MOTIVERING

Bakgrund till förslaget |

110 | Motiv och syfte Kirgizistan drabbades av den globala krisen 2009. Kort tid efter detta förvärrades landets ekonomiska problem genom en folklig revolt som i april 2010 avsatte president Bakiyevs regim med anklagelser om korruption och brist på demokrati. Under det maktvakuum som uppstod bröt det ut våldsamheter mellan etniska grupper i juni 2010 i södra delen av landet, vilket ledde till att 470 människor dog och cirka 300 000 fördrevs. Trots dessa tragiska händelser säkerställde den nya övergångsregeringen ett godkännande av demokratiska reformer vid en folkomröstning om grundlagen som hölls den 27 juni 2010. I den nya grundlagen stärks i synnerhet parlamentets maktbefogenheter. Fria parlamentsval genom vilka den första parlamentariska demokratin i regionen fastställdes hölls i oktober 2010. Valen ledde till en bred koalitionsregering. Samtidigt som den politiska situationen fortfarande var sårbar ägde presidentval rum den 30 oktober 2011 och en nyligen vald president tillträdde den 1 december 2011. Regeringen leder en stadig demokratiserings- och reformprocess som står i stark kontrast till den politiska situationen i grannländerna i Centralasien. Till stöd för de prodemokratiska kirgiziska myndigheternas ansträngningar att lindra följderna av de tragiska händelserna lovade det internationella samfundet stöd till landet vid en givarkonferens i juli 2010. EU hörde till de större givarna. IMF gav hjälp till Kirgizistan 2010 med en tremånaders snabb kreditfacilitet (Rapid Credit Facility). I juni 2011 kom IMF överens med de kirgiziska myndigheterna om en uppföljningsordning (en förlängd kreditfacilitet) till ett belopp av 106 miljoner US-dollar till stöd för ett omfattande ekonomiskt anpassnings- och reformprogram för perioden mitten av 2011 till mitten av 2014. Kirgizistans president och finansminister begärde år 2010 formellt makroekonomiskt stöd från EU för att komplettera stödet från IMF. Mot bakgrund av detta har kommissionen utvärderat den makroekonomiska situationen för Kirgizistan och dess finansieringsbehov. De viktigaste slutsatserna i utvärderingen är att förra årets tragiska politiska händelser och de därmed sammanhängande utgifterna för sociala åtgärder och återuppbyggnad har lett till stora externa finansieringsbehov och budgetstöd för perioden 2011–12. Även om dessa behov delvis täcks av den internationella gemenskapen finns det fortfarande stora behov. För att komplettera de medel som IMF gjort tillgängliga föreslår kommissionen att makroekonomiskt stöd på upp till 30 miljoner euro, hälften i lån och hälften i bidrag, ska betalas ut till Kirgizistan. Underskottet i bytesbalansen förväntas ligga kvar på cirka 8 % av BNP 2011 och 2012 innan det gradvis minskar till 5 % av BNP år 2014. Baserat på beräkningarna för bytesbalansen, privata kapitalinflöden och statlig finansiering (exklusive budgetstödtransaktioner), uppskattas det i IMF-programmet att det finns ett finansieringsbehov i betalningsbalansen på 271 miljoner US-dollar för 2011 och på 149 miljoner US-dollar för 2012. Efter avdrag av nettofinansiering från IMF och utbetalningar av budgetstödoperationer från Världsbanken kommer det att finnas ett resterande externt finansieringsunderskott på cirka 330 miljoner US-dollar för två år, som ska täckas av andra givare. Det föreslagna makroekonomiska stödet (30 miljoner euro) skulle motsvara cirka 12,4 % av det resterande externa finansieringsunderskottet för 2011–12. Att tillhandahålla makroekonomiskt stöd till Kirgizistan parallellt med genomförandet av IMF:s förlängda kreditfacilitet och ekonomiskt stöd från andra multilaterala (Världsbanken) och regionala (Asiatiska utvecklingsbanken och EurAsEC Anti-Crisis Fund) givare, skulle motiveras av följande skäl: Hjälpa till att täcka landets beräknade finansieringsbehov för betalningsbalansen. Genom att stödja antagandet av en lämplig ram för makroekonomiska och strukturella reformer, kan det makroekonomiska stödet både stärka den ekonomiska och politiska stabiliteten och öka effektiviteten i insatser genom andra EU-stödinstrument. Att bidra till att upprätthålla den ekonomiska stabiliteten i landet under denna kritiska period hjälper de prodemokratiska myndigheterna att förhindra återgången till etniskt våld som skulle ha negativa politiska och ekonomiska spridningseffekter på de andra länderna i regionen. EU:s politiska och ekonomiska stöd till Kirgizistans framväxande parlamentariska demokrati skulle skicka en politisk signal om starkt EU-stöd för demokratiska reformer i Centralasien som är förenlig med EU:s politik gentemot regionen såsom den beskrivs i strategin för Centralasien 2007–2013 och med EU-ledarnas deklaration. Ett sådant stöd skulle också vara förenligt med betoningen på att stärka kopplingen mellan EU:s externa bistånd och framsteg när det gäller demokrati och mänskliga rättigheter som nyligen förtydligades inom ramen för den senaste granskningen av ENP och i det gemensamma meddelandet från mars 2011 om det södra grannskapet. I linje med detta skulle det skicka en signal till de andra länderna i regionen att EU är redo att stödja länder som Kirgizistan, som följer en tydlig väg mot demokratisering och politiska reformer, när de har ekonomiska svårigheter. I detta sammanhang, och med tanke på EU:s starka politiska stöd för Kirgizistans begynnande parlamentariska demokrati, anser kommissionen att de politiska och ekonomiska förutsättningarna för ett måttligt makroekonomiskt stöd uppfylls. Även om Kirgizistan normalt sett ligger utanför den geografiska omfattningen av det makroekonomiska stödet, föreskrivs det i Genvalkriterierna att det under exceptionella omständigheter finns en möjlighet att godkänna stöd till länder utanför det området. EU:s makroekonomiska stöd skulle syfta till att delvis täcka landets externa finansieringsbehov, såsom det fastställs i samarbete med IMF inom ramen för IMF:s förlängda kreditfacilitet. Det föreslagna makroekonomiska stödet skulle stödja regeringens ekonomiska reformprogram som man enats om med internationella givarsamfundet. Det skulle minska den kortsiktiga finansiella sårbarhet som ekonomin fortfarande utmärks av, samtidigt som det stöder reformåtgärder som syftar till att uppnå en mer hållbar betalningsbalans och budgetsituation på kort sikt. Stödet skulle också främja strategiåtgärder för att stärka förvaltningen av de offentliga finanserna (genom att bygga på åtgärder som stöds av EU:s pågående sektorsvisa budgetstödsverksamhet), skattereformer för att stödja den finanspolitiska stabiliteten samt åtgärder för att stärka banksystemet. Det föreslagna nya makroekonomiska stödet är tänkt att vara av engångskaraktär, tidsbegränsat och är tänkt att löpa parallellt med IMF:s förlängda kreditfacilitet. Det skulle komplettera stödet från internationella och bilaterala givare. |

