Förslag till RÅDETS DIREKTIV om saluföring av skogsodlingsmaterial

(framlagt av kommissionen)

MOTIVERING

1. I rådets direktiv 66/404/EEG om saluföring av skogsodlingsmaterial (1) och rådets direktiv 71/161/EEG om yttre kvalitetsnormer för skogsodlingsmaterial som saluförs inom gemenskapen (2) fastställs vilka krav på genetiska egenskaper och yttre kvalitet som skogsodlingsmaterial måste uppfylla för att få saluföras i gemenskapen.

(1) EGT 125, 11.7.1966, s. 2326/66.

(2) EGT L 87, 17.4.1971, s. 14.

2. Lagstiftningen har inte genomgått några större förändringar sedan 1975. Det föreliggande förslaget syftar därför till att uppdatera lagstiftningen som en anpassning till olika förändringar som inträffat efter denna tidpunkt: anslutningen av nya medlemsstater, den inre marknadens utveckling samt olika vetenskapliga framsteg, bland annat i form av nya typer av material. Förslaget innebär vidare en anpassning av lagstiftningen till de speciella förhållandena i Sverige och Finland, två länder som genom Anslutningsfördraget beviljades övergångsperioder på 5 år (bilaga XV, s. 333), då de inte behöver tillämpa nämnda lagstiftning.

3. Det nuvarande OECD-systemet för skogsodlingsmaterial som är föremål för internationell handel är från 1974. Det har under de senaste åren varit föremål för omfattande omarbetningar, och ett nytt system kommer att antas av OECD:s råd inom kort. Det nya systemet är i huvudsak förenligt med EG:s gällande lagstiftning, men det innehåller två nya kategorier av odlingsmaterial som får saluföras, nämligen "av känd härkomst" och "individutvalt". Eftersom alla medlemsstater utom Grekland och Luxemburg följer OECD:s system, har det föreliggande förslaget utformats så att det i största möjliga mån är förenligt med detta system. Bland annat har två nya kategorier av tillåtet odlingsmaterial lagts till; för närvarande är endast kategorierna "beståndsutvalt" och "testat" tillåtna.

4. Det föreslås att skogsodlingsmaterial som består av genetiskt förändrade organismer skall genomgå en miljöriskbedömning och att rådet bör anta en förordning som säkerställer att denna bedömning och andra relevanta åtgärder är likvärdiga med dem som fastställs i direktiv 90/220/EEG. När kommissionen utarbetar ett förslag till denna förordning skall den beakta alla ändringar som gjorts av direktiv 90/220/EEG, till exempel rörande övervakning, tidsbegränsade tillstånd samt obligatoriska överläggningar med berörda vetenskapliga kommittéer. Kommissionen skall också se till att den tillgängliga kunskapen om risker och säkerhet skall beaktas för alla produktens användningsområden.

5. För att skapa större klarhet har man utformat förslaget som en kombinerad bearbetning och sammanslagning av direktiven 66/404/EEG och 71/161/EEG; alternativet till detta vore att införa ett stort antal ändringar i båda direktiven. Kommissionen anser dock att diskussionerna om dokumentet endast bör omfatta de nya delarna av texten, och att debatten om det övriga innehållet i direktiven 66/404/EEG och 71/161/EEG inte bör återupptas. Detta är anledningen till att kommissionen har markerat de nya delarna i texten genom understrykningar.

6. Med tanke på att detta förslag grundar sig på artikel 37 i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, och därigenom faller under gemenskapens exklusiva behörighet, medför det inga särskilda komplikationer. De två direktiv som omarbetas genom det nya direktivet innehåller dessutom bestämmelser i harmoniserande riktning.

7. Förslaget får inga konsekvenser för EG:s budget.

Förslag till RÅDETS DIREKTIV om saluföring av skogsodlingsmaterial

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 37 i detta,

med beaktande av kommissionens förslag (3),

(3)

med beaktande av Europaparlamentets yttrande (4),

(4)

med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (5), och

(5)

av följande skäl:

(1) Rådets direktiv 66/404/EEG av den 14 juni 1966 om saluföring av skogsodlingsmaterial (6), senast ändrat genom Anslutningsakten för Österrike, Finland och Sverige, och rådets direktiv 71/161/EEG av den 30 mars 1971 om yttre kvalitetsnormer för skogsodlingsmaterial som saluförs inom gemenskapen (7) har ändrats väsentligt åtskilliga gånger. I samband med ytterligare stora förändringar bör direktiven i klarhetens intresse slås ihop och arbetas om.

(6) EGT 125, 11.7.1966, s. 2326/66. Direktivet senast ändrat genom Anslutningsfördraget för Österrike, Finland och Sverige.

(7) EGT L 87, 17.4.1971, s. 14. Direktivet senast ändrat genom Anslutningsfördraget för Österrike, Finland och Sverige.

(2) En stor del av gemenskapens yta är täckt av skog, och det behövs ökade kvantiteter skogsodlingsmaterial både för återbeskogning av dessa skogar och för nyplantering.

(3) Produktionen av skogsodlingsmaterial bör öka vad gäller sådana trädarter och artificiella hybrider som är viktiga för skogsbruket.

(4) Forskningen om urval av träd till skogsplantering har visat att om skogsproduktionen skall kunna öka i väsentlig grad och förutsättningarna för markens avskaffning således förbättras, är det nödvändigt att använda odlingsmaterial av högre fenotypisk eller genotypisk kvalitet och som uppfyller vissa yttre kvalitetsnormer.

(5) Vissa medlemsstater har dessutom under några år tillämpat bestämmelser som grundar sig på dessa överväganden. Den bristande överensstämmelsen mellan dessa bestämmelser hindrar dock handeln mellan medlemsstaterna. Det ligger därför i alla medlemsstaters intresse att det införs gemenskapsbestämmelser som innebär att högsta möjliga kvalitetsnivåer fastställs.

(6) Dessa bestämmelser bör gälla vid saluföring både i de övriga medlemsstaterna och på hemmamarknaderna.

(7) Gemenskapsbestämmelserna bör avse odlingsmaterialets fenotypiska och genotypiska egenskaper samt dess yttre kännetecken.

(8) Bestämmelserna bör ta hänsyn till olika praktiska behov och de bör gälla endast de arter och artificiella hybrider som är viktiga för skogsbruket i hela eller delar av gemenskapen.

(9) Odlingsmaterial som inte släpps ut på marknaden bör med hänsyn till dess mindre ekonomiska betydelse inte omfattas av gemenskapsreglerna. Medlemsstaterna skall behålla rätten att tillämpa särskilda bestämmelser i fråga om sådant odlingsmaterial.

(10) Odlingsmaterial som är avsett för export eller återexport till tredje land bör inte omfattas av bestämmelserna i detta direktiv.

(11) Godkännande av frökällor och följaktligen bestämmande av härkomstområden är grundläggande faktorer vid urval av odlingsmaterial i gemenskapen. Medlemsstaterna bör tillämpa samma regler för införande av högsta möjliga normer vid godkännande av frökällor. Endast odlingsmaterial som kommer från detta material bör släppas ut på marknaden.

(12) Genetiskt modifierat skogsodlingsmaterial bör inte släppas ut på marknaden om det inte är säkert för människors hälsa och för miljön.

(13) En miljöriskbedömning bör genomföras på skogsodlingsmaterial som består av genetiskt modifierade organismer. Kommissionen bör lämna rådet ett förslag till förordning som säkerställer att förfarandena för denna miljöriskbedömning och andra relevanta åtgärder, inbegripet förfarandet för godkännande, motsvarar bestämmelserna i rådets direktiv 90/220/EEG av den 23 april 1990 om avsiktlig utsättning av genetiskt modifierade organismer i miljön (8). Fram till dess att en sådan förordning träder i kraft bör bestämmelserna i direktiv 90/220/EEG tillämpas.

(8) EGT L 117, 8.5.1990, s. 15. Direktivet senast ändrat genom direktiv 97/35/EG (EGT L 169, 27.6.1997, s. 72).

(14) Odlingsmaterial som uppfyller kraven i detta direktiv bör inte underkastas några andra restriktioner vid saluförandet än de som fastställs i detta direktiv.

