RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET, RÅDET, EUROPEISKA EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN SAMT REGIONKOMMITTÉN Den andra interimsutvärderingen av de gemensamma företagen för de gemensamma teknikinitiativen Clean Sky, Bränsleceller och vätgas samt Initiativet för innovativa läkemedel /* COM/2014/0252 final */





Innehållsförteckning 1. INLEDNING.. 3 2. BAKGRUND.. 3 3. UTVÄRDERINGSPROCESSEN.. 5 4. SAMMANFATTNING AV UTVÄRDERINGSRESULTAT OCH REKOMMENDATIONER.. 6 4.1. Clean Sky. 6 4.1.1. Det gemensamma företagets organisation och relationer med intressenterna. 6 4.1.2. Genomförandet av forskningsagendan. 7 4.2. Bränsleceller och vätgas. 7 4.2.1. Det gemensamma företagets organisation och relationer med intressenter 7 4.2.2. Genomförandet av forskningsagendan. 7 4.3. Initiativet för innovativa läkemedel 8 4.3.1. Det gemensamma företagets organisation och relationer med intressenter 8 4.3.2. Genomförandet av forskningsagendan. 8 4.4. SWOT-ANALYS. 9 5. KOMMISSIONENS SVAR PÅ DE OBEROENDE EXPERTGRUPPERNAS RAPPORTER.. 10 5.1. Clean Sky. 10 5.1.1. Rekommendationer om organisation och effektivitet 11 5.1.2. Rekommendationer om framsteg och effektivitet 12 5.2. Bränsleceller och vätgas. 12 5.2.1. Rekommendationer om organisation och effektivitet 12 5.2.2. Rekommendationer om framsteg och effektivitet 13 5.3. Initiativet för innovativa läkemedel 14 5.3.1. Rekommendationer om organisation och effektivitet 14 5.3.2. Rekommendationer om framsteg och effektivitet 15 6. SLUTSATSER.. 17 RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET, RÅDET, EUROPEISKA EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN SAMT REGIONKOMMITTÉN Den andra interimsutvärderingen av de gemensamma företagen för de gemensamma teknikinitiativen Clean Sky, Bränsleceller och vätgas samt Initiativet för innovativa läkemedel 1. INLEDNING I denna rapport sammanfattas de oberoende expertpanelernas slutsatser och rekommendationer efter den andra interimsutvärderingen av följande gemensamma teknikinitiativ: Clean Sky, Bränsleceller och vätgas samt Initiativet för innovativa läkemedel. Den innehåller även kommissionens iakttagelser och belyser inom vilka områden uppföljande åtgärder bör planeras. Genom denna rapport uppfyller kommissionen kraven i artikel 11 i respektive rådsförordning om de ovannämnda gemensamma teknikinitiativen.[1] Information om de tre oberoende expertgrupperna som gjorde utvärderingarna och om den Swot-analys (Strengths, Weaknesses, Opportunities, Threats – styrkor, svagheter, möjligheter, hot) som gjordes avseende varje gemensamt teknikinitiativ finns i bilagorna. Där finns även en fullständig förteckning över de oberoende expertgruppernas rekommendationer. De fullständiga rapporterna finns tillgängliga på det berörda gemensamma företagets webbplats. 2. BAKGRUND I sjunde ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling föreslogs att långsiktiga offentlig-privata partnerskap skulle etableras – i form av gemensamma teknikinitiativ – och genomföras som gemensamma företag inom ramen för artikel 171 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen (numera artikel 187 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt). Det fastställdes även särskilda kriterier för sådana partnerskap. Ett antal strategiska tekniska områden identifierades och offentlig-privata partnerskap etablerades mellan Europeiska kommissionen och näringslivet. Denna rapport handlar om följande offentlig-privata partnerskap: Det gemensamma företaget Clean Sky (CS) är ett offentlig-privat partnerskap mellan Europeiska unionen (som representeras av kommissionen) och flygteknikindustrin. Dess främsta syfte är att utveckla miljövänlig teknik och därmed bidra till de mål som satts upp inom ramen för Acare (den europeiska teknikplattformen för flygteknik och flygtransporter) fram till 2020[2] när det gäller att minska utsläpp och buller från alla segment av den civila europeiska luftfarten. Näringslivet representeras i Clean Sky av 12 näringslivsledare och för närvarande 66 associerade medlemmar. Förutom medlemmarna finns det mer än 400 partner som väljs ut genom öppna ansökningsomgångar och som arbetar med specifika uppgifter. Alla medlemmar och partner arbetar tillsammans inom ett antal teknikområden som har integrerats i sex integrerade teknikdemonstratorer (ITD) och ett teknikutvärderarprogram för att bedöma den teknik som utvecklas inom Clean Sky. Det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas (FCH) är ett offentlig-privat partnerskap mellan Europeiska unionen (som representeras av kommissionen), bränslecells- och vätgasindustrierna (som representeras av näringslivsgruppen NEW-IG) och forskarsamfundet (som representeras av forskningsgruppen N.ERGHY). Dess främsta mål är att påskynda lanseringen av bränslecells- och vätgasteknik på marknaden för att ta tillvara dess potential att bidra till ett koldioxidsnålt energisystem. Det gemensamma företaget för initiativet för innovativa läkemedel (IMI) är ett offentlig-privat partnerskap mellan Europeiska unionen (som representeras av kommissionen) och den europeiska branschorganisationen för forskande läkemedelsföretag, Efpia (European Federation of Pharmaceutical Industries and Associations). Dess mål är att skapa ett mer samarbetsinriktat klimat för farmaceutisk forskning och teknisk utveckling i Europa, att ta fram effektivare och säkrare läkemedel, samt att stärka konkurrenskraften hos EU:s läkemedelsindustri. Clean Sky har en budget på 1,6 miljarder euro och EU:s bidrag kan uppgå till högst 800 miljoner euro, varav minst 200 miljoner euro är avsatt för ansökningsomgångar. I september 2013 hade 14 ansökningsomgångar utvärderats och ett antal projekt valts ut. Vid tidpunkten för bedömningen bestod projektportföljen av 349 projekt för vilka bidragsavtal hade ingåtts. Utvärderingen av den 15:e ansökningsomgången hade inte avslutats och den 16:e och sista ansökningsomgången planerades ske före utgången av 2014. För Bränsleceller och vätgas uppgår EU:s bidrag till högst 470 miljoner euro. Sex årliga ansökningsomgångar har hittills genomförts och ett antal projekt valts ut. Efter de första fem ansökningsomgångarna hade omkring 380 miljoner euro anslagits till 131 projekt. Förhandlingar om de 71 projekt som inkom i samband med ansökningsomgången 2013, som beräknas kräva en finansiering på omkring 68 miljoner euro pågick fortfarande vid tidpunkten för denna andra interimsutvärdering. När det gäller Initiativet för innovativa läkemedel anslogs ett maximalt bidrag på 1 miljard euro från sjunde ramprogrammets budget. Tio ansökningsomgångar har hittills genomförts avseende en projektportfölj som består av omkring 40 pågående projekt. Den elfte och sista ansökningsomgången inleddes den 11 december 2013. I enlighet med kraven i rådets förordningar om de gemensamma företagen för gemensamma teknikinitiativ gjordes en första omgång interimsutvärderingar 2010 och 2011. En andra omgång utvärderingar, vilka är ämnet för denna rapport, genomfördes före slutet av 2013. Kommissionens svar på den första interimsutvärderingen ingick i meddelandet om partnerskap.[3] 3. UTVÄRDERINGSPROCESSEN De andra interimsutvärderingarna av de tre gemensamma företagen genomfördes samtidigt. Samordningen av utvärderingarna var särskilt viktig med tanke på övergången från sjunde ramprogrammet till Horisont 2020 och den process som pågår för att driva initiativen vidare. Målet med utvärderingarna var att bedöma verksamheternas effektivitet, ändamålsenlighet och kvalitet, när det gäller både driftsenheterna och deras aktiviteter. Kommissionen bjöd därför in ett antal oberoende experter för att sammanställa en rapport baserad på en genomgång av uppgifter och intervjuer med vissa intressenter inom varje teknikområde. För att underlätta bedömningen av övergripande och gemensamma frågor var en expert medlem i samtliga tre oberoende expertgrupper. Efter inledande möten i Bryssel i mars 2013 pågick utvärderingarna under i genomsnitt fem månader. De genomfördes genom en kombination av arbete på distans, konferenssamtal, ett antal möten, samt intervjuer med ett stort antal intressenter. När det gäller Bränsleceller och vätgas gjordes även en webbaserad enkät bland projektsamordnare. För Clean Sky gjordes flera platsbesök på företag och anläggningar inom vissa integrerade teknikdemonstratorer, för att bedöma strategin för och förberedelserna av demonstratorerna. Dessutom analyserades interna dokument och information som är tillgänglig på nätet, bl.a. ett antal EU-policydokument. De oberoende expertgrupperna lade fram sina respektive rapporter i juli 2013 (Bränsleceller och vätgas), augusti 2013 (Initiativet för innovativa läkemedel) och oktober 2013 (Clean Sky). Denna andra omgång interimsutvärderingar tjänade i lämpliga fall som underlag för lagstiftningsprocessen i samband med utformningen av nästa generation gemensamma företag för gemensamma teknikinitiativ. 4. SAMMANFATTNING AV UTVÄRDERINGSRESULTAT OCH REKOMMENDATIONER Den övergripande slutsatsen i rapporterna från de oberoende expertgrupperna är att de gemensamma företagen har varit framgångsrika när det gäller att uppnå målen, att de är relevanta för utmaningarna i Horisont 2020 och att de bör drivas vidare. Enligt de andra interimsutvärderingarna har de nuvarande gemensamma företagen visat att de offentlig-privata partnerskapen är ett bra alternativ för forskning inom strategiska teknikområden. De har varit effektiva när det gäller att uppnå huvudmålen och har stärkt Europas ställning inom forskning och utveckling som rör flygteknik, farmaci och bränsleceller och vätgas. Inför framtiden anser experterna att man kan göra förbättringar på vissa punkter och har därför utfärdat ett antal rekommendationer för att åtgärda eller minska brister som upptäckts i de nuvarande gemensamma företagens verksamhet och för att öka deras effektivitet, ändamålsenlighet och kvalitet. 4.1. Clean Sky Den oberoende expertgruppen slog fast att den forskning som bedrivs inom Clean Sky[4] håller hög kvalitet. Flera demonstratorer har redan tagits i bruk eller testats. I många fall visar de preliminära bedömningarna av de positiva miljöeffekterna att målen kommer att ha uppnåtts vid programmets slut. 4.1.1. Det gemensamma företagets organisation och relationer med intressenterna När det gäller organisation och effektivitet i resursutnyttjandet konstateras i rapporten att styrningen på det hela taget är effektiv när det gäller programförvaltning och genomförande av ansökningsomgångar och projekt. Den oberoende expertgruppen är övertygad om att Clean Sky har etablerat en effektiv dialog mellan näringsliv, däribland små och medelstora företag, och forskar- och universitetsvärlden kring ett gemensamt strategiskt program och att programmet har genomförts på ett framgångsrikt sätt. Den oberoende expertgruppen anser emellertid att de nuvarande kopplingarna till både Sesar[5] och Acare[6] bör förbättras och att Clean Sky bör ha en bättre överblick över flygbolag, leverantörer av flygtrafiktjänster och andra berörda parter. Beträffande det verkställande kontoret fann den oberoende expertgruppen att det finns utrymme för förbättringar när det gäller att minska administrationen, öka organisationens effektivitet och förbättra den interna och externa kommunikationen. Det har emellertid gjorts stora framsteg när det gäller att skynda på processer och förbättra den operativa effektiviteten. I rapporten rekommenderas ytterligare justeringar för att förbättra det verkställande kontorets effektivitet ännu mer. Nu när Clean Sky är väl etablerat måste dessutom balansen av kompetenser inom projektledningen förbättras. 