120 | Allmän bakgrund Den markanta dämpningen av tillväxten i den kirgiziska ekonomin 2009 (BNP sjönk från en genomsnittlig takt på 8,5 % år 2007–08 till 2,3 % år 2009) var en följd av flera externa chocker, inklusive minskade penningöverföringar från migrerande arbetstagare, lägre exportefterfrågan och krympande direkta och andra utländska investeringar. Före de dramatiska händelserna 2010 förväntades den ekonomiska tillväxten öka 2010 till 4,5–5,5 %. Den folkliga revolten i april 2010 och, vilket är ännu viktigare, upptrappningen av den etniska konflikten i juni, ledde till en allvarlig försämring av de ekonomiska framtidsutsikterna. Gränsstängningar, särskilt med Kazakstan, har hindrat handeln, medan säkerhetssituationen i hög grad har haft en inverkan på turismen och delvis stört jordbruksproduktionen. Den ekonomiska aktiviteten minskade med 10 % under andra kvartalet 2010. För hela året 2010 minskade real BNP med 1,4 %. BNP ökade igen med 5,5 % under första halvåret 2011 i takt med att jordbruks- och gruvsektorerna återhämtade sig och överföringarna från utlandet. Budgetunderskottet ökade från 3,5 % av BNP 2009 till 6,5 % av BNP 2010, vilket speglar de krisrelaterade åtgärdernas budgetkostnader och den negativa effekten av en svagare ekonomisk verksamhet. På grund av bristande kapacitet för att genomföra återuppbyggnadsprojekten blev dock det faktiska underskottet betydligt lägre än det underskott på 12 % av BNP som IMF hade förutspått. En del av de orealiserade utgifterna för 2010 överfördes till 2011, vilket bidrar till att det planerade budgetunderskottet väntas öka till 7,6 % av BNP. Energiprojekt som finansieras genom mjuka lån från grannländer skulle kunna öka budgetunderskottet för 2011 med ytterligare 0,7 procentenheter av BNP. Det ökade underskottet speglar också regeringens beslut att stå fast vid de pensionsökningar som beviljats av den tidigare regeringen och att öka lönerna för lärare och sjukvårdsanställda så att de höjs från existensminimum. IMF anser att den tillfälliga försämringen av de offentliga finanserna 2011 bidrar till att stödja den ekonomiska återhämtningen och att den kan förstås ur politisk synvinkel. Samtidigt förutsätter IMF-programmet en väsentlig ansträngning vad gäller budgetkonsolideringen för resten av programperioden. I september 2011 gjorde IMF:s personal en preliminär överenskommelse med regeringen om att ytterligare skärpa de finanspolitiska målen på medellång sikt i enlighet med ECF-programmet, med ett budgetunderskott (exklusive energiinfrastrukturprojekt) som gradvis minskar från cirka 8 % av BNP 2011 till 3,8 % av BNP till 2014. En markant uppgång i de globala livsmedels- och energipriserna ledde till en markant stegring av inflationen på årsbasis från 0 % i slutet av 2009 till 22,7 % i juni 2011. Medan högre livsmedels- och energipriser är den främsta förklaringen till inflationsökningen finns det också belägg för att trycket uppåt på priserna har börjat sprida sig till andra produkter. Centralbanken har avsevärt stramat åt penningpolitiken sedan mitten av 2010. Som en del av dessa åtstramningsåtgärder har centralbanken ökat sin försäljning av skattkammarväxlar, höjt reservkraven från 8 % till 9 %, och höjt diskontot från 2,7 % i mitten av 2010 till över 13 % i september 2011. Dessa åtgärder börjar gradvis få effekt eftersom den nominella inflationen enligt IMF-prognosen förväntas minska från 17,5 % i augusti 2011 till 13 % i slutet av 2011. Ställningen i de utrikes affärerna är fortfarande sårbar för den mycket öppna kirgiziska ekonomin på grund av volatiliteten vad gäller bytesförhållandet, vilket innebär att finansieringen av det stora bytesbalansunderskottet är osäkert. Betalningsbalanssvårigheterna dök upp redan 2008, på grund av en ökning i priset för importerade råvaror och fallande elexport. Priserna på importerade råvaror ökade igen 2010. Under 2010 drabbades dessutom jordbruksexporten och tjänster som turism och transittransporter av grannländernas stängning av gränserna på grund av säkerhetsskäl. Underskottet i bytesbalansen beräknas nå cirka 8 % av BNP 2011 och 2012. Detta är baserat på antagandet om extern givarfinansiering som täcker (ovannämnda) resterande externa finansieringsunderskott på 330 miljoner US-dollar (efter finansiering från IMF och Världsbankens budgetstödstransaktioner). Det nominella värdet på valutareserven uppgick till 1,9 miljarder US-dollar i september 2011, men bruttovalutareservens importtäckningsgrad minskade från 4,9 månader 2009 till uppskattningsvis 4 månader i mitten av 2011, eftersom det nominella värdet på importen ökade snabbare än valutareserven. Även om importtäckningsgraden ligger nära en lämplig nivå baserad på konventionella antaganden, beräknar IMF att reserverna skulle falla under välbetänkta nivåer i avsaknad av officiellt betalningsbalansstöd. Utrikesbalansen är dessutom fortfarande mycket sårbar för externa chocker som hör samman med fluktuationer i de internationella råvarupriserna. Centralbanken fortsätter att föra en politik med flytande växelkurs som gör det möjligt att anpassa växelkursen i situationer med stort tryck eller chocker, samtidigt som målet är att upprätthålla en konkurrenskraftig växelkurs. Inom ramen för den globala finanskrisen kom växelkursen under stor press nedåt mellan augusti 2008 och augusti 2009. Detta följdes av en period med relativ växelkursstabilitet mellan september 2009 och juni 2010. Därefter har den nationella valutan tenderat att depreciera i måttlig takt. Den nuvarande nivån på växelkursen uppskattar IMF i stort sett ligger i linje med de ekonomiska fundamenta. Till följd av fjolårets politiska händelser och deras ekonomiska konsekvenser har den internationella gemenskapen organiserat ett givarmötet på hög nivå för Kirgizistan den 27 juli 2010 i Bishkek. Vid denna konferens har givare åtagit sig att bidra med 1,1 miljarder US-dollar i nödbistånd till slutet av 2011. EU hörde till de största givarna och utlovade 117,9 miljoner euro i stöd för ett antal kritiska områden. Världsbanken har utlovat 200 miljoner, inklusive två krisinsatser: Ett krisåterhämtningsprojekt med 70 miljoner US-dollar och stödåtgärder för ekonomisk återhämtning (Economic Recovery Support Operation – ERSO) till ett belopp av 30 miljoner US-dollar. Asiatiska utvecklingsbanken har utlovat 100 miljoner US-dollar i form av en budgetstödåtgärd med benämningen Emergency Assistance for Recovery and Reconstruction. Kirgizistan har också begärt stöd på 106,7 miljoner US-dollar från Eurasiatiska ekonomiska gemenskapen (EurAsEC) krisbekämpningsfond (i form av ett mjukt lån). Låneutbetalningen försenas emellertid ständigt. IMF:s Rapid Credit Facility (RCF) på 22,2 miljoner SDR genomfördes i september–december 2010. Myndigheterna uppfyllde alla målsättningar i RCF-programmet med stöd av goda uppnådda resultat när det gäller uppföljningsprogrammet. Eftersom RCF inte är en överenskommelse om en övre kreditmöjlighet och med hänsyn till dess kortsiktiga natur var RCF inte tillräcklig för att kommissionen vid det läget skulle överväga att lägga fram ett förslag om makroekonomiskt stöd. I juni 2011 kom IMF överens med de kirgiziska myndigheterna om en förlängd kreditfacilitet (ECF) på 66,6 miljoner SDR (106 miljoner US-dollar) i stöd för ett treårsprogram av makroekonomiska anpassnings- och strukturreformer. ECF har inrättat en ram för ekonomisk politik och ekonomiska reformer på medellång sikt. IMF har nått en överenskommelse om personalnivån med de kirgiziska myndigheterna om den första granskningen av ECF i september 2011, och planerar ännu mer ambitiösa finanspolitiska konsolideringsåtgärder med hänsyn till den ekonomiska och finansiella utvecklingen som är bättre än vad som förväntats. Med stöd från flera givare (EG, ADB, Världsbanken och FN) har Kirgizistan tagit fram en landsomfattande utvecklingsstrategi (CDS) för 2012–14, som redan har godkänts av regeringen. Den landsomfattande utvecklingsstrategin täcker ett stort antal politikområden som sträcker sig från rättslig makroekonomisk politik till allmän ordning och juridiska reformer och handels- och miljöpolitik. |

