MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET om skattetransparens för att bekämpa skatteflykt och skatteundandragande /* COM/2015/0136 final */





INLEDNING Bekämpandet av skatteflykt är av avgörande betydelse för att säkerställa större rättvisa och ekonomisk effektivitet på den inre marknaden, i linje med kommissionens viktigaste politiska prioriteringar[1] . Insatser mot aggressiv bolagsskatteplanering är nära kopplad till denna agenda. Till skillnad från skatteflykt, som är olagligt, faller skatteplanering normalt inom lagens råmärken. Många former av skatteplanering strider mot lagens anda, och töjer tolkningen av vad som är ”lagligt” för att så långt möjligt minimera ett företags totala skattebelastning. Med hjälp av aggressiv skatteplanering utnyttjar vissa företag kryphål i skattesystemen och bristande överensstämmelse mellan nationella bestämmelser för att undvika att betala sin skäliga del av skattebördan. Många länders skattesystem tillåter dessutom företag att på konstlad väg föra över vinster till deras jurisdiktioner, vilket medverkar till att uppmuntra denna aggressiva skatteplanering. Denna verksamhet undergräver en rättvis fördelning av skattebördan mellan skattebetalare, rättvis konkurrens mellan företag och likvärdiga villkor mellan medlemsstater i fråga om uppbörd av skatt på vinst som rätteligen bör tillfalla dem. Skattepolitiken fastställs huvudsakligen på nationell nivå. För att säkerställa en rättvisare beskattning och upprätthålla principen om att beskattningen bör avspegla var den ekonomiska aktiviteten äger rum, intensifierar nu kommissionen ansträngningarna att hjälpa medlemsstaterna att bekämpa skatteflykt och skatteundandragande på den inre marknaden. Förutom medlemsstaternas nödvändiga ansträngningar för att förenkla och rationalisera skattesystemen utgör skattetransparens en avgörande faktor för att nå dessa mål. Aggressiv skatteplanering, skadliga skattesystem och skattefusk är alla beroende av en komplex miljö med bristande samarbete för att frodas. Att bekämpa skatteflykt eller skatteundandragande kräver därför ökad öppenhet mellan skattemyndigheter samt ett förstärkt samarbete mellan regeringar. Det är också viktigt att sätta ökad press på företagen att skapa skatteregler som är öppna och rättvisa. EU har ständigt gått i bräschen för god förvaltning på skatteområdet, och har sedan många år tillbaka befrämjat principer inom detta område som nu vinner gehör över hela världen. Styrkan i den senaste tidens kamp mot skatteflykt och aggressiv skatteplanering är utan motstycke och har till stor del underblåst av allmänhetens krav på rättvis beskattning i svåra tider. Denna nya framstöt för att se till att alla gör rätt för sig ger betydande resultat såväl på EU-nivå som på internationell nivå. EU har aktivt bidragit till arbetet inom OECD/G20 för att se över normerna för skattetransparens och ta itu med otillbörliga skatteupplägg över hela världen. BEPS[2] -projektet (OECD:s projekt mot urholkning av skattebasen och överföring av bolagsvinster), som kommer att slutföras under 2015, bör leda till en grundläggande reformering av den globala skattemiljön, och göra den mycket mer ogynnsam för skattesmitare och tillämpare av aggressiv skatteplanering i framtiden. Trots dessa framsteg krävs dock ytterligare åtgärder för att göra det möjligt för medlemsstaterna att skydda sina skattebaser och för att företag ska kunna konkurrera på lika villkor på den inre marknaden och samtidigt säkerställa att grundläggande rättigheter, inbegripet rätten till skydd för personuppgifter iakttas. Med detta i åtanke presenteras i detta meddelande ett paket om skattetransparens, med inriktning på de frågor som det är mest angeläget att lösa inom detta område. Detta är det första steget i kommissionens ambitiösa agenda för 2015 för att