Rättsväsendet hanterar sin ärendebelastning effektivt, även om avslutandegraden har sjunkit något. Den uppskattade tiden för att pröva civilrättsliga och handelsrättsliga mål samt förvaltningsmål och andra mål är väldigt kort och ligger under genomsnittet för civilrättsliga och handelsrättsliga mål i alla instanser. Den har dock ökat något under de senaste åren . Samtidigt har avslutandegraden för civilrättsliga och handelsrättsliga mål minskat något under de senaste åren, då den sjunkit från 102 % 2017 till 95 % 2018 och 94 % 2019. Antalet pågående mål är fortfarande lågt, särskilt när det gäller civilrättsliga och handelsrättsliga mål .

Vissa initiativ för att hantera de kvarvarande utmaningarna när det gäller digitaliseringen av rättsväsendet pågår. Möjligheten att inge ett ärende eller en stämning på elektronisk väg via internet och att följa stegen i målen och ärendena finns bara tillgänglig i begränsad utsträckning hos domstolarna . Även om alla domslut från tredje instans offentliggörs, är det bara delvis fallet för domslut från första och andra instans, och arrangemangen för maskinläsbarhet av domslut är begränsade . Enligt information från Domstolsstyrelsen pågår förberedelser för att skapa en omfattande internetdatabas för domslut, vilket även omfattar anonymisering av domsluten, under 2021. Domstolsstyrelsen genomför också ett projekt för användningen av digitala verktyg för att övervaka pågående måls genomsnittliga varaktighet, vilket ska göra det lättare att beräkna framtida handläggningstider .

Det har uttryckts viss oro över de minskade utgifterna för rättsväsendet. Danmarks utgifter för domstolarna i procent av BNP är låga och har minskat under de senaste åren . Antalet domare per invånare är också anmärkningsvärt lågt . En rapport från 2020 framtagen av Dommerforeningen om ”Dommernes arbejdsforhold” innehåller en detaljerad analys av domarnas arbetsbörda, där man lyfter fram att antalet domare har stagnerat och att resurserna långsamt har minskats sedan 2011, samtidigt som ärendebelastningen har ökat . Det har särskilt uttryckts oro över minskningen av domstolspersonal, vilket har gett domarna en större arbetsbörda. I juni 2020 beviljade regeringen extra finansiering till domstolarna för att hantera den ökade eftersläpningen på grund av att domstolarna stängts under covid-19-pandemin, vilket möjliggör ytterligare domartjänster .

Det danska rättsväsendet består av 24 byretter, två landsretter och en Højesteret, samt två specialdomstolar . Domstolsstyrelsen, som är oberoende, är ansvarig för förvaltningen och utvecklingen av domstolarna, vilket omfattar fördelning av domstolarnas budgetar samt förvaltning av byggnader och IKT-system. Det oberoende Dommerudnævnelsesrådet lägger fram icke-bindande förslag till utnämning av domare till Justitsministeriet, som sedan föreslår dem för formell utnämning av den verkställande makten (drottningen) . Dommerudnævnelsesrådet föreslår endast en domare per ledig tjänst. Det har inte funnits några fall där den verkställande makten inte följt de förslag som lagts fram av Dommerudnævnelsesrådet. Av öppenhetsskäl utfärdar Dommerudnævnelsesrådet ett pressmeddelande när det lägger fram sitt förslag till den lediga tjänsten. Anklagemyndigheden är en självständig institution som verkar under överinseende av Justitsministeriet och leds av Rigsadvokaten . Advokatsamfundet är det oberoende organ som kontrollerar juristyrket och säkerställer dess oberoende .

Systemet för kontroller och motvikter kännetecknas av en inkluderande lagstiftningsprocess med ett övergripande ramverk för lagstiftningsarbete, däribland samråd med intressenter. Folketingets ombudsman har en väletablerad roll när det gäller att granska offentliga myndigheters beslut. Domstolsstyrelsen har nyligen genomfört kampanjer för att höja medvetenheten om vikten av att tillämpa rättsstatsprincipen samt om domstolsväsendets roll. Kampanjerna omfattade bland annat utbildningsvideor, läroplaner för lärare och en särskild webbplats för journalister. Danmarks Institut for menneskerettigheder ser till att en bred grupp av civilsamhällesorganisationer involveras via dess Råd for Menneskerettigheder, som har en viktig rådgivande funktion.