n | Gällande bestämmelser Inga |

140 | Förenlighet med Europeiska unionens politik och mål på andra områden EU:s samarbete med Kirgizistan grundar sig på ett partnerskaps- och samarbetsavtal som trädde i kraft 1999. EU:s handel med Kirgizistan omfattas av det allmänna preferenssystemet (GSP). I sina slutsatser om Kirgizistan den 26 juli 2010 välkomnade rådet (utrikes frågor) de ansträngningar som Kirgizistans regering hade gjort för att inrätta en demokratisk institutionell ram och uppmanade kommissionen att ”fortsätta att ge bistånd, inbegripet nya biståndsprogram, till de kirgiziska myndigheterna för genomförandet av deras reformprogram och för att bidra till landets hållbara ekonomiska och sociala utveckling”. I oktober 2010 välkomnade den höga representanten och kommissionens vice ordförande Catherine Ashton de fredligt genomförda parlamentsvalen och upprepade att EU är redo att hjälpa Kirgizistan, inklusive att främja den ekonomiska återhämtningen. Kommissionen utlovade upp till 117,9 miljoner euro i stöd till Kirgizistan vid den internationella givarkonferensen på hög nivå i juli 2010. Bland finansieringskällorna ingår krisinstrument som stabilitetsinstrumentet, humanitärt bistånd och finansieringsinstrumentet för utvecklingssamarbete (DCI) och anslag i enlighet med tematiska budgetposter. Biståndet är huvudsakligen fokuserat på landbygdsutveckling och jordbrukssektorn, utbildningssektorn, socialförsäkringsreformer och juridiska reformer. EU avser att ge sektorsuppdelat budgetstöd till Kirgizistan i enlighet med DCI på totalt 33 miljoner euro för perioden 2011–2013 för att stödja reformer i socialt skydd, utbildning och förvaltning av de offentliga finanserna. Utbetalningar i enlighet med dessa program och projekt äger rum på medellång sikt och är beroende av att de överenskomna åtgärderna genomförs av de kirgiziska myndigheterna. Genom att stödja antagandet av en lämplig ram för makroekonomiska reformer och strukturreformer skulle det makroekonomiska stödet effektivisera ovannämnda ingripanden. |

Samråd med berörda parter och konsekvensanalys |

Samråd med berörda parter |

219 | Det makroekonomiska stödet tillhandahålls som en integrerad del av det internationella stödet för Kirgizistans ekonomiska stabilitets- och återhämtningsprogram. Kommissionens avdelningar har haft ett nära samarbete med IMF och Världsbanken under förberedelserna inför den internationella givarkonferensen på hög nivå och samråd har genomförts med multilaterala och bilaterala givare om genomförandet av det utlovade paketet. Under arbetet med att utarbeta förslaget om makroekonomiskt stöd har kommissionen rådgjort med Internationella valutafonden. Kommissionen har rådgjort med EU:s medlemsstater i Ekonomiska och finansiella kommittén innan den lade fram sitt förslag om makroekonomiskt stöd. Kommissionen har även haft regelbundna kontakter med den kirgiziska regeringen. |

Extern experthjälp |

229 | Med hjälp av externa experter kommer kommissionen att genomföra en operationell utvärdering för att utvärdera kvaliteten och tillförlitligheten i Kirgizistans offentliga finansiella flöden och administrativa förfaranden. |

230 | Konsekvensbedömning Det makroekonomiska stödet och det ekonomiska anpassnings- och reformprogram som är knutet till det kommer att hjälpa till att lindra Kirgizistans kortsiktiga finansieringsbehov, samtidigt som det stöder strategiåtgärder som syftar till att stärka betalningsbalansen och den finanspolitiska stabiliteten på medellång sikt och öka den hållbara tillväxten såsom överenskommits med IMF. Stödet kommer särskilt att förbättra effektiviteten och öppenheten vad gäller förvaltningen av de offentliga finanserna. En förhandsbedömning har genomförts och de bifogas detta förslag. I denna bedömning analyseras det makroekonomiska läget, utmaningarna med reformen, riskerna och mervärdet på EU-nivå för denna verksamhet. |

Förslagets rättsliga aspekter |

305 | Sammanfattning av den föreslagna åtgärden EU ska tillhandahålla Kirgizistan makroekonomiskt stöd om sammanlagt 30 miljoner euro, hälften i form av lån och hälften i form av bidrag. Stödet ska bidra till att täcka Kirgizistans återstående behov av extern finansiering under 2012, vilka har identifierats av kommissionen på grundval av IMF:s beräkningar. Stödet planeras att betalas ut 2012 i två lika stora delutbetalningar, som var och en består av en bidrags- och en lånedel. Stödet kommer att förvaltas av kommissionen. Särskilda bestämmelser för att förhindra bedrägerier och andra oegentligheter i enlighet med budgetförordningen är tillämpliga. Den första delutbetalningen förväntas äga rum under första terminen 2012. Den andra delutbetalningen, som är beroende av att ett antal politiska åtgärder vidtas, kan genomföras under andra terminen 2012. Såsom är vanligt med instrumentet för makroekonomiskt stöd, är utbetalningarna beroende av att det genomförs framgångsrika programöversyner i enlighet med IMF:s finansiella arrangemang (ECF). Dessutom ska kommissionen och de kirgiziska myndigheterna i ett samförståndsavtal komma överens om särskilda strukturreformsåtgärder. Kommissionen ska rikta in sig på strukturreformer som syftar till att förbättra den allmän makroekonomisk förvaltningen och villkoren för hållbar tillväxt (t.ex. att rikta in sig på öppenhet och effektivitet i förvaltningen av de offentliga finanserna, skattereformer och ekonomisk stabilitet). Beslutet att betala ut hälften av det föreslagna stödet i form av bidrag och andra hälften i form av lån motiveras av Kirgizistans utvecklingsnivå (mätt i inkomst per capita) och skuldindikatorer. Det är också förenligt med den behandling som Kirgizistan får av Världsbanken, Asiatiska utvecklingsbanken och IMF, som ett land som enbart är med i Internationella utvecklingsfonden med tillgång till dessa institutioners finansieringsmöjligheter till mycket förmånliga villkor. |

310 | Rättslig grund Den rättsliga grunden för detta förslag är artikel 209 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt eftersom Kirgizistan bör betraktas som ett utvecklingsland i enlighet med artikel 208 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. Enligt IMF hör Kirgizistan till kategorin ”tillväxt- och utvecklingsekonomier”. Enligt Världsbanken är Kirgizistan del av en grupp av ”låginkomstländer” och ”Internationella utvecklingsfondens länder”. Enligt UN-OHRLLS[1], hör Kirgizistan till kategorin ”utvecklingsland utan kust”. Enligt OECD:s Kommitté för utvecklingsbistånd ligger Kirgizistan på listan över ”andra låginkomstländer”. |

329 | Subsidiaritetsprincipen Förslaget avser ett område där EU har delad behörighet. Subsidiaritetsprincipen tillämpas om målen för att återställa den kortsiktiga makroekonomiska stabiliteten i Kirgizistan inte i tillräcklig grad kan uppnås av endast medlemsstaterna och därför på ett bättre sätt kan uppnås genom Europeiska unionen. De huvudsakliga anledningarna för detta är de budgetbegränsningar som uppfylls på nationell nivå och behovet av nära samordning mellan givarna för att maximera omfattningen och effektiviteten av stödet. |

Proportionalitetsprincipen |

331 | Förslaget är förenligt med proportionalitetsprincipen. Det begränsas till det minimum som krävs för att uppnå målen med kortsiktig makroekonomisk stabilitet och går inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta syfte. |

332 | Såsom identifierats av kommissionen, baserat på IMF:s beräkningar inom ramen för ECF-överenskommelsen, uppgår stödbeloppet till 12,4 % av det kvarstående finansieringsunderskottet för perioden 2011–2012. Detta är förenligt med referensbestämmelserna om fördelning av bördorna för verksamhet som avser makroekonomiskt stöd. Det anses vara en lämplig nivå avseende fördelning av bördorna för EU med hänsyn till det stöd som har utlovats Kirgizistan av andra bilaterala och multilaterala biståndsgivare och långivare. |

