Inom de närmaste 10 åren förväntas upp till 50 miljarder föremål, från bostäder till bilar och klockor bli uppkopplade världen över – de flesta av dem trådlöst. Nydanande lösningar baserade på internetkonnektivitet – inbegripet molntjänster, sakernas internet, högpresterande databehandling och analys av stordata kommer att transformera affärsprocesser och påverka sociala interaktioner. Nästa generations tv troligen kommer att vara en betydande drivkraft för efterfrågan på bandbredd från hushållen under de kommande åren. Nya digitala applikationer – såsom virtuell och förhöjd verklighet, alltmer uppkopplat och automatiserat framförande av fordon, distanskirurgi, artificiell intelligens, precisionsjordbruk – kommer att kräva en snabbhet, kvalitet och svarstid som endast kan uppnås genom bredbandsnät med mycket hög kapacitet.

Vidare har sektorn för elektronisk kommunikation förändrats avsevärt sedan den senaste översynen av EU:s regelverk på området för telekommunikationer. Konsumtionsmönster och konsumtionsbehov förändras snabbt. Taltelefonitjänster ersätts i allt högre grad av fast och mobil internetanslutning som levereras till olika slag av ansluten utrustning (smarttelefoner, pekplattor, datorer, tv) och erbjuder tillgång till ett allt större utbud av digitala tjänster som ställer allt högre krav på de nät över vilka de tillhandahålls. Och ännu mer kommer att behövas under kommande år, allteftersom tjänster och tillämpningar baserade på sakernas internet, molntjänster och virtuell och förhöjd verklighet utvecklas och växer.

Under det senaste årtiondet har EU:s politik för elektronisk kommunikation bidragit till att uppnå ökad konkurrens, lägre priser och större valmöjligheter för konsumenter och företag. Konsumenter och företag möts dock fortfarande av fragmenterade marknader på området för elektronisk kommunikation längs de nationella gränserna och det nuvarande regelverket har inte systematiskt främjat att alla marknadsaktörer bygger ut nät med mycket hög kapacitet.

Som en positiv bieffekt kan platser som bibliotek, järnvägsstationer samt arbets- och fortbildningsförmedlingar också främja kännedom om och efterfrågan på gigabit-anslutning till internet genom att erbjuda medborgarna en möjlighet att prova på och testa de mest avancerade digitala verktygen, bland annat genom att ge tillgång till internet via allmänt tillgängliga trådlösa anslutningar (wi-fi).

För att optimera investeringar i nya nät med mycket hög kapacitet är det viktigt att klargöra prioriteringarna. Fysiska platser eller mötesplatser online där människor träffas eller går in för att lära, arbeta och få tillgång till offentliga tjänster, och där en enda internetanslutning för flera användare främjar socioekonomisk utveckling. Dessa platser utgör grundstommen för tillväxt, innovation och sammanhållning i Europa. Utöver företag handlar det vanligtvis om skolor och bibliotek, forskningscentrum och olika offentliga tjänster. I en digital värld måste de ligga i framkant av gigabitkonnektiviteten, för att ge EU-medborgarna tillgång till de bästa tjänsterna och applikationerna.

Även om 2010 års konnektivitetsmål förblir giltiga fram till 2020 och har bidragit till stabila politiska förutsättningar för verksamheten under tio år, i enlighet med tidshorisonten för investeringar i infrastruktur och den tekniska utvecklingen och de framtida behov som identifierats ovan, behövs nu kompletterande, mer långsiktiga mål. De kommer att tjäna som mätbara och nåbara riktmärken för beslutsfattare inom den privata och den offentliga sektorn, genom att bygga vidare på och stärka befintliga investeringar fram till 2025 och därefter.

Nät med mycket hög kapacitet är också nödvändiga för att maximera tillväxtpotentialen hos vår europeiska digitala ekonomi. Omedelbar överföring och hög tillförlitlighet kommer att göra det möjligt för hundratals maskiner att interagera i realtid i industri-, yrkes- eller hemmiljöer. Ubikvitet kommer att skapa förutsättningar för förarlösa bilar. Kort svarstid och tillförlitlighet är centrala faktorer för att läkare ska kunna utföra operationer på distans och för att städer ska kunna anpassa energiförbrukning eller ställa in trafikljus i enlighet med de verkliga behoven. Höga upp- och nedladdningshastigheter kommer att göra det möjligt för företag hålla videokonferenser via högupplösnings-tv (HD) med många deltagare på olika platser eller att arbeta med gemensam programvara i molnet. Studenter kommer att kunna följa kurser som tillhandahålls av universitet i andra medlemsstater.

