RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN om tillämpningen under år 2003 av förordning(EG) nr 1049/2001 om allmänhetens tillgång till Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingar

FÖRORD

Förordning (EG) nr 1049/2001 om allmänhetens tillgång till Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingar [1] tillämpas nu för tredje året i rad. Varje berörd institution har första kvartalet 2003 publicerat en första årsrapport om tillämpningen av förordningen, i enlighet med bestämmelserna i artikel 17.1 [2].

[1] EGT L 145, 31.5.2001, s. 43.

[2] Rapport från kommissionen, antagen den 29 april 2003, KOM(2003) 216 slutlig.

I rapporten redogörs i första hand för de åtgärder som vidtagits och avslutats 2003 i syfte att till fullo genomföra tillämpningen. I de tre första kapitlen berörs i tur och ordning de olika anpassningarna av bestämmelserna, utarbetandet av registren och resultaten av det interinstitutionella samarbetet.

Det fjärde kapitlet ägnas åt att granska ansökningar om tillgång till handlingar samt andelen avslag och skäl för avslagen.

I det femte kapitlet behandlas klagomål till EU-ombudsmannen och i det sjätte kapitlet redogörs för rättspraxis.

Statistiska uppgifter om behandlingen av ansökningar om tillgång till handlingar anges i bilaga. I tabellerna anges sifferuppgifter från två års tillämpning av förordningen.

Det bör slutligen påminnas att statistiken endast berör ansökningar om tillgång till icke-offentliggjorda handlingar och omfattar vare sig beställningar av offentliga handlingar eller informationsansökningar.

INNEHÅLLSFKNING

1. åtgärder enligt förordningens bestämmelser

1.1. Anpassning av bestämmelserna om öppnandet för allmänheten av historiska arkiv

1.2. Utvidgning av tillämpningen av förordning nr 1049/2001 till att omfatta gemenskapens byråer

1.3. Beslut som fattas av gemenskapens övriga institutioner eller organ

1.4. Förslag om tillämpning av Århuskonventionen

1.5. Utvärdering av genomförandet av förordning nr 1049/2001

2. Register och information till allmänheten

2.1. Utarbetande av register över kommissionens interna handlingar

2.1.1. Registrets omfattning

2.1.2. Direkt tillgängliga handlingar

2.1.3. Känsliga handlingar som inte upptagits i registret

2.2. Upprättande av register över kommittéernas arbete

2.3. Webbplatsen "Tillgång till handlingar" på Internet

3. Interinstitutionellt samarbete

3.1. Interinstitutionella kommitténs arbete

3.2. Administrativt samarbete mellan institutionerna

4. Behandling av ansökningar om tillgång till handlingar

4.1. Ansökningsvolym

4.2. Områden av stort intresse

4.3. Sökandenas yrkestillhörighet och geografiska ursprung

4.4. Andel positiva svar

4.4.1. Ursprungliga ansökningar

4.4.2. Bekräftande ansökningar

4.5. Skäl för avslag

4.5.1. Inledande stadium

5. Klagomål till EU-ombudsmannen

5.1. Avslutade klagomål

5.1.1. Klagomål 1437/2002/IJH,31.7.2002.

5.1.2. Klagomål 1753/2002/GG, 7.10.2002.

5.1.3. Klagomål 412/2003/GG, 24.2.2003.

5.1.4. Klagomål 415/2003/(IJH)TN, 25.2.2003.

5.1.5. Klagomål 790/2003/GG, 17.4.2003.

5.1.6. Klagomål 900/2003/(IJH)TN, 13.5.2003.

5.1.7. Klagomål 2183/2003/(TN)IJH, 13.12.2003.

5.2. Oavslutade klagomål i slutet av 2003

6. Domstolsärenden

6.1. Avkunnade domar 2003

6.2. Övriga domstolsärenden från 2002

6.3. Övriga domstolsärenden från 2003

BILAGA

1. ÅTGÄRDER ENLIGT FÖRORDNINGENS BESTÄMMELSER

1.1. Anpassning av bestämmelserna om öppnandet för allmänheten av historiska arkiv

På grundval av kommissionens förslag [3] antog rådet den 22 september 2003 förordning (EG, Euratom) nr 1700/2001 om ändring av förordning (EEG, Euratom) nr 354/83 om öppnandet för allmänheten av Europeiska ekonomiska gemenskapens och Europeiska atomenergigemenskapens historiska arkiv [4].

