TÛT * EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 11.10.1995 
K()M(95) 447 slutlig 
MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN 
TILL RÅDET, EUROPAPARLAMENTET, 
EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN 
OCH REGIONKOMMITTÉN 
Den internationella utvecklingens effekter på gemenskapens 
textil- och konfektionssektor 

INNEHÅLL 
1. INLEDNING I 
II. FAKTORER SOM AR AVGÖRANDE FOR KONKURRENSKRAFT OCH 
YTTERLIGARE UTVECKLING AV EUs TEXTIL- OCH 
KONFEKTIONSSEKTOR 1 
1. Utvecklingen inom EUs textil- och konfektionssektor sedan 1984 1 
2. Faktor som är avgörande för konkurrenskraften 2 
III. RELEVANSEN AV URUGUAYRUNDANS RESULTAT 4 
1. Resultat av expertstudien 4 
2. Bedömning i nuläget och ett längre perspektiv 6 
3. Strategiska val för företagen 8 
IV. NUVARANDE POLITIK 9 
V. NÅGRA FRAMTIDA PRIORITERINGAR 10 
A. Extern politik 1 1 
1. Export till tredje land I 1 
2. Ytterligare WTO-integrering 12 
3. Bekämpning av bedrägerier och andra otillåtna handelsmetoder 12 
B. Intern konkurrenspolitik 13 
1. Industriellt samarbete och informationsteknik I 3 
2. Export utbildning M 
3. Särskilda aspekter pä produkter och regioner 14 
VI. SLUTSATSER 15 
A o-
I. INLEDNING 
Slutakten som ger uttryck åt resultaten av Uruguyrundan och Avtalet om upprättande a\ 
Världshandelsorganisationen (WTO) skrevs under i Marrakcsh i mitten av april 1994. 
Bara en vecka senare beslutade industriministrarna församlade i rådet , efter att ha studerat 
rapporten om europeiska textil- och konfektionsindustrins konkurrenskraft, som lämnades till 
rådet av kommissionen den 16 november 1993 , om ett omfattande program för den 
europeiska textil- och konfektionsindustrin. Detta program var avsett att aktivt uppmuntra 
anpassningen av industrin till nya internationella konkurrensförhållanden för att säkerställa 
dess framtid genom att förbättra dess konkurrenskraft. 
1 detta sammanhang var ett betydelsefullt mål i rådets program att göra en samlad bedömning 
av effekterna av Uruguayrundans resultat på industrin. Enligt kommissionens åsikt bör denna 
bedömning också ta hänsyn till alfa andra interna och externa faktorer som kommer att 
påverka EUs textil och konfektionssektor under tillämpningsperioden av resultaten från 
Uruguayrundan och den eventuella betydelsen för företagens strategier och medlemsstaternas 
och El Is industripolitik. 
Detta meddelande är avsett att förbereda rådets nödvändiga diskussion med hänsyn till de 
huvudsakliga resultaten av en expertstudie som initierats av kommissionen. Vid utarbetandet 
av studien bidrog en styrkommitté bestående av företrädare för europeisk textil- och 
konfektionsindustri, handel och fackliga organisationer samt företrädare för Europeiska textil-
och konfektionsobservatoriet (OETH) och de berörda kommissionsenheterna. 
II. FAKTORER SOM ÄR AVGÖRANDE FÖR KONKURRENSKRAFT OCH 
YTTERLIGARE UTVECKLING AV EUs TEXTIL- OCH KONFEKTIONSSEKTOR 
1. Utvecklingen av EUs textil- och konfektionssektor sedan 1984 
Under de senaste tio åren har utvecklingen inom EUs textil- och konfektionsindustri 
kännetecknats främst av en relativt låg årlig konsumtionstillväxt (textil + 2,2 %, 
konfektion - 0,3 %) och en ganska hög årlig importökning (textil + 5,4 %, konfektion + 
6,4 %). Tack vare ökad textilexport (+ 3,2 % per år) har textilproduktionen endast 
minskat marginellt (0,6 % per år) medan ökningen av kon fekt ionsexporten (+ 2 % per är) 
inte var tillräcklig för att förhindra en större minskning av textilproduktionen ( - 2,2 % per 
år). 
Sysselsättningen inom textil- och konfektionsindustrin har följaktligen minskat med 
omkring 850 0000 personer under de senaste tio åren, varav 600 000 under de senaste 
fem åren. Medan textilsektorns produktivitetsökning, som föranletts av 
konkurrensutvecklingen, varit huvudorsaken till den minskade sysselsättningen, så har i 
konfektionssektorn, förutom en produktivitetsökning, svag konsumtion och stor import 
spelat en viktig roll. 
'Rådet sammanträde nr 1750/industri, Luxemburg, 22.4.1994. 
'K()M(93)525 slulL 1K.11.1993. 
1 förutom Östtyskland. 
Utvecklingen har varit olika i olika EU-regioner (tabell 1 a-e). Medan produktionen i \ issa 
medlemsstater fortfarande hade ökat under de senaste tio åren (särskilt i Belgien och 
Portugal) har sysselsättningen minskat avsevärt nästan överallt inom EU (utom Portugal). 
EUs textil- och konfektionsindustri utgör dock fortfarande en betydande industrisektor 
med 2,3 miljoner anställda i mer än 120 000 företag. År 1994 var omsättningen 170 
miljarder ecu och investeringarna 5,6 miljarder ecu. Denna industri utgör 8 % av 
sysselsättningen och 5 % av mervärdet för EUs hela tillverkningssektor. En uttömmande 
analys av situationen inom EUs textil- och konfektionsindustri har framlagts för rådet i 
OE H I-rapporten frän april I9954. 
2. Fajk to re r so m är avgörande for konkurrenskraften 
De mest betydelsefulla faktorerna som påverkar konkurrenskraften och framlida 
utveckling av Ens textil- och konfeklionssektor har redan analyserats i kommissionens 
"Rapport om konkurrenskraften hos europeisk textil- och konfektionsindustri" 
(Meddelande 1993)5 
Av grundläggande betydelse är arbetskraftkostnader (tabell 2). Även om de ofantliga 
skillnaderna mellan arbetskraftkostnaderna i EU och i de texlilexporterande 
utvecklingsländerna kan minska på lång sikt, så är de förväntade förändringarna på kort 
sikt begränsade och skillnaderna i totalkostnader tenderar även att förstärkas genom 
ytterligare skillnader, t.ex. i energi- och miljökostnader. Problemet med grundläggande 
kostnadskillnader är särskilt relevant inom gemenskapsproduktion med en hög andel 
arbetskraftkostnader (huvudsakligen inom konfektionssektorn) eller med relativt höga 
energi- och miljökostnader (huvudsakligen inom textilsektorn). Kostnadsskillnader kan 
åtminstone delvis utjämnas genom ytterligare modernisering eller omorganisering av 
produktionsprocesser, genom utvecklingen av nya produkter, elegantare och mer 
högkvalitativa produkter, varumärken eller märkeseliketter, förbättrad logistik inom 
marknadsföring eller andra medel. 
Huvudsakligen har skillnaderna i arbctskraftkosluader men också det okande antalet 
länder med snabb utveckling av sin industri och export av textil och koufeklionsprodukfcr 
fått till följd en ständig ökning av lågprisimport till EU (tabell 3). 
En annan betydelsfull faktor som påverkar konkurrenskraften hos EUs starkt import- och 
exportinriktade textil- och konfektionssektor är den internationella monetära 
utvecklingen (tabell 4). Över 50 % av all EU-import inom denna sektor kommer frän 
länder som prissätter sin export i US-dollar. Dessutom noteras de llesta råmaterialen som 
importeras och beror av världsmarknadspriser i US-dollar. förändringar i 
växlingskurserna för europeisk valuta mot US-dollar har definitivt en inverkan pä 
konkurrenskraften hos EUs textil- och konfektionsindustri . 
'OETII: EUs textil- och konfektionsindustri 1993/94, Bryssel, april 1995. 
sKOM(93)525 slutlig, 18.11.1993. 
'i detta dokument skall de möjliga effekterna av valutaförändringar inom EU inte 
behandlas närmare. Kommissionen håller för närvarande på med en utvärdering av 
sådana förändringar, som uppföljning på Europeiska rådets möte i Cannes, 
Kapital- och arbetsproduktivitet är också nyckelfaktorer i internationell 
konkurrenskraft. Utvecklingen av kapitalinvestering for modernisering av 
produktiousanläggningar såväl som produktionskapaeilclsulnvlljande har en betydande 
inverkan pä produktionskostnaderna. Detta gäller också loi arbelskraltspioduktivitet som 
huvudsakligen beror pä kvalitet och flexibilitet hos tillgängliga mänskliga resurser. 
Arbetskraftproduktivitet mätt genom mervärdet per anställd har ökat stadigt inom EUs 
textil, och konfektionsindustri (1994 med 8 % inom textil och med 6 % inom konfektion) 
och har hjälpt till att stärka konkurrenskraften hos denna sektor. 
