Förslag till EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING om ändring av tjänsteföreskrifterna för tjänstemän i Europeiska unionen och anställningsvillkoren för övriga anställda i Europeiska unionen /* KOM/2011/0890 slutlig - 2011/0455 (COD) */





MOTIVERING 1. BAKGRUND TILL FÖRSLAGET Tjänsteföreskrifterna utgör den rättsliga ramen för anställnings- och arbetsvillkoren för cirka 55 000 tjänstemän och andra anställda vid sammanlagt fler än 50 olika institutioner, organ och byråer belägna inom Europeiska unionen eller i tredjeland. Med tanke på de oöverträffade prövningar som EU står inför idag är kompetensen, engagemanget, oberoendet och lojaliteten hos dess anställda viktigare än någonsin. Samtidigt ställer samma prövningar krav på alla offentliga förvaltningar och var och en av deras anställda att öka effektiviteten i arbetet och att anpassa sig till de förändrade ekonomiska och sociala förutsättningarna i Europa. De senaste årens utveckling inom den globala ekonomin och de följder denna utveckling fått i form av åtstramningsbehov i de offentliga finanserna måste också inverka på Europeiska unionens offentliga förvaltning och de administrativa resurserna inom samtliga EU-institutioner, organ och byråer. EU:s administrativa utgifter utgör endast 5,8 % av de totala utgifterna i den fleråriga budgetramen för 2007–2013, vilken i sin tur motsvarar ca 1 % av EU:s samlade BNP för samma period. Det är emellertid viktigt att visa att alla EU-institutioner och deras anställda fortsätter att sträva efter effektivitet och sparsamhet, på ett sätt som återspeglar ansträngningarna inom många offentliga förvaltningar i medlemsstaterna. Eftersom EU och dess institutioner står inför stora utmaningar måste förslaget präglas av en noggrann avvägning mellan å ena sidan behovet av effektivitet och besparingar, å andra sidan kravet att institutionerna måste kunna utföra sina respektive uppdrag. Detta innebär bland annat att EU:s institutioner i egenskap av arbetsgivare måste kunna rekrytera och behålla högkvalificerad personal inom en rad olika specialområden. Den arbetsmarknad institutionerna rekryterar på består av högutbildade och högt kvalificerade personer som är kapabla att arbeta i en mångkulturell och mångspråkig miljö, och som är beredda att flytta till och stanna i utlandet med sina familjer. Med tanke på att många EU-tjänstemän kommer att gå i pension under de kommande åren, och att det stora flertalet av dessa kommer från de 15 länder som var medlemmar i EU redan före 2004, kommer det att bli en särskild utmaning att upprätthålla den geografiska balansen när det gäller fördelningen av personal mellan olika medlemsstater. Dessutom kommer den demografiska utvecklingen i Europa i framtiden att göra det ännu svårare att attrahera och behålla högkvalificerad arbetskraft från alla medlemsstater. Förslaget måste också ses mot bakgrund av den omfattande reform av tjänsteföreskrifterna som trädde i kraft den 1 maj 2004. Den reformen innebar en omskrivning av hela lagstiftningsramen för EU:s offentliga förvaltning och innebar omfattande förändringar inom många delar av denna förvaltning. Bland annat reviderades karriärstrukturen. Man införde den nya personalkategorin kontraktsanställda, där lönerna generellt är lägre. Lönetabellen för tjänstemän och tillfälligt anställda ändrades, på så sätt att nyanställda kunde rekryteras i lägre lönegrader och således med lägre löner än tidigare. Genom reformen infördes också mer flexibla och familjevänliga arbetsvillkor, bland annat genom att tjänstledighet av personliga skäl nu kunde beviljas för längre perioder än tidigare och genom att en ny form av föräldraledighet infördes. Vidare höjdes pensionsåldern från 60 till 63 år, med vissa övergångsbestämmelser för redan anställda, pensionernas utvecklingstakt minskades från 2 % till 1,9 % per år och de pensionsrättigheter som förvärvades efter den 1 maj 2004 räknas inte längre upp med en s.k. korrigeringskoefficient för högre levnadsomkostnader. I bilaga XII till tjänsteföreskrifterna fastställdes metoden för att hålla pensionssystemet i försäkringsteknisk balans. Slutligen antogs en ny metod för årlig anpassning av EU-anställdas löner och pensioner. Sammantaget har dessa förändringar inneburit betydande besparingar i EU-budgeten, och de årliga effekterna av dessa besparingar fortsätter öka: Reformen har hittills lett till besparingar på omkring 3 miljarder euro, och ytterligare 5 miljarder i besparingar förväntas under perioden fram till 2020. Enligt en Eurostatundersökning om de långsiktiga budgeteffekterna av pensionskostnaderna kommer de pensionsbesparingar som följer av 2004 års reform på lång sikt att överstiga 1 miljard euro, oaktat effekterna på andra områden. Alltsedan 1972 har man tillämpat en ”metod” för årlig anpassning av löner och pensioner. Detta har visat sig vara ett bra sätt att undvika årligen återkommande löneförhandlingar, som ibland kan åtföljas av strejker. Metoden har reviderats ett antal gånger, senast 2004. Eftersom den nuvarande metodens giltighet löper ut 2012 föreslår kommissionen nu en ny metod, som ska återspegla de politiska beslut som medlemsstaterna fattat när det gäller löneanpassningar för deras egna statstjänstemän, och samtidigt avhjälpa de brister som blottats under och efter diskussionerna kring den årliga anpassningen 2009. Det nuvarande beräkningssystemet för pensionsinbetalningarna ska upphöra att tillämpas den 30 juni 2013, och kommissionen kommer att föreslå ett nytt system i linje med gängse försäkringsteknisk praxis. I förslaget tas också hänsyn till rådets slutsatser och de anmodanden från rådet som grundar sig på artikel 241 i EUF-fördraget. Dessa gäller bl.a. tillämpningen av undantagsklausulen för metoden, pensionssystemet för de EU-anställda inklusive systemet för förtidspensionering samt karriärstrukturen, i syfte att stärka sambandet mellan lön och ansvarsnivå. Förslaget till ny metod har också anpassats på grundval av kritiken mot vissa föråldrade inslag i tjänsteföreskrifterna, i den utsträckning som denna kritik varit berättigad. Syftet med kommissionens förslag är att balansera kravet på kostnadseffektivitet mot institutionernas behov inom personalförvaltningen. Kommissionen bedömer att dess förslag, om det antas, kommer att garantera EU-institutionerna fortsatt tillgång till en oberoende, effektiv och modern offentlig förvaltning på europeisk nivå, vilket kommer att göra det möjligt för dem att fullgöra sina uppdrag enligt fördraget. 2. RESULTAT AV SAMRÅD MED BERÖRDA PARTER OCH KONSEKVENSBEDÖMNINGAR Förslaget har diskuterats med företrädare för personalen enligt gällande förfaranden, och i det slutliga förslaget har kommissionen tagit hänsyn till utfallet av dessa diskussioner. Innan förslaget antogs var det också föremål för samråd i kommittén för tjänsteföreskrifterna och i kommissionens personalkommitté. Extern experthjälp Någon extern experthjälp har inte behövts. 3. FÖRSLAGETS HUVUDINNEHÅLL Att minska personalen med 5 % Det föreslås att personalen vid varje institution och varje byrå ska minskas med 5 %. Detta ska ske genom att vissa av de anställda som lämnar sin tjänst, t.ex. därför att de går i pension eller att deras kontrakt löper ut, inte ersätts med nya anställda. Utan att detta påverkar budgetmyndighetens framtida beslut ska institutionernas och byråernas skyldighet att fullgöra sitt åtagande att minska personalen återspeglas i artikel 6 i tjänsteföreskrifterna. Metod för anpassning av löner och pensioner I den nya metoden bibehålls principen om parallellitet mellan löneutvecklingen för nationella statstjänstemän och för EU-tjänstemän. Dessutom är den avsedd att avhjälpa ett antal brister med den nuvarande metoden: – Den nya metoden skulle återspegla nominella i stället för reala löneförändringar i alla medlemsstater. På så sätt återspeglar metoden exakt löneutvecklingen i alla EU:s medlemsstater, och inte enbart i ett litet urval av dem. – För att komma till rätta med problemet med eftersläpning i tiden ska den nya undantagsklausulen för exceptionella situationer tillämpas automatiskt om två villkor är uppfyllda: 1) Om EU:s samlade BNP minskar, och 2) värdet på anpassningen av de EU-anställdas löner och pensioner överstiger utvecklingen av EU:s BNP med mer än två procentenheter. Om båda dessa villkor är uppfyllda ska halva anpassningen skjutas upp till nästföljande år. En sådan bestämmelse skulle t.ex. automatiskt ha tillämpats för 2009. – Det internationella indexet för Bryssel (Brussels International Index) ska inte längre användas. Skillnaderna i ökningen av levnadskostnader mellan varje enskild anställningsort och motsvarande ökning i medlemsstaterna ska beräknas och justeras via korrigeringskoefficienter. En ny gemensam korrigeringskoefficient ska införas för Belgien och Luxemburg, som ska räknas som en och samma anställningsort. Denna koefficient ska vara 100 det första året. Liksom den nuvarande metoden innebär den föreslagna nya metoden inte någon indexering för inflation, utan löneutvecklingen ska enbart återspegla köpkraftens utveckling för nationella statstjänstemän, vilken regleras genom beslut i varje medlemsstat. Solidaritetsavgift Sedan 1982 har metoden varit kopplad till en extra skatt som beräknats på de anställdas löner, och som ursprungligen återspeglade effekterna av oljekrisen. Även om den ekonomiska situationen därefter förbättrades har den extra skatten inte fasats ut, utan har blivit en bestående åtgärd som är kopplad till den automatiska tillämpningen av metoden. För den period som den nya föreslagna metoden ska tillämpas föreslås det att denna skatt, som här kallas solidaritetsavgift, höjs till 6 %. Ändringar av pensionssystemet för att anpassa det till den demografiska utvecklingen Att öka den normala pensionsåldern till 65 år Enligt nuvarande regler är den normala pensionsåldern 63 år för tjänstemän som anställts efter den 1 maj 2004. För tjänstemän som anställdes före den 1 maj 2004 gäller övergångsbestämmelser enligt vilka pensionsåldern kan variera mellan 60 och 63 år. Det föreslås nu att den normala pensionsåldern för tjänstemän som anställs efter den 1 januari 2013 höjs från 63 till 65 år. För dem som anställs före det datumet föreslås liknande övergångsbestämmelser som 2004, dvs. att den normala pensionsåldern skulle variera mellan 60 och 65 år. Dessutom skulle möjligheten att fortsätta arbeta till 67 års ålder utvidgas, och inte längre tillämpas enbart i undantagsfall. Ytterligare bestämmelser kommer att behövas