(15) Medlemsstaterna bör dock tillåtas meddela bestämmelser om att endast sådana växtdelar och plantpartier som uppfyller de fastställda normerna får släppas ut på marknaden inom deras territorier.

(16) Medlemsstaterna bör tillåtas att fastställa ytterligare eller strängare krav för godkännande av frökällor som producerats på deras eget territorium.

(17) Medlemsstaterna bör upprätta förteckningar över härkomstområden med uppgifter om frökällornas ursprung, om detta är känt. Medlemsstaterna bör också utarbeta kartor som visar avgränsningen av härkomstområdena.

(18) Medlemsstaterna bör upprätta nationella register över de frökällor som godkänts på deras territorier. Varje medlemsstat bör också upprätta en sammanfattning av det nationella registret i form av en nationell förteckning.

(19) På grundval av sådana nationella förteckningar bör kommissionen se till att en gemenskapsförteckning offentliggörs.

(20) Efter skörden skall officiella organ utfärda ett stamintyg för allt odlingsmaterial som kommer från godkända frökällor.

(21) Det är nödvändigt att säkerställa att odlingsmaterial som är avsett för saluföring eller som släppts ut på marknaden både har de fenotypiska och genotypiska egenskaper som krävs och att det kan identifieras på ett korrekt sätt genom hela produktionskedjan.

(22) Särskilda kvalitetsnormer på gemenskapsnivå bör fastställas för skottsticklingar och sättstänger från poppel.

(23) Frö bör endast få saluföras om det uppfyller vissa kvalitetsnormer och förvaras i förslutna förpackningar.

(24) För att säkerställa att kraven beträffande fenotypisk och genotypisk kvalitet, korrekt identifiering och yttre kvalitetsnormer är uppfyllda då odlingsmaterialet saluförs skall medlemsstaterna införa lämpliga kontrollförfaranden.

(25) Odlingsmaterial som uppfyller dessa krav bör endast underkastas sådana restriktioner avseende saluföring som följer av gemenskapens bestämmelser. Det bör under vissa förutsättningar vara tillåtet för medlemsstaterna att förbjuda odlingsmaterial som är olämpligt att använda på deras territorium.

(26) Under perioder då det tillfälligt är svårt att få tag på vissa arter av odlingsmaterial som uppfyller kraven i detta direktiv, bör odlingsmaterial från tredje land som uppfyller mindre stränga krav tillfälligt godkännas på vissa villkor.

(27) Odlingsmaterial från tredje land bör inte saluföras i gemenskapen om det inte uppfyller samma säkerhet som odlingsmaterial från gemenskapen, i fråga om godkännande av dess frökällor.

(28) En medlemsstat bör på vissa villkor helt eller delvis kunna undantas från bestämmelserna i detta direktiv när det gäller vissa trädarter.

(29) Tillfälliga experiment bör utföras i syfte att finna bättre alternativ till vissa bestämmelser i detta direktiv.

(30) Det bör införas kontrollåtgärder på gemenskapsnivå för att säkerställa att de krav och villkor som fastställs i det här direktivet tillämpas på samma sätt i alla medlemsstater.

(31) Det bör införas ett snabbt förfarande för att göra det lättare att genomföra sådana ändringar av bilagorna som huvudsakligen är av teknisk natur.

(32) Kommissionen bör anförtros uppgiften att besluta om vissa åtgärder för tillämpningen av detta direktiv. För att underlätta genomförandet av de föreslagna åtgärderna bör ett förfarande införas för att upprätta ett nära samarbete mellan medlemsstaterna och kommissionen inom Ständiga kommittén för utsäde och uppförökningsmaterial för jordbruk, trädgårdsnäring och skogsbruk, som inrättats genom rådets beslut 66/399/EEG (9).

(9) EGT 125, 11.7.1966, s. 2289/66.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Detta direktiv skall tillämpas på produktion inriktad på saluföring och på saluföring av skogsodlingsmaterial inom gemenskapen.

Artikel 2

I detta direktiv används följande beteckningar och/eller klassificeringar med de betydelser som här anges:

(a) Med odlingsmaterial avses något av följande:

i) Fröenhet:

Kottar, fruktställningar, frukter och frön som är avsedda för produktion av plantpartier.

ii) Växtdelar:

Skottsticklingar, bladsticklingar och rotsticklingar, vävnadsdelar och embryon för mikroförökning, knoppar, avläggare, rötter, ympris, sättstänger och alla växtdelar som är avsedda för produktion av plantpartier.

iii) Plantparti:

Plantor uppdragna från fröenheter eller växtdelar samt plantor som uppkommit genom naturlig föryngring.

(b) Med skogsodlingsmaterial avses något av följande:

Odlingsmaterial av de trädarter och artificiella hybrider av dessa som är viktiga för skogsbruket i hela gemenskapen eller en del av denna, och särskilt de som anges i bilaga I.

(c) Med frökälla avses något av följande:

i) Frötäktsområde:

Träd inom ett område varifrån frö samlas in.

ii) Frötäktsbestånd:

En avgränsad trädpopulation av tillräckligt homogen sammansättning.

iii) Fröplantage:

En plantering som består av utvalda kloner eller familjer som är isolerad eller sköts på ett sådant sätt att pollinering från yttre källor förhindras eller minskas och så att fröproduktionen blir stor och regelbunden och fröna lätta att skörda.

iv) Föräldraträd till en familj:

Träd som används för att producera avkomma genom kontrollerad eller fri pollinering av honblommorna hos en känd trädindivid med hjälp av pollen från en annan individ (helsyskon) eller från flera kända eller okända individer (halvsyskon).

v) Klon:

Ett antal individer (rameter) som producerats från en och samma ursprungsindivid (ortet) genom vegetativ förökning, t.ex. genom sticklingar, mikroförökning, ympar, avläggare eller delning.

vi) Klonblandning:

En blandning av identifierade kloner i bestämda proportioner.

(d) Med autokton och ortsegen avses något av följande:

i) Autoktont frötäktsbestånd eller frötäktsområde:

Ett autoktont frötäktsbestånd eller frötäktsområde är ett sådant område som har förnyats kontinuerligt genom naturlig föryngring. Frötäktsbeståndet eller frötäktsområdet får föryngras på konstgjord väg från odlingsmaterial som samlats in i samma frötäktsbestånd eller frötäktsområde eller från intilliggande autoktona frötäktsbestånd eller frötäktsområden.

ii) Ortseget frötäktsbestånd eller frötäktsområde:

Ett ortseget frötäktsbestånd eller frötäktsområde är ett autoktont frötäktsbestånd eller frötäktsområde eller ett frötäktsbestånd eller frötäktsområde som producerats på konstgjord väg från frö som kommer från samma härkomstområde.

(e) Ursprung:

För autoktona frötäktsbestånd eller frötäktsområden är ursprunget den plats där träden växer. För icke autoktona frötäktsbestånd eller frötäktsområden är ursprunget den plats från vilken fröna eller plantorna ursprungligen infördes. Ursprunget till ett frötäktsbestånd eller frötäktsområde kan vara okänt.

(f) Härkomst:

Den plats där ett trädbestånd växer.

(g) Härkomstområde:

För arter eller underarter är härkomstområdet ett område eller ett antal områden, avgränsade med beaktande av de rådande höjdskillnaderna, som uppvisar tillräckligt likartade ekologiska förhållanden och som innehåller frötäktsbestånd eller frötäktsområden av liknande fenotyp eller genotyp.

(h) Produktion:

Produktion innefattar alla stadier i framställningen av fröenheter, omvandlingen av fröenheter till frön och uppdragningen av plantpartier från frön eller växtdelar.

(i) Saluföring:

Uppvisande i försäljningssyfte, utbjudande till försäljning, försäljning eller leverans till en annan person inbegripet leveranser enligt ett tjänsteavtal.

(j) Med officiella organ avses något av följande:

i) Alla statliga myndigheter i en medlemsstat som inrättats

 på nationell nivå, eller

 på regional nivå, under nationella myndigheters tillsyn och inom de ramar som anges i författning i medlemsstaten ifråga, eller

ii) alla juridiska personer, vare sig de är underkastade offentlig rätt eller privaträtt, som verkar på någon stats vägnar,

förutsatt att dessa myndigheter eller personer inte själva gynnas genom någon av de åtgärder som de vidtar enligt detta direktiv.

