eftersom det förhindrar att EU-medel spenderas på åtgärder som inte bidrar till stöd -
ordningens mål. Så är fallet med genomförbarhetsstudier som inte resulterar i konkreta investeringar. I denna 
medlemsstat följdes mindre än hälften av de finansierade förstudierna i slutändan av separata ansökningar 
om faktiska investeringar i våtmarker. I flera fall ledde dessutom genomförbarhetsstudier med ett positivt 
resultat inte till att konkreta projekt genomfördes.
Italien (Apulien)
De nationella myndigheterna har angett att endast jordbruksföretag som är registrerade i handelskamma -
rens register över jordbruksföretag kan få stöd för icke-produktiva investeringar. Revisionsrätten fann att tre 
av sex stödmottagare som besöktes på plats inte efterlevde detta krav och därför inte borde ha fått stöd för 
icke-produktiva investeringar.
7 Kommissionens förordning (EG) nr 1974/2006 av den 15 december 2006 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1698/2005 om 
stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) (EUT L 368, 23.12.2006, s. 15).Ruta 3
19 Iakttagelser
b) Projekturvalet inte tillräckligt öppet
Förenade kungariket (England)
De nationella myndigheterna identifierar företag som potentiellt kan stödjas. Detta görs med hjälp av fördefi -
nierade förteckningar över företag som prioriteras utifrån sina möjligheter att leverera resultat på miljöområ -
det, vilket följs av förhandlingar mellan de nationella myndigheterna och de potentiella stödmottagarna. Det 
saknades dock uppgifter om vad som låg till grund för prioriteringen och bedömningen av ansökningarnas 
förtjänster. Programdokumentationen tyder dessutom på att det står nationella tjänstemän fritt att ta med 
ytterligare markförvaltningsförslag.
Danmark
Stödansökningar beträffande icke-produktiva investeringar för gemensamma odlingar lämnas nästan ute -
slutande in till förvaltningsmyndigheterna av nationella sammanslutningar av markägare och arrendatorer. 
Den nationella sammanslutningen beslutar, grundat på sina egna kriterier, vilka lokala organisationer som ska 
delta i de inlämnade projekten, och i slutändan vilka projekt som ska stödjas. Dessutom ingår den nationella 
sammanslutningen i den rådgivande kommitté som fastställer den inbördes prioriteringen mellan de inlämna -
de ansökningarna. Enligt revisionsrätten innebär detta en potentiell intressekonflikt.
c) Olämplig kontroll av viktiga urvalskriterier
Italien (Apulien)
I 2009 års ansökningsomgång beträffande stöd för icke-produktiva investeringar för återställande av sten -
gärdsgårdar godkändes 602 av 3 887 inlämnade ansökningar, vilket medförde offentliga utgifter på totalt 
42,7 miljoner euro. Enligt prioriteringskriterierna delades maximalt sju poäng ut. Alla ansökningar som fick 
mindre än sex poäng uteslöts.
Ett av de avgörande prioriteringskriterierna var att ett företag klassificerades som ett företag med stort miljö- 
och landskapsvärde om det hade olivlundar. Sökande som uppfyllde detta kriterium fick två poäng, vilket var 
avgörande för att inte uteslutas.
De nationella myndigheterna gjorde ingen oberoende kontroll av att just detta kriterium uppfylldes. Denna 
uppgift överläts åt producentorganisationer, som var tvungna att intyga att deras medlemmar uppfyllde 
kriteriet. 
20 Iakttagelser
Det saknades relevanta 
uppgifter om vad som 
uppnåtts med EU-stöd 
för icke-produktiva 
investeringar på EU-nivå och 
medlemsstatsnivå
25 
Ett viktigt redskap för att se till att 
EJFLU-stöd för icke-produktiva inve -
steringar spenderas på ett bra sätt är 
övervakning och utvärdering. Genom 
förordningen om landsbygdsutveck -
ling infördes en gemensam övervak -
nings- och utvärderingsram för peri -
oden 2007–2013. I den gemensamma 
övervaknings- och utvärderingsramen 
används gemensamma indikatorer för 
att registrera de framsteg som görs 
mot att uppfylla målen på lands -
bygdsutvecklingsområdet på ett sätt 
som gör det möjligt att jämföra varje 
landsbygdsprogram och aggregera 
uppgifterna. Eftersom gemensamma 
indikatorer inte fullt ut kan täcka in 
enskilda stödordningars alla effekter 
kan medlemsstaterna även fastställa 
ett begränsat antal kompletterande 
indikatorer.26 
Revisionsrätten upptäckte flera brister 
i den övervakning och utvärdering 
som ledde till den generella brist på in -
formation som visar vilka resultat som 
har uppnåtts genom icke-produktiva 
investeringar, särskilt i vilken utsträck -
ning icke-produktiva investeringar 
har bidragit till att uppnå de miljömål 
inom jordbruket som är knutna till håll -
bart utnyttjande av jordbruksmark.
27 
För det första definierade medlemssta -
terna inte några ytterligare utgångsin -
dikatorer för stöd för icke-produktiva 
investeringar under programplane -
ringsfasen. Att använda ytterligare 
utgångsindikatorer skulle göra det 
möjligt att fastställa ett sammanhang 
där tilldelningen av resurser för stöd 
för icke-produktiva investeringar blir 
tydligare och gör att man i slutet av 
perioden kan jämföra vilket bidrag 
som stödet för icke-produktiva inve -
steringar har gett. I  ruta 4  ges ett ex -
empel på hur utgångsindikatorer kan 
göra det lättare att mäta de resultat 
som stödet för icke-produktiva inve -
steringar har lett till.
Exempel på tänkbara utgångsindikatorer
Italien (Apulien) och Portugal (fastlandet)
Återställandet av stengärdsgårdar var den enskilt viktigaste typ av icke-produktiv investering som definiera -
des i landsbygdsprogrammet (97 % av det totala offentliga stödet i Apulien, 89 % i Portugal). De nationella 
myndigheterna har emellertid inte definierat något utgångsläge för den totala mängden stengärdsgårdar 
i de områden som omfattas av denna typ av stöd för icke-produktiva investeringar, den mängd stengärdsgår -
dar som i början av programperioden konstaterades vara i behov av underhåll eller den mängd stengärds -
gårdar som enligt målet skulle vara återställd i slutet av programperioden. Detta skulle ha gett en tydligare 
bild av hur betydelsefulla och ändamålsenliga de resurser var som tilldelades denna typ av icke-produktiv 
investering.Ruta 4
21 Iakttagelser
28 
För det andra används de gemensam -
ma indikatorerna i den gemensamma 
övervaknings- och utvärderingsramen 
för att mäta ingångsvärden och utfall, 
såsom storleken på de offentliga ut -
gifterna, det antal företag som mottar 
stöd och den totala investeringsvo -
lymen. De är dock otillräckliga när 
de används för att försöka bedöma 
effekterna av investeringsåtgärder 
som icke-produktiva investeringar. 
På samma sätt tar den gemensamma 
resultatindikatorn för stöd för icke-pro -
duktiva investeringar hänsyn till det 
markområde (i hektar) som omfattas 
av framgångsrika markförvaltningssys -
tem och är därför meningslös när det 
gäller att fastställa en investeringsåt -
gärds koppling eller bidrag.
29 
Trots de gemensamma resultatin -
dikatorernas otillräcklighet, vilket 
uttryckligen medgavs i landsbygds -
programmen för Portugal (fastlandet) 
och Förenade kungariket (England), 
har de granskade medlemsstaterna 
inte fastställt ytterligare indikatorer för 
att fånga upp denna viktiga infor -
mation om stöd för icke-produktiva 
investeringar.30 
Utvärdering är en annan källa som kan 
ge relevant information om resultat. 
Till skillnad från den regelbundna 
granskning som genomförs inom 
ramen för övervakningen är utvärde -
ring en periodisk insamling och analys 
av bevis, inklusive den information 
som har tagits fram för övervakningen. 
Vid tidpunkten för revisionen fanns 
endast halvtidsutvärderingarna att 
tillgå. Dessa genomfördes i mitten av 
programperioden. Granskningen av 
utvärderingsrapporterna visade att de 
saknade relevant information om de 
resultat som stödet för icke-produktiva 
investeringar har lett till. Detta berod -
de främst på en kombination av sent 
genomförande och brist på relevant 
övervakningsinformation. I kommis -
sionens granskning av de enskilda 
halvtidsutvärderingsrapporterna 
nämndes också bristen på tillgång till 
övervakningsuppgifter och att dessa 
var ofullständiga. I  ruta 5  ges exempel 
på den mycket begränsade informa -
tion som fanns om resultatet av stödet 
för icke-produktiva investeringar.
Exempel på hänvisning till stöd för icke-produktiva investeringar 
i halvtidsutvärderingsrapporter
I Portugals fall (fastlandet) innehöll halvtidsutvärderingen inte någon hänvisning till icke-produktiva investe -
ringar på grund av att åtgärden hade genomförts så sent.
I Italiens fall (Apulien) innehöll halvtidsutvärderingen information om resultatet av stödet för icke-produktiva 
investeringar och i vilken mån det gett positiva miljöeffekter. Vid tidpunkten för halvtidsutvärderingen hade 
emellertid inga stödutbetalningar gjorts, vilket tyder på att man i rapporten upprepade de planerade positiva 
miljöeffekter som angavs i landsbygdsprogrammet och förhandsutvärderingsrapporten.
I Danmarks fall visade halvtidsutvärderingen att de nationella åtgärderna för att genomföra de icke-produkti -
va investeringarna saknade en definition av operativa mål.
I Förenade kungarikets fall (England) innehöll halvtidsutvärderingen en särskild rekommendation om behovet 
av att fastställa nya indikatorer för att kunna bedöma hur ändamålsenligt och relevant stödet för icke-produk -
tiva investeringar är.Ruta 5
22 Iakttagelser
31 
Ovannämnda problem gjorde att de 
nationella myndigheterna inte kunde 
dra några meningsfulla slutsatser om 
hur framgångsrikt stödet för icke-pro -
duktiva investeringar hade varit när 
det gällde att bidra till fullgörandet 
av andra miljöåtgärder eller miljömål. 
Detta kan till exempel leda till att 
medlemsstater som begränsat sitt 
stöd för icke-produktiva investering -
ar till stödmottagare inom andra landsbygdsåtgärder, såsom stöd för 
miljöåtgärder i jordbruket, buntar ihop 
bedömningen av båda åtgärderna. 
Detta görs då i förhoppningen om att 
om resultatet av den sistnämnda åtgär -
den pekar i en viss riktning så måste 
de icke-produktiva investeringarna 
uppvisa samma resultat, trots att det 
saknas objektiva uppgifter om utfallet 
av stödet för icke-produktiva investe -
ringar (se ruta 6 ).
Trots det fann 
revisionsrätten tecken på att 
71 % av de granskade icke-
produktiva investeringarna 
bidrog till mål kopplade 
till hållbart utnyttjande av 
jordbruksmark
32 
Som påpekades i punkt 13 granskade 
revisionsrätten ett urval bestående av 
28 projekt för icke-produktiva investe -
ringar. För att bedöma huruvida dessa 
projekt på ett ändamålsenligt sätt 
hade bidragit till ett hållbart utnytt -
jande av jordbruksmark bedömde 
revisionsrätten följande:
— Huruvida projekten var berättiga -
de till EJFLU-stöd.
— Huruvida de tillgodosåg ett mil -
jöbehov som medlemsstaterna 
tagit upp i sitt landsbygdsprogram 
och försökte uppfylla mål knut -
na till ett hållbart utnyttjande av 
jordbruksmark.— Huruvida investeringarna genom -
fördes som planerat och pågick vid 
tidpunkten för granskningsbesö -
ken. I  bilaga II  visas, för varje pro -
jekt, resultatet av denna bedöm -
ning tillsammans med en analys av 
huruvida projektkostnaderna var 
rimliga, vilket utvecklas närmare 
i nästa avsnitt.Exempel på kombinerad bedömning
I Förenade kungarikets fall (England) uppgav de nationella myndigheterna att de vid bedömningen av resul -
tatet av de icke-produktiva investeringarna gjorde en gemensam bedömning av resultatet av två åtgärder 
(åtgärd 214 om stöd för miljöåtgärder i jordbruket och åtgärd 216 om icke-produktiva investeringar). Beskriv -
ningen av hur stöd för icke-produktiva investeringar bidrog till långsiktiga positiva effekter i fråga om mil -
jöåtaganden i jordbruket påverkas emellertid av bristen på specifika mål och indikatorer för icke-produktiva 
investeringar.Ruta 6
23 Iakttagelser
33 
När det gäller stödberättigande fann 
revisionsrätten att fyra projekt inte ens 
var berättigade till stöd när ansökan 
lämnades in (se ruta 3 ). Dessutom fann 
revisionsrätten att tre projekt inte var 
berättigade till stöd på grund av pro -
blem som uppstod under genomför -
andet (se punkt 44). Eftersom dessa sju 
projekt (25 %) inte borde ha fått stöd 
från EJFLU anser revisionsrätten att de 
inte bidrar till åtgärdens mål.
34 
Revisionsrätten fann bevis för att 
20 av de 21 återstående projekten 
tillgodosåg identifierade miljöbehov 
inom jordbruket. De behov som oftast 
tillgodosågs var skydd av landskapet 
och den biologiska mångfalden. Dess -
utom genomfördes dessa projekt som 
planerat och pågick vid tidpunkten 
för granskningsbesöken. Samman -
taget fann revisionsrätten tecken på 
att 20 av de 28 granskade projekten 
(71 %) bidrog till fullgörandet av 
sådana miljömål inom jordbruket som 
är knutna till hållbart utnyttjande av 
jordbruksmark.I de granskade medlems-
staterna var kostnaderna 
för de icke-produktiva 
investeringar som fick 
stöd ofta orimligt höga 
eller otillräckligt 
motiverade
35 
För att på ett kostnadseffektivt sätt 
bidra till ett hållbart utnyttjande av 
jordbruksmark måste icke-produkti -
va investeringar inte bara tillgodose 
miljöbehov på området, utan detta bör 
även ske till en rimlig kostnad. Efter -
som den andel av investeringskostna -
derna som finansieras med offentliga 
medel är större (upp till 100 %) än för 
någon annan EJFLU-investeringsåtgärd 
kan incitamentet att hålla nere kost -
naderna vara mindre för mottagare av 
stöd för icke-produktiva investeringar. 
Medlemsstaterna bör därför ägna sär -
skild uppmärksamhet åt att se till att 
de endast ersätter investeringskostna -
der som är rimliga och vederbörligen 
motiverade.
36 
Som noterades i punkt 3 är den lo -
giska grunden till att bevilja stöd för 
icke-produktiva investeringar att ge 
stödmottagare ett ekonomiskt incita -
ment att göra investeringar som inte 
genererar någon stor avkastning, men 
som ger positiva miljöeffekter. Stöd -
nivån kan därför vara upp till 100 % 
av de stödberättigande utgifterna 
för icke-produktiva investeringar. 