för att ta vederbörlig hänsyn till redan förvärvade pensionsrättigheter och kravet att hålla en försäkringsteknisk balans i pensionssystemet. Att höja gränsen för förtidspensionering till 58 år och minska antalet anställda som går i pension i förtid Enligt nuvarande regler är förtidspensionering möjlig från 55 års ålder. Enligt det nya förslaget skulle denna gräns höjas till 58 år. Dessutom skulle antalet tjänstemän som får pensioneras ett givet år utan minskning av pensionsrättigheterna fastställas till 5 % av det totala antalet tjänstemän som gått i pension året innan vid samtliga institutioner (att jämföra med 10 % i dag). Systemet med förtidspension bibehålls dock som sådant, eftersom det särskilt i samband med den senaste utvidgningen utgjorde ett nyttigt personalförvaltningsverktyg för alla institutioner. Att anpassa beräkningssystemet för pensionsinbetalningarna till internationell försäkringsteknisk praxis Det nuvarande beräkningssystemet för pensionsinbetalningarna ska upphöra att tillämpas den 30 juni 2013. Kommissionen föreslår att samma metod bibehålls, men att det glidande medelvärdet för räntesatser och löneutveckling ökas till 30 år. I detta avseende skulle en övergångsperiod på åtta år tillämpas. Ändringen skulle leda till en stabilare pensionsinbetalningssats, som skulle bli mindre beroende av kortsiktiga räntefluktuationer och därmed mindre kontroversiell. Den skulle också innebära att en anpassning av beräkningssystemet till gängse försäkringsteknisk praxis, enligt vilken tidigare noteringar under en period på 20–40 år bör användas för att uppnå balans i pensionssystemen. Anpassning av anställningsvillkor Att införa en bestämmelse i tjänsteföreskrifterna om antalet arbetstimmar per vecka Om samma policymål ska kunna uppnås trots personalnedskärningen med 5 % kommer det att krävas att varje anställd tar på sig en del av den ytterligare arbetsbördan. Det föreslås därför att arbetsveckan ska ökas till minimum 40 timmar, och att denna regel tas upp i tjänsteföreskrifterna. Att bibehålla systemet med flexibla arbetstidslösningar (flextid) Flexibla arbetstidslösningar bidrar till en bättre balans mellan arbetsliv och privatliv och en bättre könsmässig fördelning inom institutionerna, samtidigt som reglerna för obligatorisk arbetstid respekteras. Dessa lösningar bör därför uttryckligen tas upp i tjänsteföreskrifterna. Personer i ledande ställning skulle inte omfattas av dessa allmänna personalbestämmelser, eftersom institutionerna gett dem befogenhet att själva disponera sin och sina medarbetares arbetstid. Bidrag, tillägg och andra rättigheter – minskning av antalet resdagar per år, det årliga resebidraget samt ersättningar för flyttkostnader och vid tjänsteresor För närvarande har de anställda rätt till upp till sex resdagar per år för resor till sin ursprungsort. Det föreslås att taket för antalet resdagar minskas till tre dagar. Det årliga resebidraget beräknas på grundval av antalet kilometer med tåg, vilket numera inte brukar vara det vanligaste färdsättet för att ta sig till sin ursprungsort. Därför föreslås det att avståndet i stället ska beräknas utifrån geometriska cirklar, vilket skulle leda till en minskning av de enskilda resebidragen. Dessutom skulle utbetalningen av årliga resebidrag bara kunna grundas på platser inom EU-medlemsstaternas territorier. För att minska den administrativa bördan både för de anställda som berörs och de avdelningar som tillämpar reglerna bör systemet för ersättning för flyttkostnader förenklas. Det föreslås därför att införa kostnadstak som anpassas efter tjänstemannens eller den anställdes familjesituation samt de genomsnittliga kostnaderna för flyttning och därtill knutna försäkringar. Reglerna för tjänsteresor bör också anpassas till de särskilda behoven vid institutioner där anställda ofta behöver åka på tjänsteresa till de orter där institutionerna har sina huvudkontor. Det föreslås att ersättningen för logi i dessa fall ska betalas ut som schablonbelopp. Insatser för att öka öppenheten inom EU:s institutioner och byråer Tjänsteföreskrifterna genomförs genom en rad särskilda bestämmelser som antas av de enskilda institutionerna och byråerna. För att garantera att tjänsteföreskrifterna genomförs på ett harmoniserat och väl samordnat sätt, och samtidigt bidra till förenkling, föreslår kommissionen att dess tillämpningsföreskrifter ska gälla på samma sätt för byråerna. Eftersom man dock behöver ta hänsyn till de särskilda förhållandena vid varje byrå föreslås det att byråerna – efter godkännande från kommissionen – ska ha rätt att anta egna tillämpningsföreskrifter eller avstå från att tillämpa vissa av de allmänna tillämpningsföreskrifterna. För att främja öppenhet och insyn skulle EU-domstolen upprätta ett register över alla institutioners tillämpningsföreskrifter. Karriärutveckling för assistenter, ett nytt karriärsystem för sekreterare och större flexibilitet i fråga om kontraktsanställning Att reservera de högsta lönegraderna för anställda på hög ansvarsnivå För att stärka sambandet mellan ansvarsnivå och lönegrad föreslås det att karriärsystemet för assistenter ändras på så sätt att de två högsta graderna (AST 10 och AST 11) endast kan uppnås av tjänstemän och tillfälligt anställda som har ett omfattande ansvar för personalförvaltning, förvaltning av budgetmedel eller samordning. Ny tjänstegrupp för sekreterare och kontorspersonal: AST/SC Karriärstrukturen för den befintliga AST-personalen bör justeras för att bättre återspegla de olika nivåer av ansvar som ryms inom kategorin. Målet är att bättre nyansera de olika karriärvägarna inom EU:s offentliga förvaltning och att begränsa de administrativa utgifterna i linje med den kommande fleråriga budgetramen. Därför bör en ny tjänstegrupp för sekreterare och kontorspersonal införas med beteckningen AST/SC. Lönerna och befordringstakten i denna nya tjänstegrupp bör utformas på ett sätt som speglar de anställdas respektive ansvarsnivå. Genom denna åtgärd kommer man att kunna bibehålla en stabil och väl balanserad personalsammansättning som täcker alla olika typer av arbetsuppgifter. Detta är ett behov som uttryckts av många institutioner. Rekrytering av kontraktsanställda För att ge institutionerna ökad flexibilitet bör den längsta varaktigheten för de kontraktsanställdas anställningskontrakt förlängas från 3 till 6 år. Institutionerna skulle också ges rätt att anordna vissa interna uttagningsprov som även kontraktsanställda får delta i, även om det stora flertalet tjänstemän även i fortsättningen kommer att rekryteras genom öppna, allmänna uttagningsprov. Att motverka stora geografiska obalanser I tjänsteföreskrifterna anges att Europeiska unionens tjänstemän ska rekryteras över största möjliga geografiska område. Statistiken visar emellertid att vissa medlemsstater är överrepresenterade i förhållande till sin andel av unionens samlade folkmängd, medan andra är klart underrepresenterade. Dessa obalanser är särskilt tydliga i vissa lönegrader. Man bör därför ändra artikel 27 i tjänsteföreskrifterna på så sätt att det blir möjligt för institutionerna att vidta åtgärder för att avhjälpa långvariga och betydande geografiska obalanser, medan principen för rekryteringen ska förbli grundad på högsta standard i fråga om kompetens, prestationsförmåga och integritet. Dessa åtgärder ska grundas på allmänna tillämpningsföreskrifter, och åtföljas av en rapport om tillämpningen efter fem år. Att effektivisera personalförvaltningen vid byråerna EU-byråerna har blivit en viktig del av unionens institutionella struktur. Det finns idag sammanlagt 45 sådana (32 tillsynsorgan, sju gemensamma företag och sex genomförandeorgan). Sammanlagt har de närmare 8 000 anställda, varav de flesta hör till kategorin tillfälligt anställda. Bestämmelserna i tjänsteföreskrifterna och anställningsvillkoren för övriga anställda är emellertid inte fullt ut anpassade till behoven vid mindre arbetsplatser som byråerna. Kommissionen föreslår därför att det inrättas en ny form av tillfällig anställning för personal vid byråerna. Denna personal skulle rekryteras genom ett öppet och objektivt urvalsförfarande, och skulle sedan kunna förbli anställda för obestämd tid. Där så krävs skulle byråerna i tjänstens intresse ha rätt att låna ut personal till annan tjänstgöring. De tillfälligt anställda vid byråerna skulle ha rätt att ta obetald tjänstledighet i sammanlagt upp till 15 år under sin karriär. Rörligheten för personal inom och mellan byråerna skulle underlättas, eftersom varje anställd som beslutar att söka en annan tjänst skulle behålla sin lönegrad och löneklass, förutsatt att hans eller hennes befintliga lönegrad finns med inom det spann som anges för den nya tjänsten. Byråerna skulle vidare ha en viss flexibilitet när de tillsätter kommittéer för dialog mellan arbetsgivare och arbetstagare och kommittéer som ska rådfrågas som en del av beslutsprocessen. 4. BUDGETKONSEKVENSER Förslaget har konsekvenser både för Europeiska unionens utgifter och inkomster. Eftersom övergångsbestämmelser kommer att tillämpas kommer verkan av vissa av de nya bestämmelserna att tillta successivt, och de kommer att nå full effekt först på längre sikt. Besparingarna över den period som omfattas av nästa fleråriga budgetram beräknas överstiga 1 miljard euro. På längre sikt kommer dock de besparingar som följer av de föreslagna ändringarna att uppgå till 1 miljard euro per budgetår. En mer detaljerad redogörelse för budgetkonsekvenserna finns i den bifogade finansieringsöversikten. 