EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION
Bryssel den 7.10.2002
KOM(2002) 548 slutlig
2002/0242 (CNS)
Förslag till
RÅDETS DIREKTIV
om villkoren för tredjelandsmedborgares inresa och vistelse för studier, yrkesutbildning
eller volontärarbete
(framlagt av kommissionen)
2MOTIVERING
1. BAKGRUND
1.1. I enlighet målsättningarna i resultattavlan  för framstegen i skapandet av ett område
med frihet, säkerhet och rä ttvisa i Europeiska unionen1 lägger kommissionen fram ett
förslag till direktiv om villkoren för tredjelandsmedborgares inresa och vistelse förstudier, yrkesutbildning eller volontärarbe te. Förslaget kompletterar de förslag om
invandring i anställningssyfte
2 och familjeåterförening3 som redan lagts fram i syfte att
tillnärma medlemsstaternas lagstiftning om inresa och vistelse förtredjelandsmedborgare och skapa en fullständig rättslig ram för
tredjelandsmedborgares rä tt till inresa och vistel se med hänsyn till syftet med vistelsen.
Det har nu beslutats att det inte kommer att läggas fram något förslag omtredjelandsmedborgares in resa och vistelse för alla a ndra syften än de som redan
regleras i andra direktivförslag. Ett sådant förslag skulle ha varit en sorts parallell tilldirektiv 90/364/EEG av den 28 juni 1990 om rätt till bosättning
4 för unionsmedborgare
som inte har denna rätt i kraft av andra gemenskapsrättsliga bestämmelser. Faktum äratt rätt till inresa och vistelse för det relativt lilla antal personer som hör till dennakategori kan regleras adekvat i medlem sstaternas nationella lagstiftning i nuvarande
fas av tillnärmningen av invandringslagstiftn ingen. Om det sedermera skulle uppstå ett
behov av gemenskapslagstiftning i de nna fråga kommer kommissionen att kunna
använda sin initiativrätt för att komplettera den rättsliga ramen. Därmed harkommissionen, vad gäller åtgärder på invandringspolitikens område, lagt fram deförslag som behövs för att genomföra artikel 63.3 a och artikel 63.4 i Fördraget omupprättandet av Europeis ka gemenskapen, i dess ändrade lydelse efter
Amsterdamfördraget. Kommissionen har såle des i detta avseende slutfört uppdraget
från Europeiska rådet i Tammerfors, so m i punkt 20 i slutsatserna från den 15–16
oktober 1999 "erkänner behovet av tillnärmning av nationell lagstiftning om villkoren
för rätt till inresa och vistelse  för medborgare i tredje land " och därför kräver "att rådet,
på grundval av förslag från kommissione n, snabbt fattar beslut om detta".
1.2. Migration som syftar till studier, yrkesutbil dning eller volontärarbete är per definition
temporär och påverkar därmed inte arbets marknaden i värdlandet.  Migration för dessa
syften kan även ses som ett ömsesidigt berikande. Utöver migranterna själva som
gynnas direkt, kan ursprung slandet och värdlandet dra fördel av denna form av
migration, som dessutom bidrar till större fö rståelse mellan olik a kulturer i allmänhet.
Mottagandet av tredjelandsmedborgare för de ssa syften har därför länge setts med
välvilja, särskilt när det gäller studerande inom högre utbildning. Detta framgår blandannat av rådets resolution om tredje lands medborgares rätt till inresa och vistelse iEuropeiska unionens medlemsst aters territorium för studier
5 som antogs av
                                                
1 Halvårsuppdatering för första halvåret 2002, KOM(2002) 261, s. 23.
2 Förslag till rådets direktiv om villkor för tredjelandsmedborgares inresa och vistelse i syfte att bedriva
verksamhet som anställd eller egenföretagare (KOM(2001) 386).
3 Förslag till rådets direktiv om rätt till familjeåter förening (KOM(1999) 638) och ändrade förslag till
rådets direktiv om rätt till familjeåterförening (KOM(2000) 624) och KOM(2002) 225).
4 EGT L 180, 13.7.1990, s. 26.
5 EGT C 274, 19.9.1996, s. 10.
3ministerrådet den 30 november 1994 inom ramen för det sama rbete kring rättsliga och
inrikes frågor som inrättats genom Maastrichtfördraget. Vissa medlemsstater har i allthögre utsträckning antagit program som drar till sig studerande från tredje länder.
1.3. Antalet studerande som deltar i internationellt utbyte har al drig varit så stort som idag
och efterfrågan på internationell utbildning och möjligheter att studera i andra länderökar oavbrutet. En av Europeiska gemens kapens målsättningar på området för
utbildning och yttre förbindelser är att ge Europa som helhet en ställning som ettvärldsledande expertiscentrum för utbildning och att bättre dela med sig av kunskapen
i världen, vilket bidrar till att sprida värden som mänskliga rättigheter, demokrati ochrättsstatsprincipen, som gemenskapen står för.  I en gemensam förklaring i Bologna den
19 juni 1999 uttalade utbildningsministrarna  från 29 europeiska länder att "samhällens
vitalitet och effektivitet överallt mäts efter hur deras kultur uppfattas i andra länder. Vimåste se till att det europeiska systemet för högre utbildning har en dragningskraft somgör rättvisa åt Europas utomordentliga kulturella och vetenskapliga arv".Erfarenheterna har visat att mottagande av ett stort anta l tredjelandsmedborgare inom
europeiska utbildningsinstitut, särskilt på master- och doktor andnivå, kan påverka
kvaliteten och dynamiken hos utbildningssystemen i Europa positivt.Utbildningsinstituten kommer att uppmuntras a tt utveckla kvalitetsutbildningar som är
anpassade till utbildningens internationalisering och de studerandes ökade rörlighet.Den tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om villkoren förtredjelandsmedborgares in resa och vistelse för studier som föreslås kan bidra till att
förverkliga målsättningarna genom att underlä tta inresa och vistelse för de berörda
grupperna. Därmed bidrar förslaget indirekt till utvecklingen av en utbildning avkvalitet, en målsättning som anges i ar tikel 149 i Fördraget om upprättandet av
Europeiska gemenskapen och tillsammans med förslaget om att inrätta programmetErasmus World
6 ingår i den strategi för att utöka samarbetet med tredje land inom
högre utbildning som kommissionen lade fram den 18 juli 20017.
1.4. Flera medlemsstater erbjuder allt oftare möjligheter för vi ssa tredjelandsmedborgare att
stanna kvar i landet som ar betstagare efter avslutad utbildning, åtminstone under en
begränsad period, för att komma  till rätta med de underskott på  kvalificerad arbetskraft
som kan förekomma på arbe tsmarknaden. Ändring av tr edjelandsmedborgares status
från studerande till arbetstagare regleras i förslaget till direktiv om villkor förtredjelandsmedborgares in resa och vistelse i syfte att bedriva verksamhet som anställd
eller egenföretagare
8, där det i artikel 5 anges att ansökningar om uppehållstillstånd får
lämnas in direkt på den berörda medlem sstatens territorium om den sökande redan
vistas lagligen där. Om man vill underlätta  tredjelandsmedborgares inresa och vistelse
för studier krävs emellertid kompletterande åtgärder för att inte förvärra denkompetensflykt från söder till norr som redan antagit aldrig tidigare skådadeproportioner. Dessa kompletterande åt gärder ingår i det samarbete med
ursprungsländerna som i slutsatserna från Tammerfors tas upp bland det som är absolut
nödvändigt för att skapa en samlad migrati onspolitik. Åtgärderna bör i första hand
                                                
6 Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om ett program för att höja kvaliteten i den högre
utbildningen och främja interkulturell förståelse genom samarbete med tredje land (KOM(2002) 401.
7 KOM(2001)385.
8 KOM(2001)386.
4inriktas på att genomföra gemenskapens och medlemsstaternas åtagande enligt artikel
13.4 tredje stycket i Cotonoukonventionen av den 23 juni 2000, nämligen att med
avseende på utbildningen i en medlemsstat se till att nationella och regionalasamarbetsprogram inriktas på att tredje landsmedborgare från AVS-länderna (länderna i
Afrika, Västindien och Stillaha vsländerna som har undertecknat
Coutonoukonventionen) återvänder för att ar beta i sina hemländer efter avslutad
utbildning.
1.5. Viljan att underlätta  tredjelandsmedborgares inresa  och vistelse för studier,
yrkesutbildning eller volontärarbete måste förenas med en ständig strävan efter att
upprätthålla a llmän ordning och säkerhet. Detta förs lag innehåller därf ör bestämmelser
som är tillräckligt allmänt av fattade för att ge medlem sstaterna det manöverutrymme
de behöver för att vägra rätt till inresa och vistelse e ller avbryta vistelser för
tredjelandsmedborgare som ut gör ett hot mot den allmänna  ordningen och säkerheten
(artiklarna 5 och 15.2). Att de olika ty per av uppehållstillstånd som omfattas av
förslaget utom i vissa undantagsfall har en g iltighetstid på högst e tt år eller i princip
behöver förnyas årligen kommer att frä mja mycket noggranna kontroller från
medlemsstaternas sida.
2. BAKGRUND OCH FÖRSLAGETS ÖVERENSSTÄMMELSE MED
KOMMISSIONENS ÖVRIGA INITIATIV
2.1 Innehållet i detta direktivförslag har redan tidigare behandlats helt eller delvis i ett
antal texter och förslag som utarbetats på EU-nivå. Resolutionen om tredje landsmedborgares rätt till inre sa och vistelse i Europeis ka unionens medlemsstaters
territorium för studier antogs av ministerrådet 1994 (se ovan under punkt 1.2.).
Förslaget till rådets rättsakt om utarbetand et av en konvention med bestämmelser för
tredjelandsmedborgares rätt till inresa och vistelse i medlemsstaterna, som antogs av
kommissionen 1997
9, innehöll bestämmelser om inre sa och vistelse för studier,
yrkesutbildning och andra ändamål,  men följdes aldrig upp till följd av
Amsterdamfördragets ikraftträdande.
2.2 För att ge underlag till de förberedande diskussionerna om detta direktivförslag har
International Centre for Migration Policy Development (I.C.M.P.D.) på
kommissionens begäran genomfört en komparativrättslig studie. Resultaten
offentliggjordes 2001 av Byrån för Eur opeiska gemenskapernas officiella
publikationer, under titeln Admission of third country nationals to an EU Member
State for the purposes of study or voca tional training and admission of persons not
gainfully employed . Kommissionen har även bedrivit in tensiva samråd på grundval av
ett internt diskussionsunderlag under arbe tet med att förbereda förslaget. Utöver
bilaterala samråd med delegationer bestående av tjänstemän från olika berördamyndigheter i medlemsstaterna, har synpunkter inhämtats från en mängd
organisationer som arbetar med frågor om utbildning, yrkesutbildning, volontärarbete
och migration samt från arbetsmarknadens parter. Samråden har ägt rum på såväl EU-som medlemsstatsnivå. Resultaten av dessa arbeten har gjort det möjligt att berika ochförbättra förslagets innehåll på en rad punkter.
                                                
9EGT C 337, 7.11.1997, s. 9.
53. FÖRSLAGETS MÅL OCH HUVUDSAKLIGA INNEHÅLL
3.1. I förslaget skiljs mellan fyra kategori er av tredjelandsmedborgare: studerande,
utbyteselever, oavlönade praktikanter och volontärer. Rätt till inresa och vistelse förstudier omfattar i första hand högre utbildning , eftersom den intern ationella rörligheten
är störst på den nivån. Rätt till inresa och vistelse för yrkesutbildning omfattarförvärvande av yrkeskompetens i ett privat eller offentligt företag eller i ett offentligteller privat yrkesutbildningsinstitut. Förslaget innehåller bestämmelser som syftar tillatt främja elevutbyte på högstadie- och gy mnasienivå mellan Eur opeiska unionen och
tredje länder. Tanken är att stimulera unga i tr edje länder att upptäcka kulturen i EU-
medlemsstaterna, särskilt med tanke på att de kan känna sig lockade att återvända förhögre studier i sitt tidigare värdland. Direk tivförslaget innehålle r också bestämmelser
om volontärer, som kan ha svårt att få uppehållstillstånd eftersom de varken ärarbetstagare (det betalas inte ut någon lön) eller studerande (i brist på registrering vid
ett utbildningsinstitut), och därför ibland in te anses kunna hänföras till någon särskild
kategori av migranter.