Det finns många andra faktorer som kommer att bestämma den ytterligare utvecklingen 
och den framtida konkurrenskraften hos EUs textil- och konfektionsindustri. De viktigaste 
faktorerna kan vara följande: 
Den tekniska utvecklingen har varit helt annorlunda tidigare beträffande textil- och 
konfektionsproduktion. Vid lextilframställning används högt utvecklad teknik och 
denna är därför en kapitalintcnsiv industri medan konfektionstillverkningen 
fort lärande är arbetskraft intensiv. De llesta experter ser ännu inte något tekniskt 
genombrott för konfeklionslillverkningen. l^U-induslrin har normalt en viss 
konkurrensfördel av det faktum att den är nära knuten till den starka europeiska 
textilmaskinindustrin. Detta är emellertid endast en tidsbegränsad fördel till dess 
lämplig ny teknik också används av tillverkare i tredje land. Nya fördelar kan 
förväntas av utvecklingen och genomförandet av informationsteknik (t.ex. snabbt svar, 
i rätt tid) om industrin skall bli framgångsrik i en snabb tillämpning. I motsats till 
andra sektorer utförs den övervägande delen av forskningsverksamheten utanför 
företagen. 
Utvecklingen av konsumtionen är en av de verkligt grundläggande faktorerna av 
betydelse. EUs industri har en konkurrensfördel av att producera i en region med hög 
konsumtion och i nära kontakt med utvecklingen av efterfrågan och mode. Men dessa 
fördelar för europeisk industri håller på att avta. Andra marknader, särskilt i Asien 
utvecklas snabbare och deras tillväxttakt är mycket högre. Om vissa tendenser håller i 
sig och EU-konsumenterna fortsätter att minska sin relativa prioritering av dyrare 
kvalitets- och modeprodukter som mest framställs av EUs industri, skulle detta vidare 
kunna ge upphov till nya problem. Å andra sidan gör modern informationsteknik det 
möjligt också för tillverkare i t.ex. Asien att närmare anpassa sin produktion (ill 
trenderna pä den europeiska marknaden. Transportkostnaderna har dessutom minskat 
under de senaste åren. 
Miljö- och energipolitiken har utvecklats helt olika i de olika länderna och geografiska 
regionerna och har ökat kostnadsskillnaderna inom tillverkningen av textilier och 
konfektion. Detta gäller för gemenskapssektorn som helhet gentemot tredje land, men 
också vissa medlemsstater gentemot andra. Det bör emellertid förväntas att 
ansträngningarna att samordna och harmonisera lagstiftningen inom EU och att närma 
politiken inom ramen för WTO kommer att förhindra en fördjupning av skillnaderna. 
Eiknande skillnader finns och samma konsekvenser följer när det gäller 
energianvändningen, särskilt inom textilindustrin. 
Befintliga distributionssiruklurer är en annan betydelsfull faktor i inhemsk men också 
internationell konkurrens. Ett ytterligare öppnande av marknaderna kommer att göra 
det nödvändigt att anpassa distributionssystemen i mänga länder till en globalisering 
av marknaderna. I detta sammanhang är den nuvarande situationen inte 
tillfredsställande för EU-industrin. Medan EUs distributionssystem., fastän de skiljer 
sig mellan medlemsstaterna, lätt ger tillträde till gemenskapsmarknaderna , möter 
distributionen av europeiska produkter i tredje land i de flesta fall betydande 
svårigheter. 
Förekomsten av alla dessa faktorer, som har en inverkan pä den framtida 
utvecklingen av textil- och konfektionsscktom, tyder pä att inverkan av 
Uruguay rundan visserligen är en viktig faktor, men förmodligen inte den mest 
betydelsfulla. 
III. RELEVANSEN AV URUCUAYRUNDANS RESULTAT 
1. Resultaten av expertstudien 
7 Expertstudien som initierades av kommissionen har koncentrerat sin analys pä den 
särskilda inverkan av Uruguayrundans resultat på EUs textil- och konfektionssektor. Den 
kunde emellertid inte klart avskilja eventuell påverkan av Uruguayrundan från effekterna 
av andra exogena och endogena faktorer. Den drar därför den allmänna slutsatsen att 
Uruguayrundans resultat endast kommer att ha en ganska begränsad inverkan på 
denna sektor och att en kombination av andra faktorer är mycket mer betydelsfull 
för dess ytterligare utveckling. Beträffande betydelsen av Uruguayrundans resultat på 
EUs import av alla textil- och konfektionsprodukter (utom råfibrer) framgår att omkring 
30 % av EU importen för 1993 (i värde) direkt omfattas av den gradvisa liberalisering 
som överenskommits av WTO-medlemmama. Den skulle vara 43 % om man inbegriper 
Kina som förr eller senare kommer att bli medlem i WTO. Om man begränsar sig till 
endast import inom begränsade kategorier med en utnyttjandekvot över 80 % anses i 
studien att Uruguayrundans liberalisering endast är relevant för 13 %, inbegripet Kina 
16,5 % av EUs textil- och konfektionsimport. 
Pä denna grundval bör den gradvisa liberaliseringen genom Uruguayrundan inom de 
närmaste tio åren i form av integrering av produkter i WTO-systemet vilket betyder 
avskaffande av kvantitativa restriktioner ä ena sidan, och i form av en årlig ökning av 
ytterligare återstående kvoter, å andra sidan, inte leda till trendfö ränd ringar inom 
sektorn, om inte EU får en långsam tillväxt i ekonomin tillsammans med en snabb 
integrering av produkter som är kvoterade och ett långsamt öppnande av marknader i 
tredje land. 
Vad gäller de betydelsefulla faktorer som är en följd av Uruguayrundan, särskilt det 
förbättrade tillträdet för EUs export till marknaderna i tredje land, men också nya 
bestämmelser om antidumpnings- och antisubventionsälgärder, handelsrelaterade 
immateriella rättigheter och slutligen nya bestämmelser för tvistlösningsorganet, visar det 
sig svårare eller till och med omöjligt att kvantifiera framtida perspektiv. 1 studien har 
man emellertid försökt att i kvantitativa termer ta hänsyn till åtminstone det 
betydelsefulla nya tillträdet till marknaderna i tredje land. 
7Mercer Management Consulting: :"Effekterna av Uruguayrundan på den europeiska 
textil- och konfektionssektorn", Paris 1995. 
4 
Bland de andra handelsrelaterade faktorer, som inte har direkt samband med 
Uruguayrundans resultat, men som på liknande sätt är avgörande för den fortsatta 
utveckligen av EUs textil- och konfektionsscktor, kan den största inverkan på EUs 
import förväntas av tullunionen med Turkiet. Men också den fullständiga 
liberaliseringen av handeln med länderna i Central- och Östeuropa och de närmare 
handelsförbindelserna med republikerna i före detta Sovjetunionen kommer att påverka 
handeln. I studien beräknas dessa tre faktorers betydelse omfatta ungefär 4 % av EUs 
kvoterade textil- och konfektionsimport (med mer än 80 % utnyttjande), vilket skall 
jämföras med 16,5 % av Uruguayrundans effekter, inbegripet Kina efter dess anslutning 
till WTO. 
Alla andra relevanta faktorer har beaktats i studien genom tillämpning av den 
makroekonomiska "DRI European Industry Model" som litar till en prognos med flera 
variabler såsom, handelsutbyte, inflation och räntesatser, löner, investeringar och 
disponibla intäkter. 
Pä grundval av dessa antaganden bestäms i slutlien den framtida utvecklingen inom ramen 
lör ett inikroekonoiniskl synsätt med utgångspunkt frän vissa utvalda representativa textil-
oeh konfektionsprodukter och produktionskedjor, och parallellt genom del 
makroekonomiska synsättet för att kunna uppnå ett resultat som ger en sammanhängande 
bild av den framtida utvecklingen av denna sektor. 
Scenario 1 (hög BNP-tillväxt, snabbt öppnande av marknader och långsam 
integrering) 
Till och med i det mest optimistiska scenariot kommer sektorn att ställas inför fortsatta 
sysselsättningsproblem. Inom textilindustrin förväntas detta bero på ytterligare 
produktivitetsökning (produktionen kommer att vara stabil tack vare kraftigt ökad 
export) och inom konfektionsindustrin på produktionsminskning främst till följd av 
kraftigt ökad import. I textilsektorn kommer konsumtionen att minska men kommer 
alt stöttas av kraftigt ökad import, medan konsumtionen och exporten av konfektion 
kommer att öka i liknande takt, men inte lika mycket som importen. 
Scenario 2 (lägre BNP-tillväxt, långsammare integrering och tillträde till marknader i 
tredje land) 
I delta troligen mer realistiska scenario förutses större produktions- och 
sysselsättningsproblem i den europeiska textil- och konlektionssektom. Import, 
export och även konsumtion kommer i vart fall att bli lägre än i scenario 1, sä alt 
produktionen kommer att minska i båda undersektorerna. Effekten på sysselsättningen 
kommer att bli mycket större för textilsektorn, men också större än i scenario 1 för 
konfektionssektorn. 
Scenario 3 (lägre BNP-tillväxt, snabb integrering och tillträde till marknader i tredje 
land) 
1 detta scenario förutses mindre allvarliga problem för industrin vad gäller nedgången i 
produktion och sysselsättning än scenario 2. Konsumtionen som antas vara nästan 
densamma som i scenario 2 kommer att förstärkas genom kraftigt ökad export särskilt 
av textilprodukter, medan importen endast kommer att öka marginellt för konfektion. 
Detta skulle innebära en mindre nedgång i textilproduktionen och också en liten 
minskning av sysselsättningen, särskilt i textilsektorn. De väsentliga skillnaderna 
mellan scenarierna 2 och 3 tycks vara tidpunkterna lör effekterna (tidigare ökning av 
import och export) och det uppenbara behovet av all säkerställa all EUs marknad 
kommer alt öppnas tidigare endast parallellt med ett förbättrat ytterligare tillträde till 
marknader i tredje land. 