Eftersom nästan varje typ av inve -
stering potentiellt kan ge en direkt 
eller indirekt ekonomisk fördel anges 
i de tillämpliga bestämmelserna att 
icke-produktiva investeringar inte ska 
ge stödmottagaren någon betydande 
ekonomisk avkastning. Kommissionen 
gav dock ingen vägledning om vad 
som är en betydande ekonomisk 
avkastning eller hur medlemsstaterna 
ska bedöma detta.
24 Iakttagelser
37 
Revisionsrätten anser att medlems -
staterna, för att värna principen om 
sparsamhet, bör ta hänsyn till i vilken 
mån åtgärder som omfattas av stöd för 
icke-produktiva investeringar är lön -
samma eller genererar avkastning8 när 
de beslutar hur mycket offentligt stöd 
verksamheterna ska få. Framför allt 
bör stödnivån definieras i förhållande 
till hur betydelsefulla lönsamhets -
aspekter eller jordbruksfördelar som 
de icke-produktiva investeringarna 
förväntas resultera i och ligga mel -
lan finansieringsnivåerna för vanliga 
produktiva investeringar, i regel 40 %, 
och den maximalt tillåtna stödnivån 
för icke-produktiva investeringar på 
100 %.
38 
Revisionsrätten granskade de stödni -
våer som de fyra besökta medlemssta -
terna tillämpade på icke-produktiva 
investeringar och bedömde huruvida 
dessa nivåer hade modulerats för att 
ta hänsyn till eventuella produktiva 
inslag i de 28 utvalda projekten för 
icke-produktiva investeringar. När det 
gällde dessa icke-produktiva investe -
ringar gjorde revisionsrätten även en 
bedömning av huruvida kostnaderna 
var rimliga. Överlag fann revisions -
rätten att de flesta icke-produktiva 
investeringar i själva verket hade vissa 
produktiva inslag, men att medlems -
staterna inte tog hänsyn till dessa för 
att minska den höga andelen offentlig 
finansiering. I samtliga medlemsstater 
upptäckte revisionsrätten också syste -
matiska problem med säkerställandet 
av kostnadernas rimlighet.Icke-produktiva 
investeringar mottar en hög 
andel offentliga medel även 
om de ibland innehåller 
lönsamma komponenter
39 
Alla de granskade medlemsstaterna 
har fastställt särskilda stödnivåer för 
stöd för icke-produktiva investeringar. 
Medan Portugal (fastlandet) och Italien 
(Apulien) fastställde stödet till 100 % 
av de stödberättigande utgifterna, har 
Danmark och Förenade kungariket 
(England) fastställt särskilda stödnivåer 
för varje typ av icke-produktiva inve -
steringar, från 50 % för icke-produktiva 
investeringar med vissa kännetecken 
på lönsamhet till 100 % för icke-pro -
duktiva investeringar utan känneteck -
en på lönsamhet. Exempel på modu -
lering inbegriper projekt för att sätta 
upp stängsel, som medfinansieras till 
50 % i Förenade kungariket (England), 
projekt för att återställa häckar, som fi -
nansieras till 60 % både i Danmark och 
i Förenade kungariket, och projekt som 
finansieras till 100 %, såsom projekt 
i syfte att låta mark återgå till att vara 
hedmark (Förenade kungariket) och 
statens förvärv av mark för att anlägga 
våtmarker (Danmark).
40 
Revisionsrätten anser att landsbygds -
programmet i Förenade kungariket 
(England) var det enda landsbygdspro -
gram där man tog hänsyn till aspekter 
som förväntade miljömässiga och 
agronomiska fördelar, eller marknads -
misslyckanden, vid fastställandet av en 
separat stödnivå för varje icke-produk -
tiv investering.8 En investerings produktiva 
kännetecken eller känne -
tecken på lönsamhet leder 
eller bidrar till att jordbruks -
öretagets värde eller 
lön samhet ökar. Det kan röra 
sig om ekonomiska eller 
jordbruksmässiga fördelar, till 
exempel investeringens 
strukturella betydelse för 
företagets jordbrukssystem, 
minskade kostnader för 
åtgärder knutna till 
investeringen eller en ökning 
av jordbruksföretagets 
produktion.
25 Iakttagelser
41 
I alla de besökta medlemsstaterna 
upptäckte revisionsrätten emellertid 
icke-produktiva investeringar vars 
kännetecken på lönsamhet inte hade 
beaktas vid fastställandet av vilka 
stödnivåer som skulle beviljas, vilka 
i själva verket var de högsta tänkbara. 
Revisionsrätten anser att detta un -
dergräver principen om sparsamhet 
eftersom det innebär för höga utbe -
talningar för vissa typer av varor när 
dessa varor kunde ha erhållits till en 
lägre kostnad i ljuset av de fördelar 
som stödmottagarna och/eller tillhö -
rande enheter får.
— I Portugal (fastlandet) utgjorde 
återställandet av stengärdsgår -
dar för terrasserade vingårdar 
i Dourodalen den största delen 
av de icke-produktiva investe -
ringar som fick stöd (89 % av de 
totala utgifterna för åtgärden). 
Stödnivån var 100 % av de stöd -
berättigande utgifterna, med ett 
tak på 70 000 euro per företag. 
Revisionsrätten anser att denna 
typ av icke-produktiv investering 
innehåller en lönsamhetskompo -
nent, eftersom stengärdsgårdarna 
har en strukturell roll i det terrass -
odlingssystem som används i det 
område där investeringarna gjor -
des och att landskapselementet 
därför inte är den enda drivkraften 
för de aktuella jordbrukssyste -
men. Den mycket höga stödnivån 
i Portugal (fastlandet) kan jämföras 
med stödnivån i Förenade kungari -
ket (England) där stengärdsgårds -
projekten hade en stödnivå på 
60 %.
 Revisionsrätten fann dessutom 
att i ett av de sex projekt för 
icke-produktiva investeringar som 
besöktes resulterade det stöd som 
var avsett att stödja bevarandet 
av traditionella jordbruksstruk -
turer i stöd till en icke-traditio -
nell struktur som användes för 
jordbruksverksamhet.— I Italien (Apulien) utgjorde åter -
ställandet av stengärdsgårdar 
som avgränsar jordbruksskiften 
den största delen (97 % av de 
totala utgifterna för åtgärden) av 
de icke-produktiva investeringar 
som fick stöd i Italien (Apulien). 
Stödnivån var 100 % av de stöd -
berättigande utgifterna och det 
fanns inget tak för den första 
ansökningsperioden. För efterföl -
jande perioder fanns ett utgiftstak 
på 100 000 euro. Revisionsrätten 
anser att denna typ av icke-pro -
duktiv investering innehåller en 
lönsamhetskomponent, eftersom 
stengärdsgårdarna används som 
gränsmarkeringar för att hålla bo -
skap i vissa betesområden eller för 
att skydda odlingar från att skadas 
av angränsande boskap eller vilda 
djur. Den mycket höga stödnivån 
i Italien (Apulien) skiljer sig från 
situationen i Förenade kungariket 
(England) där stengärdsgårdspro -
jekten medfinansierades till 60 %.
— I Förenade kungariket (England) 
fann revisionsrätten att fyra av 
tio projekt som besöktes på 
plats, som alla hade en stödnivå 
på 100 %, gav stödmottagarna 
och/eller tillhörande enheter 
betydande ekonomiska fördelar, 
trots att det fanns en metod som 
gjorde det mjöligt att ta hänsyn 
till de ekonomiska effekterna av 
de icke-produktiva investeringar 
som fick stöd vid fastställandet 
av stödnivån. I två fall som rörde 
återställandet av två förstörda 
torvmarker9 hade stödmottagarna 
förvaltat projekt i ett partnerskap 
som inkluderade två vattenbolag. 
De två projekten är belägna i upp -
tagningsområdet för två vattenre -
servoarer som förvaltades av dessa 
vattenbolag. Bolagens intresse låg 
i minskade vattenreningskostnader 
till följd av genomförandet av de 
icke-produktiva investeringarna. 
Även om dessa projekt faller inom 
tillämpningsområdet för stöd för 
icke-produktiva investeringar 
borde vattenbolagens ekonomiska 9 Torvmarker är våtmarker med 
ett tjockt vattendränkt 
organiskt jordlager (torv) som 
består av dött växtmaterial 
som håller på att brytas ned. 
Torvmarker inbegriper hedar, 
mossar, myrar, torvträskskogar 
och tundra i områden med 
permafrost.
26 Iakttagelser
egenintresse ha beaktats när stöd -
nivån fastställdes.
 I ett annat fall använde stödmot -
tagaren stödet till att köpa ut -
rustning som han främst använde 
i sin ekonomiska verksamhet som 
skogsägare. Det fjärde fallet rör 
restaurering av historiska byggna -
der på en fastighet där stödmot -
tagaren driver ett bed & breakfast. 
Dessa två projekt hade en stödnivå 
som var väsentligt högre än den 
nivå som de hade fått som produk -
tiv investering i andra landsbygds -
utvecklingsåtgärder för liknande 
typer av projekt.
— I Danmark fann revisionsrätten att 
två av sex besökta projekt var be -
tesmarksprojekt som var kopplade 
till näringsverksamhet men som 
fick stöd enligt standardstödnivån 
på 75 %, trots att de nationella 
myndigheterna har föreskrivit 
att icke-produktiva investeringar 
kopplade till näringsverksamhet 
ska ha en stödnivå under 75 %. 
Dessa projekt bestod bland annat 
av stängsling och skapande/ut -
vidgande av betesmarker för djur 
som tidigare hållits i stallar, vilket 
följaktligen resulterade i en ökning 
av antalet boskap som föddes upp 
eller uthyrning av en del av de nya 
betesmarkerna.De granskade medlems-
staterna finansierade 
investeringar med alltför 
höga kostnader eller med 
kostnader som saknade 
tillräcklig motivering
42 
Revisionsrätten granskade de granska -
de medlemsstaternas förfaranden för 
att säkerställa att kostnaderna för de 
icke-produktiva investeringar som fått 
stöd var rimliga. Revisorerna konstate -
rade brister i alla medlemsstater som 
besöktes.
43 
I Portugals fall, där det framför allt 
handlade om stengärdsgårdar för ter -
rasserade vingårdar i Dourodalen (som 
fick 89 % av allt stöd för icke-produk -
tiva investeringar), hade de nationella 
myndigheterna fastställt en maximal 
stödberättigad enhetskostnad som 
var alltför hög jämfört med oberoende 
riktmärken10 eller liknande typer av 
icke-produktiva investeringar i andra 
medlemsstater (se ruta 7 ).
44 
I Portugal fann revisionsrätten dessut -
om att ett stödvillkor för icke-produk -
tiva investeringar som kräver offentliga 
bygg- och anläggningsarbeten och 
som innebär att den entreprenör som 
utför arbetena måste ha tillstånd för 
verksamheten inte uppfylldes i tre av 
de sex projekt som besöktes på plats. 
En närmare granskning visade att to -
talt 12 av ytterligare 20 granskade  
stödmottagares akter uppvisade sam -
ma problem. En begränsad uppfölj -
ning som de nationella myndigheterna 
genomförde visade att de entreprenö -
rer som fem av dessa stödmottagare 
använde var inblandade i totalt 79 
liknande fall.10 Riktmärken från den 
nationella byggföretagssam -
manslutningens (AICCOPN) 
offentliga databas.
27 Iakttagelser
45 
I Danmark var det enligt de befintliga 
förfarandena för att kontrollera kost -
naderna inte nödvändigt att kontrol -
lera alla styrkande handlingar. I själva 
verket ansågs det räcka med en för -
klaring från stödmottagarens revisor 
att alla miljö- och lagbestämmelser, 
däribland upphandlingsbestämmelser, 
efterlevdes. Fram till slutet av 2013 
kontrollerade de danska myndighe -
terna inte heller om stödmottagaren 
faktiskt hade betalat de inlämnade 
fakturorna innan stödutbetalningen 
begärdes. Revisionsrätten fann dess -
utom att de nationella myndigheterna 
inte kontrollerade huruvida avdragsgill 
moms, som inte är stödberättigande, 
inkluderades i stödmottagarnas ansök -
ningar om stödutbetalning. I en av de 
sex icke-produktiva investeringar som 
revisionsrätten granskade i Danmark 
återbetalades därför senare avdragsgill 
moms motsvarande 20 % av de totala 
investeringskostnader som redovi -
sats. Sedan slutet av 2013 finns ett 
nytt kostnadskontrollförfarande, men 
revisionsrätten fann inga bevis, såsom 
ett förvaltningsbeslut eller ett officiellt 
meddelande till personalen, för att det 
nya förfarandet tillämpas.46 
I Förenade kungariket (England) gran -
skade revisionsrätten, i förekommande 
fall, anbudshandlingarna och service -
avtalen mellan stödmottagarna och 
tredje part för förvaltningen av tio in -
vesteringsprojekt. Revisionsrätten fann 
exempel där de faktiska kostnaderna 
var högre än kostnaderna för de alter -
nativ som hade föreslagits. Vid andra 
tillfällen använde man sig vid analysen 
av anbuden inte av jämförelser med 
riktmärken för att minska risken att 
tilldela kontraktet till en anbudsgivare 
med ett för högt pris (se ruta 8 ). En 
annan brist är att de nationella myn -
digheterna inte har gjort fysiska besök 
för att försäkra sig om att projekten 
faktiskt genomförs och att de icke-pro -
duktiva investeringar som har fått stöd 
ger valuta för pengarna, särskilt med 
tanke på de höga stödnivåerna och 
avsaknaden av en avskräckande faktor, 
till exempel ett betydande ekonomiskt 
deltagande från stödmottagarnas sida.Exempel på orimligt höga kostnader – Portugal (fastlandet)
De nationella myndigheterna har fastställt en maximal stödberättigad enhetskostnad på 250  euro per kubik -
meter i samband med uppförandet av stengärdsgårdar för att underlätta terrassjordbruk. Enligt de nationella 
myndigheternas uppgifter var det genomsnittliga belopp som betalades till stödmottagarna 198 euro per 
kubikmeter. Oberoende branschriktmärken, såsom referenskostnader från den nationella byggföretagssam -
manslutningen, tyder på att enhetskostnaden för liknande typer av anläggningsarbeten ska vara 75  euro per 
kubikmeter.