[3] KOM(2002) 462 slutlig, 19.8.2002.

[4] EGT L 243, 27.9.2003, s. 1.

Genom denna förordning bringas förordningen om de historiska arkiven i överensstämmelse med förordningen om allmänhetens tillgång till handlingar. Bestämmelserna i förordning nr 354/1983 om uteslutandet av vissa handlingar från öppnandet för allmänheten har i synnerhet ersatts av bestämmelser som ger möjlighet att även efter perioden på trettio år tillämpa undantagen från tillgång till handlingar med avseende på följande:

- Skydd för enskilda personers privatliv och integritet.

- Skydd för affärsintressen.

- Det särskilda systemet för känsliga handlingar.

Det institutionella tillämpningsområdet för de historiska arkiven har vidare utvidgats till att omfatta Ekonomiska och sociala kommittén, Regionkommittén samt byråer och liknande organ som upprättats genom gemenskapens lagstiftning.

1.2. Utvidgning av tillämpningen av förordning nr 1049/2001 till att omfatta gemenskapens byråer

I enlighet med kommissionens förslag har förordningarna om upprättandet av byråer och liknande organ ändrats genom antagandet av en rad förordningar, av rådet den 18 juni 2003 samt av Europaparlamentet och rådet den 22 juli 2003 [5].

[5] Förordningarna nr 1641/2003 till 1655/2003, EGT L 245, 29.9.2003.

Genom dessa förordningar som trädde i kraft den 1 oktober 2003 kan förordning nr 1049/2001 tillämpas för byråerna. Dessa skulle före den 1 april 2004 anta bestämmelser för tillämpning av förordningen.

1.3. Beslut som fattas av gemenskapens övriga institutioner eller organ

Regionkommittén och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén har antagit bestämmelser för tillgång till handlingar i enlighet med förordning nr 1049/2001 [6].

[6] Beslut nr 64/2003 av Regionkommittén, EGT L 160, 28.6.2003, s. 96. Beslut nr 603/2003 av EESK, EGT L 205, 14.8.2003, s. 19.

1.4. Förslag om tillämpning av Århuskonventionen

Kommissionen antog den 24 oktober 2003 ett förslag till förordning om hur Århuskonventionen om tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser och tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor skall tillämpas för Europeiska gemenskapens institutioner och organ [7].

[7] KOM(2003) 622 slutlig.

I förslaget anges att tillämpningen av förordning nr 1049/2001 skall utvidgas till att omfatta Europeiska gemenskapens institutioner och organ som inte avses i artikel 255 i EG-fördraget när det gäller allmänhetens tillgång till miljöinformation. Bestämmelserna skall endast tillämpas för EG-domstolen i situationer när den inte handlar i egenskap av domstolsinstans.

1.5. Utvärdering av genomförandet av förordning nr 1049/2001

I enlighet med bestämmelserna i artikel 17.2 i förordningen har kommissionen gjort en utvärdering av förordningen och dess genomförande. En rapport om detta antogs den 30 januari 2004 och offentliggjordes [8].

[8] KOM(2004) 45 SLUTLIG.

2. REGISTER OCH INFORMATION TILL ALLMÄNHETEN

2.1. Utarbetande av register över kommissionens interna handlingar

2.1.1. Registrets omfattning

Registret har utvidgats till att omfatta dagordningar och protokoll från kommissionens sammanträden. Dessa handlingar uppförs i registret från och med den 1 januari 2002. Registret omfattar sålunda hädanefter samtliga handlingar som avspeglar kommissionens arbete.

I slutet av 2003 utgjordes registrets innehåll av följande:

>Plats för tabell>

Under 2003 genomfördes arbete för att utvidga registret till att omfatta hänvisningar till undersökningar som kommissionen lägger ut på externa experter. Dessa hänvisningar är tillgängliga för allmänheten från och med mars 2004. Registret omfattar undersökningar från och med år 2001.

2.1.2. Direkt tillgängliga handlingar

I den inledande fasen gav registret endast tillgång till texter i slutliga KOM-dokument med hjälp av en länk på webbplatsen Eur-Lex som förvaltas av Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer.

Dagordningar och protokoll är tillgängliga med fullständig text. Övriga typer av handlingar kunde inte göras direkt tillgängliga på grund av avsaknaden av en textförteckning anknuten till registret. En sådan förteckning har nu genomförts. Den ger direkt tillgång till ett stort antal C-dokument och ett betydande antal SEK-dokument. Samtliga handlingar som upptagits i registret görs direkt tillgängliga i och med att de lämnas ut till följd av en tillgångsansökan.