Val av regleringsform |

342 | Andra instrument är inte tillräckliga eftersom bristen på en ramförordning för den makroekonomiska stödordningen innebär att särskilda beslut i rådet enligt artikel 209 i eller FEUF är det rättsliga instrumentet för detta stöd. Projektfinansiering eller tekniskt stöd skulle inte vara lämpligt eller tillräckligt för att uppfylla dessa makroekonomiska mål. Det viktigaste mervärdet för det makroekonomiska stödet, jämfört med andra EU-instrument, är att lindra de externa finansieringsbegränsningarna och bidra till att skapa en stabil makroekonomisk ram, inklusive att främja en hållbar betalningsbalans och budgetsituation och en lämplig ram för strukturreformer. Genom att bidra till att införa en lämplig ram för makroekonomisk politik och strukturpolitik kan det makroekonomiska stödet öka effektiviteten av de åtgärder som finansieras i Kirgizistan genom andra av EU:s finansieringsinstrument som är mer avgränsade. |

Budgetkonsekvenser |

401 | Stödets bidragsdel (15 miljoner euro) finansieras genom åtagandebemyndiganden från 2012 års budget under budgetrubrik 01 03 02 (makroekonomiskt stöd) och utbetalningarna genomförs 2012. Enligt förordningen om garantifonden förväntas inbetalningarna till garantifonden[2] ske 2014 och uppgå till maximalt 1,35 miljoner euro. Detta motsvarar 9 % av det lån på 15 miljoner euro som EU planerar att betala ut 2012. |

Övriga upplysningar |

Översyn/ändring/tidsbegränsning |

533 | Förslaget innehåller en bestämmelse om tidsbegränsning. Det föreslagna makroekonomiska stödet ska göras tillgängligt för två år med början den första dagen efter ikraftträdandet av samförståndsavtalet. |

2. 2011/0458 (COD)

Förslag till

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT

om makroekonomiskt stöd till Kirgizistan

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 209,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag[3],

efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,

i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet[4], och

av följande skäl:

3. EU:s samarbete med Kirgizistan grundar sig på ett partnerskaps- och samarbetsavtal som trädde i kraft 1999. EU:s handel med Kirgizistan omfattas av det allmänna preferenssystemet (GSP).

4. Kirgizistans ekonomi har påverkats av den internationella finanskrisen 2009 och det etniska våldet i juni 2010, vilket ledde till avbrott i den ekonomiska aktiviteten och som har skapat stora offentliga utgiftsbehov för återhämtning och socialt stöd och resulterat i stora finansiella hål i budgeten och betalningsbalansen.

5. Vid givarmötet på hög nivå som ägde rum i juli 2010 utlovade den internationella gemenskapen 1,1 miljarder US-dollar i akut stöd för att bidra till återhämtningen av Kirgizistan. EU tillkännagav att man skulle tillhandahålla upp till 117,9 miljoner euro som ekonomiskt stöd vid detta givarmöte på hög nivå.

6. I sina slutsatser om Kirgizistan den 26 juli 2010 välkomnade rådet (utrikes frågor) de ansträngningar som Kirgizistans regering hade gjort för att inrätta en demokratisk institutionell ram och uppmanade kommissionen att ”fortsätta att ge bistånd, inbegripet nya biståndsprogram, till de kirgiziska myndigheterna för genomförandet av deras reformprogram och för att bidra till landets hållbara ekonomiska och sociala utveckling”.

7. EU:s politiska och ekonomiska stöd till Kirgizistans framväxande parlamentariska demokrati avser att skicka en politisk signal om starkt EU-stöd för demokratiska reformer i Centralasien och som är förenlig med EU:s politik gentemot regionen såsom den beskrivs i strategin för Centralasien 2007–2013 och med EU-ledarnas deklaration.

8. Internationella valutafonden (IMF) ger finansiellt bistånd för att stödja Kirgizistans ekonomiska anpassnings- och reformprocess. I juni 2011 kom de kirgiziska myndigheterna överens om den förlängda kreditfaciliteten (ECF) på 66,6 miljoner SFR till stöd för landet.

9. EU avser att ge sektorsuppdelat budgetstöd till Kirgizistan i enlighet med DCI på totalt 33 miljoner euro för perioden 2011–2013 för att stödja reformer inom socialt skydd, utbildning och förvaltning av de offentliga finanserna.

10. Kirgizistan begärde 2010 makroekonomiskt stöd från EU på grund av det försämrade ekonomiska läget och de dystra framtidsutsikterna.

11. Med hänsyn till att det, medräknat det makroekonomiska stödet från IMF och Världsbanken, fortfarande finns ett finansieringsunderskott i betalningsbalansen, och med tanke på betalningsbalansens sårbarhet för yttre chocker vilket kräver att valutareserven bibehålls på en lämplig nivå , anses makroekonomiskt stöd vara ett lämplig svar på Kirgizistans begäran under de nuvarande exceptionella omständigheterna. EU:s program för makroekonomiskt stöd till Kirgizistan (nedan kallat unionens makroekonomiska stöd ) skulle stödja landets ekonomiska stabilisering och agendan för strukturreformer och öka de resurser som görs tillgängliga enligt IMF:s finansiella arrangemang.

12. Unionens makroekonomiska stöd bör inte endast komplettera program och medel från IMF och Världsbanken utan även säkerställa att unionens engagemang ger ett mervärde.

13. Kommissionen bör säkerställa att unionens makroekonomiska stöd är rättsligt och innehållsmässigt förenligt med de åtgärder som vidtas på de olika externa politikområdena och annan relevant unionspolitik.

14. De specifika målen för unionens makroekonomiska stöd bör stärka effektiviteten, öppenheten och möjligheten att utkräva ansvar i systemen för förvaltning av offentliga finanser i Kirgizistan. Dessa målsättningar bör regelbundet följas upp av kommissionen.

15. Villkoren för unionens makrofinansiella stöd bör återspegla grundprinciperna och målen i unionens politik gentemot Kirgizistan.

16. För att säkerställa ett effektivt skydd av unionens ekonomiska intressen knutna till detta makroekonomiska stöd måste det sörjas för att Kirgizistan vidtar lämpliga åtgärder för att förhindra och bekämpa bedrägerier, korruption och andra oegentligheter i samband med detta ekonomiska stöd. Det är också nödvändigt att kommissionen genomför lämpliga kontroller samt att revisionsrätten utför revisioner.

17. Budgetmyndighetens befogenheter påverkas inte av att EU frigör det ekonomiska stödet.

18. Detta stöd bör förvaltas av kommissionen. För att Europaparlamentet och ekonomiska och finansiella kommittén ska kunna följa genomförandet av detta beslut bör kommissionen regelbundet informera dem om hur det ekonomiska stödet utvecklas och förse dem med relevanta dokument.

19. För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av detta beslut bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter. Befogenheterna bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter[5].

20. Villkoren för den ekonomiska politiken, vilka ska fastställas i ett samförståndsavtal, kommer att bifogas unionens makroekonomiska stöd. För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet, och av effektivitetsskäl, bör kommissionen bemyndigas att förhandla sådana villkor med de kirgiziska myndigheterna under övervakning av medlemsstaternas kommitté, såsom fastställs i förordning (EU) nr 182/2011. Det faktum att stödets högsta belopp är begränsat ger den motivering som krävs i andra meningen i artikel 2.3 i förordning (EU) nr 182/2011 om att antagandet av samförståndsavtalet ska vara beroende av det rådgivande förfarandet.

21. Enligt IMF hör Kirgizistan till kategorin ”tillväxt- och utvecklingsekonomier”. Enligt Världsbanken är Kirgizistan del av en grupp av ”låginkomstländer” och ”Internationella utvecklingsfondens länder”. Enligt UN-OHRLLS[6], hör Kirgizistan till kategorin ”utvecklingsland utan kust”. Enligt OECD:s kommitté för utvecklingsbistånd ligger Kirgizistan på listan över ”andra låginkomstländer”. Kirgizistan ska därför anses vara ett utvecklingsland enligt artikel 208 FEUF, vilket motiverar valet av artikel 209 FEUF som rättslig grund för detta beslut.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

22. Europeiska unionen ska bevilja Kirgizistan makroekonomiskt stöd i form av ett bidrag på maximalt 30 miljoner euro för att hjälpa Kirgizistan att stabilisera sin ekonomiska situation och täcka sina betalningsbalansbehov såsom de fastställts i det gällande IMF-programmet. Av detta belopp ska upp till 15 miljoner euro tillhandahållas i form av lån och upp till 15 miljoner i form av bidrag. Utbetalningen av det föreslagna makroekonomiska stödet görs under förutsättning att budgeten 2012 godkänns av budgetmyndigheten. För att finansiera lånedelen av Europeiska unionens makroekonomiska stöd ges kommissionen därför befogenhet att på unionens vägnar låna upp de medel som krävs för detta ändamål. Lånet ska ha en maximal löptid på 15 år.

