”Ingen medlemsstat ska behöva välja mellan att hantera krisen eller investera i befolkningen. Next Generation EU utökar därför stödet till […] ungdomssysselsättningen. Det säkerställer att människor får den kompetens och utbildning som de behöver för att anpassa sig till dagens snabbt föränderliga värld.”

Ordförande Ursula von der Leyen

1.Inledning: Investera i nästa generation

Med ledning av den europeiska pelaren för sociala rättigheter fastställde kommissionen sitt program för ett socialt Europa i början av sin mandatperiod, där människorna står i centrum. Sedan dess har kommissionen prioriterat arbetet för att hjälpa unga, vilket har lett till framsteg. Kommissionen stärker utbildningssystemen, främjar ungdomssysselsättning, säkerställer rättvisa arbetsvillkor och förbättrar tillgången till socialt skydd för alla, eftersom de unga är nästa generation och förtjänar alla möjligheter att utveckla sin fulla potential för att forma Europas framtid.

Covid-19-pandemin har belyst behovet av att fortsätta på den vägen och öka farten. Även om pandemin först och främst är en hälsokris har dess effekter lett till en djup lågkonjunktur i EU . Ökade anspråk på arbetslöshetsersättning förebådar nya utmaningar. Arbetslösheten kommer att öka i alla åldersgrupper, men de unga har redan drabbats i oproportionerligt hög grad . Mer än en av sex unga har slutat arbeta sedan krisens början. Många unga arbetade i sektorer som drabbades hårt, såsom hotell och restaurang, den kreativa sektorn, underhållning och grossist- och detaljhandel . Andra försöker nu att komma in på arbetsmarknaden när dessa sektorer inte längre nyanställer.

Nu är det dags för både medlemsstaterna och EU-institutionerna att rikta sin uppmärksamhet mot nästa generation. Vi vet av erfarenhet från den globala finansiella och ekonomiska krisen att det inte lönar sig att vänta. Tidiga varningstecken som ignoreras i dag kan utvecklas till irreparabla skador på bara några år. Med den flexibilitet som erbjuds genom kommissionens investeringsinitiativ mot effekter av coronaviruset mobiliserade många medlemsstater snabbt tillfälliga åtgärder mot krisen. Med hjälp från Europeiska socialfonden (ESF) bevarar de jobb och kompenserar för störningarna av undervisningen i samband med pandemin. Dessutom möjliggör det nya instrumentet för tillfälligt stöd för att minska risken för arbetslöshet i en krissituation (SURE) lån på totalt upp till 100 miljarder euro till stöd för medlemsstaternas system för korttidsarbete och liknande åtgärder för egenföretagare. Med utgångspunkt i kommissionens förslag till Next Generation EU är nästa logiska steg att hjälpa unga att forma Europas återhämtning.

Dessa gemensamma ansträngningar bör leda till bättre möjligheter för alla unga i lika mån. För unga i många medlemsstater är detta den andra lågkonjunkturen under deras korta liv. De som fyllde 18 när den tidigare ungdomsarbetslöshetskrisen var som värst är nu knappt 25 år gamla. Utmaningarna är troligen större för diskriminerade eller utsatta grupper eftersom konjunkturnedgångar brukar öka klyftorna. Unga i utsatta grupper, såsom unga som tillhör en etnisk minoritet, unga med funktionsnedsättning eller unga som lever i vissa landsbygdsområden, avlägsna områden eller mindre gynnade stadsområden, står inför ytterligare svårigheter när de ska träda in på arbetsmarknaden. Till exempel har unga med funktionsnedsättning betydligt lägre sysselsättningsgrad än de utan någon funktionsnedsättning , och unga migranter och flyktingar är en växande del av våra unga som möter särskilda hinder och diskriminering. Unga kvinnor drabbas också hårt av krisen. En aktiv och riktad politik är nödvändigt för att kunna nå ut till alla.

De initiativ som presenteras i detta meddelande bidrar till kommissionens strategi för återhämtning från covid-19-pandemin. Genom initiativen säkerställs att EU:s digitala och gröna omställning finns integrerad i vår ungdomssysselsättningspolitik. Initiativen genomför den europeiska pelaren för sociala rättigheter och stödjer den nya industristrategin. Andra förslag från kommissionen, såsom kompetensagendan för Europa för hållbar konkurrenskraft, social rättvisa och motståndskraft, som antogs samma dag, bidrar till att främja ungdomssysselsättning.