2.1.3. Känsliga handlingar som inte upptagits i registret

I artikel 9 i förordningen anges en särskild behandling av så kallade känsliga handlingar [9]. Enligt punkt 3 i denna artikel får känsliga handlingar upptas i registret endast efter medgivande av ursprungsmyndigheten.

[9] "en handling som härrör från institutionerna eller organ som har upprättats av dem eller från medlemsstaterna, tredje länder eller internationella organisationer och som i enlighet med den berörda institutionens bestämmelser klassificerats som "TRÈS SECRET/TOP SECRET", "SECRET" eller "CONFIDENTIEL" och som skyddar Europeiska unionens eller en eller flera av dess medlemsstaters väsentliga intressen på de områden som omfattas av artikel 4.1 a, i synnerhet allmän säkerhet, försvar och militära frågor" (artikel 9.1).

Genom tillämpning av denna artikel har 25 handlingar som klassificerats som "Confidentiel UE" och tillhör C-dokumenten inte upptagits i registret. Kommissionen har inga andra känsliga handlingar som ingår i registret.

2.2. Upprättande av register över kommittéernas arbete

Förutom registret över interna handlingar som avses i punkt 2.1 och som omfattar kommissionens lagstiftningsverksamhet har ett nytt register upprättats för att informera allmänheten om arbetet i de kommittéer som bistår kommissionen vid utövandet av dess genomförandebefogenheter (kommittéförfaranden).

I det nya registret som öppnades för allmänheten i december 2003 identifieras de handlingar med anknytning till kommittéernas arbete som faller under kommittéförfarandet och som hänvisats till Europaparlamentet enligt artikel 7 i beslutet av den 28 juni om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (beslutet om kommittéförfaranden) [10].

[10] Beslut 1999/468/EG, EGT L 184, 17.7.1999, s. 23.

Registret innehåller i allmänhet följande typer av handlingar:

- Dagordningar från kommittéernas sammanträden.

- Utkast till genomförandeåtgärder.

- Kortfattade protokoll från sammanträden.

- Resultat av omröstningar om yttranden som avgivits av kommittéerna.

Till registret har lagts en förteckning över handlingar som ger direkt tillgång till den fullständiga texten i vissa handlingar.

2.3. Webbplatsen "Tillgång till handlingar" på Internet

Kommissionen ställer en särskild webbplats "Öppenhet och tillgång till handlingar" till allmänhetens förfogande på Europaservern. Webbplatsen omfattar följande:

- En handledning som är tillgänglig på de elva officiella språken (före utvidgningen) och i vilken medborgarna får information om hur de skall utöva sin tillgångsrätt och få tillgång till handlingar som är tillgängliga för allmänheten.

- Ett fönster med tillträde till de tre registren (interna och förberedande handlingar, kommittéförfaranden, kommissionsordförandens korrespondens) samt andra informationskällor (såsom databaserna Pre-Lex och Celex, EGT online, pressmeddelanden, bulletinen och den allmänna rapporten om Europeiska unionens verksamhet).

- Förordningens och genomförandebestämmelsernas texter på de elva språken.

- Länkar till domar av EG-domstolen och förstainstansrätten i fråga om öppenhet.

- Länkar till Europaparlamentets och rådets webbplatser.

- Information om nationella lagstiftningar om öppenhet.

Under år 2003 hade sammanlagt 384 087 anslutningar till denna webbplats registrerats, det vill säga mer än 30 000 anslutningar i genomsnitt per månad och nära 1 500 besök i genomsnitt per arbetsdag.

3. INTERINSTITUTIONELLT SAMARBETE

3.1. Interinstitutionella kommitténs arbete

Denna kommitté som inrättats enligt artikel 15.2 i förordning nr 1049/2001 sammanträdde den 23 september 2003 i Strasbourg med deltagande av Europaparlamentets vice talman Charlotte Cederschiöld, rådets tjänstgörande ordförande Roberto Antonione och kommissionens vice ordförande Loyola de Palacio.

Vid sammanträdet beslutade den interinstitutionella kommittén följande:

- Att ta fasta på resultaten av den undersökning huruvida sekretessklausuler som anges i gemenskapens sekundärrättsakter är förenliga med förordning nr 1049/2001 som kommissionen hade genomfört med tillämpning av artikel 18.3 i förordningen [11]

[11] Se rapporten 2002, KOM(2003) 216 slutlig, del A, punkt 1.5.