När stengärdsgårdar endast används som gränsmarkeringar, som är en annan typ av icke-produktiv investe -
ring, kan den fastställda maximala stödberättigande enhetskostnaden på 150  euro per kubikmeter jämföras 
med liknande icke-produktiva investeringar i Italien (Apulien), där den maximala stödberättigande enhets -
kostnaden var 74  euro per kubikmeter i den första ansökningsomgången. I den andra ansökningsomgången 
sänktes den till 61 euro per kubikmeter. I Förenade kungariket (England) var den maximala stödberättigande 
enhetskostnaden 75  euro per löpmeter.Ruta 7
28 Iakttagelser
47 
I Italiens fall (Apulien) visade revi -
sionen att kostnaderna för icke-pro -
duktiva investeringar beträffande 
stengärdsgårdar systematiskt var lika 
höga som den maximalt stödberät -
tigande enhetskostnaden. Även om 
revisionsrätten bara fann tecken på 
att de maximalt stödberättigande 
enhetskostnaderna hade satts högt är 
det uppenbart att genomförandet av 
icke-produktiva investeringsprojekt 
under olika förhållanden, beroende på 
var de genomförs (bergsområden eller 
slätter), tillgänglighet eller markförhål -
landen, kräver att åtminstone vissa av 
investeringskostnaderna differentieras 
(se ruta 9 ).48 
De fakturor som stödmottagarna 
presenterade för fyra av de sex projekt 
för icke-produktiva investeringar som 
besöktes i Italien (Apulien) innehöll 
dessutom inte tillräckliga uppgifter för 
att fastställa kvantiteten återställda 
stengärdsgårdar och var anläggnings -
arbetet hade ägt rum. Till följd av detta 
kunde de nationella myndigheterna 
inte garantera att kostnaderna var rim -
liga eller att de åtgärder som fick stöd 
faktiskt hade förekommit.Exempel på orimligt höga kostnader – Förenade kungariket (England)
I tre av de tio projekt som besökts på plats visade anbudshandlingarna att kostnaderna för de icke produktiva 
investeringarna var högre än nödvändigt med tanke på att andra billigare alternativ fanns att tillgå. Exempel 
på detta innefattar användningen av flygtransporttjänster, bortforsling av timmer och förberedande mark -
arbeten och restaurering av en historisk byggnad där de bud som valdes ut låg 65 %, 139 % respektive 31 % 
högre än konkurrenternas bud.
I tre andra projekt som besöktes på plats innehöll de vinnande buden de lägsta kostnaderna. I avsaknad av ett 
riktmärkessystem för att bedöma om de kostnader som anges i buden är rimliga minskar emellertid inte risken 
för orimliga kostnader, till exempel när alla bud för en icke-produktiv investering är överbud.
Exempel på orimligt höga kostnader – Italien (Apulien)
Stödvillkoren för stengärdsgårdar gjorde det möjligt för stödmottagare att använda arbetskraft från sina egna 
jordbruksföretag för att motivera en del av kostnaderna för anläggningsarbetena. De återstående arbetskost -
naderna var externa entreprenörer tvungna att stå för och utgifterna måste styrkas av fakturor. Vid sidan av 
att kostnaderna för icke-produktiva investeringar systematiskt skulle anpassas till de maximala stödberätti -
gande kostnaderna fanns inget krav på att entreprenörer skulle väljas ut genom upphandling.
Ett tecken på att den maximalt stödberättigande enhetskostnaden för stengärdsgårdar var högt satt är att 
den maximalt stödberättigande enhetskostnaden i 2011 års ansökningsomgång var 23 % lägre än i 2009 års 
ansökningsomgång. Trots denna minskning överskred efterfrågan på stöd för icke-produktiva investeringar 
den tillgängliga finansieringen.
Bristen på konkurrenskraftiga anbud tillsammans med den systematiska anpassningen av kostnader -
na till de högt satta maximalt stödberättigande enhetskostnaderna riskerar att göra att stödet inte blir 
kostnadseffektivt.Ruta 8 Ruta 9
29 Iakttagelser
I merparten av de icke-
produktiva investeringar 
som revisionsrätten 
granskade fanns det problem 
med kostnadernas rimlighet
49 
Bilaga II  innehåller närmare upplys -
ningar om de 28 projekt som besöktes 
på plats och även enskilda bedöm -
ningar av huruvida projekten inne -
fattade produktiva komponenter och 
huruvida deras kostnader var rimliga. 
Bilagan innehåller även revisionsrät -
tens övergripande bedömning av hur 
kostnadseffektiva projekten har varit.
50 
Som konstaterades i punkt 34 var 
71 % av de granskade projekten än -
damålsenliga i så mån att de bidrog 
till fullgörandet av mål knutna till ett 
hållbart utnyttjande av jordbruksmark. 
Revisionsrätten fann emellertid tecken 
på orimliga kostnader i 75 % av dessa 
projekt. Den kombinerade analysen av 
ändamålsenlighet och kostnadernas 
rimlighet visar att det totalt sett bara 
var fem av de 28 granskade icke-pro -
duktiva investeringarna (dvs. 18 %) 
som på ett kostnadseffektivt sätt 
bidrog till fullgörandet av miljömål 
inom jordbruket. Problemen med hu -
ruvida kostnaderna för investeringar är 
rimliga är eventuellt inte begränsade 
till projekturvalet, eftersom de fall som 
har identifierats beror på de brister 
i medlemsstaternas kontrollsystem 
som beskrivs i punkterna 41–48.De brister som påverkade 
kostnadseffektiviteten 
i stödet för icke-produk -
tiva investeringar under 
perioden 2007–2013 hade 
fortfarande inte åtgärdats 
när perioden 2014–2020 
inleddes
51 
Sedan den nya fleråriga budgetra -
men för perioden 2014–2020 träd -
de i kraft har medlemsstater eller 
regioner som vill få stöd från EJFLU 
varit tvungna att lägga fram sina nya 
landsbygdsprogram för kommissionen 
för godkännande. Kommissionen och 
medlemsstaterna har därför fått en 
unik möjlighet att åtgärda de bris -
ter i programplanering, förvaltning, 
övervakning och utvärdering av stöd 
för icke-produktiva investeringar som 
konstaterats under den föregående 
perioden. Detta blir ännu viktigare när 
de granskade medlemsstaterna behål -
ler eller ökar de olika typer av investe -
ringar som berättigar11 till stöd.
52 
Revisionsrätten gjorde en bedömning 
av i vilken utsträckning kommissionen 
och de besökta medlemsstaterna hade 
identifierat och åtgärdat de brister 
som uppmärksammas i de två tidigare 
avsnitten i denna rapport, för att göra 
de icke-produktiva investeringarna 
mer kostnadseffektiva under den nya 
programperioden. Denna bedömning 
grundades på informationen i de fyra 
granskade landsbygdsprogrammen12 
och i de genomförandebestämmelser, 
riktlinjer och förvaltnings- och kon -
trollsystem som fanns att tillgå vid 
tidpunkten för revisionen. Vid revision -
en granskades dessutom kommissio -
nens och de fyra medlemsstaternas 
korrespondens till följd av kommis -
sionens granskning av förslagen till 
landsbygdsprogram. Överlag visar de 
bevis som revisionsrätten samlat in 
att korrigerande åtgärder ännu inte 
har vidtagits för de flesta av de brister 11 I Förenade kungariket 
(England) kommer stöd för 
icke-produktiva investeringar 
även i fortsättningen att 
integreras i den nya åtgärd 10 
(Miljö- och klimatvänligt 
jordbruk) som ersätter den 
tidigare åtgärd 214 (Stöd för 
miljövänligt jordbruk). 
Detsamma gäller Portugal. 
I Danmarks fall behålls stödet 
för icke-produktiva 
investeringar på liknande 
villkor som under den tidigare 
programperioden och i Italien 
(Apulien) utökas stödets 
räckvidd så att även offentliga 
organ kan bli stödmottagare 
och till nya typer av icke-
produktiva investeringar, 
såsom stenkonstruktioner 
som inte används som 
bostäder och traditionella 
leder (Tratturi).
12 I Danmarks, Portugals 
(fastlandet) och Förenade 
kungarikets (England) fall det 
godkända landsbygds -
programmet och i Italiens 
(Apulien) fall det senast 
tillgängliga förslaget.
30 Iakttagelser
som revisionsrätten har identifierat (se 
punkterna 60–71).
53 
Ett skäl till de begränsade förbättring -
arna så här långt är att kommissionen 
och medlemsstaterna inte har gjort 
tillräckligt för att i god tid identifiera 
eventuella brister. Framför allt analy -
serade de nationella myndigheterna 
inte i tillräcklig utsträckning orsakerna 
till de oriktigheter som de upptäckte 
under sina kontroller för att förbättra 
förvaltningen av systemet.
54 
De kontroller på plats som de nationel -
la myndigheterna har utfört13 visar att 
oriktigheter ofta förekommer. I Portu -
gal (fastlandet) förekom oriktigheter 
i 50 % av de projekt som de nationella 
myndigheterna granskade eller så var 
slutanvändningen av de icke-produk -
tiva investeringarna ytterst produktiva 
(t.ex. gav avkastning). I Italien (Apu -
lien) förekom oriktigheter i 27 % av de 
icke-produktiva investeringsprojekt 
som de nationella myndigheterna 
granskade, och i Förenade kungariket 
(England) skedde överträdelser av 
bestämmelserna för stöd för icke-pro -
duktiva investeringar i cirka 10 % av 
fallen. Revisionsrätten har inte lyckats 
få tag på några uppgifter från de dans -
ka myndigheternas kontroller14.
55 
Med undantag av Danmark vidtog 
dock de nationella myndigheterna 
begränsade åtgärder till följd av de 
oriktigheter som hade upptäckts. 
Åtgärderna vidtogs i huvudsak för att 
minska de belopp som skulle betalas 
ut till de berörda stödmottagarna, 
men myndigheterna analyserade inte 
skälen till oriktigheterna för att kunna 
identifiera vilka aspekter i förvaltning -
en av systemet som borde förbättras.56 
Kommissionen ansvarar för att över -
vaka att systemen för icke-produktiva 
investeringar genomförs på ett korrekt 
sätt i medlemsstaterna. I det avseen -
det är revisionsbesök viktiga för att 
identifiera sådana brister i genom -
förandet av förvaltningsförfaranden 
(t.ex. urval av projekt, kontroller av 
kostnadernas rimlighet, framställning 
av tillförlitliga kontrolluppgifter etc.) 
som inte kan upptäckas vid en do -
kumentgranskning. Revisionsrätten 
fann emellertid att kommissionens 
revisioner ägde rum för sent för att 
hjälpa medlemsstaterna att identifiera 
och åtgärda de brister i förvaltningen 
som upptäcktes under genomföran -
deperioden 2007–2013. Med undan -
tag av Italien (Apulien) var resultaten 
av dessa revisioner inte tillgängliga 
under kommissionens granskning och 
godkännande av landsbygdsprogram -
men för perioden 2014–2020 i någon 
av de granskade medlemsstaterna15. 
Detta innebär att kommissionen inte 
kunde använda slutresultaten från 
dessa granskningar för att uppmana 
medlemsstaterna att ange nödvän -
diga korrigerande åtgärder i de nya 
landsbygdsprogrammen innan dessa 
godkändes. När kommissionen väl 
godkänner ett landsbygdsprogram 
och EU-medel ställs till medlemssta -
tens förfogande är det svårare för 
kommissionen att se till att medlems -
staten i god tid vidtar de korrigerande 
åtgärder som krävs16.
57 
Tabell 2  visar att för tre av de fyra 
granskade medlemsstaterna var revi -
sionsresultaten inte tillgängliga före 
godkännandet av det nya landsbygds -
programmet för perioden 2014–2020.13 Artikel 25 i kommissionens 
förordning (EU) nr 65/2011 av 
den 27 januari 2011 om 
tillämpningsföreskrifter för 
rådets förordning (EG) 
nr 1698/2005 vad gäller 
kontroller och tvärvillkor 
i samband med stöd för 
landsbygdsutveckling 
(EUT L 25, 28.1.2011, s. 8).
14 Ytterligare uppgifter om 
feltyper och oriktigheternas 
ekonomiska betydelse 
tillhandahölls inte, med 
undantag av Italien (Apulien), 
där oriktigheterna oftast 
hängde samman med 
beräkningen av hur många 
kubikmeter som den 
återställda gärdsgården 
omfattade.
15 I Italiens fall har kommis -
sionens avdelningar inte 
granskat genomförandet av 
icke-produktiva investeringar 
i Apulien. I stället omfattade 
kommissionens revision stöd 
för icke-produktiva inve -
steringar på Sicilien. I juni 2015 
hade landsbygdsprogrammet 
för Apulien ännu inte 
godkänts av kommissionen.
16 I maj 2015 pågick fortfarande 
kommissionens granskning av 
resultaten av kommissionens 
revisioner av Förenade 
kunga riket (England), Portugal 
(fastlandet) och Italien 
(Sicilien) för perioden 
2007–2013. Granskningen är 
ett led i den process som kan 
leda till finansiella korrige -
ringar i de berörda medlems  - 
staterna.
31 Iakttagelser
58 
Övervakning och kontroll bör också 
göra det möjligt för kommissionen och 
medlemsstaterna att identifiera pro -
blem, dra lärdomar och tillämpa dessa 
när de förbereder och granskar förslag 
till landsbygdsprogram. Som påpeka -
des i punkterna 25–31 gav övervak -
ningen emellertid bara information om 
de utgifter som betalats, antalet stöd -
mottagare och det totala investerings -
beloppet. Halvtidsutvärderingarna gav 
ingen relevant information om genom -
förande och resultat. Detta försvårade 
ytterligare möjligheterna att i god tid 
identifiera och åtgärda brister beträf -
fande kostnadseffektiviteten i stödet 
för icke-produktiva investeringar.