23. Utbetalningen av unionens makroekonomiska stöd ska förvaltas av kommissionen på ett sätt som är förenligt med de avtal och överenskommelser som ingåtts mellan IMF och Kirgizistan och med de grundprinciper och mål för ekonomisk reform som fastställs i partnerskapsavtalet mellan EU och Kirgizistan samt samarbetsavtalet och strategin för Centralasien 2007–2013. Kommissionen ska regelbundet informera Europaparlamentet och Ekonomiska och finansiella kommittén om utvecklingen när det gäller förvaltningen av det ekonomiska stödet och förse dem med relevanta dokument.

24. Europeiska unionens ekonomiska stöd ska vara tillgängligt i två år från och med den första dagen efter det att samförståndsavtalet som det hänvisas till i artikel 2.1 träder i kraft.

Artikel 2

1. Kommissionen ska, i enlighet med det rådgivande förfarande som avses i artikel 6.2, ges befogenhet att komma överens med Kirgizistans myndigheter om vilken ekonomisk politik och vilka finansiella villkor som ska knytas till Europeiska unionens makroekonomiska stöd, och detta ska fastställas i ett samförståndsavtal som ska innehålla en tidsfrist för uppfyllandet av dessa villkor (nedan kallat ”samförståndsavtalet”). Den ekonomiska politik och de finansiella villkor som anges i samförståndsavtalet ska vara förenliga med de överenskommelser som det hänvisas till i artikel 1.3. Dessa villkor syftar särskilt till att stärka effektiviteten, transparensen och möjligheten att utkräva ansvar när det gäller det ekonomiska stödet, inklusive med avseende på systemen för förvaltning av de offentliga finanserna i Kirgizistan. Framstegen på vägen mot dessa mål ska regelbundet övervakas av kommissionen. Närmare finansiella villkor för stödet ska fastställas i den bidragsöverenskommelse och det låneavtal som ska ingås mellan kommissionen och de kirgiziska myndigheterna.

2. Under det faktiska genomförandet av Euroepiska unionens makroekonomiska stöd ska kommissionen övervaka att Kirgizistan har sunda finansiella system, administrativa förfaranden samt interna och externa kontrollmekanismer som är relevanta för denna typ av stöd, och att den överenskomna tidsfristen respekteras.

3. Kommissionen ska regelbundet kontrollera att Kirgizistans ekonomiska politik överensstämmer med målen för unionens makroekonomiska stöd och att de överenskomna ekonomisk-politiska villkoren uppfylls på ett tillfredsställande sätt. Detta arbete ska samordnas med IMF och Världsbanken och vid behov med Ekonomiska och finansiella kommittén.

Artikel 3

1. Enligt villkoren i punkt 2 ska kommissionen utbetala Europeiska unionens stöd till Kirgizistan i två delar, som var och en består av en låne- och en bidragsdel. Storleken på delutbetalningarna ska fastställas i samförståndsavtalet.

2. Kommissionen ska besluta att betala ut delbeloppen under förutsättning att de ekonomisk-politiska villkoren i samförståndsavtalet har uppfyllts på ett tillfredsställande sätt. Den andra delutbetalningen ska ske tidigast tre månader efter den första delutbetalningen.

3. Europeiska unionens stöd ska utbetalas till Kirgizistans centralbank. Med förbehåll för de bestämmelser som ska överenskommas i samförståndsavtalet, däribland en bekräftelse på återstående finansieringsbehov i budgeten, kan unionsmedlen överföras till Kirgizistans finansministerium som slutmottagare.

Artikel 4

1. De upp- och utlåningstransaktioner som avser lånedelen av Europeiska unionens stöd ska genomföras i euro med användande av samma valuteringsdag och de får inte utsätta Europeiska unionen för risker vad gäller omvandling av löptider, valuta- eller ränterisker eller andra kommersiella risker.

2. Kommissionen ska, om Kirgizistan så begär, vidta nödvändiga åtgärder för att se till att en klausul om förtida återbetalning införs i lånevillkoren och att denna motsvaras av en liknande klausul i upplåningsvillkoren.

3. På Kirgizistans begäran, och i de fall omständigheterna medger en förbättring av räntesatsen på lånet, får kommissionen refinansiera hela eller en del av sitt ursprungliga lån eller ändra motsvarande finansiella villkor. Refinansierings- eller låneomläggningstransaktionerna ska genomföras i enlighet med villkoren i punkt 1 och får inte förlänga den genomsnittliga löptiden för lånet i fråga eller öka det kapital som är utestående på dagen för refinansieringen eller ändringen av de finansiella villkoren.

4. Kirgizistan ska stå för Europeiska unionens alla kostnader i samband med upp- och utlåningstransaktionerna enligt detta beslut.

5. Europaparlamentet och Ekonomiska och finansiella kommittén ska minst en gång om året informeras om utvecklingen vad gäller de transaktioner som avses i punkterna 2 och 3.

Artikel 5

Europeiska unionens makroekonomiska stöd ska genomföras i enlighet med bestämmelserna i förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget[7] samt dess genomförandebestämmelser. I synnerhet gäller att det samförståndsavtal, det låneavtal och den bidragsöverenskommelse som ingås med Kirgizistans myndigheter ska innehålla lämpliga åtgärder som Kirgizistan ska vidta för att förhindra och bekämpa bedrägerier, korruption och andra oegentligheter som påverkar stödet. I syfte att säkerställa större insyn i förvaltningen och utbetalningen av stödet ska samförståndsavtalet, låneavtalet och bidragsöverenskommelsen också innehålla bestämmelser om kontroller, inklusive kontroller på plats och inspektioner, som ska utföras av kommissionen, inklusive Europeiska byrån för bedrägeribekämpning. Dessa texter ska dessutom innehålla bestämmelser om revisioner av revisionsrätten, vid behov inbegripet revisioner på plats.

Artikel 6

25. Kommissionen ska biträdas av en kommitté. Denna ska vara en kommitté i den mening som avses i förordning (EU) nr 182/2011.

26. När det hänvisas till denna punkt ska artikel 4 i förordning (EU) nr 182/2011 tillämpas.

Artikel 7

27. Kommissionen ska senast den 30 juni varje år överlämna en rapport till Europaparlamentet och rådet om genomförandet av detta beslut under föregående år, inklusive en utvärdering därav. I rapporten ska sambandet anges mellan de ekonomisk-politiska villkor som har fastställts i samförståndsavtalet, Kirgizistans aktuella ekonomiska och finanspolitiska resultat och kommissionens beslut att frigöra delutbetalningarna av stödet.

28. Kommissionen ska senast två år efter utgången av den tillgänglighetsperiod som avses i artikel 1.4 överlämna en avslutande utvärderingsrapport till Europaparlamentet och rådet.

Artikel 8

Detta beslut blir gällande samma dag som det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning .

Utfärdat i Bryssel den ...