- Att anta förslagen av rådets generalsekretariat om stärkt interinstitutionellt samarbete i fråga om förvaltning av handlingar och arkivering.

- Att genomföra en utvärdering av den offentliga utfrågningen om hur förordning nr 1049/2001 fungerar som anordnades den 12 juni 2003 i Europaparlamentet.

- Att utbyta åsikter om rapporten om genomförandet av förordning nr 1049/2001 som skall läggas fram av kommissionen enligt artikel 17.2 i denna förordning [12].

[12] Rapporten antogs den 30 januari 2004 och offentliggjordes som KOM(2004) 45 slutlig.

3.2. Administrativt samarbete mellan institutionerna

I syfte att i praktiken tillämpa de riktlinjer som den interinstitutionella kommittén angav har de avdelningar som fått i uppdrag att genomföra förordning nr 1049/2001 i Europaparlamentets, rådets och kommissionens generalsekretariat intensifierat informations- och erfarenhetsutbytet. De regelbundna kontakterna ger möjlighet att identifiera bästa metoder och konsekvent tillämpa förordningen. Memorandum of Understanding som undertecknades den 9 juli 2002 i Strasbourg ger tillfälle till regelbundna samråd mellan institutionerna.

4. BEHANDLING AV ANSÖKNINGAR OM TILLGÅNG TILL HANDLINGAR

4.1. Ansökningsvolym

Under år 2002 fördubblades efterfrågan jämfört med de tre föregående åren. Denna omfattande ökning tycktes bero på genomförandet av förordning nr 1049/2001 och den ryktbarhet som den gavs samt öppnandet för allmänheten av det offentliga registret den 3 juni 2002.

Det andra årets tillämpning av förordningen präglas av en liknande ökning i absoluta tal:

- Antalet ursprungliga ansökningar gick från 991 till 1523, det vill säga en ökning med 532 ansökningar eller 53,7 %.

- 143 bekräftande ansökningar inlämnades mot 96 år 2002, vilket utgör en ökning med 47 ansökningar eller 49 %.

De 1523 ursprungliga ansökningarna föranledde en granskning av 2931 identifierade handlingar (mot 2150 år 2002). Vissa ansökningar är omfattande eller oklara, särskilt när de avser "alla handlingar om" ett verksamhetsområde eller ett bestämt ämne eller när de omfattar hela ärenden (till exempel mål om statliga stöd eller konkurrens). I sådana fall bad de berörda avdelningarna sökanden att precisera eller att begränsa ansökningens omfattning för att kunna behandla den på rätt sätt.

4.2. Områden av stort intresse

När det gäller områden av stort intresse bekräftades de tendenser som iakttogs 2002, nämligen följande: Ansökningarna avser huvudsakligen konkurrenspolitik, tullfrågor, indirekta skatter, den inre marknaden och miljöpolitik. Eftersom över hälften av ansökningarna om tillgång till handlingar rörde ett av de fyra områdena eller handlingar av allmän natur som förvaltas av generalsekretariatet, såsom protokoll från förberedande sammanträden inför beslutsfattande av kommissionen eller skrivelser som mottagits eller sänts av ordföranden.

Intresset för de olika verksamhetsområdena ändrades inte genom volymökningen. En tydlig ökning av intresset för utrikeshandel och regionalpolitik bör dock noteras.

4.3. Sökandenas yrkestillhörighet och geografiska ursprung

Fördelningen av ansökningar per samhälls- och yrkesgrupp har inte markant förändrats. Olika intressegrupper utgör nära en fjärdedel av sökandena och advokatbyråer en femtedel. Studenter och forskare utgjorde omkring 10 % och ansökningar från personer som inte angav någon tillhörighet låg också omkring 30 %. Denna kategori innehåller en stor mängd ansökningar som sänts via e-post och där endast sökandens namn kan identifieras. Det bör noteras att journalisternas del av ansökningarna om tillgång till handlingar är obetydlig (omkring 3 %).