59 
Följande punkter innehåller en redo -
görelse för revisionsrättens analys av 
i vilken utsträckning kommissionen 
och de besökta medlemsstaterna har 
åtgärdat de brister som har rapporte -
rats i de två tidigare avsnitten i denna 
rapport.Komplementaritet på 
operativ nivå för att främja 
synergier har inte alltid 
uppnåtts
60 
Revisionsrätten fann att två av de fyra 
granskade medlemsstaterna (Danmark 
och Italien (Apulien)) inte genomför -
de stöd för icke-produktiva investe -
ringar som ett komplement till andra 
stödordningar (se punkt 20). Under 
perioden 2014–2020 avser Danmark, 
i likhet med Förenade kungariket och 
Portugal, att genomföra icke-pro -
duktiva investeringar i synergi med 
andra landsbygdsutvecklingsåtgärder 
och/eller miljöordningar. Den nya 
EJFLU-förordningen innebär en möjlig -
het att genomföra integrerade projekt 
för investeringar i fysiska tillgångar, 
där samma stödmottagare ansöker en 
enda gång om att få genomföra insat -
ser inom minst två olika åtgärder eller 
delåtgärder. Det är endast i Danmarks 
landsbygdsprogram som det uttryck -
ligen hänvisas till möjligheten att få 
stöd för integrerade projekt som kom -
binerar tre typer av icke-produktiva in -
vesteringar (anläggande av våtmarker, 
extensifiering i låglandsområden och 
återställande av naturliga vattennivåer 
i Natura 2000-områden) med den nya 
åtgärd 10 (Miljö- och klimatvänligt 
jordbruk). I det senaste förslaget till 
landsbygdsprogram för Italien (Apu -
lien) föreskrivs inte något genomför -
ande av icke-produktiva investeringar 
i synergi med andra EJFLU-åtgärder 
eller andra miljöordningar.Tabell 2Tidpunkterna för kommissionens revisioner av icke-produktiva investeringar 
i förhållande till de datum landsbygdsprogrammen för perioden 2014–2020 
godkändes
MedlemsstatDatum för kommissionens 
revisionRevisionsstatusGodkännandedatum lands -
bygdsprogram 2014–2020
Portugal (fastlandet) februari 2014 pågående december 2014
Förenade kungariket (England) juni 2014 pågående februari 2015
Danmark oktober 2014 pågående december 2014
32 Iakttagelser
61 
Revisionsrätten konstaterar att i Por -
tugal (fastlandet) är stödet för beva -
randet av stengärdsgårdar inom den 
nya åtgärd 10 (Miljö- och klimatvänligt 
jordbruk) i stort sett detsamma som 
stödet inom åtgärd 214 (Stöd för miljö -
vänligt jordbruk) under den föregåen -
de programperioden. Revisionsrätten 
fann inte några belägg för att de natio -
nella myndigheterna har tagit itu med 
problemet med överlappning mellan 
stöd för att bevara respektive återställa 
stengärdsgårdar (se punkt 22).
Brist på lämpliga indikatorer 
och resultatuppgifter utöver 
ingångsvärden och utfall
62 
Revisionsrätten fann att det saknades 
övervakningsindikatorer för att mäta 
resultatet av stöd för icke-produktiva 
investeringar under programperi -
oden 2007–2013. Detta gjorde att 
resultatuppgifterna begränsades till 
antalet stödmottagande företag och 
utbetalade belopp på grund av att 
resultatindikatorerna var otillräckliga 
för en investeringsåtgärd (se punkter -
na 26–29). Revisionsrätten konstatera -
de dessutom att ingen av de besökta 
medlemsstaterna hade kompletterat 
uppsättningen gemensamma indika -
torer med specifika resultatindikatorer 
för just deras icke-produktiva investe -
ringar. Kommissionen har granskat den 
resultatram som de granskade med -
lemsstaterna lade fram i sina förslag 
till landsbygdsprogram. Granskningen 
omfattade medlemsstaternas efter -
levnad av kraven i övervaknings- och 
utvärderingssystemet för program -
perioden 2014–202017. Kommissionen 
undersökte framför allt huruvida 
landsbygdsprogrammen inkluderade 
den gemensamma kontexten, resul -
tat- och utfallsindikatorer och pre -
senterade trovärdiga mål och etapp -
mål i förhållande till de föreslagna 
budgetanslagen.63 
Den nya uppsättningen gemensamma 
indikatorer innehåller emellertid en -
dast resultatindikatorer för fokusom -
råden, som inbegriper flera åtgärder. 
Det innebär att det, precis som under 
den förra programperioden, inte finns 
några gemensamma indikatorer som 
mäter de resultat som har uppnåtts 
till följd av individuella åtgärder eller 
delåtgärder. Eftersom budgetanslag 
beviljas för enskilda åtgärder eller 
delåtgärder anser revisionsrätten att 
det är viktigt att mäta resultatet av 
enskilda åtgärder eller delåtgärder för 
att kunna identifiera orsakerna till pro -
blem och vidta ändamålsenliga korri -
gerande åtgärder. Detta är svårt när 
resultaten endast bedöms för fokus -
områden. Om till exempel målen för 
ett visst fokusområde inte uppnås blir 
det svårt att identifiera vilka åtgärder 
eller delåtgärder som är försenade och 
vilka som i störst utsträckning bidrar 
till att de fastställda målen uppnås. 
I ruta 10  visas den övervakningsram 
som ska tillämpas på delåtgärd 4.4 
(Icke-produktiva investeringar). Av ru -
tan framgår att inga resultatuppgifter 
kommer att framställas för icke-pro -
duktiva investeringar.
64 
De nya landsbygdsprogram för 
2014–2020 som har tagits fram av de 
granskade medlemsstaterna innehåller 
inte några ytterligare indikatorer för 
stöd för icke-produktiva investeringar.17 Det gemensamma 
övervaknings- och 
utvärderingssystemet anges 
i artikel 67 i Europa -
parlamentets och rådets 
förordning (EU) nr 305/2013 av 
den 17 december 2013 om 
stöd för landsbygdsutveckling 
från Europeiska jordbruks -
fonden för landsbygds -
utveckling (Ejflu) och om 
upphävande av rådets 
förordning (EG) nr 1698/2005 
(EUT L 347, 20.12.2013, s. 487) 
och har utvecklats ytterligare 
genom kommissionens 
genomförandeförordning (EU) 
nr 808/2014.
33 Iakttagelser
Övervakningsram tillämplig på delåtgärd 4.4 (Icke-produktiva investeringar)
Icke-produktiva investeringar kan bidra till åtminstone tre fokusområden som är knutna till landsbygdsutveck -
lingens prioritering att återställa, bevara och förbättra ekosystem:
 ο4 a) Den biologiska mångfalden, inklusive inom Natura 2000-områden, och i områden med naturliga eller 
andra särskilda begränsningar, samt jordbruk med höga naturvärden samt de europeiska landskapens 
karaktär.
 ο4 b) Förbättra vattenförvaltningen, inbegripet hanteringen av gödselmedel och växtskyddsmedel.
 ο4 c) Förebygga markerosion och förbättra markskötseln.
Utöver icke-produktiva investeringar kan även följande åtgärder bidra till dessa fokusområden: åtgärd 1 – kun -
skapsöverföring och information, åtgärd 2 – rådgivningstjänster, åtgärd 10 – miljö-  och  klimatvänligt jordbruk, 
åtgärd 11 – ekologiskt jordbruk, åtgärd 12 – Natura 2000 och ramdirektivet för vatten och åtgärd 13 – stöd till 
områden med naturliga eller andra särskilda begränsningar.
De gemensamma resultatindikatorerna gäller emellertid endast för fokusområden:
 οResultatindikatorer för fokusområde 4 a): R6 – Procentandel skog eller annan trädbevuxen mark som om -
fattas av åtagande som stöder biologisk mångfald och R7 – Procentandel jordbruksmark som omfattas av 
åtagande som stöder biologisk mångfald och/eller landskap.
 οResultatindikatorer för fokusområde 4 b): R8 – Procentandel jordbruksmark som omfattas av åtagande för 
att förbättra vattenförvaltning  och R9 – Procentandel skogsbruksmark som omfattas av åtagande för att 
förbättra vattenförvaltning .
 οResultatindikatorer för fokusområde 4 c): R10 – Procentandel jordbruksmark som omfattas av åtagande 
för att förbättra markskötsel och/eller förebygga jorderosion  och R11 – Procentandel skogsbruksmark som 
omfattas av åtagande för att förbättra markskötsel och/eller förebygga jorderosion .
De gemensamma indikatorer som är specifika för icke-produktiva investeringar är utfallsindikatorer som mä -
ter antalet projekt som får stöd, eftersom de totala utgifterna och de totala offentliga utgifterna tillämpas på 
enskilda åtgärder (inklusive delåtgärderna 4.1–4.4).
Resultatuppgifterna för icke-produktiva investeringar är därför ytterst begränsade.Ruta 10
34 Iakttagelser
Brister i urvalsförfarandena
65 
Revisionsrätten upptäckte att det 
fanns brister i insynen i hur ansök -
ningar om icke-produktiva investe -
ringsprojekt väljs ut och i kontrollen av 
huruvida sökandena uppfyller de vik -
tigaste urvalskriterierna (se punkt 24). 
Kommissionen har små möjligheter 
att åtgärda dessa brister under pro -
cessen för att godkänna landsbygds -
programmen, eftersom de detaljerade 
urvalsförfarandena fastställs i de 
nationella bestämmelser som reglerar 
genomförandet av systemet, i regel 
när landsbygdsprogrammen väl har 
godkänts. Kommissionen har dock 
krävt att medlemsstaterna i sina lands -
bygdsprogram ska visa sitt åtagande 
att använda relevanta urvalskriterier 
och tillämpa minimitrösklar för urvalet 
av projektansökningar. Revisionsrätten 
har i tidigare särskilda rapporter vid ett 
flertal tillfällen rekommenderat denna 
praxis. I alla händelser kan kommis -
sionen vid sina revisioner kontrollera 
att medlemsstaterna genomför urvals -
förfarandena på ett korrekt sätt.
66 
I de granskade medlemsstaternas fall 
var det bara Förenade kungariket (Eng -
land) som i sitt landsbygdsprogram 
uttryckligen angav vilka principer som 
styr urvalet av projekt. Av den informa -
tion som tillhandahållits framgår att de 
problem som anges i  ruta 3  förmodli -
gen kommer att åtgärdas, såsom fast -
ställande av tydliga inkluderings- och 
uteslutningskriterier, åtskillnad mellan 
ansvarsområden och användning av 
ett poängsystem där ansökningar med 
poäng över en viss minimigräns ska 
prioriteras. Övriga granskade med -
lemsstater hänvisar till urvalskriterier 
som ska fastställas i ett senare skede. 
Dessa kriterier hade dock inte utarbe -
tats när granskningen genomfördes.Stödnivåerna justerades 
inte utifrån investeringarnas 
kännetecken på lönsamhet
67 
Revisionsrätten fann i alla besökta 
medlemsstater icke-produktiva inve -
steringar vars kännetecken på lönsam -
het inte hade beaktats för att minska 
de höga stödnivåer som beviljades (se 
punkterna 35–41). I den nya EJFLU-för -
ordningen medges en maximal 
stödnivå på 100 % för icke-produktiva 
investeringar. I sin granskning av för -
slagen till landsbygdsprogram kontrol -
lerade kommissionen att de stödnivåer 
som medlemsstaterna föreslagit var 
förenliga med de maximala stödnivå -
erna i förordningen. Revisionsrätten 
fann emellertid inte några belägg för 
att kommissionen krävde att medlems -
staterna skulle minska stödnivåerna för 
icke-produktiva investeringar om pro -
jekten innehöll lönsamhetselement.
68 
I de nya landsbygdsprogrammen har 
alla de granskade medlemsstaterna 
utom Danmark mer varierade stödni -
våer för icke-produktiva investeringar, 
vilket ökar de nationella myndigheter -
nas möjligheter att modulera stödet 
utifrån investeringarnas kännetecken 
på lönsamhet. På det stora hela är det -
ta en begränsad förbättring, eftersom 
endast Förenade kungariket (England) 
kommer att tillämpa god praxis genom 
att fastställa en särskild stödnivå för 
varje typ av icke-produktiv investering 
grundat på investeringens känneteck -
en på lönsamhet. Förenade kungariket 
(England) har en omfattande för -
teckning över investeringsalternativ 
för större anläggningsarbeten och 
fastställer en stödnivå på 10–100 % 
beroende på anläggningsarbetets 
ekonomiska avkastning. Det bör dock 
noteras att revisionsrätten fann att 
detta moduleringsförfarande inte har 
tillämpats korrekt under perioden 
2007–2013.
35 Iakttagelser
Orimliga eller otillräckligt 
motiverade kostnader
69 
Utöver allmänna konstateranden om 
medlemsstaternas avsikter att an -
vända referenskostnader och jämföra 
olika anbud, fann revisionsrätten i två 
medlemsstater (Förenade kungariket 
(England) och Portugal (fastlandet)) 
exempel på konkreta förbättringar 
i förfarandena för att kontrollera om 
kostnaderna är rimliga.
70 
I Förenade kungariket (England) måste 
stödmottagarna tydligt ange vilken 
verksamhet som ska upphandlas, 
anordna en anbudsinfordran, presen -
tera minst tre skriftliga anbud, göra en 
utvärdering av alla anbud och presen -
tera en motivering till valet av leve -
rantör, med hänvisning till på förhand 
fastställda och registrerade kriterier 
om det ekonomiskt mest fördelaktiga 
anbudet. I Portugal (fastlandet) kom -
mer referenskostnaderna att valideras 
med hjälp av oberoende branschrikt -
märken. Även Danmark uppgav att det 
hade för avsikt att vid våtmarksprojekt 
använda referenskostnader för de 
olika projektfaserna. Eftersom dessa 
kostnader inte hade fastställts när 
revisionen genomfördes kunde revi -
sionsrätten inte bedöma hur lämpliga 
riktmärkena är för att fastställa dessa 
referenskostnader.Ett annat stödberättigande-  
problem
71 
Revisionsrätten fann att Danmark 
planerar att genomföra genomför -
barhetsstudier (se  ruta 3 ) beträffande 
stödberättigande icke-produktiva 
investeringar för alla typer av insatser 
på nationell nivå. I den nya EJFLU-för -
ordningen anges uttryckligen att 
förstudier är utgifter som berättigar 
till stöd också när det, baserat på 
undersökningarnas resultat, inte före -
kommer några investeringsutgifter18. 
Trots det anser revisionsrätten att man 
genom att automatiskt bevilja stöd till 
genomförbarhetsstudier undergräver 
principen om sparsamhet, framför allt 
sett till erfarenheterna från den före -
gående perioden, då en stor mängd 
positiva genomförbarhetsstudier inte 
resulterade i någon investering. Re -
visionsrätten anser dessutom att den 
utbredda användningen av genom -
förbarhetsstudier riskerar att medföra 
att andra allmänna kostnader, såsom 
kostnader för konsulttjänster eller pro -
fessionell rådgivning, kan komma att 
betecknas som genomförbarhetsstu -
dier, och att man på så sätt undviker 
det stödkrav som innebär att sådana 
allmänna kostnader måste vara knutna 
till faktiska investeringsutgifter.18 Artikel 45 i Europa -
parlamentets och rådets 
förordning (EU) nr 1305/2013.
36
 Slutsatser och 
rekommendationer
72 
Som ett led i EU:s landsbygdsutveck -
lingspolitik får medlemsstaterna 
använda medel ur EU:s budget för att 
ge bidrag till kostnaderna för icke-pro -
duktiva investeringar. Icke-produktiva 
investeringar är investeringar som 
inte ska generera någon större eko -
nomisk avkastning för investerarna, 
utan bidra till ett hållbart utnyttjande 
av jordbruksmark. Icke-produktiva 
investeringar utgör framför allt ett 
komplement för att göra det lättare att 
uppfylla miljömålen inom jordbruket 
eller åtaganden som kan ingås inom 
andra miljöordningar eller för att öka 
skyddade områdens miljövärde. På 
grund av investeringarnas icke-pro -
duktiva karaktär tillämpar medlems -
staterna högre offentliga stödsatser 
på icke-produktiva investeringar än på 
produktiva investeringar, och stöd -
nivåerna uppgår ofta till 100 % av de 
totala investeringskostnaderna.