Pä grundval av dessa resultat dras i studien följande slutsatser: 
Uruguayrundans inlegrcringsprocess, fastan den berör en betydande andel av EUs 
textil- och konfektionsimport, endast ökar effekterna av den mer betydelsefulla 
allmänna utvecklingen och pä grundval av förfarandena för genomförande av den 
kommer den inte att medföra något betydande genombrott. 
Uruguayrundans resultat i fråga om marknadstillträde kommer om de fullt genomförs 
att öppna möjligheten för EU-industrin att gradvis vinna pä att utländska marknader 
öppnas. 
Ekonomiska politiska beslut kommer i stort att bestämma tidpunkten för 
Uruguayrundans effekter under de närmste tio åren. 
Om de allmänna gällande trenderna fortsätter i framtiden kommer 
konfektionstillverkningen att ytterligare minska, medan textilproduktion kan öka eller 
minska beroende på fallet. 
Sysselsättningen kommer att fortsätta att minska med de flesta arbetstillfällena 
förlorade i textilindustrin. 
Effekten av de huvudsakliga ekonomiska faktorerna varierar efter produkt och region. 
Den europeiska industrin kan införa produktions- och exportstrategier för att förstärka 
och underlätta sin anpassning till marknadsutvecklingen. 
2. Bedömning i nuläget och ett längre perspektiv 
Allmänt bekräftas i studien kommissionens syn att Uruguayrundans resultat i fråga om 
den gradvisa integreringen av sektorn i WTO-systemet endast är en av många 
avgörande faktorer. I sig själv kommer den inte att leda till förändringar i sektorns 
allmänna trend, om en lämplig avveckling av gällande kvantitativa restriktioner 
säkerställs. Å andra sidan kan EUs- textil- och konfektionsindustri dra nytta av det 
förbättrade tillträdet till marknader i tredje land och troligen också av förstärkt 
konkurrens mellan tredje länder. Antagandet att ett snabbt öppnande av marknader i 
tredje land bör främja en snabb integrering av produkter och tvärtom är helt i linje med 
EUstcxtilpolitik. 
Huvudtrenderna i den totala utvecklingen av den europeiska textil- och 
konfektionsindustrin i framtiden, och detta har också varit studiens resultat, kommer 
troligen att mer eller mindre vara densamma som den varit de senaste tio åren 
Europeisk produktion och sysselsättning inom textil- och konfektionsseklorn kommer all 
minska medan importen, men också exporten, troligen kommer all öka. EU-konsumtionen 
förmodas öka pä läng sikt men inom snäva gränser. Vad gäller studiens prognos om en 
nedgång i textilkonsumtionen beroende på den gradvisa utlokaliseringen av EUs 
konfektionsindustri kan det finnas tvivel om varför textilkonsumtionen skulle minska mer 
än EUs konfektionsproduktion, med hänsyn till de ganska lovande perspektiven inom 
undersektorer som tekniska textilier och hemtextilier. 
Vid en jämförelse av textilsektorn och konfektionssektorn tycks de totala perspektiven 
för EUs textilsektor innebära stabil produktion, relativt lägre importtillväxt och 
relativt ökad exporttillväxt, medan för konfektionssektorn förutses en relativt högre 
konsumtionsökning men också lägre syssclsättningsminskning. En mycket positiv 
utveckling har förutsetts för EUs textilexport i händelse av snabbt nytt tillträde till 
marknaderna i tredje land. Detta tycks inte i samma utsträckning vara sant för europeisk 
konfektion, beroende på dess totalt lägre internationella konkurrenskraft. Ny utveckling 
och förändringar av konsumenternas smak och efterfrågan pä de internationella 
marknaderna kan dock inte uteslutas. 
Den förväntade fortsatta förlusten av sysselsättningstillfallen i denna sektor ger 
också i framtiden upphov till särskilda bekymmer. Studiens prognos för de 
nästkommande 13 åren varierar mellan 365 000 och 520 000 anställda för textilsektorn 
och mellan 235 000 och 340 000 för konfektionssektorn, vilket uppgår till nästan samma 
absoluta siffror som de senaste 10 åren. Resultatet av studien kan ifrågasättas på grund av 
det faktum att efter sektorns anpassningsprocess under de två eller tre senaste decennierna 
bör dess konkurrenskraft och motståndskraft förbättras jämfört med tidigare. Den 
förutsedda tendensen skulle också delvis kunna motverkas genom ny industriell dynamik 
angående resurser, marknadsföring, mänskliga resurser och produkter samt genom 
förväntat nytt tillträde till marknaderna i tredje länder. Vissa dominerande 
leverantörsländer från tidigare ställs dessutom i ökad utsträckning inför liknande problem 
angående sin egen konkurrenskraft, som kommer att minskas. 
Med hänsyn till detta problems storlek har kommissionen inom ramen för den sociala 
dialogen utfört en studie genom IEM om "Sysselsättningsutvecklingen och 
kvalifikationsbehoven inom europeiska konfektionsindustrin" som har gjort flera 
detaljerade beräkningar av framtida förluster av sysselsättningstillfällen i undersektorerna, 
medlemsstaterna och socio-professionella kategorier och också innehåller utvecklingen av 
tidigare och framtida kvalifikationsbehov i denna industri. Ett symposium har utlysts för 
att diskutera resultaten i Bryssel i oktober 1995. 
De allmänna slutsatserna i andra specialiserade studier som grundas på olika antaganden 
tycks bekräfta bedömningen ovan av den totala framtida utvecklingen av sektorn. De delar 
förväntan pä en mycket starkare nedgång i konfektionsproduktionen jämfört med 
texlilproduklionen som däremot till och med kan öka. De förväntar sig en fortsatt förlust 
av sysselsättningstillfällen i båda undersektorerna, i några fall med en mer pessimistisk 
prognos. 
Medan kommissionens studie förutser produktionsutveckling fram till år 2008 med de 
tre scenarierna från + 16 till - 12 % för textilsektorn och från - 10 till - 23 % för 
konfektionsseklorn, så förutser t.ex. en studie av Världsbanken fram till år 2005 + 3 % 
(textil) och - 60% (konfektion) för EUs textil- och konfektionstillverkning. I en 
multircgional och multisektoriell studie från GATT/WTO bestäms Uruguayrundans effekt 
på tillverkningen inom EU till - 1 % (textil) och - 23 % (konfektion). 1 en annan studie 
som initierats av OETH i ett annat sammanhang, förutses att EU-produktionen fram till år 
2005 kommer att minska med - 14 % (textil) och - 17 % (konfektion). I en tysk studie 
som endast omfattar den tyska textil- och konfektionssektorn, beräknas tillverkningen 
fram till är 2010 minska mellan - 1 till - 12 % (textil) och med - 46 till - 49 % 
(konfektion) beroende på olika scenarier. 
När det gäller den förväntade utvecklingen av sysselsättningen förutses i studien som 
initierats av kommissionen en minskning från - 21 % till - 41 % (textil) och från - 21 till -
33 % (konfektion) fram till år 2008. Jämförbara resultat i de andra studier som anges ovan 
finns bara i OETH-sludien, där man fram till år 2005 räknar med en minskning av 
sysselsättningen inom EU med - 30 % (textil) och - 33 % (konfektion), medan man i den 
tyska studien förutser en minskning av sysselsättningen i Tyskland med omkring 50 % 
(textil) och omkring 60 % (konfektion). IFM-studien som utförts inom ramen för den 
sociala dialogen förutser en förlust av sysselsättningstillfällen pä 34 % från år 1992 till är 
2002. 
Slutsatsen är att textil- och konfektionssektorn kommer alt ställas inför en gradvis 
utveckling av världsomfattande nya produktionsstrukturer och också nya strukturer 
pä världsmarknaden. Om EUs textil- och konfektionsscktor önskar behålla sin 
nuvarande ställning måste omfattande nya strategier utvecklas. Dessa nya strategier 
måste tillämpas i stor skala inom hela gemenskapens textil- och konfektionssektor för att 
verkligen bli anpassad sig till den nya situationen och för att effektivt stärka europeiska 
företags konkurrenskraft på världsmarknaden. 
3. Strategiska val för företagen 
EUs marknadsekonomiska system förutsätter att det är företagarna inom textil- och 
konfektionssektorn liksom inom andra tillverkningssektorer som har huvudansvaret och 
de bästa förutsättningarna för att utveckla ändamålsenliga ekonomiska strategier som 
passar de egna företagens situation. 
Den europeiska textil- och konfektionsindustrins konkurrenskraft och betydelse lör 
Europas ekonomi och över hela världen, visar att delta synsätt tidigare framgångsrikt har 
tillämpats. Denna förelagsdynamik måste vid denna avgörande lidpunkt utvecklas 
ytterligare och i mänga fall aktiveras för att bemästra framlida utmaningar med nya eller 
förändrade strategier. 
Erfarenheten visar att till och med i svåra ekonomiska situationer har vissa textil-
och konfektionsföretag alltid varit framgångsrika. Dessa goda exempel och använda 
strategier bör motivera andra till efterföljd. Den fortsatta tekniska utvecklingen, 
möjligheterna att dra nytta av samverkan och samarbete med grannländer för att tillverka 
produkter av europeisk typ och de ökade ansträngningarna att utveckla nya idéer, 
produkter och marknader bör ge också den europeiska textil- och konfektionsindustrin ett 
långsiktigt perspektiv. Utvidgningen av datanät, spridning av information och 
kommunikationsteknik och upprättandet av internationella produktionsnätverk bör 
accelerera. Den ytterligare utvecklingen av formgivnings- och marknadsföringscentrer, 
intensifieringen av serviceinslaget, närmare samarbete mellan företagen inom textil- och 
konfektionsindustrin och med distributions- och detaljhandelsföretag kommer att ge nya 
möjligheter. Användandet av strategier som gynnar de anställdas personliga utveckling lör 
alt förbättra deras kunnande kominer också att stödja sektorns konkurrenskraft. 