4.1.2. Genomförandet av forskningsagendan När det gäller de tekniska framstegen konstateras i rapporten att Clean Sky, trots de inledande förseningarna på grund av den tröga starten, uppvisar tillfredsställande framsteg när det gäller att uppnå målen och har en tydlig, öppen och icke-diskriminerande hållning gentemot en stor krets intressenter. Framför allt har den strategi som används (dvs. metoder, processer och verktyg) för att genomföra och hantera ansökningsomgångar, välja ut de bästa förslagen, främja deltagande av små och medelstora företag och öka andelen nya deltagare i det gemensamma företaget och i ansökningsomgångar visat sig vara effektiv. Även den tekniska utvecklingen av demonstratorer går framåt i tillfredsställande takt. Det påpekas att i slutet av Clean Sky kommer demonstrationsprogrammen att visa hur flera tekniker har integrerats i praktiken och peka på de potentiella positiva effekterna i en relevant driftsmiljö. 4.2. Bränsleceller och vätgas När det gäller Bränsleceller och vätgas[7] har kombinationen av EU:s långsiktiga åtagande och det stabila stödet via instrumentet gjort att det gemensamma företaget har vunnit industrins förtroende och hjälpt sektorn när det gäller att överbrygga klyftan mellan forskning och tillämpning. 4.2.1. Det gemensamma företagets organisation och relationer med intressenter Den oberoende expertgruppen konstaterar att projektledningen är effektiv och uppskattas av deltagarna. Man rekommenderas dock att minska omkostnaderna. Ledningsstrukturen när det gäller Bränslecellser och vätgas anses vara tillfredsställande, men det finns utrymme för förbättringar, i synnerhet när det gäller beslutsfattande och samarbete med medlemsstaterna. Den oberoende expertgruppen rekommenderade slutligen att det gemensamma företaget ska förbättra sin kommunikation. 4.2.2. Genomförandet av forskningsagendan När det gäller de tekniska framstegen fann utvärderingen att utvecklingen till följd av den forskning som har bedrivits inom bränsleceller och vätgas har förbättrat marknaden (t.ex. genom att sänka kostnader och förbättra komponenters funktion och livslängd). I rapporten framhålls att demonstrationsprojekt, särskilt inom transportsektorn, har ökat kunskaperna och stärkt förtroendet. Även om kvaliteten på det arbete som utförs bedöms vara jämförbar med kvaliteten på övrig verksamhet som bedrivs inom det sjunde ramprogrammet anses inflytandet på politiken (som är avgörande för att bränslecells- och vätgasteknik ska nå framgångar) vara begränsat, sannolikt på grund av att forskningen fortfarande befinner sig i ett tidigt skede (bara ett fåtal projekt har slutförts). Experterna rekommenderar emellertid att mekanismer och kopplingar mellan forskning och politik ska ses över och att kommunikationen med de avdelningar inom kommissionen som har hand om policyutveckling ska förbättras. De rekommenderar även att tillgången till finansiering ska underlättas för att möjliggöra de storskaliga demonstrationer som krävs för att marknaden ska ta till sig dessa tekniker. Samtidigt måste det fortfarande finnas utrymme för banbrytande forskningsverksamhet. 4.3. Initiativet för innovativa läkemedel Enligt den oberoende expertgruppen har Initiativet för innovativa läkemedel[8] varit framgångsrikt när det gäller att göra Europa till en attraktiv plats för forskning och utveckling på läkemedelsområdet, för att sammanföra resurser och stimulera ett ökat engagemang och deltagande av olika intressenter, samt för att stimulera ny teknik och nya metoder som påskyndar utvecklingen av läkemedel. Utvärderingen rapporterar särskilt om projektens höga kvalitet och vetenskapliga spetskompetens. 4.3.1. Det gemensamma företagets organisation och relationer med intressenter I samband med bedömningen av hur effektivt Initiativet för innovativa läkemedel är analyserade den oberoende expertgruppen centrala resultatindikatorer, styrningsstruktur och processer, kommunikationsstrategier och användning av finansiellt stöd. En av de viktigaste slutsatserna är att de centrala resultatindikatorerna bör vidareutvecklas så att de på ett bättre sätt mäter och speglar de övergripande målen med Initiativet för innovativa läkemedel. Det behövs även en långsiktig strategi för att bättre utvärdera initiativets allmänna inflytande på den biofarmaceutiska industrin, hälso- och sjukvårdssystemet och den europeiska ekonomin. I rapporten påpekas även att kommunikationsstrategin måste utvecklas ytterligare för att nå ut till olika grupper med ett riktat budskap. Detta skulle göra Initiativet för innovativa läkemedel mer synligt bland särskilda grupper inom forskarsamhället. Även om den oberoende expertgruppen ansåg att stora framsteg hade gjorts för att förbättra det verkställande kontorets funktion finns det fortfarande ett antal organisatoriska aspekter och personalaspekter som kan förbättras. 4.3.2. Genomförandet av forskningsagendan När det gäller genomförandet av forskning och utveckling noterade den oberoende expertgruppen att det fortfarande råder missuppfattningar om immaterialrättsliga frågor, även om synen på detta problem varierar betydligt mellan olika intressenter. Den oberoende expertgruppen uppskattade de ansträngningar som görs för att undersöka en ny finansieringsmekanism, t.ex. genom ansökningsomgångar avseende Enso (Exploitation of New Scientific Opportunities), vars resultat varit över förväntan. 4.4. SWOT-ANALYS För att sätta in utvärderingarna i ett större sammanhang och göra det lättare att dra slutsatser gjorde den oberoende expertgruppen Swot-analyser av de gemensamma företagen för gemensamma teknikinitiativ. Med utgångspunkt från vart och ett av företagens respektive styrkor, svagheter, möjligheter och hot, har man upptäckt ett antal gemensamma särdrag, särskilt vad gäller styrkor och svagheter. Analysen är tydlig och omfattar uttryckligen tre av de fem gemensamma företag för gemensamma teknikinitiativ som har upprättats inom sjunde ramprogrammet. Rapporten från kommissionen om den andra omgången interimsutvärderingar för de andra två gemensamma företagen för gemensamma teknikinitiativ som lyder under GD Kommunikationsnät, innehåll och teknik har redan offentliggjorts[9] och slutsatserna överensstämmer med de slutsatser som presenteras i denna rapport. Styrkorna hos de nuvarande gemensamma företagen för gemensamma teknikinitiativ bekräftar att offentlig-privata partnerskap är en framgångsrik samarbetsmodell för att hantera utmaningar som inte rör konkurrenskraft inom särskilda teknikområden. Gemensamma teknikinitiativ är ett bra verktyg för att uppnå enighet om strategiska forskningsagendor och en potentiellt effektivare användning av forskningsbudgetar. En annan styrka är förmågan att skapa och upprätthålla starka grupper som omfattar näringslivet, forskningsorganisationer och universitetsvärlden genom att utvidga kretsen av intressenter och skapa en kritisk massa av expertis för att hantera komplicerade problem och leverera forskningsresultat av hög kvalitet. Även mobiliseringen av resurser och ökade synergieffekter har visat sig vara en tillgång. Clean Sky har infört en effektiv styrningsstruktur och ett proaktivt deltagande av rådgivande organ. Bränsleceller och vätgas och Initiativet för innovativa läkemedel bör förstärka dessa aspekter. När det gäller svagheter belyser analysen att balansen mellan forskare och administrativ personal på de gemensamma företagens verkställande kontor kan förbättras ytterligare. Detta måste emellertid ses utifrån den mer övergripande tanken med de gemensamma företagen för gemensamma teknikinitiativ, som avsiktligt är små organisationer som ska erbjuda heltäckande tjänster till stöd för forskning och demonstrationsverksamhet. Detta har påverkat möjligheten att förbättra balansen mellan administrativa och forskningsrelaterade uppgifter och att ändra balansen av personalkompetenser internt. Kommissionens förslag till rådets förordningar[10] innehåller åtgärder för att hjälpa de gemensamma företagen att rationalisera vissa administrativa uppgifter och att dra ytterligare nytta av de gemensamma tjänster som erbjuds alla organ som genomför Horisont 2020. De oberoende expertgrupperna kommenterade dessutom det lägre deltagandet bland vissa kategorier av intressenter (dvs. små och medelstora företag, Efpia-företag) och de åtgärder som ska vidtas för att bredda initiativen. Den nuvarande graden av samordning med regionala, nationella och internationella initiativ och åtgärder bedöms vara begränsad och bör förbättras. Dessa synpunkter på deltagandet och samordningen på olika nivåer av insatserna och åtgärderna är ganska specifika för de gemensamma teknikinitiativen, men övervakningen av förbättringarna faller inom kommissionens ansvarsområde. I relevanta fall har de centrala resultatindikatorer som fastställs i varje gemensamt företag för ett gemensamt teknikinitiativ inte ansetts vara tillräckligt utvecklade för att kunna visa både de mer övergripande socioekonomiska och miljörelaterade konsekvenserna och framstegen mot målen på programnivå. Den sistnämnda faktorn kan i synnerhet hota det politiska stödet för de gemensamma företagen för gemensamma teknikinitiativ. Det gemensamma hot som konstaterats är slutligen risken att viktiga intressenter får en mer negativ syn på gemensamma företag för gemensamma teknikinitiativ. 5. KOMMISSIONENS SVAR PÅ DE OBEROENDE EXPERTGRUPPERNAS RAPPORTER Kommissionen välkomnar de oberoende expertgruppernas slutsatser om att de gemensamma företagen är lämpliga för att genomföra forskning och demonstration inom särskilda viktiga områden och att de bör drivas vidare. Kommissionen förbinder sig att följa upp de rekommendationer som riktar sig till den och att samarbeta med andra intressenter och organ om de rekommendationer som riktar sig till dem. Kommissionen instämmer på det hela taget med de oberoende expertgruppernas bedömningar och slutsatser och med de flesta av de särskilda rekommendationerna. Många av rekommendationerna har redan behandlats i kommissionens förslag om gemensamma företag för gemensamma teknikinitiativ inom Horisont 2020. 5.1. Clean Sky Kommissionen noterar den oberoende expertgruppens slutsats om att Clean Sky, trots den tröga starten, har ökat takten och nu är i full gång med verksamheten. Även om inte alla förseningar har hämtats in kommer allt planerat genomförande att äga rum. Kommissionen tar till sig den oberoende expertgruppens ståndpunkt och är förvissad om att Clean Sky kommer att genomföras i enlighet med uppställda mål. 5.1.1. Rekommendationer om organisation och effektivitet 5.1.1.1. Lämpligheten hos det gemensamma företagets interna regler och finansiering Kommissionen tar överlag till sig den oberoende expertgruppens synpunkt om att beslutsprocessen bör snabbas på, men betonar samtidigt att rationaliseringsprocessen bör ske enligt reglerna för deltagande och budgetförordningen så att man har kontroll över och fullständig insyn i utnyttjandet av offentliga medel. 