(k) Odlingsmaterial delas in i följande kategorier:

i) Av känd härkomst:

Odlingsmaterial som kommer från en frökälla som antingen kan vara ett frötäktsområde eller ett frötäktsbestånd inom ett och samma härkomstområde och som uppfyller kraven i bilaga II.

ii) Beståndsutvalt:

Odlingsmaterial som kommer från en frökälla som skall vara ett bestånd inom ett och samma härkomstområde, och som valts ut efter fenotypiska kriterier på populationsnivå och som uppfyller kraven i bilaga III.

iii) Individutvalt:

Odlingsmaterial som kommer från frökällor som skall vara fröplantager, föräldraträd till familjer, kloner eller klonblandningar, vars komponenter valts ut efter fenotypiska kriterier på individnivå och som uppfyller kraven i bilaga IV. Testning behöver inte nödvändigtvis ha utförts eller avslutats.

iv) Testat:

Odlingsmaterial från frökällor som skall bestå av frötäktsbestånd, fröplantager, föräldraträd till familjer, kloner eller klonblandningar. Odlingsmaterialets överlägsna egenskaper måste ha påvisats genom jämförande tester eller en bedömning som grundar sig på en genetisk utvärdering av frökällans olika beståndsdelar. Materialet skall uppfylla kraven i bilaga V.

Artikel 3

1. Förteckningen över arter och artificiella hybrider i bilaga I får ändras enligt det förfarande som anges i artikel 24.

2. I den mån vissa arter eller artificiella hybrider inte omfattas av bestämmelserna i detta direktiv får medlemsstaterna själva anta sådana bestämmelser eller mindre stränga bestämmelser med avseende på deras eget territorium.

3. Bestämmelserna i detta direktiv skall inte tillämpas på skogsodlingsmaterial i form av plantpartier eller växtdelar som bevisats vara ämnade huvudsakligen för andra ändamål än skogsbruk. I sådana fall skall materialet vara försett med en märkning eller åtföljas av ett dokument som krävs enligt andra gemenskapsbestämmelser eller nationella bestämmelser som gäller för sådant material för det avsedda syftet. Om sådana bestämmelser saknas skall materialet vara försett med en etikett med följande text: "Ej avsett för skogsbruk".

Denna etikett skall utfärdas av det officiella organet eller göras av leverantören under organets bestämmande.

4. Bestämmelserna i detta direktiv skall inte tillämpas på skogsodlingsmaterial som bevisligen är avsett för export eller återexport till tredje land.

Artikel 4

1. Endast godkända frökällor skall användas för produktion av skogsodlingsmaterial för saluföring.

2. En frökälla får endast godkännas

a) av de officiella organen om den uppfyller kraven i bilagorna II, III, IV eller V till detta direktiv,

b) genom hänvisning till en enhet som betecknas "godkänd enhet". Varje godkänd enhet skall vara identifierad med hjälp av en särskild registerbeteckning.

3. Efter det att ett godkännande erhållits skall den frökälla som är avsedd för produktion av beståndsutvalt, individutvalt eller testat odlingsmaterial genomgå nya inspektioner med jämna mellanrum. Godkännandet skall återkallas om kraven i detta direktiv inte längre är uppfyllda.

4. En medlemsstat får, under en period på högst tio år på hela eller delar av det egna territoriet, godkänna frökällor för produktion av testat odlingsmaterial om de preliminära resultaten av en genetisk undersökning eller av jämförande tester enligt bilaga V ger vid handen att frökällorna, efter det att testerna avslutats, kommer att uppfylla kraven för godkännande enligt det här direktivet.

Artikel 5

1. Om den frökälla som avses i artikel 4.1 består av en genetiskt modifierad organism i den mening som avses i artikel 2.1 och 2.2 i direktiv 90/220/EEG, skall denna frökälla accepteras bara om den är säker för människors hälsa och för miljön.

2. För genetiskt modifierade frökällor som avses i punkt 1

a) skall en miljöriskbedömning motsvarande den som följer av direktiv 90/220/EEG utföras,

b) skall förfaranden som säkerställer att miljöriskbedömningen och andra relevanta åtgärder motsvarar vad som följer av direktiv 90/220/EEG på ett förslag från kommissionen införas i en rådsförordning som baserar sig på den lämpliga legala grunden i fördraget. Till dess att denna förordning träder i kraft skall bara sådana genetiskt modifierade frökällor som godkänts i enlighet med direktiv 90/220/EEG accepteras för införande in i det nationella register som avses i artikel 10 i det här direktivet,

c) skall artikel 1118 i direktiv 90/220/EEG inte längre tillämpas på genetiskt modifierade frökällor som godkänts i enlighet med den förordning som avses i b,

d) skall närmare tekniska och vetenskapliga bestämmelser rörande genomförandet av miljöriskbedömningen antas i enlighet med det förfarande som avses i artikel 24.

Artikel 6

1. Medlemsstaterna skall meddela bestämelser om skogsodlingsmaterial som härstammar från godkända frökällor på det sätt som anges i a - d.

(a) Material av de arter som anges i bilaga I, får inte saluföras om det inte tillhör någon av kategorierna "av känd härkomst", "beståndsutvalt", "individutvalt" eller "testat" samt uppfyller kraven i bilagorna II, III, IV respektive V.

(b) Material av de artificiella hybrider som anges i bilaga I, får inte saluföras om det inte tillhör någon av kategorierna "beståndsutvalt", "individutvalt" eller "testat" samt uppfyller kraven i bilagorna III, IV respektive V.

(c) Material av de arter och artificiella hybrider som anges i bilaga I och som har framställts genom vegetativ förökning, får inte saluföras om det inte tillhör någon av kategorierna "beståndsutvalt", "individutvalt" eller "testat" samt uppfyller kraven i bilagorna III, IV respektive V. Odlingsmaterial av kategorin "beståndsutvalt" får bara saluföras om det har massförökats från frön.

(d) Material av de arter och artificiella hybrider som anges i bilaga I och som helt eller delvis består av genetiskt modifierade organismer, får inte saluföras om det inte tillhör kategorin "testat".

2. De kategorier som får användas vid saluföring av odlingsmaterial från olika typer av frökällor anges i tabellen i bilaga VI.

3. Partier av frukter och frön från de arter som anges i bilaga I får inte saluföras om de inte uppfyller kraven i del A i bilaga VII.

Växtdelar av de arter och artificiella hybrider som anges i bilaga I får inte saluföras om de inte uppfyller kraven i del B i bilaga VII. I fråga om Populus spp. skall också tilläggskraven i del C i bilaga VII vara uppfyllda.

Plantpartier får inte saluföras om de inte uppfyller kraven i del D i bilaga VII.

Växtdelar och plantpartier får inte saluföras om de inte uppfyller kraven i allmänt gällande internationella standarder, när dessa standarder väl godkänts av den kommitté som avses i artikel 24.

4. Utan hinder av bestämmelserna i punkt 1 får medlemsstaterna tillåta producenterna på deras eget territorium att släppa ut små kvantiteter av följande produkter på marknaden:

a) Odlingsmaterial för tester, vetenskapliga ändamål, urvalsarbete eller för bevarande av genetiskt material.

b) Frö som uppenbart inte är avsett för skogsbruksändamål.

5. De villkor enligt vilka medlemsstaterna får bevilja de tillstånd som avses i punkt 4 får fastställas i enlighet med det förfarande som anges i artikel 24.

6. Utan att det påverkar tillämpningen av punkt 1 får medlemsstaterna tillåta saluföring av odlingsmaterial från frökällor som inte uppfyller alla de krav som gäller för den aktuella kategorin i punkt 1, på villkor som skall fastställas i enlighet med det förfarande som anges i artikel 24.

Artikel 7

Medlemsstaterna får i fråga om de villkor som anges i bilagorna II - V och VII införa ytterligare eller strängare krav för godkännande av frökällor och för produktion av odlingsmaterial på deras eget territorium.

Artikel 8

Medlemsstaterna får begränsa godkännanden på deras eget territorium av frökällor som är avsedda för produktion av odlingsmaterial till andra kategorier än "av känd härkomst".

Artikel 9

1. I fråga om frökällor som är avsedda för produktion av odlingsmaterial i kategorierna "av känd härkomst" eller "beståndsutvalt", skall medlemsstaterna avgränsa härkomstområden för arterna i fråga.