En fjärdedel av ansökningarna kommer från personer eller organisationer som är etablerade i Belgien. Detta stora antal förklaras genom att många multinationella företag, internationella advokatbyråer och sammanslutningar eller icke-statliga organisationer som arbetar på europeisk nivå har sina huvudkontor i Belgien. Den största delen ansökningar kommer för övrigt från följande länder: Tyskland (12 %), Italien (8,8 %), Förenade kungariket (7,9 %), Frankrike (7,8 %), Nederländerna (6,3 %) och Spanien (5,25 %). De sex länderna utgör sammanlagt hälften av ansökningarna. Det bör noteras att det geografiska ursprunget för 12,61 % av ansökningarna inte kan identifieras. Det beror på antalet ansökningar som inlämnas via e-post från adresser vars namn inte har en nationell identifikation.

4.4. Andel positiva svar

4.4.1. Ursprungliga ansökningar

Andelen positiva svar i ansökningarnas inledande fas har ökat en aning jämfört med år 2002 från 66,5 % till 69,31 %. I 66,83 % av fallen utlämnades den fullständiga handlingen och i 2,48 % av fallen beviljades tillgång till en del av de begärda handlingarna.

Det bör vidare noteras att i omkring 3 % av fallen avsåg ansökningen en obefintlig handling. Ett liknande antal ansökningar avsåg handlingar som redan offentliggjorts eller var på väg att offentliggöras. Sökanden informerades då om hur han kunde få tillgång till den eftersökta handlingen.

4.4.2. Bekräftande ansökningar

Andelen positiva svar på stadiet för bekräftande ansökningar ökade med omkring 5 %. Andelen bekräftelser av inledande beslut ökade nämligen från 66,9 % till 61,57 %. Däremot ledde omprövningar av ansökningar till ett positivt beslut i 30,13 % av fallen (mot 23,9 % år 2002). Andelen partiella tillgångar till handlingar som beviljades efter ett inledande avslag utgör omkring 9 %.

Det bör noteras att antalet bekräftande ansökningar ökade i samma proportioner som mängden ursprungliga ansökningar, nämligen omkring 50 %, och att andelen positiva svar på ursprungliga ansökningar var oföränderlig. Andelen avslag på tillgång till handlingar på det inledande stadiet som hade gett upphov till en bekräftande ansökning låg följaktligen på samma nivå som 2002, det vill säga omkring en tredjedel.

Efter behandlingen av ansökningar är andelen positiva svar 72,82 % (mot 70,7 % år 2002). I 69,5 % av fallen utlämnades handlingarna i sin helhet och i 3,32 % av fallen beviljades en partiell tillgång till handlingar.

4.5. Skäl för avslag

4.5.1. Inledande stadium

Det främsta skälet för avslag är skyddet för syftet med inspektioner, utredningar och revisioner (artikel 4.2, tredje strecksatsen). Andelen avslag grundade på detta undantag ökade obetydligt och nådde 36,92 % (mot 35,9 % år 2002). Det handlade mestadels om ansökningar om tillgång till formella underrättelser, motiverade yttranden eller andra handlingar rörande oavslutade överträdelseförfaranden.

Det andra skälet för avslag avsåg skydd för kommissionens beslutsförfarande (artikel 4.3). Detta undantag utgjorde skäl för 11,81 % av avslagen (mot 8,6 % år 2002).

En påtaglig ökning bör noteras av antalet avslag som grundades på skydd för

- det allmänna samhällsintresset i fråga om internationella förbindelser (från 1,8 % till 5,27 %),

- affärsintressen (från 3,7 % till 8,44 %) och

- rättsliga förfaranden eller rättsutlåtanden (från 3,7 % till 9,07 %).

Antalet avslag för tillgång till handlingar från medlemsstaterna till följd av deras nekande ökade slutligen också påtagligt samtidigt som avslagen stannade på en blygsam nivå (från 2,1 % till 5,8 %).

5. KLAGOMÅL TILL EU-OMBUDSMANNEN

5.1. Avslutade klagomål [13]

[13] Ombudsmannens beslut återfinns på följande webbplats http://www.euro-ombudsman.eu.int/decision/ en/default.htm:

Ombudsmannen avslutade två klagomål som inlämnades 2002 och fortfarande var oavslutade i slutet av år 2002 samt fem av de femton klagomål som inlämnades 2003.

5.1.1. Klagomål 1437/2002/IJH,31.7.2002.

Klaganden, en privat investerare på Lloyd's försäkringsmarknad, önskade få en kopia av den formella underrättelse som kommissionen hade skickat till Förenade kungarikets myndigheter. Kommissionen vägrade att sprida denna handling för att skydda sin utredning om Lloyd's, ett särskilt komplicerat och känsligt ärende.