3.2. Utöver allmänna villkor för inre sa och vistelse innehåller fö rslaget särskilda villkor för
var och en av de fyra kategorierna. Dessa villkor utformats så objektivt som möjligt föratt underlätta inresa och vi stelse på de grunder som anges i punkterna 1.2 och 1.3 och
samtidigt bevara medlemsstaternas utrymme för egen bedömning. Utöver garantier omatt personerna i fråga har tillräckliga tillgånga r för att kunna försörja sig själva under
vistelsen måste det främsta kriteriet för tredjelandsmedborgares rätt till inresa ochvistelse för studier, yrkesutbil dning eller volontärarbete vara att de har antagits vid ett
utbildningsinstitut, deltar i ett elevutbytesprogram, har undertecknat ett avtal omyrkesutbildning eller deltar i ett volontärprogram. Vad gäller tillgångskriteriet föreslåsatt medlemsstaterna offentlig gör de belopp som studerande och praktikanter måste ha
till förfogande varje månad för sin försörjning. Vilka krav som skall ställas påutbyteselevers och volontärarbetares tillgångar avgörs dock av värdfamiljernarespektive de organisationer som ge nomför volontärprogrammen, som har att
ombesörja volontärernas behov.
3.3 Studerande måste få ökade möjligheter att röra sig mellan medlemsstaterna så att
unionen kan följa med i utvecklingen mot en  alltmer internationaliserad undervisning.
Härvid måste man göra åtskillnad mellan två situationer. Den första gällertredjelandsmedborgares inresa  och vistelse i unionen för studier, där artikel 7 i
direktivförslaget enligt väl definierade villkor tillerkänner en person som redan haruppehållstillstånd i en medlemsstat  rätt att vistas också i en  annan medlemsstat för att
följa en del av sitt studieprogram eller komplettera detta med ett nytt studieprogram.Den andra situationen avse r tredjelandsmedborgare som redan vistas i Europeiska
unionen, men som inte omfattas av detta förslag på grund av att det i förslaget till
direktiv om varaktigt bos atta tredjelandsmedborgares rättsliga ställning finns en
bestämmelse (artikel 16.1) som, när de vä l har uppnått ställning som varaktigt bosatta
(dvs. efter fem års laglig och oavbruten bosä ttning), ger dem rätt att vistas i en annan
medlemsstat för att bedriva studier eller yrkesutbildning där. Förslaget innehåller
vidare en bestämmelse som syftar till a tt underlätta inresa och vistelse för
tredjelandsmedborgare som de ltar i vissa gemenskapsprog ram om ökad rörlighet till
eller inom Europeiska unionen (se artikel 5.2).
63.4. Med hänsyn till studiekostn aderna och till att alltfler studerande  tvingas arbeta
parallellt med studierna för att finansiera dessa, innebär förslaget att studerande ocheventuellt också oavlönade praktikanter generellt ges en begränsad tillgång tillarbetsmarknaden. Gränserna för hur mycket de ssa kategorier får arbeta per vecka kan
medlemsstaterna fastställa själva inom intervallet 10–20 timmar per vecka. Samtidigt
ges medlemsstaterna möjlighet att kräva att personerna i fråga redogör för sineventuella yrkesverksamhet, så att det kan kontrolleras om  begränsningarna verkligen
respekteras.
3.5. Förslaget innehållet även vissa proced urregler. Dessa ger tredjelandsmedborgare
möjlighet att lämna in en ansökan om uppehållstillstånd på pl ats i den berörda
medlemsstaten, dock med undantag för personer som har visering för kortare vistelser
än tre månader. Utöver den maximala tiden för utfärdande av uppehållstillstånd ochviseringar som, förutsatt att den ansökan som lämnas in är fullständig, uppgår till 90dagar, ger förslaget en rättslig grund för vissa medlemsstaters praxis att skynda på
handläggningen av ärenden om inresa och vistelse för studerande och elever genom
avtal mellan medlemsstaternas invandringsmyndigheter och utbildningsinstitutionereller organisationer som genomför elevutby tesprogram. Tanken är att denna praxis
skall kunna spridas till alla medlemsstater i unionen. För att sprida kunskaperna om
utbildning och yrkesutbildning som tillhanda hålls i EU också i tredje länder uppmanas
medlemsstaterna att öka sina  ansträngningar att skapa en öppenhet som gör att
tredjelandsmedborgare kan få tillgång till information om de utbildningsinstitutioner
och de utbildnings- och yrkesutbildningsprogram som de kan söka sig till i EU-medlemsstaterna samt om de villkor och förfaranden som gäller för rätt till inresa ochvistelse i medlemsstaterna.
4. VAL AV RÄTTSLIG GRUND
4.1. Den rättsliga grunden för förslaget har fa stställts med hänsyn  till målsättningen,
nämligen att reglera villkor och förfara nden för tredjelandsmedborgares inresa och
vistelse på medlemsstaternas territori er för studier, yrkesutbildning eller
volontärarbete. Det handlar alltså inte om villkoren för att få studera vidutbildningsinstitut eller delta i yrkesutbildning, som också i fortsättningen är en frågaför medlemsstaterna och eventuellt de berörda institutionerna, organisationerna ellerföretagen. Förslaget innebär således in te att medlemsstaterna måste öppna sina
utbildnings- och yrkesutbildningssystem fö r tredjelandsmedborgare om de inte redan
tidigare har tillträde till dessa, och inte heller att sådan yrkesutbildning som avses iförslaget (till exempel praktik inom företag) måste införas om ett sådant systemsaknas. I artikel 63.3 a och 63.4 i Fördra get om upprättandet av Europeiska
gemenskapen i dess ändrade lydelse efter Am sterdamfördragets ik raftträdande den 1
maj 1999 föreskrivs att rådet skall besluta om åtgärder som avser invandringspolitiken
inom bland annat följande om råde: "a) Villkor för inresa och bosättning, normer för
medlemsstaternas förfaranden för att utfärda visering för längre tid ochuppehållstillstånd, inbegripet sådana som avser familjeåterförening." Denna
bestämmelse har valts som rä ttslig grund för direktivet.
4.2. Detta förslag skall följaktligen antas enli gt det förfarande som anges i artikel 67 i
Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, vilket innebär att rådet
7beslutar enhälligt på förslag av kommissionen eller på initiativ av en medlemsstat och
efter att ha hört Europaparlamentet. Eftersom förslaget baserar sig på avdelning IV ifördraget kommer Danmark inte att delta i antagandet av direktivförslaget, och ienlighet med artiklarna 1 och 2 i protokollet om Danmarks ställning som är bifogat
Fördraget om Europeiska unionen och Fö rdraget om upprättandet av Europeiska
gemenskapen är det inte bindande för eller tillämpligt på denna medlemsstat. Enligtartiklarna 1 och 2 i protokollet om Förena de kungarikets och Irlands ställning är
förslaget inte heller tillämplig t på Förenade kungariket eller Irland, om inte dessa
medlemsstater beslutar annat i enlighet  med bestämmelserna  i nämnda protokoll.
5. SUBSIDIARITET OCH  PROPORTIONALITET
5.1. Europeiska gemenskapen sa knar exklusiv behörighet på  de områden som ingår i
avdelning IV ("Visering, asyl, invandring och annan politik som rör fri rörlighet förpersoner") i EG-fördraget. Enligt subsidia ritets- och proportiona litetsprinciperna får
gemenskapen vidta åtgärder endast om må len för den föreslagna åtgärden inte i
tillräcklig utsträckning kan uppnås av medl emsstaterna och de därför, på grund av
åtgärdens omfattning eller verkningar, bä ttre kan uppnås på gemenskapsnivå, varvid
gemenskapens åtgärd inte får gå utöver vad som är nödvändigt för att uppnå fördragets
mål. Direktivförslaget uppfyller dessa kriterier.
5.2. Villkoren för tredjelandsmedborgares inre sa och vistelse på medlemsstaternas
territorium för studier, yrkesutbildning eller volontärarbete skiljer sig för närvarandeåt mellan medlemsstaterna. Det främsta målet med förslaget, som är att införa enharmoniserad rättslig ram på gemenskapsnivå vad gäller villkoren för
tredjelandsmedborgares inresa  och vistelse på medlem sstaternas territorium för
perioder som överstiger tre månader samt medlemsstaternas förfaranden för att utfärdade viseringar och uppehålls tillstånd som ger rätt till inresa  och vistelse för dessa
syften, kan inte i tillräcklig utsträckning  uppnås av medlemsstaterna. Dessutom kan
insatser för att göra Europeiska unionen som helhet till ett världscentrum förutbildning och yrkesutbildning av naturl iga skäl uppnås bättre på gemenskapsnivå än
av medlemsstaterna själva.
5.3. Den föreslagna rättsakten är ett direktiv  som fastlägger de grundläggande principerna
och på en rad punkter överlåter åt medlemsst aterna, som direktivet riktar sig till, att
välja de former och metoder som lämpar sig bäst för att med hänsyn till nationellaförhållanden införliva direktivet med den interna lagstiftningen. Medlemsstaterna kanbehålla sina egna regler och sin egen administrativa praxis för hur institut för högreutbildning, yrkesutbildningsinstitut, organisationer som genomför utbytesprogram förelever på grundskole- och gymnasienivå  och yrkesutbildningssystem skall vara
beskaffade samt kraven för godkännande oc h liknande. Detta gäller även i fråga om
kraven på språkprogram och språkskolor  som tredjelandsmedborgare kan söka till.
Vissa villkor, till exempel bevis på att eventuella inskrivningsavgifter och avgifter förhandläggning av ansökningar om uppehållstills tånd har betalats e ller krav på att de
sökande har vissa språkkunskape r, är inte bindande utan medlemsstaterna får själva
välja hur dessa ska ll tillämpas (artikel 5.1 d, artikel  6.1 c och d samt artikel 8 c).
Hänsyn har även tagits till att vissa medlemsstater låter personerna i fråga automatisktomfattas av sjukförsäkringssystemet i samb and med att de skriver in sig vid ett
utbildnings- eller yrkesutbildningsinstitut (a rtikel 6.2). Det fastställs ingen miniminivå
för vilka ekonomiska tillgångar som studera nde och oavlönade praktikanter måste ha
8för att få rätt till inresa och vistelse, utan medlemsstaterna åläggs endast att
offentliggöra ett minimibelopp som de själva  fastställer. I sa mma strävan efter
flexibilitet har även andra villkor lämnats att fastställas av medlemsstaterna (det gällertill exempel åldersgränserna för elever och volontärarbetare). Också när det gällerpåskyndade förfaranden begränsar sig direktivet till att föreskriva en ram inom vilkenmedlemsstaternas behöriga myndigheter, utbildningsinstitut samt organisationer somgenomför program för elevutbyte genom öve renskommelser kan fastställa villkoren
för utfärdande av uppehållstills tånd, särskilt de kortare fri ster som skall gälla för
ändamålet.
9KOMMENTARER TILL ARTIKLARNA
Kapitel I
Allmänna bestämmelser
Artikel 1
Detta förslag syftar till att fast ställa villkoren för tredjelands medborgares inresa och vistelse
för studier, yrkesutbildning eller volontärarbete  samt vissa procedurregler om utfärdande av
uppehållstillstånd.