2011/0455 (COD) Förslag till EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING om ändring av tjänsteföreskrifterna för tjänstemän i Europeiska unionen och anställningsvillkoren för övriga anställda i Europeiska unionen EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 336, med beaktande av protokollet om Europeiska unionens immunitet och privilegier, särskilt artikel 12, med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, som lagts fram efter samråd med kommittén för tjänsteföreskrifterna, efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten, med beaktande av domstolens yttrande, med beaktande av revisionsrättens yttrande, i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet, och av följande skäl: (1) Europeiska unionen och dess över 50 institutioner och byråer bör ha en europeisk offentlig förvaltning av hög kvalitet, så att den kan utföra sina uppgifter på bästa möjliga sätt i enlighet med fördragen och möta de inre och yttre utmaningar som den kommer att ställas inför i framtiden. (2) Det är därför nödvändigt att skapa ramar för rekrytering av personal av hög klass med avseende på produktivitet och integritet, som rekryteras över största möjliga geografiska område bland medborgare i medlemsstaterna, och att denna personal får möjlighet att sköta sina arbetsuppgifter så ändamålsenligt och effektivt som möjligt. (3) Det övergripande syftet bör vara att uppnå högsta möjliga effektivitet hos personalförvaltningen i en europeisk offentlig förvaltning som särskilt utmärker sig genom kompetens, oberoende, lojalitet, opartiskhet, kontinuitet samt kulturell och språklig mångfald. (4) För att garantera att köpkraften hos Europeiska unionens tjänstemän och övriga anställda utvecklas i takt med köpkraften hos nationella tjänstemän i medlemsstaternas centrala statsförvaltning är det viktigt att bibehålla principen om en flerårig lönemekanism, kallad ”metoden”, genom att förlänga tillämpningen till och med slutet av 2022, med en översyn vid utgången av det femte året. Bristen på överensstämmelse mellan metoden som mekanism, som alltid har varit av administrativ karaktär, och det faktum att endast rådet antar resultatet av metoden har tidigare orsakat problem och är inte förenlig med Lissabonfördraget. Det är därför lämpligt att låta lagstiftarna, i samband med antagandet av dessa ändringar av tjänsteföreskrifterna, besluta om en metod för en årlig automatisk uppdatering av alla löner, pensioner och tillägg. Denna uppdatering kommer att bygga på de politiska beslut som fattas av varje medlemsstat för att på nationell nivå justera lönerna för statliga tjänstemän. (5) Det är viktigt att sörja för kvaliteten på de statistiska uppgifter som används vid uppdateringen av lönerna och pensionerna. De nationella statistikkontoren bör i enlighet med principen om opartiskhet samla in uppgifterna på nationell nivå och överföra dem till Eurostat. (6) För att uppväga eventuella fördelar för tjänstemän och andra anställda i Europeiska unionen som tillämpningen av metoden kan medföra bör systemet med den särskilda avgiften, under den nya beteckningen ”solidaritetsavgift”, fortsätta. Eftersom den särskilda avgift som gällde under perioden 2004–2012 successivt har ökat i storlek och i medeltal uppgått till 4,23 % förefaller det i nuläget lämpligt att höja solidaritetsavgiften till den enhetliga procentsatsen 6 %, för att ta hänsyn till den svåra ekonomiska situationen och dess konsekvenser för de offentliga finanserna i hela Europeiska unionen. Solidaritetsavgiften bör tillämpas på alla tjänstemän och övriga anställda i Europeiska unionen under samma period som själva ”metoden”. (7) De demografiska förändringarna och den ändrade åldersstrukturen hos den berörda befolkningen förutsätter att pensionsåldern höjs. Övergångsåtgärder bör dock tillämpas på Europeiska unionens tjänstemän och övriga anställda som redan är i tjänst. Dessa övergångsåtgärder är nödvändiga för att respektera de rättigheter som förvärvats av tjänstemän som redan är i tjänst, eftersom de har betalat in avgifter till den fiktiva pensionsfonden för Europeiska unionens tjänstemän. (8) Eftersom Europeiska unionens pensionssystem är i försäkringsteknisk balans och denna balans måste upprätthållas på kort och lång sikt, bör den personal som anställts före den 1 januari 2013 kompenseras för sina pensionsinbetalningar i form av övergångsåtgärder, t.ex. en högre utvecklingstakt för tjänsteår efter den fastställda pensionsåldern (Barcelonainitiativet) och en halvering av den minskning som sker vid förtidspension mellan 60 års ålder och den fastställda pensionsåldern. (9) Enligt gängse försäkringsteknisk praxis bör tidigare noteringar under en period på 20–40 år användas för räntesatserna och löneutvecklingen för att balans ska uppnås i pensionssystemen. Det glidande medelvärdet för räntesatser och löneutveckling bör därför ökas till 30 år, med en övergångsperiod på 8 år. (10) Rådet begärde att kommissionen skulle utföra en studie och lägga fram lämpliga förslag avseende artikel 5.4, bilaga I.A och artikel 45.1 i tjänsteföreskrifterna, för att fastställa ett klart samband mellan ansvar och lönegrad i tjänstegrupp AST och för att se till att ansvarsnivån ges en större tyngd vid jämförelsen av meriter i samband med befordringsförfarandet. (11) Med tanke på denna begäran är det lämpligt att befordran till en högre lönegrad sker på villkor att tjänstemannen utför uppgifter som till sin betydelse motiverar att vederbörande utnämns till den högre lönegraden. (12) Karriärsystemet i tjänstegrupp AST bör omstruktureras så att de högsta lönegraderna reserveras för ett begränsat antal tjänstemän som har ett ansvar på den högsta nivån för denna tjänstegrupp när det gäller personalförvaltning, budgetgenomförande eller samordning. (13) I syfte att justera karriärstrukturerna för den nuvarande AST-personalen så att de ännu bättre återspeglar de olika ansvarsnivåerna och som en nödvändig åtgärd för att bidra till begränsningen av de administrativa utgifterna bör en ny tjänstegrupp för sekreterare och kontorister införas med beteckningen ”AST/SC”. Lönerna och befordringstakten bör utformas så att de anställdas ansvarsnivå återspeglas på lönenivån. På så sätt blir det möjligt att bevara en stabil och övergripande europeisk offentlig förvaltning. (14) Den arbetstid som tillämpas inom institutionerna bör anpassas till den som gäller i vissa av Europeiska unionens medlemsstater för att kompensera för personalminskningen inom institutionerna. Att det införs ett minsta antal arbetstimmar per vecka utgör en garanti för att de anställda vid institutionerna klarar av den arbetsbörda som följer av av Europeiska unionens politiska mål, och innebär samtidigt en harmonisering av arbetsvillkoren inom institutionerna med tanke på solidariteten inom EU:s offentliga förvaltning. (15) Flexibla arbetstidslösningar är ett viktigt inslag i en modern och effektiv offentlig offentlig förvaltning, eftersom de möjliggör familjevänliga arbetsvillkor och en lämplig könsfördelning inom institutionerna. Det är därför nödvändigt att införa en uttrycklig hänvisning till dessa arrangemang i tjänsteföreskrifterna. (16) Reglerna för de årliga resdagarna och det årliga bidraget för resor mellan anställningsorten och ursprungsorten bör moderniseras, rationaliseras och kopplas samman med med status som utlandsstationerad arbetstagare, i syfte att göra tillämpningen av dem enklare och öppnare. Särskilt bör de årliga resdagarna begränsas till högst tre dagar. (17) På samma sätt bör bestämmelserna om ersättning för flyttkostnader förenklas, för att underlätta tillämpningen av dem för både förvaltningen och de berörda anställda. Det bör därför införas kostnadstak som anpassas efter tjänstemannens eller den berörda anställdas familjesituation och de genomsnittliga kostnaderna för flyttning och därtill knutna försäkringar. (18) Vissa tjänstemän åker ofta på tjänsteresor till de orter där institutionen har sina andra huvudkontor. Dessa situationer beaktas för närvarande inte på ett lämpligt sätt i reglerna för tjänsteresor. Reglerna bör därför anpassas så att ersättningen för logi i dessa fall ska betalas ut som schablonbelopp. (19) Det är lämpligt att tillhandahålla en flexiblare ram för kontraktsanställning. Europeiska unionens institutioner bör därför kunna rekrytera kontraktsanställda för högst sex år för att utföra arbetsuppgifter under översyn av tjänstemän eller tillfälligt anställda. Trots att merparten av tjänstemännen även framöver kommer att anställas på grundval av öppna uttagningsprov bör institutionerna dessutom ges rätt att anordna interna uttagningsprov som är öppna även för kontraktsanställda. (20) Det bör införas övergångsbestämmelser så att de nya bestämmelserna och åtgärderna kan börja tillämpas gradvis, med hänsyn till de anställdas förvärvade rättigheter och berättigade förväntningar, innan dessa ändringar av tjänsteföreskrifterna träder i kraft. (21) För enkelhetens skull och med tanke på en konsekvent personalpolitik bör de bestämmelser som kommissionen antar för tillämpningen av tjänsteföreskrifterna på samma sätt gälla för byråerna. För att de särskilda förhållandena vid varje byrå vid behov ska kunna beaktas bör byråerna ha rätt att begära kommissionens godkännande för att anta egna tillämpningsföreskrifter som avviker från dem som antagits av kommissionen, eller att inte alls tillämpa kommissionens föreskrifter. (22) Ett register över alla bestämmelser som antagits för tillämpningen av tjänsteföreskrifterna bör inrättas och förvaltas vid Europeiska unionens domstol. Detta register, som alla institutioner och organ kan ta del av, medger insyn och främjar en enhetlig tillämpning av tjänsteföreskrifterna. (23) För att harmonisera och förtydliga reglerna om antagandet av tillämpningsföreskrifterna och med hänsyn till reglernas interna och administrativa karaktär är det lämpligt att relevanta befogenheter att fatta beslut tilldelas tillsättningsmyndigheten och den myndighet som bemyndigats att sluta anställningskontrakt. (24) Med hänsyn till det stora antalet tillfälligt anställda inom byråerna och behovet av att fastställa en konsekvent personalpolitik är det nödvändigt att inrätta en ny kategori av tillfälligt anställda och att fastställa särskilda regler för denna kategori. (25) För att uppnå de mål som anges i tjänsteföreskrifterna bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till kommissionen, i synnerhet avseende vissa aspekter av arbetsvillkoren. (26) Kommissionen bör, då den förbereder och utarbetar delegerande akter, se till att relevanta handlingar översänds samtidigt till Europaparlamentet och rådet och att detta sker så snabbt som möjligt och på lämpligt sätt. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 Tjänsteföreskrifterna för tjänstemän i Europeiska unionen ska ändras på följande sätt: 1. I artikel 1d.3 ska ”Institutionerna” ersättas med ”Institutionernas tillsättningsmyndigheter”. 2. Artikel 5 ska ändras på följande sätt: (a) Punkterna 1 och 2 ska ersättas med följande: ”1. De tjänster som omfattas av dessa tjänsteföreskrifter ska klassificeras efter arbetsuppgifternas art och nivå i en tjänstegrupp för handläggare (nedan kallad AD) och en tjänstegrupp för assistenter (nedan kallad AST) och en tjänstegrupp för sekreterare och kontorspersonal (nedan kallad AST/SC). 