5.1.1.2. Effektiviteten hos det verkställande kontorets organisation och rutiner, inbegripet uppföljning Kommissionen instämmer i att en utvidgning av de gemensamma företagen är en möjlighet att rationalisera utnyttjandet av administrativa och tekniska resurser. Det är emellertid viktigt att påpeka att denna rationaliseringsprocess ska ses och genomföras som en del av det mer övergripande genomförandet av Horisont 2020 och att de gemensamma företagen ska uppnå de mål som har satts upp av lagstiftaren. 5.1.1.3. Effektivitet i kommunikationen Kommissionen instämmer i att kommunikation bör vara en central kanal för de gemensamma företagens interna och externa synergieffekter. Den är fast besluten att ge sitt stöd till uppnåendet av detta mål. Det är viktigt att göra fler effektiva kommunikationsinsatser och rikta sig till en bred allmänhet, branschföreträdare, beslutsfattare och internationella grupper. Kommissionen instämmer med den oberoende expertgruppen om att man har uppnått mycket goda resultat hittills och att det nuvarande läget är en bra utgångspunkt för ytterligare förbättringar av kommunikationen. Kommissionen instämmer dessutom i att kopplingarna mellan det gemensamma företaget Sesar och Clean Sky bör stärkas och är beredd att arbeta med båda dessa gemensamma företag för att förbättra kommunikationen och öka synergieffekter och komplementaritet. Kommissionen förbinder sig även att ha ett nära samarbete med Clean Sky och alla intressenter, inbegripet medlemmarna i gruppen av nationalstaternas företrädare (National State Representative Group – NSRG), för att göra Clean Sky 2 mer känt och synligt på internationell nivå. 5.1.1.4. Ansökningsomgångarnas kvalitet Den oberoende expertgruppen konstaterar att ansökningsomgångarna och genomförandet av dessa har varit effektivt och väl anpassat till olika partners roller i teknikprogrammet Clean Sky. Kommissionen instämmer i att samma metod bör tillämpas även i fortsättningen och att ansökningsprocessen på ett väsentligt sätt ska bidra till uppnåendet av de specifika målen i det än mer ambitiösa Clean Sky 2. Den oberoende expertgruppen anser att ytterligare arbete bör göras för att systematiskt se över det tekniska innehållet i ansökningsomgångar och kommissionen är beredd att bidra till att detta mål uppnås. 5.1.2. Rekommendationer om framsteg och effektivitet 5.1.2.1. Framsteg och effektivitet överlag Kommissionen instämmer i den oberoende expertgruppens slutsats om att Clean Sky 2 bör stå i centrum för ett alleuropeiskt demonstratorbaserat innovationsprogram inom flygteknik. Det är nödvändigt att dra nytta av det framgångsrika genomförandet av Clean Sky i sjunde ramprogrammet när man strävar efter att uppnå miljö- och konkurrensmål. Kommissionen framhåller att sådana miljömål och framsteg för att uppnå dem måste anpassas till andra initiativ som stöder dess miljöpolitik. Kommissionen noterar att den oberoende expertgruppen rapporterade att strategin för och förberedelserna av den slutliga demonstratorfasen, inbegripet flygtester, har varit exemplariska. Den oberoende expertgruppen påpekade samtidigt att det krävs en mer intensiv korrelation mellan Clean Skys mål och flygtekniksektorns övergripande mål såsom de fastställs i den europeiska teknikplattformen Acare. Kommissionen delar den oberoende expertgruppens ståndpunkt och kommer att undersöka möjligheterna att utveckla en metod för att bedöma framstegen mot Acare-målen. 5.1.2.2. Platsbesök Den oberoende expertgruppen konstaterar att platsbesök har gett förstahandserfarenheter av Clean Skys framsteg och av hur de uppnådda resultaten överensstämmer med särskilda mål. Kommissionen godtar den oberoende expertgruppens ståndpunkt och rekommendation om garantier för att platsbesök beaktas i framtida bedömningar. 5.1.2.3. Teknikutvärderare och politiska behov Kommissionen noterar att teknikutvärderarens nuvarande uppdrag är inriktat på teknikbedömningar. Kommissionen skulle välkomna en utvidgning av teknikutvärderarens utveckling av verktyg. 5.2. Bränsleceller och vätgas 5.2.1. Rekommendationer om organisation och effektivitet 5.2.1.1. Styrning och intressenternas engagemang Kommissionen instämmer i att beslutsprocesserna bör vara så snabba som möjligt, men betonar att lämpliga tidsfrister bör garanteras när styrelsemöten organiseras och förbereds. Det bör påpekas att kommissionens röst i styrelsen är odelbar och att den bör få tillräckligt med tid på sig för att kunna genomföra ett samråd mellan sina avdelningar och nå en överenskommelse mellan alla berörda avdelningar. Detta behov respekteras i de nuvarande tidsfristerna för inlämnande av handlingar inför styrelsemöten och för att besvara skriftliga förfaranden. EU kommer, som medlem av styrelsen, att övervaka att resurserna fördelas på lämpligt sätt, att medlemmarna är fortsatt engagerade och att förfarandena tillämpas på ett effektivt sätt. Den verkställande direktörens beslutsrätt är begränsad i frågor där kommissionen har vetorätt (i allmänhet frågor som rör offentliga utgifter) och i vilka styrelsen därför bör ha fortsatt rätt att fatta beslut. Kommissionen stöder förslaget om att stärka rollen för gruppen av nationalstaternas företrädare och informationsflödet till denna grupp. 5.2.1.2. Administrationens utformning och ledning Kommissionens förslag till förordningen om Bränsleceller och vätgas 2 rymmer en möjlighet att dela ett antal administrativa funktioner. Med tanke på att de gemensamma företagen är självständiga är det emellertid inte möjligt för kommissionen att ta över ansvaret för funktioner på det sätt som den oberoende expertgruppen föreslår. Kommissionen är villig att undersöka hur sektorns utgifter kan följas upp när detta är förenligt med den allmänna förenklingsmetod som ingår i Horisont 2020. 5.2.2. Rekommendationer om framsteg och effektivitet När det gäller finansieringen ställer sig kommissionen bakom de föreslagna åtgärderna. I det nya förslaget till förordning om Bränsleceller och vätgas 2 fastställs att det gemensamma företaget ska ha tillgång till garantifonden, vilket innebär att det ska bli lättare för små och medelstora företag att delta. När det gäller arbetsprogram kommer nya ansträngningar att göras för att öka synergieffekterna och samspelet mellan andra relevanta områden. Åtgärder har redan vidtagits för att maximera överensstämmelsen mellan arbetsprogram, både när det gäller de första ansökningsomgångarna inom Horisont 2020 och verksamheten inom ramen för det europeiska initiativet för gröna bilar. Kommissionen är villig att undersöka hur man kan rationalisera samspelet mellan dess policyansvariga avdelningar och det gemensamma företaget för att garantera att det gemensamma företagets verksamhet blir mer relevant för politikområdena. Kommissionen ska även se till att vetenskapliga resultat konsekvent integreras i transport- och energipolitiken. ERA-NET-systemets[11] och den europeiska energiforskningsalliansens (EERA) gemensamma program om bränsleceller och vätgas får övervägas som lämpliga instrument för att samordna och integrera nationell och regional verksamhet på detta område, och kan vara effektiva partner i det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas. Kommissionen kommer att utreda om det är möjligt att inkludera vätgasinfrastruktur i den nationella strategiska referensramen för strukturfonderna. 5.3. Initiativet för innovativa läkemedel 5.3.1. Rekommendationer om organisation och effektivitet 5.3.1.1. Organisationsstruktur och finansieringsmekanismer Kommissionen tar till sig den oberoende expertgruppens rekommendationer om att den organisatoriska strukturen hos det verkställande kontoret för Initiativet för innovativa läkemedel bör förbättras ytterligare för att uppnå en lämplig balans mellan administrativ personal och forskare. Initiativet för innovativa läkemedel bör dessutom fastställa eventuella kunskaps- och kompetensluckor på kontoret för att kunna göra förbättringar. Den oberoende expertgruppen rekommenderar att Initiativet för innovativa läkemedel bör undersöka om vissa administrativa och övergripande funktioner kan delas med andra gemensamma företag, och konstaterar att detta även föreslås i kommissionens förslag om Initiativet för innovativa läkemedel 2. Kommissionen stöder rekommendationen om fortsatt planering och utformning av nya finansieringsmekanismer för att se till att nuvarande och framtida projekt är hållbara när detta är lämpligt och i enlighet med reglerna för Horisont 2020. 5.3.1.2. Styrning och engagemang från näringslivets intressenter Den oberoende expertgruppen uppmuntrade kommissionen att utnyttja möjligheten att göra jämförelser för att fastställa bästa praxis när det gäller de operativa funktionerna hos gruppen av nationalstaternas företrädare och de gemensamma företagens vetenskapliga kommitté. Kommissionen välkomnar denna rekommendation och uppmuntrar ett utbyte av god praxis, i synnerhet om sådant som rör styrning och de rådgivande organens roll. Den oberoende expertgruppen påpekade även att ett deltagande av medelstora läkemedelsföretag, som är för stora för att klassas som små och medelstora företag men inte är medlemmar i Efpia, kunde vara positivt för projekten inom Initiativet för innovativa läkemedel. Det föreslogs att det gemensamma företaget skulle hitta ett sätt att knyta till sig sådana företag i framtida projekt. Kommissionen stöder denna synpunkt och har behandlat detta i sitt förslag till Initiativet för innovativa läkemedel 2 inom ramen för Horisont 2020. Detta förutsätter att möjligheten till partnerskap öppnas upp för företag som inte är medlemmar i Efpia och inte klassas som små och medelstora företag, och uttryckligen för medelstora företag. Kommissionen noterar att den oberoende expertgruppen föreslog att bidrag in natura från länder utanför EU ska ingå i det totala bidraget in natura. Kommissionen påpekar även att Efpia har rekommenderats att följa upp detta förslag för att uppmuntra ett ökat deltagande från industrin i Initiativet för innovativa läkemedel. 