2. Medlemsstaterna skall utarbeta och offentliggöra kartor som visar hur härkomstområdena är avgränsade. Kartorna skall sändas till kommissionen och övriga medlemsstater.

Artikel 10

1. Varje medlemsstat skall upprätta ett nationellt register över de frökällor av olika arter som godkänts på dess territorium. Det nationella registret skall innehålla fullständiga uppgifter om varje godkänd enhet tillsammans med enhetens särskilda registerbeteckning.

2. Varje medlemsstat skall göra en sammanfattning av det nationella registrets innehåll i form av en nationell förteckning som på begäran skall vara tillgänglig för kommissionen och övriga medlemsstater. Den nationella förteckningen skall ha en enhetlig utformning och för varje godkänd enhet ange

a) botaniskt namn,

b) kategori,

c) särskilt ändamål (om annat än vanligt skogsbruk),

d) typ av frökälla,

e) registerhänvisning eller, vid behov, en sammanfattning av denna eller identitetsbeteckningen för härkomstområdet,

f) geografisk belägenhet, om det är ändamålsenligt angivet med en kortform, och någon av följande angivelser:

i) för kategorin "av känd härkomst":

härkomstområde och latitud- och longitudintervall,

ii) för kategorin "beståndsutvalt":

härkomstområde och geografiskt läge i form av en uppgifter om latitud och longitud alternativt latitud- och longitudintervall,

iii) för kategorin "individutvalt":

frökällans exakta geografiska läge(n),

iv) för kategorin "testat":

frökällans exakta geografiska läge(n),

g) altitud eller altitudintervall,

h) areal: storleken på frötäktsområdet/-ena, frötäktsbeståndet/-en eller fröplantagen/-erna,

i) ursprung: det skall anges om frökällan är autokton/ortsegen, icke autokton/icke ortsegen eller om ursprunget är okänt. För icke autoktona/icke ortsegna frökällor måste ursprunget anges, om det är känt,

j) för kategorin "testat", huruvida materialet är genetiskt modifierat.

3. De nationella förteckningarnas form får bestämmas i enlighet med det förfarande som anges i artikel 24.

Artikel 11

1. Kommissionen får, på grundval av en sammanfattning av den nationella förteckning som varje medlemsstat upprättat, offentliggöra en förteckning med titeln "Gemenskapsförteckning över godkända frökällor för produktion av skogsodlingsmaterial" .

2. Gemenskapsförteckningen skall återge de uppgifter som anges i de nationella förteckningar som avses i artikel 10.2 samt ange användningsområden och samtliga tillstånd som beviljats i enlighet med artikel 17.2 och artikel 8.

3. Formen för medlemsstaternas sammanfattningar av sina respektive nationella förteckningar får fastställas i enlighet med det förfarande som anges i artikel 24.

Artikel 12

1. Efter skörd skall de officiella organen utfärda ett stamintyg som skall visa den särskilda registerbeteckningen för allt odlingsmaterial som härstammar från godkända frökällor och som skall innehålla den information av betydelse som anges i bilaga VIII.

2. Om en medlemsstat meddelar bestämmelser om efterföljande vegetativ förökning i enlighet med artikel 13.2 skall ett nytt stamintyg utfärdas.

3. Om odlingsmaterial blandas i enlighet med artikel 13.3 a, b, c eller e skall medlemsstaterna säkerställa att registerbeteckningarna för de olika komponenterna i blandningen kan identifieras och att ett nytt stamintyg eller annat dokument som identifierar blandningen utfärdas.

Artikel 13

1. Odlingsmaterial skall i alla produktionsled hållas åtskilda genom angivande av respektive godkänd enhet. Varje parti med odlingsmaterial skall kunna identifieras med hjälp av

a) botaniskt namn,

b) kategori,

c) särskilt ändamål (om annat än vanligt skogsbruk),

d) typ av frökälla,

e) registerhänvisning eller identitetsbeteckning för härkomstområdet,

f) härkomstområde för odlingsmaterial tillhörande kategorierna "av känd härkomst" och "beståndsutvalt" samt, vid behov, för annat odlingsmaterial,

g) en angivelse av om materialet till sitt ursprung är autoktont eller ortseget, icke autoktont eller icke ortseget, eller om ursprunget är okänt,

h) mognadsåret för fröenheter,

i) ålder och typ för plantpartier från fröplantor eller sticklingar, både för rotbeskurna och omskolade plantor,

j) om odlingsmaterialet är genetiskt modifierat.

2. Utan att det påverkar tillämpningen av bestämmelserna i punkt 1 och artikel 6.1 c får medlemsstaterna meddela bestämmelser om efterföljande vegetativ förökning av enskilda godkända enheter i kategorierna "beståndsutvalt", "individutvalt" och "testat". I sådana fall skall materialet förvaras separat och vara identifierat som sådant.

3. Utan att det påverkar bestämmelserna i punkt 1 får medlemsstaterna

a) inom ett och samma härkomstområde tillåta blandning av odlingsmaterial som kommer från två eller flera godkända enheter som tillhör kategorierna "av känd härkomst" eller "beståndsutvalt",

b) vid blandning inom ett och samma härkomstområde av odlingsmaterial från frötäktsområden och frötäktsbestånd i kategorin "av känd härkomst", föreskriva att det nya sammanslagna partiet skall certifieras som "odlingsmaterial från ett frötäktsområde",

c) då odlingsmaterial som kommer från en icke autokton eller icke ortsegen frökälla blandas med odlingsmaterial från frökällor av okänt ursprung, föreskriva att det nya partiet skall certifieras som "av okänt ursprung",

d) om blandning äger rum i enlighet med a, b eller c, föreskriva att den registerhänvisning som avses i punkt 1 e får ersättas med identitetsbeteckningen för härkomstområdet,

e) tillåta blandning av odlingsmaterial som kommer från en enda godkänd enhet men som har olika mognadsår,

f) om blandning äger rum i enlighet med e, föreskriva att de faktiska mognadsåren och proportionen av material från olika år skall registreras.

Artikel 14

1. Odlingsmaterial får saluföras endast i partier som uppfyller kraven i artikel 13 och som åtföljs av en etikett eller annat dokument från leverantören ("leverantörens etikett eller dokument") som utöver den information som krävs enligt artikel 13 skall innehålla följande information:

a) Numret/-ren på det stamintyg som utfärdats enligt artikel 12 eller en hänvisning till det andra tillgängliga dokumentet i enlighet med artikel 12.3.

b) Leverantörens namn.

c) Den levererade mängden.

d) I fråga om odlingsmaterial av kategorin "testat", vars frökälla har godkänts enligt artikel 4.4, orden "godkänt tills vidare".

e) En uppgift om huruvida materialet har förökats på vegetativ väg.

2. I fråga om frö skall den etikett eller det dokument som avses i punkt 1 också innehålla följande information, vilken om möjligt skall ha bedömts genom användning av internationellt erkända metoder:

a) Renhet: andelen rent frö, annat frö och dött material, angivet i massprocent, i den produkt som saluförs som ett fröparti.

b) Grobarhetsprocenten hos rent frö eller, om grobarheten inte kan bedömas eller endast med svårighet kan bedömas, andelen livsdugliga frön i procent, uppskattat med hjälp av en angiven metod.

c) 1000-kornvikt.

d) Vattenhalten.

e) Antalet grobara frön per kilogram av den produkt som saluförs som "frö" eller, om antalet grobara frön inte kan eller endast med svårighet kan bedömas, antalet livsdugliga frön per kilogram.

3. I fråga om Populus spp. att växtdelar endast får saluföras om EG:s klassificeringsnummer enligt punkt 2 b i del C i bilaga VII är angivet på leverantörens etikett eller i leverantörens dokument.

4. Om de etiketter eller dokument som används för någon kategori odlingsmaterial är i färg, skall leverantörens etikett eller dokument ha gul färg vad gäller odlingsmaterial av känd härkomst, grön för beståndsutvalt odlingsmaterial, rosa för individutvalt odlingsmaterial och blå för testat odlingsmaterial.