I detta meddelande presenteras hur förslagen till rådets rekommendationer om en väg till jobb – en förstärkt ungdomsgaranti (avsnitt 2) och om yrkesutbildning för hållbar konkurrenskraft, social rättvisa och motståndskraft (avsnitt 3), tillsammans med stärkta insatser för lärlingsutbildningar (avsnitt 4) bidrar till att skapa ungdomssysselsättning. I meddelandet presenteras också ett antal ytterligare åtgärder för att uppnå målen (avsnitt 5). Kommissionens förslag till Next Generation EU och den framtida EU-budgeten kommer att möjliggöra för betydande EU-finansiering till ungdomssysselsättningen (avsnitt 6). Det är nu upp till medlemsstaterna att prioritera investeringar, eftersom ungdomssysselsättning huvudsakligen är deras ansvar.

2.En väg till jobb – en förstärkt ungdomsgaranti

Under de senaste åren har kommissionen bistått medlemsstaterna genom att erbjuda språngbrädor för att unga ska komma in på arbetsmarknaden. Ungdomsgarantin lanserades 2013 när den förra ungdomsarbetslöshetskrisen var som värst och den har lett till betydande förändringar i många medlemsstater. Den har skapat möjligheter för unga, drivit på strukturella reformer och innovationer och stärkt de offentliga arbetsförmedlingarna. Sedan garantin infördes har den hjälpt mer än 24 miljoner unga runt om i EU att komma in på arbetsmarknaden.

Förslaget till rådets rekommendation om en väg till jobb – en förstärkt ungdomsgaranti utgår från detta viktiga arbete. Eftersom övergången från utbildning till arbete och en hållbar marknadsintegration tar längre tid på grund av att arbetslivets karaktär och den kompetens som efterfrågas förändras utökas målgruppen från alla arbetslösa eller unga som varken arbetar eller studerar under 25 år till alla under 30 år. Förslaget stödjer sysselsättningsskapande åtgärder samt olika aktiveringsåtgärder såsom rådgivning, karriärrådgivning och påverkansarbete. Dagens förslag stärker insatserna för att förebygga att unga blir arbetslösa eller hamnar utanför arbetskraften genom bättre system för spårning och tidig varning, och förbättrar kvaliteten på erbjudandena genom att koppla dem till nyligen inrättade kvalitetskriterier.

I förslaget finns aktiva åtgärder mot stereotypa mönster gällande kön och etnicitet, samtidigt som mångfald och inkludering stöds, inbegripet när det gäller unga med funktionsnedsättning. Många unga som varken arbetar eller studerar befinner sig som tur är bara i den situationen en kort tid. Utan bakomliggande faktorer i form av sämre förutsättningar som hindrar dem på individnivå har de möjlighet att relativt snabbt övervinna de motgångar som orsakats av nedstängningar eller konjunkturcykler. Men denna kris får inte leda till att vi tappar de som är svårast att nå ut till och som behöver intensivt och ofta individuellt stöd. Vissa unga riskerar dock att befinna sig i en situation där de varken arbetar eller studerar under längre tid, i synnerhet de som tillhör de mest utsatta grupperna i våra samhällen och som har mycket svårt att komma in på arbetsmarknaden även i bättre tider. Dagens förslag omfattar alla och säkerställer att ingen står utan sysselsättning eller utbildning under mer än fyra månader genom att mer individuella och riktade metoder inkluderats. I förslaget betonas också vikten av partnerskap med exempelvis arbetsgivare för rådgivning om arbetslivets föränderliga karaktär, eller stöd från sociala tjänster för att på flera olika sätt hjälpa utsatta unga att komma tillbaka på rätt spår igen.

Dagens förslag hjälper också till att påskynda den välbehövliga digitala och gröna omställningen, och har utarbetats med beaktande av både de möjligheter och osäkerheter som följer med den. Detta görs även genom utvärdering och förbättring av den kompetens och de färdigheter som behövs för att hitta ett jobb på den ständigt föränderliga arbetsmarknaden. Inga unga ska behöva träda in på arbetsmarknaden utan åtminstone grundläggande digitala färdigheter, och i förslaget planeras för korta praktiska förberedande kurser med avseende på ungas särskilda kompetensbehov. Intensivkurser, öppna nätkurser eller boot camps kan förbättra i synnerhet ungas digitala färdigheter och de som behövs för den gröna omställningen, och även deras entreprenörsfärdigheter och förmåga till karriärplanering. Detta stöds ytterligare genom kompetensagendan för Europa för hållbar konkurrenskraft, social rättvisa och motståndskraft.

Prioriterade verksamheter för vilka EU-budgeten kan mobiliseras inbegriper utbildningstillfällen med kort varaktighet, förbättrade kartläggningssystem, system för tidig varning och spårningsmöjligheter (se avsnitt 6).

I förslaget finns en handlingsplan för åtgärder. Bästa praxis finns över hela Europa. Ungas sysselsättning har blivit en viktig prioritering i EU-budgeten. Nu är det dags för medlemsstaterna att stärka sina insatser, integrera de lärdomar som dragits och mobilisera EU-finansiering (avsnitt 6).