Artikel 2
I denna bestämmelse definieras vissa av de be grepp som används i förslaget. Definitionerna
bygger direkt på definitioner som reda n kommit till användning i olika befintliga
gemenskapsinstrument.
a) Tredjelandsmedborgare : alla personer som inte är medborgare i någon av
Europeiska unionens medl emsstater samt statslösa.
b) Studerande : i huvudsak personer som antagits till ett institut för högre
utbildning. Eftersom direktivförslage t omfattar inresa och vistelse för
yrkesutbildning generellt har även praktisk inriktad yrkesutbildning, som är avväxande intresse för tredjelandsmedborgare som inte har tillgång till sådan isina hemländer, tagits med i direktivets tillämpningsområde (trots att det inteär fråga om högre utbildning). Bortse tt från praktisk yrkesutbildning omfattas
tredjelandsmedborgares in resa och vistelse för utbildning på lägre nivå inte av
direktivförslaget, utom när det är fråga om elever på högstadie- ochgymnasienivå som deltar i utbytesprogram.
c) Studieprogram : här avses heltidsstudier. Därmed undantas kvällskurser, för
vilka medlemsstaterna i allmänhet inte beviljar rätt till inresa och vistelse förstudier. Studierna skall leda till ett utbildningsbevis, examensbevis eller annatintyg, vilket undantar personer som följer en kurs enbart som gäststuderande.
d) Elev: personer som beviljas rä tt till inresa och vistelse för följa undervisning
vid ett institut för utbildning på högstadie- eller gymnasienivå. För dennakategori avser förslaget endast studi er inom utbytesprogram anordnade av
särskilda organisationer som medlemsstaterna godkänt för ändamålet i enlighetmed artikel 8.1 c. Studier utanför sådana program kommer även ifortsättningen att regleras i medlemsstaternas nationella lagstiftning.
e) Oavlönad praktikant : personer som följer en oavlönad yrkesutbildning i
enlighet med ett sådant  utbildningsavtal som avses i artikel 9 a.
f) Yrkesutbildning : här avses alla former av  yrkesutbildning: grundläggande
yrkesutbildning som syftar till förvärvande av en yrkeskompetens, fortbildningsom syftar till utveckling av en yrkeskompetens (vidareutbildning ellerspecialisering) samt omskolning. Studier na förutsätts vara på heltid.  De
organisationer som kan ko mma i fråga har definierats brett på grund av
skillnaderna mellan medlemsstaternas yrkesutbildningssystem, som är ännu
10större än mellan utbildningssystemen. Hä r avses dels offentliga eller privata
yrkesutbildningsorganisationer so m godkänns eller finansieras av
medlemsstaterna med stöd av nationell pr axis eller lagstiftning (med undantag
för organisationer som i enlighet med punkt  g likställs med utbildningsinstitut),
dels privata och offentliga företag, oavsett juridisk st atus, storlek eller
verksamhetsområde. Hit räknas även or ganisationer som drivs utan vinstsyfte.
g) Institut : här avses såväl offentliga som privata utbildningsinstitut, med
förbehållet att de senare måste va ra godkända eller finansierade av
medlemsstaterna. Vad gäller definitione n av institut för högre utbildning,
yrkesutbildningsinstitut eller institut för utbildning på högstadie- ochgymnasienivå och villkoren för godkä nnande (godkännande i vid bemärkelse
eller registrering vid behörig myndighet) av sådana institut, är detmedlemsstaternas interna lagstiftning eller praxis som skall tillämpas. Detta ärdet normala när det gälle r gemenskapsinstrument om utbildning eller
yrkesutbildning (se särskilt Europaparl amentets och rådets beslut 253/2000 EG
av den 24 januari 2000 om att inrätta den andra etappen av gemenskapens
åtgärdsprogram för utbildning Sokrates
10). Organisationer som tillhandahåller
yrkesutbildning i form av kurser för personer som är inskrivna hos demföreslås vara likställda med utbildningsinstitut Det är fråga om organisationer(i vissa medlemsstater kallade yrkesskolor) som av olika skäl (främst för att deinte lyder under utbildningsministeriet) formellt sett inte är att betrakta somutbildningsinstitut. Det finns egentligen inga skäl för att behandla dessaorganisationer annorlunda än utbildningsi nstitut. De bedriver exakt samma typ
av verksamhet och förhållandet till eleverna bygger på inskrivning på kurseroch inte på utbildningsavtal, som för oavlönade praktikanter.
h) Volontärprogram : definitionen bygger på Euro paparlamentets och rådets
beslut 1686/98/CE av den 20 juli 1998 om att inrätta gemenskapens
handlingsprogram "Europeis k volontärtjänst för ungdomar
11 och i
Europarådets konvention av den 11 maj 2000 om främjande av
gränsöverskridande volontärtjänst på längre tid för ungdomar (European
Convention on the Promotion of a Tr ansnational Long-Term Voluntary
Service for Young People). Volontärer är  personer som engagerar sig i en viss
konkret verksamhet för att visa solidar itet mot andra och vidga sina vyer.
Varken den berörda personen eller den organisation som denne arbetar för får
eftersträva någon ekonomisk vinning. Pe rsonen får inte heller uppbära någon
lön för sitt arbete. Fickpengar räknas inte som lön.
Artikel 3
1. Det finns redan vissa instrument som re glerar villkoren för tredjelandsmedborgares
inresa och vistelse för de syften som av ses i detta direktivförslag. Kommissionen har
inte för avsikt att åsidosätta dessa instrument, som även i fortsättningen kommer atttillämpas på tredjela ndsmedborgare om detta innebär förmånligare villkor för de
berörda.
                                                
10 EGT L 28, 3.2.200, s. 15
11 EGT L 214, 31.7.1998, s. 1
112. Punkt 2 innebär att medl emsstaterna kan införa eller bibehålla förmånligare
bestämmelser i den nationella lagstiftningen, förutsatt att de är förenliga med dettadirektiv. Medlemsstaterna kan till exempel i fråga om vissa rättigheter komma att viljautsträcka principen om förbud mot di skriminering på gr und av nationalitet till
tredjelandsmedborgare som om fattas av detta direktiv.
3. Genom denna punkt undantas vissa kategori er från direktivets tillämpningsområde:
a) Undantaget beträffande asylsökande oc h personer som åtnjuter temporärt eller
subsidiärt skydd tar inte sikte på dessa personers rätt till utbildning elleryrkesutbildning enligt relevanta (förslag till) direktiv, utan avser det faktum attde inte kan åberopa sig på det här dire ktivet för att ansöka om ändrad status
(till exempel från asylsökande till studerande). Sådana ändringar kan barakomma i fråga med stöd av förmånligare bestämmelser i varje medlemsstatsnationella lagstiftning.
b) Tredjelandsmedborgare som är fa miljemedlemmar till en unionsmedborgare
som har utnyttjat sin rätt till fri rörlighet för personer inom Europeiskagemenskapen är undantagna från direk tivets tillämpningsområde, eftersom de
indirekt kommer i åtnjutande av de  berörda unionsmedborgarnas rätt till fri
rörlighet.
c) Tredjelandsmedborgare med ställning som varaktigt bosatta i en medlemsstat
undantas från direktivets tillämpningsområd e, eftersom deras rätt att vistas i
andra medlemsstater för studier eller yr kesutbildning omfattas av artikel 16.1 b
i förslaget till direktiv om varaktigt bosatta tredjelandsmedborgares rättsligaställning.
Kapitel II
Villkor för inresa och vistelse
Artikel 4
Denna bestämmelse syftar till att garantera ett effektivt genomförande av den tillnärmning av
medlemsstaternas lagstiftning som följer av direktivförslaget. Medlemsstaterna får bevilja rätttill inresa och vistelse för tred jelandsmedborgare som omfattas av  direktivförslaget endast om
ett giltigt uppehållstillstånd ha r utfärdats i enlighet med dess bestämmelser.
Artikel 5
1. I artikel 5 fastställs de allmänna villkor för inresa och vistelse som
tredjelandsmedborgare som omfa ttas av detta direktiv a lltid skall uppfylla, utöver de
specifika villkoren i artiklarna 6, 7, 8, 9 eller 10 för de olika kategorierna:
a) Utöver de vanliga handlingarna (p ass eller liknande resehandlingar),
skall personer som enligt den berörda medlemsstatens nationella
lagstiftning är att anse som unde råriga kunna uppvisa ett tillstånd från
föräldrarna för den planerade vistelsen.
12b) Detta villkor är ett grundkrav som  gä ller för de allra flesta som åtnjuter
rätt till fri rörlighet för personer inom EU.
c) Detta för utlänningslagstiftningen typiska villkor har fått en flexibel
utformning. Medlemsstater na får själva bestämma vilka handlingar och
bevis som skall krävas, så att man inte ställer krav (till exempel påuppvisande av ett intyg om g od vandel eller ett utdrag ur
brottsregistret) som kan vara svåra eller till och med omöjliga attuppfylla i vissa tredje länder.
d) Av flexibilitetsskäl är detta villkor inte obligatoriskt och kommer
endast att ställas som krav för rätt till inresa och vistelse av demedlemsstater som så önskar.
2. Punkt 2 syftar till att underl ätta tredjelandsme dborgares inresa och vistelse när de
deltar i gemenskapsprogram, till exempel Sokrates på utbildningsområdet, Leonardoda Vinci i fråga om yrkesutbildning och Jeunesse när det gäller volontärarbete, men
även andra mer specifika program (till exempel Alpha och Alban för Latinamerika,Scholarship 2000 för Kina etc.). Betydelsen  av detta ökas av att kommissionen avser
att inrätta ett nytt gemenskapsprogram – Erasmus World – som syftar till att främjatredjelandsmedborgares inresa  och vistelse för studi er i medlemsstater genom
tillhandahållande av stipendier
12. Tanken med att underl ätta utfärdandet av
uppehållstillstånd och i förekomma nde fall viseringar är a tt medlemsstaterna skall
utfärda dessa handlingar i så god tid att i nnehavaren utan dröjsm ål kan delta i den
verksamhet som omfattas av gemenskapsprogrammen. Artikel 7 i detta förslag ochartikel 16 i förslaget till direktiv om vara ktigt bosatta tredjela ndsmedborgares rättsliga
ställning innebär dock att den här bestä mmelsen endast rör tredjelandsmedborgare
(särskild kandidatländernas medborgare) som för första gången ansöker om rätt till
inresa och vistelse i en medlemsstat e ller tredjelandsmedborgare som vistas i en
medlemsstat utan att ha uppnått ställning som varaktigt bosa tt, men ändå har för avsikt
att utbilda sig i en annan medlemsstat.
Artikel 6
1. Här fastställs de särskilda villkoren för tr edjelandsmedborgares inresa och vistelse för
studier.
a) Det första villkoret är antagning till e tt institut för sådan högre utbildning eller
yrkesutbildning som avses i artikel 2 g för att följa ett studieprogram som avses iartikel 2 c. Antagning till ett institut är en förutsättning för uppehållstillstånd.
Villkoret som tredjela ndsmedborgaren måste uppfylla vid utfärdandet av
uppehållstillståndet e ller viseringen är att ha anta gits till utbildningen. Personen i
fråga behöver alltså inte vara in skriven vid institutet eftersom
inskrivningshandlingarna ofta utfärdas fö rst när den studerande är på plats. Den
studerande kan således, utan  att behöva uppvisa ett registreringsbevis, styrka att
han eller hon uppfyller detta villkor  genom att uppvisa ett slutligt
antagningsbesked. Bestämmelsen gör det också möjligt att bevilja tillfälligauppehållstillstånd för tredjela ndsmedborgare som antag its preliminärt vid ett
                                                
12 Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om ett program för att höja kvaliteten i den högre
utbildningen och främja interkulturell förståelse genom samarbete med tredje land (Erasmus World –
2004-2008, KOM(2002) 401).
13institut i väntan på att de klarar ett inträdesprov eller erhåller ett beslut om
erkännande av utländska studiemeriter.
b) Det andra villkoret gäller de tillgångar som studerande skall förfoga över för att
kunna resa in och vistas på medlemsstat ernas territorier. De studerande måste
kunna styrka att de under sin vistelse kommer att ha tillräckliga tillgångar för att
bekosta sitt uppehälle, sina studier och sin återresa . Denna bestämmelse är allmänt
hållen för att ge medlemsstaterna utrymme  för egen bedömning vad gäller olika
sätt för de studerande att st yrka att de uppfyller villkoret i fråga. I direktivet
förelås inget minimibelopp, utan medlemsstater na får själva fast ställa ett sådant
med hänsyn till vilka belopp en person som följer en utbildning normalt förväntas
förfoga över. Beloppet utgör en re ferenspunkt vid bedömningen av varje
kandidats personliga situation (till exempel om denne skall ges tillgång tilluniversitetens studentbostäde r och huruvida den sökande kan få exempelvis kost
och logi genom familjemedlemmar som redan vistas lagligen i den berördamedlemsstaten). Medlemsstaterna rekomme nderas att vid en första ansökan om
förnyelse av uppehållstillståndet för studera nde ta hänsyn till eventuella inkomster
från yrkesverksamhet under vistelse n som bedrivits med hänsyn till
begränsningarna i artikel 18.
c) och d) De två sista villkoren, det vill säga tillräckliga kunskaper i
undervisningsspråket för det studiepro gram som den studerande följer och
betalning av de inskrivningsavgifter som krävs av de berörda instituten är intebindande, utan får fastställas närmare av medlemsstaterna.
2. I vissa medlemsstater kommer studerande vid utbildningsinstitut automatiskt i
åtnjutande av en sjukförsäkring i samb and med inskrivningen. Denna punkt syftar till
att klargöra deras situation när det gä ller den sjukförsäkrin g som anges bland de
allmänna villkoren för inresa och vistelse i artikel 5.1 b.
3. I punkt 3 behandlas språkkurser som kan ligga  till grund för en ansökan om inresa och
vistelse. Denna undervisningsform uppvisa r stora skillnader, såväl beträffande
organisatörerna (som i vissa fall är kommersiella företag) som antaletundervisningstimmar (många erbjuder inte  heltidsstudier). Därför har det ansetts
rimligt att låta medlemsstaterna bestämma både vilka organisationer och vilkaundervisningsprogram som uppfyller vill koren för tredjelandsmedborgares rätt till
inresa och vistelse på deras territorier.