Ombudsmannen ansåg att kommissionen hade rätt att vägra tillgång till handlingen på grundval av undantaget i artikel 4.2, tredje strecksatsen, i förordningen, i belysning av rättspraxis från Petrie-målet för att inte äventyra det förtroendeklimat som krävdes för att söka en uppgörelse i godo [14]. Han ansåg också att det allmänna samhällsintresset inte var förhärskande i den givna situationen. Ombudsmannen avslutade slutligen ärendet genom att fastslå att detta ärende inte hade varit föremål för dålig förvaltning.

[14] Dom i mål T-191/99, Petrie e.a. mot kommissionen, REG 2001, s. II-3677.

5.1.2. Klagomål 1753/2002/GG, 7.10.2002.

Klaganden protesterade mot avslaget att förmedla handlingar från en medlemsstat. På tillfrågan av kommissionen vägrade de nationella myndigheterna spridning av dessa handlingar. Kommissionen vägrade följaktligen tillgång till handlingarna med tillämpning av artikel 4.5 i förordning 1049/2001.

Ombudsmannen ansåg att kommissionens beslut var riktigt med hänsyn till förstainstansrättens dom i mål T-76/02 [15].

[15] Se nedanstående punkt 6.1.

Ombudsmannen påpekade dock att förordningens genomförandebestämmelser som antagits av kommissionen inte hade formulerats i tillräckligt exakta ordalag. Han avsåg särskilt artikel 5.3 och 5.4 i dessa bestämmelser. Ombudsmannen ansåg att formuleringarna i dessa bestämmelser och artikelns struktur inte på rätt sätt anger nödvändigheten att systematiskt rådfråga medlemsstaterna. I en anmärkning som bifogas beslutet angav han att kommissionen borde göra en översyn av dessa bestämmelser. Kommissionen har noterat anmärkningen och ämnar se över dessa bestämmelser vid nästa anpassning av genomförandebestämmelserna.

5.1.3. Klagomål 412/2003/GG, 24.2.2003.

Klaganden, en forskare vid ett universitet, önskade få rättstjänstens åsikt om sambandet mellan EG-fördraget och Euratomfördraget i fråga om statliga stöd. Kommissionen vägrade tillgång till handlingarna på grundval av undantaget i artikel 4.2, andra strecksatsen (skydd för rättsutlåtanden).

Inom ramen för ett annat klagomål om tillgång till rättsutlåtanden ansåg ombudsmannen att man bör, å ena sidan, skilja på yttranden eller utlåtanden som avges inom ramen för den lagstiftande verksamheten och som i princip bör offentliggöras när beslutsförfarandet är avslutat och, å andra sidan, utlåtanden som är förknippade med ett tvisteförfarande [16].

[16] Särskild rapport till Europaparlamentet av den 12 december 2002 till följd av ett förslag till rekommendation till rådet i klagomål 1542/2000/(PB)SM.

I detta fall drog ombudsmannen slutsatsen att yttrandet inte hade avgivits inom ramen för utarbetandet av en rättsakt och att kommissionen hade rätt att inte sprida den. Han ansåg vidare att det vetenskapliga intresse som sökanden hade åberopat inte i sig utgjorde något större allmänt samhällsintresse som försvarade en spridning.

5.1.4. Klagomål 415/2003/(IJH)TN, 25.2.2003.

Klagomålet, som hade framförts av en icke-statlig organisation, avsåg vägran att förmedla handlingar rörande eventuella framtida förhandlingar om en multilateral ram för investeringar inom WTO. Kommissionen tolkade ansökan som att den avsåg de sju frågorna i punkt 22 i ministerdeklarationen från Doha. Eftersom de handlingar som kommissionen hade hänvisat till WTO är tillgängliga på Internet vägrade kommissionen att sprida de förberedande texterna för att inte menligt inverka på sin ståndpunkt i eventuella förhandlingar. Det angivna skälet var skyddet för det allmänna samhällsintresset i fråga om internationella förbindelser (artikel 4.1 a, tredje strecksatsen, i förordning nr 1049/2001).

Klaganden ansåg att kommissionen otillbörligen hade begränsat ansökningens omfattning och att det åberopade undantaget inte kunde tillämpas i detta särfall.