I en nyligen utförd studie uppskattas att en framgångsrik utbyggnad av 5G-nät skulle kunna ge omkring 113 miljarder euro per år i fördelar inom fyra sektorer (bilindustri, hälso- och sjukvård, transporter och försörjningstjänster), med fördelarna vitt spridda över företag, konsumenter och samhället i stort. Dessutom skulle utbyggnaden av 5G kunna bidra till skapandet av mer än två miljoner arbetstillfällen i EU.

Strategiskt mål för 2025: Alla tätortsområden och alla större marktransportvägar bör ha kontinuerlig 5G-täckning. Mellanliggande mål för 2020: 5G-konnektivitet bör finnas som en fullvärdig kommersiell tjänst i minst en större stad i varje medlemsstat – kommersiellt införande under 2018.

3.3.Bättre konnektivitet i landsbygdsområden

I de flesta landsbygdsområden och avlägsna områden kan internet spela en viktig roll för att motverka klyftor i fråga om tillgång till IT, liksom isolering och avfolkning, genom att minska kostnaderna för både varor och tjänster och delvis kompensera för de långa avstånden. Företag kan sänka sina kostnader genom videokonferenser, tillgång till on line-administration, e-handel och datalagring i moln. Landsbygdsutvecklingen och det moderna jordbruket förlitar sig i allt större utsträckning på on line-tillämpningar som stödjer turism, sensorstyrd övervakning av grödor och användning av drönare inom handel och jordbruk.

Alla europeiska hushåll, på landsbygden eller i städer, bör ha tillgång till en miniminivå av fast eller trådlös konnektivitet. För att anses vara tillfredsställande 2025 måste konnektiviteten få långt större kapacitet än för närvarande. Idag, när Europa bygger ut nästa generation fasta nät och 4G-mobilnät, släpar landsbygdsområdena efter i båda avseendena.

Att nå de kvarvarande 5 procenten av hushållen och företagen är fortfarande den största utmaningen, men en kostnadseffektiv uppgradering är möjlig på grundval av trådlösa och fasta lösningar. Utifrån den digitala agendan för Europas mål för 2020, bör 100 anslutningar med Mbit/s göras tillgängliga för alla hushåll senast 2025, med möjlighet till utbyggnad med ännu högre dataöverföringskapacitet. Detta mål bör ses mot bakgrund av en övergripande strävan efter tillgång till mobil datakonnektivitet över hela territoriet, på alla platser där människor lever, arbetar, reser och samlas.

Strategiskt mål för 2025: Alla europeiska hushåll, oavsett om det rör sig om hushåll på landsbygden eller i städer, kommer att ha tillgång till internet med en hastighet på minst 100 Mbit/s nedlänk, uppgraderingsbar till gigabithastighet.

4.Tillhandahålla gigabitinternetkonnektivitet för den digitala inre marknaden

För att uppnå den ovan beskrivna visionen och målen för 2025 beräknas det krävas en samlad investering på cirka 500 miljarder euro under de kommande tio åren, vilket motsvarar 155 miljarder euro utöver en ren fortsättning på den nuvarande trenden när det gäller nätinvesteringar och moderniseringsinsatser av konnektivitetsleverantörer. De politiska och rättsliga ramarna för investeringar behöver därför anpassas för att skapa villkor som gör att ytterligare investeringar kan ske på ett kostnadseffektivt sätt.

4.1.Ett regelverk som lämpar sig för konnektivitet

2002 års EU-regelverk på telekomområdet fokuserade på att skapa konkurrenskraftiga marknader, öppna upp flaskhalsar och möjliggöra tillgång till viktig infrastruktur. Detta har i hög grad underlättat marknadstillträde och säkrat ökad konkurrens, lägre priser och bättre kvalitet på tjänster till konsumenter och företag. Samtidigt som man fortsätter att skydda konkurrensen, slutanvändarnas val och en lämplig nivå av konsumentskydd, kommer reglerna för nästa årtionde att underlätta regleringsåtgärder när så är möjligt och göra mer för att skapa stabila och enhetliga villkor för investerare, operatörer och tjänsteleverantörer på den inre marknaden. Dessa regler kommer också att ge starkare incitament för en i första hand marknadsfinansierad utbyggnad av fasta och mobila nät med mycket hög kapacitet genom en rad olika aktörer, både väletablerade sådana och utmanare, och samtidigt underlätta spridningen genom fortsatt konkurrens och valfrihet. Denna utvidgade utmaning och de strategiska mål som fastställs i detta meddelande återspeglas därför i de regleringsmål som kommissionen föreslår i kodexen. För att återspegla de framtida behoven av internetkonnektivitet på den digitala inre marknaden, omfattar den föreslagna kodexen tillgång till och spridning av konnektivitet med mycket hög kapacitet som ett regleringsmål, vid sidan av de befintliga målen att främja konkurrens, bidra till den inre marknaden och tillvarata medborgarnas intressen.

Incitament för utbyggnad och spridning av nät med mycket hög kapacitet på konkurrensutsatta marknader