2. Tjänstegrupp AD ska omfatta 12 lönegrader för personal med ledande, utredande, analyserande, språkliga och vetenskapliga uppgifter. Tjänstegrupp AST ska omfatta 11 lönegrader för personal med verkställande uppgifter och tekniska arbetsuppgifter. Tjänstegrupp AST/SC ska omfatta 6 lönegrader för personal med sekretariats- och kontorsuppgifter.” (b) I punkt 3.a ska ”och tjänstegrupp AST/SC” införas efter ”För tjänstegrupp AST”. (c) Punkt 4 ska ersättas med följande: 4. En tabell som beskriver de olika grundtjänsterna finns i bilaga I, avsnitt A. Varje institutions tillsättningsmyndighet får med hänvisning till denna tabell och efter samråd med kommittén för tjänsteföreskrifterna närmare fastställa arbetsuppgifter och befogenheter för varje typ av tjänst.” 3. Artikel 6 ska ersättas med följande: ”Artikel 6 1. I den tjänsteförteckning som är bifogad varje institutions budgetavsnitt fastställs antalet tjänster i varje lönegrad och tjänstegrupp. Varje institutions tjänsteförteckning ska återspegla de skyldigheter som anges i den fleråriga budgetramen och det interinstitutionella avtalet om dess genomförande. 2. Utan att det påverkar principen om befordran efter merit i enlighet med artikel 45, ska tjänsteförteckningen på varje institution den 1 januari varje år ha ett antal lediga tjänster i varje lönegrad som motsvarar det antal tjänstemän institutionen den 1 januari föregående år hade i aktiv tjänst i lönegraden under, multiplicerat med de faktorer som anges i bilaga I avsnitt B för den lönegraden. Dessa faktorer ska tillämpas på grundval av ett femårigt genomsnitt från och med den 1 januari 2013. 3. De faktorer som fastställs i bilaga I avsnitt B ska ses över i slutet av den femårsperiod som inleds den 1 januari 2013 på grundval av en rapport från kommissionen till Europaparlamentet och rådet och ett förslag från kommissionen. Europaparlamentet och rådet ska besluta i enlighet med artikel 336 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt”. 4. Efter samma femårsperiod ska kommissionen lägga fram en rapport för Europaparlamentet och rådet om genomförandet av bestämmelserna för tjänstegruppen AST/SC och om de övergångsbestämmelser som fastställs i artikel 30 i bilaga XIII, med beaktande av hur behoven av personal med sekretariats- och kontorsuppgifter på alla institutioner har utvecklats och hur utvecklingen har varit för fasta och tillfälliga tjänster i tjänstegruppen AST och antalet kontraktsanställda i tjänstegrupp II.” 4. Artikel 9 ska ändras på följande sätt: (a) Punkt 1 ska ersättas med följande: 1. Utan att det påverkar tillämpningen av punkt 1a ska det för varje institution inrättas – en personalkommitté som kan indelas i sektioner för de olika anställningsorterna, – en eller flera partssammansatta kommittéer beroende på antalet tjänstemän på anställningsorterna, – en eller flera disciplinnämnder beroende på antalet tjänstemän på anställningsorterna, – en eller flera rådgivande partssammansatta kommittéer för frågor om bristande arbetsinsats, beroende på antalet tjänstemän på anställningsorterna, – eventuellt, en bedömningskommitté, – en invaliditetskommitté som ska fullgöra de uppgifter som de tilldelas genom dessa tjänsteföreskrifter.” (b) Punkt 1a ska ersättas med följande: ”För tillämpningen av vissa bestämmelser i dessa tjänsteföreskrifter får en gemensam partssammansatt kommitté för två eller flera institutioner inrättas. Övriga kommittéer som avses i punkt 1 och disciplinnämnden kan inrättas som gemensamma organ av två eller flera byråer.” (c) I punkt 2 ska följande stycke läggas till efter första stycket: ”Byråerna får avvika från bestämmelserna i artikel 1 i bilaga II om medlemskap i personalkommittéer för att ta hänsyn till deras personalsammansättning. Byråerna får besluta att inte utse suppleanter i den eller de partssammansatta kommittéer som fastställs i artikel 2 i bilaga II.” 5. I andra meningen i artikel 10 första stycket ska ”institutionerna” ersättas med ”institutionernas tillsättningsmyndigheter”. 6. Artikel 18.1 ska ersättas med följande: 1. ”Alla rättigheter i samband med arbete som utförts av en tjänsteman i tjänsteutövningen ska tillhöra Europeiska unionen, eller, om detta arbete är knutet till Europeiska atomenergigemenskapen, till den gemenskapen. Europeiska unionen eller, om så är tillämpligt, Europeiska atomenergigemenskapen, ska ha en tvingande rätt att förvärva upphovsrätten till sådana arbeten.” 7. I artikel 26a ska ”institutionerna” ersättas med ”institutionernas tillsättningsmyndigheter”. 8. Artikel 27 ska ersättas med följande: ”Artikel 27 Rekryteringen ska vara inriktad på att de tjänstemän som tjänstgör vid institutionen har högsta kompetens och prestationsförmåga samt är rekryterade över största möjliga geografiska område bland medborgarna i Europeiska unionens medlemsstater. Inga tjänster ska vara förbehållna medborgare från en viss bestämd medlemsstat. Principen om jämlikhet jämställdhet mellan unionens medborgare ska göra det möjligt för alla institutioner att anta korrigeringsåtgärder om det konstateras en långvarig och betydande obalans mellan olika medborgarskap bland tjänstemännen som inte berättigas av objektiva kriterier. Dessa korrigeringsåtgärder ska aldrig leda till andra rekryteringskriterier än efter merit. Innan sådana korrigeringsåtgärder antas ska den berörda institutionens tillsättningsmyndighet anta allmänna bestämmelser för denna artikel i enlighet med artikel 110. Efter en femårsperiod som inleds den 1 januari 2013 ska kommissionen lägga fram en rapport till Europaparlamentet och rådet om genomförandet av föregående stycke.” 9. I artikel 29.1 ska följande punkt läggas till: ”Även om principen behålls att huvuddelen av tjänstemännen ska rekryteras genom öppna uttagningsprov, får tillsättningsmyndigheten, genom undantag från led b, besluta att anordna ett internt uttagningsprov för institutionen, som också ska vara öppet för kontraktsanställda i den mening som avses i artiklarna 3 a och 3 b i anställningsvillkoren för övriga anställda i Europeiska unionen.” 10. I artikel 31.2 ska första meningen ersättas med följande: ”Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 29.2 ska tjänstemän bara rekryteras till lönegraderna SC1, AST 1–AST 4 eller AD 5–AD 8.” 11. I artikel 32 tredje stycket ska ”institutionen” ersättas med ”varje institutionens tillsättningsmyndighet”. 12. I artikel 37.b andra strecksatsen ska ”gemenskapsinstitutionerna” ersättas med ”institutionernas tillsättningsmyndigheter”. 13. Artikel 42a ska ändras på följande sätt: (a) I första stycket andra meningen ska ”institutionerna” ersättas med ”varje institutions tillsättningsmyndighet”. (b) I tredje stycket sista meningen ska ”anpassas” ersättas med ”uppdateras”. 14. Artikel 43 ska ändras på följande sätt: (a) I första stycket första meningen ska ”varje institution” ersättas med ”varje institutions tillsättningsmyndighet”. (b) I första stycket andra meningen ska ”Varje institution” ersättas med ”Varje institutions tillsättningsmyndighet”. 15. Artikel 45 ska ändras på följande sätt: (a) I punkt 1 ska följande mening införas efter den andra meningen: ”Om förfarandet i artiklarna 4 och 29.1 inte tillämpas får en tjänsteman befordras endast om tjänstemannen innehar en tjänst som motsvarar en av grundtjänsterna enligt bilaga I avsnitt A för närmast högre lönegrad.” (b) I punkt 2 första meningen ska ”artikel 55 i fördraget om Europeiska unionen” ersättas med ”artikel 55.1 i fördraget om Europeiska unionen”. (c) I punkt 2 andra stycket ska ”Institutionerna” ersättas med ”Institutionernas tillsättningsmyndigheter”. 16. I artikel 45a.5 ska ”Institutionerna” ersättas med ”Varje institutions tillsättningsmyndighet”. 17. I artikel 48 tredje stycket ska ”tjänstegrupp AST” ersättas med ”tjänstegrupperna AST och AST/SC”. 18. I artikel 50 sista stycket ska ”55” ersättas med ”58”. 19. Artikel 51 ska ändras på följande sätt: (a) I punkt 1 första meningen ska ”Varje institution” ersättas med ”Varje institutions tillsättningsmyndighet”. (b) I punkt 6 första stycket första och sista meningen ska ”lönegrad 1” ersättas med ”lönegrad AST 1”. 20. Artikel 52.b ska ersättas med följande: ”b) på egen begäran, den sista dagen i den månad för vilken ansökan lämnades in, om tjänstemannen är mellan 58 och 65 år och uppfyller kraven för att beviljas pension omedelbart enligt artikel 9 i bilaga VIII. Artikel 48 andra stycket andra meningen ska tillämpas på motsvarande sätt. En tjänsteman får dock, på egen begäran och om tillsättningsmyndigheten anser det berättigat i tjänstens intresse, fortsätta att arbeta fram till 67 års ålder och ska i så fall pensioneras automatiskt den sista dagen i den månad då han når den åldern.” 21. Artikel 55 ska ändras på följande sätt: (a) Styckena ska numreras. (b) Punkt 2 första meningen ska ersättas med följande: ”Den normala arbetstiden i veckan ska vara 40 till 42 timmar som fördelas enligt en arbetstidsplan som ska fastställas av tillsättningsmyndigheten.” (c) I punkt 3 andra meningen ska ”Institutionen” ersättas med ”Varje institutions tillsättningsmyndighet”. (d) Följande punkt ska läggas till: ”4. Varje institutions tillsättningsmyndighet får införa flexibla arbetstidslösningar. Tjänstemän som omfattas av artikel 44 andra stycket får inte utnyttja sådana lösningar vid uppläggningen av sin arbetstid.” 22. Artikel 55a ska ändras på följande sätt: (a) Punkt 2 första stycket led e ska ersättas med följande: ”e) under de tre sista åren innan tjänstemannen når pensionsåldern, dock inte före 58 års ålder.” (b) I punkt 2 andra stycket ska ”eller för att tjänstemannen har fyllt 55 år” ersättas med ”eller för deltidsarbete under de tre sista åren innan tjänstemannen uppnår pensionsåldern, dock inte före 58 års ålder,”. 23. Artikel 56 tredje stycket ska ersättas med följande: Tjänstemän i lönegraderna SC 1–SC 6 och AST 1–AST 4 som arbetar övertid ska i enlighet med bilaga VI ha rätt till kompensationsledighet eller, om de krav som tjänsten ställer inte medger kompensationsledighet under månaden efter den månad då tjänstemannen arbetade övertid, till ersättning. 24. Artikel 56a andra stycket och artikel 56b andra stycket ska ersättas med följande: ”Kommissionen ska, efter samråd med kommittén för tjänsteföreskrifterna, genom delegerade akter enligt artiklarna 110a och 110b bestämma vilka kategorier tjänstemän som ska vara berättigade till sådan ersättning, villkoren för att bevilja den samt ersättningssatserna för denna.” 25. Artikel 56c andra stycket ska ersättas med följande: ”Kommissionen ska, efter samråd med kommittén för tjänsteföreskrifterna, genom delegerade akter enligt artiklarna 110a och 110b bestämma vilka kategorier tjänstemän som ska vara berättigade till sådan särskild ersättning, villkoren för att bevilja den samt ersättningssatserna för denna.” 