bekämpa skatteflykt och aggressiv skatteplanering. Den kommer att kompletteras före sommaren med en detaljerad handlingsplan om företagsbeskattning, som kommer att redovisa kommissionens synpunkter på rättvis och effektiv företagsbeskattning i EU och föreslå ett antal vägar att nå detta mål, inklusive sätt att stärka diskussionerna i rådet och att åter föra upp förslaget om en gemensam konsoliderad bolagsskattebas på dagordningen. Den gemensamma konsoliderade bolagsskattebasen skulle kunna utgöra ett effektivt verktyg mot undandragande av bolagsskatt i EU och samtidigt minska kostnaderna och de administrativa bördorna för företag på den inre marknaden. För en ökad skattetransparens: Mycket har gjorts , mycket mer återstår att göra Betydande framsteg har gjorts i riktning mot större öppenhet och samarbete mellan skatteförvaltningarna i EU under senare år. Sedan 1997 är medlemsstaterna på politisk nivå fast beslutna att iaktta principer för rättvis skattekonkurrens enligt uppförandekoden för företagsbeskattning. De arbetar tillsammans i uppförandekodgruppen för att detaljgranska skattesystemen och försöka värna principerna om god förvaltning på skatteområdet på den inre marknaden. Denna kod, som har fått politiskt stöd av medlemsstaterna, är inte rättsligt bindande, men den har ändå varit framgångsrik när det gäller att undanröja en rad exempel på skadlig skattepraxis under åren. Kommissionen lade 2012 fram en handlingsplan med över 30 åtgärder för att bekämpa skattebedrägeri och skatteflykt. Många av dessa inriktades särskilt på att förbättra skattetransparens och informationsutbyte. Viktiga framsteg har gjorts för att vinna genomslag för dessa åtgärder, och en rad viktiga initiativ har redan slutförts. Översynen av direktivet om administrativt samarbete, som antogs av rådet i december 2014[3], var ett väsentligt resultat. Det säkerställer att EU har en solid rättslig ram för ett automatiskt informationsutbyte och innebär det definitiva slutet för banksekretessen i skatteärenden inom hela EU. Enligt direktivet är medlemsstaterna skyldiga att automatiskt utbyta ett brett spektrum av finansiell information med varandra i linje med OECD/G20:s nya globala standard för automatiskt utbyte av information mellan olika jurisdiktioner. Antagandet av förhandlingsmandat för ett mer kraftfullt skatteavtal med Schweiz, Andorra, Monaco, San Marino och Liechtenstein utgjorde också en viktig landvinning i EU:s dagordning för skattetransparens. Kommissionen håller för närvarande på att slutföra förhandlingarna med de fem grannländerna, och har för avsikt att lägga fram ett förslag som ska kunna undertecknas av dem senast till sommaren 2015. Avtalen kommer att bli betydligt mer ambitiösa än vad som tidigare förutsatts, eftersom de kommer att anpassas till den nya globala standarden och kommer att garantera bredast möjliga räckvidd för automatiskt informationsutbyte mellan parterna. Bland de övriga resultat som uppnåtts med anknytning till 2012 års handlingsplan är antagandet av det reviderade moder- och dotterbolagsdirektivet för att förhindra vissa oriktiga skatteupplägg bland företag, skapandet av en plattform för god förvaltning på skatteområdet och lanseringen av forumet för dialog mellan företag och myndigheter i mervärdesskattefrågor. Vissa praktiska insatser har också gjorts för att underlätta skattetransparens, som exempelvis standardformulär för utbyte av information och datoriserade rapportformer för automatiskt informationsutbyte när det gäller andra inkomster än inkomst från kapital. När det gäller att spåra penningflöden sammarbetar nu skatte- och tullmyndigheter för att bättre utnyttja information om kontantflöden. Det fjärde direktivet om bekämpning av penningtvätt, som medlagstiftarna just samtyckt till, bidrar också till målet om ökad insyn i kapitalflöden. Införandet