Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om "Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning (EEG) nr 3330/91 om statistik över varuhandeln medlemsstater emellan, när det gäller produkternas nomenklatur" () (98/C 19/16)

Den 29 juli 1997 beslutade rådet i enlighet med EG-fördragets artikel 100a att rådfråga Ekonomiska och sociala kommittén om ovannämnda förslag.

Sektionen för ekonomiska, finansiella och monetära frågor, som ansvarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 14 oktober 1997. Föredragande utan studiegrupp var Kenneth Walker.

Vid sin 349:e plenarsession den 29-30 oktober 1997 (sammanträdet den 29 oktober 1997) antog Ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 118 röster för, 3 röster emot och 5 nedlagda röster.

1. Inledning

1.1. Intrastat-systemet för insamling av statistiska uppgifter om varuhandeln mellan medlemsstaterna trädde i kraft den 1 januari och planeras upphöra vid övergången till ett enhetligt momssystem baserat på principen om beskattning i ursprungsmedlemsstaten.

1.1.1. Systemet kompletteras av Extrastat-systemet för insamling av statistiska uppgifter om varuhandeln mellan medlemsstater och tredje land.

1.2. Förenklingen av lagstiftningen på den inre marknaden, i enlighet med SLIM-initiativet (Förenklad lagstiftning på den inre marknaden), syftar till att stärka företagens konkurrenskraft i EU och främja deras möjligheter att skapa nya arbetstillfällen.

1.3. Förenklingen av Intrastat-systemet har utsetts till pilotprojekt inom SLIM-initiativet. De specifika förslag som arbetsgruppen för SLIM-Intrastat lagt fram för att minska arbetsbördan för dem som är skyldiga att lämna in statistiska uppgifter har behandlats i ett meddelande till Europaparlamentet och rådet, vilka välkomnade dessa förslag.

1.4. Ett av förslagen är att man skall förenkla den produktnomenklatur som används inom Intrastat, eftersom uppgiftslämnarna i allmänhet anser att det är svårt att klassificera varorna.

1.4.1. Det finns därför ett tydligt behov av att förenkla denna nomenklatur, samtidigt som man upprätthåller dess koppling till den nomenklatur som används vid varuhandel med tredje land och dess överensstämmelse med andra statistiska klassifikationer.

1.5. Kommissionen anser det önskvärt att inrätta ett partnerskap med medlemsstaternas nationella myndigheter, uppgiftslämnare och användare av statistiska uppgifter i syfte att utarbeta förslag till förenkling av nomenklaturen, som kan användas inom Intrastat.

2. Kommissionens förslag

2.1. Innehållet i ändringsförslaget återges i bilaga 1.

2.2. Den metod för klassificering av varor som används inom Intrastat-systemet är den kombinerade nomenklaturen (KN) - en mycket detaljerad varukategorisering där åttasiffriga koder används. Det är en utvidgning av det harmoniserade system (HS) som används av Världstullorganisationen. I det harmoniserade systemet används sexsiffriga varukoder. Det innehåller 5 600 poster och används allmänt inom internationell handel. Systemet upprättades 1988 och uppdaterades 1995. En ny version planeras till år 2002.

2.2.1. Kombinerade nomenklaturen innehåller ett antal underavdelningar utöver det harmoniserade systemets undernummer. Dessa underavdelningar skapas genom att man lägger till de två extra siffrorna i kombinerade nomenklaturens kod. Kombinerade nomenklaturen har för närvarande 10 600 poster.

2.2.2. Kommissionen föreslår att man skall minska antalet underavdelningar genom att bara använda dem om det är nödvändigt för att beakta särskilda behov. På detta sätt hoppas man kunna upprätta en förteckning med endast 7 000 poster - Intrastat-nomenklaturen (IN) - som skall utgöra en undergrupp inom KN.

2.2.2.1. I de fall då flera poster i KN härrör från en enskild post i HS, och det skulle vara lämpligt att samla dem i en post, skall de två sista siffrorna i koden för den nya sammanslagna posten utgöras av "00". Samma sak gäller sannolikt även för HS-poster som inte delats upp.

2.2.2.2. Varje underavdelning utöver HS-systemets undergrupper skall benämnas med hjälp av underrubriker hämtade från den nu gällande versionen av KN.

2.3. IN skall godkännas av kommissionen i enlighet med artikel 30 med beaktande av resultaten av arbetet i en grupp bestående av företrädare för uppgiftslämnare och användare.