73 
Vid revisionen ställde revisionsrätten 
följande fråga: ”Har icke-produktiva 
investeringar på ett kostnadseffektivt 
sätt bidrag till ett hållbart utnyttjande 
av jordbruksmark?” Revisionsrättens 
allmänna slutsats är att stödet för 
icke-produktiva investeringar har 
bidragit till uppnåendet av miljömål 
knutna till hållbart utnyttjande av jord -
bruksmark, men inte på ett kostnads -
effektivt sätt.
74 
Revisionsrätten fann att medlemsstater -
na inriktade sitt stöd för icke-produktiva 
investeringar på de typer av investe -
ringar som hade potential att på ett 
effektivt sätt tillgodose medlemsstater -
nas miljöbehov på jordbruksområdet. 
Detta styrktes av det urval av projekt 
som revisionsrätten besökte. Av dessa 
gällde 71 % de miljöbehov och miljömål 
inom jordbruket som medlemsstaterna 
hade fastställt, särskilt skydd av land -
skapet och den biologiska mångfalden. De icke-produktiva investeringarnas 
kompletterande roll för att göra det 
lättare att nå de specifika målen i andra 
miljöordningar på jordbruksområdet 
förverkligades emellertid inte alltid. 
I många fall genomfördes icke-produk -
tiva investeringar inte i synergi med 
andra stödordningar, och stödet gick 
ofta till stödmottagare som inte hade 
gjort något ytterligare åtagande om 
miljövänligt jordbruk eller omfattades 
av andra miljöstödordningar. Enligt 
revisionsrättens mening minskade detta 
de icke-produktiva investeringarnas po -
tentiella miljöeffekter (punkterna 19–23 
och 32–34).
Rekommendation 1   
Komplementaritet och 
synergier med andra 
stödordningar
a) För att främja en starkare syn -
ergieffekt när det gäller att nå 
miljömålen inom jordbruket bör 
de icke-produktiva investering -
arnas kompletterande roll maxi -
meras. Kommissionen bör därför 
uppmuntra medlemsstaterna att 
genomföra de icke-produktiva in -
vesteringarna i större synergi med 
andra landsbygdsutvecklingsåtgär -
der och/eller miljöordningar. Kom -
missionen bör mer konkret överva -
ka de berörda medlemsstaternas 
genomförande av icke-produktiva 
investeringar via deras årliga 
genomföranderapporter från och 
med 2017, vilka också ska omfatta 
antalet och andelen icke-pro -
duktiva investeringsprojekt som 
har genomförts tillsammans med 
andra landsbygdsutvecklingsåtgär -
der eller miljöordningar, inklusive 
integrerade projekt.
b) Medlemsstaterna bör i sina 
utvärderingsplaner inkludera en 
bedömning av i vilken omfattning 
icke-produktiva investeringar 
genomförs i synergi med andra 
landsbygdsutvecklingsåtgärder 
eller miljöordningar.
37 Slutsatser och rekommendationer
75 
Stödets totala ändamålsenlighet 
undergrävdes av brister i medlemssta -
ternas urvalsprocesser. Dessa brister 
ledde till att medlemsstaterna finan -
sierade investeringar som inte var 
berättigade till EU-finansiering, och 
därför inte bidrog till stödordningens 
mål, eller valde ut projektansökning -
ar utan att verkligen kontrollera att 
dessa uppfyllde viktiga urvalskriterier. 
Dessutom använde vissa medlemssta -
ter urvalsförfaranden som inte var helt 
transparenta (punkt 24).
Rekommendation 2   
Val av projektansökningar 
för icke-produktiva 
investeringar
a) Medlemsstaterna bör se till att 
urvalsförfarandena är transparenta 
och genomförs på ett ändamåls -
enligt sätt. Medlemsstaterna bör 
framför allt offentliggöra alla 
kriterier som används i urvalet och 
prioriteringen av icke-produktiva 
investeringar och på ett effektivt 
sätt kontrollera att dessa krite -
rier uppfylls. Medlemsstaterna 
bör också säkerställa en lämplig 
åtskillnad av funktioner mellan de 
organisationer och personer som 
är inblandade i översändandet och 
urvalet av ansökningar.
b) När det gäller den nya program -
perioden bör kommissionen ge 
medlemsstaterna vägledning om 
urvalskriterier, med vederbörlig 
hänsyn tagen till att de ska vara 
transparenta, och kontrollera att 
medlemsstaterna använder ända -
målsenliga förfaranden för att välja 
ut projekt.76 
Av revisionen framgick att varken kom -
missionen eller medlemsstaterna hade 
relevant information om det direkta 
resultatet av stödet för icke-produktiva 
investeringar. Det saknades grundläg -
gande resultatuppgifter, till exempel 
om ökningen av antalet återställda 
traditionella strukturer eller landskaps -
element eller om i vilken utsträckning 
icke-produktiva investeringar har 
bidragit till att skydda den biologiska 
mångfalden. Det finns en rad orsaker 
som skulle kunna förklara detta. För 
det första fastställde medlemsstaterna 
inte några utgångsindikatorer under 
programplaneringsfasen, vilka kunde 
ha legat till grund för en sund fördel -
ning av resurser och en efterföljande 
jämförelse av vilka framsteg som 
gjorts. För det andra mätte de gemen -
samma övervakningsindikatorerna 
som användes för att aggregera resul -
tatuppgifterna på medlemsstatsnivå 
och EU-nivå endast ingångsvärden 
och utfall, såsom spenderade belopp, 
antalet stödmottagande företag och 
total investeringsvolym.
77 
Avsaknaden av särskilda resultatindika -
torer fick vissa medlemsstater att bun -
ta ihop bedömningen av icke-produk -
tiva investeringar med bedömningen 
av andra miljöordningar. Detta gjordes 
i förhoppningen om att om resultatet 
av dessa pekade i en viss riktning så 
måste de icke-produktiva investering -
arna uppvisa samma resultat, trots 
att det saknas objektiva uppgifter om 
utfallet av stödet för icke-produktiva 
investeringar (se punkterna 25–31).
38 Slutsatser och rekommendationer
Rekommendation 3  
Övervakning och 
utvärdering
a) Kommissionen bör se till att de 
icke-produktiva investeringars 
bidrag för att nå EU:s miljömål 
inom jordbruket övervakas eller 
åtminstone omfattas av en särskild 
bedömning under utvärderingarna 
av programperioden 2014–2020. 
Kommissionen bör därför föreslå 
de medlemsstater som har ett 
omfattande stöd för icke-produk -
tiva investeringar att de definierar 
särskilda resultatindikatorer för de 
typer av icke-produktiva investe -
ringar som oftast finansieras.
b) Medlemsstaterna bör från och med 
juni 2016 rapportera om dessa in -
dikatorer i sina årliga genomföran -
derapporter. Medlemsstaterna bör 
inkludera bedömningen av resulta -
tet av de icke-produktiva investe -
ringarna i sina utvärderingsplaner.
78 
Även om de flesta projekt som revi -
sionsrätten besökte på ett positivt sätt 
bidrog till att uppfylla medlemssta -
ternas miljöbehov och miljömål inom 
jordbruket, måste kostnaderna för de 
icke-produktiva investeringar som får 
stöd vara rimliga och motiverade för 
att detta bidrag ska vara kostnadsef -
fektivt. Detta gäller i ännu högre grad 
vid en hög andel offentlig finansiering 
(upp till 100 %) där det kan finnas färre 
incitament för stödmottagarna att hål -
la nere kostnaderna. Revisionsrätten 
fann emellertid tydliga tecken på orim -
liga kostnader i 75 % av dessa projekt. 
Till följd av detta visade sig endast fem 
av de 28 (18 %) granskade projekten 
vara kostnadseffektiva.79 
De brister som konstaterats angående 
kostnadernas rimlighet i samband med 
icke-produktiva investeringar begrän -
sas inte till projekturvalet, eftersom de 
konkreta fall som identifierades beror 
på medlemsstaternas bristande för -
valtnings- och kontrollsystem. Framför 
allt grundade medlemsstaterna sin 
ersättning av investeringskostnader 
på enhetskostnader, som var mycket 
högre än de faktiska marknadskost -
naderna. Eller så kontrollerade de inte 
ordentligt om de redovisade kostna -
derna faktiskt hade förekommit eller 
så accepterade de det dyraste investe -
ringsbudet utan att kräva någon mo -
tivering av stödmottagaren eller utan 
att jämföra de föreslagna kostnaderna 
mot riktmärken.
80 
I samtliga granskade medlemsstater 
upptäckte revisionsrätten dessutom 
flera fall där icke-produktiva investe -
ringar med uppenbara kännetecken på 
lönsamhet omfattades av de maximala 
stödnivåer som fastställts för denna 
typ av investeringar, vilket innebar att 
investeringarna i de flesta fall helt och 
hållet finansierades med offentliga 
medel. Det faktum att medlemssta -
terna inte tog hänsyn till lönsamhets -
aspekterna och minskade de höga 
stödnivåerna medförde enligt revi -
sionsrättens uppfattning att de utbeta -
lade investeringskostnaderna blev för 
höga. När de ekonomiska fördelar som 
investeringarna gav stödmottagarna 
hade dragits av kunde dessa kostnader 
faktiskt vara lägre än det beviljade 
stödet (se punkterna 35–50).
39 Slutsatser och rekommendationer
Rekommendation 4  
Stödnivåernas intensitet 
och kostnadernas rimlighet
a) Medlemsstaterna bör så snart som 
möjligt ta fram lämpliga kriterier 
för att kunna fastställa känneteck -
en på lönsamhet hos de icke-pro -
duktiva investeringar som har de 
högsta stödnivåerna. Dessa krite -
rier bör gälla till exempel ekono -
misk nytta, agronomiska fördelar, 
det finansiella stöd som krävs för 
att främja genomförandet av den 
icke-produktiva investeringen 
och den basstödnivå som tilläm -
pas på produktiva investeringar 
i samma geografiska område. Mot 
bakgrund av denna bedömning 
bör medlemsstaterna modulera 
stödnivån.
b) Kommissionen bör också ge ytter -
ligare vägledning om hur sådana 
kriterier ska fastställas och genom 
övervakningskommittén verka för 
att de tillämpas.
c) Medlemsstaterna bör utan dröjs -
mål genomföra förfaranden för 
att se till att kostnaderna för de 
icke-produktiva investeringar som 
stöds inte överstiger kostnader -
na för liknande typer av varor, 
tjänster eller arbeten som erbjuds 
på marknaden. Mer konkret bör 
medlemsstaterna som ett led i sina 
administrativa kontroller definiera 
lämpliga riktmärken och/eller refe -
renskostnader mot vilka kostnader -
na för icke-produktiva investering -
ar systematiskt ska kontrolleras. 
Dessa kontroller måste innefatta 
en kontroll av bevis som styrker att 
stödmottagarna faktiskt har haft 
de kostnader som de redovisar.d) Kommissionen bör bygga vidare 
på den information som med -
lemsstaterna har tillhandahållit 
beträffande möjligheterna att 
kontrollera åtgärderna för att god -
känna landsbygdsprogrammen för 
programperioden 2014–2020, för 
att säkerställa att medlemsstaterna 
fastställer och genomför lämpliga 
förfaranden för att kontrollera att 
kostnaderna är rimliga.
e) Kommissionen bör, inom ramen för 
sin fleråriga revisionsplan, kon -
trollera att medlemsstaterna på ett 
ändamålsenligt sätt tillämpar de 
föreskrivna kontrollerna för att ga -
rantera att kostnaderna är rimliga.
81 
EJFLU:s stöd för icke-produktiva inve -
steringar fortsätter under programpe -
rioden 2014–2020, men kommissionen 
och medlemsstaterna har fortfarande 
inte åtgärdat merparten av de brister 
som revisionsrätten har identifierat. 
Detta beror främst på att de inte gjor -
de tillräckligt för att identifiera brister -
na i tid, så att de korrigerande åtgärder 
som krävs kunde vidtas innan den 
nya programperioden inleddes. Å ena 
sidan analyserade medlemsstaterna 
inte orsakerna till de oriktigheter som 
upptäcktes vid deras egna kontroller 
för att förbättra programförvaltningen. 
Å andra sidan ägde kommissionens 
revisioner rum för sent för att hjälpa 
medlemsstaterna att identifiera och 
åtgärda brister i förvaltningen under 
genomförandeperioden 2007–2013 (se 
punkterna 51–71).
40 Slutsatser och rekommendationer
Rekommendation 5  
Identifiering av 
förvaltningsbrister
a) Medlemsstaterna bör, innan de 
första kontrollerna på plats ge -
nomförs för perioden 2014–2020, 
ta fram en metod för att i ett tidigt 
skede sammanställa och analysera 
orsakerna till de fel som upptäckts 
under dessa kontroller. I förekom -
mande fall bör denna analys leda 
till förbättringar i de förvaltnings- 
och kontrollsystem som tillämpas 
inom systemet med icke-produkti -
va investeringar. Medlemsstaterna 
bör från och med juni 2016 rap -
portera om dessa indikatorer i sina 
årliga genomföranderapporter.b) Kommissionen bör när den plane -
rar sina framtida revisioner ta ved -
erbörlig hänsyn till omfattningen 
av de brister som revisionsrätten 
har identifierat på utgiftsområdet, 
trots att dess ekonomiska betydel -
se är begränsad.
Denna rapport antogs av revisionsrättens avdelning I, med ledamoten 
Augustyn Kubik som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 
11 november 2015.
 För revisionsrätten
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 ordförande

41
 Bilagor
Huvudkomponenterna i EJFLU:s stödåtgärd för icke-produktiva 
jordbruksinvesteringar
Programperiod 2007–2013 Programperiod 2014–2020
Titel/  
åtgärderÅtgärd 216 - Stöd för icke-produktiva investeringar
Investeringar som inte medför någon betydande ökning av ett 
jordbruksföretags värde eller lönsamhet.Åtgärd 4.4 – Stöd för icke-produktiva investeringar knutna till 
fullgörandet av målen för miljö- och klimatvänligt jordbruk
Investeringar som inte medför någon betydande ökning av ett 
jordbruksföretags värde eller lönsamhet.
Motivering Stöd behövs för icke-produktiva investeringar när dessa behövs 
för att
–  uppnå åtaganden som gjorts inom ramen för stödordningar 
på jordbruks- och miljöområdet,
–  uppnå andra miljömål på jordbruksområdet,
–  höja ett jordbruksföretags skönhets- och rekreationsvärde 
för allmänheten i ett Natura 2000-område eller andra 
områden med högt naturvärde.Stöd behövs för icke-produktiva investeringar knutna till 
fullgörandet av målen för miljö- och klimatvänligt jordbruk, 
bland annat för att
–  bevara den biologiska mångfalden i fråga om arter och 
livsmiljöer,
–  höja ett jordbruksföretags skönhets- och rekreationsvärde 
för allmänheten i ett Natura 2000-område eller andra 
system med högt naturvärde i medlemsstaterna.