av centrala register för information om verkligt ägande, som finansiella utredningsenheter över hela Europa har fått tillgång till, kommer indirekt att gynna kampen mot skatteflykt även om det specifikt avsåg att bättre bekämpa penningtvätt och finansiering av terrorism. Arbetet fortsätter på handlingsplanens övriga initiativ för att ytterligare öka transparensen på skatteområdet. Exempelvis utreds för närvarande om det skulle vara möjligt att skapa ett europeiskt skatteregistreringsnummer (TIN), eftersom det i hög grad skulle underlätta skatteförvaltningars arbete med att identifiera skattebetalare i samband med automatiskt informationsutbyte. Dessutom håller kommissionen på att undersöka möjligheten att utöka Eurofisc, ett verktyg för snabbt utbyte av information om momsbedrägerier, till att även omfatta direkt beskattning. Detta skulle hjälpa medlemsstaterna att upptäcka och snabbt informera varandra om återkommande bedrägeriupplägg och trender i fråga om aggressiv skatteplanering. Kommissionen kommer också att rapportera om medlemsstaternas framsteg när det gäller att genomföra 2012 års rekommendation om skatteparadis, som fastställer miniminormer för god förvaltning i skattefrågor som EU:s internationella partner bör följa. På grundval av denna rapport, kommer kommissionen att överväga om ytterligare åtgärder kan behöva vidtas för att säkerställa att EU för en enhetlig och konsekvent politik för skattetransparens gentemot tredjeländer. För en större skattemässig öppenhet inom och utanför EU Trots de framsteg som gjorts krävs fortfarande ytterligare åtgärder på EU-nivå med tanke på omfattningen av aggressiv skatteplanering[4], de kvarstående bristerna i fråga om öppenhet och samarbete, skattesystemens komplexitet och hur förfinad den aggressiva skatteplaneringen är. Nationella förvaltningar saknar ofta den nödvändiga informationen om effekterna på deras egna skattesystem av andra länders skattesystem och skattepraxis. Kommissionens preliminära undersökningar, arbete som utförts av uppförandekodgruppen (företagsbeskattning) och den senaste tidens offentliga debatt ger faktiska bevis för behovet av att införa ökad transparens i medlemsstaternas bolagsskattesystem för att uppnå en rättvis skattekonkurrens. Särskilt förhandsbesked i skattefrågor bör vederörligen uppmärksammas i detta avseende. Förhandsbesked i skattefrågor utfärdas främst för att skapa rättslig förutsebarhet och är i princip inte problematiska. När de används för att erbjuda selektiva skattefördelar eller för att artificiellt flytta vinster till jurisdiktioner med låg eller ingen skatt, leder de till en snedvridning av konkurrensen och undergräver medlemsstaternas skattebaser. Kommissionen håller redan på att genomföra undersökningar av förekomsten av statligt stöd i samband med ett antal medlemsstaters förhandsbesked i skattefrågor och har uppmanat alla medlemsstater att lämna information om sin praxis på detta område, för att avgöra huruvida selektiva skatteförmåner ger upphov till snedvridning av konkurrensen på den inre marknaden[5]. Genom att stärka kraven på transparens inom sina egna gränser kommer EU även få ytterligare trovärdighet i sitt arbete för en ambitiös transparensagenda på det globala planet. 2015 är det år då OECD:s/G20:s BEPS-projekt bör vara slutfört, och EU bör förbli en aktiv aktör i detta internationella reformarbete. Med detta paket om skattetransparens föreskriver kommissionen därför ett antal åtgärder som kan vidtas på kort sikt för att öka skattetransparensen, i syfte att bekämpa skatteflykt och aggressiv bolagsskatteplanering i EU, säkerställa sambandet mellan beskattning och platsen där den verkliga ekonomiska aktiviteten äger rum, samt främja liknande standarder internationellt. Dessa åtgärder är följande: 1. Införande av strikt transparens för