Artikel 7
Denna artikel, som syftar till att möta ökande krav på rörlighet från de studerandes sida, rör
endast tredjelandsmedborga re som beviljats inresa och vistel se i en medlemsstat i egenskap av
studerande och inte de som vist as på annan grund. Personer ur de n senare kategorin som avser
att studera eller följa en yrkesutbildning i en  annan medlemsstat än den de vistas i kan
åberopa sig på artikel 16.1 b i försla get till direktiv om varaktigt bosatta
tredjelandsmedborgares rättsliga ställning. Bestämme lserna om uppehållstillstånd för
studerande i det här direktivet  ger innehavaren rätt att få vistas i den medlemsstat där
studierna skall äga rum, föruts att att han eller hon utöver de sä rskilda villkoren i denna artikel
uppfyller de allmänna villkoren för inresa och vi stelse enligt artiklarna 5 och 6. För att minska
riskerna för att uppehållstillstå ndet i den första medlemsst aten upphör att gälla innan
uppehållstillståndet i me dlemsstaten där studierna skall äga rum har utfärdats, har fristen för
utfärdande fastställts till 30 dagar.
14Rätten att vistas begr änsar sig till fall där den studerande under en period som överstiger tre
månader vill göra en del av sina studier i en annan medlemsstat för att därefter återvända ochavsluta studierna i den medlemsstat som först beviljade rätt till inresa och vistelse, ellerkomplettera ett studieprogram som avslutats (med uppfyllda studiekrav) i den medlemsstat
som först beviljade rätt till inresa och vistelse med ett nytt studieprogram i en annanmedlemsstat. Det senare fallet omfattar inte studerande som avser att följa ett studieprogramsom saknar adekvat koppling till tidigare studier (vilket särskilt utesluter studerande som
avser att byta studieinriktning). Medlemsst aten kan dock använda det utrymme för egen
bedömning som följer av den generella regeln i artikel 6.1. Rätten till vist else begränsas också
av en medlemsstats möjlighet att åberopa något av  de skäl för vägran som anges i artikel 11.2
c–d och artiklarna 15 och 16. För att undvika i synnerhet att den som inte gör tillräckliga
framsteg i sina studier försöker kringgå tillä mpning av artikel 11.2 d, föreskrivs att den
studerande till ansökan om uppehå llstillstånd måste foga detaljuppg ifter om sina akademiska
meriter (särskilt antalet fullgjorda studieår och  studieresultat). Om den studerande redanvistas lagligen i en annan medlemsstat sk all den medlemsstaten, på begäran av den
medlemsstat som mottagit ansökan om uppehå llstillstånd, upplysa om de akademiska studier
som den sökande bedrivit vid institut inom dess territorium. Om den studerande vill påbörjaett nytt studieprogram i en annan medlemsstat måste han kunna styrka att det nya programmet
kompletterar det som han slut fört i den medlemsstat som gav honom rätt till inresa och
vistelse. Dessa villkor samma ntagna gör det möjligt att undvi ka att tredjelandsmedborgare
missbrukar en rätt till vistelse som beviljats dem enligt denna bestämmelse genom att på ettoskäligt sätt förlänga sin vistel se i Europeiska unionen under åberopande av studerandestatus.
Artikel 8
1. Denna bestämmelse rör elever, det vill säga tredjelandsmedbor gare som bedriver
studier på högstadie- och gymnasienivå  enligt de bestämmelser eller den
administrativa praxis som gäller i medlemsstaten i fråga. Bestämmelsen omfattarendast organiserade utbyten inom rame n för program som drivs av särskilda
organisationer och inte studier utanför sådana program – dessa kommer även i
fortsättningen att regleras i medlemsstaternas interna lagstiftning.
a) Även om flertalet av de unga som berörs är mellan 16 och 18 år innebär
förslaget att medlemsstaterna själva får bestämma vilken åldersgränssom skall gälla för eleverna i fråga.
b) Detta villkor har utformats på ett sätt som liknar de för studerande i
högre utbildning eller yrkesutbildning .
c) Detta mycket centrala villkor avser deltagande i ett utbytesprogram.
Programmet skall genomföras av en  organisation som har godkänts
eller registrerats för ändamålet i den berörda medlemsstaten i enlighetmed dess egna bestämmelser.
d) Eleven måste kunna visa att organisationen som genomför
utbytesprogrammet, och alltså in te värdfamiljen som avses i punkt d)
nedan, påtar sig det fulla ansvaret för elevens kostnader för uppehälle,
studier och hälsa under hela vistel sen samt kostnaderna för återresan.
Organisationen skall alltså fungera som garant för eventuella kostnadersom uppstår. Åläggandet av ett såda nt ansvar kan motiveras med att
utbyteselevers tillgångar inte kontrolleras.  Ansvaret är av särskild vikt i
samband med de påskyndade förfa randena i artikel 21 i förslaget.
15e) Detta villkor om elevens mottagande i en värdfamilj är också mycket
viktigt. Att bo i en familj ligger i linje med målen för vistelsen, som äratt lära känna kulturen och förd jupa kunskaperna om språket i
medlemsstaten. Värdfamiljen väljs ut i enlighet med reglerna för detutbytesprogram som eleven deltar i och kan utgöra ett av de kriteriersom medlemsstaten tillämpar för att avgöra om det är lämpligt attutfärda uppehållstillstånd mot bakgrund av de villkor sommedlemsstaten har fastställt.
2. Detta villkor om ömsesidighet syftar till att ge en medlemsstat som så önskar
möjlighet att förbehålla elevutbyte för de tredje länder som själva tar emot elever frånmedlemsstaten.
Artikel 9
Här fastställs de särskilda villkoren för tr edjelandsmedborgares inresa och vistelse för
yrkesutbildning. Begreppet skall tolkas snävt och har således inte samma generella betydelsesom i rådets direktiv 93/96/EEG av de n 29 oktober 1993 om rätt till bosättning för
studerande
13. Som beteckning för personer som följe r en sådan utbildning har man valt
begreppet "praktikant", som rådet använt i si n resolution av den 20 juli 1994 om begränsning
av rätten till inresa och vist else för tredjelandsmedborga re till medlemsländerna för
anställning14 och därefter av kommissionen i förslaget till direktiv om villkor för
tredjelandsmedborgares inre sa och vistelse i syfte att bedriv a verksamhet som anställd eller
egenföretagare.
a) Endast oavlönade praktikanter omfatta s av detta direktivförslag. Avlönade
praktikanter omfattas av förslaget till direktiv om villkor förtredjelandsmedborgares inresa  och vistelse i syfte att bedriva verksamhet som
anställd eller egenföretagare. Utöver det mycket viktiga kriteriet att det inte fårförekomma någon lön, definieras skilln aderna mellan de båda kategorierna
utifrån det rättsliga dokument som binde r praktikanten till den organisation där
han eller hon bedriver sin yrkesutbil dning. För praktikanter som omfattas av
detta förslag är det fråga om ett yrkesutbildningsavtal, medan det i förpraktikanter som omfattas av det andra förslaget handlar om särskilda former
av anställningsavtal (till exempel ett lärlingsavtal). Ett utbildningsavtal skallgodkännas i de fall medlemsstaterna st äller detta som kra v, det vill säga i
princip när det är fråga om praktik vid företag snarare än vidyrkesutbildningsorganisationer som godkänts eller erhåller finansiering avmedlemsstaterna. Naturaförmåner, ersä ttning för vissa kostnader, fickpengar
och belöningar är inte a tt anse som lön i detta sammanhang. Medlemsstaternas
kontroll av om villkoren för inresa och vi stelse är uppfyllda syftar i första hand
till att förhindra att praktikanter anställs i stället för reguljära arbetstagare. Föratt minimera denna risk har uppehållstillstånden för oavlönade praktikanter
givits en strikt begränsad giltighetstid (se artikel 13).
                                                
13 EGT L 317, 18.12.1993, s. 59.
14 EGT C 274, 19.9.1996, s. 6.
16b) Detta villkor om tillgångar har utformats på samma sätt som för studerande,
med förbehåll för nödvändiga justeri ngar på grund av att det rör sig om
praktikanter som följer en yrkesutbildning. I övrigt hänvisas tillkommentarerna till artikel 6.1 b.
c) Villkoret om språkkunskaper är inte lika strängt som för studerande. Det
behövs helt enkelt inte lika stora språkkunskaper för att genomföra en
yrkesutbildningspraktik, och erfarenh eterna visar att många praktikanter
utvecklar sina språkkunskaper under sj älva praktikperioden. Beroende på
omständigheterna och vilka krav medl emsstaterna ställer kan praktikanten
introduceras i språket redan före avresa n eller i början av vistelsen, om det
redan finns grundläggande kunskaper i språket i fråga.
Artikel 10
I artikel 10 fastställs de särskilda villkoren  för inresa och vistelse för volontärarbete:
a) Detta villkor har utformats på samma sätt som för utbyteselever i artikel 7.1 a.
Åldersgränsen för volontärer har till exempel tidigare fastställts till 18-25 år igemenskapens handlingsprogram "europ eisk volontärtjänst för ungdomar" och
Europarådets konvention om främjande av  gränsöverskridande volontärtjänst på
längre tid för ungdomar (European Convention on the Promotion of aTransnational Long-Term Voluntary Service for Young People).
b) Detta grundläggande villkor avser tredjelandsmedborgar es deltagande i
volontärprogram. Programmet måste genom föras i den berörda medlemsstaten, av
en organisation som drivs utan vinstsyfte och som eftersträvar mål av allmäntintresse. Värdorganisationen skall vara godkänd av medlemsstaten i enlighet med
de bestämmelser som medlemsstaten har fastställt för ändamålet. En förutsättningför volontärens inresa och vistelse är a tt ett avtal har ingåtts mellan denne och
värdorganisationen. Av talet måste tydligt ange de arbetsuppgifter som volontären
skall utföra och vilka arbetstider som gäller, så att medlemsstaten kan försäkra sigom att volontärarbetet inte inkräktar på verksamhet som annars förutsätter ettanställningsavtal. Avtalet måste även ange vilken vägledning som volontärenkommer att få under utförandet av sina upp gifter. Det kan till exempel röra sig om
en handledare som har till uppgift att stödj a volontären under vi stelsen och hjälpa
denne med eventuella problem. Slutligen skall avtalet tydligt ange vilka tillgångarin natura eller i pengar som finns till förfogande för volontärens resor,undervisning (i tillämpliga fall), mat,  bostad, transporter samt för dennes
fickpengar. Tillgångarna behöver inte ko mma enbart från den organisation som
genomför volontärprogrammet, utan kan härröra från andra källor (till exempelgenom att volontären får bo hos en familjemedlem som är lagligen bosatt på denberörda medlemsstatens territorium). Det faktum att värdorganisationen har det
fulla ansvaret under vistelsen innebä r att det inte be höver ställas några
tillgångskrav på volontären själv.
c) Volontären måste kunna visa att värdorganisationen har tecknat en
ansvarsförsäkring som täcker hans eller hennes aktiviteter och påtar sig fulltansvar vad gäller kostnader för uppeh älle, sjukvård och återresa under hela
vistelsen på medlemsstatens territorium och därmed står  som garant för eventuella
kostnader som uppstår.
17d) För att vaka över att volontärarbetet förl öper väl och att volontären, vars vistelse
är avsedd att ge något utöver den re na solidaritetsgesten, också berikas
personligen bör han eller hon introduceras  i värdlandets språk, historia och
samhälle. Beroende på omständigheter na kan denna introduktion ges antingen
före avresan eller i början av vistelsen.
Kapitel III
Giltighetstid och förnyelse av uppehållstillstånd
Artikel 11
1. Denna bestämmelse är allmänt hållen fö r att uppehållstillståndet för studerande skall
kunna anpassas efter studieperi odernas längd, som kan skifta beroende på vilken typ
av studier det rör sig om. Huvudregeln, som överensstämmer flera medlemsstaters
praxis, är att uppehållstillstånd utfärdas för ett år. Om studieprogrammet löper över
kortare tid kommer uppehållstills tåndet dock att täcka den perioden. Avvikelser från
huvudregeln kan även förekomma om den st uderandes rätt till inresa  och vistelse på
territoriet är beroende av ett beslut om  erkännande av hans utländska examensbevis
eller att han klarar ett antagningspr ov. Förslaget gör det även möjligt för de
medlemsstater som så önskar att utfärda uppehållstillstånd för längre tid än ett år omdet behövs för att täcka hela den ifråga varande utbildningen. Uppehållstillstånden
skall kunna förnyas på årsbasis, såvida inte ansökan om förnyelse avser ett
studieprogram på kortare tid än ett år.