2.4. För att ta hänsyn till sin interna organisation kan de som är skyldiga att lämna statistiska uppgifter använda den kombinerade nomenklaturen för att identifiera varorna i mediet för statistiska uppgifter.

2.5. Medlemsstaterna får kräva av uppgiftslämnarna att dessa beskriver varorna på ett sådant sätt att det finns möjlighet att kontrollera koderna.

3. Allmänna kommentarer

3.1. Det är givetvis nödvändigt att man skapar en balans mellan behoven i de företag som har användning för de statistiska uppgifterna om sin egen bransch och den arbetsbörda som läggs på de uppgiftslämningsskyldiga. Mot bakgrund av att man bland de senare återfinner ett stort antal små och medelstora företag, som är sämst rustade att bära denna börda och som knappt använder - eller inte alls använder - den statistik som upprättas, anser ESK att denna balans bör anpassas till de uppgiftslämnarna i större utsträckning än vad som tidigare har varit fallet. Kommittén välkomnar därför kommissionens förslag som ett steg i denna riktning och menar att de uppgifter som samlas in bör begränsas till det absoluta minimum som krävs för att genomföra momsuppbörd på ett korrekt sätt och samla in de uppgifter om varuhandeln som är av verklig betydelse för regeringarna vid genomförandet av den makroekonomiska politiken, liksom för andra användares behov.

3.2. Intrastat är i första hand ett verktyg för att samla in statistiska uppgifter, och inte en mekanism för att övervaka momssystemet. Europeiska försäljningslistor används för det senare ändamålet. Det är riktigt att stora skillnader mellan uppgifterna inom Intrastat och uppgifterna rörande momsintäkter kan ge anledning till undersökningar, men genom att man redan enats om att avlägsna indikatorn "delbetalningar" från Intrastat från och med den 1 januari 1998 kommer denna form av övervakning att bli mindre användbar än tidigare.

3.3. Intrastats värde för företagen är begränsat av att, som kommissionen formulerar det, "uppgifterna ibland är bristfälliga och av begränsat intresse". Intrastat-systemet ger aggregerade data av tillräckligt hög kvalitet för ekonomisk styrning, men inte ens det nu gällande komplicerade systemet ger högkvalitativa, data uppdelade på enskilda produkter. Detaljerade, uppdelade data som företagen behöver skulle kunna tillhandahållas bättre genom riktade marknadsundersökningar.

3.3.1. De statistiska uppgifternas kvalitet försvagas - också när ändamålet är att de skall användas i ekonomiska mätningar - av att det för närvarande i de olika medlemsstaterna finns olika tröskelvärden rörande varuomsättningen inom gemenskapen, och om detta tröskelvärde överskrids måste Intrastat-blanketten lämnas in. Följaktligen kommer den andel av ekonomin i varje medlemsstat som inte ingår i det statistiska underlaget också att variera. Kommittén anser därför att det borde införas ett enhetligt tröskelvärde för rapporteringsskyldigheten. Detta skulle inte bara stärka likabehandlingen av företag i olika medlemsstater utan också öka de statistikens värde.

3.4. ESK stöder förenklingen av förfarandena inom Intrastat och ställer sig följaktligen bakom det aktuella förslaget, men oroar sig över att de rapporteringskrav som företagen ställs inför ändras så ofta. HS infördes 1988 och uppdaterades 1995. KN trädde i kraft 1993 och ändras nu genom skapandet av IN, som skall träda i kraft den 1 januari 1998. En ny version av HS planeras till år 2002 och detta kommer utan tvivel att kräva ytterligare översyn av KN och, följaktligen, av IN. Företagen kommer därför att tvingas klara av fem ändringar i systemet under loppet av 15 år.

3.4.1. För att kunna minimera den administrativa och ekonomiska bördan att uppfylla kraven på rapportering av statistiska uppgifter har företagen behov av kontinuitet, säkerhet och stabilitet. ESK hoppas att det år 2002 kommer att bli möjligt att uppnå en situation där företagen får tillgång till ett förenklat system som skapar minsta möjliga arbetsbörda, som har en hög grad av enhetlighet vad beträffar de krav som ställs vid varuhandel inom EU respektive med länder utanför EU och som kan fortsätta att gälla under överskådlig framtid utan ytterligare ändringar av genomgripande art.