Tidigare har företagen alltför ofta för att försvara sin konkurrenskraft främst förbättrat sin 
möjlighet att sätta låga priser genom att modernisera sin tillverkning. Genom att följa 
mänga europeiska tillverkares framgångsrika exempel bör företagens allmänna 
inriktning omfatta mer marknadsorienterade tillvägagångssätt, särskild genom att 
hitta och utveckla nya inköpskällor, nya samarbetspartner och nya 
försäljningsmetoder och -marknader. 
1 detta sammanhang bör man systematiskt ta itu med den nödvändiga nya inriktningen 
och kvalifikationerna hos företagens arbetskraft, särskilt lör små och medelstora 
företag och för företagets ledning. 
För att systematiskt samla in och uppdatera information om eventuella marknader och 
problem med marknadstillträdet i tredje land bör industri- och 
handelssammanslutningar samarbeta fullt ut med regeringarna och med 
kommissionen. 
IV. NUVARANDE POLITIK 
Tidigare har medlemsstaterna och kommissionen inom ramen för sin industripolitik bistått 
den europeiska textil- och konfektionsindustrin i dess ständiga ansträngningar att anpassa sig 
till produktionsutvecklingen och handelsförhållandena. De mest betydelsfulla åtgärderna har 
vidtagits inom handelspolitiken, särskilt vad gäller undantaget för textil- och 
konfektionssektorn från de allmänna GATT-reglema (multifiberavtalet fram till slutet av 
1994). Inom andra områden, såsom regionalpolitik, forskning och utveckling, utbildning, 
exportfrämjande åtgärder, information och samarbete, har de offentliga myndigheterna stött 
företagens initiativ inom denna sektor, särskilt vad gäller små och medelstora företag. 
Kommissionens initiativ och program har varit föremål för rådets diskussioner, resolutioner 
och ställningstaganden, så sent som 1992 och 1994. Kommissionens "Rapport om 
konkurrenskraften hos den europeiska textil- och konfektionssektorn" har inte endast 
analyserat situationen för industrin och de faktorer som är avgörande för dess internationella 
konkurrenskraft, utan har också beskrivit strategier för industrin och de åtgärder som vidtagits 
av gemenskapen för att stödja industrin. Medlemsstaterna och kommissionen håller på att 
genomfora rådets omfattande program från april 1994. Vissa framsteg har redan gjorts . 
Befintliga åtgärder inom ramen för EUs textilhandelspolitik omfattar i första hand 
tillämpningen av Uruguyarundans avtal orn textil och konfektion (ATC). Särskilda 
ansträngningar har gjorts från EUs och dess medlemsstaters sida för att förbättra 
marknadstillträdet till tredje land. EU kommer som en betydande handelspartner inom 
världshandeln för textil att fortsätta att prioritera strävan efter det gradvisa öppnandet av alla 
marknader och efter lika och förmånligare handelsvillkor genom tillämpningen av det nya 
textilhandelsavtalet. 1 detta sammanhang bör EUs export främjande program (EXF^OM) ges 
hög prioritet. Men också övervaknings-, antidumpnings- och antisubventionsåtgärder samt 
bekämpande av bedrägeri och förfalskningar är en del av EUs handels- och handelsrelaterade 
politik till förmån för industrin, inbegripet textil- och konfektionssektorn. I synnerhet det sista 
området förtjänar särskild uppmärksamhet. Medlemsstaterna och kommissionen måste 
förbättra sina nuvarande särskilda åtgärder (TAFI-programmet) för att bekämpa det växande 
bedrägliga kringgåendet av deras handelspolitiska bestämmelser. Rådet och kommissionen har 
nyligen understrukit denna nödvändighet, särskilt vad gäller textil- och konfektionsektorn i 
sin gemensamma förklaring av den 12 juni 1995 och en ny handlingsplan håller på att 
genomföras. 
De mest betydelsfulla åtföljande och stödjande initiativen och programmen från 
medlemsstaterna och kommissionen inom andra politiska områden gäller forskning och 
teknisk utveckling, utbildning, diversifiering och omvandling, information och 
kommunikation samt samarbete. 
xKOM(93)525 slutl. 18.11.1993. 
'Rapport om genomförandet av rådets resolutioner och ställningstaganden om 
industripolitik, kommissionens arbetsdokument, SEC(95)437 slutlig, 22.3.1995. 
9 
Strukturfonderna ger ett betydande stöd åt medlemsstaternas ansträngnmgar for att 
omstrukturera och modernisera sina industrier. Slruklui-fondernas allmänna budget lör 
perioden 1994 till I9W uppgår till ungelär 150 miljarder ecu (i l*>lM års priser). En betydande 
del av dessa medel har anslagits for detta ändamål, särskilt för de minst gynnande EU-
regionerna. 
Vör forskning och teknisk utveckling (FoU) EUs fjärde ramprogram med en total budget pä 
mer än 13 miljarder ecu för perioden 1994 till 1998 har inriktats pä generisk teknik för 
vittomfattande användning inom alla verksamhetssektorer. Forskning om information- och 
kommunikationsteknik och teknik inom industrin har förstärkts och kommer atl fä 
bieffekter för många sektorer, inbegripet textil- och konfektionssektorn. Små företags 
användning av ny teknik har uppmuntrats genom ett nytt finansiellt instrument för att 
främja spridningen av gemenskapsforskningens resultat. 
Vad gäller utbildning utgör Europeiska socialfonden med dess mål 4 ett betydelsefullt 
medel för anpassning, omskolning eller omställning av anställda också inom textil- och 
konfektionsektorn. Socialfondens mål I och 2 tar hänsyn till omskolning av anställda 
inom känsliga sektorer som omfattas av en omstruktureringsproeess. Kommissionen 
förfogar dessutom över gemenskapens initiativ ADAPT och EMPEOI (1,4 miljarder ecu 
vardera) som genom en tvärnalionell inriktning syftar (ill all skapa nya arbetstillfällen. 
Med hänsyn till ytterligare förlust av sysselsättningstillfällen inom textil- och 
konfektionssektorn måste befintliga program i de olika medlemsstaterna och EU-
regionerna anpassas till alla yrkeskategorier, särskilt för de som påverkas mest för all 
utveckla nödvändig kompetens och organisera arbetsstyrkan med hänsyn lill framtida 
behov. 
För omläggning och omvandling av EUs textil-, och konfektionssektor ger 
strukturfonderna betydande stöd till de regioner som drabbas hårdast av den nödvändiga 
anpassningen av textil- och konfektionsindustrin. Kommissionens särskilda RETEX-
program på mer än 600 miljoner ecu för perioden 1994 till 1999 kommer att påskynda 
diversifleringen och moderniseringen av livskraftiga företags produktion i alla sektorer i 
regioner som är kraftigt beroende av textil- och konfektionsindustrin. Programmet ses för 
närvarande över för att bättre fylla industrins och regionernas behov. Den nya 
generationen gemenskapsprogram 1994 till 1999 försökeratt möta industriell förändring 
med åtgärder för att stödja moderniseringar av tillverkningsbasen på tvämationell nivå. 
Förbättringen av informationsflödet, kommunikationen, samarbetet och kunskapsspridning 
är ett annat viktigt stödområde. Det europeiska textil- och konfektionsobservatoriet 
(OETII), pä allmän nivå, och BC-nälel, Aflärssamarbelscentrel, Europarlnerskap, 
Interprise-programmet och andra medel för särskilda ändamål försöker atl underlätta 
samarbete och partnerskap också inom den europeiska textil- och konfektionssektorn. 
Kommissionens enheter kommer snart att publicera en omfattande vägledning för företagen 
inom EUs textil- och konfektionssektor som omfattar närmare upplysningar om 
kommissionens olika initiativ som för närvarande finns tillgängliga också för denna sektor. 
V. NÅCJIiA FKAMUPA fBlURlXiJUNCiAK 
Exportens växande betydelse och den nödvändiga internationaliseringen av den 
europeiska textil- och konfektionsindustrin utgör en ny utmaning för den europeiska 
industrin. Del kommer att vara avgörande att industrin aktivt deltar för att möta denna 
utmaning genom att förbereda, organisera och framgångsrikt exportera europeiska produkter. 
Med hänsyn till den strukturella situationen inom denna sektor, särskilt pä grund av dess stora 
antalet små och medelstora förelag, kommer inte bara företagen all vara tvungna atl utveckla 
nya samarbels- och kompletterande strategier för att förbättra sin framtida konkurrenskraft, 
utan också medlemsstaterna och EU kommer att behöva förstärka och anpassa sina åtföljande 
åtgärder för framtiden. Genomförande av det omfattande program som antagits av 
industriministrarna församlade i rådet i april 1994, och de redan befintliga 
åtföljningsprogrammen i EU och dess medlemsstater, bör fortsätta med hög prioritet. För att 
effektivt bidra till en lösning på industrins problem bör medlemsstaterna se över och 
förbättra sin politik vad gäller alla de faktorer som är avgörande för konkurrenskraften 
hos EUs industri, inbegripet miljö, energi och arbetskraftkoslnadcr. 
Med hänsyn till den beskrivna internationaliseringen och i linje med industrins och företagens 
strategier bör initiativ inom följande områden vara mer grundligt omstrukturerade och 
förstärkta. 