5. I fråga om frö från skogsodlingsmaterial som kommer från en frökälla som består av en genetiskt modifierad organism skall de officiella eller icke officiella etiketter och dokument som är fastsatta på varupartiet eller medföljer detta, enligt bestämmelserna i det här direktivet, klart ange att odlingsmaterialet består av genetiskt modifierade organismer.

Artikel 15

Fröenheter skall endast saluföras i förslutna förpackningar. Förslutningen skall vara utformad så att den inte går att tillsluta på nytt då förpackningen väl öppnats.

Artikel 16

1. Medlemsstaterna skall, genom ett officiellt övervakningssystem som de själva upprättat eller godkänt, säkerställa att odlingsmaterial från enskilda godkända enheter förblir möjliga att identifiera genom hela processen från insamling till leverans till slutanvändaren. Medlemsstaterna skall vidta alla åtgärder för att säkerställa att detta direktiv efterlevs, åtminstone genom officiella kontroller i form av stickprov.

2. Medlemsstaterna skall se till att deras respektive officiella organ samarbetar administrativt för att skaffa den information som behövs för att säkerställa att ordningen enligt detta direktiv fungerar effektivt, särskilt då odlingsmaterial flyttas från en medlemsstat till en annan.

Artikel 17

1. Medlemsstaterna skall säkerställa att odlingsmaterial av alla kategorier som släpps ut på marknaden i enlighet med bestämmelserna i det här direktivet inte omfattas av några andra inskränkningar i handeln i fråga om dess egenskaper, krav beträffande undersökning och inspektion, märkning eller förslutning än som fastställs i det här direktivet.

2. Efter ansökan kan en medlemsstat tillåtas, i enlighet med det förfarande som anges i artikel 24, att på hela eller delar av sitt territorium förbjuda användning av odlingsmaterial.

Ett sådant tillstånd skall ges endast om det, på grundval av uppgifter om materialets härkomstområde, eller resultatet från officiella försök från lämpliga områden i eller utanför gemenskapen,

finns anledning att tro att användningen av det nämnda odlingsmaterialet skulle, på grund av dess fenotypiska eller genotypiska egenskaper, ha en negativ effekt på skogsbruket eller på de genetiska resurserna i hela eller delar av denna medlemsstat.

3. Närmare bestämmelse för tillämpningen av punkt 2 får fastställas i enlighet med det förfarande som anges i artikel 24.

4. Utan att det påverkar tillämpningen av punkt 1, får medlemsstater som har genomfört artikel 8 i fråga om skogsodlingsmaterial som tillhör kategorin "av känd härkomst", förbjuda användningen av sådant material.

Artikel 18

1. För att undanröja tillfälliga svårigheter som kan uppstå i en eller flera medlemsstater och som inte kan lösas inom gemenskapen i fråga om försörjningen till slutanvändarna med odlingsmaterial som uppfyller kraven i detta direktiv, skall kommissionen på begäran av minst en berörd medlemsstat och i enlighet med det förfarande som anges i artikel 24, tillåta en eller flera medlemsstater, att under en tid som skall fastställas av kommissionen, godkänna att odlingsmaterial av en eller flera arter som uppfyller mindre stränga krav får saluföras.

Om en sådan åtgärd vidtas skall det på de etiketter eller i de dokument från leverantören som krävs enligt artikel 14.1, anges att materialet i fråga uppfyller mindre stränga krav.

2. Närmare bestämmelser för tillämpningen av punkt 1 får fastställas i enlighet med det förfarande som anges i artikel 24.

Artikel 19

1. Rådet skall på förslag av kommissionen med kvalificerad majoritet bestämma huruvida odlingsmaterial som producerats i tredje land ger samma garantier för godkännande av frökällor och för de åtgärder som vidtagits för dess produktion som odlingsmaterial som producerats inom gemenskapen och som följer bestämmelserna i detta direktiv.

2. Utöver vad som anges i punkt 1 skall rådet också bestämma vilka arter, typer av frökällor och kategorier av odlingsmaterial tillsammans med materialets härkomstområden som kan tillåtas vid saluföring i gemenskapen i enlighet med punkt 1.

3. I avvaktan på det bestämmande som avses i punkt 1 får skogsodlingsmaterial inte importeras från tredje land om importören inte i förväg garanterar att det material som skall importeras i alla avseenden erbjuder motsvarande garantier som skogsodlingsmaterial som framställts inom gemenskapen enligt detta direktiv.

4. Importören skall anmäla material som importerats enligt punkt 3 till det ansvariga officiella organet och skall kunna dokumentera sitt kontrakt med leverantören i tredje land.

Artikel 20

Efter ansökan från en medlemsstat får kommissionen i enlighet med det förfarande som anges i artikel 24 helt eller delvis undanta en medlemsstat från bestämmelserna i detta direktiv i fråga om vissa trädarter som inte har någon betydelse för skogsbruket i den medlemsstaten, såvida detta inte strider mot bestämmelserna i artikel 17.1.

Artikel 21

I syfte att finna bättre alternativ till vissa bestämmelser i detta direktiv kan det fattas beslut om tillfälliga experiment på gemenskapsnivå på närmare angivna villkor, i enlighet med bestämmelserna i artikel 24.

Ett experiment får pågå i högst sju år.

Då sådana experiment utförs kan medlemsstaterna undantas från vissa skyldigheter som anges i detta direktiv. Omfattningen av ett sådant undantag skall anges med en hänvisning till de berörda bestämmelserna.

Artikel 22

1. Medlemsstaterna skall vidta lämpliga åtgärder för officiell kontroll av skogsodlingsmaterial vid saluföring, åtminstone genom stickprov för att se till att materialet följer kraven i detta direktiv.

2. Experter från kommissionen får göra kontroller på plats, i samarbete med medlemsstaternas officiella organ, i den mån detta behövs för att säkerställa en enhetlig tillämpning av detta direktiv. De får särskilt kontrollera om skogsodlingsmaterial följer kraven i detta direktiv. En medlemsstat som omfattas av en kontroll på sitt territorium skall ge experterna all hjälp som de behöver för att utföra sina uppgifter. Kommissionen skall underrätta medlemsstaterna om resultaten av sådana undersökningar.

Artikel 23

Alla ändringar av bilagorna till detta direktiv som behöver göras till följd av vetenskapliga och tekniska framsteg, skall antas enligt det förfarande som anges i artikel 24.

Artikel 24

1. Kommissionen skall biträdas av Ständiga kommittén för utsäde och uppförökningsmaterial för jordbruk, trädgårdsnäring och skogsbruk (nedan kallad "kommittén"), som inrättats genom rådets beslut 66/399/EEG.

Kommissionens företrädare skall förelägga kommittén ett förslag till åtgärder. Kommittén skall yttra sig över förslaget inom den tid som ordföranden bestämmer med hänsyn till hur brådskande frågan är. Den skall fatta sitt beslut med den majoritet som enligt artikel 148.2 i fördraget skall tillämpas vid beslut som rådet skall fatta på förslag av kommissionen, varvid medlemsstaternas röster skall vägas enligt fördragets artikel 148.2. Ordföranden får inte rösta.

Kommissionen skall besluta med omedelbar verkan. Om beslutet inte är förenligt med kommitténs yttrande skall kommissionen emellertid genast underrätta rådet. I sådana fall får kommissionen uppskjuta verkställandet av de beslutade åtgärderna under en tid som inte överstiger en månad från dagen då rådet underrättats.

Rådet får fatta ett annat beslut med kvalificerad majoritet inom den tid som anges i tredje stycket.

2. Kommittén får, på begäran av ordföranden eller någon av medlemsstaterna, ta upp alla frågor av betydelse för innehållet i detta direktiv.

Artikel 25

1. Medlemsstaterna får, under en övergångsperiod som inte överstiger tio år från och med den 1 januari år 2000 i syfte att godkänna frökällor för produktion av sådant testat odlingsmaterial som inte tidigare omfattades av direktiv 66/404/EEG, använda resultaten från sådana jämförande tester som inte uppfyller de krav som anges i bilaga V.

Sådana tester skall ha påbörjats före den 1 januari år 2000 och skall ha visat att det odlingsmaterial som kommer från frökällan är överlägset.

2. Medlemsstaterna får, under en övergångsperiod som inte överstiger tio år från och med den 1 januari år 2000 i syfte att godkänna frökällor för produktion av testat odlingsmaterial av alla arter och artificiella hybrider som omfattas av detta direktiv, använda resultaten från genetiska tester som inte uppfyller de krav som anges i bilaga V.