3.4.1.1. ESK menar att detta kan uppnås endast om de olika organen inom och utom EU väljer att samordna sina synsätt i denna fråga.

3.4.1.2. Kommittén anser också att man under tiden fram till dess bör ta tillfället i akt att undersöka om det är möjligt att strömlinjeforma systemet ytterligare. Man skulle exempelvis kunna tänka sig att kräva in Intrastat-blanketter (och Extrastatblanketter) endast från ett begränsat urval av handelsföretag. De urvalsfel som skulle uppstå i ett system baserat på metoder för stickprovskontroll är sannolikt inte större än de fel som återfinns i det nuvarande systemet.

3.5. Man får inte bortse från möjligheten av ytterligare förenklingar av kodsystemet. Ett sätt att gå vidare skulle kunna vara att använda siffrorna i inledningen av streckkoden, vilka anger produktens art (t.ex. 978 för böcker och 977 för tidningar). Detta skulle dessutom ha den fördelen att koden i många fall lätt skulle kunna anges på varans förpackning och utan problem matas in i företagets datasystem.

4. Slutsatser

4.1. Det nuvarande Intrastat-systemet medför stora kostnader och leder till komplikationer och frustration, särskilt för de små och medelstora företagen. Kommittén ställer sig därför bakom kommissionens mål att reducera antalet poster i Intrastat-nomenklaturen till ca 7 000.

4.2. Vi menar emellertid att mycket fortfarande kan göras på detta område och att de aktuella förslagen bör ses som ett första steg i en fortgående förenklingsprocess, där slutmålet är att ett betydligt mer strömlinjeformat gemensamt system för Intrastat och Extrastat införs samtidigt år 2002. Beslut rörande IN-, KN- och HS-nomenklaturerna bör inte fattas isolerade utan i ett sammanhållet paket.

4.3. Man bör överväga att begära in statistiska uppgifter endast från ett urval av handelsföretag och att undersöka om det är möjligt att införa ytterligare långtgående förenklingar i kodstrukturen inom såväl Intrastat-systemet som Extrastatsystemet.

4.4. ESK anser att det tröskelvärde för varuomsättning inom gemenskapen som om det överskrids medför att företaget blir skyldigt att lämna uppgifter till Intrastat skall vara detsamma i hela EU. För att minimera arbetsbördan för de småföretag som är sämst rustade att bära denna börda bör man lägga fast detta tröskelvärde i den övre delen av det nuvarande intervallet.

Bryssel den 29 oktober 1997.

Ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

Tom JENKINS

() EGT C 245, 12.8.1997, s. 12.

BILAGA till Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande

Artikel 1

Artikel 21 i förordning (EEG) nr 3330/91 skall ersättas med följande:

"Artikel 21

1. I det medium för statistiska uppgifter, som skall överföras till behöriga avdelningar, skall varorna identifieras genom undernumren i den gällande nomenklaturversionen, som tillämpas inom varuhandeln mellan medlemsstaterna (Intrastats nomenklatur).

2. Intrastats nomenklatur är en nomenklatur för varubeteckning grundad på gällande harmoniserade system. För att beakta särskilda behov kan den omfatta ett begränsat men åtminstone erforderligt stort antal underavdelningar utöver det harmoniserade systemets undernummer. Dessa underavdelningar, som går utöver det harmoniserade systemets undernummer, identifieras genom undernumren i den Kombinerade nomenklaturens nu gällande version.

3. Denna nomenklatur har fastställts av kommissionen i enlighet med artikel 30 med hänsyn till resultaten från en arbetsgrupp, som bestod av uppgiftslämnare och användare av statistiska uppgifter inom varuhandeln.

4. Riktlinjerna för denna grupps arbete har fastställts av kommissionen i enlighet med artikel 30.

5. För att taga hänsyn till sin interna organisation kan de för statistik uppgiftslämningsskyldiga använda den Kombinerade nomenklaturen för att identifiera varorna i mediet för statistiska uppgifter.

6. Medlemsstaterna har tillåtelse att avkräva de uppgiftslämningsskyldiga upplysning om varornas beteckning för att möjliggöra kontroll av dessa koder."

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning.

Medlemsstaterna använder den Kombinerade nomenklaturen för att identifiera varor till dess att den nomenklatur, som fastläggs i artikel 1 i denna förordning träder i kraft.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.