5.3.1.3. Kommunikationsstrategi och informationsspridning Kommissionen instämmer i att styrelsen för Initiativet för innovativa läkemedel bör göra alla tänkbara ansträngningar för att slutföra och genomföra den nyligen utformade kommunikationsstrategin, som ska vara kopplad till initiativets vision och långsiktiga policyram. Det kommer att bidra till att demonstrera initiativets värde för intressenter och andra och därefter locka både nya deltagare och fler investeringar. Kommissionen konstaterar att Efpia har gått med på att vidareutveckla riktad kommunikation till en rad olika intressenter, däribland allmänheten, patientorganisationer och tillsynsmyndigheter. Det är mycket viktigt att fokus flyttas från insatser och processer till resultat och effekter – för att visa hur viktigt det arbete som utförs inom Initiativet för innovativa läkemedel är. Detta skulle även göra initiativet mer synligt, främja det gemensamma företagets image och generera stöd hos allmänheten. Den oberoende expertgruppen rekommenderade att medlemmarna i gruppen av nationalstaternas företrädare ska agera som ambassadörer för Initiativet för innovativa läkemedel i sina respektive länder för att öka stödet och deltagandet i framtida ansökningsomgångar. Styrelsen har redan vidtagit åtgärder genom att begära att ”vetenskapsambassadörer” ska utses i varje land. De bör vara framstående forskare som deltar i projekt inom Initiativet för innovativa läkemedel eller har fördjupade kunskaper om initiativets forskningsaktiviteter. De skulle ha till uppgift att öka kunskaper och resultat på nationell och regional nivå. En lista har upprättats över potentiella kandidater som valts ut från projekt inom Initiativet för innovativa läkemedel och bland tidigare medlemmar i den vetenskapliga kommittén. Kommissionen uppskattar de ansträngningar som hittills har gjorts för att involvera små och medelstora företag och anser att dessa bör fortsätta. Kommissionen stöder den oberoende expertgruppens förslag om riktad kommunikation och budskap om immaterialrättsliga frågor och exempel på små och medelstora företag som har haft nytta av att delta i projekt inom initiativet för innovativa läkemedel. 5.3.2. Rekommendationer om framsteg och effektivitet 5.3.2.1. Centrala resultatindikatorer Kommissionen håller med om att de centrala resultatindikatorerna behöver förfinas ytterligare i enlighet med den allmänna strategi som lagstiftaren har fastställt för Horisont 2020. Det är uppenbart att den långsiktiga strategin och de centrala resultatindikatorerna behövs för att kvantifiera avkastningen på investeringar och bedöma i vilken grad initiativet ger valuta för pengarna och vad alternativkostnaden för initiativet skulle vara. Kommissionen förordar att de centrala resultatindikatorerna bör ses över regelbundet och kommuniceras brett även utanför sedvanliga vetenskaps- och forskargrupperingar. 5.3.2.2. Tillgång till data och information Den oberoende expertgruppen rekommenderade att kommissionen, tillsammans med Efpia, bör hjälpa till att ta fram den information och de basdata som behövs för att ta fram centrala resultatindikatorer. Kommissionen håller på det hela taget med den oberoende expertgruppen, men förordar även ett bättre ömsesidigt utbyte av data för att underlätta policyarbetet på kommissionens avdelningar. 6. SLUTSATSER Kommissionen konstaterar att de oberoende expertgrupperna har gjort ett noggrant och grundligt arbete i samband med den andra interimsutvärderingen av de gemensamma företagen Clean Sky, Bränsleceller och vätgas samt Initiativet för innovativa läkemedel. Kommissionen noterar framför allt att de oberoende expertgrupperna har vinnlagt sig om att jämföra de förfaranden som används i de tre gemensamma företagen och – när det gäller Clean Sky – har gjort ett stort antal platsbesök för att bedöma resultaten på demonstratorsnivå. Kommissionen noterar även att de oberoende expertgrupperna har insett värdet av strategin med offentlig-privata partnerskap som tillämpas i artikel 187-initiativ och har uttryckt sig positivt om framtidsutsikterna för gemensamma företag inom Horisont 2020. Kommissionen menar att det är tillfredsställande att synpunkterna i de två interimsutvärderingar som hittills har gjorts är samstämmiga och att de oberoende expertgrupperna konstaterar att de flesta av rekommendationerna från de första interimsutvärderingarna 2010 och 2011 har genomförts på ett framgångsrikt sätt. De oberoende expertgruppernas rekommendationer anses vara värdefulla för att åtgärda eller åtminstone minska de brister som har konstaterats i de gemensamma företagens nuvarande verksamhet. De beaktas, i den mån lagstiftningsprocessen tillåter detta, i samband med fastställandet av gemensamma företag för gemensamma teknikinitiativ inom Horisont 2020 (dvs. Clean Sky 2, Bränsleceller och vätgas 2 och Initiativet för innovativa läkemedel 2). Kommissionen förbinder sig att i lämpliga fall och inom ramen för sina befogenheter ingripa och vidta korrigerande åtgärder. Kommissionen förbinder sig även att fortsätta att samarbeta med andra intressenter och organ för att följa rekommendationerna på lämpligt sätt. Kommissionen erinrar slutligen om att ett genomförande av de rekommendationer som rör nästa generation gemensamma företag förutsätter att en ny rådsförordning antas. Processerna för att fortsätta de gemensamma företagen Clean Sky, Bränsleceller och vätgas och Initiativet för innovativa läkemedel inom Horisont 2020 pågår för fullt sedan juli 2013, då kommissionen lade fram sina förslag till förordningar. [1] Clean Sky: rådets förordning (EG) nr 71/2008, Bränsleceller och vätgas: rådets förordning (EG) nr 521/2008, Initiativet för innovativa läkemedel: rådets förordning (EG) nr 73/2008. [2] Acares mål (med år 2000 som basår): i) Minska bränsleförbrukningen och koldioxidutsläppen med 50 % per passagerarkilometer, ii) minska kväveoxidutsläppen med 80 %, iii) minska det uppfattade bullret med 50 %, iv) göra betydande framsteg för att minska miljöpåverkan av tillverkning, underhåll och bortskaffande av flygplan och relaterade produkter. [3] Se kommissionens arbetsdokument SEK(2011) 1072 slutlig, och meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén om partnerskap inom forskning och innovation (KOM(2011) 572). [4] http://www.cleansky.eu/sites/default/files/news/clean_sky_-_2nd_interim_assessment.pdf. [5] http://www.sesarju.eu/. [6] http://www.acare4europe.org/. [7] http://www.fch-ju.eu/sites/default/files/2nd%20interim%20evaluation.pdf. [8] http://www.imi.europa.eu/sites/default/files/uploads/documents/Governance/2ndInterimEvaluationIMI.pdf. [9] COM(2013) 830. [10] COM(2013) 496 Biobaserade industrier, COM(2013) 505 Clean Sky 2, COM(2013) 506 Bränsleceller och vätgas, COM(2013) 501 Elektroniska komponenter och system för europeiskt ledarskap (Ecsel), COM(2013) 495 Initiativet för innovativa läkemedel 2. [11] ERA-NET-systemet är avsett att utöka samarbetet och samordningen av forskningsaktiviteter som genomförs på nationell eller regional nivå i medlemsstaterna och i associerade stater. http://ec.europa.eu/research/era/era-net-in-horizon-2020_en.html Innehållsförteckning BILAGA I: DEN OBEROENDE EXPERTGRUPPENS REKOMMENDATIONER.. 2 BILAGA II: Swot-analyser. 13 BILAGA III: Utvärderingspanelernas sammansättning. 17 BILAGA I: DEN OBEROENDE EXPERTGRUPPENS REKOMMENDATIONER Clean Sky – CS Rekommendation || Ansvarig Framsteg mot miljömål || Beträffande CS1 och CS2: Nuvarande framsteg i förhållande till CS-målen. Panelen rekommenderar en mer tydlig spårbarhet mellan Acare-målen och de särskilda bidragen från Clean Sky. || Styrelsen, det gemensamma företaget Panelen uppmuntrar partner och projektledare att presentera tydligare och mer enhetliga siffror och antaganden i samband med utvärderingen av miljömålen i förhållande till Acare-målen. || Styrelsen, det gemensamma företaget, framtida offentlig-privata partnerskap Samordning med sjunde ramprogrammet, Sesar och nationella program || Det nuvarande förhållandet till såväl Sesar som Acare bör fördjupas – på arbetsgruppsnivå – för att nå en bättre förståelse inom det gemensamma företaget för flygbolag, leverantörer av flygtrafiktjänster och andra grupper av intressenter. || Panelen anser att informationsutbytet mellan det gemensamma företaget och gruppen av nationalstaternas företrädare (NSRG) är mycket viktigt och rekommenderar att NSRG även i fortsättningen ska ha en avgörande roll för att säkra en överensstämmelse mellan de nationella programmen och Clean Sky. || Styrelsen, det gemensamma företaget, framtida offentlig-privata partnerskap Effektivitet när det gäller att främja deltagande || Panelen uppskattar att Clean Sky inte kräver ett konsortium som villkor för deltagande i ansökningsomgångar, att företag kan ansöka själva och att det finns ett antal ensamma stödmottagare även bland små och medelstora företag. Panelen rekommenderar dock att det stora deltagandet bland små och medelstora företag och nya aktörer ska bli mer synligt (se även 3.5 Effektivitet i kommunikationen). || Det gemensamma företaget Effektivitet när det gäller strategier för ITD och teknikutvärderare || Panelen konstaterar att begreppet ”teknisk mognadsgrad” (TRL) har förfinats och rekommenderar att det gemensamma företaget Clean Sky sprider resultaten inom hela FoU-världen. || Det gemensamma företaget Beträffande CS1 och CS2: Besöken bekräftade att det finns ett mycket gott samarbete mellan FoU-verksamheten och förberedelserna av flygtester. Noggranna granskningar har gjorts tillsammans med flerdisciplinära team med personer som har erfarenhet av flygtester. Med utgångspunkt i de goda förberedelserna inför testerna av miljövänliga regionala flygplan (GRA) rekommenderar panelen att ITD:erna gör större ansträngningar att kommunicera och sprida bästa praxis, och uppmuntrar dem att dra nyttiga lärdomar från andra ITD:ers lyckade exempel. || Det gemensamma företaget, framtida offentlig-privata partnerskap Komplementaritet med övrig verksamhet inom Horisont 2020 || CS2 är en lämplig ram för att genomföra och leda branschledda projekt. Det är viktigt att avsätta en betydande del av budgeten för sådana projekt, att föra tekniker från TRL 3 till TRL 4 eller i bästa fall TRL 5, utan ett förhandsbestämt mål om att bidra till en flygande, fullskalig plattformsdemonstrator. || Styrelsen, det gemensamma företaget, Europeiska kommissionen, framtida offentlig-privata partnerskap Det är viktigt att den här typen av branschledda projekt leds direkt av det gemensamma företaget, utan inblandning från stora projekt som hör till en högre TRL. || Styrelsen, det gemensamma företaget, Europeiska kommissionen, framtida offentlig-privata partnerskap Dessa projekt bör använda teknikutvärderaren för att få in synpunkter under utvärderingsfasen och bedöma miljöeffekterna och effektiviteten i slutet av projekten. || Styrelsen, det gemensamma företaget, Europeiska kommissionen, framtida offentlig-privata partnerskap Lämplighet när det gäller Clean Skys rättsliga ram och styrning || Panelen rekommenderar att den vetenskapliga och tekniska rådgivande kommitténs roll ska bevaras och utökas när det gäller bl.a. framtida uppdateringar av strategiska forsknings- och innovationsagendor. Deras bidrag – även till CS2 – anses vara betydande och det rekommenderas att man ska se till att högt kvalificerade personer är involverade precis som när det gäller Clean Sky. || Styrelsen, det gemensamma företaget, framtida offentlig-privata partnerskap Trots de rådgivande organens värdefulla deltagande finns det fortfarande utrymme för den vetenskapliga och tekniska rådgivande kommittén och NSRG att spela en större och mer aktiv roll. Det gemensamma företaget Clean Sky bör sträva efter att maximera möjligheterna för de rådgivande organen att vinna stöd för de återstående