Stödmottagare –  Jordbrukare och/eller markförvaltare. –  Jordbrukare och/eller markförvaltare.
Typ av insatser –  Ändring av markanvändningen.
–  Återställande av våtmarker.
–  Omvandling av jordbruksmark till träskmark.
–  Anläggning/förvaltning av biotoper/livsmiljöer.
–  Förvaltning av fleråriga växter med högt naturvärde.–  Större anläggningsarbeten inom ramen för ett åtagande om 
miljö- och klimatvänligt jordbruk.
–  Stängsling och andra arbeten som behövs för att underlätta 
bevarandeåtgärderna.
–  Återställande av våtmarker och hedlandskap.
–  Återställande av landskap och särdrag.
–  Stengärdsgårdar.Bilaga I
42 Bilagor
Medlems -
statBeskrivningEJFLU-god -
kännande  
(euro)Komplementaritet1
NPI2 Stödnivå:  
(%)Miljömål3
Stödberätti -
gande4Kostna -
dernas 
rimlighet5Allmän 
kostnadsef -
fektivitet6 Synergi Allmän Förslag Uppfyllt
DK7Planteringar 107 786 Ja Delvis 60Förbättring av 
landskap och 
biotoperJa Ja Nej Nej
DK Betesgång 29 132 Ja Delvis 75Förbättring av 
landskap och 
biotoperJa Delvis Nej Nej
DK Våtmark 2 089 870 Ja Ja 100Skydda/förbättra 
vattenmiljönNej Delvis Nej Nej
DKFörstudie om 
våtmarker48 523 Ja Nej 100Skydda/förbättra 
vattenmiljönNej Nej Nej Nej
DK Häckar 6 926 Ja Delvis 60Förbättring av 
landskap och 
biotoperJa Ja Nej Nej
DK Betesgång 43 529 Ja Delvis 75Förbättring av 
landskap och 
biotoperJa Ja Nej Nej
IT Stengärdsgårdar 251 245 Ja Delvis 100 Landskap Nej Nej Nej Nej
IT Stengärdsgårdar 975 328 Ja Delvis 100 Landskap Ja Ja Nej Nej
IT Stengärdsgårdar 208 760 Ja Delvis 100 Landskap Ja Ja Nej Nej
IT Stengärdsgårdar 200 397 Ja Delvis 100 Landskap Ja Delvis Nej Nej
IT Våtmarker 35 759 Ja Nej 100Biologisk mång -
fald, landskapNej Nej Nej Nej
IT Våtmarker 492 196 Ja Ja 100Biologisk mång -
fald, landskapNej Nej Ja Nej
UK8Hängbro 407 4089Ja Ja 99 Landskap Ja Delvis Nej Nej
UKTillträdesfunktio -
ner – våtmarker264 576 Ja Ja 99Allmänhetens 
tillträde och beva -
rande av naturlivetJa Ja Ja Ja
UK Blåtåtelängar 294 845 Ja Delvis 95Biologisk mång -
fald, bevarande av 
naturlivetNej Nej Nej Nej
UKStenmur, 
trädplantering166 883 Ja Delvis 65Biologisk mång -
fald, landskapJa Ja Ja Ja
UK Lågmossar 1 027 307 Ja Ja 100Biologisk mång -
fald, bevarande av 
naturlivetJa Delvis Nej Nej
UK Torvmark 1 710 408 Ja Delvis 100Biologisk mångfald 
och skydd av 
naturresurserJa Ja Nej NejBilaga IISammanfattning av de icke-produktiva investeringsprojekt (NPI) som besöktes på plats
43 Bilagor Medlems -
statBeskrivningEJFLU-god -
kännande  
(euro)Komplementaritet1
NPI2 Stödnivå:  
(%)Miljömål3
Stödberätti -
gande4Kostna -
dernas 
rimlighet5Allmän 
kostnadsef -
fektivitet6 Synergi Allmän Förslag Uppfyllt
UK Torvmark 1 153 002 Ja Ja 100Biologisk mångfald 
och skydd av 
naturresurserJa Ja Ja Ja
UK Stenmur 159 183 Ja Delvis 68 Landskap Ja Ja Ja Ja
UK Torvmark 622 402 Ja Delvis 89Biologisk mångfald 
och skydd av 
naturresurserJa Ja Ja Ja
UK Historiska byggnader 284 775 Ja Nej 93 Landskap Nej Nej Nej Nej
PTTraditionella 
strukturer21 721 Ja Nej 100 Landskap Nej Nej Nej Nej
PT Stengärdsgårdar 59 500 Ja Delvis 100 Landskap Ja Ja Nej Nej
PT Stengärdsgårdar 59 500 Ja Delvis 100 Landskap Ja Delvis Nej Nej
PT Stengärdsgårdar 59 500 Ja Delvis 100 Landskap Ja Delvis Nej Nej
PT Stengärdsgårdar 59 479 Ja Delvis 100 Landskap Ja Delvis Nej Nej
PTTraditionella 
strukturer25 876 Ja Ja 100 Landskap Ja Delvis Nej Nej
1 Komplementaritet: De icke-produktiva investeringarna ansågs ha genomförts i synergi när stödet kompletterade utbetalningar inom andra EJFLU-åtgärder och/eller andra 
miljöordningar. Allmän komplementaritet avser de projekt som inte genomfördes i synergi med andra stödordningar, men som hade samma allmänna mål.
2 Bedömning av betydelsen av de lönsamma komponenterna i icke-produktiva investeringsprojekt. När det inte fanns tecken på att den genomförda investeringen 
innebar och/eller innehöll betydande lönsamma komponenter ansågs investeringen vara icke-produktiv.  När de lönsamma elementen inte ansågs vara betydande, men 
där revisionsrätten mot bakgrund av de mycket höga stödnivåer som beviljats ansåg att hänsyn borde ha tagits till dem för att minska stödnivåerna, ansågs investe -
ringen vara delvis produktiv . Investeringar som hade en tydlig inverkan på stödmottagarens huvudsakliga näringsverksamhet eller produktion ansågs ha en betydande  
lönsamhetskomponent.
3 Bedömning av huruvida det icke-produktiva investeringsprojektet bidrog till att uppfylla de föreslagna miljömålen (Ja/Nej). I de fall där icke-produktiva investeringar inte 
bedömdes vara berättigade till stöd anser revisionsrätten att det aktuella icke-produktiva investeringsprojektet inte bidrar till åtgärdens mål.
4 Bedömning av huruvida icke-produktiva investeringsprojekt är berättigade till stöd grundat på deras karaktär och kostnader (Ja/Nej/Delvis). Med Delvis  avses förekomsten 
av icke-stödberättigande kostnader som inte påverkar hela projektet för icke-produktiva investeringar.
5 Bedömning av huruvida kostnaderna för projektet för icke-produktiva investeringar är rimliga (Ja/Nej). Vid bedömningen tas hänsyn till om det finns lämpliga upphand -
lingsförfaranden och/eller om rimliga referenskostnader används och huruvida man vid fastställandet av den höga stödnivån tog hänsyn till projektets kännetecken på 
lönsamhet.
6 Kostnadseffektivitet (Ja/Nej): Icke-produktiva investeringar anses vara kostnadseffektiva när de uppfyller följande två kriterier: i) de är ändamålsenliga, vilket innebär att 
de är stödberättigande, tillgodoser ett miljöbehov inom jordbruket och/eller bidrar till att uppfylla ett miljömål inom jordbruket som medlemsstaterna har fastställt i sina 
landsbygdsprogram och ii) det inte finns några bevis för att samma investering hade kunnat genomföras till en lägre kostnad (dvs. investeringskostnaderna är rimliga). När 
ändamålsenliga investeringar hade kunnat genomföras till en lägre kostnad undergrävs sådana investeringars möjlighet att ge valuta för pengarna, eftersom samma mål 
och/eller resultat hade kunnat uppnås till en lägre kostnad.
7 Beloppen i DKK för Danmarks projekt har omvandlats till euro med hjälp av en växelkurs på 0,13 euro/DKK.
8 Beloppen i GBP för Förenade kungarikets projekt har omvandlats till euro med hjälp av en växelkurs på 1,18 euro/GBP.
9 Av de granskade dokumenten om beviljande av stöd framgick inte hur stort det enskilda EJFLU-bidraget var för varje projekt som finansierats i Förenade kungariket. Revi -
sionsrätten har därför använt den genomsnittliga medfinansieringsnivån för EJFLU för projekt inom åtgärd 216 under perioden 2007–maj 2015 i Förenade kungariket, vilken 
var 74 %. Denna procentsats har tillämpats vid beräkningen av EJFLU-beloppen för dessa projekt.
44 Bilagor
Sammanfattning av behov, mål och typ av icke-produktiv jordbruksinvestering per 
medlemsstat
Medlemsstat Konstaterade behov och målBeskrivning av olika typer av icke-produktiva 
investeringar
Förenade kungariket 
(England)–  Bevarande av naturlivet.
–  Skydd av naturresurser.
–  Anpassning av jordbruksmetoder.
–  Bevarande av landskapets kvalitet och karaktär.
–  Främjande av allmänhetens tillträde och förståelse.–  Traditionella gränser.
–  Stängsling i samband med bevarandearbete.
–  Poster knutna till plantering och förvaltning av träd.
–  Återställande av våtmarker och hedlandskap.
–  Bekämpning av sly och ormbunkar.
–  Återställande av mark till hedlandskap och artrik gräsmark.
–  Återställande av landskap och särdrag.
–  Strukturer för särskilda arter.
–  Ändringar av jordbruksföretags tillfarts- och inkörsvägar.
Portugal (fastlandet)–  Bevarande av landskapets kvalitet och karaktär.
–  Bevarande av jordbrukssystems ekologiska struktur för 
att bevara områden med ett högt naturvärde.
–  Bevarande av specifika livsmiljöer.–  Stengärdsgårdar.
–  Traditionella strukturer.
–  Skydd av strandområden.
–  Stängsling (som skydd mot vilda djur).
–  Traditionella gränser.
–  Vattenförvaltningsstrukturer.
Danmark–  Bevarande av naturlivet.
–  Skydd av naturresurser.
–  Anpassning av jordbruksmetoder.
–  Bevarande av landskapets kvalitet och karaktär.
–  Främjande av allmänhetens tillträde och förståelse.–  Bevarande av landskaps- och kulturelement.
–  Bevarande av landskapet och biotopförbättrande växtlighet.
–  Återställande av diken.
–  Insatser som uppmuntrar ett hållbart utnyttjande av och 
allmänhetens tillträde till naturarv på landsbygden.
–  Anläggande av permanenta våtmarker.
–  Periodisk och upprepad översvämning av jordbruksmarker.
–  Rensning av sly och ormbunkar.
–  Återställande av hydrologiska förhållanden.
–  Omställning av jordbruksmark till permanent gräsmark.
Italien (Apulien)–  Bevarande av den biologiska mångfalden.
–  Skydd och spridande av skogsjordbrukssystem med högt 
naturvärde.
–  Skydd av landskapet.–  Stengärdsgårdar.
–  Små anlagda våtmarker.
–  Insatser på våtmarker, såsom torn för att titta på naturlivet, 
gångstigar.
–  Insatser för att plantera häckar.Bilaga III
45
Medlemsstaterna måste också kontrollera att pro -
jekten är stödberättigade, bedöma dem utifrån de 
urvalskriterier som fastställts i samråd med övervak -
ningskommittén och rangordna dem enligt deras 
kvalitet. Kommissionen har tagit fram vägledning 
om stödberättigande och urval för att hjälpa med -
lemsstaterna och regionerna med programplane -
ringen och genomförandet av landsbygdsprogram -
men 2014–2020.
V
När stödnivån grundas på standardkostnader och 
standardantaganden om förlorade inkomster måste 
medlemsstaterna försäkra sig om att beräkningarna 
endast innehåller verifierbara element, grundas på 
uppgifter som sammanställts av sakkunniga och, 
vid behov, är regionalt eller lokalt anpassade.
Om stödnivån grundas på förenklade kostnadsal -
ternativ krävs en grundlig förhandsbedömning av 
beräkningsmetoden, som tillämpas på alla kostna -
der i den valda kategorin.
Dessa metoder bör garantera att de deklarerade 
utgifterna är rimliga och hjälpa till att motivera de 
utbetalningar som medlemsstaterna föreslår.
VI
Kommissionen utför kontroller av överensstäm -
melse i medlemsstaterna för att verifiera att de 
utgifter som betalats uppfyller gällande regler. 
Eftersom kontrollerna också har avslöjat brister 
när det gäller kostnadernas rimlighet har omfat -
tande finansiella korrigeringar redan gjorts, och 
ett antal kontroller av överensstämmelse pågår för 
tillfället och torde leda till ytterligare finansiella 
korrigeringar.Sammanfattning
I
Icke-produktiva investeringar ska inte generera 
någon betydande ekonomisk avkastning för 
stödmottagarna. Det innebär emellertid inte att 
ingen ekonomisk avkastning kan förväntas eller 
godkännas. De flesta investeringar för med sig en 
viss avkastning, även när investeringen är av rent 
icke-produktiv typ. Det är exempelvis fallet med 
plantering av träd eller buskar för att bilda häckar: 
när dessa beskärs kan de ge biomassa som kan 
användas för att producera el. Därför är det svårt 
att åstadkomma en helt och hållet icke-produktiv 
investering.
Förvaltningsmyndigheterna har möjlighet att 
minska stödnivån, men om miljömålen ska kunna 
nås måste det emellertid bedömas hur en sådan 
minskning påverkar utnyttjandet av åtgärden, för 
att vara säker på att miljömålen uppfylls.
II
Skillnaden i högsta andel stöd mellan produktiva 
och icke-produktiva investeringar beror på att den 
senare typen per definition inte syftar till att föra 
med sig betydande ekonomiska fördelar. Därför kan 
målen för miljövänligt jordbruk inte nås utan den 
högre stödnivån.
IV
Enligt artikel 24.2 d i kommissionens förordning 
(EU) nr 65/2011 måste medlemsstaterna under de 
administrativa kontrollerna granska kostnadernas 
rimlighet genom att använda ett lämpligt utvärde -
ringssystem, t.ex. referenskostnader, jämförande 
av anbud eller en utvärderingskommitté. Denna 
bestämmelse gäller också under programperioden 
2014–2020.Kommissionens  
svar
Kommissionens svar 46
IX Andra strecksatsen
Denna rekommendation riktar sig till 
medlemsstaterna.
IX Tredje strecksatsen
Denna rekommendation riktar sig till 
medlemsstaterna.
IX Fjärde strecksatsen
Kommissionen godtar rekommendationen.