Ombudsmannen konstaterade att ansökningen om tillgång till handlingar hade formulerats i allmänna ordalag och föreslog att kommissionen skulle hjälpa klaganden att utforma en tydligare ansökan genom att ge honom en fullständig förteckning över samtliga handlingar rörande frågan om multilaterala investeringar. Kommissionen utvidgade sökområdet och gav ombudsmannen en fullständig förteckning över de berörda handlingarna. Eftersom kommissionen accepterade den lösning i godo som ombudsmannen föreslog avslutade han ärendet.

5.1.5. Klagomål 790/2003/GG, 17.4.2003.

Klaganden, en journalist, önskade få tillgång till en undersökning om hur de tyska televisionskanalerna respekterar bestämmelserna i direktiv "Television utan gränser". Efter ett inledande avslag beviljade kommissionen en partiell tillgång till undersökningen. Genom tillämpning av undantaget avseende skyddet för utredningar (artikel 4.2, tredje strecksatsen) hade undersökningen tömts på de delar som var förknippade med eventuella brott mot direktivet. Klaganden krävde att den fullständiga undersökningen skulle förmedlas.

Ombudsmannen ansåg att undersökningen hade beställts inom ramen för en utredning om eventuella brott mot direktiv "Television utan gränser" och att ett avslag på anmälan om tillgång till handlingarna därför kunde vara berättigat på grundval av rättspraxis från Petrie-målet.

5.1.6. Klagomål 900/2003/(IJH)TN, 13.5.2003.

Klagomålet kom från en advokatbyrå som handlade på en kemikoncerns vägnar. Det avsåg en vägran att sprida ett utkast till handling som upprättats av Eftas sekretariat inför ett beslut av den gemensamma kommittén för Europeiska ekonomiska samarbetsområdet.

Klaganden invände främst mot att kommissionen hade ansett att handlingen härrörde från tredje part och följaktligen rådfrågat EES sekretariat. Han påstod därefter att EES sekretariat grundade sitt motstånd på att förhandlingar fortfarande pågick och ansåg att detta skäl inte motiverade ett avslag på grundval av undantaget om skydd för internationella förbindelser (artikel 4.1 a, tredje strecksatsen i förordning nr 1049/2001). Han åberopade slutligen sin kunds rätt att hävda sina intressen i det pågående beslutsförfarandet.

För vart och ett av de klagomål som framfördes av klaganden beslutade ombudsmannen att dålig förvaltning inte hade förekommit från kommissionens sida.

5.1.7. Klagomål 2183/2003/(TN)IJH, 13.12.2003.

Klagomålet härrörde från en icke-statlig miljöorganisation och avsåg avsaknad av svar på en ansökan inom de nödvändiga tidsfristerna. Det hade emellertid framförts direkt utan inlämnande av en bekräftande ansökan. Dessutom hade svaret och klagomålet gått förbi varandra. Eftersom kommissionen erkände att en lätt försening hade uppstått vid behandlingen av ansökan avslutade ombudsmannen ärendet med konstaterandet att dålig förvaltning inte hade förekommit i detta fall.

5.2. Oavslutade klagomål i slutet av 2003

Tio klagomål som inlämnades 2003 är fortfarande oavslutade.

I tre fall begär klaganden att få den fullständiga versionen av en revisionsrapport till vilken en partiell tillgång hade beviljats.

De övriga fallen avser följande:

(1) Tillgång till handlingar som härrör från medlemsstater och till ett rättsutlåtande:

(2) Handelsutbytet med en medlemsstat inom ramen för ett brottsförfarande.

(3) Fullständig tillgång till handlingarna i en anbudsinfordran som delvis hade förmedlats till klaganden.

(4) Tillgång till samtliga handlingar om pågående internationella förhandlingar.

(5) Tillgång till de fullständiga handlingarna avseende utlandsstöd.

(6) Handlingarna hade inte ställts till förfogande inom de tidsfrister som anges i förordningen.

(7) Kodex för god förvaltningssed respekterades inte vid behandlingen av en ansökan om tillgång till handlingar och den förment olagliga spridningen av klagandens identitet i den skrivelse genom vilken kommissionen rådfrågade de nationella myndigheterna.

6. DOMSTOLSÄRENDEN

6.1. Avkunnade domar 2003

En enda dom om tillämpningen av förordning nr 1049/2001 avkunnades 2003. Det handlar om förstainstansrättens dom av den 17 september 2003 i mål T-76/02 Mara Messina mot kommissionen. Ursprungligen avsåg tvisten en vägran att till klaganden förmedla kommissionens och de italienska myndigheternas korrespondens angående anmälda åtgärder för statliga stöd.

