Kommissionens webbplats ”Lighten the load – Have your say” , som lanserades 2015, och plattformen för lagstiftningens ändamålsenlighet och resultat (Refit), som togs i drift 2016, ger också allmänheten och berörda parter möjlighet att framföra synpunkter till kommissionen om eventuella onödiga bördor eller brister i samband med befintliga lagstiftningsåtgärder, till exempel om subsidiaritets- och proportionalitetsfrågor. Under 2016 utfärdade Refit-plattformen en första uppsättning rekommendationer till kommissionen om hur man kan förenkla och minska regelbördorna i den befintliga EU-lagstiftningen, vilka kommissionen svarar på genom att genomföra sitt arbetsprogram för 2017. Det nya utkastet till interinstitutionellt avtal undertecknades av ordförandena för Europaparlamentet, rådet och kommissionen i april 2016, vilket visar på de tre institutionernas åtagande i fråga om bättre lagstiftning. Avtalet inkluderar åtaganden från de tre institutionerna att följa och genomföra subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna och i synnerhet ett åtagande från kommissionens sida att i motiveringen till förslagen presentera sin bedömning av dessa aspekter.

Att kontrollera förenligheten i kommissionens initiativ med subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna är en integrerad del i kommissionens lagstiftningsarbete. Under 2016 fortsatte kommissionen att genomföra sin stärkta agenda för bättre lagstiftning, som ger en förbättrad vägledning i hur subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna ska bedömas under beslutsprocessen och nya möjligheter för medborgare och berörda parter att lämna synpunkter. Kommissionen arbetar också med att utvärdera befintliga politiska ramar, varpå kommissionen presenterar lagstiftningsöversyner. I utvärderingsarbetet bedömer man även om befintliga politiska åtgärder fortfarande är ändamålsenliga och i vilken utsträckning de överensstämmer med subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna. Principer och instrument rörande bättre lagstiftning, inbegripet subsidiaritets- och proportionalitetsbedömningar, tillämpas i flera olika skeden av beslutsprocessen, med hänsyn tagen till relevanta analyser och förslag från berörda parter:

I rapporten undersöks hur EU:s institutioner och organ tillämpade de båda principerna under 2016 och hur praxis har förändrats jämfört med tidigare år. Den innehåller också en analys av de kommissionsförslag som blev föremål för motiverade yttranden från nationella parlament under året. Med tanke på de nära kopplingarna mellan systemet för subsidiaritetsprövning och den politiska dialogen mellan de nationella parlamenten och kommissionen, bör denna rapport betraktas som ett komplement till kommissionens årsrapport om förbindelserna med de nationella parlamenten 2016.

I juli 2015 ersattes konsekvensbedömningsnämnden av nämnden för lagstiftningskontroll. Under 2016 bestod nämnden av en ordförande (på generaldirektörsnivå) och fem heltidssysselsatta ledamöter, varav två var sakkunniga som inte arbetade på kommissionen. En tredje och sista extern ledamot utsågs under 2017. Alla nämndledamöter är oberoende och har personliga mandat som bygger på deras personliga sakkunskap. Nämnden ser över kvaliteten i konsekvensbedömningar, större utvärderingar och kontroller av ändamålsenligheten. Subsidiaritets- och proportionalitetsaspekter ingår också i kvalitetskontrollen.

Kommissionen gör vanligtvis mellan 100 och 120 utvärderingar per år. Under 2016 offentliggjorde kommissionen 43 utvärderingar och kontroller av ändamålsenligheten. Kommissionen genomförde två kontroller av ändamålsenligheten (utvärderingar av större politikområden): en om rapporterings-, planerings- och övervakningsskyldigheterna i EU:s regelverk på energiområdet och en om fågel- och habitatdirektivet. Följande exempel från 2016 visar utvärderingar där frågor om subsidiariteten, det europeiska mervärdet och proportionaliteten tagits upp:

Under 2016 granskade nämnden för lagstiftningskontroll 60 konsekvensbedömningar. Man bedömde att förbättringar behövde göras i nio av dessa (15 procent) när det gäller analysen av subsidiaritets- och/eller proportionalitetsaspekterna. Det totala antalet fall som bedömdes under 2015 var färre (29 stycken), och därför var andelen fall med subsidiaritets- och proportionalitetsproblem större (23 procent). Följande exempel från 2016 visar hur nämnden bedömde subsidiariteten och proportionaliteten:

·I en utvärdering av direktivet om underlättande av ett gränsöverskridande informationsutbyte om trafiksäkerhetsrelaterade brott drog man slutsatsen att direktivet gav ett europeiskt mervärde eftersom det inrättade en mekanism för utbyte av fordonsregistreringsuppgifter, vilket är viktigt för att vidta rättsliga åtgärder mot brott som begåtts med fordon som är registrerade i andra medlemsstater. Det skulle ha varit nästintill omöjligt att uppnå samma resultat med andra medel än ett direktiv med tanke på a) antalet överenskommelser som medlemsstaterna skulle behöva ingå för att utbyta samma slags uppgifter, b) den tid som krävs för att ratificera liknande överenskommelser i samtliga medlemsstater, och c) de möjliga resultaten av sådana överenskommelser liksom den bristande insyn som vissa bilaterala eller multilaterala överenskommelser kan medföra.

·I en utvärdering av handlingsplanen mot antimikrobiell resistens drog man slutsatsen att handlingsplanen gav ett tydligt europeiskt mervärde. Den stimulerade till åtgärder i medlemsstaterna, stärkte det internationella samarbetet och gav en ram för att samordna arbetet med antimikrobiell resistens på internationell nivå. Resultaten av utvärderingen stöder därför överlag fortsatta åtgärder på EU-nivå. Enligt utvärderingen finns det ett tydligt behov att stödja och bistå medlemsstaterna när de utarbetar och genomför nationella handlingsplaner för att minska skillnaderna mellan användningen av antimikrobiella ämnen och förekomsten av infektioner, främja sektorsövergripande samarbete, förbättra medborgarnas kunskap och stärka tillsyns- och övervakningssystemen genom att utveckla sakkunskap om metoder, indikatorer och instrument. I utvärderingen påvisades behovet av fortsatt samordning och samarbete i fråga om forskning och utveckling av nya antimikrobiella medel, snabba diagnostiska tester, vacciner och behandlingsalternativ, samt nya företagsmodeller för att upprätthålla investeringar och öka kunskapen om överföring av antimikrobiell resistens.

·I efterhandsutvärderingen av det sjunde ramprogrammet för forskning drog man slutsatsen att antagande av alleuropeiska utmaningar genom europeisk forskning är ett av de områden som ger störst europeiskt mervärde jämfört med åtgärder på medlemsstatsnivå. De europeiska forskningsprogrammen innehåller en rad priser för ”samhällsutmaningar”, där de som på effektivaste sätt löser en viss utmaning belönas med en prissumma. De motiverar på så sätt till innovation. De fastställer målet men inte hur målet bör uppnås. År 2014 vann det tyska biofarmaceutiska företaget CureVac GmbH innovationspriset och tilldelades 2 miljoner euro för framsteg inom ny teknik för att bevara livräddande vaccin oförändrat vid alla omgivande temperaturer. Därmed övervann företaget ett av de största hindren för att använda vaccin i utvecklingsländer. År 2015 gav priset en hävstångseffekt i form av en extra, privat investering i forskningen när Bill and Melinda Gates Foundation tillkännagav ett åtagande att investera 46 miljoner euro i CureVac, för att snabba på utvecklingen av dess innovativa vaccinteknologi och tillverkning av flera slags vaccin mot infektionssjukdomar.

2.2. Uppföljning av motiverade yttranden från nationella parlament

Under 2016 mottog kommissionen 65 motiverade yttranden från nationella parlament beträffande subsidiaritetsprincipen. Detta var 713 procent mer än de åtta motiverade yttranden som mottogs under 2015. Antalet motiverade yttranden under 2016 är det tredje högsta som inkommit under ett kalenderår sedan systemet för subsidiaritetsprövning infördes genom Lissabonfördraget 2009 (efter 84 stycken under 2012 och 70 stycken under 2013). De motiverade yttranden som inkom under 2016 utgjorde också en större andel (10,5 procent) av det totala antal yttranden som inkom till kommissionen det året inom ramen för den politiska dialogen (620). Det bör noteras att det totala antal yttranden som ingavs av de nationella parlamenten under den politiska dialogen också ökade markant under 2016.