26. I artikel 57 första stycket ska ”unionens institutioner” ersättas med ”tillsättningsmyndigheterna vid unionens institutioner”. 27. I artikel 61 ska ordet ”unionens institutioner” ersättas med ”tillsättningsmyndigheterna vid unionens institutioner”. 28. Artikel 63 ska ändras på följande sätt: (a) Andra stycket ska ersättas med följande: ”Lön som betalas ut i annan valuta än euro ska beräknas på grundval av de växelkurser som användes vid genomförandet av Europeiska unionens allmänna budget den 1 juli det året.” (b) Tredje stycket ska ersättas med följande: ”Växelkurserna ska varje år uppdateras retroaktivt vid den årliga uppdateringen av lönerna enligt artikel 65.” (c) Fjärde stycket ska utgå. 29. Artikel 64 ska ersättas med följande: ”En tjänstemans lön i euro ska efter de obligatoriska avdrag som anges i dessa tjänsteföreskrifter eller i genomförandeförordningar till dessa, korrigeras med en koefficient som är över, under eller lika med 100 % beroende på levnadskostnaderna på de olika anställningsorterna. Korrigeringskoefficienterna ska uppdateras årligen i enlighet med bilaga XI. De uppdaterade värdena ska offentliggöras av varje institutions tillsättningsmyndighet två veckor efter uppdateringen för att informera institutionens personal.” 30. Artikel 65 ska ersättas med följande: ”1. Lönerna till tjänstemän och övriga anställda vid Europeiska unionen ska uppdateras varje år i enlighet med bilaga XI. Denna uppdatering ska göras före årets slut på grundval av en rapport som läggs fram av kommissionen och som bygger på statistiska uppgifter som utarbetats av Europeiska unionens statistikkontor i överensstämmelse med medlemsstaternas nationella statistikkontor; de statistiska uppgifterna ska återge situationen den 1 juli i var och en av medlemsstaterna. De belopp som anges i artikel 42a andra och tredje styckena, artiklarna 66 och 69, artiklarna 1.1, 2.1, 3.1, 3.2, 4.1, 7.2, 8.2 och 10.1 i bilaga VII och i artikel 8.2 i bilaga XIII, de belopp i f.d. artikel 4a i bilaga VII som ska uppdateras enligt artikel 18.1 i bilaga XIII, de belopp som anges i artikel 24.3, artikel 28a.3 andra stycket, artiklarna 28a.7, 93, 94, artikel 96.3 andra stycket, artiklarna 96.7, 133, 134 och 136 i anställningsvillkoren för övriga anställda, de belopp som anges i artikel 1.1 första stycket i rådets förordning (EKSG, EEG, Euratom) nr 300/76 samt koefficienten för de belopp som anges i artikel 4 i rådets förordning (EEG, Euratom, EKSG) nr 260/68 ska uppdateras årligen i enlighet med bilaga XI. De uppdaterade beloppen ska offentliggöras av varje institutions tillsättningsmyndighet två veckor efter uppdateringen för att informera institutionens personal. 2. Om levnadskostnaderna förändras väsentligt ska de belopp som avses i punkt 1 och de koefficienter som avses i artikel 64 uppdateras i enlighet med bilaga XI. De uppdaterade beloppen ska offentliggöras av varje institutions tillsättningsmyndighet två veckor efter uppdateringen för att informera institutionens personal.” 31. Artikel 66 ska ändras på följande sätt: (a) Den inledande meningen ska ersättas med följande: ”Månatliga grundlöner för varje lönegrad och löneklass i tjänstegrupperna AD och AST fastställs enligt följande tabell:” (b) Följande ska läggas till: ”Månatliga grundlöner för varje lönegrad och löneklass i tjänstegruppen AST/SC fastställs enligt följande tabell: || Löneklass Lönegrad || 1 || 2 || 3 || 4 || 5 SC 6 || 3 844,31 || 4 005,85 || 4 174,78 || 4 290,31 || 4 349,59 SC 5 || 3 397,73 || 3 540,50 || 3 689,28 || 3 791,92 || 3 844,31 SC 4 || 3 003,02 || 3 129,21 || 3 260,71 || 3 351,42 || 3 397,73 SC 3 || 2 654,17 || 2 765,70 || 2 881,92 || 2 962,10 || 3 003,02 SC 2 || 2 345,84 || 2 444,41 || 2 547,14 || 2 617,99 || 2 654,17 SC 1 || 2 160,45 || 2 251,24 || 2 313,87 || 2 345,84 || '; 32. Artikel 66a ska ändras på följande sätt: (a) Punkterna 1 och 2 ska ersättas med följande: ”1. Med avvikelse från artikel 3.1 i rådets förordning (EEG, Euratom, EKSG) nr 260/68[1] och för att ta hänsyn till tillämpningen av metoden för uppdatering av tjänstemännens löner och pensioner, ska en tillfällig åtgärd, nedan kallad ”solidaritetsavgift”, tillämpas från och med den 1 januari 2013 till och med 31 december 2022 på de löner som unionen betalar till personal i aktiv tjänst. 2. Denna solidaritetsavgift ska tas ut med 6 % av den beräkningsgrund som anges i punkt 3:” (b) Punkt 3 ska ändras på följande sätt: i) I den inledande meningen och i led a led i och i led b ska ”den särskilda avgiften” ersättas med ”solidaritetsavgiften”. Ii) I led a ii ska ”lönegrad 1, löneklass 1” ersättas med ”lönegrad AST 1, löneklass 1”. (c) I punkt 4 ska ”Den särskilda avgiften” ersättas med ”Solidaritetsavgiften”. 33. Artikel 72 ska ändras på följande sätt: (a) I punkt 1 första stycket första meningen ska ”unionens institutioner” ersättas med ”tillsättningsmyndigheterna vid unionens institutioner” och i punkt 1 tredje stycket ska ”Institutionerna” ersättas med ”Varje institutions tillsättningsmyndigheter”. (b) I punkterna 2 och 2a ska ”63” ersättas med ”65”. (c) I punkt 2b ska ”lönegrad 1” ersättas med ”lönegrad AST 1”. 34. I artikel 73.1 ska ”unionens institutioner” ersättas med ”tillsättningsmyndigheterna vid unionens institutioner”. 35. I andra meningen i artikel 76a ska ”institutionerna” ersättas med ”institutionernas tillsättningsmyndigheter”. 36. I artikel 77 första och femte stycket, i artikel 80 sjätte stycket och i artikel 81a.1 d ska ”63” ersättas med ”65”. 37. Artikel 82.2 ska ersättas med följande: ”2. När lönerna uppdateras enligt artikel 65.1 ska pensionerna uppdateras på samma sätt.” 38. I artikel 83.1 ska andra stycket utgå. 39. Artikel 83a ska ändras på följande sätt: (a) Punkt 2 ska ersättas med följande: ”Byråer som inte subventioneras genom Europeiska unionens budget ska till denna budget oavkortat betala de avgifter som krävs för att finansiera systemet. Byråer som delvis finansieras genom den budgeten ska betala den del av arbetsgivarnas avgifter som motsvarar förhållandet mellan byråns intäkter utan subventionerna från Europeiska unionens allmänna budget och byråns totala intäkter.” (b) I punkt 3 ska ”rådet” ersättas med ”kommissionen”. (c) Punkt 4 ska ersättas med följande: ”4. Kommissionen ska varje år lägga fram en uppdaterad version av den försäkringstekniska bedömningen i enlighet med artikel 1.2 i bilaga XII. Om skillnaden mellan de gällande avgiftssatserna och de avgiftssatser som behövs för att hålla systemet i balans visar sig vara 0,25 procentenheter eller större ska kommissionen anpassa satserna i enlighet med bestämmelserna i bilaga XII.” (d) Punkt 5 ska ersättas med följande: ”5. Vid tillämpning av punkterna 3 och 4 i den här artikeln ska kommissionen fatta beslut genom delegerade akter i enlighet med artiklarna 110a och 110b efter samråd med kommittén för tjänsteföreskrifterna.” 40. Avdelning VIII ”Särskilda bestämmelser som ska tillämpas på tjänstemän som tillhör de vetenskapliga och tekniska tjänstegrupperna vid unionen” ska utgå. 41. Artikel 110 ska ersättas med följande: ”Artikel 110 1. Varje institutions tillsättningsmyndighet ska anta allmänna genomförandebestämmelser till dessa tjänsteföreskrifter efter samråd med personalkommittén och med kommittén för tjänsteföreskrifterna. 2. De genomförandebestämmelser som kommissionen antar för dessa tjänsteföreskrifter, däribland de allmänna genomförandebestämmelser som avses i punkt 1, ska tillämpas på motsvarande sätt på byråerna. Kommissionen ska i detta syfte omedelbart informera byråerna när den har antagit genomförandebestämmelser. Sådana genomförandebestämmelser ska träda i kraft vid byråerna nio månader efter det att de trätt i kraft vid kommissionen eller nio månader efter den dag då kommissionen underrättar byråerna om att bestämmelserna har antagits, beroende på vilket som infaller senast. Trots vad som sägs ovan får en byrå också besluta att sådana genomförandebestämmelser ska träda i kraft tidigare. Med avvikelse från ovanstående får en byrå, innan den niomånadersperiod som avses ovan har löpt ut och efter samråd med sin personalkommitté, lämna in genomföranderegler, som skiljer sig från dem som kommissionen antagit, till kommissionen för godkännande. En byrå kan på samma villkor begära att kommissionen godkänner att den inte tillämpar vissa genomföranderegler. I det senare fallet får kommissionen, i stället för att godta eller avslå begäran, uppmana byrån att lämna in genomförandebestämmelser som skiljer sig från dem som kommissionen antagit, för godkännande av kommissionen. Den niomånadersperiod som avses i föregående stycken ska upphöra att löpa från och med den dag då byrån begär kommissionens godkännande till och med den dag då kommissionen meddelar sin ståndpunkt. En byrå får också, efter samråd med sin personalkommitté, lämna in genomförandebestämmelser till kommissionen för godkännande som rör andra frågor än de genomförandebestämmelser som kommissionen antagit. När det gäller antagande av genomförandebestämmelser ska byråerna företrädas av styrelsen eller det motsvarande organ som avses i den EU-akt varigenom byrån inrättas. 3. När det gäller antagande av regler genom överenskommelse mellan institutionerna ska byråerna inte betraktas som institutioner. Kommissionen ska emellertid samråda med byråerna innan dessa regler antas. 4. Bestämmelser till dessa tjänsteföreskrifter, däribland de allmänna genomförandebestämmelser som avses i punkt 1 och bestämmelser som antas genom överenskommelse mellan institutionernas tillsättningsmyndigheter, ska meddelas personalen. 5. De administrativa avdelningarna vid institutionerna och byråerna ska regelbundet samråda med varandra angående tillämpningen av dessa tjänsteföreskrifter. Vid samråden ska byråerna företrädas gemensamt enligt regler som ska antas genom överenskommelse dem emellan. 6. Europeiska unionens domstol ska föra ett register över de regler till dessa tjänsteföreskrifter som antas av varje institutions tillsättningsmyndighet och de som antas av byråerna i den mån de avviker från de regler som kommissionen antagit, i enlighet med förfarandet i punkt 2. Institutioner och byråer ska ha direkt tillgång till detta register och full rätt att ändra sina egna regler. Vart tredje år ska kommissionen lägga fram en rapport för Europaparlamentet och rådet om de regler som antagits av de enskilda institutionerna för dessa tjänsteföreskrifter.” 