ansökningsomgångarna och övrig verksamhet på alla nivåer. || Styrelsen, det gemensamma företaget Lämpligheten hos det gemensamma företagets interna regler och finansiering || Panelen betonar att det gemensamma företaget Clean Sky även bidrar till de färdplaner som har överenskommits gemensamt av alla intressenter och anser att den fleråriga strategin är fördelaktig och bör fortsätta framöver. || Styrelsen, det gemensamma företaget, framtida offentlig-privata partnerskap Panelen beklagar att det, när det gäller förhandlingarna om en flerårig bidragsöverenskommelse för medlemmar, fortfarande behövs mer flexibilitet i hanteringen av sådana överenskommelser. Panelen rekommenderar generellt att den verkställande direktören bör ha större handlingsfrihet i ledningsfrågor och anser att budgetöverföringar inom ramen för bidragsöverenskommelsen bör initieras, förhandlas fram och genomföras av den verkställande direktören. Detta skulle påskynda genomförandet av nödvändiga beslut eftersom det inte längre skulle vara nödvändigt att involvera styrelsen. || Styrelsen, det gemensamma företaget, Europeiska kommissionen, framtida offentlig-privata partnerskap Panelen är medveten om att rekommendationer har utfärdats om fullständighet och tidpunkt när det gäller den strategiska planeringen, och om anpassning till den årliga planen och om årliga ändringar av bidragsöverenskommelserna. I detta sammanhang har internrevisionen särskilt tagit upp senare ändringar av områden jämfört med den godkända årliga planen. Panelen stöder planerna på att delegera ett antal beslut och funktioner från styrelsen till miljövänlig utformning när det gäller godkännande av sådana ändringar i syfte att säkra att det gemensamma företaget har nödvändig handlingsfrihet att anpassa områdena till de faktiska behoven under ett visst år. || Styrelsen, det gemensamma företaget, Europeiska kommissionen, framtida offentlig-privata partnerskap Beträffande CS1 och CS2: Panelen anser att de nuvarande möjligheterna att omfördela budgeten mellan ITD:erna (t.ex. den överföring som gjordes 2012 mellan ITD:er) är ett bra första steg mot att skapa en viss budgetflexibilitet. Panelen beklagar att det fortfarande inte finns någon budget för oförutsedda utgifter, eftersom detta skulle möjliggöra transversal flexibilitet. Panelen rekommenderar därför att styrelsen ska överväga att införa en budget för oförutsedda utgifter på 5–10 procent. || Styrelsen, det gemensamma företaget, Europeiska kommissionen, framtida offentlig-privata partnerskap Panelen menar att kontrollen av bidrag in natura fortfarande är en besvärlig och tidskrävande sak att hantera och att det nuvarande förfarandet inte är effektivt. Panelen rekommenderar därför att förfarandet ska förenklas. || Styrelsen, det gemensamma företaget, Europeiska kommissionen Effektiviteten hos det gemensamma företagets verkställande teams organisation och rutiner, inbegripet uppföljning || Även om det verkställande kontoret har gjort betydande framsteg när det gäller att snabba på processerna och effektivisera verksamheten rekommenderar panelen att några ytterligare justeringar görs för att nå en större effektivitet. Nu när det gemensamma företaget Clean Sky är väl etablerat behövs vissa justeringar av balansen mellan allmän administration och projektledning på det verkställande kontoret. || Styrelsen, det gemensamma företaget, Europeiska kommissionen Panelen anser att det gemensamma företaget inte har tillräckligt med teknisk personal och rekommenderar att styrelsen ser över personalbehoven för att se till att det verkställande kontoret kan fullgöra sitt samordnings- och övervakningsuppdrag. Panelen rekommenderar samtidigt att man ser över vilka tjänster som eventuellt kan delas med andra gemensamma företag och vilka administrativa tjänster som kan läggas ut på underleverantörer. || Styrelsen, det gemensamma företaget, Europeiska kommissionen Det verkställande kontoret för Clean Sky bör hitta nya sätt att minska byråkratin och se till att man har en optimal organisationsstruktur för kommande uppgifter. || Det gemensamma företaget Även om deltagandet och andelen godkända ansökningar visar att det gemensamma företagets administration av programmet, projektledning och utformning och genomförande av programmet fungerar tillfredsställande noterar panelen att det fortfarande tar ganska lång tid att bevilja bidrag (240 dagar från det att ansökningsomgången offentliggörs till dess att en bidragsöverenskommelse ingås, 360 dagar i genomsnitt för bidragsöverenskommelser som ingicks 2012) och rekommenderar att denna tid förkortas. || Det gemensamma företaget Panelen konstaterat att systemet med 16 interna kontrollstandarder som infördes har varit värdefullt och anser att det är ett robust system som gynnar en effektiv och ändamålsenlig ledning. Panelen uppskattar att den strategiska och den årliga planeringen anpassas till varandra på ett tillfredsställande sätt och rekommenderar att detta ska göras systematiskt. || Det gemensamma företaget Panelen välkomnar att det gemensamma företaget (enligt styrelsens möte den 22 mars 2013) planerar att genomföra kurser för områdesansvariga och stöder arbetet med att stärka övervakningen av projektansvariga och det administrativa teamet för att se till att förseningar och problem med genomförandet av projekt åtgärdas så snabbt som möjligt. Dessa åtgärder är viktiga för att ta itu med de förseningar som för närvarande begränsar den allmänna effektiviteten. || Det gemensamma företaget Panelen uppskattar att det gemensamma företaget Clean Skys räkenskaper har granskats i efterhand under utvärderingsperioden och rekommenderar att arbetet med att minska felprocenten ska fortsätta. Panelen uppskattar att det gemensamma företaget har gjort ansträngningar för att förbättra sin förhandsvalideringsprocess och har utfärdat riktlinjer till stödmottagarna om vilka kostnader som är stödberättigade när det gäller Clean Sky-projekt. || Det gemensamma företaget Effektivitet när det gäller ITD:ers organisationer och förfaranden || Panelen uppskattar att övervaknings- och kontrollverktygen är väl utvecklade och tillämpas, och rekommenderar att lägesrapporter och tekniska utvärderingsrapporter ska harmoniseras mellan ITD:erna. Särskilt lägesrapporterna bör innehålla information om uppnådda framsteg i förhållande till planerade framsteg, och uppnådda resultat i förhållande till planerade resultat. Panelen rekommenderar att de tekniska utvärderingsrapporterna ska följa Europeiska kommissionens standard. Denna standard gör det möjligt att systematiskt utvärdera tekniska aspekter och ledningsaspekter. || Det gemensamma företaget Effektivitet i kommunikationen || Samarbete och utbyte mellan ITD:er tycks vara begränsat och bör utökas. Modeller och verktyg som tas fram av olika ITD:er bör analyseras för att fastställa potentiell komplementaritet. Teknikutvärderarens beröringspunkter med andra ITD:er bör noggrant övervägas för att främja snabbare resultat. || Styrelsen, det gemensamma företaget Beträffande CS1 och CS2: Panelen anser att kommunikationen mellan ITD:erna kan förbättras genom att man i större utsträckning utnyttjar teknikutvärderaren för att utbyta information och diskutera effektivitet när det gäller tekniska frågor. Ett närmare förhållande med Acares och Sesars arbetsgrupper skulle också förbättra denna kommunikationsprocess. Det gemensamma företagets team bör vara mer involverat i denna process och fler resurser avsättas för denna uppgift. || Styrelsen, det gemensamma företaget, Europeiska kommissionen, framtida offentlig-privata partnerskap Panelen anser att en viktig aspekt i kommunikationens mål bör vara att göra Clean Sky mer känt. Panelen instämmer med den förra interimsutvärderingens rekommendationer och upprepar att Clean Sky bör bli mer synligt för en intresserad allmänhet. || Det gemensamma företaget Panelen uppskattar det verkställande kontorets ansträngningar att kommunicera forskningsområden i ansökningsomgångar och informera om Clean Sky-initiativ via olika publikationer. Panelen anser dock att det ökade antalet framgångshistorier till följd av projekten bör vara utgångspunkten för ett intensivare informationsarbete inriktat på fler intressenter, bl.a. politiska beslutsfattare i medlemsstaterna. || Det gemensamma företaget Den tekniska informationen på webbplatsen bör förbättras genom ett mer aktivt deltagande och fler synpunkter från ITD:erna. Det anses även vara nödvändigt att finna lämpliga former för kommunikation om verksamheten och teknikutvärderarens bedömningar. || Det gemensamma företaget Panelen rekommenderar att Clean Skys kommunikationsstrategi ska rymma större ansträngningar att kommunicera de mer övergripande socioekonomiska och miljörelaterade effekterna inte bara till intressenter inom flygtekniksektorn, utan även till politiska och andra beslutsfattare på EU-nivå och nationellt. NSRG och den vetenskapliga och tekniska rådgivande kommittén bör delta i sådana initiativ. || Styrelsen, det gemensamma företaget Panelen lovordar att Clean Sky har lyckats vinna stort intresse bland företag, långt mer än det genomsnittliga deltagandet av industriföretag i sjunde ramprogrammets samarbetsprojekt. Panelen noterar dock att även om deltagandet av små och medelstora företag är anmärkningsvärt stort så uppfattas Clean Sky fortfarande som knutet till stora industri- och teknikföretag och rekommenderar därför att framgångshistorier som involverar små och medelstora företag ska läggas ut på webbplatsen och i särskilda publikationer. || Det gemensamma företaget Verksamhetens kvalitet || Panelen noterar mervärdet av platsbesök och tekniska presentationsmöten som ger bättre inblick och möjliggör en djupare analys och därmed gynnar en objektiv bedömning. Panelen anser att detta är ett viktigt instrument för att bedöma kvaliteten på den tekniska utvecklingen och rekommenderar att platsbesök ska ingå i granskningsprocessen. || Det gemensamma företaget Ansökningsomgångarnas kvalitet || Om det inkommer ett stort antal förslag till en särskild ITD rekommenderar panelen en flexibel ansvarsfördelning för att optimera arbetsbördan inom det gemensamma företaget. || Styrelsen, det gemensamma företaget, framtida offentlig-privata partnerskap Det föreslås att ämnesområdena ska inkludera en möjlighet att presentera en mer innovativ strategi som leder till samma resultat som det som beskrivs i ämnesområdet. || Det gemensamma företaget, framtida offentlig-privata partnerskap Det rekommenderas att granskningarna av de tekniska ITD:erna ska inkludera en systematisk granskning av ansökningsomgångarna för att följa upp och bidra till en hög kvalitet på ansökningsomgångarna. Detta skulle etablera ett tydligt samband mellan ämnesområdet för ansökningsomgången och ITD-målen och därmed stärka den tekniska verksamhetens fokusering. || Det gemensamma företaget, Europeiska kommissionen, framtida offentlig-privata partnerskap Panelen noterar att ett olämpligt val av underleverantörer i några fall har lett till dåliga resultat för de projekt som de är knutna till. Panelen rekommenderar därför att det gemensamma företaget ska