förhandsbesked i skattefrågor Förhandsbesked i skattefrågor som resulterar i minskade skatteintäkter i en medlemsstat kan locka företag att artificiellt flytta vinster till den jurisdiktionen. Detta riskerar inte bara att leda till allvarlig urholkning av skattebasen för andra medlemsstater, utan även ge ytterligare incitament till aggressiv skatteplanering och undandragande av bolagsskatt. För närvarande finns det föga informationsutbyte mellan nationella myndigheter om förhandsbesked i skattefrågor. Medlemsstater vars intäkter påverkas negativt av andra medlemsstaters förhandsbesked i skattefrågor kan inte vidta de nödvändiga motåtgärderna. I linje med de gemensamma ansträngningarna för att bekämpa undandragande av bolagsskatt, finns det ett akut behov av större transparens och ökat informationsutbyte om gränsöverskridande förhandsbesked i skattefrågor inklusive internprissättningsarrangemang. Därför lägger EU-kommissionen fram ett förslag om automatiskt utbyte av information om gränsöverskridande förhandsbesked i skattefrågor. Nationella skattemyndigheter blir skyldiga att regelbundet automatiskt utbyta grundläggande information om sina gränsöverskridande förhandsbesked i skattefrågor med samtliga övriga medlemsstater. I förekommande fall kan medlemsstaterna som får denna information därefter begära ytterligare uppgifter. Kommissionen föreslår att dessa nya krav integreras i den befintliga lagstiftningsramen för informationsutbyte genom ändringar av direktivet om administrativt samarbete. Detta kommer att möjliggöra att automatiskt informationsutbyte om förhandsbesked i skattefrågor kan genomföras snabbt enligt de förfaranden och processer för detta som redan är på plats. 2. En anpassning av lagstiftningen om automatiskt utbyte av information Avtalet om det reviderade direktivet om skatt på sparande från mars 2014 var ett viktigt genombrott. Det utvidgade tillämpningsområdet för den information som medlemsstaterna automatiskt ska utbyta om inkomster från sparande. Ambitionerna med EU:s direktiv om skatt på sparande överflyglades snabbt av ambitionerna med det reviderade direktivet om administrativt samarbete från december 2014. Med detta direktiv har alla medlemsstater åtagit sig att automatiskt utbyta information inom hela spektrumet av finansiell information för beskattningsändamål, i linje med OECD:s nya internationella standard. Bestämmelser i sak och om förfaranden som tidigare ingick i EU:s direktiv om skatt på sparande omfattas nu av det mycket större tillämpningsområdet för direktivet om administrativt samarbete. För att undvika dubbelarbete och överlappande EU-lagstiftning på detta område föreslår kommissionen att som en del av detta paket om skattetransparens upphäva direktivet om skatt på sparande. Detta kommer att säkerställa en enklare och enhetligare rättslig ram för företag och skatteförvaltningar. 3. Bedömningen av eventuella ytterligare initiativ för att främja transparens Kommissionen kommer att bedöma huruvida krav på ytterligare offentliggörande av vissa bolagsskatteuppgifter bör införas, på ett sätt som går utöver administrativt samarbete och ger allmänheten tillgång till en begränsad uppsättning skatteinformation om multinationella företag. Sådana transparenskrav finns för närvarande för banker (enligt det fjärde kapitalkravsdirektivet), med fokus på betalningar till stater för stora utvinnings- och avverkningsindustrier (enligt redovisningsdirektivet) i form av rapportering land per land (landsspecifik rapportering). En utvidgad skyldighet för multinationella företag inom alla sektorer att offentliggöra viss skatteinformation skulle ställa företag under mer ingående offentlig granskning och skapa större medvetenhet om deras praxis på skatteområdet. Det skulle också skapa likvärdiga konkurrensvillkor mellan företag i EU i fråga