2. I denna punkt anges på vilka villkor medlemsst aterna får besluta att inte förnya eller
att återkalla uppehållstillstånd för studerande. Vissa av dessa villkor fungerar somkomplement till villkoren för utfärdande av uppehållstillstånd i artiklarna 5 och 6.
a) Punkt a avser när en studerande har be viljats rätt till inresa  och vistelse på
villkor att han klarar ett antagningsprov till ett visst studieprogram, menmisslyckas med detta och inte blir inskriven vid det utbildningsinstitut som hanansökt till.
b) Här avses när en studerande har beviljats rätt till inresa och vistelse på villkor
att det fattas ett beslut om  erkännande av hans utländs ka examensbevis och ett
sådant beslut  inte fattas.
c) Genom denna bestämmelse kan medlemsstaterna föreby gga att ställningen som
studerande missbrukas av pers oner som väljer att arbeta i stället för att studera.
d) Punkt d åsyftar situationer när den st uderande inte gör tillräckliga framsteg i
sina studier. För att förstå denna bestämmelses räc kvidd måste man komma
ihåg att utbildningsinstituten fungerar som "filter" inför den kontroll som görsav myndigheterna som utfärdar uppeh ållstillstånd. Om utbildningsinstitutet
inte låter den studerande skriva in sig på nytt, kommer ju denne automatiskt attgå miste om möjligheten att förnya sitt uppehållstillstånd på grund av han inte
har uppfyllt villkoren i artikel 6.1 a. En generell formulering har använts
eftersom det är omöjligt att föreskriva mer specifika bestämmelser när detfinns så många olika former fö r utvärdering av studerande vid
utbildningsinstitut i EU. Eftersom detta villkor ger medlemsstaterna stor frihetnär de skall besluta om fortsa tt uppehållstillstånd på  grundval av den
18studerandes studieresultat när denne har skrivit in sig för fortsatta studier vid
ett institut, har det ansetts lämpligt att införa ett krav på samråd med detutbildningsinstitut där den studerande är inskriven, för att säkerställa att denmyndighet som ansvarar för frågor  om uppehållstillstå nd fattar ett väl
underbyggt beslut. Utbildningsinstitutets yttrande, som inte är bindande för den
ansvariga myndigheten, kommer att avse såväl studieresultaten i detalj som desannolika skälen till att dessa ser ut som de gör. Om utbildningsinstitutet inteyttrar sig inom viss tid, kan den behör iga myndigheten fatta beslut ändå.
Artikel 12
Denna bestämmelse avse r uppehållstillstånd för utbyteselever, som utfärdas för högst ett år,
utan möjlighet till förlängning.
Artikel 13
Artikel 13 gäller uppehållstillstånd fö r oavlönade praktikanter. Dessa utfärdas för högst ett år,
med möjlighet till förlängning i unda ntagsfall, om det är nödvändi gt för att praktikanten skall
kunna fullfölja sin yrkesutbildning. Liksom för studerande kan ett sådant uppehållstillstånd
återkallas om innehavaren arbe tar vid sidan av studierna (m ed medlemsstatens godkännande)
utan att följa begränsningarna i artikel 18.
Artikel 14
Här behandlas uppehållstillstånd för volontärer, som utfärdas för högst ett år utan möjlighet
till förlängning.
Artikel 15
Artikel 15 anger när uppehållstillstånd eller viseri ngar som avses i detta direktiv kan vägras
eller återkallas. Första punkten gäller situationer där det fram går att tillståndsi nnehavaren inte
(eller inte längre) uppfyller villkoren för rätt till inresa och vistelse  på medlemsstaternas
territorium. Punkt 2 innebär a tt allmän ordning, allmä n säkerhet eller folkhälsa endast får
åberopas på grundval av den berörda tredje landsmedborgarens personliga uppträdande. Dessa
beslut skall fattas från fall till fall, med hänsyn till den berörda personens särskilda situationoch proportionalitetsprincipe n. Vidare är det förbjudet att st raffa en person enbart för att
denne lider av en sjukdom som uppstått efte r inresan på medlemsstatens territorium.
Artikel 16
Medan artikel 15.2 om allmän ordni ng, allmän säkerhet och fol khälsa ger medlemsstaterna en
viss självbestämmanderätt,  innebär artikel 18 ett åliggand e om att återka lla uppehållstillstånd
och viseringar som har utfärdats med stöd av  detta direktiv på vilseledande grunder.
19Kapitel IV
Tredjelandsmedborgares rättigheter
Artikel 17
I artikel 17 anges att innehavare av uppehållstillstånd som utfärdats med stöd av detta direktiv
har rätt att resa in och vistas på territoriet till den medlemsstat som har utfärdat tillståndet.Eftersom vissa medlemsstater utfärdar uppe hållstillstånd först när tredjelandsmedborgaren
befinner sig på deras territorium  och följaktligen kräver att tr edjelandsmedborgaren redan har
visering vid den första inresan föreskrivs a tt medlemsstaterna skall underlätta utfärdandet.
Direktivförslaget saknar bestämmelser motsvarande artikel 3 i rådets direktiv 93/96/EEG av
den 29 oktober 1993 om rätt till bosättning för studerande
15, där det anges att studerande som
beviljats rätt till bosättning inte har rätt till studiebidrag i värdmedlemsstaten. En sådanprecisering behövs inte i det här direktivet, eftersom tredjelandsmedbo rgare inte omfattas av
principen om förbud mot diskriminering på gr und av nationalitet i artikel 12 i Fördraget om
upprättandet av Europe iska gemenskapen.
Artikel 18
Denna bestämmelse reglerar rätten att få tillträde till arbetsmarknaden. Den gäller bara
studerande och oavlönade praktikanter, vilk et innebär att alla andra kategorier av
tredjelandsmedborgare som omfattas av detta direktiv (eleve r och volontärer) inte har tillträde
till arbetsmarknaden.
Första stycket ger studerande rä tt att arbeta. Denna rätt har vissa  begränsningar, för att bevara
huvudsyftet med deras vistelse, dvs. att följa ett studieprogram. Generellt föreskrivs att
studerande endast får arbeta utanför lektionstid, vilket varierar alltefter vilken typ av programdet är fråga om. Vidare gäller en maximigräns för hur många timmar de får arbeta varjevecka. För att i så stor utsträckning som möjligt beakta de olika regler som gäller imedlemsstaterna föreskrivs antalet timmar inte i direktivförslaget, utan det lämnas åtmedlemsstaterna att var för sig fastställa denna tid inom ett intervall på 10 till 20 timmar pervecka. Minimigränsen har fastställts så att en studerande får möjlighet att betydligtkomplettera de medel ha n eller hon behöver för sin försörjnin g, eftersom medlemsstaterna vid
den första förnyelsen av uppehållstillståndet beak tar de inkomster den st uderande får från sitt
arbete vid bedömningen av de  medel han eller hon råder över (se kommentaren till artikel 6.1
b). Maximigränsen, som i stort sett motsvarar ett halvtidsarbete, har ansetts vara förenlig medett studieprogram på heltid (se artikel 6.1 a) . Dessa begränsningar gäller logiskt nog inte
under semesterperioder.
Andra stycket syftar till att ge de medlemsstater som så önskar möjlighet att inte generellt ge
alla studerande rätt att arbeta under det första året av de ras vistelse. Denna bestämmelse har
tillkommit för att förhindra att en person missbrukar en status som studerande för att få arbetainom EU och därför att det första året av vi stelsen för många studerande är en, ibland svår,
övergångsperiod, då de har allt intresse av a tt koncentrera sig på sina studier för att göra
framsteg med studierna. Det föreskrivs dessutom att medlemsstaterna får återkalla en rätt fören studerande att arbeta, om denne inte gör fram steg med studierna, detta  för att bevara syftet
med vistelsen, som är att stude ra, inte arbeta. Det erinras om att om de studerande inte
                                                
15 EGT L 317, 18.12.1993, s. 59.
20respekterar de begränsningar som gäller för rätten att arbeta, kan detta leda till att deras
uppehållstillstånd åt erkallas eller inte förnyas.
Tredje stycket rör oavlönade praktikanter. De får genom direktivförslaget inte rätt att arbeta,
men de medlemsstater som önskar det får dock ge dem rätt att arbeta inom samma gränser
som studerande. Denna bestämmelse syftar till att eventuellt göra det möjligt för de berördapersonerna att komplettera de me del de förfogar över, även om deras vistelse inte kan vara
lika lång som en vistelse i studiesyfte (se artikel 13). För att bevara praktikens oavlönade
karaktär föreskrivs att praktikanterna varken direkt eller indirekt får arbeta för det företag därde praktiserar.
Fjärde stycket rör de formella krav som eventuellt kan ställas på studerande som arbetar. Det
följer av denna bestämmelse att studerande som utför ett avlönat arbete generellt (bådeutanför och under skolloven) är undantagna från  kravet på arbetstillstå nd, eftersom ett sådant
krav inte är nödvändigt. Enligt första styc ket skall däremot stude rande som vill bedriva
verksamhet som egenföretagare följa de särskilda regler som gäller för det valda yrket, så attdet kan kontrolleras att de har de nödvändiga kvalifikatione rna. För att underlätta kontrollen
av om de studerande följer de begränsningar av arbetstiden som gäller för deras arbete, angesatt medlemsstaterna kan ålägga dem att, till en myndighet som medlemsstaten utser, anmälaatt de utövar en verksamhet som anställd eller egenföretagare. Medlemsstaterna kan kräva atten sådan anmälan görs antingen innan de bör jar arbeta eller i efterhand. En identisk
skyldighet att anmäla får även åläggas de studerandes arbetsgivare. Detta system medanmälan har inte gjorts obligatoriskt, för att inte tynga de medlemsstater som inte önskaranvända det med formaliteter.
Kapitel V
Förfarande och öppenhet
Artikel 19
Denna bestämmelse handlar om  inlämnandet av ansökningar  om uppehållstillstånd. Enligt det
normala förfarandet krävs att ansökningar lämnas in när tr edjelandsmedborgaren fortfarande
befinner sig utanför den berörda medlemsstatens territorium, i pr incip i ett land där han eller
hon är lagligen bosatt. Det föreföll lämpligt  att ge tredjelandsme dborgare som omfattas av
tillämpningsområdet för detta direktivförslag möjlighet att lämna in en ansökan på plats, omde redan befinner sig på den berörda medlemsstatens territorium. Denna möjlighet äremellertid begränsad till personer som vistas lagligen i denna medlemsstat för en period påöver tre månader, vilket särskilt utesluter personer som har en visering för högst tre månader.Av flexibilitetsskäl och för att inte hindra medlemsstaternas möjlighet att föreskriva annat,föreskrivs även ett generellt undantag, enligt vilket medlemsstaterna  får pröva ansökningar
som har lämnats in av en person som inte uppfyller villkoren i denna artikel.
Artikel 20
Denna bestämmelse rör rättssäkerhetsgarantier för tredjelandsmedborgare i samband med
förfarandena för utfärdande av sådana uppehållstillstånd eller viseringar som omfattas avdirektivförslaget. Den behandlar tidsfrister  för att utfärda uppehållstillstånd, motivering av
avslagsbeslut och beslut om att ändra, inte förnya eller återkalla uppehållstillstånd samt rättenatt överklaga sådana beslut.
21Utan att det påverkar tillämpninge n av artikel 21, föreslås en längsta tidsfrist på tre månader
för att utfärda uppehållstillstånd, vilket särskilt skulle göra det möjligt för studerande som
lämnar in en ansökan i slutet av sina högstadie- eller gymnasiestudier att få sitt tillstånd ibörjan av påföljande läsår.
Artikel 21
Denna bestämmelse handlar om inrättande av påskyndande förfaranden för utfärdande av
uppehållstillstånd för studera nde och utbyteselever, för att göra det lättare för dessa två
kategorier av tredjelandsmedbor gare att resa in i medlemsst aterna. Artikeln ger en rättslig
grund för de positiva erfarenheter som vissa medl emsstater har gjort på  området, för att
främja att dessa sprids till hela EU. Systemet bygger på att ett avtal kan ingås mellan denmyndighet som är behörig att utfärda uppehålls tillstånd å ena sidan och de utbildningsinstitut
eller de organisationer som genomför utbytesp rogram för elever å andra sidan. Enligt ett
sådant avtal utfärdas uppehållstillstå nden eller viseringarna inom en  kortare tidsfrist än de tre
månader som anges i artikel 20.1. Ansökningarna lämnas i princip in av institutet eller
organisationen, men uppehå llstillstånden utfärdas alltid i den studerandes eller elevens namn.