undersöka möjligheterna att förbättra urvalsprocessen när det gäller underleverantörer. || Det gemensamma företaget, framtida offentlig-privata partnerskap Intelligenta flygplan med fasta vingar (SFWA) || Panelen rekommenderar att flygtester ska beaktas alldeles i början av ITD:n. Det ska betraktas som ett nödvändigt steg, som har förbisetts vid projektlanseringen men som är högst välbehövligt för att projektet ska bli framgångsrikt. || Det gemensamma företaget För stora ITD:er rekommenderas man systematiskt införa en industriell projektledningsmetod redan från projektets början. || Det gemensamma företaget Man rekommenderas säkra ett starkt engagemang från deltagarna, att hitta sätt att förhindra en brist på intresse och fokus från deltagande företag och att se till att alla avsätter tillräckliga resurser. || Det gemensamma företaget Panelen rekommenderar det gemensamma företaget att fokusera på att minimera risken att de avsatta resurserna inte räcker till, och att ge styrelsen i uppdrag att motivera partner som inte avsätter resurser. || Det gemensamma företaget Tillämpad forskning som leder till teknik av TRL6 bör uppnå följande resultat: prestandamognad, teknisk mognad, operativ mognad (hållbarhet, stabilitet etc.), tillverkningsmognad. Panelen anser att denna rekommendation är tillämplig för alla stora ITD:er. || Det gemensamma företaget, framtida offentlig-privata partnerskap Green Rotor-Craft (GRC) || Panelen uppmuntrar partner och projektledare att presentera tydligare och enhetligare siffror och antaganden i samband med utvärderingen av miljömålen i förhållande till Acare-målen. || Det gemensamma företaget System för miljövänlig drift (SGO). || Panelen rekommenderar noggrann övervakning och genomförande av en mekanism för tidig varning när det gäller kritiska aktiviteter, framgångsfaktorer för SGO. || Det gemensamma företaget Positiva effekter av SGO uttrycks per flygfas. Detta försvårar jämförelser mellan ITD:er när det gäller de mest lovande teknikerna. Panelen instämmer därför i tekniska granskningar om att mätningen av de positiva effekterna av SGO ska anpassas till andra ITD:er. || Det gemensamma företaget, framtida offentlig-privata partnerskap Demonstrationsaktiviteter för viss utrustning planeras i en enda testplattform. Reservplaner måste upprättas om det uppstår förseningar rörande testplattformen. || Det gemensamma företaget, framtida offentlig-privata partnerskap Miljövänliga och hållbara motorer (SAGE) || Det rekommenderas starkt att man ska undersöka möjligheterna att testa växellådan (med AVIO) för att minska den associerade risken. || Det gemensamma företaget Villkoren för tredje parters tillgång till den framtida testriggen för växellådans måste klargöras. || Det gemensamma företaget Planerings- och teknikegenskaperna hos SAGE 4-demonstratorn måste klargöras och bekräftas. || Det gemensamma företaget Alla förslag om lean burn-flygtester inom Clean Skys tidsplan bör förtydligas vad gäller tidpunkter och finansiering. || Det gemensamma företaget Miljövänlig utformning (ED) || Det rekommenderas att man ska kontrollera att EDA (Eco-Design for Airframe) tar hänsyn till lärdomar från andra områden, t.ex. bilbranschen, och det nya dekonstruktionsekosystemet. || Det gemensamma företaget När man tar hänsyn till innehållet i EDS (Eco-Design for Systems) rekommenderas att man säkerställer överensstämmelse med och kontrollerar luckor eller överlappningar i förhållande till SGO och GRA/GRC ITD:er som rör elektricitet. Det finns en potential för synergieffekter och korsbefruktning. || Det gemensamma företaget Teknikutvärderare || Panelen har inte fastställt tydliga kvantifierade mål för LCA (Life Cycle Assessment). Det rekommenderas att metoder och mått för att bedöma positiva LCA-effekter ska vara föremål för nuvarande och/eller framtida CS-forskning. || Det gemensamma företaget Upplösning, granularitet och antaganden i flygplansmodellerna kan påverka kontrollerna av deras representativitet och riktighet. Panelen rekommenderar att flygplansmodellerna ska vara så transparenta som möjligt i förhållande till kända standarder. || Det gemensamma företaget, framtida offentlig-privata partnerskap Varaktigheten när det gäller teknikutvärderarens informationssystem måste anpassas till varaktigheten när det gäller teknikutvärderarens bedömningar. Systemet ska registrera de senaste bedömningsresultaten och deras effekter. || Det gemensamma företaget, framtida offentlig-privata partnerskap Teknik med låg TRL ingår i flygplansmodeller. Syftet med teknikutvärderaren är emellertid att bedöma effekterna av mogna och de mest lovande teknikerna, och teknikutvärderarens mål bör vara mer fokuserade. || Det gemensamma företaget, framtida offentlig-privata partnerskap Allmänna frågor || Clean Sky har många mark- och flygdemonstrationer i slutet av programmet. Stor uppmärksamhet bör ägnas programmets mest kritiska faktorer och framgångsfaktorer. Noggrann övervakning och prioritering av tillgängliga resurser i förhållande till det arbete som återstår och i förhållande till teknikens positiva miljöeffekter rekommenderas. || Det gemensamma företaget, framtida offentlig-privata partnerskap Huvudmålet med Clean Sky är att skynda på införandet och utvecklingen av miljövänlig teknik i nästa generation fordon. Även om det är viktigt att se över hela ledningsdokumentationen och de tekniska aktiviteternas fortskridande, är det särskilt viktigt att kontrollera den faktiska utvecklingen vid partneranläggningar. Panelen rekommenderar att framtida utvärderingar ska omfatta platsbesök på tekniska anläggningar. Ett representativt urval platsbesök på tekniska anläggningar skulle vara ett nytt sätt att förstå utvecklingen och samla teknisk information och lärdomar från olika ITD:er. || Ledning under perioden 2010–2013 || Panelen rekommenderar att ansökningsomgångarnas räckvidd ska anpassas till ITD:ernas mål och stöder den allmänna regelbundna granskningen av programmet för ansökningsomgångar inom Clean Sky, som i det här skedet bör prioritera demonstrationsaktiviteter. || Det gemensamma företaget, Europeiska kommissionen, framtida offentlig-privata partnerskap Panelen är bekymrad över att många demonstrationsaktiviteter har flyttats till slutet av Clean Sky och rekommenderar att man ser till att det avsätts tillräckliga resurser inom ITD:erna. || Det gemensamma företaget Vetenskaplig och teknisk jämförelse || Panelen rekommenderar att man snarast fryser mål och planer och noga övervakar SFWA-projektens tekniska status för att se till att inga ytterligare förseningar inträffar. ITD:n har förmodligen övervunnit de största riskerna, även om vissa kvarstår. || Det gemensamma företaget, framtida offentlig-privata partnerskap För att minska risken att planerade demonstrationsprogram inte kan genomföras inom tidsramen för Clean Sky 1 bör projektledare göra fortsatta ansträngningar att för sina tekniska, kommersiella och politiska överordnade framhålla vikten av det gemensamma företaget Clean Sky och se till att det finns tillräckliga resurser för projekten. || Det gemensamma företaget, framtida offentlig-privata partnerskap Projektledaren för Clean Sky bör löpande granska resultat och potentiell tillämpning av ansökningsomgångarnas ämnesområden för att upptäcka fler möjligheter inom hela CS. || Det gemensamma företaget Man bör göra mer för att uppskatta de positiva effekterna av Clean Sky-programmet när det gäller bidrag från andra relevanta program och hur de positiva effekterna kan delas med intressenter utanför kretsen av vetenskapliga och tekniska experter. || Det gemensamma företaget, Europeiska kommissionen, framtida offentlig-privata partnerskap Panelen anser att när SFWA/AI -beslutet om att godkänna/inte godkänna ett CROR-demonstratorflygplan kommer, kan det bli nödvändigt att ompröva och förtydliga framtida SAGE 1-aktiviteter inom tidsramen för Clean Sky. || Det gemensamma företaget Bränsleceller och vätgas – FCH Rekommendation || Ansvarig Styrning, utformning och ledning av program || Styrningen av programmet måste sörja för: att beslut fattas snabbare, att fler resurser avsätts för programmet och för kunskapshantering, och att den privata sektorns engagemang fortsätter att vara jämförbart med EU:s satsning. Den verkställande direktören bör ha större verkställande befogenheter: administrativa funktioner bör delas med andra gemensamma företag och/eller återgå till kommissionens avdelningar, kommissionen bör godkänna en mekanism för att demonstrera att industrin antar ”flexibla” mål för sin egen forskning och utgifter för tidig tillämpning. Avtalsenliga mål för att stadigt minska den tid det tar att bevilja bidrag bör införas inom Horisont 2020. || Europeiska kommissionen, styrelsen Forskningsstrategin för en fortsättning av det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas inom Horisont 2020 bör vara mer inriktad på tre huvudprinciper: anpassning till EU:s politik, områden där Europa har eller kan skaffa sig ett ledarskap och anpassning till sektorns förändrade behov. || Styrelsen, rådgivande organ Ellagring och kostnadseffektiv elanvändning tillsammans med produktion av vätgas från förnybara källor bör vara prioriteringar inom energipelaren. Andra aktörer (t.ex. nätoperatörer) behöver rekryteras. Synergieffekter och samspel med andra program längs hela värdekedjan bör maximeras (t.ex. ”avancerade material” och ”avancerad tillverkning och bearbetning”), Gröna bilar, SET-Plan EII (t.ex. smarta nät). Av budgeten för det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas bör 6–10 procent avsättas för banbrytande forskning. || Styrelsen, projektbeskrivning Kapaciteten att anpassa sig till förändringar bör stärkas. Programmets resultat bör på ett effektivare sätt beaktas i den årliga planen och den fleråriga genomförandeplanen. Samtidigt som man värnar intressenternas tro på den långsiktiga visionen bör man sträva efter en närmare integration mellan industrins och övriga intressenters intressen genom gemensamma workshops med forskarvärlden, rådgivande organ och representativa regionala organisationer. || Projektbeskrivning, näringslivsgrupp Vissa forskningsområden bör lyftas fram mer: det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas bör utveckla en strategi för föreskrifter, koder och standarder, inklusive den internationella dimensionen när det gäller det gemensamma företagets verksamheter, som godkänns av alla (näringslivsgrupper, regionala grupper, NSRG och kommissionen) och som drar nytta av Gemensamma forskningscentrets resurser. || Projektbeskrivning, styrelsen Deltagandet av små och medelstora företag bör utökas genom ett system med ekonomiska garantier precis som i ramprogrammet och en koppling mellan forskningsprojekt och riskkapitalfinansiering från finansieringsinstrumentet för riskdelning för att generera nya och innovativa företag och verksamheter. || Europeiska kommissionen Teknikövervakning och politiskt stöd || Det gemensamma företaget bör genomföra ett robust teknikövervakningsförfarande som är anpassat till projekt-, program- och policynivå. Resultaten bör användas för att anpassa