A. Extern politik 
1 • Export till tredje land 
Beträffande detta nya strategiska nyckelinstrument för den europeiska textil- och 
konfektionssektorn, avser kommissionen att med medlemsstaterna diskutera 
möjligheterna att utveckla ett nytt omfattande initiativ som går utöver redan 
befintliga exportfrämjande åtgärder. Ett sådant initiativ måste ge ett mer 
omfattande organisatoriskt ramverk som samtidigt skulle garantera ett effektivt 
öppnande av marknader i tredje länder och ett maximalt utnyttjande av sektorn 
av nyligen uppkomna exportmöjligheter. 
Följande åtgärder skulle underlätta industrins ansträngningar att utveckla och effektivt 
tillämpa nya exportstrategicr: 
Sänkning av tullar enligt de åtaganden som gjorts i Uruguayrundan och 
avskaffande av icke-tariflära hinder mäsle noga övervakas. I detla sammanhang 
måste möjligheterna till information och insyn vara största möjliga. En databas om 
icke-tariflära hinder inom textilsektorn har upprättas hos kommissionen, vilken 
regelbundet måste förses med relevant information med hjälp av exportföretag och 
medlemsstaternas myndigheter. 
Åtaganden enligt Uruguayrundan som inte uppfylls och nya icke-tariffära 
handelshinder måste identifieras och behandlas av behöriga instanser. En tänjbar 
administration av kvoter enligt ATC bör endast beviljas länder som helt iakttar 
sina skyldigheter enligt WTO-reglerna och som är beredda att överväga ett 
påskyndat tillträde till sina marknader. 
I fråga om högre europeisk exportpotential måste systematiska ansträngningar 
göras for att uppnå ytterligare marknadstillträde i tredje land, både i industriländer 
och nyligen industrialiserade länder, genom påskyndande av genomförandel av 
Uruguayrundans resultat som i förekommande fall skall kompenseras genom 
liberalisering av EU-kvoter. 
11 
Medlemsstaternas och kommissionens export främjande åtgärder måste ses över, 
samordnas bättre och förbättras i budgethänseende. I utkastet till |Ö% års E.Ci-
budget har export främjande krediter av rådet reducerats till en "promemoria". 
Dessa bör återinföras och ökas under den andra behandlignen av 19% års budget 
2. Ytterligare WTO-integrering 
Med hänsyn till framtida ekonomisk utveckling inom textil- och konfektionssektorn 
och till industrins vilja och förmåga att använda marknadsorienterade strategier och 
export till marknader i tredje land måste gemenskapen grundligt undersöka hur man 
skall gå till väga med den ytterligare integreringen av textil- och konfektionsprodukter 
i WTO-systemet. En snabbare integrering av produkter som omfattas av kvantitativa 
restriktioner skulle allmänt kunna användas som påtryckningsmedel för det 
påskyndade öppnandet av marknader i tredje land. Om ett påskyndat marknadstillträde 
skulle kunna uppnås endast från vissa tredje länder skulle det också vara värt att 
undersöka den lämpliga liberaliseringen av utvalda kvoter. 
Med hänsyn till den rådande situationen inom EUs industri skulle vissa effekter 
av liberaliserings- och integreringsprocessen också på produktion och 
sysselsättning kunna påskyndas eller fördröjas genom val av produkter och 
tidpunkt för deras integrering eller liberalisering. Detta kan emellertid endast 
beslutas med en rimlig grad av säkerhet på grundval av senaste data som återspeglar 
den ekonomiska situationen vid tidpunkten för integreringen. Detta måste också 
knytas an till den faktiska utvecklingen av tillträdet till marknader i tredje land. Dessa 
är huvudskälen till att gemenskapen tills nu endast fattat ett beslut om produkter som 
skall integreras i den första etappen av integreringsprocessen (1.1.1995) och ännu inte 
har beslutat om den andra och tredje etappen av textilsektorns integrering i WTO-
systemet. Kommissionens förberedande arbete angående val av produkter som skall 
integreras i början av den andra etappen (1.1.1998) kommer att påbörjas under första 
hälften av 1996. 
3. Bekämpning av bedrägerier och andra otillåtna handelsmctoder 
Inom textil- och konfektionssektorn stöter EU och dess medlemsstater pä ett växande 
bedrägligt kringgående av sina handelspolitiska åtgärder. EUs industri ställs ä andra 
sidan inför det ökande problemet att dess industrimodeller och mönster kopieras i 
tredje land. Största vikt måste därför fastas vid att bekämpa bedrägeri inom denna 
sektor. Det blir ännu mer betydelsefullt att lita pä ett strikt uppfyllande av 
kontraktsenliga och rättsliga bestämmelser samt rättvis handelspraxis eftersom EUs 
textil- och konfektionssektor står inför stora förändringar i sin handels- och 
konkurrensmiljö. 
Det är av största vikt att genomförandet av den gemensamma förklaringen av rådet 
och kommissionen av den 12 juni 1995 om att bekämpa bedrägeri påskyndas. 
Kommissionen måste förbättra sitt TAFI-program. Ytterligare hänsyn måste tas till ny 
teknik och särskilda åtgärder för att bekämpa bedrägeri i textilsektorn. Praktiska 
åtgärder måste vidtas för att förhindra ett kringgående av gällande kvoter genom falskt 
uppgivande av ursprung och för att kategoriskt tillämpa gällande bestämmelser i EUs 
bilaterala textilavtal och administrativa förfaranden enligt WTO-avtalet om textil och 
konfektion. 
12 
Vad gäller intrång i immateriella rättigheter, sä måste förfalskningar som särskilt 
skadar exklusiva europeiska modelextilier och konlcklionspiodiikler angripas mer 
effektivt. 
I enlighet med WTOs regler kommer kommissionen i sin kamp emot otillåtna 
handelsmetoder som dumping och subventionering all strikt tillämpa de nya, 
effektivare handelspolitiska medel som stär till dess förfogande. 
B. Intern konkurrenspolitik 
1. Industriellt samarbete och informationsteknik 
Kommissionens meddelande om "Industriell konkurrenspolitik för Europeiska 
unionen" har redan definierat industriellt samarbete som ett prioriteringsområde för 
att förstärka konkurrenskraften och förekomsten av ITJ-företag i tredje länder. 
Ytterligare samarbete mellan gemenskapsföretag är också väsentligt för att främja 
export frän textil- och konfektionssektorn om dess framtid inom EU skall säkras. 
Mänga traditionellt oberoende företag har hittills varit tveksamma till all delge sina 
konkurrenter nya idéer, men i framtiden kommer del alt vara oundvikligt om förelagen 
vill överleva i det länga loppet. Det framtida behovet av alt förfoga över mer relevant 
information om marknaderna i tredje länder för alt följa dessa marknader i deras 
utveckling, för att utveckla produkter som godkänns av kunderna pä dessa marknader 
och för att lära känna marknadsförings- och distributionskanaler i dessa länder går 
utöver möjligheterna för många industriföretag, särskilt små och medelstora företag. 
Informationsnätverk som grundas på ny informationsteknik förväntas därför utgöra 
den nödvändiga basen för företagens initiativ. Kommissionen stödjer för närvarande 
redan utvecklingen av flera privata sektorprojekt inom detta område. I delta 
sammanhang skulle också OETH som redan har gått in i en period med ny inriktning 
av sina tjänster till framtida behov inom denna sektor spela en viktig roll. 
Införandet av informationssamhället kommer att i grunden ändra föreställningen 
om och tillverknings- och distributionssättet för textil- och konfektionsprodukter 
och kommer att erbjuda betydande nya möjligheter för europeiska företag. Det 
är väsentligt att de intar en ledarroll i denna process utan ytterligare dröjsmål. 
Internationellt samarbete och underlevcrantörskonlrakt skulle hjälpa (ill att ge den 
konkurrenskraft och flexibilitet i produktion som krävs och skulle också vara ett sätt 
för gemenskapsförelag att komma in pä tredje kinders marknader. Exemplet med 
passiv förädling bör understryka fördelarna med etl sådant samarbete. Behovet av att 
marknadsföra produkter pä ett effektivt och konkurrenskraftigt sålt, inbegripet 
utvidgad kundservice skulle vara lättare att uppfylla i samarbete med distributionen. 
'K()M(94)3l9slullig, 14.9.1994. 
13 
Visst internationellt industrisamarbete I or att bli effektiv och framgångsrik krä\cr 
seriösa IT l-anslrängningar och framsteg i förbättringen av tillträdet till marknader i 
tredje länder. Främjandet av samarbetssystem som tar hänsyn till de särskilda 
behoven i textil- och konfektionsektorn, inbegripet internationella 
samarbetsprogram, särskilt med grannländer i Central - och Östeuropa och i 
Medelhavsområdet och utvecklingen av ett standardiserat samarbete för små och 
medelstora företag bör därför vara ett annat av prioriterat område i 
medlemsstaternas och EUs industripolitik. Finansiellt stöd är redan nu tillgängligt 
genom kommissionen inom olika program, nyligen förstärkt vad gäller internationellt 
samarbete. 
Kommissionen arbetar också med utvecklingen av ett program som bör öka 
konkurrenskraften hos europeiska underleverantörer i textil- och konfektionsindustrin 
och som kommer att omfatta fyra delar: information, kommunikation mellan köpare 
och underleverantör, främjande av underleverantörerna och utbildning. 