Denna bestämmelse är endast en möjlighet som medlemsstaterna och de eventuellt berördainstituten eller organisationerna kan använda sig av om de vill.
Avtalet måste åtminstone reglera följande punkter:
a) och b) De sätt på vilka institutet eller organisationen för den behöriga myndighetens
räkning skall kontrollera a tt villkoren för inresa och vistelse på territoriet
iakttas. Detta är avgörande för att förf arandet skall kunna påskyndas och för att
det skall kunna undvikas att fö rfarandet görs mera komplicerat än enligt de
generella reglerna. Det är heller inte på något sätt fråga om att den myndighetsom är behörig att utfärda uppehållstills tånd delegerar behör ighet till instituten
eller organisationerna, eftersom de nna myndighet behåller den fullständiga
behörigheten att kontrollera  att villkoren iakttas,  men det kan leda till en
snabbare prövning av ärendet på  grund av det tillitsförhållande som
undertecknandet av avtalet förutsätter. De t säger sig självt att det endast är
medlemsstatens behöriga myndighet som skall säkerställa respekten för allmänordning, säkerhet och hälsa.
c) För att systemet skall vara flexibelt fastställs den tidsfrist som skall anges i
avtalet inte i själva direktivet, me n den måste nödvändigtvis vara kortare än
den generella tidsfrist på tre månader som anges i artikel 20.1.
d) I syfte att ge de berörda instituten och organisationerna ansvar i sitt arbete med
att välja ut och behandla de  ärenden som de beslutar  kan handläggas enligt det
påskyndade förfarandet, måste avtalet i nnehålla en hävningsklausul för de fall
där det skulle visa sig att tredjelandsmedborgare som beviljats inresa ochvistelse på detta sätt inte längre uppfyller villkoren för att vistas imedlemsstaten.
e) Denna punkt gäller bara avtal som har ingåtts med or ganisationer som
genomför utbytesprogram för elever. Ef tersom sådana or ganisationer enligt
artikel 8.1 d gentemot medlemsstaten skall påta sig ansvaret i fråga om
kostnaderna för utbyteselevens vistelse , hälsa och återresa under hela den
period eleven vistas på den berörda medlemsstatens territorium, är det rimligtatt det i avtalet anges vilka regler som gäller för hur detta ansvar skall utövas,
22särskilt de villkor, bland annat av ekonomisk art, so m organisationerna måste
uppfylla.
Det är inte uteslutet att ett utbildningsinstitut i tredje land som skickar sina studerande till ett
utbildningsinstitut inom gemenskapen är part i ett sådant avtal. Detta kan särskilt vara falletom ett universitetssamarbete mellan de två berörda instituten regleras av ett särskilt avtal (tillexempel inom ramen för det nya programmet Erasmus World). Instituten i tredje land kannaturligtvis inte delta  i arbetet med att kontrollera om v illkoren för inresa och vistelse på
medlemsstaternas territorier är uppfyllda, men av talet skulle i ett sådant fall kunna reglera hur
de studerandes ärenden skall översändas mellan de berörda in stituten och förhandsprövningen
av villkoren för antagning vid de europeiska utbildningsinstituten.
Artikel 22
Denna bestämmelse rör de avgifter som medlem sstaterna kan ta ut från de personer som
ansöker om uppehållstillstånd. Det fö reslås att varje medlemsstat  för egen del fastställer
storleken på dessa avgifter, so m dock inte får överstiga de faktiska kostnaderna för att
behandla ansökningarna.
Artikel 23
Denna bestämmelse syftar till att främja att in formation om tredjelandsmedborgares
studiemöjligheter i EU sprids i resten av världen, för att därigenom även främjamedlemsstaternas utbildningsinstitut. Denna information, som ska ll uppdateras regelbundet,
skall omfatta dels villkoren oc h förfarandena för inresa och vistelse på medlemsstaternas
territorium för studieändamål (bland annat ge nom att ange det månatliga minimibelopp som
medlemsstaten kräver att den studerande ska ll förfoga över enligt artikel 6.1 b) dels de
program och utbildningsinstitut som är öppna fö r tredjelandsmedborgare , om det är möjligt
med hänsyn till att det finns så många olika program och institut. Medlemsstaterna behöverinte nödvändigtvis sprida sådan information själ va, utan de kan till exempel överlåta detta till
utbildningsinstituten. De skall dock särskilt se till att informationen finns tillgänglig påInternet.
Kapitel VI
Slutbestämmelser
Artikel 24
En standardklausul om förbud mo t diskriminering har införts. Avfattningen är inspirerad av
artikel 13 i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen och artikel 21 i
Europeiska unionens stadga om  de grundläggande rättigheterna.  Bestämmelsen påverkar inte
förpliktelser som härrör från andra internati onella instrument, t.ex. Europeiska konventionen
om skydd för de mänskliga rättighet erna och de grundläggande friheterna.
Artikel 25
Detta är en standardbestämmelse i gemenskapslagstiftningen, som överlåter till
medlemsstaterna att föreskriva tillämpliga påföljder för överträdelser av nationellabestämmelser som har utfärd ats med tillämpning av direktivet, under förutsättning att
påföljderna är effektiva, pr oportionella och avskräckande.
23Artikel 26
Kommissionen skall rappor tera till rådet och Europaparlam entet om tillämpningen av detta
direktiv i medlemsstaterna, bland annat för att identifiera vilka ändringar eller kompletteringarsom bör göras. En första rapport skall läggas fram tre år efter det att tidsfristen i artikel 27 har
löpt ut. Därefter skall rapporte r läggas fram regelbundet med inte rvaller som skall fastställas
senare.
Artikel 27
I denna bestämmelse anges den dag då medlemsstat erna senast skall ha genomfört direktivet i
den nationella rätten, nä mligen den 31 december 2004. Medlemsst aterna skall omedelbart och
systematiskt underrätta kommissi onen om ändringar i lagar och andra författningar för detta
ändamål och i sådana ändringar införa en hänvisning till detta direktiv.
Artikel 28
I denna artikel anges vilken dag direktivet träd er i kraft, på grundval av offentliggörandet i
EGT.
Artikel 29
Denna bestämmelse preciserar a tt direktivet riktar sig till me dlemsstaterna, med undantag för
Danmark, med stöd av artiklarna 1 och 2 i det protokoll om Danm arks ställning som är fogat
till Fördraget om Europeiska unionen och Fördraget om upprättandet av Europeiska
gemenskapen, och Förenade kungariket och Ir land, med stöd av artiklarna 1 och 2 i det
protokoll om Förenade kungarikets och Irlands ställning som är fogat till Fördraget omEuropeiska unionen och Fördrage t om upprättandet av Europeis ka gemenskapen, om inte de
två sistnämnda medlemsstaterna beslutar anna t i enlighet med de förfaranden som anges i
ovannämnda protokoll.
242002/0242 (CNS)
Förslag till
RÅDETS DIREKTIV
om villkoren för tredjelandsmedborgares inresa och vistelse för studier, yrkesutbildning
eller volontärarbete
EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV
med beaktande av Fördraget om upprättandet av  Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 63
första stycket punkt 3 a och punkt 4 i detta,
med beaktande av kommissionens förslag16,
med beaktande av Europaparlamentets yttrande17,
med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande18,
med beaktande av Regionkommitténs yttrande19, och
av följande skäl:(1) För att gradvis inrätta ett område med frihet, säkerhet och rättvisa föreskrivs i
Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen att det skall beslutas om
åtgärder på områdena för asyl, invandr ing och skydd för tredjelandsmedborgares
rättigheter.
(2) Enligt artikel 63.3 a i fördraget skall rådet besluta om åtgärder som avser
invandringspolitiken på området för villkor för inresa och bosättning samt normer förmedlemsstaternas förfaranden för att utfärd a visering och uppehållstillstånd för längre
tid.
(3) Vid sitt särskilda möte i Tammerfo rs den 15 och 16 oktober 1999 underströk
Europeiska rådet behovet av en tillnärmning av nationell lagstiftning om villkoren förrätt till inresa och vistelse för medborgare i tredje land och uppmanade rådet att, på
grundval av förslag från kommissione n, snabbt fatta be slut om detta.
(4) En av Europeiska gemenska pens målsättningar på område t för utbildning och yttre
förbindelser är att ge Europa som helhet en ställning som ett världsledandeexpertiscentrum för utbildning och att bä ttre dela med sig av kunskapen i världen,
vilket bidrar till att sprida värden som mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstats-principen, som gemenskapen står för. Ett nyckelinslag i denna strategi är att främja
                                                
16EGT C [...], [...], s. [...].
17EGT C [...], [...], s. [...].
18 EGT C [...], [...], s. [...].
19 EGT C [...], [...], s. [...].
25tredjelandsmedborgares inresa  i och rörlighet inom ge menskapen i studiesyfte. En
tillnärmning av medlemsstaternas nationella lagstiftning om villkoren för inresa ochvistelse utgör också en del av denna strategi.
(5) Invandring för studier, yrkesutbildning eller volontärarbete är som princip tillfällig och
oberoende av situationen på arbetsmarknaden. Sådan invandring är ömsesidigt
berikande för de personer som drar fördel av den, deras ursprungsland och värdlandet
och den bidrar generellt till en ökad förståelse mellan olika kulturer.
(6) De nya gemenskapsreglerna bygger på  definitioner av begreppen studerande,
praktikant, utbildnings- eller yrkesutbildningsinstitut och volontärarbete. Dessabegrepp används redan på EU-nivå, särskilt i olika gemenskapsprogram (till exempelLeonardo da Vinci, Sokrates och Europe isk volontärtjänst för ungdomar) som syftar
till att främja rörligheten för de berörda personerna.
(7) Rörligheten för tredjelands medborgare som bedriver studi er i flera medlemsstater bör
underlättas. Det bör också göras lättare för tredjela ndsmedborgare som deltar i
gemenskapsprogram som syftar till att främja rörligheten inom eller mot Europeiskagemenskapen på området för studier, yrke sutbildning eller volontärarbete att få
inresetillstånd.
(8) För att beakta kostnaderna för studierna och det faktum att alltfler studerande är
tvungna att arbeta under studi erna för att kunna finansiera dem, bör reglerna om inresa
och vistelse för tredjelands medborgare i studiesyfte omfa tta ett begränsat tillträde till
arbetsmarknaden.
(9) Förfarandena för att bevilja inresa och vi stelse för studier bör kunna påskyndas, bland
annat när det är fråga om rörlighet inom  ramen för partners kap mellan europeiska
utbildningsinstitut och utbildningsinstitut i tredje land eller inom ramen förutbytesprogram för elever som administreras av organisationer som godkänts avmedlemsstaterna för detta ändamål.
(10) Det bör göras insatser för att säkerställa öppenhet, för att se till att
tredjelandsmedborgare har tillgång till inform ation om de program och institut för
utbildning eller yrkesutbildning inom Europeiska gemenskapen som de kan antas till.
(11) Denna rättsakt respekterar de grundläggande rättigheter oc h iakttar de principer som
erkänns såsom allmänna gemenskapsrättsliga principer, bland annat i Europeiskaunionens stadga om de grundläggande rättigheterna.
(12) Eftersom målen för den föreslagna åtgä rden, dvs. att inrätta en harmoniserad rättslig
ram på gemenskapsnivå i fråga om villkor en för tredjelandsmedborgares inresa och
vistelse på medlemsstaternas territorium för en period som överstiger tre månader, för
studier, yrkesutbildning eller volontärarbete , och för medlemsstaternas förfaranden för
att utfärda uppehållstillstånd och viseringar som ger tredjelandsmedborgarna tillståndtill inresa och vistelse för dessa ändamål, inte i tillräck lig utsträckning kan uppnås av
medlemsstaterna och de därför, på grund av åtgärdens omfattning eller verkningar,
bättre kan uppnås på gemenskaps nivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med
subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördra get. I enlighet med pr oportionalitetsprincipen
i samma artikel går förordningen inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå
dessa mål.
26(13) Med stöd av artiklarna 1 och 2 i protokollet om Danmarks ställning, som fogats till
Fördraget om Europeiska unionen och Fö rdraget om upprättandet av Europeiska
gemenskapen, deltar Danmark inte i beslutet  att anta detta direktiv. Direktivet är
således inte bindande för eller tillämpligt i Danmark.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Kapitel I
Allmänna bestämmelser
Artikel 1 : Syfte
Syftet med detta direk tiv är att definiera
a) villkoren för tredjelandsmedborgares inre sa och vistelse på medlemsstaternas
territorium för en period som överstiger tre månader, för studier, yrkesutbildning
eller volontärarbete,
b) reglerna för medlemsstaternas förfaranden för att utfärda uppehållstillstånd som ger
tredjelandsmedborgare  tillstånd till inresa och vist else för dessa ändamål.