forskningsprogram och vara tillgängliga för SET-planen och användas för att vinna politiskt stöd. || Projektbeskrivning En betydligt mer omfattande information om och spridning av resultaten är nödvändig. Det bör finnas ett krav att framtida förslag ska innefatta en lista med centrala resultatindikatorer som kan offentliggöras och om utvärderingar konstaterar att informationsinsatserna är undermåliga bör detta få konsekvenser. Befintliga projekt bör uppmuntras att informera om en del resultat i efterhand. Det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas bör införa ”rena rum” för detta ändamål. || Projektbeskrivning Policyansvariga generaldirektorat inom kommissionen måste förtydliga och synliggöra den offentliga policyn för verksamhet som rör bränsleceller och vätgas (t.ex. utsläppsfria fordon, energilagring). Förfarandena för att beakta vetenskapliga bevis i transport- och energipolitiken bör vara transparenta och effektiva, samt gemensamma för alla sektorer. || Europeiska kommissionen, projektbeskrivning Medlemsstaters och regioners engagemang || Medlemsstaternas engagemang i programmet måste utökas. Mandatet för NSRG bör uppgraderas så att det omfattar strategiska funktioner, bl.a. en aktiv roll i valet och utformningen av storskaliga demonstrations- och tillämpningsprojekt och deltagande i teknikövervakning. Informationsflödet mellan NSRG och programkontoret måste förbättras. Medlemmarna bör ha en tydligare koppling till nationell forskning och/eller näringslivspolitik. Innovativa lösningar för medlemsstaternas samfinansiering bör undersökas (t.ex. ERA-NET-aktiviteter eller villkorad samfinansiering inom ansökningsomgångar). || Europeiska kommissionen, styrelsen, NSRG, projektbeskrivning Förhållandet till regionala och lokala myndigheter är avgörande för tillämpningen. Förhållandet till organisationer som HyER är viktigt när det gäller transportområdet och bör utnyttjas bättre. Liknande förhållanden måste etableras för lagring och andra aspekter av infrastrukturen. || Projektbeskrivning Finansiering av framtida tillämpning och kapacitetsuppbyggnadsprojekt är avgörande och kommer att kräva nya finansieringsarrangemang. Kommissionen bör undersöka om vätgasinfrastrukturen kan få stöd inom de nya nationella strategiska referensramarna för strukturfonderna. Det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas bör vara redo att underlätta exploatering genom att ge råd om tillgängliga finansieringsmöjligheter från EU-institutionerna, bl.a. EIB, strukturfonderna, TEN-T-lån och bidrag. Även ansökningsomgångar för att förbereda projekt som kan finanseras bör övervägas. || Europeiska kommissionen, medlemsstaterna, projektbeskrivning, styrelsen Kommunikation och spridning || Det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas bör sträva efter att vara den mest auktoritativa källan till information om bränsleceller och vätgas i Europa. Det gemensamma företaget bör vara betydligt synligare och webbplatsen måste utvecklas för att spegla denna ambition. Reglerna om den information som ska lämnas om programmet till olika intressenter (vetenskapliga kommittén, NSRG, kommissionens avdelningar) bör ses över för att fastställa om det gemensamma företaget kan lämna mer information enligt en korrekt tolkning av dessa regler. Om detta inte är möjligt bör reglerna ändras på ett sätt som är lämpligt för Horisont 2020. || Projektbeskrivning Det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas bör stödja intressenters engagemang och utbildning även utanför den närmaste intressentkretsen och involvera NSRG i denna process. || Projektbeskrivning, styrelsen IMI – Initiativet för innovativa läkemedel Rekommendation || Ansvarig Kommunikationsstrategi || IMI måste slutföra och genomföra en tydlig kommunikationsstrategi med klara och mätbara mål som både riktar sig till viktiga intressenter och en större krets. || Styrelsen, det gemensamma företaget Kontakter med intressenter och centrala resultatindikatorer || Förutom de nuvarande centrala resultatindikatorerna måste aggregerade resultatindikatorer tas fram och mätas för att kvantitativt demonstrera IMI:s inverkan och positiva socioekonomiska effekter. || Det verkställande kontoret, det gemensamma företaget IMI bör göra ytterligare ansträngningar att öka engagemanget bland en större krets intressenter inom industrin. || Det verkställande kontoret, det gemensamma företaget Industrideltagare från andra sjukvårdsrelaterade sektorer bör involveras i IMI2. || Styrelsen, NSRG, det gemensamma företaget Organisation och effektivitet || Det verkställande kontoret för IMI bör hitta nya sätt att minska byråkratin och se till att man har en optimal organisationsstruktur för kommande uppgifter. || Det verkställande kontoret, det gemensamma företaget IMI bör sträva efter att maximera möjligheterna för de rådgivande organen att vinna stöd för de återstående ansökningsomgångarna och övrig verksamhet på alla nivåer. || Det verkställande kontoret, det gemensamma företaget IMI måste planera för och utforma nya och mer flexibla finansieringsmekanismer för att i lämpliga fall säkra nuvarande och framtida projekts hållbarhet. || Det verkställande kontoret, det gemensamma företaget Kommissionen bör se till att IMI2 är transparent och har en mer flexibel styrning. || Styrelsen, Europeiska kommissionen, det gemensamma företaget Tillgång till data || Basuppgifter bör inhämtas parallellt med lanseringen av IMI2 för att göra det lättare att jämföra och bedöma IMI2:s resultat. || Det gemensamma företaget BILAGA II: Swot-analyser CS – Clean Sky STYRKOR · Den grundläggande principen bakom offentlig-privata partnerskap inom flygteknikforskningen har bevisats på ett framgångsrikt sätt. Det gemensamma företaget Clean Sky har en central roll inom den europeiska forskningen om flygteknik och erkänns som ett världsledande offentligt-privat partnerskap på detta område. · En särskild samarbetsmodell för att hantera utmaningar för flygtekniksektorn som inte rör konkurrenskraft. · Bygger vidare på resultaten av det sjätte och det sjunde ramprogrammet, är en katalysator för investeringar av den privata sektorn i europeisk FoU-verksamhet på flygteknikområdet. · Värdefullt bidrag till Acare-målen. Teknikutvärderaren är ett innovativt verktyg för att utvärdera positiva miljöeffekter på ett systematiskt sätt. Utvärderingen beträffande teknisk mognadsgrad (TRL) kan införas i andra delar av Horisont 2020-programmet. · Det gemensamma företaget Clean Sky är ett bra verktyg för att uppnå enighet om strategiska forskningsagendor och en (potentiellt) effektivare användning av forskningsbudgeten. · Hög kvalitet när det gäller forskningsresultat och ett stort kontaktnät mellan näringsliv, små och medelstora företag, samt universitetsvärlden. · Högt deltagande och engagemang från små och medelstora företag. Anmärkningsvärd mobilisering och poolning av resurser och expertis för att angripa de mest komplicerade flygtekniska problemen under hela FoU-cykeln. · De resurser som mobiliseras stärks genom synergieffekter mellan ett stort antal intressenter. · Effektiv styrningsstruktur och proaktivt deltagande av rådgivande organ (NSRG och den vetenskapliga och tekniska rådgivande kommittén). · Hög kvalitet på processer och metoder. · Ökad synlighet främjas genom information om resultat i forskningsrapporter, konferenser, flygmässor och utställningar. || SVAGHETER · De centrala resultatindikatorerna och teknikutvärderaren är inte tillräckligt utvecklade för att kunna demonstrera de mer övergripande miljörelaterade och socioekonomiska effekterna. · Otillfredsställande balans mellan vetenskapliga och administrativa uppgifter på Clean Skys verkställande kontor: – Omständliga administrativa regler och kontroller. – Otillräckliga tekniska resurser (på det gemensamma företagets nivå) för att hantera transversala frågor. · Begränsad flexibilitet, i synnerhet när det gäller budgetfrågor, budget för oförutsedda utgifter saknas. · När det gäller vissa ITD:er har krav på kvalitet och effektivitet inte uppfyllts. · ITD:erna drar inte aktiv nytta av feedback från teknikutvärderaren. · Otillräckliga resursanslag från företag i vissa ITD:er. · Brist på tydliga prioriteringar när resurser anslås till projekt i vissa ITD:er. · Kommunikationen mellan ITD:er är fortfarande otillräcklig. · Begränsad samordning med nationella och internationella initiativ, vilket kan leda till ett ineffektivt resursutnyttjande. MÖJLIGHETER · Clean Skys potential att fungera som en plattform för att bygga en gemensam europeisk vision om miljöinriktad forskning inom flygtekniksektorn. · Utveckling av nya finansieringsmodeller. · Kommunicera de mer övergripande socioekonomiska och miljörelaterade effekterna till en större krets än intressenterna inom flygtekniksektorn. · Utforska synergieffekter och potentiell korsbefruktning med andra branscher. · Skapa en gynnsam miljö för Nivå 2-projekt inom ramen för EU:s nästa forskningsprogram. || HOT · En negativ inställning bland viktiga intressentgrupper. · Brist på prioritetsordning när viktiga resurser anslås av nyckelaktörer, vilket leder till ändlösa problem: att räckvidden begränsas, att tidsplanen ändras... · Att man missar viktiga förändringar när det gäller flygteknikmarknadens behov. · Att den europeiska industrins struktur förändras, dvs. nya ägare eller samriskföretag. FCH – BRÄNSLECELLER OCH VÄTGAS STYRKOR · Den grundläggande principen bakom offentlig-privata partnerskap inom forskningen om bränsleceller och vätgas har bevisats på ett framgångsrikt sätt. · Det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas har en central roll inom den europeiska forskningen om bränsleceller och vätgas. · Det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas är ett bra verktyg för att uppnå enighet om strategiska forskningsagendor och en potentiellt effektivare användning av forskningsbudgeten. · Starka grupperingar har etablerats inom näringslivsgrupperna och de regionala grupperna. · Säkrar en stark branschledd utveckling inriktad på mer långsiktiga mål genom skiftande konjunkturcykler. · Imponerande mobilisering och poolning av resurser och expertis. · Kritisk massa har uppnåtts för tillämpning inom bilsektorn. · Stabil budget för långsiktig utveckling, vilket lockar den privata sektorn. · Starkt deltagande bland intressenter, särskilt branschaktörer, samt samarbete med regionala grupper. · Styrning har etablerats och fungerar. · Projektledningen upplevs som positiv av projektsamordnare. || SVAGHETER · Omständliga administrativa regler och kontroller, · Ej optimalt utnyttjande av resurser och olämplig balans mellan vetenskaplig och administrativ personal. · Projektfinansieringen är lägre än ramprogrammets finansiering och oförutsägbar. · Ingen garantifond som kan täcka upp för små och medelstora företag som har en svag finansiell ställning. · Ingen enhetlig strategi när det gäller stationära tillämpningar och tidiga tillämpningar på marknaden. · Brist på samordning med nationella program, ojämnt deltagande och engagemang från medlemsstaterna när det gäller det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas. · Otillräcklig