Radio og tv-nævnet agerar oberoende. Den oberoende myndighetens organisationsstruktur fastställs i den danska lagen om radio och tv-sändningar (Lov om radio- och fjernsynsvirksomhed). Medieenheten vid Slots- og Kulturstyrelsen fungerar som sekretariat för Radio og tv-nævnet. Radio og tv-nævnet anser sig ha en robust organisationsstruktur, även om vissa beslut har väckt starkt politiskt intresse . En mycket låg risk för mediemyndighetens oberoende och effektivitet registreras också i den senaste upplagan av övervakningsverktyget för mediepluralism (MPM 2020). Radio og tv-nævnets arbetsordning fastställs i ett dekret som har uppdaterats efter revideringen av direktivet om audiovisuella tjänster (AVMSD). Ministern utser åtta medlemmar till Radio og tv-nævnet, däribland ordföranden och vice ordföranden för en period på fyra år. Omval är möjliga. En medlem utses av Samarbejdsforum for Danske Lytter- og Seerorganisationer (Samarbetsforum för danska lyssnar- och tittarorganisationer) och en av Den Danske Dommerforening. Avskedande av ordföranden/medlemmar i kollegieorganet måste ske enligt regelverket i Forvaltningsloven. Innan ett beslut tas om avskedande ska den berörda medlemmen få yttra sig. Beslutet ska vara skriftligt och innehålla en förklaring. Därutöver ska medlemmen ha möjlighet att lämna in ett klagomål angående beslutet och överklaga det till domstol. Radio og tv-nævnets beslut kan inte överklagas till ministeriet, utan endast till domstolarna. Som för alla administrativa beslut kan Folketingets ombudsman behandla klagomål om ärendehantering.

Danmark gjorde en översyn av sin övergripande tillsynsmetod och inrättade en specialiserad enhet för korruption och utländska mutmål vid Statsadvokaten for Særlig Økonomisk og International Kriminalitet (SØIK) 2014. Polisen, Anklagemyndigheden och en specialiserad enhet vid Statsadvokaten for Særlig Økonomisk og International Kriminalitet (SØIK) är de myndigheter som ansvarar för att utreda och väcka åtal vid korruption. SØIK är en specialiserad åklagarenhet som också fungerar som samordnande organ. SØIK inrymmer även den nationella finansunderrättelseenheten (Hvidvasksekretariatet) och har, sedan 2015, en enhet för internationella mål, däribland mål som rör mutor till utländska offentliga tjänstemän . Inom polisen har man nyligen förstärkt sina upphandlingsförfaranden och genomfört insatser för att informera och utbilda poliser om den etiska kod som antogs 2015 . Ett visselblåsarsystem som upprättades 2019 gör det möjligt att anmäla brott och överträdelser av förvaltningslagstiftningen, däribland intressekonflikter. Allmänheten kan vända sig med klagomål till Den Uafhængige Politiklagemyndighed, som utför extern tillsyn och kontroll av polis- och åklagarmyndigheterna . Greco har dock rekommenderat att myndigheterna analyserar behovet av att införa ett krav på att polistjänstemän regelbundet deklarerar sina ekonomiska intressen, samt åtgärder för att höja medvetenheten hos de polisanställda om deras plikt att rapportera korruptionsrelaterad misskötsamhet inom polisväsendet .

Rätten till information är föremål för vissa begränsningar. Lov om offentlighed i forvaltningen, som innehåller regelverket för alla offentliga förvaltningar och ministerier när det gäller tillgång till information och handlingar, ändrades 2014, vilket begränsade allmänhetens och journalisters tillgång till vissa statliga handlingar . Enligt 7 § i lagen kan vem som helst begära ut handlingar som en offentlig förvaltning ingått eller upprättat som en del av sitt administrativa förfarandet i samband med myndighetsutövningen. Den här tillgången är dock begränsad när det gäller vissa typer av mål, handlingar eller information, särskilt myndigheters interna arbetsdokument eller handlingar som utbyts när en minister söker råd och stöd från sin personal . Intressenter påpekar att undantagen i fall som rör råd och stöd till ministern samt kommunikation med folketingsledamöter under lagstiftningsprocessen kan leda till att grunden för vissa politiska överenskommelser hålls hemlig . Folketingets ombudsman har också konstaterat att undantaget för ministeriearbetet har en begränsande effekt på rätten till tillgång i praktiken .