2. Exportutbildning 
Med hänsyn till de förväntade ytterligare ansenliga förlusterna av 
sysselsättningstillfällen inom textil och konfektion måste befintliga program för 
yrkesutbildning och omskolning i olika EU-regioner och vad gäller de mest allvarligt 
påverkade yrkeskategorierna anpassas. Nya strategier måste genomföras för att 
utveckla nödvändigt kunnande och lämplig organisation av den arbetsstyrka som 
behövs i framtiden. Denna huvuduppgift måste tas upp inom ramen för 
medlemsstaternas och EUs allmänna sysselsättningspolitik och Europeiska 
strukturfonden. Mer marknads- och exportorienteradc ubildningsprogram för de 
relevanta ledningsnivåerna i företagen inom textil- och konfektionssektorn måste 
dessutom utvecklas och främjas som ett komplement till dessa program för atl 
göra det möjligt för företagen att bemästra utmaningarna i fråga om framtida ökad 
konkurrens på världsmarknaderna. Små och medelstora företag måste systematiskt 
uppmuntras att delta. 
Ett annal prioriteringsområde för en ny inriktning av politiken är utvidgning och 
intensifiering av utbildningsprogram för dessa ledningsnivåer, inbegripet seminarier 
om export och internationellt åsiktsutbyte. 
3. Särskilda produktaspekter och regionala aspekter 
Fastän informationen om studien över de särskilda effekterna av 
liberaliseringsprocessen enligt Uruguayrundan inte är särskilt komplett tycks det klart 
att produktionen i vissa EU-regioner kommer att drabbas tidigare eller mer av 
den framtida internationella utvecklingen än andra. 
Beträffande Portugal har nyligen ett gemenskapsstöd på 400 miljoner ecu för 
modernisering av textil- och konfektionsindustrin beviljats . Beträffade Grekland 
påverkas regionen inte bara av Uruguayrundans resultat, utan samtidigt av vissa 
särskilda svårigheter. I enlighet med rådets förklaring av den 6 mars 1995, har 
kommissionen fått i uppdrag att undersöka det särskilda läget för den grekiska 
industrin och att komma med förslag under 1995. I enlighet med sitt mandat häller 
kommissionen just på att utvärdera problemet inom ramen för det uppdraget och 
kommer att utarbeta förslag och lämna dem till rådet så snart alla nödvändiga aspekter 
av analysen har tagits upp. Kommissionen är medveten om att även vissa regioner i 
EOT nr E 86, 20.4.1995, s. 10. 
14 
andra medlemsstater skulle påverkas på liknande sätt, särskilt vad gäller de väntade 
effekterna av Uruguayrundan på europeiska produkter av lägre kvalitet. Detta måste 
undersökas och bedömas liksom de allmänna aspekterna av eventuell ekonomisk 
återverkan av förslag på EUs textil- och konfektionsindustri som helhet. 
VI. SLUTSATSER 
De allmänna huvudsakliga slutsatserna i detta meddelande kan sammanfattas enligt 
följande: 
På grundval av de nödvändiga ansträngningarna av dess företag stödda av en lämplig 
industriell konkurrenspolitik, kommer den europeiska textil- och konfektionsindustrin att 
kunna fortsätta att vara av viktig ekonomisk betydelse för den europeiska ekonomin 
också i framtiden. 
Anpassningsprocessen för industrin för att möta utmaningarna från en förändrad 
världsmarknad och förbättrad världsomfattande konkurrens måste fortsätta även om detta 
skulle innebära ytterligare nedgång i den europeiska produktionen och sysselsättningen. 
Det finns många faktorer som är avgörande för industrins vidare utveckling, såsom EUs 
ekonomiska tillväxt, inbegripet utveckling av konsumtionen, arbetskrafts-, miljö- och 
energikostnader, den monetära utvecklingen, ny teknik samt nya förinänsordningar mellan 
EU och dess grannländer, inbegripet tullunionen med 'furkiel och Uruguayrundans 
resultat. 
Effekterna av Uruguay rundans integreringsprocess kommer inte, så långt kan 
bedömas åtskilt från effekterna av andra faktorer, att leda till allmänna 
trendförändringar inom sektorn. Integreringen kommer i varje fall att ta hänsyn till 
uppnåendet av ett förbättrat tillträde till marknader i tredje land, som överenskommits 
inom Uruguayrundan. Detta förbättrade tillträde kommer att öppna nya möjligheter, 
som kräver en omriktning av befintliga strategier och politik från industrins, 
medlemsstaternas och kommissionens sida. 
Den förutspådda framtida förlusten av sysselsättningstillfällen utgör ett 
nyckclproblem. Dess ekonomiska betydelse och sociala inverkan går tydligt utöver den 
europeiska textil- och konfektionssektorns blickriktning och förtjänar därför särskild 
politisk uppmärksamhet inom ramen för EUs totala sysselsättningspolitik. 
Uruguayrundans resultat kommer tillsammans med effekterna av andra faktorer att 
ha olika inverkan för olika produkter och olika EU-regioner, vilket bör tas med i 
beräkningen vid utvecklandet av EUs politik. Men det är viktigt att industri och 
regeringar fortsätter att vidta de nödvändiga anpassningsälgärderna för att förbättra 
konkurrenskraften inom denna sektor. 
15 
På industrinivå måste företagen överväga sina individuella strategier och anpassa 
dem till de nya produktionsstrukturer och världsomfattande marknader som håller på att 
utvecklas inför 2000-talet. Diskussioner om praktiska sätt och medel bör intensifieras 
och även omfatta små och medelstora företag. De möjliga fördelarna av samarbete, 
legotillverkning och industriella sammanslutningar inom EU eller med partner i tredje 
land, särskilt EUs grannländer bör systematiskt undersökas. Fn ny policyinriktning mot 
exportfrämjande och främjande av de nödvändiga kvalifikationerna hos företagens 
arbetsstyrkor, särskilt i små och medelstora företag bör utarbetas. 
På medlemsstatsnivå och kommissionsnivå måste pågående industripolitiska åtgärder 
som omfattar textil- och konfektionssektorn anpassas och vid behov förstärkas i enlighet 
med rådets omfattande program från april 1994. I detta sammanhang bör medlemsstaterna 
se över och förbättra sin politik angående alla faktorer som är avgörande för EU-industrins 
konkurrenskraft, inbegripet, miljö, energi och arbetskraftkostnadcr. Högsta prioritet bör i 
samarbete med berörda parter inom denna sektor ges i fråga om utvecklingen av ett 
nytt ramverk som skulle garantera ett effektivt öppnande av marknader i tredje 
land. Samtidigt bör ett maximalt utnyttjande av textil- och konfektionssektorns nya 
cxporlmöjligheler, samt industrisamhällets utveckling säkerställas. Medlemsstaterna och 
kommissionen bör utveckla särskilda exporlulbildningsprogram och se över sina enskilda 
export främjande program i ett europeiskt perspektiv. Befintliga program lör samarbete 
mellan företag pä nationell, europeisk eller internationell nivå bor särskilt la hänsyn till 
exporlaspeklen. Vad gäller alla dessa initiativ kan kommissionen spela en katalyserande 
roll. 
Medlemsstaterna måste i samarbete med kommissionen också förslärka sin kamp mot 
bedrägeri, förfalskningar och andra otillåtna handelsmetoder, inklusive dumping, inom 
denna sektor. Ytterligare hänsyn bör tas till ny teknik och nya praktiska tillvägagångssätt 
På gemenskapsnivå bör ytterligare eller kompletterande åtgärder endast övervägas 
vad gäller de problem inom den europeiska textil- och konfektionsindustrin som inte 
kan lösas på nationell nivå eller skulle kunna lösas effektivare pä europeisk nivå. 
Table. I a 
EU : Developments in Textiles and Clothing 1984-1994 (Summary Table) 
B 
DK 
DE 
GR 
ES 
F 
1RL 
IT 
NL 
P 
UK Production1 
(Total changes %) 
Textiles3 
+ 2.6 
-24.3 
- 20.5 
- 19.7 
- 1.3 
-21.3 
+ 25.1 
+ 16.7 
-3.0 
+ 10.5 
- 15.1 Clothing4 
+ 42.3 
- 32.5 
- 42.3 
- 22.0 
-6.2 
T 37.6 
- 34.8 
-8.1 
+ 13.0 
+ 26.8 
-0.4 Employment2 
(Total changes %) 
Textiles-^ 
-26.1 
-27.9 
-34.2 
- 48.4 
. -37.3 
- 44.4 
- 23,5 
-16.2 
-21.1 
-6.1 
-20.3; Clothing4 
-38.4 
- 32.1 
-48.7 
-8.9 
-7.9 
- 30.0 
-32.6 
-31.7 
-29.9 
4- 6.5 
- 22.2 
EU-12 -5.4 - 19.8 -27.2 -.26.4 
Based on production in Mio ECU (constant 1990 prices) in firms of all sizes. 
Based on number of employees in firms of all sizes. 
Textiles - (NAŒ 43 f 455). 
Clolhing - (NACI-; 453 4- 454). 
Sonne OITH/IK, Ill 
Al 
Units: ECU million .'(constant-1990 prices) in all sizes of firm 
Source: OETH, Eurcstai, DEBA GEIE, Comitex'til 
Note: Spal" and Portugal became members in 1986 Average Annual Rate of. Growth 
Estimates in bold 
-i 
eu 
., cr 
ro 
cr "reduction 
Country 
Belgium -
Denmark 
Cermsny 
Greece 
S c a '• n 
France 
Ireland 
Italy 
Netherlands 
.Portugal 
UK 
EU--2 1984; 
5,112 
1.375 
2C.T6S 
2,177 
7.838' 
18,332: 
574 
27,861 I 
2.171 ; 
3,682 
. 12,425! 