På Europaparlamentets vägnar På rådets vägnar

Ordförande Ordförande

FINANSIERINGSÖVERSIKT FÖR RÄTTSAKT

1. RAM FÖR FÖRSLAGET/INITIATIVET

1.1. Förslagets/initiativets benämning

1.2. Politikområde(n) som berörs i den verksamhetsbaserade förvaltningen (ABM)/budgeteringen (ABB)

1.3. Typ av förslag eller initiativ

1.4. Mål

1.5. Grunder för förslaget/initiativet

1.6. Tid under vilken förslaget/initiativet kommer att pågå och påverka budgeten

1.7. Planerad metod för genomförandet

2. FÖRVALTNINGSMETODER

2.1. Övervaknings- och rapporteringsbestämmelser

2.2. Förvaltnings- och kontrollsystem

2.3. Åtgärder för att förhindra bedrägeri och oegentligheter

3. BERÄKNAD FINANSIELL PÅVERKAN AV FÖRSLAGET/INITIATIVET

3.1. Berörda rubriker i den fleråriga budgetramen och budgetrubriker i den årliga budgetens utgiftsdel

3.2. Beräknad påverkan på utgifter

3.2.1. Sammanfattning av beräknad påverkan på utgifter

3.2.2. Beräknad påverkan på driftsanslag

3.2.3. Beräknad inverkan på de administrativa anslagen

3.2.4. Förenlighet med den gällande fleråriga budgetramen

3.2.5. Bidrag från tredje part

3.3. Estimated impact on revenue

FINANSIERINGSÖVERSIKT FÖR RÄTTSAKT

RAM FÖR FÖRSLAGET/INITIATIVET

Förslagets/initiativets benämning

Förslag till rådets beslut om makroekonomiskt stöd till Kirgizistan

Politikområde(n) som berörs i den verksamhetsbaserade förvaltningen (ABM)/budgeteringen (ABB)[8]

Politikområde: Rubrik 01 – Ekonomi och finans

Verksamhet: 03 – Internationella ekonomiska och finansiella frågor

Typ av förslag eller initiativ

X Ny åtgärd

( Förslaget/initiativet rör en ny åtgärd efter ett pilotprojekt/en förberedande åtgärd[9]

( Befintlig åtgärd vars genomförande förlängs i tiden

( Tidigare åtgärd som omformas till eller ersätts av en ny

Mål

Fleråriga strategiska mål för kommissionen som förslaget eller initiativet är avsett att bidra till

”Att öka välståndet i länder utanför EU”

De viktigaste områdena för GD Ekfin-relaterad verksamhet avser följande:

Att utveckla, övervaka och genomföra makroekonomiskt stöd till partnerländer utanför Europa, i samarbete med de relevanta internationella finansiella institutionerna.

Särskilda mål och politikområde(n) som berörs i den verksamhetsbaserade förvaltningen/budgeteringen

Specifikt mål nr 3 ”Ge makroekonomiskt stöd till tredjeländer för att hjälpa dem att lösa sin betalningsbalanskris och återfå en hållbar utlandsskuld”.

Berörda verksamheter enligt den verksamhetsbaserade förvaltningen och budgeteringen Internationella ekonomiska och finansiella relationer, globala styrelseformer.

Förväntade resultat och påverkan

Det föreslagna stödet består av ett EU-lån på 15 miljoner euro och ett bidrag på upp till 15 miljoner euro till Kirgizistan (bidraget ska finansieras från den allmänna budgeten), i syfte att bidra till en mer hållbar betalningsbalans. Både låne- och bidragsdelen av stödet ska betalas ut i två utbetalningar. Stödet kommer att hjälpa landet att komma över de ekonomiska och sociala umbäranden som landet har uthärdat till följd av det etniska och politiska våldet och följderna av den globala finanskrisen. Det kommer också att främja strukturreformer som syftar till att öka den hållbara ekonomiska tillväxten och förbättra förvaltningen av de offentliga finanserna.

En förhandsutvärdering (se det arbetsdokument som medföljer kommissionens förslag) genomfördes av kommissionens tjänstemän i september–oktober 2011. I förhandsutvärderingen drog man slutsatsen att EU:s makroekonomiska stöd var motiverat.

Indikatorer för resultat och påverkan

Myndigheterna, i synnerhet Kirgizistans finansministerium, ska ges i uppdrag att regelbundet rapportera till kommissionen om hur en rad indikatorer utvecklas. De ska också tillhandahålla en omfattande rapport om förenligheten med de överenskomna politiska villkoren innan den andra delutbetalningen av stödet genomförs.

Kommissionens tjänstemän ska fortsätta att övervaka förvaltningen av de offentliga finanserna och följa upp den utvärdering av finansiella flöden och administrativa förfaranden i Kirgizistan som ska utföras under förberedelserna av detta stöd. Europeiska unionens delegation i Kirgizistan ska regelbundet rapportera om frågor som är relevanta för övervakningen av stödet. Kommissionen ska även i fortsättningen hålla täta kontakter med IMF och Världsbanken, för att dra nytta av deras erfarenhet och expertis från deras pågående arbete i Kirgizistan.

Det nuvarande stödet ska bli föremål för en efterhandsutvärdering inom två år efter genomförandeperiodens slut.

En årsrapport till rådet och Europaparlamentet, som omfattar en utvärdering av genomförandet av detta stöd, planeras i Europaparlamentets och rådets föreslagna beslut.

Grunder för förslaget/initiativet

Behov som ska tillgodoses på kort eller lång sikt

Utbetalningen av stödet sker på villkor att det nuvarande treåriga avtalet mellan Kirgizistan och IMF inom ramen för den förlängda kreditfaciliteten (ECF) genomförs på ett tillfredsställande sätt. Kommissionen ska också komma överens med Kirgizistans myndigheter om ett antal specifika politiska villkor som måste uppfyllas innan den kan genomföra den andra delutbetalningen. Dessa strategiåtgärder ska vara förenliga med avtalen mellan Kirgizistan och IMF. Innan denna utbetalning av stödet genomförs ska kommissionens tjänstemän, i samarbete med de nationella myndigheterna, verifiera att de politiska villkoren har uppfyllts.

Mervärdet av en åtgärd på unionsnivå

Kirgizistan är det land i regionen som har åtagit sig att genomföra demokratiska reformer. Genom att hjälpa landet att komma över den ekonomiska chock som orsakats av den globala lågkonjunkturen och den interetniska konflikten, kommer det föreslagna mikroekonomiska stödet att bidra till att främja makroekonomisk stabilitet, ekonomiska reformer och politiska framsteg i landet. Genom att komplettera de resurser som gjorts tillgängliga av de internationella finansinstituten, EU och andra givare bidrar det till den övergripande effektiviteten av paketet för ekonomiskt stöd som den internationella givargemenskapen har kommit överens om i efterdyningarna av krisen.

Förutom den finansiella inverkan av det makroekonomiska stödet ska det föreslagna programmet stärka regeringens reformåtagande och dess strävanden efter närmare relationer med EU. Detta resultat kommer bland annat att uppnås genom lämpliga villkor för utbetalning av stödet. I ett större sammanhang ska programmet ge en signal till de andra länderna i regionen att EU är redo att stödja länder som Kirgizistan, som följer en tydlig väg mot demokratisering och politiska reformer, då de har ekonomiska svårigheter.

Erfarenheter från liknande försök eller åtgärder

I nyligen genomförda externa utvärderingar av makroekonomiska stödprogram anges att metoden att välja ett begränsat antal viktiga strukturreformer har varit framgångsrik och det föreslås att denna metod ska fortsätta och att tillräcklig övervakning och nära politisk dialog ska upprätthållas under hela stödets genomförandeperiod.

Förenlighet med andra finansieringsformer och eventuella synergieffekter

EU hörde till de största givarna vid givarkonferensen i juli 2010 och utlovade 117,9 miljoner euro i stöd för ett antal kritiska områden. Delar av dessa åtaganden kom som nödinstrument (som Stabilitetsinstrumentet – IfS - och ECHO humanitärt bistånd). En annan del, som huvudsakligen kom från anslaget enligt finansieringsinstrumentet för utvecklingssamarbete (DCI) och anslag under ett antal tematiska budgetposter, bestod av ökningen av utbetalningar enligt redan godkända program/projekt. Biståndet är huvudsakligen fokuserat på landbygdsutveckling och jordbrukssektorn, utbildningssektorn, socialförsäkringsreformer och juridiska reformer. I stöd som tillhandahölls enligt DCI ingår ett program för stöd till sektorpolitiska åtgärder (SPSP) på 33 miljoner euro över perioden 2011–2013 för att stödja reformer inom socialt skydd, utbildning och förvaltning av de offentliga finanserna. Det viktigaste mervärdet för det makroekonomiska stödet jämfört med andra EU-instrument skulle vara att bidra till att skapa en stabil makroekonomisk ram, inklusive att främja en hållbar betalningsbalans och budgetsituation och en lämplig ram för strukturreformer.