om transparenskrav och undvika rättsliga komplikationer när det gäller definitionen av sektorer. Målen för och omfattningen av ett sådant initiativ skulle dock behöva avvägas ytterst noggrant. Det krävs en ingående analys för att fastställa fördelarna, kostnaderna och de nödvändiga garantierna i form av exempelvis skydd av personuppgifter, skydd av affärshemligheter osv., samt för att titta på de troliga konsekvenserna inklusive den internationella konkurrensdimensionen, även med beaktande av det arbete som utförts i samband med den redan gällande sektorslagstiftningen. Konsekvensbedömningsarbetet kommer därför att inledas för att samla in och analysera det nödvändiga faktaunderlaget avseende möjliga handlingsalternativ. Frågan om krav på öppenhet om aggressiva skatteplaneringsarrangemang, som är en del av OECD:s arbete inom Beps-projektet (urholkning av skattebasen och överföring av vinster), måste också övervägas, med hänsyn tagen till exempelvis kostnaderna och fördelarna med att införliva sådana regler i EU-lagstiftningen. 4. Översyn av uppförandekoden för företagsbeskattning Uppförandekoden för företagsbeskattning har varit ett viktigt verktyg för att motarbeta skadliga skatteordningar. Trots dess frivilliga och mellanstatliga karaktär har koden i det förflutna varit effektiv när det gäller att undanröja viss specifik skadlig skattepraxis i medlemsstaterna. Den senaste tidens exempel har emellertid belyst begränsningar i kodens tillämpningsområde och brister i uppförandekodgruppens mandat. I exempelvis debatten om huruvida tre medlemsstaters patentboxar var skadliga var gruppen inledningsvis oförmögen att fatta ett beslut, eftersom kodens kriterier var otillräckliga för att utvärdera denna moderna form av skatteincitament. Det krävs mer beslutsamma åtgärder av gruppen för att hantera komplexa nya utmaningar för rättvis beskattning och för att trygga skattetransparens, liksom en mer strikt övervakning för att säkerställa att medlemsstaterna fullgör sina åtaganden. Därför håller kommissionen på att överväga hur uppförandekoden kan förbättras och gruppen göras mer effektiv. Dessa diskussioner kommer att redovisas för medlemsstaterna och kommer att ge bidrag till handlingsplanen om företagsbeskattning, som ska antas före sommaren. 5. Arbeta för en bättre kvantifiering av skattegapet Skattegapet är skillnaden mellan den skatt som ska betalas och de skattebelopp som de nationella myndigheter faktiskt får in. Skatteflykt och skatteundandragande är inte de enda faktorer som bidrar till skattegapet, utan även andra faktorer som exempelvis administrativa fel och konkurser spelar en roll. Likväl utgör statistik över skattegapet en viktig indikator på omfattningen av avsiktliga överträdelser av skattebestämmelser. Det finns omfattande belägg för att skatteflykt och skatteundandragande utgör bestående fenomen i EU och de uppskattas allmänt kosta offentliga budgetar miljarder euro varje år. Dessa aktiviteters fördolda karaktär, i förening med att det i flera medlemsstater saknas uppskattningar, innebär att exakta siffror inte finns att tillgå. Tillförlitlig statistik om omfattningen och effekterna av skatteundandragande och skatteflykt skulle möjliggöra bättre riktade politiska åtgärder och erbjuda en måttstock för att mäta hur framgångsrika de är. Därför kommer kommissionen, inklusive Eurostat, att i samarbete med medlemsstaterna undersöka hur mer jämförbara och tillförlitliga uppgifter om omfattningen och de ekonomiska konsekvenserna av skatteundandragande och skatteflykt skulle kunna sammanställas. I detta syfte har en projektgrupp inom Fiscalis startats för att uppmuntra en ökad öppenhet mellan medlemsstater i fråga om uppgifter om deras nationella skattegap och metoderna för att beräkna det. 6. Främja större internationell skattetransparens EU har länge varit