Danmark har en stark tradition av yttrandefrihet. Den övergripande ramen för skyddet av yttrandefriheten återfinns i grundlagen . I Reportrar utan gränsers årliga internationella pressfrihetsindex hamnar Danmark återkommande bland de högst rankade länderna, för närvarande på tredje plats i världen . Fängelsestraff ingår dock i straffskalan för förtal i Danmark . Enligt övervakningsverktyget för mediepluralism 2020 anses skyddet av yttrandefriheten medföra mycket små risker på grund av den generella stabiliteten hos den demokratiska traditionen och institutionerna i Danmark. Europarådets plattform för att främja skyddet av journalistik och journalisters säkerhet publicerade inga larm som gällde Danmark under 2019 och 2020 . En särskild yttrandefrihetskommission (Ytringsfrihedskommissionen) inrättades 2017/2018 i syfte att bedöma ramen och de allmänna förutsättningarna för yttrandefriheten. Den lade fram sin rapport i april 2020, vilket bidrog till en allmän politisk diskussion om yttrandefrihetens status i det danska samhället .

IV.Andra institutionella problem med koppling till kontroller och motvikter

Danmark har ett parlamentariskt enkammarsystem, där både regeringen och folketingsledamöterna kan lägga fram förslag till lagstiftning, även om lagförslag oftast läggs fram av regeringen. I avsaknad av en konstitutionsdomstol kan efterhandsutvärdering avseende författningsenlighet utföras av alla domstolar i konkreta mål . Folketingets ombudsman granskar offentliga myndigheters beslut och Institut for menneskerettigheder övervakar respekten för de grundläggande rättigheterna.

Lagstiftningsförfarandet omfattar en omfattande förberedelseprocess. Justitsministeriets riktlinjer för rättslig kvalitet innehåller detaljerade instruktioner om förfarandet för att utarbeta lagstiftning, däribland om lagstiftningsplanering och förberedande steg, så som eventuella förberedande kommissioner och obligatoriska konsekvensbedömningar (bland annat av ekonomiska och miljömässiga konsekvenser samt om administrativa konsekvenser för medborgarna). Lagförslag från regeringen offentliggörs ofta för offentligt samråd på en regeringsportal (under en rekommenderad minimiperiod på fyra veckor) och skickas direkt ut på remiss till berörda myndigheter och organisationer . Lagförslag genomgår även en teknisk rättslig granskning av Justitsministeriet, bland annat för att säkerställa överensstämmelse med internationella skyldigheter gällande mänskliga rättigheter .

Folketingets ombudsman är avgörande för granskningen av förvaltningsbeslut. Folketingets ombudsman, som väljs av Folketinget efter varje allmänt val , fungerar som en myndighet för överklaganden av förvaltningsbeslut och tillhandahåller en bedömning av huruvida offentliga myndigheters agerade stämmer överens med befintlig lagstiftning eller god förvaltningssed. Ombudsmannen agerar utifrån inlämnade klagomål eller utför undersökningar på eget initiativ. Under 2019 behandlade ombudsmannen 5 368 klagomål, varav många hade att göra med tillgången till offentliga handlingar, samt 163 undersökningar på eget initiativ som var inriktade på mer allmänna frågor som påverkar ett större antal medborgare . Ombudsmannens yttranden, som kan omfatta rekommendationer till myndigheter att öppna ett ärende på nytt eller ändra ett beslut, är inte bindande. Enligt information från både myndigheterna och ombudsmannen följer de offentliga myndigheterna i praktiken generellt rekommendationerna. Utöver ombudsmannen fungerar Danmarks Institut for menneskerettigheder som nationell människorättsinstitution och tilldelades 2018 på nytt A-status av The Global Alliance of National Human Rights Institutions. Institutet fungerar även som nationellt jämställdhetsorgan.

