B4-0565/97

Resolution om det nederländska ordförandeskapets utkast till fördrag

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

- med beaktande av sina ståndpunkter som antagits redan före och under regeringskonferensen,

- med beaktande av sitt memorandum i tio punkter, framlagt av Europaparlamentets ordförande,

- med beaktande av det nederländska ordförandeskapets utkast till fördrag av den 30 maj 1997, och med beaktande av följande:

A. Regeringskonferensens mål, sådana de fastslagits av Europeiska rådet i Turin, är följande:

- att föra unionen och dess medborgare närmare varandra,

- att ha en mer effektiv gemensam utrikes- och säkerhetspolitik,

- att förbereda sina institutioner för utvidgningen,

- att skapa större demokrati inom unionen.

B. Utkastet till fördrag av den 30 maj 1997 innehåller vissa välkomna framsteg, särskilt på följande områden:

- införlivandet av en ny avdelning om sysselsättning,

- det faktum att det sociala protokollet tagits med i fördraget,

- en förstärkning av gemenskapens politik på miljöns, konsumentskyddets och folkhälsans område,

- en förbättrad effektivitet inom områdena rättsliga och inrikes frågor,

- de utökade befogenheterna för domstolen i frågor som berör de grundläggande rättigheterna,

- en minskning av antalet förfaranden och ett utvidgat tillämpningsområde för medbeslutandeförfarandet samt avskaffande av den tredje behandlingen i samband med detta,

- beviljandet av ställning som juridisk person till unionen,

- och förslaget till den interinstitutionella överenskommelsen om bestämmelser som gäller finansieringen av den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken.

C. För att unionen skall kunna nå fram till en utvidgning i framtiden är det oumbärligt med en djupgående reform av unionens institutioner, särskilt genom att regeln om enhällighet avskaffas enligt de ståndpunkter som redan intagits i punkt 22 (iii) och i parlamentets resolution av den 17 maj 1995 ((EGT nr C 151, 19.6.1995, s. 56.)).

Vilka utmaningar innebär regeringskonferensen för Europeiska rådet i Amsterdam?

1. Parlamentet konstaterar med oro att det stora flertalet av de mål som uppställts i Turin inte kommit att uppnås i samband med utkastet till fördrag i ett läge då regeringskonferensen snart går mot sitt slut i och med mötet i Amsterdam och att ett misslyckande eller en tillbakagång skulle komma att innebära ett slag mot hela Europabygget, samt att:

a) förslaget ännu inte leder fram till någon balans mellan institutionerna, byggd på större demokratisering och en högre institutionell effektivitet,

b) den politiska, ekonomiska och sociala dimensionen av Europeiska unionen framstår ännu inte som en tillräckligt utvecklad motsvarighet till den monetära dimensionen.

c) i ett läge där förhandlingarna om en utvidgning strax skall inledas har frågan om nya befogenheter institutionerna, något som är ett mål med historisk räckvidd och som fastställts i Turin, ännu inte fått en tillfredsställande lösning för att kunna skapa en funktionsduglig, utvidgad union,

2. uppmanar, i egenskap av att den enda bland gemenskapens institutioner som utsetts genom allmäna val och i medvetande om sitt ansvar gentemot medborgarna i Europa, stats- och regeringscheferna att visa prov på erforderlig politisk vilja i avvaktan på att det under konferensens avslutande fas eftersträvas och uppnås ytterligare framsteg på följande punkter:

EN UNION NÄRMARE MEDBORGARNA

Frihet, säkerhet, rättvisa

3. välkomnar att åtgärder inom områdena asyl, flyktingar, invandring och den rättsliga ställningen för medborgare i tredje land lagligen bosatta på unionens territorium gradvis tagits med inom gemenskapens verksamhetsområde, liksom också Schengenavtalet och förslaget till asylprotokoll, men anser att domstolens roll ((Artiklarna H och K 7 i utkastet till fördrag.)) inom dessa områden inte utvidgats i tillräcklig grad för att garantera medborgarna möjlighet att hänvända sig till den och att den inriktning som följts, i förening med frånvaron av befogenheter till medbeslutande för Europaparlamentet ((Artiklarna G och K 10 i utkastet till fördrag.)) på lagstiftningens område:

- försvagar den gemenskapliga pelaren och metoden,

- strider mot den uttalade avsikten att förbättra skyddet av de grundläggande rättigheterna,

- inskränker vidden av de framsteg som gjorts inom sektorn rättsliga och inrikes frågor,

- innebär ett bortfall av nationell parlamentarisk kontroll, utan införande av parlamentarisk kontroll utövad av Europaparlamentet,