Artikel 2: Definitioner
I detta direktiv används följande beteckni ngar med de betydelser som här anges:
a) tredjelandsmedborgare : varje person som inte är unionsmedborgare i den mening
som avses i artikel 17.1 i fördraget, inbegripet statslösa personer.
b) studerande : en tredjelandsmedborgare som har be viljats inresa och vistelse på en
medlemsstats territorium för att följa ett studieprogram vid ett institut för högreutbildning eller yrkesutbildning.
c) studieprogram : flera på varandra följande kurser på heltid som leder till ett
utbildningsbevis, examensbevis eller an nat intyg, upp till och med doktorsnivå, eller
ett års förberedande studier för högre utbildning.
d) elev: en tredjelandsmedborgare som har be viljats inresa och vistelse på en
medlemsstats territorium för att, inom ramen för ett utbytesprogram som genomförsav en organisation som har godkänts av en  medlemsstat för de tta ändamål med stöd
av lagstiftning eller administrativ praxis , följa undervisning vid ett institut för
utbildning på högstadi e- eller gymnasienivå.
e) oavlönad praktikant : en tredjelandsmedborgare som har beviljats inresa och vistelse
på en medlemsstats territorium för a tt följa en oavlönad yrkesutbildning.
f) yrkesutbildning : ett utbildningsprogram på heltid som syftar till att förvärva eller
utveckla en yrkeskompetens, som följs vid ett offentligt eller privat institut föryrkesutbildning som är godkänt eller finansieras av en medlemsstat med stöd avlagstiftning eller administrativ praxis eller vid ett privat eller offentligt företag, ochsom leder till en yrkeskvalifikation som är erkänd av en medlemsstat med stöd avlagstiftning eller administrativ praxis.
27g) institut : ett offentligt eller privat institut för högre utbildning, yrkesutbildning eller
utbildning på högstadie- eller gymnasieni vå, som är godkänt eller finansieras av en
medlemsstat med stöd av lagstiftning eller administrativ praxis.
h) volontärprogram : ett program för konkret, ideell oc h obetald solidaritetsverksamhet
som genomförs av en ideell organisation med allmännyttiga mål som har godkänts aven medlemsstat för detta ändamål med stöd av lagstiftning eller administrativ praxis.
Artikel 3: Tillämpningsområde
1. Bestämmelserna i detta di rektiv är tillämpliga på tred jelandsmedborgare, utom när
förmånligare bestämmelser är tillämpliga enligt
a) bilaterala eller multilaterala avtal som har ingåtts mellan gemenskapen
eller gemenskapen och dess medlemsstater å ena sidan och ett eller
flera tredje länder å andra sidan,
b) bilaterala eller multilaterala avtal som har ingåtts mellan en eller flera
medlemsstater och ett eller flera tredje länder,
2. Detta direktiv påverkar inte medlemsstaternas möjligheter att anta eller behålla
bestämmelser som är förmånligare för de personer som omfattas av direktivet.
3. Bestämmelserna i detta direktiv är inte tillämpliga på
a) tredjelandsmedborgare som vistas i en medlemsstat i egenskap av
asylsökande eller omfattas av subsid iära skyddsformer eller ordningar
för tillfälligt skydd,
b) tredjelandsmedborgare va rs avvisning har skjutits upp på saklig eller
rättslig grund,
c) tredjelandsmedborgare som är familjemedlemmar till unions-
medborgare som har utöva t sin rätt till fri rörlig het inom gemenskapen,
d) tredjelandsmedborgare som har stä llning som varaktigt bosatta i en
medlemsstat enligt rådets direktiv av  den [...] om [...] och som utövar
sin rätt till bosättning i en annan medlemsstat för att studera eller följaen yrkesutbildning där.
Kapitel II
Villkor för inresa och vistelse
Artikel 4 : Princip
1. Medlemsstaterna får bevilja tredjelandsmedborgare som tillhör de kategorier som
anges i artiklarna 6–10 rätt att re sa in och vistas på deras territorium endast om ett
uppehållstillstånd har utfärdats av deras be höriga myndigheter i enlighet med detta
direktiv.
282. Ett uppehållstillstånd enligt de tta direktiv får utfärdas  endast om det efter en
genomgång av handlingarna i ärendet fram går att sökanden uppfyller de villkor för
att få ett uppehå llstillstånd som anges i artikel 5 oc h, beroende på vilken kategori
sökanden tillhör, artiklarna 6, 7, 8, 9 eller 10.
Artikel 5 : Allmänna villkor
1. Medlemsstaterna får utfärda ett uppe hållstillstånd enligt de tta direktiv till en
tredjelandsmedborgare e ndast om denne, utöver de sä rskilda villkor som gäller för
den kategori av personer som anges i artiklarna 6, 7, 8, 9 eller 10 som han tillhör,uppfyller följande villkor:
a) Tredjelandsmedborgaren skall förevisa ett giltigt pass eller
motsvarande resehandlingar och, om han är underårig enligt den
mottagande medlemsstatens interna lagstiftning, föräldrars tillstånd tillden planerade vistelsen.
b) Tredjelandsmedborgaren skall ha en sjukförsäkring som täcker
samtliga risker i den mottagande medlemsstaten.
c) Tredjelandsmedborgaren får inte betraktas som ett hot mot allmän
ordning, säkerhet eller hälsa och sk all, i förekommande fall, lägga fram
den handling som medlemsstaten kr äver som bevis för detta. Hänsyn
till allmän ordning, säkerhet eller hälsa skall uteslutande bygga på denberörda tredjelandsmedborgarens personliga uppträdande.
d) Om medlemsstaten så begär ska ll tredjelandsmedborgaren lägga fram
bevis för betalning av de avgifter som enligt artikel 22 i detta direktivkrävs för prövningen av an sökan om uppehållstillstånd.
2. Medlemsstaterna skall underlätta utfärdandet av uppehållstillstånd och, i
förekommande fall, de viseri ngar som de kräver, till de  tredjelandsmedborgare som
avses i artiklarna 6–10 och som deltar i ge menskapsprogram som främjar rörligheten
till eller inom Europeiska unionen.
Artikel 6 : Särskilda villkor för studerande
1. Medlemsstaterna får utfärda ett uppehålls tillstånd för studerande till en tredjelands-
medborgare endast om denne, utöver de generella villkoren i artikel 5, uppfyller
följande villkor:
a) Den studerande skall vara antagen vid ett institut för högre utbildning
eller yrkesutbildning för att följa  ett studieprogram. Den studerande
skall bevisa att de tta villkor är uppfyllt, bla nd annat genom att förevisa
ett slutligt antagningsbesked, ett inskrivningsbevis eller ett bevis för atthan har antagits med förbehåll för att det fattas ett beslut omerkännande av hans utländska examensbevis eller att han klarar ettantagningsprov.
29b) Den studerande skall bevisa a tt han under vistelsen kommer att ha
tillräckliga tillgångar för att bekosta s itt uppehälle, sina studier och sin
återresa. Medlemsstaterna skall offentliggöra det minsta månatligabelopp som de kräver att en person so m studerar på territoriet i princip
skall råda över, vilket dock in te får påverka medlemsstaternas
möjlighet att göra en enskild prövning  av situationen i varje enskilt fall.
c) Om medlemsstaten så begär skall den studerande ha tillräckliga
kunskaper i undervisningsspråket för det studieprogram som han följer.
d) Om medlemsstaten så begär skall den studerande lägga fram bevis för
betalning av de inskrivningsavgifter som institutet kräver.
2. Studerande som automatiskt om fattas av en sjukförsäkring nä r de är inskrivna vid ett
institut skall anses uppfylla villkoret i artikel 5.1 b.
3. Medlemsstaterna skall fastställa vilka institutioner och vilka typer av kurser som ger
en tredjelandsmedborgare som uppfyller villkoren i punkt 1 b och, i förekommande
fall, punkt 1 d, möjlighet att ansöka om e tt uppehållstillstånd för studerande i syfte att
lära sig ett språk.
Artikel 7 : Rörlighet för studerande
Utan att det påverkar tilläm pningen av artikel 11.2 c och d, artiklarna 15 och 16 samt artikel
20.2, skall en tredjelandsmedborgare som har e tt uppehållstillstånd för studerande, utfärdat av
en medlemsstat, och som antingen vill följa en del av sitt pågående studieprogram ellerkomplettera ett avslutat studiep rogram med ett annat program i en annan medlemsstat, av den
sistnämnda medlemsstaten få ett uppehållstillstånd för studerande inom 30 dagar från det att
ansökan lämnades in
a) om han uppfyller villkoren i artiklarna 5 och 6 vad gäller den
medlemsstaten och
b) tillsammans med sin ansökan om  uppehållstillstånd har skickat in
fullständiga uppgifter om sina av lagda akademiska studier och, i
förekommande fall, bevis för att de t nya studieprogram som han avser
följa verkligen kompletterar det pr ogram som han redan har avslutat.
Den medlemsstat där den studerande har beviljats inresa och vistelse skall till den
medlemsstat där ansökan lämnats in översända uppgifter om den studerandes avlagda studier
vid institut som är belägna på den medlemsstatens territorium.
Artikel 8 :
Särskilda villkor för elever so m deltar i ett utbytesprogram
1. Medlemsstaterna får utfärd a ett uppehållstillstånd för utbyte selever till en tredjelands-
medborgare endast om denne, utöver de generella villkoren i artikel 5, uppfyller
följande villkor:
a) Eleven skall ha minst den minimiålder och högst den maximiålder som
den berörda medlemsstaten har fastställt.
30b) Eleven skall lägga fram bevis för att han har antagits vid ett institut för
utbildning på högstadi e- eller gymnasienivå.
c) Eleven skall lägga fram bevis för att han deltar i ett utbytesprogram för
elever som genomförs av en organisation som har godkänts av denberörda medlemsstaten för detta ändamål med stöd av lagstiftning elleradministrativ praxis.
d) Eleven skall lägga fram bevis för a tt organisationen för elevutbyte påtar
sig det fulla ansvaret för honom under he la hans vistelse på den berörda
medlemsstatens territorium, särskilt vad gäller kostnaderna föruppehälle, studier, hälsa och återresa.
e) Eleven skall under hela sin vi stelse bo i en familj som uppfyller de
villkor som har fastställts av den berörda medlemsstaten och som harvalts ut enligt reglerna i det utbytesprogram som eleven deltar i.
2. Medlemsstaterna får begränsa utfärdandet av uppehållstillstånd för utbyteselever till
medborgare i de tredje lä nder som erbjuder medlemsstatens medborgare motsvarande
möjligheter.
Artikel 9 : Särskilda villkor  för oavlönade praktikanter
Medlemsstaterna får utfärda ett uppehålls tillstånd för oavlönade praktikanter till en
tredjelandsmedborgare enda st om denne, utöver de generella  villkoren i artikel 5, uppfyller
följande villkor:
a) Praktikanten skall ha ingått ett utbildningsavtal, som i förekommande fall har
godkänts av den berörda medlemsstat ens behöriga myndighet med stöd av
lagstiftning eller administrativ praxis, avseende en oavlönad praktik vid ettoffentligt eller privat företag eller vid en offentlig eller privat institution föryrkesutbildning, som har godkänts av en medlemsstat med stöd av lagstiftningeller administrativ praxis.
b) Praktikanten skall bevisa att han under vistelsen kommer att ha tillräckliga
tillgångar för att bekosta sitt uppehälle , sin praktik och sin återresa.
Medlemsstaterna skall offentliggöra det minsta månatliga belopp som de i
princip kräver att en person som följer en oavlönad yrkesutbildning skall råda
över, vilket dock inte får påverka medlemsstaternas möjlighet att göra enenskild prövning av varje enskild sökandes situation.
c) Om medlemsstaten så begär skall pr aktikanten följa en introduktion i språket,
för att förvärva de språkkunskaper so m är nödvändiga för att kunna genomföra
praktiken.
Artikel 10 : Särskilda villkor för volontärer
Medlemsstaterna får utfärda ett uppehållstillstånd för volontärer  till en tredjelandsmedborgare
endast om denne, utöver de generella villkoren i artikel  5, uppfyller följande villkor:
a) Volontären skall ha minst den min imiålder och högst de n maximiålder som
den berörda medlemsstaten har fastställt.