förmåga att ändra mål som inte längre är aktuella. · Begränsat utbyte mellan det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas och ramprogrammets grundforskning. · Inte tillräckligt riktade kommunikations- och spridningsstrategier och insatser, samt begränsad synlighet. · Otillräcklig övervakning och kunskapshantering på projekt-, program- och policynivå. · Arbetet med tvärgående aktiviteter har inte gjort nämnvärda framsteg. MÖJLIGHETER · Bidra till de samhällsutmaningar för EU som tas upp i energi-, transport- och klimatpolitiken. · Ge Europa en ledning inom ett framväxande område som kan skapa stora möjligheter. · Skapa verklig överensstämmelse mellan regionala, nationella och europeiska initiativ. · Öka synligheten för att locka nya deltagare och vinna politiskt stöd. · Främja bästa praxis och öka kunskaperna om tekniken bland allmänheten och politiska beslutsfattare i Europa. · Skapa en gemensam vision och kommunicera med deltagare och stödmottagare. · Uppmuntra samordnad, storskalig tillämpning och kapacitetsuppbyggnad när det gäller bränslecells- och vätgasteknik. · Batteridrivna elbilars begränsningar kan leda till att industrins och politikernas intresse vänds mot bränslecellsdrivna elbilar. · Integrering av stora mängder förnybar el genom utnyttjande av vätgas som energilagringsmedium. · Samverkan med andra industrier kan skapa nya möjligheter för företag, inklusive små och medelstora företag. · Synergieffekter och samverkan med andra program längs hela värdekedjan. || HOT · Låga energipriser och otillräckliga politiska åtgärder. · Att tonvikten förflyttas mellan målen för EU:s klimat-, energi- och konkurrenspolitik. · Att man misslyckas med att locka de investeringar som krävs för leverantörs- och infrastrukturindustrin. · Olösta tekniska problem, i synnerhet rörande prestanda och kostnader. · Att EU saknar konkurrenskraft eller släpar efter Asien och Nordamerika den närmaste tiden. · Att exportmarknaderna (t.ex. Asien) inte är öppna. · Att man inte inför relevanta incitament för marknaden att ta till sig tekniken. · Brist på politiskt stöd för FCH. · Begränsad acceptans hos slutliga användare på grund av oförmåga att kommunicera fördelar till samhället och/eller olyckor. · Utdragen ekonomisk/finansiell nedgång kan få allmänheten och/eller privata företag att tappa intresset. · Att konkurrerande teknik får ett genombrott. · Osamordnade och isolerade demonstrationer på EU-nivå, i medlemsstaterna eller regionalt som inte tar hänsyn till produktutveckling, säljbarhet och kapacitetsuppbyggnad i en kommersiell produkt. IMI – INITIATIVET FÖR INNOVATIVA LÄKEMEDEL STYRKOR · Anses vara ett världsledande offentlig-privat partnerskap inom hälso- och sjukvård, särskilt i USA. · Unik samarbetsmodell för att hantera icke konkurrensrelaterade läkemedelsbehov (åtgärda marknadsmisslyckanden). · Är en katalysator för investeringar av den privata sektorn inom europeisk FoU-verksamhet när det gäller biofarmaci. · Hög kvalitet när det gäller forskningsresultat och ett mycket aktivt kontaktnät mellan näringsliv, små och medelstora företag, samt universitetsvärlden. · Ökat förtroende mellan många relevanta intressentgrupper, bl.a. tillsynsmyndigheter. · En kritisk massa av expertis för att angripa de mest komplicerade sjukvårdsbehoven under hela FoU-cykeln. · De resurser som mobiliseras stärks genom synergieffekter mellan ett stort antal intressenter. · Branschlett initiativ som har starkt stöd bland verkställande direktörer i Efpia och är inriktat på konkreta resultat. || SVAGHETER · En tydlig, riktad kommunikationsstrategi saknas, begränsad synlighet. · De centrala resultatindikatorerna är inte tillräckligt utvecklade för att kunna demonstrera de mer övergripande socioekonomiska effekterna. · Otillräckliga incitament för små och medelstora företag och företag som inte är medlemmar i Efpia att delta. · Processer och regleringar är fortfarande för byråkratiska. · De rådgivande organen fungerar inte på ett sätt som infriar deras fulla potential. · Brist på uppköp från medlemsstaterna, vilket leder till en bristande överensstämmelse med medlemsstaternas politik och strategier. · Otillfredsställande balans mellan vetenskapliga och administrativa uppgifter på IMI:s verkställande kontor: · Alla Efpia-företag är inte involverade. · Brist på planering när det gäller projektens hållbarhet. MÖJLIGHETER · Ökad fokusering på att hantera följderna av befolkningens åldrande och de betydande socioekonomiska effekterna av detta. · Bygga vidare på, och dra lärdomar av, IMI som en bevisat framgångsrik modell för att engagera intressenter, t.ex. patienter, tillsynsmyndigheter. · Maximera IMI:s potential att fungera som en plattform för att bygga en gemensam europeisk vision för t.ex. sjukvårdspolitiken. · Utöka räckvidden och locka investeringar från företag utanför EU för biomedicinsk FoU-verksamhet. · Utnyttja andra potentiella finansierings­alternativ, t.ex. riskkapital och/eller EIB-lån. · Ytterligare förbättringar av klimatet för biofarmaceutisk FoU-verksamhet genom att undanröja flaskhalsar eller förbättra processerna för t.ex. kliniska försök. · Undersöka möjligheterna att involvera andra sektorer och intressenter, t.ex. betalande organ, utvärderingar av medicinsk teknik. · Utveckla nya finansieringsmodeller för att exploatera resultat och öka hållbarheten. || HOT · Minskat politiskt stöd för IMI. · Balansen mellan forskning före det konkurrensutsatta stadiet och konkurrensstadiet rubbas. · Brist på samordning med nationella initiativ som leder till ett ineffektivt resursutnyttjande. · Konkurrens från andra offentlig-privata partnerskap som får företagen att tappa intresset. · Växande regelbörda och hårdare prissättnings- och ersättningssystem. · Förlust av nyckelpersoner i IMI. · Ekonomisk nedgång som leder till brist på finansiering. · En negativ inställning bland viktiga intressentgrupper (patienter, betalande organ, tillsynsmyndigheter). · Förlust av konkurrensfördel till tillväxtekonomier som Kina och Brasilien. · Försämrat anseende och minskat stöd i EU till följd av brist på resultat. · Minskat politiskt stöd för IMI. BILAGA III: Utvärderingspanelernas sammansättning Utvärderingspanelernas expertmedlemmar || Gemensamma företag för gemensamma teknikinitiativ Francois Quentin (ordförande) (FR), styrelseordförande i HUAWEI France och medlem av HUAWEI-koncernens rådgivande råd, medlem av premiärministerns grupp av rådgivare. || CS Jean Francois Brouckaert (föredragande) (BE), universitetslektor på fakulteten för turbomaskiner och framdrivning på von Karman-institutet för strömningsdynamik (VKI), Belgien. || CS Ivonne Herrera (NO), senior forskare vid SINTEF ICT, avdelningen för programvaruteknik och säkerhet med mer än 20 års erfarenhet av branschen för flygelektronik, underhåll, flygtrafiklednings- och flygsäkerhetsanalyser för flyg-, olje- och gasindustrierna, medlem av den första interimsutvärderingspanelen 2010. || CS Enzo Bertolini (IT), chef för Clément Fillietroz-stiftelsen, som bedriver verksamhet vid det astronomiska observatoriet och planetariet i Aosta-dalen (forskning om astrofysik och vetenskapskommunikation för studenter och allmänhet), medlem av den första interimsutvärderingspanelen 2010. || CS Anneli Ojapalo (ordförande) (FI), vd för Ojapalo Consulting Oy och programsamordnare för det finländska bränslecellsprogrammet 2007–2013. || FCH Nigel Lucas (föredragande) (UK), oberoende konsult med mer än 30 års erfarenhet av energibranschen, tidigare vd för Environmental Resources Management, samt professor vid Imperial College Centre for Environmental Technology. || FCH Helge Holm-Larsen (DK), nuvarande vd för SME TEGnology, tidigare chef för Topsoe Fuel Cell A/S. || FCH Dirk De Keukeleere (BE), oberoende konsult inom transport- och energiteknik, tidigare forskare/chef på det flamländska institutet för teknisk forskning inom bränsleceller, bilar och energi. || FCH Jackie Hunter (ordförande) (UK), vd för OI Pharma Partners Ltd. Hennes företag har hjälpt företag och organisationer att utforma och genomföra öppna innovationsstrategier, i synnerhet inom forskning om livsvetenskaper. Jackie Hunter var tidigare Senior Vice President inom GlaxoSmithKline och ordförande i Efpias forskningschefsgrupp. På GSK tog hennes affärsenhet fram 17 kliniska konceptvalideringar. Hon har varit medlem i internationella kommittéer och policygrupper om farmaceutisk forskning och utveckling. Som ej anställd styrelsemedlem i ett aktiebolag och styrelsemedlem i akademiska och andra organisationer har hon fått ett brett perspektiv över flera intressentgrupper. || IMI Marcin Szumowski (föredragande) (PL), styrelseordförande och vd i OncoArendi Therapeutics, grundare av BTM Mazovia. Efter en framgångsrik forskarkarriär i USA har Marcin Szumowski arbetat med tekniköverföring och uppstartsföretag sedan 2000 och har delfinansierat och lett tre uppstartsföretag, bl.a. börsnoterade Medicalgorithmics S.A., där han var styrelseordförande och vd under perioden 2005–2010. Han är sedan 2001 chef för avdelningen för internationella kontakter och projektledning på Nencki-institutet för experimentell biologi. Han har varit medlem i den panel av oberoende experter som bistår Europeiska kommissionen med konsekvensbedömningen av IMI2. || IMI Tom Andersen (DK) är chef för Europeiska investeringsbankens regionala kontor för Främre Orienten i Kairo, samt oberoende konsult. Fram till för ett år sedan var han tillförordnad ekonomisk rådgivare på Europeiska investeringsbanken och specialiserad på att bedöma den ekonomiska bärkraften i FoU-projekt och projektfinansiering inom läkemedels- och kemibranschen. Han har tidigare arbetat med förvärv och försäljning inom ett industriellt konglomerat och för Novo Nordisk, ett EU-baserat läkemedelsföretag, med utvärdering och rapportering om utvecklingen av företagets läkemedelsuppfinning och bolagsutveckling. Han var medlem i den första panelen av oberoende experter som utvärderade IMI. || IMI Bart Wijnberg (NL) - innan han gick i pension arbetade Bart Wijnberg för det nederländska ministeriet för hälsa, välfärd och idrott, där han var ansvarig för den viktiga WHO-rapporten om prioriterade läkemedel för Europa och världen mot bakgrund av sjunde ramprogrammet, och för lanseringen av det nederländska offentlig-privata partnerskapet Top Institute Pharma (TI Pharma). Han var medlem i medlemsstaternas, kandidatländernas och de associerade ländernas kontaktgrupp för IMI och i den första gruppen av oberoende experter som utvärderade IMI. || IMI Maria Rosaria Di Nucci (IT) är senior forskare vid det miljöpolitiska forskningscentret vid Freie Universität Berlin och oberoende konsult. Hon har arbetat med miljö- och energipolitik och med policybedömningar i mer än 25 år och deltagit i flera EU-initiativ. Hon har även arbetat med konsekvensbedömningar. Di Nucci är expertutvärderare för europeiska organisationer som finansierar FoTU och för Europeiska kommissionen. Hon deltar även i utvärderingen av Clean Sky och Bränsleceller och vätgas och fungerar som en gemensam expert. || CS. FCH. IMI