Civilsamhället i Danmark anses vara öppet och det finns ett nära samarbete med civilsamhällesorganisationer via ett råd för mänskliga rättigheter. Danmarks Institut for menneskerettigheder engagerar ett stort antal civilsamhällesorganisationer från olika områden via sitt råd för mänskliga rättigheter (Rådet for Menneskerettigheder), som bedömer utformningen och genomförandet av institutets verksamhet, kan rekommendera ny verksamhet och utser sex av de 14 ledamöterna i styrelsen .

Det beslutsförfarande som ledde fram till att domstolarnas verksamhet ställdes in under covid-19-pandemin har varit omdebatterat. De akutåtgärder som vidtogs som ett svar på covid-19-pandemin byggde på en ändring av den danska smittskyddslagen (Epidemiloven) genom vilken befogenheten att anta beslut för att bekämpa pandemin överfördes till hälsoministern. Lagen antogs enhälligt av Folketinget den 12 mars 2020. Samma dag meddelade Domstolsstyrelsen, med tanke på covid-19-pandemin, att enbart domstolarnas viktigaste funktioner skulle upprätthållas och de mest akuta och kritiska målen skulle komma att prioriteras . Sedan dess har det uppstått en del debatt om huruvida detta beslut togs i enlighet med vad som föreskrivs i grundlagen angående domstolarnas oberoende. I en studie från tankesmedjan Justitia menar man att Domstolsstyrelsen kan ha gått för långt i sina riktlinjer, med tanke på att Domstolsstyrelsen, enligt grundlagen och rättegångslagen, inte har befogenhet att ta över domstolarnas uppgift att besluta om vilka mål som ska prioriteras. I offentliga uttalanden har akademiker och Den Danske Dommerforeningen också uttryckt oro, samtidigt som man erkänner de extraordinära omständigheter som krävde ett snabbt agerande. Justitsministeriet och Domstolsstyrelsen har invänt mot dessa synpunkter . Folketinget har tillsatt en oberoende expertpanel som ska utreda regeringens övergripande hantering av pandemin och förväntas lägga fram sina resultat i slutet av 2020.

Domstolsstyrelsen är aktiv i främjandet av rättsstatsprincipen. Under de senaste åren har Domstolsstyrelsen genomfört en rad insatser för att främja rättsstatsprincipen, förbättra förståelsen för rättssystemet hos olika målgrupper och förbättra rättsväsendets användarfokus. Dessa omfattar initiativ riktade till allmänheten, via utbildningsvideor, till skolbarn via läroplaner för lärare, till journalister via en särskild webbplats och till lekmannadomare, genom att de får detaljerade informationsmaterial innan de tillträder .

Bilaga I: Förteckning över källor i alfabetisk ordning*

* En förteckning över bidrag som mottagits i samband med samrådet inför 2020 års rapport om rättsstatsprincipen finns på (kommissionens webbplats).

Centrum för mediernas mångfald och mediefrihet (2020), Övervakningsverktyget för mediepluralism 2020. https://cmpf.eui.eu/media-pluralism-monitor/mpm-2020

Cepej (2020), Undersökning om rättssystemens funktion i EU:s medlemsstater.

Civicus kartläggning av det offentliga rummet: Danmark https://monitor.civicus.org/country/denmark/

Europarådet: Ministerkommittén (2000), ministerkommitténs rekommendation till medlemsstaterna Rec(2000)19, The role of public prosecution in the criminal justice system.

Europarådet: Ministerkommittén (2010), ministerkommitténs rekommendation CM/Rec(2010)12 till medlemsstaterna om domares oberoende, effektivitet och ansvar.

Europarådet: Ministerkommittén (2016), ministerkommitténs rekommendation CM/Rec(2016)4 till medlemsstaterna om skydd av journalistik och journalisters och andra medieaktörers säkerhet.

Europarådets plattform för att främja skydd för journalistik och journalisters säkerhet – Danmark. https://www.coe.int/en/web/media-freedom

Europeiska unionens domstol, dom av den 25 juli 2018, LM, C-216/18 PPU.

Europeiska unionens domstol, dom av den 27 maj 2019 i de förenade målen OG, C-508/18 och PI, C-82/19 PPU.