Sådana tester skall ha påbörjats före den 1 januari år 2000 och skall ha visat att det odlingsmaterial som kommer från frökällan är överlägset.

3. I fråga om nya arter och artificiella hybrider som kan komma att föras in i bilaga I vid en senare tidpunkt, skall den övergångsperiod som avses i punkterna 1 och 2 fastställas i enlighet med det förfarande som anges i artikel 24.

4. Medlemsstaterna kan få tillstånd att, i enlighet med det förfarande som anges i artikel 24, använda resultaten av jämförande tester och genetiska tester efter utgången av övergångsperioden.

Artikel 26

1. Medlemsstaterna skall sätta i kraft de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv senast den 1 januari år 2000. De skall genast underrätta kommissionen om detta.

När en medlemsstat antar dessa bestämmelser skall de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen skall göras skall varje medlemsstat själv utfärda.

2. Medlemsstaterna skall till kommissionen överlämna texterna till centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.

Artikel 27

Direktiven 66/404/EEG och 71/161/EEG skall upphöra att gälla den 1 januari år 2000.

Hänvisningar till de upphävda direktiven skall anses vara hänvisningar till det här direktivet och skall tolkas i enlighet med korrelationstabellen i bilaga IX.

Artikel 28

Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning.

Artikel 29

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den

På rådets vägnar

Ordförande

BILAGA I

Direktivet omfattar skogsodlingsmaterial av följande arter och artificiella hybrider:

Abies alba Mill. (A. pectinata D.C.)

Abies cephalonica Loud.

Abies grandis Lindl.

Abies pinsapo Boiss.

Acer pseudoplatanus L.

Alnus glutinosa Gaertn.

Alnus incana Moench.

Betula pendula Roth (B. verrucosa Ehrh.)

Betula pubescens Ehrh.

Castanea sativa Mill.

Cedrus atlantica Carr.

Cedrus libani A. Richard

Eucalyptus globulus Labill.

Fagus sylvatica L.

Fraxinus angustifolia Vahl.

Fraxinus excelsior L.

Larix decidua Mill.

Larix x eurolepis Henry

Larix kaempferi Carr. (Larix leptolepis Sieb. et Zucc.)

Larix sibirica Ledeb.

Picea abies Karst. (Picea excelsa Link.)

Picea sitchensis Carr.

Pinus brutia (P. halepensis var. brutia Henry)

Pinus canariensis C. Smith.

Pinus cembra L.

Pinus contorta Loud.

Pinus halepensis Mill.

Pinus nigra Arnold

Pinus pinaster Ait.

Pinus pinea L.

Pinus radiata D. Don

Pinus sylvestris L.

Pinus strobus L.

Populus alba L.

Populus nigra L.

Populus tremula L.

Populus trichocarpa Torrey et A. Gray ex Hook.

Populus tremula x Populus tremuloides

Populus x canescens Smith (P. alba x P. tremula)

Populus x euramericana (Dode) Guinier (P. deltoides x P. nigra)

Populus x interamericana Van Broekhuizen (P. x generosa Henry) (P. trichocarpa x P. deltoides)

Prunus avium L.

Pseudotsuga menziesii Franco (P. douglasii Carr., P. taxifolia Poir.)

Quercus cerris L.

Quercus ilex L.

Quercus petraea Liebl. (Q. sessiliflora Salisb.)

Quercus pubescens Willd.

Quercus robur L. (Q. pedunculata Ehrh.)

Quercus rubra L. (Q. borealis Michx.)

Quercus suber L.

Robinia pseudoacacia L.

Tilia cordata Mill. (T. parvifolia Ehrh.)

BILAGA II

MINIMIKRAV FÖR GODKÄNNANDE AV FRÖKÄLLOR SOM ÄR AVSEDDA FÖR PRODUKTION AV ODLINGSMATERIAL SOM SKALL CERTIFIERAS I KATEGORIN AV KÄND HÄRKOMST

1. Frökällan skall utgöras av ett frötäktsområde eller frötäktsbestånd som är beläget inom ett enda härkomstområde. Det ankommer på medlemsstaten i fråga att i varje enskilt fall avgöra om en formell inspektion behöver göras. En sådan inspektion måste dock göras om materialet är avsett för ett särskilt ändamål inom skogsbruket.

2. Frötäktsområdet eller frötäktsbeståndet skall uppfyllda de kriterier som medlemsstaten fastställt.

3. - Följande uppgifter skall anges: härkomstområdet, geografiskt läget samt altitud eller altitudintervall för de(n) plats(er) där odlingsmaterialet är insamlat.

- Det måste anges om frökällan är

a) autokton eller icke autokton eller om ursprunget är okänt, eller

b) ortseget eller icke ortseget eller om ursprunget är okänt.

Om frökällan är icke autokton eller icke ortsegen måste ursprunget anges, såvida det är känt.

BILAGA III

MINIMIKRAV FÖR GODKÄNNANDE AV FRÖKÄLLOR AVSEDDA FÖR PRODUKTION AV ODLINGSMATERIAL SOM SKALL CERTIFIERAS I KATEGORIN BESTÅNDSUTVALT

1. Ursprung: Det måste fastställas, antingen genom historiska belägg eller på annat sätt, om beståndet är autoktont/ortseget, icke autoktont/icke ortseget eller om ursprunget är okänt. För icke autoktona/icke ortsegna frökällor måste ursprunget anges om det är känt.

2. Isolering: Bestånden måste vara belägna på tillräckligt stort avstånd från dåliga bestånd av samma art och från bestånd av besläktade arter eller varieteter som kan bilda hybrider med arten i fråga. Det är särskilt viktigt att detta krav är uppfyllt om de bestånd som omger det autoktona/ortsegna beståndet är icke autoktona/icke ortsegna eller av okänt ursprung.

3. Populationens effektiva storlek: Bestånden måste bestå av en eller flera trädgrupper med tillräckligt stor spridning och i tillräckligt stort antal för att säkerställa en godtagbar grad av korspollinering. För att undvika de negativa effekterna av inavel skall utvalda bestånd innehålla tillräckligt många individer och vara av tillräckligt hög täthet inom ett givet område.

4. Ålder och utveckling: Bestånden måste utgöras av träd som har en sådan ålder eller höjd eller som befinner sig i ett sådant utvecklingsstadium, att de kriterier som gäller för urvalet kan tillämpas utan svårighet.

5. Enhetlighet: Bestånden måste uppvisa normal individuell variation för morfologiska egenskaper. Om så är nödvändigt skall träd av sämre kvalitet avlägsnas.

6. Anpassningsbarhet: Anpassning till de ekologiska förhållanden som råder i härkomstområdet måste klart påvisas.

7. Sundhet och resistens: Träd som växer i bestånd får i allmänhet inte vara angripna av skadegörare och måste kunna tåla de klimatiska förhållandena och övriga lokala förhållanden på den plats där de växer.

8. Volymproduktion: För att utvalda bestånd skall kunna godkännas måste volymen producerat virke normalt sett vara större än det godtagbara medelvärdet under liknande ekologiska förhållanden.

9. Virkeskvalitet: Virkets kvalitet skall alltid beaktas. I vissa fall kan denna egenskap också vara ett viktigt kriterium.

10. Form eller växtsätt: Träd som växer i bestånd måste uppvisa särskilt goda morfologiska egenskaper, i synnerhet rak och rund stam, lämplig grenstruktur, små grenar samt god naturlig kvistrensning. Dessutom bör andelen träd med dubbelstammar och klykor samt andelen vridvuxna träd vara låg.

11. Särskilda skogsbrukssyften: Bestånden kommer att bedömas med hänsyn till det särskilda syfte som angivits för odlingsmaterial i fråga, och krav 110 ovan skall beaktas i den mån de är relevanta för detta syfte. Urvalskriterierna skall fastställas av medlemsstaten, och det särskilda syftet skall anges i det nationella registret.