en förkämpe för normer för god förvaltning i skattefrågor över hela världen, och en stark anhängare av OECD/G20:s Beps-projekt för att bekämpa bolagsskatteflykt på det internationella planet. Beps-projektet (om urholkning av skattebasen och överföring av vinster) beräknas komma att slutföras under 2015. EU måste fortsätta att kraftfullt satsa på detta projekt och vara pådrivande för att skapa ett ambitiöst nytt internationell skatteramverk. Beps-projektet väntas lansera åtgärder för ett spontant informationsutbyte mellan skattemyndigheter i fråga om förmånliga förhandsbesked i skattefrågor. Sådana bestämmelser planeras bli mindre ambitiösa än de åtgärder som i dag föreslås för EU och, till skillnad från EU-reglerna, inte bli juridiskt bindande. EU kommer därför att fortsätta att arbeta för idén om ett globalt, automatiskt utbyte av information om förhandsbesked i skattefrågor. Kommissionen arbetar också tillsammans med OECD och andra internationella partner för att säkerställa att handlingsplanen för Beps-projektet beaktar kapacitetsbegränsningarna i utvecklingsländer och stödja dem i att stärka sina skattesystem och i att bekämpa olagliga finansiella flöden. En större finansiell transparens och rättvisa är ett nyckelområde för våra partnerländer för att de ska kunna nå sina utvecklingsmål och genomföra den globala utvecklingsagendan efter 2015. Kommissionen kommer därutöver, som en del av dess arbete avseende möjliga ytterligare öppenhetsinitiativ, titta på huruvida ökad öppenhet också skulle kunna förbättra medlemsstaternas förmåga att ta itu med skadlig skattepraxis och överföring av vinster utanför EU:s gränser, hur detta skulle kunna uppnås samt hur den påverkar EU-företagens internationella konkurrenskraft. SLUTSATS Med de initiativ som beskrivs i detta meddelande har kommissionen inlett arbetet på att fullfölja sitt åtagande att driva på en stark och ambitiös agenda mot skatteundandragande och skatteflykt. Europaparlamentet, rådet och många aktörer från det civila samhället efterlyste alla snabba och effektiva åtgärder för ökad skattetransparens, särskilt på området för bolagsbeskattning. Detta åtgärdspaket för skattetransparens utgör ett första steg för att uppfylla denna uppmaning. De åtgärder som läggs fram i detta paket kan ge ett väsentligt bidrag till att minska bolagsskatteflykt och aggressiv skatteplanering och att säkerställa en rättvisare skattekonkurrens mellan medlemsstaterna. De kan också stödja EU:s position i frontlinjen för den globala skattetransparensagendan. Kommissionen uppmanar rådet att anta dessa rättsliga förslag som en hög politisk prioritet. I ett andra steg kommer kommissionen att till sommaren lägga fram ytterligare åtgärder för att motverka skatteflykt och skadlig skattekonkurrens i en handlingsplan om bolagsbeskattning. [1] En ny start för EU: Politiska riktlinjer för den tillträdande Europeiska kommissionen (juli 2014) [2] Urholkning av skattebasen och överföring av bolagsvinster (”Base Erosion and Profit Shifting”) [3] Rådets direktiv 2014/107/EU om ändring av direktiv 2011/16/EU [4] Det finns många olika uppskattningar av och rapporter om den aggressiva skatteplaneringens omfattning generellt, och särskilt när det gäller vissa företag, som kommer från skatteförvaltningar, icke statliga organisationer, akademiker och pressen. Det finns inga entydiga siffror på omfattning av aggressiv bolagsskatteplanering, även om den allmänna uppfattningen är att den förefaller vara betydande. En av de högsta uppskattningarna ger ett belopp på 860 miljarder euro om året när det gäller skatteflykt och 150 miljarder om året för skatteundandragande. Länken till studien är http://europeanforfinancial reform.org/en/system/files/3842 en richard murphy eu tax gap en 120229.pdf [5] http://europa.eu/rapid/press-release_IP-14-2742_en.htm