Genom det makroekonomiska stödet tillhandahålls inte ett regelbundet ekonomiskt stöd och det är heller inte avsett att stödja den ekonomiska och sociala utvecklingen i mottagarländerna. Det makroekonomiska stödet ska upphöra så snart som landets externa finansiella situation har kommit tillbaka på en hållbar väg. Efteråt är det tänkt att EU:s instrument för samarbetsstöd ska ta över, i synnerhet det direkta budgetstöd som tillhandahålls i enlighet med DCI.

Det makroekonomiska stödet är också tänkt att vara ett komplement till de internationella finansinstitutens ingripanden, särskilt de IMF-stödda anpassnings- och reformprogrammen. Stödet av makroekonomisk karaktär ska endast delas ut om de ekonomiskpolitiska och finansiella villkoren är uppfyllda.

Tid under vilken förslaget/initiativet kommer att pågå och påverka budgeten

X Förslag eller initiativ som pågår under begränsad tid

- X Förslaget eller initiativet ska gälla: Under 2 år från och med ikraftträdandet av samförståndsavtalet, såsom anges i artikel 1.4 i det föreslagna beslutet.

- X Budgetpåverkan från 2012 till 2014 (inbetalningar till garantifonden och efterhandsutvärdering)

( Förslag eller initiativ som pågår under en obegränsad tid

- Genomförande med en uppstartsperiod från ÅÅÅÅ till ÅÅÅÅ,

- och tas därefter i full drift.

Planerad metod för genomförandet[10]

X Direkt centraliserad förvaltning inom kommissionen

( Indirekt centraliserad förvaltning genom delegering till

- ( genomförandeorgan

- ( byråer/organ som inrättats av gemenskaperna[11]

- ( nationella offentligrättsliga organ eller organ som anförtrotts uppgifter som faller inom offentlig förvaltning

- ( personer som anförtrotts genomförandet av särskilda åtgärder i enlighet med avdelning V i EU-fördraget och som anges i den grundläggande rättsakten i den mening som avses i artikel 49 i budgetförordningen

( Delad förvaltning med medlemsstaterna

( Decentraliserad förvaltning med tredjeländer

( Gemensam förvaltning med internationella organisationer (ange vilka)

Anmärkningar

EEAS-huvudkontoren och EU-delegationerna kommer att eftersträva aktivt samarbete vid övervakningen av stödet.

FÖRVALTNINGSMETODER

Övervaknings- och rapporteringsbestämmelser

Detta stöd är av makroekonomisk natur och utformat i överensstämmelse med det IMF-stödda ekonomiska programmet. Kommissionen ska övervaka hur stödet förvaltas. Övervakningen ska utgå från framstegen av ECF-överenskommelsen samt de särskilda reformåtgärder som avtalas med Kirgizistans myndigheter genom ett samförståndsavtal. Myndigheterna, särskilt finansministeriet, ska åläggas att kvartalsvis rapportera om ett antal indikatorer till kommissionens tjänstemän och ska tillhandahålla en efterlevnadsrapport innan den andra delutbetalningen av stödet genomförs.

Kommissionens tjänstemän ska fortsätta att övervaka förvaltningen av de offentliga finanserna och följa upp den utvärdering av finansiella flöden och administrativa förfaranden i Kirgizistan som ska utföras under förberedelserna av detta stöd. Europeiska unionens delegation i Kirgizistan ska regelbundet rapportera om frågor som är relevanta för övervakningen av stödet. Kommissionen ska även fortsättningsvis ha täta kontakter med IMF och Världsbanken för att dra nytta av deras pågående arbete i Kirgizistan.

En årsrapport till rådet och Europaparlamentet, som omfattar en utvärdering av genomförandet av detta stöd, planeras i Europaparlamentets och rådets föreslagna beslut. Dessutom ska kommissionen eller dess behöriga företrädare enligt planerna göra en oberoende efterhandsutvärdering av biståndet inom två år efter det att genomförandeperioden har löpt ut.

Förvaltnings- och kontrollsystem

Identifierade risker

Det finns förvaltningsrisker, policyrisker och politiska risker i samband med detta makroekonomiska stöd.

Det finns en risk att det makroekonomiska stödet, som inte är avsett för specifika utgifter (i motsats till t.ex. projektfinansiering), kan användas på ett bedrägligt sätt. Generellt sett är denna risk relaterad till faktorer som t.ex. centralbankens självständighet, kvaliteten på system och förfaranden för förvaltning, kontroll- och tillsynsfunktioner av finansiella flöden, IT-säkerhet och tillräcklig intern/extern revisionskapacitet.

Vad gäller policyriskerna är det viktigaste antagandet att Kirgizistans regering fortsätter med den finanspolitiska anpassningen och fullfölja sitt avtal med IMF. Detta ska valideras på grundval av IMF:s regelbundna övervakning av resultatindikatorer och strukturriktmärken. Det finns en risk för att Kirgizistans regering inte kommer att följa villkoren för IMF-programmet eftersom programmålen kan visa sig bli svårare att uppnå än vad som förväntats och eftersom de politiska förhållandena i landet kan förändras. Kirgizistan är också fortfarande sårbart för negativa förändringar i bytesförhållanden pga. eventuell yttre påverkan. Myndigheterna har emellertid visat ett starkt åtagande av att arbeta tillsammans med internationella finansinstitut för att genomföra reformagendan. Det goda resultatet under den tidigare kortsiktiga IMF-verksamheten i Kirgizistan bådar gott i detta hänseende.

Ytterligare risker gäller ett eventuellt återupptagande av spänningarna mellan folkgrupperna och politisk instabilitet. Landet genomförde presidentval den 30 oktober 2011 som genomfördes fredligt och övervakades av en internationell valobservatörsgrupp. De politiska riskerna är fortfarande hanterbara med hänsyn till de senaste imponerande ansträngningarna från de kirgiziska myndigheternas sida att upprätta legitima demokratiska institutioner.

Planerade kontrollmetoder

Det makroekonomiska stödet ska bli föremål för verifiering, kontroll och revision på kommissionens ansvar (inklusive Europeiska byrån för bedrägeribekämpning, Olaf) samt granskning från revisionsrättens sida.

Åtgärder för att förhindra bedrägeri och oegentligheter

Kommissionens tjänstemän har infört ett program med operationell utvärdering av finansiella flöden och administrativa förfaranden i alla tredjeländer som får makroekonomiskt stöd från Europeiska unionen. Syftet är att uppfylla de krav som ställs i budgetförordningen för Europeiska gemenskapernas allmänna budget. Slutsatserna i de tillgängliga säkerhetsutvärderingarna från IMF och andra relevanta rapporter från IMF och Världsbanken ska också beaktas.

Kommissionens tjänstemän ska med hjälp av vederbörligen bemyndigade externa experter genomföra en operationell utvärdering av finansiella flöden och administrativa förfaranden på Kirgizistans finansministerium och centralbank. Översynen ska omfatta områden som förvaltningsstruktur och organisation, förvaltning och kontroll av medel, IT-systemens säkerhet, intern och extern revisionskapacitet samt centralbankens självständighet.

Den föreslagna rättsliga grunden för det makroekonomiska stödet till Kirgizistan omfattar även bedrägeriförebyggande åtgärder. Dessa åtgärder ska preciseras närmare i ett samförståndsavtal. Stödet ska bli föremål för ett antal specifika villkor, särskilt i fråga om förvaltningen av offentliga medel. Avsikten med detta är att stärka effektiviteten, insynen och ansvarsskyldigheten.

Dessutom tänker kommissionen betona reformerna av förvaltningen av de offentliga finanserna i de politiska villkor som är bifogade detta stöd.