Urvalskriterierna fastställs av medlemsstaterna 
i samråd med övervakningskommittén, i vilken 
kommissionen deltar som rådgivare.
Kommissionen har tagit fram vägledning om 
stödberättigande och urvalskriterier för att hjälpa 
medlemsstaterna och regionerna med programpla -
neringen och genomförandet av landsbygdspro -
grammen 2014–2020.
Kommissionen kommer att fortsätta sina kontroller 
av överensstämmelse i medlemsstaterna, i enlighet 
med sin egen revisionsplanering, för att kontrollera 
att de utgifter som ersätts efterlever reglerna, inbe -
gripet reglerna om lämpliga urvals- och bedöm -
ningsförfaranden för projekt. Vilka åtgärder och 
utbetalande organ som ska kontrolleras fastställs 
genom en riskanalys, där den viktigaste aspekten är 
utgiftsnivån.
IX Femte strecksatsen
Kommissionen godtar rekommendationen.
Genom den gemensamma övervaknings- och 
utvärderingsramen för 2014–2020 kommer genom -
förandet av åtgärderna att övervakas. Utvärderingar 
kommer också att göras av framstegen mot att nå 
de relevanta landsbygdsutvecklingsmålen.
IX Sjätte strecksatsen
Denna rekommendation riktar sig till 
medlemsstaterna.VII
Tack vare den gemensamma övervaknings- och 
utvärderingsramen tillhandahålls information om 
vart stödet går. En mer ingående utvärdering av alla 
åtgärders effektivitet i förhållande till programmå -
len kommer att göras i samband med efterhands -
bedömningen. Fördelarna med övervakning och 
utvärdering måste emellertid vägas mot risken för 
en alltför stor administrativ börda och de kostnader 
denna för med sig. Det kan vara betungande att 
samla in information om särskilda resultatindikato -
rer för icke-produktiva investeringar.
VIII
Kommissionen har under programperioden 2014–
2020 stärkt bestämmelserna och vägledningen om 
kostnaders rimlighet.
Arbetsprogrammet för revisioner fastställs på 
grundval av en riskanalys, där den viktigaste 
aspekten är utgiftsnivån. Eftersom icke-produktiva 
investeringar tilldelas relativt små medel priorite -
ras i stället åtgärder med större budget, där brister 
i förvaltnings- och kontrollsystemen kan få större 
konsekvenser för EU:s budget.
IX Första strecksatsen
Kommissionen godtar rekommendationen.
Kommissionen anser att den nya programperioden 
2014–2020 ger möjlighet till större synergier mellan 
olika landsbygdsutvecklingsåtgärder för att bättre 
nå de politiska målen. Även om inte alla icke-pro -
duktiva investeringar måste komplettera andra 
landsbygdsutvecklingsåtgärder och ordningar, 
kommer kommissionen då en sådan komplementa -
ritet finns uppmuntra de berörda medlemsstaterna 
att i sina årliga genomföranderapporter ange anta -
let och andelen icke-produktiva investeringsprojekt 
som har en koppling till genomförandet av miljö- 
och klimatåtaganden inom jordbruket.
Kommissionens svar 47
Den fleråriga revisionsplanen fastställs emellertid 
på grundval av en riskanalys, där utgiftsnivån är 
en viktig aspekt. Eftersom icke-produktiva investe -
ringar tilldelas relativt små medel prioriteras i stället 
åtgärder med större budget, där brister i förvalt -
nings- och kontrollsystemen kan få större konse -
kvenser för EU:s budget.
Inledning
8
Skillnaden i högsta andel stöd mellan produktiva 
och icke-produktiva investeringar beror på att den 
senare typen per definition inte syftar till att föra 
med sig betydande ekonomiska fördelar. Utan den 
högre stödnivån kan målen för miljövänligt jord -
bruk därför inte nås.
Iakttagelser
19
Syftet med icke-produktiva investeringar är att 
bidra till landsbygdsutvecklingens övergripande 
mål och prioriteringar. I detta hänseende komplet -
terar dessa investeringar andra landsbygdsutveck -
lingsåtgärder när det gäller att nå miljömålen (och 
under 2014–2020 också klimatmålen) för jordbruket. 
Synergier mellan icke-produktiva investeringar 
och andra landsbygdsutvecklingsåtgärder kan 
åstadkommas genom att koppla samman deras 
genomförande (dvs. genom att koppla icke-pro -
duktiva investeringar till särskilda miljö- och 
klimatåtaganden inom jordbruket). Icke-produktiva 
investeringar kan emellertid också bidra till miljö- 
och klimatmålen inom jordbruket, Natura 2000 och 
system med högt naturvärde på egen hand.IX Sjunde strecksatsen
Denna rekommendation riktar sig till 
medlemsstaterna.
IX Åttonde strecksatsen
Kommissionen godtar rekommendationen.
Förvaltningsmyndigheterna har emellertid möjlig -
het att minska stödnivån, men om miljömålen ska 
kunna nås måste man bedöma hur en sådan minsk -
ning påverkar utnyttjandet av åtgärden, för att vara 
säker på att miljömålen uppfylls.
IX Nionde strecksatsen
Denna rekommendation riktar sig till 
medlemsstaterna.
IX Tionde strecksatsen
Kommissionen godtar rekommendationen.
Kommissionen kommer att fortsätta med sina 
kontroller av överensstämmelse i medlemsstaterna, 
i enlighet med sin egen fleråriga revisionsplan, för 
att kontrollera att de utgifter som ersätts efterlever 
reglerna, inbegripet för kostnadernas rimlighet. 
Vilka åtgärder och utbetalande organ som ska kon -
trolleras fastställs genom en riskanalys.
IX Elfte strecksatsen
Denna rekommendation riktar sig till 
medlemsstaterna.
IX Tolfte strecksatsen
Kommissionen stöder delvis denna 
rekommendation.
Kommissionen tar hänsyn till revisionsrättens resul -
tat när den utarbetar sin revisionsplan.
Kommissionens svar 48
27
Kommissionen rekommenderade medlemsstaterna 
att definiera ytterligare indikatorer i enlighet med 
sunda lönsamhetsanalyser. Det är emellertid inte 
alltid möjligt att definiera ytterligare utgångsindika -
torer för alla delåtgärder, och det skulle också leda 
till en större administrativ börda.
Ruta 4
Det finns sällan omfattande statistik över särskilda 
företeelser i landskapet såsom stengärdsgårdar, och 
det skulle vara dyrt att samla in sådan statistik.
28
Den gemensamma övervaknings- och utvärderings -
ramen är ett av verktygen för att bedöma investe -
ringars effekter.
Resultatindikatorer såsom antal hektar som omfat -
tas av framgångsrika markförvaltningssystem är 
relevanta, eftersom de används som underlag för 
utvärderingar av åtgärdernas bidrag.
Se även kommissionens svar avseende punkt 27.
30
Halvtidsutvärderingen för programperioden 2007–
2013 gjordes för tidigt för att resultaten skulle vara 
mätbara. För programperioden 2014–2020 kommer 
förbättrade genomföranderapporter 2017 och 2019 
att ersätta halvtidsutvärderingen.
31
Det kan vara betungande att samla in information 
om särskilda resultatindikatorer för icke-produk -
tiva investeringar. En mer ingående utvärdering 
av alla åtgärders effektivitet när det gäller att nå 
programmålen kommer att göras i samband med 
efterhandsbedömningen.21
Se kommissionens svar avseende punkt 19.
22
Kommissionen anser att överlappande åtaganden 
som leder till dubbel finansiering måste uteslutas av 
principskäl.
Åtgärderna 214 och 216 har olika mål som fast -
ställs tydligt i landsbygdsprogrammen. Stöd till 
åtgärd 214 är till för att bevara (bland annat) befint -
liga gärdsgårdar, medan icke-produktiva investe -
ringar kan användas för att stödja återställning och 
återuppbyggnad av gärdsgårdar. I vissa fall kan det 
emellertid vara svårt och innebära en ökad admini -
strativ börda att göra en tydlig avgränsning.
23
Se kommissionens svar avseende punkt 19.
24
Under programperioden 2014–2020 är urvalskriteri -
erna gällande stöd till icke-produktiva investeringar 
obligatoriska.
Se även kommissionens svar avseende punkt 19.
Ruta 3 a)
Icke-produktiva investeringar förväntas bidra till 
miljömålen. Emellertid kan utnyttjandet av sådana 
investeringar komma att minska stort om genom -
förbarhetsstudier inte är stödberättigande.
Genomförbarhetsstudierna ska hjälpa till att besluta 
om en investering ska göras eller inte. I studien kan 
man dra slutsatsen att investeringen inte kommer 
att bidra till stödordningens mål. När genomför -
barhetsstudier med positivt resultat inte leder till 
en investering bör orsakerna till detta analyseras 
separat för varje enskilt fall. Brist på resurser kan 
vara ett av skälen till att projekt som är föremål för 
en genomförbarhetsstudie inte genomförs.
Kommissionens svar 49
41
Se kommissionens gemensamma svar på punk -
terna 37 och 38.
41 Tredje strecksatsen
När en åtgärds miljöfördelar överväger stort kan 
vattenbolag vara stödmottagare på egen hand eller 
tillsammans med jordbrukare, oavsett eventuella 
kvarstående ekonomiska fördelar.
42
Kommissionen utför kontroller av överensstäm -
melse i medlemsstaterna för att kontrollera att 
utgifterna uppfyller gällande regler. Eftersom 
kontrollerna också har avslöjat brister när det gäller 
kostnadernas rimlighet har omfattande finansiella 
korrigeringar redan gjorts, och ett antal kontroller 
av överensstämmelse pågår för tillfället och bör 
leda till ytterligare finansiella korrigeringar.
50
Se kommissionens svar på punkt 33.
51
Under programperioden 2014–2020 har följande 
åtgärder vidtagits för att åtgärda bristerna i pro -
gramplanering, förvaltning, övervakning och utvär -
dering av stöd till icke-produktiva investeringar:
— Både åtgärdsspecifik och övergripande väg -
ledning med information om villkoren för 
stödberättigande och urvalskriterier samt råd 
om investeringar, inbegripet icke-produktiva 
investeringar, har utfärdats.
— En gemensam förhandsbedömning som utförs 
av förvaltningsmyndigheten och det utbeta -
lande organet är numera obligatorisk i syfte att 
fastställa att alla åtgärder inom landsbygdpro -
grammet kan verifieras och kontrolleras.33
Trots att projekten i fråga inte alltid uppfyllde 
villkoren för stödberättigande kan de ha bidragit till 
åtgärdens mål.
34
Se kommissionens svar på punkt 33.
36
Icke-produktiva investeringar är inte till för ge 
någon betydande ekonomisk avkastning, men vissa 
begränsade ekonomiska fördelar kan inte uteslutas. 
Om de ekonomiska fördelarna är större än miljö -
fördelarna ska investeringen finansieras genom 
åtgärd 121. Avgränsningen mellan de två åtgär -
derna bedöms då programmet godkänns.
Kommissionens gemensamma svar 
avseende punkterna 37 och 38
Trots att de icke-produktiva investeringarna ska 
vara fria från produktiva inslag innehåller alla inves -
teringar åtminstone ett litet inslag av ”produktivi -
tet”. Sådana investeringar ska ändå vara icke-pro -
duktiva till största delen, och deras ”produktiva” 
eller lönsamma inslag ska vara begränsade.
Förvaltningsmyndigheterna har möjlighet att 
minska stödnivån, men om miljömålen ska kunna 
nås måste man emellertid bedöma hur en sådan 
minskning påverkar utnyttjandet av åtgärden, för 
att vara säker på att miljömålen uppfylls.
Skillnaden i högsta andel stöd mellan produktiva 
och icke-produktiva investeringar beror på att den 
senare typen per definition inte syftar till att föra 
med sig betydande ekonomiska fördelar. Utan den 
högre stödnivån kan målen för miljövänligt jord -
bruk därför inte nås.
39
Se kommissionens gemensamma svar på punk -
terna 37 och 38.
Kommissionens svar 50
Åtgärd 216 var inte föremål för kontroller av över -
ensstämmelse under de första revisionsåren under 
perioden 2007–2013, eftersom tonvikten då låg vid  
de miljöåtgärder inom jordbruket som står för mer  
än 50 procent av de redovisade utgifterna under  
axel 2. En revision av åtgärd 2016 gjordes 2014–2015.
57
Att revisionen fortfarande pågår innebär inte att 
medlemsstaten inte har kännedom om de prelimi -
nära resultaten. När det gäller Portugal skickades 
en skrivelse om resultaten ut i april 2014, och ett 
bilateralt möte mellan denna medlemsstat och 
kommissionen ägde rum i september 2014. När det 
gäller England skickades skrivelsen om resultat ut 
till medlemsstaten i juli 2014 och ett bilateralt möte 
hölls i december 2014.
58
I övervakningskommittéerna deltar förvaltare och 
andra intressenter inom landsbygdsutveckling samt 
kommissionens avdelningar i egenskap av rådgi -
vare. Kommittéerna har bättre förutsättningar för 
att hantera problem och dra lärdomar.
Huvudskälet till att det inte fanns tillräcklig infor -
mation vid halvtidsutvärderingen är tidpunkten för 
denna. För det första krävs en viss period för att lan -
sera och påbörja genomförandet och för det andra 
kräver alla åtgärder, särskilt de på miljöområdet, tid 
innan man kan se mätbara resultat.
60
Se svaret avseende punkt 19.
61
Se svaret avseende punkt 22.
62
Se det gemensamma svaret avseende punkterna 27 
och 28.— Resultatinriktningen har stärkts genom upprät -
tande av detaljerade mål för programmen och 
rapporteringen under hela programperioden, 
på grundval av ett rationaliserat gemensamt 
system för övervakning och utvärdering.
— Swot-analysen av landsbygdsprogrammen ska 
ge en utgångspunkt för övervakning och utvär -
dering av programmen.
52
Korrigerande åtgärder för att avhjälpa eventuella 
brister kan också vidtas efter att ett program antas, 
genom att göra ändringar i programmet.
Se även kommissionens svar avseende punkt 51.
55
I vissa medlemsstater har möjligheten att kon -
trollera och verifiera icke-produktiva investeringar 
och relaterade bevarandekontrakt diskuterats 
i samband med programförhandlingarna för 
perioden 2014–2020.
56
Kommissionen utför kontroller av överensstäm -
melse i medlemsstaterna för att kontrollera att 
utgifterna uppfyller gällande regler. Om brister 
konstateras vid kontrollerna tillämpas finansiella 
korrigeringar.
Vilka åtgärder och utbetalande organ som ska kon -
trolleras fastställs genom en riskanalys. Hänsyn tas 
till riskfaktorer såsom den ekonomiska betydelsen, 
kontrollsystemens kvalitet, det utbetalande orga -
nets karaktär, åtgärdernas typ (deras komplexitet) 
och alla övriga upplysningar och slutsatser från 
andra organ. Den ekonomiska betydelsen spelar 
en viktig roll då man bedömer riskexponeringen. 