42. Följande artiklar ska införas efter artikel 110: ”Artikel 110a Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter enligt artikel 110b med avseende på vissa aspekter av arbetsvillkor och vissa aspekter av genomförandet av reglerna när det gäller löner och ersättning för utlägg. Artikel 110b 1. Befogenheten att anta delegerade akter ges till kommissionen med förbehåll för de villkor som anges i denna artikel. 2. Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artiklarna 56a, 56b, 56c, 83a i tjänsteföreskrifterna, artikel 13 i bilaga VII, artikel 13 i bilaga X och artikel 12 i bilaga XII till tjänsteföreskrifterna samt artiklarna 28a och 96 i anställningsvillkoren för övriga anställda ska ges till kommissionen tills vidare från och med den 1 januari 2013. Den delegering av befogenhet som avses i artiklarna 9 och 10 i bilaga XI ska ges till kommissionen för en period av tio år från och med den 1 januari 2013. 3. Den delegering av befogenhet som avses i artiklarna 56a, 56b, 56c och 83a i tjänsteföreskrifterna, artikel 13 i bilaga VII, artikel 13 i bilaga X, artiklarna 9 och 10 i bilaga XI, artikel 12 i bilaga XII till tjänsteföreskrifterna samt artiklarna 28a och 96 i anställningsvillkoren för övriga anställda får när som helst återkallas av Europaparlamentet och rådet. Ett beslut om återkallande innebära att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft. 4. Så snart kommissionen antar en delegerad akt ska den samtidigt delge Europaparlamentet och rådet denna. 5. En delegerad akt som antas i enlighet med artiklarna 56a, 56b, 56c och 83a i tjänsteföreskrifterna, artikel 13 i bilaga VII, artikel 13 i bilaga X, artiklarna 9 och 10 i bilaga XI och artikel 12 i bilaga XII till tjänsteföreskrifterna samt artiklarna 28a och 96 i anställningsvillkoren för övriga anställda ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period av två månader från det datum då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ. 43. Bilaga I ska ändras på följande sätt: (a) Tabell A ska ersättas med följande: ”A. Grundtjänster i varje tjänstegrupp enligt artikel 5.4 1. Tjänstegrupp AD Generaldirektör || AD 16 Generaldirektör Direktör || AD 15 Direktör Handläggare, exempelvis: enhetschef/ rådgivare/ språkexpert, ekonomisk expert, juridisk expert, medicinsk expert, veterinärexpert, vetenskaplig expert, forskningsexpert, finansiell expert, revisionsexpert || AD 14 Handläggare, exempelvis: Enhetschef/ rådgivare/ språkexpert, ekonomisk expert, juridisk expert, medicinsk expert, veterinärexpert, vetenskaplig expert, forskningsexpert, finansiell expert, revisionsexpert || AD 13 Handläggare, exempelvis: enhetschef/ förste översättare, förste tolk, förste ekonom, förste jurist, förste förtroendeläkare, förste veterinärinspektör, förste vetenskaplig medarbetare, förste forskningsadministratör, förste finansansvarig, förste revisionsansvarig || AD 12 Handläggare, exempelvis: Enhetschef/ förste översättare, förste tolk, förste ekonom, förste jurist, förste förtroendeläkare, förste veterinärinspektör, förste vetenskaplig medarbetare, förste forskningsadministratör, förste finansansvarig, förste revisionsansvarig || AD 11 Handläggare, exempelvis: enhetschef/ biträdande förste översättare, biträdande förste tolk, biträdande förste ekonom, biträdande förste jurist, biträdande förste förtroendeläkare, biträdande förste veterinärinspektör, biträdande förste vetenskaplig medarbetare, biträdande förste forskningsadministratör, biträdande förste finansansvarig, biträdande förste revisionsansvarig || AD 10 Handläggare, exempelvis: enhetschef/ biträdande förste översättare, biträdande förste tolk, biträdande förste ekonom, biträdande förste jurist, biträdande förste förtroendeläkare, biträdande förste veterinärinspektör, biträdande förste vetenskaplig medarbetare, biträdande förste forskningsadministratör, biträdande förste finansansvarig, biträdande förste revisionsansvarig || AD 9 Handläggare, exempelvis: översättare, tolk, ekonom, jurist, förtroendeläkare, veterinärinspektör, vetenskaplig medarbetare, forskningsadministratör, finansansvarig, revisor || AD 8 Handläggare, exempelvis: översättare, tolk, ekonom, jurist, förtroendeläkare, veterinärinspektör, vetenskaplig medarbetare, forskningsadministratör, finansansvarig, revisor || AD 7 Handläggare, exempelvis: biträdande översättare, biträdande tolk, biträdande ekonom, biträdande jurist, biträdande förtroendeläkare, biträdande veterinärinspektör, biträdande vetenskaplig medarbetare, biträdande forskningsadministratör, biträdande finansansvarig, biträdande revisor || AD 6 Handläggare, exempelvis: biträdande översättare, biträdande tolk, biträdande ekonom, biträdande jurist, biträdande förtroendeläkare, biträdande veterinärinspektör, biträdande vetenskaplig medarbetare, biträdande forskningsadministratör, biträdande finansansvarig, biträdande revisor || AD 5 2. Tjänstegrupp AST Ledande assistent[2] Utför administrativa eller tekniska arbetsuppgifter eller fortbildningsuppgifter som kräver en hög grad av självständighet och betydande ansvar vad gäller personalförvaltning, förvaltning av budgetmedel eller politisk samordning || AST 10 – AST 11 Assistent[3] Utför administrativa eller tekniska arbetsuppgifter eller fortbildningsuppgifter som kräver en viss grad av självständighet, framförallt när det gäller genomförande av regler och bestämmelser eller allmänna instruktioner som personlig assistent till en medlem av institutionen, till chefen för en medlems kontor eller en (biträdande) generaldirektör eller motsvarande högre chef || AST 1 – AST 9 3. Tjänstegrupp AST/SC Sekreterare/Kontorspersonal Utför sekretariats- och kontorsuppgifter, sköter kontor och utför andra arbetsuppgifter som kräver en viss grad av självständighet[4] || SC 1 – SC 6 (b) Avsnitt B ska ändras på följande sätt: i) Följande ska läggas till efter rubriken: ”1. Vägledande multiplikationsfaktorer för likvärdighet i den genomsnittliga karriärutvecklingen för tjänstegrupperna AST och AD” ii) I punkt 1 ska ”20 %” i tabellen för lönegrad 9 i tjänstegrupp AST ersättas med ”8 %”. iii) Följande ska läggas till: ”2. Vägledande multiplikationsfaktorer för likvärdighet i den genomsnittliga karriärutvecklingen för tjänstegrupperna AST/SC” || Lönegrad || Sekreterare/Kontorspersonal || SC 6 || - || SC 5 || 12 % || SC 4 || 15 % || SC 3 || 17 % || SC 2 || 20 % || SC 1 || 25 % 44. Bilaga II ska ändras på följande sätt: (a) I artikel 1 första stycket andra meningen ska ”Institutionen” ersättas med ”Varje institutionen tillsättningsmyndighet”. (b) I artikel 1 andra stycket andra meningen ska ”Institutionen” ersättas med ”Varje institutions tillsättningsmyndighet”. (c) I artikel 1 fjärde stycket ska ”både de tjänstegrupper” ersättas med ”de tre tjänstegrupper”. (d) I artikel 2 andra stycket första strecksatsen ska ”tredje stycket i” utgå. 45. Den enda artikeln i bilaga IV ska ändras på följande sätt: (a) I punkt 1 andra stycket och punkt 4 fjärde stycket ska ”63” ersättas med ”65”. (b) Punkt 1 tredje stycket ska utgå. 46. I artikel 4 första stycket i bilaga IVa ska ”skall en tjänsteman som har fyllt 55 år och har beviljats halvtidsarbete som förberedelse inför pensioneringen” ersättas med ”ska en tjänsteman som har beviljats halvtidsarbete i enlighet med artikel 55a.2 e i tjänsteföreskrifterna”. 47. Artikel 7 i bilaga V ska ersättas med följande: ”Artikel 7 Till den årliga ledigheten för tjänstemän som har rätt till utlandstillägg eller särskilt utlandstillägg ska resdagar läggas som beräknas på det geografiska avståndet mellan anställningsorten och ursprungsorten enligt följande: – 250–600 km: en hemresedag, – 601–1 200 km: två hemresedagar, – mer än 1 200 km: tre hemresedagar. De föregående bestämmelserna ska tillämpas på tjänstemän vilkas anställningsort ligger i medlemsstaterna. Om anställningsorten ligger utanför medlemsstaterna ska resdagarna fastställas genom ett särskilt beslut med hänsyn till de speciella förutsättningarna. Om särskild ledighet beviljas i enlighet med avsnitt 2 ovan ska hemresdagarna fastställas genom ett särskilt beslut med hänsyn till de speciella förutsättningarna.” 48. Bilaga VI ska ändras på följande sätt: (a) Inledningsfrasen i artikel 1 ska ersättas med följande: ”Inom de begränsningar som fastställs i artikel 56 i tjänsteföreskrifterna ska en tjänsteman i lönegrad SC 1–SC 6 eller AST 1–AST 4 som arbetar övertid vara berättigad till kompensationsledighet eller ersättning enligt följande:” (b) Artikel 3 ska ersättas med följande: Trots bestämmelserna ovan i denna bilaga kan övertidsersättning för arbete som utförts av vissa grupper av tjänstemän i lönegrad SC 1–SC 6 och AST 1–AST 4 under särskilda förhållanden betalas ut i form av en fast ersättning vars belopp och villkor ska fastställas av tillsättningsmyndigheten efter yttrande från den partssammansatta kommittén.” 49. Bilaga VII ska ändras på följande sätt: (a) I artikel 1.3 ska ”lönegrad 3” ersättas med ”lönegrad AST 3.” (b) Artikel 7 ska ersättas med följande: ”1. En tjänsteman ska ha rätt till schablonersättning för resekostnader för sig själv, sin make och andra underhållsberättigade som faktiskt bor i hans hushåll enligt följande: (a) Då han tillträder sin tjänst, från den ort där han rekryterades till anställningsorten. (b) Då han lämnar sin tjänst enligt artikel 47 i tjänsteföreskrifterna, från anställningsorten till ursprungsorten enligt punkt 3. (c) Vid alla förflyttningar som innebär byte av anställningsort. Vid en tjänstemans bortgång ska änkan och andra underhållsberättigade ha rätt till schablonersättning på samma villkor. Resekostnader för barn som inte har fyllt två år vid kalenderårets utgång ska inte ersättas. 2. Schablonersättningen ska grundas på en ersättning per kilometer för det geografiska avståndet mellan de orter som avses i punkt 1. Kilometerersättningen ska uppgå till 0 euro per km för || 0 till 200 km 0,1895 euro per km för || 201 till 1 000 km 0,3158 euro per km för || 1 001 till 2 000 km 0,1895 euro per km för || 2 001 till 3 000 km 0,0631 euro per km för || 3 001 till 4 000 km 0,0305 euro per km för || 4 001 till 10 000 km 0 euro per km över || 10 000 km. Till kilometerersättningen ska läggas ett schablontillägg på – 94,74 euro om det geografiska avståndet mellan de orter som avses i punkt 1 är mellan 600 km och 1 200 km, – 189,46 euro om det geografiska avståndet mellan de orter som avses i punkt 1 är längre än 1 200 km. Kilometerersättningen och schablontillägget ska uppdateras varje år i samma proportion som lönen. 