BILAGA IV

MINIMIKRAV FÖR GODKÄNNANDE AV FRÖKÄLLOR AVSEDDA FÖR PRODUKTION AV ODLINGSMATERIAL SOM SKALL CERTIFIERAS I KATEGORIN INDIVIDUTVALT

1. Fröplantage

a) Följande uppgifter måste godkännas av det officiella organet och inregistreras hos detta: typ, mål, korsningsschema, planteringsmönster, ingående komponenter, isolering och geografisk belägenhet samt alla förändringar av dessa förhållanden.

b) Sammansatta kloner och familjer skall väljas ut på grundval av sina goda egenskaper. Särskild vikt skall läggas vid kraven 4, 6, 7, 8, 9, och 10 samt, i förekommande fall, 11 i bilaga III.

c) Sammansatta kloner och familjer skall planteras enligt en plan som har godkänts av det officiella organet och som har fastställts på ett sådant sätt att alla enskilda komponenter kan identifieras.

d) Den gallring som utförs i fröplantager och de urvalskriterier som därvid används skall beskrivas samt inregistrerats hos det officiella organet.

e) Fröplantagerna skall skötas och frön skördas på ett sådant sätt att målen för plantagerna kan uppnås. Vad gäller fröplantager som är avsedda för produktion av artificiella hybrider måste den procentuella andelen hybrider i odlingsmaterialet fastställas genom ett test.

2. Föräldraträd till en familj/familjer

a) Föräldraträden skall antingen väljas ut på grundval av sina goda egenskaper, varvid särskild hänsyn skall tas till kraven 4, 6, 7, 8, 9 och 10 samt, i förekommande fall, 11 i bilaga III, eller väljas ut på grundval av sin kombinationsförmåga.

b) Följande uppgifter måste godkännas av det officiella organet och inregistreras hos detta: mål, korsningsschema, pollineringssystem, ingående komponenter, isolering och geografisk belägenhet samt alla viktigare förändringar av dessa förhållanden.

c) Vad gäller föräldraträd i en blandning måste följande uppgifter godkännas av det officiella organet och inregistreras hos detta: trädens identitet, antal och den andel de utgör av blandningen.

d) Vad gäller föräldraträd som är avsedda för produktion av artificiella hybrider måste procentandelen hybrider i odlingsmaterialet bestämmas genom ett test.

3. Kloner

a) Kloner skall kunna identifieras på grundval av tydliga egenskaper som har godkänts och inregistrerats hos det officiella organet.

b) Värdet av enskilda kloner skall fastställas på grundval av erfarenhet eller genom tillräckligt långvariga experiment.

c) Orteter som används för produktion av kloner skall väljas ut på grundval av sina goda egenskaper. Särskild vikt skall läggas vid kraven 4, 6, 7, 8, 9 och 10 samt, i förekommande fall, 11 i bilaga III.

d) Ett godkännande från en medlemsstat skall begränsas till ett maximalt antal år eller ett maximalt antal producerade rameter.

4. Klonblandningar

a) Klonblandningar skall uppfylla kraven i punkt 3 ac ovan.

b) Vad beträffar kloner i en klonblandning måste följande uppgifter godkännas av det officiella organet och inregistreras hos detta: de ingående klonernas identitet, antal och andel samt urvalsmetod och utgångsmaterial. Alla klonblandningar måste uppvisa en tillräckligt stor genetisk variation.

c) Ett godkännande från en medlemsstat skall begränsas till ett maximalt antal år eller ett maximalt antal producerade rameter.

BILAGA V

MINIMIKRAV FÖR GODKÄNNANDE AV FRÖKÄLLOR SOM ÄR AVSEDDA FÖR PRODUKTION AV ODLINGSMATERIAL SOM SKALL CERTIFIERAS I KATEGORIN TESTAT

1. KRAV FÖR ALLA TESTER

a) Allmänt

Frökällan måste uppfylla tillämpliga krav i bilagorna III respektive IV.

Tester för godkännande av frökällor skall utformas, utföras och tolkas i enlighet med internationellt erkända principer. Vid jämförande tester måste odlingsmaterialet jämföras med minst ett, helst flera, godkända eller på förhand utvalda standarder.

b) Egenskaper som skall undersökas

i) Tester måste utformas för bedömning av de egenskaper som anges. Dessa egenskaper måste specificeras för varje test.

ii) Följande förhållanden måste beaktas: anpassning, tillväxt samt viktiga biotiska och abiotiska faktorer. Andra egenskaper som anses vara av betydelse för syftet i det enskilda fallet skall bedömas i förhållande till de ekologiska förhållandena i det område där testet utförs.

c) Dokumentation

Dokumentationen skall innehålla uppgifter om de platser där testerna utförs, till exempel geografiskt läge, klimat, jordmån, tidigare användning, föryngringssätt, förvaltning samt alla typer av skador, vare sig de orsakats av biotiska eller abiotiska faktorer. Dokumentationen skall vara tillgänglig för det officiella organet. De resultat som är tillgängliga vid tiden för undersökningen samt uppgifter om materialets ålder måste arkiveras hos det officiella organet.

d) Utformning av testerna

i) Varje prov som tas av odlingsmaterialet skall dras upp, planteras och skötas på samma sätt, så långt detta är möjligt med tanke på det plantmaterial som används.

ii) Alla experiment måste vara utformade på ett statistiskt godtagbart sätt och omfatta ett tillräckligt stort antal träd, så att en bedömning kan göras av de individuella egenskaperna hos varje undersökt komponent.

e) Analys av resultaten och resultatens tillförlitlighet

i) Resultaten från experimenten måste analyseras med hjälp av internationellt erkända statistiska metoder, och resultaten måste presenteras för varje egenskap som undersökts.

ii) Alla testmetoder och resultat skall göras allmänt tillgängliga.

iii) Det område där materialet förväntas vara anpassat i det land där testet utfördes samt egenskaper som kan begränsa dess användbarhet måste också anges.

iv) Om det, medan testerna pågår, kan bevisas att skogsodlingsmaterialet inte åtminstone

 har de egenskaper som utmärker frökällan, eller

 har ungefär samma resistens som frökällan mot skadegörare av ekonomisk betydelse

får sådant odlingsmaterial inte längre användas.

2. KRAV FÖR GENETISK UNDERSÖKNING AV FRÖKÄLLANS KOMPONENTER

a) Komponenterna i följande frökällor får bli föremål för genetiska undersökningar: fröplantager, föräldraträd till en familj/familjer, kloner och klonblandningar.

b) Dokumentation

Följande kompletterande dokumentation krävs för godkännande av frökällan:

i) De undersökta komponenternas identitet, ursprung och släktträd.

ii) Det korsningsschema som använts för att producera det testade odlingsmaterialet.

c) Testförfaranden

Följande krav måste vara uppfyllda:

i) Det genetiska värdet hos varje komponent måste bedömas i minst två försöksområden, av vilka åtminstone ett måste vara beläget i en miljö som är relevant för den föreslagna användningen av odlingsmaterialet.

ii) Den uppskattade överlägsenheten hos det odlingsmaterial som skall saluföras skall beräknas på grundval av dessa genetiska värden och de korsningar som gjorts.

iii) Utvärderingstester och genetiska beräkningar måste godkännas av det officiella organet.

d) Tolkning

i) Den uppskattade överlägsenheten hos odlingsmaterialet skall beräknas med användning av en referenspopulation vad gäller en eller flera egenskaper.

ii) Det skall anges om odlingsmaterialets beräknade genetiska värde är lägre än referenspopulationens vad gäller någon viktig egenskap.

3. KRAV FÖR JÄMFÖRANDE TESTNING AV ODLINGSMATERIAL

a) Provtagning på odlingsmaterial

i) Det prov som tas av skogsodlingsmaterialet för jämförande testning måste vara fullt representativt för odlingsmaterialet från den frökälla som skall godkännas.

ii) Sexuellt framställt odlingsmaterial för jämförande testning skall uppfylla följande krav:

 Det skall skördas under goda blomningsår och år med riklig frukt- och fröproduktion. Konstgjord pollinering får användas.