Det innebär att åtgärder med stora utgifter oftare 
kontrolleras.
Kommissionens svar 51
65
Under programperioden 2007–2013 påminde kom -
missionen vid flera tillfällen medlemsstaterna om 
kravet att utarbeta genuina urvalskriterier, så att 
projekt kan rangordnas när budgetanslagen inte 
räcker till att finansiera alla projekt som uppfyller 
stödkriterierna. För att hjälpa medlemsstaterna att 
undvika brister i sin tillämpning av urvalskriterierna 
och ta hänsyn till revisionsrättens tidigare rekom -
mendationer, har kommissionen tagit fram vägled -
ning om stödberättigande och urvalskriterier för 
programperioden 2014–2020.
Kommissionen kan genom sina revisioner kon -
trollera användningen av urvalskriterier. När revi -
sionerna gäller investeringsåtgärder kontrolleras 
användningen av urvalskriterier systematiskt. Kom -
missionen har tillämpat finansiella korrigeringar för 
ett antal medlemsstater på grund av konstaterade 
brister i användningen av urvalskriterier.
66
När det gäller Danmark kommer projekt att väljas ut 
på grundval av deras kostnadseffektivitet i rela -
tion till åtgärdens mål (t.ex. skapat biotopområde/
projektkostnad).
67
Se kommissionens gemensamma svar på punk -
terna 37 och 38.
68
Danmark har förenklat landsbygdsprogrammet 
genom att minska antalet icke-produktiva investe -
ringar som kan tilldelas stöd. Det kan till viss del för -
klara den minskade variationen i stödnivåer jämfört 
med det tidigare landsbygdsprogrammet.
71
Denna delåtgärd är tänkt att bidra till miljömålen. 
Emellertid kan utnyttjandet av åtgärden komma att 
minska stort om genomförbarhetsstudier inte är 
stödberättigande.63
Resultaten av enskilda åtgärder eller delåtgärder 
kommer att bedömas mot målen för de program 
som de bidrar till. Målen fastställs på förhand på 
fokusområdesnivå. Programmens framsteg mot 
målen övervakas fortgående. Detta arbetssätt 
återspeglar politikens resultatinriktning och gör 
det enklare att bedöma åtgärdernas kombinerade 
bidrag till de relevanta målen.
Medlemsstaterna kan definiera ytterligare program -
specifika indikatorer för ett antal huvudåtgärder. 
Detta bör emellertid inte begäras systematiskt för 
alla åtgärder och delåtgärder, för att hålla nere kost -
naderna för övervakning/utvärdering och undvika 
en alltför stor administrativ börda.
Om programmen inte uppfyller sina mål kan för -
valtningsmyndigheterna göra ytterligare kontroller 
av enskilda åtgärder eller delåtgärder för att hitta 
orsakerna till problemen och vidta effektiva riktade 
korrigerande åtgärder.
Genom efterhandsbedömningar kontrolleras sedan 
de enskilda åtgärdernas/delåtgärdernas resultat 
mer grundligt.
De indikatorer som definieras i lagstiftningen eller 
av medlemsstaterna är för övrigt bara en utgångs -
punkt för utvärderingarna. Den som gör utvärde -
ringen kan samla in ytterligare upplysningar, t.ex. 
genom fallstudier.
Ruta 10
Övervakningen för perioden 2014–2020 kommer 
också att omfatta totala utgifter för delåtgärder, 
inbegripet icke-produktiva investeringar (4.4). 
Indikatorerna är en del av övervaknings- och 
utvärderingssystemet.
Se även kommissionens svar avseende punkt 63.
Kommissionens svar 52
Rekommendation 1 a)
Kommissionen godtar rekommendationen.
Kommissionen anser att den nya programperioden 
2014–2020 ger möjlighet till större synergier mellan 
olika landsbygdsutvecklingsåtgärder för att bättre 
nå de politiska målen. Även om inte alla icke-pro -
duktiva investeringar måste komplettera andra 
landsbygdsutvecklingsåtgärder och ordningar, 
kommer kommissionen – om sådan komplementari -
tet föreligger – uppmuntra de berörda medlemssta -
terna att i sina årliga genomföranderapporter ange 
antalet och andelen icke-produktiva investerings -
projekt som har en koppling till genomförandet av 
miljö- och klimatåtaganden inom jordbruket.
Rekommendation 1 b)
Denna del av rekommendationen riktar sig till 
medlemsstaterna.
75
Kommissionen anser att endast de projekt som 
uppfyller urvalskriterierna ska tilldelas stöd 
och att urvalsförfarandena ska vara tydliga och 
transparenta.
Valet av åtgärder beskrivs i mer detalj i regelverket 
för programperioden 2014–2020 och medlemssta -
terna/regionerna har fått omfattande vägledning 
för att se till att bara de bästa insatserna och inve -
steringarna som bidrar till programmens mål och 
prioriteringar väljs ut.
Rekommendation 2 a)
Denna rekommendation riktar sig till 
medlemsstaterna.Kommissionen anser att Danmarks föresats att 
stödja genomförbarhetsstudier för icke-produktiva 
investeringar är i linje med lagstiftningen: genom -
förbarhetsstudier som tilldelas stöd ska kunna leda 
till negativa slutsatser.
Slutsatser och rekommendationer
72
Icke-produktiva investeringar ska inte generera 
någon betydande ekonomisk avkastning för 
stödmottagarna. Det innebär emellertid inte att 
ingen ekonomisk avkastning kan förväntas eller 
godkännas. De flesta investeringar för med sig en 
viss avkastning, även när investeringen är av rent 
icke-produktiv typ. Det är exempelvis fallet med 
plantering av träd eller buskar för att bilda häckar: 
när dessa beskärs kan de ge biomassa som kan 
användas för att producera el. Därför är det svårt 
att åstadkomma en helt och hållet icke-produktiv 
investering.
Förvaltningsmyndigheterna har möjlighet att 
minska stödnivån, men om miljömålen ska kunna 
nås måste man emellertid bedöma hur en sådan 
minskning påverkar utnyttjandet av åtgärden, för 
att vara säker på att miljömålen uppfylls.
74
De miljömål inom jordbruket som de icke-produk -
tiva investeringarna inriktas på måste inte alltid 
kompletteras med andra landsbygdsutvecklingsåt -
gärder. I de flesta fall kopplades de icke-produktiva 
investeringarna till klimatåtaganden för jordbruket. 
Det går emellertid att nå investeringarnas mål utan 
att koppla dem till andra landsbygdsutvecklingsåt -
gärder. Exempelvis kan stöd till inköp av stängsel 
för att undvika att stora rovdjur skadar boskap upp -
fylla ett miljömål inom jordbruket utan en koppling 
till andra åtgärder. Stöd till icke-produktiva investe -
ringar kan också användas som en enskild delåtgärd 
som bidrar till klimatmål inom jordbruket.
Kommissionens svar 53
Rekommendation 3 a)
Kommissionen godtar rekommendationen.
Genom den gemensamma övervaknings- och 
utvärderingsramen för 2014–2020 kommer genom -
förandet av åtgärderna att övervakas. Utvärderingar 
kommer också att göras av framstegen mot att nå 
de relevanta landsbygdsutvecklingsmålen.
Rekommendation 3 b)
Denna rekommendation riktar sig till 
medlemsstaterna.
78
Kommissionen utför kontroller av överensstäm -
melse i medlemsstaterna för att kontrollera att 
utgifterna uppfyller gällande regler. Eftersom 
kontrollerna också har avslöjat brister när det gäller 
kostnadernas rimlighet har omfattande finansiella 
korrigeringar redan gjorts, och ett antal kontroller 
av överensstämmelse pågår för tillfället och bör 
leda till ytterligare finansiella korrigeringar.
79
Det är tillräckligt att man följer en av metoderna 
för att välja ut investeringsbud (dvs. jämförelse av 
anbud, bedömning i utvärderingskommittén eller 
jämförelse av referenskostnader med kostnader för 
liknande projekt) för att garantera att motiverade 
anbud med rimliga kostnader väljs ut. Om fler krav 
tillkommer kan det leda till en onödigt stor admini -
strativ börda.
80
Trots att de icke-produktiva investeringarna ska 
vara fria från produktiva inslag är det svårt att göra 
en investering utan något som helst inslag av ”pro -
duktivitet”. Med andra ord är det svårt att åstad -
komma en fullständigt icke-produktiv investering.
Sådana investeringar ska ändå vara icke-produk -
tiva till största delen, och deras ”produktiva” eller 
lönsamma inslag ska därför vara tillräckligt begrän -
sade. Den administrativa bördan och svårigheterna 
med att urskilja de ekonomiska fördelarna i de stöd -
berättigade utgifterna ska inte heller underskattas.Rekommendation 2 b)
Kommissionen godtar rekommendationen.
Urvalskriterierna fastställs av medlemsstaterna 
i samråd med övervakningskommittén, i vilken 
kommissionen deltar som rådgivare.
Kommissionen har tagit fram vägledning om 
stödberättigande och urvalskriterier för att hjälpa 
medlemsstaterna och regionerna med programpla -
neringen och genomförandet av landsbygdspro -
grammen 2014–2020.
Kommissionen kommer att fortsätta sina kontroller 
av överensstämmelse i medlemsstaterna, i enlighet 
med sin egen revisionsplanering, för att kontrollera 
att de utgifter som ersätts följer reglerna, inbe -
gripet reglerna om lämpliga urvals- och bedöm -
ningsförfaranden för projekt. Vilka åtgärder och 
utbetalande organ som ska kontrolleras fastställs 
genom en riskanalys, där den viktigaste aspekten är 
utgiftsnivån.
76
Genom den gemensamma övervaknings- och 
utvärderingsramen tillhandahålls information om 
vart stödet går. En mer ingående utvärdering av alla 
åtgärders effektivitet när det gäller att nå program -
målen kommer att göras i samband med efter -
handsbedömningen. Fördelarna med övervakning 
och utvärdering måste emellertid vägas mot risken 
för en alltför stor administrativ börda och de kost -
nader denna för med sig. Det kan vara betungande 
att samla in information om särskilda resultatindika -
torer för icke-produktiva investeringar.
77
En mer ingående utvärdering av alla åtgär -
ders effektivitet när det gäller att nå pro -
grammålen kommer att göras i samband med 
efterhandsbedömningen.
Kommissionens svar 54
81
Kommissionen har under programperioden 2014–
2020 stärkt bestämmelserna och vägledningen för 
kostnadernas rimlighet, vilket bör åtgärda en del av 
de brister som konstaterats av revisionsrätten.
Arbetsprogrammet för revisioner fastställs på 
grundval av en riskanalys, där den viktigaste 
aspekten är utgiftsnivån. Eftersom icke-produktiva 
investeringar tilldelas relativt små medel priorite -
ras i stället åtgärder med större budget, där brister 
i förvaltnings- och kontrollsystemen kan få större 
konsekvenser för EU:s budget.
Rekommendation 5 a)
Denna rekommendation riktar sig till 
medlemsstaterna.
Rekommendation 5 b)
Kommissionen godtar delvis denna 
rekommendation.
Kommissionen tar hänsyn till revisionsrättens resul -
tat när den utarbetar sin revisionsplan.
Den fleråriga revisionsplanen fastställs emellertid 
på grundval av en riskanalys, där utgiftsnivån är 
en viktig aspekt. Eftersom icke-produktiva investe -
ringar tilldelas relativt små medel prioriteras i stället 
åtgärder med större budget, där brister i förvalt -
nings- och kontrollsystemen kan få större konse -
kvenser för EU:s budget.Medlemsstaterna kan också använda sig av förenk -
lade kostnadsalternativ för beräkning och utbetal -
ning av bidrag. I detta fall måste en rättvis, skälig 
och verifierbar beräkning göras i förväg.
Rekommendation 4 a)
Denna rekommendation riktar sig till 
medlemsstaterna.
Rekommendation 4 b)
Kommissionen godtar rekommendationen.
Rekommendation 4 c)
Denna rekommendation riktar sig till 
medlemsstaterna.
Rekommendation 4 d)
Kommissionen godtar denna rekommendation och 
håller redan på att genomföra den.
Vid valet av landsbygdsprogram för programperio -
den 2014–2020 undersökte kommissionen möjlig -
heten att kontrollera och verifiera åtgärderna. Om 
en sådan förklaring saknades eller inte var tillräck -
ligt detaljerad ombads medlemsstaterna att inge 
ytterligare upplysningar.
Rekommendation 4 e)
Kommissionen godtar rekommendationen.
Kommissionen kommer att fortsätta med sina 
kontroller av överensstämmelse i medlemsstaterna, 
i enlighet med sin egen fleråriga revisionsplan, för 
att kontrollera att de utgifter som ersätts efterlever 
reglerna, inbegripet för kostnadernas rimlighet. 
Vilka åtgärder och utbetalande organ som ska kon -
trolleras fastställs genom en riskanalys.
HUR HITTAR MAN EU:S PUBLIKATIONER?
Gratispublikationer
 Ett enskilt exemplar  
genom EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
 Flera exemplar/aﬃscher/kartor  
hos Europeiska unionens representationer (http://ec.europa.eu/represent_sv.htm),  
hos delegationer i länder utanför EU (http://eeas.europa.eu/delegations/index_sv.htm),  
genom att kontakta nätverket Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_sv.htm)  
eller ringa 00 800 6 7 8 9 10 11 (gratis inom hela EU) (*).
(*) Varken informationen eller samtalen kostar i regel något (men vissa operatörer, telefonkiosker och hotell kan ta betalt för samtalen). 
Avgiftsbelagda publikationer
 Genom EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
EUROPEISKA
REVISIONSRÄTTEN
Icke-produktiva investeringar är investeringar som inte 
genererar någon betydande avkastning, inkomst eller 
intäkt, eller på ett väsentligt sätt ökar värdet på 
stödmottagarens företag, men som har en positiv 
inverkan på miljön. Offentligt stöd för icke-produktiva 
investeringar tillhandahålls av Europeiska 
jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och genom 
nationell medfinansiering. Detta offentliga stöd uppgår 
ofta till 100 % av de totala investeringskostnaderna. 
Revisionsrätten drar slutsatsen att stödet för 
icke-produktiva investeringar har bidragit till uppnåendet 
av mål kopplade till hållbart utnyttjande av jordbruksmark 
men på ett sätt som inte var kostnadseffektivt. Det 
berodde på att kostnaderna i 75 % av de besökta 
projekten var orimligt höga. Trots att många av dessa 
projekt hade uppenbara kännetecken på lönsamhet 
finansierades de dessutom helt och hållet med offentliga 
medel. Revisionsrätten lämnar fem rekommendationer 
som syftar till att förbättra kostnadseffektiviteten i de 
icke-produktiva investeringar som ska finansieras under 
programperioden 2014–2020.