Under domstolsförfarandet beslutade kommissionen att sprida de skrivelser som hade skickats till de italienska myndigheterna och att rådfråga dem om möjligheten att sprida de skrivelser som dessa myndigheter hade skickat till kommissionen inom ramen för undersökningen av dessa stöd. På grund av de italienska myndigheternas motstånd vidmakthöll kommissionen sin vägran att sprida de italienska myndigheternas skrivelser på grundval av artikel 4.5 i förordningen.

Domstolen avslog talan och bekräftade att kommissionen med rätta hade vägrat tillgång till de handlingar som översänts av de italienska myndigheterna inom ramen för granskningen av stödordningen, eftersom dessa myndigheter hade uttryckt att de motsatte sig att dessa dokument lämnades ut.

6.2. Övriga domstolsärenden från 2002

Fyra andra besvär som anförts 2002 är fortfarande oavgjorda. Informationer om föremålet för tvisten anges i kommissionens rapport 2002 [17].

[17] KOM(2003) 216 slutlig, del B, punkt 4.1

6.3. Övriga domstolsärenden från 2003

Mål T-2/03 Verein für Konsumenteninformation (VKI) mot kommissionen [18] beskrivs i rapporten om 2002 (del B, punkt 4.1).

[18] EGT C 55, 8.3.2003, s. 37.

- T-170/03 British American Tobacco (Investments) Limited mot kommissionen, EGT C 171/39, 19.7.2003.

- T-187/03 Isabella Scippacercola mot kommissionen, EGT C 200/25, 23.8.2003.

- T-391/03 Yves Franchet och Daniel Byk mot kommissionen, EGT C 21/46, 24.1.2004.

Följande sju mål avser samma fråga som mål Mara Messina mot kommissionen som anges i punkt 6.1 :

- T-139/03 och T-151/03, Nuova Agricast s.r.l. mot kommissionen och T-151/03 Nuovo Agricast s.r.l. mot kommissionen, EGT C 146/43, 21.6.2003 och EGT C 146/45, 21.6.2003.

- T-287/03, SIMSA mot kommissionen, EGT C 239/26, 4.10.2003.

- T-295/03, Poli Sud mot kommissionen, EGT C 264/34, 1.11.2003.

- T-297/03, Tomasetto Achille SAS di Tomasetto Andrea & C. mot kommissionen. EGT C 264/34, 1.11.2003.

- T-298/03, Lavorazione cuoio e pelle Bieffe mot kommissionen. EGT C 264/35, 1.11.2003.

- T-299/03 Nuova FA.U.DI mot kommissionen, EGT C 264/35, 1.11.2003.

- Mål T-296/03 PROTECO SRL mot kommissionen har avskrivits efter det att den sökande återkallat sin talan.

Vidare har kommissionen ingripit för att stödja rådets slutsatser i mål T-84/03 Maurizio Turco mot rådet, EGT C 112/38, 10.5.2003.

BILAGA Statistiska uppgifter om behandling av tillgång till handlingar

Ursprungliga ansökningar

1. Antal ursprungliga ansökningar

2002 // 2003

991 // 1 523

2. Antal identifierbara handlingar som har tagits med i statistiken

2002 // 2003

2 150 // 2 936

3. Antal ursprungliga ansökningar för vilka en partiell tillgång har beviljats

2002 // 2003

44 // 64

4. Andel positiva svar i inledande fas (i procent)

>Plats för tabell>

Bekräftande ansökningar

5. Antal bekräftande ansökningar

2002 // 2003

96 // 143

6. Fördelning av beslut om bekräftande ansökningar (i procent)

>Plats för tabell>

7. Andel positiva svar för hela förfarandet

>Plats för tabell>

Fördelning av ansökningar

8. Efter sökandes yrkestillhörighet ( i procent)

>Plats för tabell>

9. Efter geografiskt ursprung (i procent)

>Plats för tabell>

10. Efter intresseområde (i procent)

>Plats för tabell>

Fördelning av avslag enligt det undantag som åberopades

11. Ursprungliga ansökningar (i procent)

>Plats för tabell>

Obs! I tabellen för år 2002 upptas inte fall där flera undantag tillämpats i fördelningen enligt det undantag som åberopades. För år 2003 anges samtliga undantag som åberopades.

12. Ursprungliga ansökningar (i procent)

>Plats för tabell>