Av de 65 motiverade yttranden som inkom under 2016 avsåg 38 yttranden fyra olika kommissionsförslag. Det förslag som gav upphov till flest motiverade yttranden var förslaget om en översyn av direktivet om utstationering av arbetstagare,vilket ledde till 14 motiverade yttranden och därmed utlöste förfarandet enligt artikel 7.2 i protokoll nr 2 till fördragen (”gult kort”-förfarandet). Förslaget om en översyn av Dublinförordningen blev föremål för åtta motiverade yttranden, och de båda förslagen om inrättande av en gemensam konsoliderad bolagsskattebas blev föremål för åtta motiverade yttranden. Övriga förslag blev föremål för mellan ett och fyra motiverade yttranden. Kommissionen mottog flest motiverade yttranden i de fall som beskrivs närmare i kapitel 3.

Att det totala antalet motiverade yttranden ökade markant 2016 ledde till en kraftig ökning av antalet motiverade yttranden per kammare. 26 av 41 kammare avgav motiverade yttranden under 2016 (jämfört med 8 under 2015). De motiverade yttrandena avgavs av Bulgariens Narodno sabranie (3), Tjeckiens Senát (3), Tjeckiens Poslanecká sněmovna (4), Danmarks Folketinget (2), Estlands Riigikogu (1), Irlands Dáil Éireann (2), Irlands Seanad Éireann (1), Frankrikes Sénat (3), Kroatiens Hrvatski sabor (1), Italiens Senato della Repubblica (3), Lettlands Saeima (1), Litauens Seimas (1), Luxemburgs Chambre des Députés (2), Ungerns Országgyűlés (2), Maltas Kamra tad-Deputati (5), Nederländernas Eerste Kamer (1), Nederländernas Tweede Kamer (3), Österrikes Bundesrat (4), Polens Senat (2), Polens Sejm (2), Portugals Assembleia da República (1), Rumäniens Camera Deputaților (2), Rumäniens Senat (1), Slovakiens Národná rada (2), Sveriges riksdag (12) och Storbritanniens House of Commons (1).

Sveriges riksdag var det nationella parlament som avgav överlägset flest motiverade yttranden (12). Maltas Kamra tad-Deputati avgav näst flest motiverade yttranden (5) följt av Tjeckiens Poslanecká sněmovna och Österrikes Bundesrat (4 vardera).

Dessutom tog vissa regionala parlament tillfället i akt att direkt informera kommissionen om sina synpunkter på vissa kommissionsförslag, som i vissa fall också hade ingetts till deras respektive nationella parlamentskammare inom ramen för subsidiaritetsprövningen enligt artikel 6 i protokoll nr 2 till fördragen. Kommissionen beaktar dessa synpunkter där så är lämpligt.

2.3. Europaparlamentet och rådet

a) Europaparlamentet

Europaparlamentet har vidtagit en rad åtgärder för att fullgöra sina fördragsenliga skyldigheter när det gäller tillämpningen av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna. Särskilt när det gäller motiverade yttranden från nationella parlament tillämpas för närvarande följande förfarande:

·Motiverade yttranden översänds till Europaparlamentets utskott för rättsliga frågor och till det parlamentsutskott som ansvarar för ämnesområdet för distribution till alla utskottsledamöter. De införlivas också i möteshandlingarna.

·Motiverade yttranden översätts alltid till alla officiella EU-språk (förutom iriska och maltesiska).

·De motiverade yttranden som mottagits nämns i ingressen till lagstiftningsresolutionerna.

·Det parlamentsutskott som ansvarar för ämnesområdet säkerställer att Europaparlamentet inte håller sin slutgiltiga omröstning innan den åttaveckorstidsfrist för ingivande av motiverade yttranden enligt protokoll nr 2 till fördragen har löpt ut.

Under 2016 mottog Europaparlamentet formellt 410 inlagor från nationella parlament. Av dessa var 76 motiverade yttranden som ingetts enligt protokoll nr 2 till fördragen medan de övriga 334 var bidrag (inlagor som inte handlar om subsidiaritetsprövning). Detta är en ökning jämfört med 2015, då 9 motiverade yttranden och 242 bidrag officiellt översändes till Europaparlamentet. Alla inlagor från nationella parlament till Europaparlamentet offentliggörs i en intern databas (Connect).