BERÄKNAD FINANSIELL PÅVERKAN AV FÖRSLAGET/INITIATIVET

Berörda rubriker i den fleråriga budgetramen och budgetrubriker i den årliga budgetens utgiftsdel

- Befintliga budgetrubriker (även kallade ”budgetposter”)

Rubrik i den fleråriga budgetramen | Budgetrubrik | Typ av utgift | Bidrag |

Antal [Beskrivning…..] | Diff./Icke-diff. [12] | från Efta-länder[13] | från kandidatländer[14] | Från tredjeländer | I enlighet med artikel 18.1 aa i budgetförordningen |

4 | 01 03 02 Makroekonomiskt stöd | Diff. anslag | NEJ | NEJ | NEJ | NEJ |

4 | 01 04 01 14 Inbetalning till garantifonden | Diff. anslag | NEJ | NEJ | NEJ | NEJ |

Medel ska avsättas till garantifonden för åtgärder avseende tredjeland i enlighet med förordningen om garantifonden, i dess lydelse efter ändring. I överensstämmelser med förordningen är lånen baserade utifrån det utestående beloppet i slutet av året. Avsättningsbeloppet beräknas vid början av år n som skillnaden mellan målbeloppet och fondens nettotillgångar vid slutet av år n-1. Detta avsättningsbelopp förs in år n i den preliminära budgeten för år n+1 och betalas ut i en transaktion i början av år n+1 från budgetrubriken ”Inbetalningar till garantifonden” (01 04 01 14). Därmed kommer 9 % (högst 1,35 miljoner euro) av det utbetalda beloppet att räknas in i målbeloppet i slutet av år ”n-1” vid beräkningen av inbetalningen till fonden.

Det budgetanslag (symboliskt anslag, ”p.m.”) som återspeglar budgetgarantin för lånet (15 miljoner euro) kommer endast att aktiveras om garantin tas i anspråk. Vanligtvis räknar man inte med att budgetgarantin tas i anspråk.

- Nya begärda budgetrubriker: NEJ

Beräknad påverkan på utgifter

Sammanfattning av beräknad påverkan på utgifter

Miljoner euro (avrundat till tre decimaler)

Rubrik i den fleråriga budgetramen | 4 | EU som global partner |

Miljoner euro (avrundat till tre decimaler)

-

Beräknat behov av personalresurser

- ( Förslaget/initiativet kräver inte användning av personalresurser

- X Förslaget/initiativet kräver användning av personalresurser, enligt redogörelsen nedan:

Beräkningen ska anges i heltal (eller med högst en decimal)

Budgetår N | Budgetår N+1 | År N+2 | År N+3 | … ange så många år som behövs för att visa hur länge påverkan varar (se punkt 1.6) |

( Tjänster som tas upp i tjänsteförteckningen (tjänstemän och tillfälligt anställda) |

XX 01 01 01 (vid huvudkontoret eller vid kommissionens kontor i medlemsstaterna) | 0.3 | 0.1 | 0.1 |

XX 01 01 02 (Delegationer) |

XX 01 05 01 (Indirekta forskningsutgifter) |

10 01 05 01 (Direkta forskningsutgifter) |

( Extern personal (uttryckt i heltidsekvivalenter: Heltidsekviv.)[22] |

XX 01 02 01 (KA, INT, SNE från de ”allmänna anslagen”) |

XX 01 02 02 (KA, INT, JED, LA och SNE i delegationerna) |

10 01 05 02 (kontraktsanställda, nationella experter och vikarier som arbetar med direkta forskningsåtgärder) |

Övriga budgetposter (ange) |

TOTALT | 0.3 | 0.1 | 0.1 |

XX är det politikområde eller den avdelning i budgeten som berörs.

Personalbehovet kommer att tillgodoses med personal från generaldirektoratet som redan arbetar med förvaltningen av åtgärden och/eller har omplacerats inom generaldirektoratet, vid behov tillsammans med ytterligare anslag som kan beviljas ansvarigt generaldirektorat inom den årliga anslagstilldelningen och mot bakgrund av budgetbegränsningarna.

Kostnaden för den personal som behövs beräknas på grundval av 30 % av de årliga utgifterna för en tjänsteman i löneklassen AD5 – AD12

Beskrivning av arbetsuppgifterna:

Tjänstemän och tillfälligt anställda | T.ex. upprättande av samförståndsavtal samt låne- och bidragsavtal, samordning med myndigheter och internationella finansinstitut, samordning med externa experter för operationella utvärderingar och efterhandsutvärderingar, genomförande av granskningsuppdrag och utarbetande av kommissionens personalrapporter, förberedande av kommissionens förfaranden i samband med förvaltningen av stöden. |

Extern personal |

Förenlighet med den gällande fleråriga budgetramen

- X Förslaget/initiativet är förenligt med den gällande fleråriga budgetramen.

- ( Förslaget/initiativet kräver omfördelningar under den berörda rubriken i den fleråriga budgetramen.

- ( Förslaget/initiativet förutsätter att flexibilitetsmekanismen utnyttjas eller att den fleråriga budgetramen revideras[25].

Bidrag från tredje man

- Förslaget/initiativet medför ingen samfinansiering av tredje man

Beräknad påverkan på inkomster

- X Förslaget/initiativet påverkar inte inkomsterna.

- ( Förslaget/initiativet har följande påverkan på budgeten:

- ( på egna medel

- ( på diverse intäkter

[1] UN Office of the High Representative for the Least Developed Countries, Landlocked Developing Countries and Small Island Developing States.

[2] Artikel 5 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 480/2009 av den 25 maj 2009 om upprättande av en garantifond för åtgärder avseende tredje land (kodifierad version). Inbetalningen görs från ”Inbetalningar till garantifonden” (budgetpost 01 04 01 14).

[3] EUT C […], […], s. […].

[4] Europaparlamentets beslut av den … 2012 och rådets beslut av den … 2012.

[5] EUT L 55, 28.2.2011, s. 13.

[6] UN Office of the High Representative for the Least Developed Countries, Landlocked Developing Countries and Small Island Developing States.

[7] EGT L 248, 16.9.2002, s. 1. Förordningen ändrad genom förordning (EG, Euratom) nr 1995/2006 (EUT L 390, 30.12.2006, s. 1)

[8] ABM: verksamhetsbaserad förvaltning – ABB: Verksamhetsbaserad budgetering

[9] Som avses i artikel 49.6 a eller b i budgetförordningen.

[10] Närmare uppgifter om förvaltningsmetoder och hänvisningar till budgetförordningen finns på webbplatsen BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html

[11] Som avses i artikel 185 i budgetförordningen.

[12] Differentierade respektive icke-differentierade anslag.

[13] EFTA: Europeiska frihandelssammanslutningen

[14] Kandidatländer och i förekommande fall potentiella kandidatländer i västra Balkan.

[15] Med år N avses det år då förslaget eller initiativet ska börja genomföras (2012).

[16] Tekniskt och/eller administrativt stöd och utgifter till stöd för genomförandet av EU:s program och/eller insatser (före detta B/A-poster), indirekta forskningsutgifter, direkta forskningsutgifter.

[17] Med år N avses det år då förslaget eller initiativet ska börja genomföras.

[18] Resultaten är de produkter och tjänster som ska tillhandahållas (t.ex.: antal finansierade studentutbyten, antal km byggda vägar, etc.).

[19] Mål som redovisats under punkt 1.4.2: ”Specifikt/specifika mål…”.

[20] Med år N avses det år då förslaget eller initiativet ska börja genomföras.

[21] Tekniskt och/eller administrativt stöd och utgifter till stöd för genomförandet av EU:s program och/eller insatser (före detta B/A-poster), indirekta forskningsutgifter, direkta forskningsutgifter.

[22] KA = kontraktsanställda, INT = vikarier (interimspersonal), JED = ”Jeune Expert en Délégation” (unga delegerade experter), LA = lokalanställd, SNE = utstationerade nationella experter.

[23] Särskilt tak för finansiering av extern personal genom driftsanslag (tidigare s.k. BA-poster).

[24] I huvudsak för strukturfonder, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) och Europeiska fiskerifonden (EFF).

[25] Se punkterna 19 och 24 i det interinstitutionella avtalet.