2a. Med avvikelse från punkt 2 ska resekostnader som gäller en förflyttning mellan en anställningsort i Europeiska unionens medlemsstaters territorier till en anställningsort utanför medlemsstaterna eller en förflyttning mellan anställningsorter utanför medlemsstaterna ersättas i form av en schablonersättning som beräknas på kostnaden för en flygresa i klassen närmast över turistklass. 3. En tjänstemans ursprungsort ska fastställas då han tillträder sin tjänst, varvid hänsyn i princip ska tas till rekryteringsorten eller, vid uttrycklig och motiverad begäran, till den ort där han har sina huvudsakliga intressen. Den ursprungsort som på detta sätt fastställs kan genom ett särskilt beslut av tillsättningsmyndigheten ändras under tjänstgöringen eller när tjänstemannen lämnar tjänsten. Så länge han är i tjänst ska dock ett sådant beslut fattas endast i undantagsfall och om tjänstemannen företer styrkande handlingar. En sådan ändring får dock inte resultera i att en ort utanför Europeiska unionens medlemsstaters territorier eller utanför de länder och territorier som anges i bilaga II till fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och Eftamedlemsstaternas territorier godkänns som den ort där tjänstemannen har sina huvudsakliga intressen.” (c) Artikel 8 ska ersättas med följande: ”Artikel 8 1. En tjänsteman som har rätt till utlandstillägg eller särskilt utlandstillägg ska, inom de begränsningar som anges i punkt 2 ha rätt till en årlig schablonmässig ersättning som motsvarar resekostnaderna från anställningsorten till ursprungsorten enligt artikel 7 för egen del och, om han har rätt till hushållstillägg, för sin maka och andra underhållsberättigade i den mening som avses i artikel 2. Om båda makarna är tjänstemän i Europeiska unionen, ska var och en av dem för egen del och för andra underhållsberättigade ha rätt till en schablonersättning för resekostnaderna i enlighet med bestämmelserna ovan; varje underhållsberättigad person ska endast ha rätt till en ersättning. Vad gäller underhållsberättigade barn ska denna ersättning fastställas på begäran av makarna på grundval av en av makarnas ursprungsort. Om en tjänsteman gifter sig under kalenderåret och av detta skäl får rätt till hushållstillägg, ska de resekostnader som ska ersättas för makens del beräknas i förhållande till tiden från giftermålet till årets slut. Eventuella ändringar av beräkningsunderlaget som kan uppstå på grund av ändrade familjeförhållanden efter dagen för utbetalning av beloppen i fråga ska inte göra tjänstemannen återbetalningsskyldig. Resekostnader för barn som inte har fyllt två år vid kalenderårets utgång ska inte ersättas. 2. Schablonersättningen ska beräknas på en ersättning per kilometer för det geografiska avståndet mellan tjänstemannens anställningsort och ursprungsorten. Om ursprungsorten i den mening som avses i artikel 7 är en ort utanför Europeiska unionens medlemsstaters territorier eller utanför de länder och territorier som anges i bilaga II till fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och Eftamedlemsstaternas territorier ska schablonersättningen beräknas på en kilometerersättning och det geografiska avståndet mellan tjänstemannens anställningsort och huvudstaden i den medlemsstat i vilken han är medborgare. Tjänstemän vars ursprungsort är en utanför ort utanför Europeiska unionens medlemsstaters territorier eller utanför de länder och territorier som anges i bilaga II till fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och Eftamedlemsstaternas territorier och som inte är medborgare i en av medlemsstaterna har inte rätt till schablonersättning. Kilometerersättningen ska uppgå till 0 euro per km för || 0 till 200 km 0,3790 euro per km för || 201 till 1 000 km 0,6316 euro per km för || 1 001 till 2 000 km 0,3790 euro per km för || 2 001 till 3 000 km 0,1262 euro per km för || 3 001 till 4 000 km 0,0609 euro per km för || 4 001 till 10 000 km 0 euro per km över || 10 000 km. Till kilometerersättningen ska läggas ett schablontillägg på – 189,48 euro om avståndet mellan anställningsorten och ursprungsorten är mellan 600 km och 1 200 km, – 378,93 euro om avståndet mellan anställningsorten och ursprungsorten är längre än 1 200 km. Kilometerersättningen och schablontillägget ska uppdateras varje år i samma grad som lönen. 3. En tjänsteman som under ett kalenderår lämnar sin tjänst av andra skäl än genom dödsfall eller som får tjänstledighet av personliga skäl beviljad ska, om han varit i aktiv tjänst vid någon av Europeiska unionens institutioner under mindre än nio månader av det året, endast ha rätt till en del av den schablonersättning som avses i punkterna 1 och 2 beräknad i förhållande till tiden i aktiv tjänst. 4. De föregående bestämmelserna ska tillämpas på tjänstemän vilkas anställningsort ligger inom medlemsstaternas territorier. En tjänsteman vars anställningsort ligger utanför medlemsstaternas territorium ska för egen del och, om han har rätt till hushållstillägg, för sin maka och andra underhållsberättigade enligt artikel 2, varje kalenderår ha rätt till ersättning för resekostnaderna till ursprungsorten eller, upp till detta belopp, för resekostnaderna till någon annan ort. Om tjänstemannens maka och de personer som avses i artikel 2.2 inte sammanbor med tjänstemannen på anställningsorten ska de en gång per kalenderår ha rätt till ersättning för resekostnader från ursprungsorten till anställningsorten eller, upp till detta belopp, för resekostnader till någon annan ort. Ersättningen för dessa resekostnader ska ges i form av en schablonersättning som beräknas på kostnaden för en flygresa i klassen närmast över turistklass.” (d) Artikel 9 ska ersättas med följande: ”Artikel 9 1. Inom ramen för kostnadstak ska en tjänsteman som förflyttas till en ny bosättningsort för att uppfylla villkoren i artikel 20 i tjänsteföreskrifterna vid tillträde av tjänsten eller en därpå följande ändring av anställningsort då han är i tjänst och som inte har ersatts för dessa kostnader från någon annan källa, ha rätt till ersättning för de kostnader som uppkommer för flytt av bohag och personliga tillhörigheter, inbegripet kostnaden för försäkring mot enkla risker (skador, stöld, brand). Kostnadstaken ska ta hänsyn till tjänstemannens familjeförhållanden vid flytten och de genomsnittliga kostnaderna för flyttning och därtill knutna försäkringar. Allmänna genomförandebestämmelser för denna punkt ska antas av varje institutions tillsättningsmyndighet. 2. När tjänstemannen lämnar tjänsten eller avlider ska flyttkostnaderna från anställningsorten till ursprungsorten ersättas inom de gränser som fastställs i punkt 1. Om den avlidne tjänstemannen var ogift ska ersättningen utgå till hans rättsinnehavare. 3. När det gäller en fast anställd tjänsteman ska flytten ske inom ett år från provanställningsperiodens utgång. När tjänstemannen lämnar sin tjänst ska flytten ske inom tre år enligt artikel 6.4 andra stycket. Flytt som sker efter det att de ovan angivna tidsfristerna har löpt ut ska ersättas endast i undantagsfall genom ett särskilt beslut av tillsättningsmyndigheten.” (e) Artikel 13 ska ändras på följande sätt: i) Punkt 3 ska ersättas med följande: ”3. Kommissionen ska vartannat år se över de belopp som fastställs i punkt 2. a. Översynen ska göras på grundval av en rapport om priser på hotellogi, restaurangmåltider och måltider från måltidsleverantörer, och grundas på index för utvecklingen av dessa priser. I detta syfte ska kommissionen fatta beslut genom delegerade akter i enlighet med artiklarna 110a och 110b i tjänsteföreskrifterna.” ii) Följande punkt ska läggas till som punkt 4: ”4. Med avvikelse från punkt 1 ska logikostnader för tjänstemän på tjänsteresa till de orter där institutionerna har sina huvudkontor i enlighet med protokoll nr 6 till fördraget ersättas genom en schablonsumma som inte får överstiga det tak som är fastställt för den berörda medlemsstaten.” (f) I artikel 13a ska ”institutionerna” ersättas med ”institutionernas tillsättningsmyndigheter”. (g) Artikel 17 ska ändras på följande sätt: i) I punkt 1 ska ”på den ort” ersättas med ”till en bank inom Europeiska unionen”. ii) Punkt 2 första stycket ska ersättas med följande: ”Enligt villkoren i regler som ska fastställas genom överenskommelse mellan institutionernas tillsättningsmyndigheter efter yttrande från kommittén för tjänsteföreskrifterna kan en tjänsteman ansöka om att få en särskild regelbunden överföring av en del av sin lön.” iii) I punkt 3 första meningen ska ”i den berörda medlemsstatens valuta” införas efter ”skall göras”. iv) I punkt 4 första meningen ska ”i lokal valuta” införas efter ”till en annan medlemsstat”. 50. Bilaga VIII ska ändras på följande sätt: (a) I artikel 5 ska ”63” ersättas med ”65”. (b) I artikel 6 ska ”första löneklassen i lönegrad 1” ersättas med ”första löneklassen i lönegrad AST 1”. (c) Artikel 9 ska ändras på följande sätt: i) ”63” ska ersättas med ”65”. ii) I punkt 1. b ska ”55” ersättas med ”58”. iii) Punkt 2 ska ersättas med följande: ”Tillsättningsmyndigheten får i tjänstens intresse, på grundval av objektiva kriterier och genom tillämpning av öppna förfaranden som fastställs i allmänna genomförandebestämmelser, besluta att pensionen inte ska minskas på detta sätt för de tjänstemän som berörs. Det totala antalet tjänstemän och tillfälligt anställda som går i pension varje år utan att deras pension minskas får inte överstiga 5 % av de tjänstemän vid alla institutioner som gick i pension året innan. Andelen får variera mellan 4 % och 6 % per år, under förutsättning att den sammanlagda andelen för två på varandra följande år inte överstiger 5 % och att budgetbalansen inte påverkas.” (d) I artikel 11.2 andra stycket ska ”institution” ersättas med ”tillsättningsmyndigheten vid den institutionen”. (e) I artikel 12.1 och 12.2 ska ”63” ersättas med ”65”. (f) I artiklarna 15 och 18a ska ”63” ersättas med ”65”. (g) I artikel 27 andra stycket ska ”anpassas” ersättas med ”uppdateras”. (h) Artikel 45 ska ändras på följande sätt: i) I tredje stycket ska ”den medlemsstat där pensionären är bosatt” ersättas med ”Europeiska unionen”. ii) I fjärde stycket första meningen ska ”i Europeiska unionen” införas efter ”bank”. iii) I fjärde stycket andra meningen ska ”i euro till en bank i det land där institutionen har sitt säte, eller” utgå. 51. Bilaga IX ska ändras på följande sätt: (a) I artikel 2.3 ska ”Institutionerna” ersättas med ”Varje institutions tillsättningsmyndighet”. (b) I artikel 5.1 ska första meningen ersättas med följande: ”En disciplinnämnd, nedan kallad nämnden, ska inrättas vid varje institution, om inte två eller flera byråer beslutar att i enlighet med artikel 9.1a i tjänsteföreskrifterna inrätta en gemensam nämnd.” (c) Artikel 30 ska ersättas med följande: ”Utan att det påverkar artikel 2.3 ska varje institutions tillsynsmyndighet, om den anser det lämpligt och efter samråd med sin personalkommitté, anta tillämpningsföreskrifter för denna bilaga.” 