31b) Volontären skall lägga fram ett avtal som har ingåtts med den organisation i
den berörda medlemsstaten som ansvar ar för det volontärprogram som han
deltar i, med en beskrivning av arbe tsuppgifter, den vägledning volontären
kommer att få under utförandet av arbe tsuppgifterna, arbetstider, de tillgångar
som avsatts för att täcka hans resa, kost, logi, transport och fickpengar underhela vistelsen och, i före kommande fall, den utbil dning han kommer att följa
för att kunna utföra uppgifterna korrekt.
c) Volontären skall lägga fram bevis för a tt den organisation som ansvarar för det
volontärprogram som han deltar i har t ecknat en ansvarsförsäkring för hans
verksamhet och påtar sig det fulla an svaret för honom under hela vistelsen på
den berörda medlemsstatens territorium, särskilt vad gäller kostnaderna föruppehälle, hälsovård och återresa.
d) Volontären skall följa en introdukti on i den mottagande medlemsstatens språk,
historia och politiska och sociala struktur.
Kapitel III
Uppehållstillstånd
Artikel 11 : Uppehållstillstånd för studerande
1. Förutom om den studerande har antagits med förbehåll för att det fattas ett beslut om
erkännande av hans utländska examensbevis  eller att han klarar ett antagningsprov,
skall ett uppehållstillstånd för st uderande vara giltigt under en  period på minst ett år,
som får förlängas för ett år i taget om i nnehavaren fortfarande uppfyller villkoren i
artiklarna 5 och 6. Om det studieprogram som den studerande följer har en kortare
varaktighet än ett år, sk all uppehållstillstånde t vara giltigt under studieperioden.
2. Utan att det påverkar tillämpningen av  artiklarna 15 och 16, får medlemsstaterna
besluta att inte förnya eller att åter kalla ett uppehållstillstå nd för studerande om
innehavaren
a) har beviljats inresa och vistelse med förbehåll för att han klarar ett
antagningsprov vid det utbildningsinstitut där han önskar studera, ochunderlåter att lägga fram  ett inskrivningsintyg,
b) har beviljats inresa och vistelse med förbehåll för att det fattas ett beslut
om erkännande av hans utländska examensbevis, och underlåter att
lägga fram ett sådant beslut,
c) inte iakttar de inskränkningar i rä tten att arbeta som föreskrivs i artikel
18 i detta direktiv,
d) inte gör tillräckliga framsteg med sina studier. Medlemsstaten får vägra
att förnya ett uppehållstillstånd av de tta skäl endast genom ett beslut
som är särskilt motiverat och bygger på ett yttrande som skall inhämtaspå förhand från utbildningsinstitutet, förutom om institutet inte harbesvarat en begäran om yttrande inom rimlig tid.
32Artikel 12 : Uppehållstillstånd för utbyteselever
Ett uppehållstillstånd för utbyteselever får endast utfärdas för en period på högst ett år utan
möjlighet till förlängning.
Artikel 13 : Uppehållstillst ånd för oavlönade praktikanter
1. Ett uppehållstillstånd för oa vlönade praktikanter ska ll vara giltigt under hela
praktikens varaktighet men giltighetstiden får i princip inte överstiga ett år. Iundantagsfall får giltighetstiden förlängas en gång, för en period som inte får överstiga
den tid som är nödvändig för att förvärva en yrkeskvalifikation som erkänns av en
medlemsstat med stöd av lags tiftning eller praxis, under fö rutsättning att innehavaren
fortfarande uppfyller villkoren i artiklarna 5 och 9.
2. Ett uppehållstillstånd för oavl önade praktikanter får åter kallas om innehavaren inte
iakttar de inskränkningar i rätten att arbe ta som föreskrivs i artikel 18.
Artikel 14 : Uppehållstillstånd för volontärer
Ett uppehållstillstånd för volontärer får endast ut färdas för en period på högst ett år utan
möjlighet till förlängning.
Artikel 15 : Återkallelse
1. Medlemsstaterna får återkalla uppehållstillstånd eller viseringar som har utfärdats
med stöd av detta direktiv om  det visar sig att innehavaren inte uppfyllde eller inte
längre uppfyller villkoren för inresa och vi stelse i artikel 5 och, beroende på vilken
kategori innehavaren tillhör, artiklarna 6–10.
2. Medlemsstaterna får återkalla uppehållstillstånd eller viseringar av hänsyn till allmän
ordning, säkerhet eller hälsa. Hänsyn till allmän ordning, säkerhet eller hälsa skalluteslutande bygga på den berörda tred jelandsmedborgarens pe rsonliga uppträdande.
Den berörda medlemsstatens behöriga myndi ghet får inte avslå en ansökan om
förnyelse av ett uppehållstills tånd, återkalla ett uppehållstillstånd elle r avvisa/utvisa
någon från territoriet endast på grund av sjukdom eller invaliditet som uppkommit
efter det att uppehållstills tåndet har utfärdats.
Artikel 16 : Falska grunder
De behöriga myndigheterna skall återkalla alla uppehållstills tånd eller viseringar som har
utfärdats med stöd av detta direktiv om de har erhållits på falska grunder.
33Kapitel IV
Tredjelandsmedborgares rättigheter
Artikel 17 : Rättigheter som beviljas a lla kategorier av tredjelandsmedborgare
 som omfattas av detta direktiv
Innehavaren av ett giltigt uppehå llstillstånd som har utfärdats med stöd av detta direktiv har
rätt att resa in och vistas  i den medlemsstat som har utfärdat uppehållstillståndet; om
medlemsstaterna utfärdar uppe hållstillstånd endast på sitt territorium och kräver att
tredjelandsmedborgare har en visering vid sin fö rsta inresa på territo riet, skall de underlätta
för dem att få de viseringar som krävs.
Artikel 18 : Studerande och oavlönade praktikanters arbete
Studerande får bedriva verksamhet som anställd eller egenföretagare, under förutsättning att
de regler som gäller för det valda yrket iakttas, utanför den tid som tas i anspråk avstudieprogrammet. Varje medlemsstat skall fastställa det högsta tillåtna antalet arbetstimmar,mellan 10 och 20 timmar per vecka. Denna begr änsning gäller inte under semesterperioder.
Medlemsstaterna får välja att inte  bevilja denna rättighe t under det första året av vistelsen och
att återkalla rättigheten om den studerande inte gör tillräckliga framsteg med sina studier.
Medlemsstaterna får ge oavlönade praktikanter tillstånd att arbeta inom samma gränser som
de som gäller för studerande, men de får inte vara  direkt eller indirekt anställda av det företag
som de har ingått ett utbildningsavtal med enligt artikel 9 a.
Medlemsstaterna får kräva att studerande och oavlönade praktikanter, eventuellt på förhand,
till en myndighet som medlemsstaten utser anmäler att de utövar en verksamhet som anställdeller egenföretagare. En skyldighet att anmäla , eventuellt på förhand, får även åläggas deras
arbetsgivare.
Kapitel V
Förfarande och öppenhet
Artikel 19 : Inlämnande av ansökningar om uppehållstillstånd
Ansökningar om uppehållstillstånd skall lä mnas in via medlemsstatens behöriga
representation i det land där sökanden vistas lagligen eller direkt på den berörda
medlemsstatens territorium, om sökanden har fått tillstånd att vistas där för en period somöverstiger tre månader. Med avvikelse från de tta får en medlemsstat pröva en ansökan som
inte har lämnats in i enlighet med denna artikel.
Artikel 20 : Rättssäkerhetsgarantier
1. Utan att det påverkar tillä mpningen av artikel 7, skall beslut om ansökningar om
uppehållstillstånd eller förnyels e av uppehållstillstånd fattas och delges med sökanden
inom 90 dagar från den dag ansökan lämnades in.
342 Om de upplysningar som lagts fram till st öd för ansökan är otillräckliga, skall de
behöriga myndigheterna underrätta sökand en om vilka kompletterande upplysningar
som måste lämnas. Tidsfristen i punkt 1 ska ll avbrytas till dess att myndigheterna har
fått de begärda upplysningarna.
3. En tredjelandsmedborgare har rätt att väcka talan vid domstol i den berörda
medlemsstaten mot alla besl ut om att avslå en ans ökan om uppehålls tillstånd eller
visering och om att ändra, inte förnya  eller återkalla ett uppehållstillstånd eller en
visering. Sådana beslut sk all innehålla en motivering som bygger på objektiva och
kontrollerbara kriterier och skall ange hur oc h inom vilken tid beslutet kan överklagas.
Artikel 21 : Påskyndat förfarande för utfä rdande av uppehållstillst ånd för studerande och
utbyteselever
Ett avtal om inrättande av e tt påskyndat förfarande, enligt  vilket uppehå llstillstånd eller
viseringar utfärdas i den berörda tredjela ndsmedborgarens namn, kan ingås mellan den
behöriga myndighet i en medlemsstat som är ansv arig för inresa och vistelse för studerande
eller elever som är tredjelandsmedborgare å ena sidan och ett institut för högre utbildningeller yrkesutbildning eller en organisation so m genomför utbytesprogram för elever och som
har godkänts för detta ändamål av den berörda medlemsstaten med stöd av lagstiftning eller
praxis, å andra sidan.
Ett sådant avtal skall särskilt innehålla
a) närmare bestämmelser om hur institutet eller organisationen för elevutbyte på
medlemsstatens vägnar skall kontrollera a tt villkoren för inresa och vistelse på
territoriet iakttas, utan att det påverkar medlemsstaternas behörighet enligtdetta direktiv,
b) närmare bestämmelser om hur institutet eller organisationen för elevutbyte
skall lämna in ansökningar om uppe hållstillstånd och om hur den behöriga
myndigheten skall utfärda uppehållstillstånd eller viseringar inom ramen fördetta förfarande,
c) den tidsfrist inom vilken uppehållstills tånd eller viseringar skall utfärdas;
tidsfristen skall vara kortare än de n som anges i artikel 20.1 och skall börja
löpa det datum då institutet eller organisationen för elevutbyte lämnar inansökan om uppehållstillstånd,
d) en möjlighet att häva avtalet om det skulle visa sig att de tredjelands-
medborgare som har fått tills tånd till inresa och vistel se inom ramen för detta
förfarande inte längre uppfyller villkoren för vistelsen, och
e) om det är fråga om ett avtal som har ingåtts med en organisation för
elevutbyte, de villkor, särskilt finans iella, som organisationen måste uppfylla
inom ramen för detta förfarande och de regler som gäller för det ansvar föreleven som åvilar organisationen under he la dennes vistelse på den berörda
medlemsstatens territorium.
35Artikel 22 : Avgifter
Medlemsstaterna får kräva att sökandena betalar avgifter för prövningen av ansökningar om
uppehållstillstånd enligt de tta direktiv. Avgifterna får inte överstiga de faktiska administrativa
kostnaderna.
Artikel 23 : Öppenhet
Varje medlemsstat skall se till att tillhandahå lla allmänheten uttömmande och regelbundet
uppdaterad information, särskilt via Internet, om de institut som avses i artikel 2 g, om de
studiekurser som tredjelandsmedborgare kan antas till samt om de villkor och förfarandensom gäller för inresa och vistelse på medlemsstatens territorium i studiesyfte.
Kapitel VI
Slutbestämmelser
Artikel 24: Förbud mot diskriminering
Medlemsstaterna skall genomföra bestämmelserna i detta direktiv utan diskriminering på
grund av bland annat kön, ras, hudfärg, etniskt elle r socialt ursprung, genetiska särdrag, språk,
religion eller övertygelse, politisk eller annan åskådning, tillhörighet till nationell minoritet,förmögenhet, börd, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning.
Artikel 25: Påföljder
Medlemsstaterna skall föreskriva påföljder för överträdelser av nationella bestämmelser som
har utfärdats med tillämpning av detta direktiv och skall vidta de åtgärder som krävs för att setill att dessa påföljder tillämpas. Påföljderna skall vara effektiv a, proportionella och
avskräckande. Medlemsstaterna skall anmäla dessa bestämmelser till kommissionen senastden dag som anges i artikel 27, och alla senare  ändringar som gäller de m så snart som möjligt.
Artikel 26 : Rapport
Kommissionen skall regelbundet, förs ta gången senast tre år efter den dag som anges i artikel
27, rapportera till Europaparlamen tet och rådet om tillämpning en av detta direktiv i
medlemsstaterna och föreslå eventuella ändringar som krävs.
Artikel 27 : Genomförande
Medlemsstaterna skall sä tta i kraft de lagar och andra förf attningar som är nödvändiga för att
följa detta direktiv senast den 31 december 2004. De sk all genast underrätta kommissionen
om detta.
När en medlemsstat antar dessa bestämmelser skall de innehålla en hänvisning till detta
direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter omhur hänvisningen skall göras skall varje medlemsstat själv utfärda.
36Artikel 28 : Ikraftträdande
Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i
Europeiska gemenskapernas officiella tidning .
Artikel 29 : Adressater
Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.Utfärdat i Bryssel den
På rådets vägnar
Ordförande