 Det skall skördas med metoder som garanterar att de prov som erhålls är representativa.

b) Standardmaterial

i) Egenskaperna hos de olika standardmaterial som används i jämförande syfte i testerna bör om möjligt ha varit känt under tillräckligt lång tid i det område där testet skall utföras. Standardmaterialen skall i princip utgöras av material som har visat sig vara användbart för skogsbruk vid den tidpunkt då testet påbörjas, och under de ekologiska förhållanden som materialet skall godkännas för. De skall så långt det är möjligt komma från bestånd som valts ut i enlighet med kriterierna i bilaga III eller från en frökälla som officiellt godkänts för produktion av testat material.

ii) Vid jämförande testning av artificiella hybrider måste båda föräldraarterna, om så är möjligt, finnas med bland standardmaterialen.

iii) När så är möjligt skall flera olika standardmaterial användas. Om det är nödvändigt och berättigat kan standardmaterialen ersättas av det mest lämpade material som håller på att testas eller av medelvärdet för de material som håller på att testas.

iv) Samma standardmaterial skall användas i alla tester och under så vitt skilda lokala förhållanden som möjligt.

c) Tolkning

i) En statistiskt signifikant överlägsenhet jämfört med standardmaterialen måste kunna påvisas för åtminstone en viktig egenskap.

ii) Om skogsodlingsmaterialet uppvisar avsevärt sämre värden än standardmaterialen vad gäller någon egenskap som är av ekonomisk eller miljömässig betydelse skall detta rapporteras, och de negativa egenskaperna i fråga måste uppvägas av andra, positiva egenskaper.

4. VILLKORLIGT GODKÄNNANDE

Ett villkorligt godkännande får grundas på en preliminär bedömning av tidiga tester. Anspråk på att materialet är överlägset som grundar på en tidig bedömning måste prövas på nytt minst vart tionde år.

5. TIDIGA TESTER

Tester i plantskolor, växthus och laboratorier får godtas av det officiella organet för villkorligt eller slutligt godkännande om det kan påvisas att det finns ett nära samband mellan den egenskap som bedömts och de egenskaper som normalt brukar mätas i fälttester. Övriga egenskaper som skall testas måste uppfylla kraven i punkt 3.

BILAGA VI

TILLÅTNA KATEGORIER VID SALUFÖRING AV SKOGSODLINGSMATERIAL FRÅN OLIKA TYPER AV FRÖKÄLLOR

>Plats för tabell>

BILAGA VII

DEL A

Krav som skall uppfyllas av frukt- och fröpartier av de artersom förtecknas i bilaga I

1. Frukt- och fröpartier av de arter som förtecknas i bilaga I får bara saluföras om de har en artrenhet på minst 99 %.

2. Trots bestämmelserna i punkt 1 skall, vad gäller närbesläktade arter i bilaga I, med undantag av artificiella hybrider, artrenheten för frukt- eller fröpartier finnas angiven och vara så nära 100 % som möjligt.

DEL B

Krav som skall uppfyllas av växtdelar av de arter och artificiella hybridersom förtecknas i bilaga I

Växtdelar av de arter och artificiella hybrider som förtecknas i bilaga I får bara saluföras om 95 % av varje parti håller marknadsmässig kvalitet. Begreppet "marknadsmässig kvalitet" skall definieras utifrån allmänna egenskaper samt sundhet och lämplig storlek. Vad gäller Populus spp. skall också de krav som anges i del C i bilaga VII vara uppfyllda.

DEL C

Yttre kvalitetsnormer för populus spp. som förökats genom skottsticklingar eller sättstänger

1. Skottsticklingar

a) Skottsticklingar skall inte anses hålla marknadsmässig kvalitet om de har någon av följande defekter:

i) deras ved är äldre än två år,

ii) de har mindre än två välutvecklade knoppar,

iii) de har drabbats av nekroser eller uppvisar skador från skadegörare,

iv) de uppvisar tecken på uttorkning, överhettning, mögel eller förmultning.

b) Minimidimensioner för skottsticklingar

- minsta längd: 20 cm,

- minsta toppdiameter: Klass EG 1: 8 mm

Klass EG 2: 10 mm.

2. Sättstänger

a) Sättstänger skall inte anses hålla marknadsmässig kvalitet om de har någon av följande defekter:

- deras ved är äldre än tre år,

- de har mindre än fem välutvecklade knoppar,

- de har drabbats av nekroser eller uppvisar skador från skadegörare,

- de uppvisar tecken på uttorkning, överhettning, mögel eller förmultning,

- de har skador som inte härrör från beskärning,

- de har flera stammar,

- de har en alltför böjd stam.

b) Storleksklasser för sättstänger

>Plats för tabell>

DEL D

Krav som skall uppfyllas av plantpartier av de arter och officiellahybrider som förtecknas i bilaga I

Plantpartierna skall hålla marknadsmässig kvalitet. Begreppet "marknadsmässig kvalitet" skall definieras utifrån allmänna egenskaper samt sundhet, livskraft och fysiologiskt tillstånd.

BILAGA VIII

DEL A

MALL FÖR IDENTITETSINTYG AVSEENDE ODLINGSMATERIAL SOM

KOMMER FRÅN FRÖTÄKTSOMRÅDEN OCH FRÖTÄKTSBESTÅND

(Intyget måste vara fullständigt ifyllt och uppgifterna måste vara i rätt format)

>Hänvisning till >

DEL B

MALL FÖR IDENTITETSINTYG AVSEENDE ODLINGSMATERIAL SOM KOMMER FRÅN FRÖPLANTAGER ELLER FÖRÄLDRATRÄD TILL EN FAMILJ/FAMILJER

(Intyget måste vara fullständigt ifyllt och uppgifterna måste vara i rätt format)

>Hänvisning till >

DEL C

MALL FÖR IDENTITETSINTYG AVSEENDE ODLINGSMATERIAL SOM

KOMMER FRÅN KLONER OCH KLONBLANDNINGAR

(Intyget måste vara fullständigt ifyllt och uppgifterna måste vara i rätt format)

>Hänvisning till >

Korrelationstabell

Detta direktiv // Direktiv 66/404/EEG

Artikel 1 // Artikel 1

Artikel 2 // Artikel 3

Artikel 3 // Artiklarna 2, 16 och 16b

Artikel 4 // Artiklarna 5, 5b och 5d

Artikel 5 // 

Artikel 6 // Artikel 4

Artikel 7 // 

Artikel 8 // 

Artikel 9 // Artikel 5a

Artikel 10 // Artikel 6

Artikel 11 // Artikel 13a

Artikel 12 // Artikel 12

Artikel 13 // Artikel 8

Artikel 14 // Artikel 9

Artikel 15 // Artikel 10

Artikel 16 // Artikel 11

Artikel 17 // Artikel 13

Artikel 18 // Artikel 15

Artikel 19 // Artikel 14

Artikel 20 // 

Artikel 21 // 

Artikel 22 // 

Artikel 23 // Artikel 16a

Artikel 24 // Artikel 17

Artikel 25 // Artikel 5e

Artikel 26 // Artikel 18

Artikel 27 // 

Artikel 28 // 

Artikel 29 // Artikel 19

Bilaga I // Artikel 2

Bilaga II // 

Bilaga III // Bilaga I

Bilaga IV // 

Bilaga V // Bilaga II

Bilaga VI // 

Bilaga VII // 

Bilaga VIII // Bilaga III (del av)

Bilaga IX // 

Detta direktiv // Direktiv 71/161/EEG

Artikel 1 // Artikel 1

Artikel 2 // Artikel 4

Artikel 3 // Artikel 3.2 och artikel 16

Artikel 4 // 

Artikel 5 // 

Artikel 6 // Artikel 5 och artikel 6.1

Artikel 7 // 

Artikel 8 // 

Artikel 9 // 

Artikel 10 // 

Artikel 11 // 

Artikel 12 // 

Artikel 13 // 

Artikel 14 // Artiklarna 10 och 11

Artikel 15 // 

Artikel 16 // Artikel 12

Artikel 17 // Artikel 3.1 och artikel 14

Artikel 18 // Artikel 15

Artikel 19 // 

Artikel 20 // 

Artikel 21 // 

Artikel 22 // 

Artikel 23 // Artikel 9

Artikel 24 // Artikel 18

Artikel 25 // 

Artikel 26 // Artikel 19

Artikel 27 // 

Artikel 28 // 

Artikel 29 // Artikel 20

Bilaga I // Artikel 2

Bilaga II // 

Bilaga III // 

Bilaga IV // 

Bilaga V // 

Bilaga VI // 

Bilaga VII // Bilagorna 2 och 3

Bilaga VIII // 

Bilaga IX // 