101,714: 1985 
5,153 
1,350 
20,764 
2,263 
8,199 
17,857 
545 
28,182 
2,226 
3,974 
12,927 
103,4,38 , 1986 
5,199 
1,327 
20,661 
2,416 
8,869 
17,334 
539 
29,430 
2,08.1 
4,351 
12,640 
104,848 19B7 
5,159 
•1,303 
20,249 
2,466 
9,204 
16,780 
556 
30,263 
2,059 
4,429 
13,202 
105,668 1988 
5,199 
1,247 
20,249 
2,394 
8,559 
16,589 
579 
30,679 
2,103 
4,301 
12,975 
104,874 .1989 
5,384 
! 1,285 
20,228 
2,344 
I 8,981 
| 16,526 
605 
32,953 
2,164 
4,288 
12,437 
107,195 1990 
5,790 
1,173' 
20,620 
2,256 
8,594 
15,845 
649 
32,024 
2,202 
4,552 
11,947 
105,652 1991 
5,384 
1,180 
20,744 
2,053 
8,181 
14,973 
648 
32,249 
2,182 
4,757 
10,800 
103,151 1992 
5 503 
V 39 
i , 19,115 
1,377 
7,665 
14,720 
683 
31.672 
2,004 
4,470 
. 10,729 
99,574 i 
1993 
I 
5,135 
I 1,021 
16,949 
| 1,758 
! 6,978 
13,658 
700 
30,295 
2,004 
3,919 
10,693 
j 93,110 1994 
5,2 13. 
1,041 
16,042 
1,749 
7,739 
14,435 
718 
32,507 
2,106 
4,068 
10,549 
9,6,196 AAR*(%) 
84-94 
0.3 
-2.7 
-2.3 
-2.2 
-0.1 
-2.4 
2.3 
1.6 
-0.3 
1.0 
-1.6 
-0.6 
""•eduction 
Units: ECU million (constant 1990 prices) in all sizes of firm 
Source: OETH, Eurostat, -DE3A GEIE, Comitextil 
Note: Spain and Po'tuga' became members in 1986 Average Annual Rate of Growth 
Estimates in bold 
cr 
/— a> 
_» o Country 
3e'g;um 
C en mark 
3 e'many 
Greece 
*• rs nee 
:-e;and 
'.5;'.' 
\e-.i~erlands 
"ortugal 
EU12 1984; 
1,459; 
708 
14,371 ; 
890 
3,294 
11,904 : 
325 
18,870; 
486, 
1,444 
5,829 
59,581 19851 
I 
.1,443 j 
744! 
14.1141 
8821 
3.469! 
12,0141 
333 i 
19,213! 
482 I 
2,066 j 
6,197 j 
60.958 | 1986 
1,503 
718 
14,138 
876 
3,583 
11,950 
332 
19,563 
468 
2,576 
6,197 
61,905 1987 
1,398 
635 
13,489 
810 
3.506 
11,124 
341 
18,312 
418 
2,333 
6,240 
58,606 1988 
1,318 
541 
12,925 
856 
3,389 
10,096 
317 
18,625 
491 
2,242 
6,173 
56,973 1989 
1.584 
| 505 
I 12,411 
790 
3,575 
9,518 
297 
18,607 
536 
2,120 
6,004 
55,947 '1990 
1,743 
503 
12.252 
786 
3,652 
9,178 
302 
18,386 
566 
2,340 
6,040 
55,748 1991 
1.856 
511 
12,166 
818 
3,393 
8.674 
263 
18,386 
583 
2,361 
5,442 
54,453 1992 
1,884 
537 
10,867 
791 
3,111 
8,013 
253 
19,250 
535 
2,310 
5,551 
53.102 1993 
2,052 
447 
9.679 
775 
2.72P 
7.324 
225 
16,419 
549 
2,080 
5.551 
47.829 !i I 1994'! 
} r 
2,076!" 
4781 
8,295! 
694! 
3,091 i 
7,425! 
212 | 
17,338 | 
549 I 
1,831 j 
5,805 | 
i 
47,794j| AAR*(%) 
84-94 
3.6 
-3.9 
-5.3 
-2.5 
-0.6 
-4.6 
-4.2 
-0.8 
1.2 
2,4 
-0.0 
-2.2 
Lr-ipiovrr.cn' 
diles, irçL. kr-1 v-? a: 
198^ 1985! 1986 1987 1988 1989 ;Ï99& àfêftï 1992 1993 1994 AAR*(%) 
: 84-94 i CHANGÉ 
i'84i94:;: 
r en m ark 
G err,,?, ny 
Greece 
S nain 
France 
Ireland 
it.nly 
Luxembourg 
Netherlands 
Portugal 
UK 
EU 12 6'.312 
13.220 
434.96" 
391 51.3681 59,604 
' 3.120 j 17,999 
i 
2-32.071 j 257,749 
= 9 447 j '88,027 
22" 207 | 227,426 
244.493 
12.723 
^24,425 
383 
1.{ 23.062; 23,092 
173,013! 168,287 
253.2S3i 255,944 
i 
'1 ! 1,780.660 230,685 
12,528 
421,266 
374 
24,375 
162,667 
260,370 
1,763,070 57,446 
17,817 
251,871 
86,539 
221,602 
220,848 
12,158 
420,213 
371 
23,458 
170,080 
255,058 
1,737,461 56,193 
17,153 
246,981 
84,059 
223,164 
205,785 
11,623 
421,266 
356 
22,744 
170,815 
260,370 
1,720,509 59,005 
16,318 
245,450 
81,365 
219,594 
198,581 
11,728 
420,807 
527 
22,946 
175,085 
251,258 
1,702,664 57,467 
15,619 
238,780 
73,870 
209,667 
183,711 
11,814 
411,858 
533 
22,947 
179,112 
231,125 
1,636,503 56,103 
14,793 
232,950 
64,538 
198,929 
180,435 
11,517 
407,929 
518 
22,543 
175,085 
214,500 
1,579,840 53,787 
14,519 
218,095 
55.331 
164,099 
170,632 
11,479 
389,388 
492 
21,500 
172,328 
202,989 
1,474,639 49,809 
13,790 
194,202 
48,064 
153,145 
153,785 
11;113 
359,649 
423 
20.000 
167,634 
201,726 
1,373,340 45,326 
12,549 
175,585 
43,594 
148,368! 
140,905 
10,113 
364,324 
385 
18.200 
162,405 
201,957 
1,323,711 -2.98 
-3.21 
-4.09 
-6.41 
-4.55 
-5.69 
-2.64 
-1.76 
-0.15 
-2.34 
-0.63 
-2.24 
-3.12 -15,986 
-4,846 
-91,105 
-40,969 
-88,119 
-112,313 
-3,107 
-70,643 
-6 
-4 862 
-10,613 
-51,331 
-493,900 
(Austria 
Finland 
Sweden' 34- 36.877! 35.157} 21,877 ] 31,7911 
-• - n.a" " n.a.j n.aj 12.089 ! 
- 5. .n.a.i -n.a.j n.a.i n.a.i 32,340] 32; 180 
11.082! 10,856 
14.395 - 14,354 30,833 
8,861 28,641 25,116 24,100 -4.281 -13,241 
7.735} 6,819 i 6,912;; -8 90(1) 
11.625 10,478! 9.200 i 9,200'! . -3.56(2) -5.177(11 
-5.195(2 J 
Units: Kumbe- 0' emp 
Source; OETH, Ccm-tsx oyees in firms-of ai! sizes 
, Eurostat 
-c'tuoal became members in 1986 
12-3'i to 1987 estimated by OETH * Average Annual Rate of Growth 
(1) For the period 1988-94 
(2) For the period 1989-94 cr 
M 
:i~r;'ovment 
\, excL. kn;, twea-
•:rv 1984 19.85 1986 1987 :i"$68 WM wm 1991 1992 1993 :1994 iAAR*(%) CHANGE 
84-94 
z; s i: J rri 
Ge-many 
"si?, nd 
Luxembourg 
Netherlands 
"cNica1 35,370 
13,04-
'217,127 
30,744 
144,932 
198,577 
12,344 
326,133 
951 
10,244 33,605 
13,815 
212,148 
30,101 
136,158 
191,458 
12.7Q4 
306,320 
588 
10,277 
113,763 116,416 
216,831 227,017 
,320.073 1.290,607 33,444 j , 32,461 
i 
' 13,2831 11.449 
206,061; 195.841 
29,267! 37.939 
' I 
138,460! 145,335 
185,515 175.738 
12,619 11,908 
280,421 309,998 
580 568 
i 
10,492} 10,385 
117,7691 127,920 
226,714 1 227,555 30,332 
9,308 
187,875 
.38,976 
161,000 
161,065 
10,871 
303,979 
523 
10,350 
131.321 
233,629 
1,254.623} 1.237,037 I 1,279,229 30,657 
9,009 
187,151 
39,377 
156,000 
153,295 
10,579 
306,651 
505 
9,900 
134,604 
218,916 
1,256,644 29,807 
9,897 
183,211 
39,547 
151,000 
150,696 
10,973 
308,690 
508 
9,250 
137.700 
203,300 
1,234,579 27,917 
9,576 
173,158 
37,350 
149,000 
148,650 
10,498 
296,348 
496 
8,500 
134,604 
18Q.800 25.404 
10.191 
145^047 
34.953 
143,000 
146,782 
- 9,900 
272,586 
466 
3,050' 
132.484 
159,718 
1,176,8971 1,133,581 23,137 
9,409 
124,925 
31,660 
142,000 
141,202 
8,848 
225,001 
400 
7.633 
128,875 
168,566 21,772 
8,854 
111,307 
28,015 
133,483 
139,035 
8,326 
222,751 
376 
7,183 
121,143 
168,757 
1,011,656 971,002 -4.74 
-3.80 
-6.46 
-0.93 
-0.82 
-3.50 
-3.86 
-3.74 
-8.93 
-3.49 
0.63 
-2.48 
-3.02 -13,598 
-4,137 
-105,820 
-2.729 
-11,449 
-59,542 
-4,018 
-103,388 
-585 
-3,061 
.7,380 
-48,074 
-349.071 
Urnit?:Numbsr of employees in firms of all sizes 
)urce: OETH, DEB A GEIE, Eurostat 
,'otes: 1) Spain ar-rj Portugal became members in 1986 
2) Data frc~- '334 to 1987 estimated by GETH * Average Annual Rate of Growth 
CD 
cr 
>4 
Table ? 