Unionen och medborgarna

4. understryker att innebörden i begreppet medborgarskap inte kommit att uppvisa tillräckliga framsteg i utkastet till fördrag av den 30 maj 1997, varken på de individuella eller de kollektiva rättigheternas område, fastän detta begrepp utgör en av grunderna för Europabygget ((Artikel 8 i utkastet till fördrag.)); och anser med tanke på detta att:

a) de grundläggande rättigheterna skall garanteras på ett så verkningsfullt sätt som möjligt, genom förfaranden som inte är beroende av beslut som fattats nära nog enhälligt ((Artikel Fa i utkastet till fördrag.)),

b) principen om fri rörlighet och principen om icke-diskriminering skall genomföras i praktiken genom omröstning med kvalificerad majoritet och enligt medbeslutandeförfarandet ((Artiklarna 6a och 8a i utkastet till fördrag.)),

c) i fråga om den ekonomiska sektorn: politiska åtgärder på gemenskaplig nivå avsedda att öka konkurrenskraften bör främjas - särskilt genom ökad flexibilitet på arbetsmarknaden- så att medlemsstaterna skall kunna öka sysselsättningen och således också skapa en nödvändig grundval för en livsduglig politik,

d) i fråga om socialsektorn, att

- de grundläggande sociala rättigheterna skall införlivas i fördraget,

- bestämmelserna i det sociala protokollet som skall införlivas i fördraget skall förstärkas,

- avdelningen om sysselsättning skall förstärkas så att det får en verklig inverkan på den allmänna politiken utöver en ren samordning av den ekonomiska politiken och utgör grund för en aktiv sysselsättningspolitik på europeisk nivå ((Ny avdelning efter avdelning VI.)),

e) i fråga om kulturområdet att

- den kulturella dimensionen av Europaprojektet bör nämnas såsom grund för medborgarskapet,

- varje unionsmedborgares rätt att vid skriftliga kontakter med unionens institutioner och organ använda sig av sitt officiella EU-språk, samt rätt att få svar på samma språk skall skrivas in i fördraget,

- språkpolitiken uttryckligen bör erkännas som en dimension av kulturpolitiken och att artikel 128 i fördraget skall anpassas för att ta hänsyn till detta,

f) i fråga om insynskraven ((Artikel 191a i utkastet till fördrag.))

- välkomnar att antalet förfaranden inom beslutsfattandet minskats och att beslutsfattandet förenklats

- rådets lagstiftande verksamhet skall göras offentlig och att det inom medbeslutandeförfarandet måste fastställas vilken del av arbetet som skall vara offentlig när rådet och parlamentet uppträder som lagstiftare; det ansvar som varje medlem i rådet har skall bekräftas av offentliggörandet av omröstningar,

- institutionernas dokument skall göras tillgängliga,

- förenklandet av fördragen skall avslutas under denna regeringskonferens och arbetet med kodifieringen med fördragen skall skyndsamt avslutas,

g) regeringskonferensen skall ta med en ny avdelning «Energi» i fördragen,

EN MER EFFEKTIV GEMENSAM UTRIKES- OCH SÄKERHETSPOLITIK OCH GEMENSAM POLITIK FÖR EXTERNA EKONOMISKA RELATIONER

5. konstaterar att den målsättning som redan kungjorts i samband med den föregående revisionen av fördragen, nämligen att införa en effektiv gemensam utrikes- och säkerhetspolitik i uttryckets egentliga bemärkelse fortfarande inte tagit sig tillfyllestgörande uttryck inom förslaget av den 30 maj 1997, understryker att Europaparlamentet har visat sig i stånd att spela en aktiv och uppbyggande roll inom den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken, beklagar därför den otillräckliga roll som anvisats parlamentet i utkastet till förslag och yrkar i synnerhet på att parlamentet fullt ut skall rådfrågas och underrättas om utvecklingen inom den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken

6. noterar att vissa framsteg dock gjorts i och med införandet av begreppet konstruktivt nedläggande av röst samt i och med att omröstningarna med kvalificerad majoritet utökats i samband med antagandet av gemensamma ståndpunkter och gemensamma åtgärder; anser att de föreslagna förfarandena för beslutsfattande bör ytterligare utvecklas för att förebygga att den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken blockeras ((Artikel J 13 i utkastet till fördrag.)),

7. erinrar om att kommissionen bör få utökade befogenheter, vilka framför allt skall omfatta att kommissionen till fullo skall delta i representationen av unionen mot omvärlden ((Artikel J 15 i utkastet till fördrag.)),

8. anser att EU inom säkerhetspolitiken bör ha resurser för att stärka sin konfliktförebyggande förmåga med beaktande av OSSE:s slutakt och FN:s stadga,

9. konstaterar att förhållandet mellan EU och VEU i riktning mot en gradvis integration blir allt tydligare, och välkomnar möjligheterna till ett förstärkt samarbete mellan EU och VEU,

10. förväntar sig att stadgandet om kostnaderna för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken ((Artikel J 17 i utkastet till fördrag.)) skall fastslås i enlighet med föreliggande utkast till interinstitutionellt avtal, ett avtal som parlamentet härmed uttryckligen ger sitt bifall till,

11. anser, i och med att unionen tilldelas ställning som juridisk person, enligt texten i utkastet till fördrag, skall viktiga internationella avtal som innebär ett omsättande i praktiken av målen för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken, sådana de stadgats i artikel J 1, skall hänskjutas till Europaparlamentet för samtycke,