Hourly wage costs in the clothing industry 
in United States dollars 
(wages + social contributions) 
Country or zone 1990 1991 1993 
North America 
Canada «.76 9.53 9.14 
United Slates 0.56 6.77 8.13 
Mexico . 0.92 1:17 1.08 
European Corrjiiunity 
Germany 7 2 > 14.81 17.22 
Hel«ium lA^.' 12.57 16.20 
Denmark 15.9J 15.91 17.29 
Spain 7.08 7.11 6.41 
France 12.52 12.41 . 14.84 
Greece 4.33 4.26 5.85 
Ireland 7.50 7.50 7.44 
Italy 12.50 13.5Q 12.31 
Netherlands 14.71 l'4.95 15.41 
Portugal 2.30 2.65 3.03 
United Kingdom 8.02 7.99 8.42 
Western Europe 
Austria 9.96 9.84 14.30 
Finland 14.16 13.98 9.25 
Nomay 16.37 15.92 18.09 
Sweden , 17.78 18.52 15.84 
Switzerland ' 14.19 14.19 18.08 
Eastern Eu i ope 
Bulgaria 1.25 0.25 0.26 
Hungary 0.92 1.19 1.62 
Poland 0.50 0.42 0.44 
Romania 1.73 0.55 0.25 
Russian Federation 1.69 0.49 0.57 
Slovakia — — 1.14 
Former Czechoslovakia 2.79 1.59 1.29 
Middle East 
Israel 5.17 5.73 5.54 
Syrian Arab Republic 0.71 0.81 0.84 
Turkey 1.35 2.31 3.29 
Africa 
South Africa 1.07 1.12 1.12 
Hgypt 0.34 0.32 0.43 
Ethiopia " 0.57 0.57 
Kmya V 0.47 0.44 0.23 
NI,un mus - 1.04 
Monaco ' 0.9.' 0.99 1.06 
NiP.eii.i 0.20 0.21) 0.27 
1 an/ania. United 
Republic oi 0.26 0.18 
TnniMa 1.40 1.46 1.54 
IJ randa " O 1'. O ! M 
/.nubia 0.24 
/.iiniuhwc 0.51 O.V, Country or zone 1990 
Argentina 
Brazil 
Colombia 
Costa Rica 
Dominican Republic 
Honduras 
Jamaica 
Peru 
Uruguay 
Venezuela 
Asia — Pacific 
Australia 
Bangladesh 
China 
Korea, Republic of 
Hong Kong 
India 
Indonesia 
Japan 
Malaysia 
Pakistan 
Philippines 
Singapore 
Sri Lanka 
Taiwan, China 
Thailand 
Vict Nam 1.07 
0.98 
1.23 
1.09 
0.67 
0.48 
0.91 
0.86 
1.41 
1.11 
8.79 
0.26 
2.46 
3.05 
0.33 
0.16 
6.34 
0.56 
0.24 
0.46 
7.43 
0.24 
3.41 
0.63 1991 
South America and tfu: CMribbean 
1:81 
0.76 
1.18 
0.88 
0.64 
0.48 
0.8.5 
0.88 
1.59 
1.38 
9.58 
0.24 
2.75 
3.39 
0.25 
0.18 
7.44 
0.62 
0.24 
0.46 
2.72 
0.39 
3.74 
0.59 199~ 
1.85 
0.73 
i .22 
1 .t K) 
2.35 
1.48 
8.67 
0.16 
0.25 
2.71 
3.85 
0.27 
0.28 
10.64 
0.77 
0.27 
0.53 
3.06 
0.35 
A (il 
0.71 
0.26 
Source: Werner Jntcniauoual Int. (1991. New York). Sec also die Bobbin 
(Columbia. South Caxolioa). Sep. 1992. 
Table 3a 
t?> 
:XTRA-EU TRADi Y. F A TEXTILE AND CLOTHING PROD! 
-RES 1994 OF MEMBER'STATES :9'-1994 
•'•.- ~ ~ 7 
1 991 
1 992 
1993 
1-994 
co 1994 
c v r> r^. 2 7 
1991 
! 992 
1993 
1994 
0 o 1994 
•.'.'.'.', Z F 
1 C;C,'t 
• 1992 
1 COT 
'994 
'• :'o 1 994 Extra-CE 
_ CEE 12 
32.852.269 
33.537.453 
35.336,847 
37.S78.002 
Too 
"'"cninin^ 
20.226.728 
21 .002.713 
"21 .953.904 
24.416.668 
'""•"'"'100' 
CEE 12 
-1 2.621T54T 
"-12^584.740 
-13.382.94_3 
'-13.4 61 ."334 
100 ! : • I 
(Total produits textile-habillement 
! 
Airernaane - crra"ce Italie 
i 
13.960.445! 4.4524C0. 2.978.346 
13.804.771; 4.594.322: 3.210.084 
'15.114.008! 4.874.504; 3.050.171 
15.256.042i 5.131.140' 3.7.05.027 
40,28j n.55;. 9,78 
j -, 
! 
Aiiemaone - France Italie 
i 
6.979.220; 2.52S.351- 4.172.223 
7.297.358; 2.636109; 4.380.536 
7.597.681; 2.650.009 j 4,766.812" 
7 940.604! 3.059.502: 5.848.882 
32,52: 12;57' 23,95 Benelux 
3.700.204 
3.990.153 
4.327.037 
5.179.338 
13,67 
Benelux 
1.849.675 
1.866.03! 
2.130.766 
2.396.560 
9,82 
i 
j 
A'ierr.acre r'?.~:e Italie 
-6.981.225 -'.923.C49 1.193.877 
-6.507.413 -^ .955.213 1.170.452 
-7.516.327 -2224.495, 1.716.64! 
-7.315.433 -2.C51.638' 2.143.855 
54,34 15.32 -15,93 Benelux 
-1.850.529 
-2.124.122 
-2.196.271 
-2.782.778 
20,67 UK 
5.079.271 
5.140.896 
5.638.524 
5.979.518 
15.79 
UK 
1.928.782 
1.853.090 
2.153.481 
2.324.162 
9,52 AMF 
Irlande Danemark 
191.424; 985.795 
164.415. 944.949 
148.3191 874.011 
155.475; 949.817 
0,41! .2,51 
i 
i 
Irlande • Danemark 
8.8.633 i 657.588 
69.444 744.914 
105.214! 683.827 
103.745; 692.281 
0 42 2,84 
i 
UK | \''?.~-ze Danemark 1000 ecu 
Grèce 
237.647 
228.027 
231.452 
289.110 
0,76 
Grèce 
305.215 
307.882 
282.236 
290.951 
1,19 
Grèce 
! - I 
-3.150.4891 -102791 -328.207! 67,568 
-3.287.806 
-3.485.043 -"4.~-« -200.035! 79.855 
-42.105 -190.184J. 50.784 
-3.655.3561 -52.725 -257.5361 1.841 
27,15! 0.3S 1,911 -0,01 Espagne 
1.029.642 
1.256.828 
835.299 
975.975 
2,58 
Espagne 
771.249 
816.747 
830.616 
942.294 
3,8.6 ! 
Portugal i 
237,095; 
253.005: 
243.522; 
255.5561 
0,67; 
i 
Portugal ; 
i 
944.782-
908.602 
752.255 
807.686: 
3 5 1 ' 
i 
Espagne | Pcrtug?. 
< 
-258.393! 707.6 9-
-440.081! 655.5?" 
-4.683| 506.745 : 
. -33.681! 552.130 
0,25 j ---4.1 C 
Table 4a 
120 
100 Tableau 18a - Evolution des taux de change, corrigés de l'inflation 
(1984 - 1993) 
indice 
(1984 = 100) Portugal 
Espagne 
Belgique 
"--•Allemagne 
""Iréce 
rance 
Pays Bas 
Unite 
• Royaume Uni 
Suède 
Pologne 
— Pakistan 
Indonésie 
J4 —- Tunquie 
Source ; FMI, rurooMI. Analyse Mercer Management Consulting 
•%5 
Table 4b 
EU: Trade deficit in textiles and clothing 
and the ECU exchange rate against the US$ 
(1988-1994) 
ECUmn 
-6000 
-8000 ECU per U 
i 1.00 
0.95 oc 
W&pVrJi 0.90 
0.85 
0.80 
0.75 
i i •18000 L ] '..-.-—i- J i 0.70 
1988 1989 1990 1991 1992 1993 1994 
EU Deficit ECU per USS 
pSj 
Source: Eurostat, DEBA; Including raw mataiials 
ISSN 1024-4506 
KOM(95) 447 slutlig 
DOKUMENT 
SV 10 11 13 
Katalognummer : CB-CO-95-523-SV-C 
ISBN 92-77-94423-4 
Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer _ 
L-2985 Luxemburg </ /