12. kräver att parallelliteten mellan Europeiska unionens interna och externa kompetens skall respekteras på de externa ekonomiska förbindelsernas område genom att Europaparlamentet får befogenhet att godkänna alla internationella avtal vilkas innehåll på det interna planet omfattas av medbeslutandeförfarandet; kräver dessutom att Europaparlamentet skall kunna medverka vid beslutsprocessen kring den gemensamma handelspolitiken (artikel 113 i EG-fördraget), samt att tjänster, direktinvesteringar i utlandet och immateriell egendom upptas i artikel 113 i EG-fördraget,

INSTITUTIONERNA I EN MER DEMOKRATISK OCH EFFEKTIV UNION I SAMBAND MED UTVIDGNINGEN

13. konstaterar de allvarliga bristerna förhållande till de mål som Europeiska rådet fastställt i Turin den 29 mars 1996, särskilt då:

- att förfarandet med kvalificerad omröstning inte utvidgats i tillräcklig omfattning ((I kapitel 16 i utkastet till fördrag finns en lista över artiklar med hänsyn till vilka det är avsett att förfarandet med omröstning med kvalificerad majoritet skall utvidgas.)) (i synnerhet då det gäller åtgärder avsedda att förbjuda all diskriminerande lagstiftning på området rättsliga och inrikes frågor, åtgärder och gemensamma ståndpunkter inom den gemensamma säkerhets- och utrikespolitiken och utnämningarna inom gemenskapens institutioner, socialpolitiken, vissa aspekter i samband med skattepolitiken liksom stora områden med budgetära konsekvenser som anses betydelsefulla),

- att man vägrat utsträcka medbeslutandeförfarandet till att omfatta alla lagstiftnings- och budgetakter, i synnerhet sådana som berör nya former för politik (exempelvis rättsliga och inrikes frågor som överförts till den första pelaren) och till andra frågor som berör lagstiftningen kring den gemensamma jordbrukspolitiken,

- att man återigen senarelagt frågan om huruvida Europaparlamentet, utgående från att parlamentet medverkar vid lagstiftningen inom gemenskapen, också skall få medverka vid kontrollen över rättsakter som berör genomförandet; lösningen av denna fråga kom att uppskjutas i avvaktan på regeringskonferensen ((Förklaring som skall ingå i slutakten.)),

- att där inte finns några som helst förslag om hur kommissionen skall vara sammansatt,

- att där inte finns några klara valmöjligheter angående röstvägningen ((Varianterna 1 och 2 för en ny röstviktning inom rådet, kapitel 16 i utkastet till fördrag.)),

- att ingenting sagts om Europaparlamentets samtycke i artikel N i EU- fördraget, artikel 6a i utkastet till fördrag, artikel 8e i utkastet till fördrag (om inget majoritetsbeslut fattats i samband med medbeslutandet), artikel 201 i utkastet till fördrag (vad de egna medlen beträffar), artikel 209 i utskastet till fördrag (om inget majoritetsbeslut fattats i samband med medbeslutandet), artikel 235 i utkastet till fördrag och alla viktiga internationella avtal,

14. bedömer det som absolut nödvändigt att stärka den demokratiska representationen genom ett enhetligt valförfarande vid valet av ledamöter av Europaparlamentet baserat på principen om proportionell representation, ett stadgande som skulle skapa förutsättningar för en enhetlig rättslig ställning för ledamöterna av Europaparlamentet liksom för en rättslig grund för europeiska politiska partier,

15. anser att parlamentet bör vara med och fatta beslut om var parlamentet skall ha sitt säte förlagt samt att parlamentet också i fortsättningen självt skall bestämma om organisationen av sitt eget arbete,

Närmare samarbete - «flexibilitet»

16. anser att texten till utkastet till fördrag av den 30 maj 1997 måste förbättras så att:

- inledandet av närmare samarbete sker parallellt med nödvändiga garantier för demokrati och effektivitet; kvalificerad majoritet inom rådet (eventuellt efter att enhällighet tillämpats under en bestämd övergångsperiod) och samtycke från Europaparlamentets sida,

- gemenskapens alla bestämmelser i dessa fall skall gälla, inberäknat stadgandena om parlamentets deltagande och domstolens tillsyn,

- kostnaderna för varje form av närmare samarbete skall enligt reglerna belasta gemenskapens budget ((Del V artikel (2) i utkastet till fördrag.)),

Nödvändigheten av att den gemenskapliga metoden används

17. understryker att det är nödvändigt att använda gemenskapliga metoder, vilket man gjort med framgång alltsedan Europabygget tog sin början och vilket även denna gång kan komma att visa sig oumbärligt (till exempel genom införande av tvingande tidtabeller) för att man inom ramen för denna regeringskonferens skall kunna komma fram till en lösning på vissa särdeles svårlösta problem,

18. uttrycker sin övertygelse om att inga utvidgningsförhandlingar effektivt kan slutföras förrän de nödvändiga reformerna angående anpassningen av institutionerna har genomförts,

19. uppdrar åt sin ordförande att vidarebefordra denna resolution till regeringskonferensens ordförandeskap, rådets ordförandeskap, medlemsstaternas regeringar och parlament samt till kommissionen och gemenskapens övriga institutioner.