52. Bilaga X ska ändras på följande sätt: (a) I artikel 11 första meningen ska ”Belgien” ersättas med ”Europeiska unionen”. (b) Artikel 13 ska ersättas med följande: ”Artikel 13 För att i möjligaste mån säkerställa att tjänstemän har samma köpkraft oavsett arbetsort ska kommissionen rådet en gång om året fastställa de korrigeringskoefficienter som avses i artikel 12. Kommissionen ska fatta beslut genom delegerade akter i enlighet med artiklarna 110a och 110b i tjänsteföreskrifterna. Om förändringen i levnadskostnaderna för ett visst land, beräknad på grundval av korrigeringskoefficienten och den aktuella valutakursen, visar sig ha varit större än 5 % sedan den senaste anpassningen, ska kommissionen besluta om interimistiska åtgärder för anpassning av denna koefficient i enlighet med förfarandet i första stycket.” 53. Bilaga XI ska ersättas med följande: ”Bilaga XI Regler för genomförande av artiklarna 64 och 65 i tjänsteföreskrifterna KAPITEL 1 ÅRLIG UPPDATERING AV LÖNENIVÅN ENLIGT ARTIKEL 65.1 I TJÄNSTEFÖRESKRIFTERNA Avsnitt 1 Faktorer som påverkar de årliga uppdateringarna Artikel 1 1. Rapport från Europeiska unionens statistikkontor (Eurostat) Med avseende på den uppdatering som föreskrivs i artikel 65.1 i tjänsteföreskrifterna ska Eurostat varje år före utgången av oktober månad utarbeta en rapport om de nominella förändringarna av lönerna för nationella tjänstemän i central statsförvaltning och förändringar i levnadskostnaderna i medlemsstaterna. 2. Det europeiska konsumentindexet (a) Eurostat ska använda det europeiska konsumentindexet för att mäta förändringar i levnadskostnader i Europeiska unionen. (b) Indexet ska avse den förändring som har skett mellan juni månad föregående år och juni månad innevarande år. 3. Förändringar av levnadskostnader i medlemsstaterna (a) Eurostat ska beräkna de ekonomiska pariteter som fastställer likvärdigheten i köpkraft för tjänstemännens löner och pensioner. De ekonomiska pariteterna ska hänföra sig till juni månad varje år. (b) Den 1 januari 2013 ska den ekonomiska pariteten för varje land eller anställningsort vara den köpkraftsparitet som fastställts av Eurostat den 1 juli 2012 för löner och pensioner. Varje år ska den ekonomiska pariteten uppdateras med förhållandet mellan inflationen i det berörda landet och Europeiska konsumentindexet. (c) En gemensam ekonomisk paritet ska dock beräknas för Belgien och Luxemburg. För detta syfte ska inflationen i de länderna viktas mot personalstyrkan i de länderna. Den 1 januari 2013 ska köpkraftspariteten för Belgien och Luxemburg vara 1. (d) De ekonomiska pariteterna ska beräknas på så sätt att varje post kan uppdateras två gånger per år. (e) Senast den 1 juli 2017 ska kommissionen, på grundval av uppgifter från Eurostat, lägga fram en rapport för Europaparlamentet och rådet om levnadskostnaderna för Europeiska unionens tjänstemän på de anställningsorter som inte avses i led c. 4. Förändringar i lönerna för nationella tjänstemän i central statsförvaltning (a) På grundval av uppgifter som tillhandahålls av de nationella statistikkontoren före utgången av augusti månad ska Eurostat beräkna löneindikatorer för var och en av medlemsstaterna som avspeglar såväl positiva som negativa förändringar i de nominella lönerna för tjänstemän i central statsförvaltning mellan juli månad föregående år och juli månad innevarande år. De ska omfatta en tolftedel av alla löneförmåner som utbetalas årligen. Löneindikatorerna ska vara av två slag: i) En indikator för var och en av tjänstegrupperna enligt Eurostats definition. ii) En genomsnittlig indikator som viktas efter det antal nationella tjänstemän i central statsförvaltning som motsvarar var och en av tjänstegrupperna. För att fastställa den övergripande löneindikatorn för hela Europeiska unionen ska resultatet för varje land viktas i förhållande till landets BNP, beräknad med hjälp av köpkraftspariteter enligt den senaste statistik som offentliggjorts i enlighet med nationalräkenskapsdefinitionerna i det gällande Europeiska nationalräkenskapssystemet (ENS). Var och en av dessa indikatorer ska uttryckas i nominella termer. Eurostat ska fastställa en definition av bruttolönen för varje referensmedlemsstat efter samråd med ländernas statistikkontor. (b) På Eurostats begäran ska de nationella statistikkontoren tillhandahålla den kompletterande information som Eurostat anser nödvändig för att utarbeta en löneindikator som korrekt mäter förändringar i löner för medlemsstaternas nationella tjänstemän i central statsförvaltning. Om Eurostat efter ytterligare samråd med de nationella statistikkontoren finner statistiska avvikelser i den erhållna informationen eller finner det omöjligt att utarbeta indikatorer som med statistisk säkerhet mäter förändringar i nominella löner för nationella tjänstemän i central statsförvaltning i en bestämd medlemsstat, ska Eurostat rapportera detta till kommissionen och tillhandahålla allt material som behövs för en bedömning. (c) Förutom löneindikatorer ska Eurostat fastställa och beräkna lämpliga kontrollindikatorer. Eurostats rapport om löneindikatorerna ska åtföljas av kommentarer om skillnaderna mellan dessa indikatorer och de ovan nämnda kontrollindikatorerna. Artikel 2 Kommissionen ska vart tredje år utarbeta en utförlig rapport om institutionernas rekryteringsbehov och lägga fram den för Europaparlamentet och rådet. På grundval av denna rapport ska kommissionen, efter samråd med de övriga institutionerna och inom ramen för tjänsteföreskrifterna, vid behov förelägga Europarlamentet och rådet förslag grundade på alla relevanta faktorer. Avsnitt 2 Närmare regler för den årliga uppdateringen av löner och pensioner Artikel 3 1. Enligt artikel 65 i tjänsteföreskrifterna ska, på grundval av de kriterier som föreskrivs i avsnitt 1 i denna bilaga, löner och pensioner uppdateras före utgången av varje år, med verkan från den 1 juli. 2. Värdet av uppdateringen ska vara det övergripande värdet av löneindikatorerna. Uppdateringen ska fastställas som bruttovärde i form av en enhetlig procentsats. 3. Värdet av den uppdatering som fastställs på så sätt ska införas i grundlönetabellerna i artikel 66 i tjänsteföreskrifterna och i bilaga XIII till tjänsteföreskrifterna och i artiklarna 20 och 93 i anställningsvillkoren för övriga anställda. 4. Vid tillämpningen av förordning (EEG, Euratom, EKSG) nr 260/68 ska beloppen i artikel 4 i den förordningen multipliceras med en faktor bestående av (a) den faktor som är resultatet av den föregående uppdatering, och (b) den faktor av den uppdatering av lönerna som avses i punkt 2. 5. Korrigeringskoefficienterna ska fastställas på grundval av förhållandet mellan de motsvarande ekonomiska pariteter som avses i artikel 1 i denna bilaga och de växelkurser som avses i artikel 63 i tjänsteföreskrifterna för de berörda länderna. De ska tillämpas (a) på löner till tjänstemän i Europeiska unionen som tjänstgör i medlemsstaterna och på vissa andra anställningsorter, (b) med avvikelse från artikel 82.1 i tjänsteföreskrifterna, på pensioner från Europeiska unionen som betalas ut i medlemsstaterna, till den del som avser rättigheter som har förvärvats före den 1 maj 2004. Pensioner från Europeiska unionen som motsvarar den del som avser rättigheter som har förvärvats från och med den 1 maj 2004 ska omfattas av den ekonomiska paritet som avses i artikel 1.3 c i denna bilaga. De bestämmelser som fastställs i artikel 8 i denna bilaga avseende retroaktiv tillämpning av korrigeringskoefficienter på anställningsorter med hög inflation ska tillämpas. 6. Institutionerna ska göra motsvarande positiva eller negativa uppdatering av löner och pensioner till tjänstemän, före detta tjänstemän och andra berörda personer med retroaktiv verkan för tiden mellan den dag då beslutet om den nya uppdateringen får verkan och den dag då det träder i kraft. Om den retroaktiva uppdateringen innebär att för högt utbetalda belopp skall återbetalas kan återbetalningen fördelas över högst 12 månader räknat från den dag då beslutet om nästa årliga uppdatering träder i kraft. KAPITEL 2 MELLANLIGGANDE UPPDATERINGAR AV LÖNER OCH PENSIONER (ARTIKEL 65.2 I TJÄNSTEFÖRESKRIFTERNA) Artikel 4 1. Mellanliggande uppdateringar av löner och pensioner, enligt artikel 65.2 i tjänsteföreskrifterna, med verkan från och med den 1 januari, ska göras om levnadskostnaderna mellan juni och december förändras väsentligt (i förhållande till det tröskelvärde som avses i artikel 6 i denna bilaga). 2. Dessa mellanliggande uppdateringar ska beaktas vid den årliga uppdateringen av lönerna. Artikel 5 Förändringar i levnadskostnader ska mätas med det harmoniserade konsumentprisindexet för perioden från juni till december det föregående kalenderåret. Förändringarna av levnadskostnaderna i Belgien och Luxemburg ska dock mätas mot inflationen i de länderna viktad i enlighet med artikel 1.3 c. Artikel 6 Tröskelvärdet för den sexmånadersperiod som avses i artikel 5 i denna bilaga ska vara den procentsats som motsvarar 5 % för en tolvmånadersperiod. Om tröskelvärdet nås eller överskrids i en medlemsstat ska löner och pensioner för alla anställningsorter i det landet uppdateras. Artikel 7 Vid tillämpningen av artikel 6 i denna bilaga ska korrigeringskoefficienterna uppdateras för att ta hänsyn till förändringarna i levnadskostnader enligt artikel 5. KAPITEL 3 DAG DÅ EN KORRIGERINGSKOEFFICIENT FÅR VERKAN (ANSTÄLLNINGSORTER MED SNABB ÖKNING AV LEVNADSKOSTNADERNA) Artikel 8 1. För orter med snabb ökning av levnadskostnaderna ska korrigeringskoefficienten få verkan före den 1 januari för den mellanliggande uppdateringen eller före den 1 juli för den årliga uppdateringen. Syftet är att anpassa förlusten i köpkraft till situationen på en anställningsort där förändringen av levnadskostnaderna motsvarar tröskelvärdet. 2. Den årliga uppdateringen ska få verkan enligt följande: (a) Den 16 maj för anställningsorter där inflationen överstiger 5 % och (b) den 1 maj för anställningsorter där inflationen överstiger 10 %. 3. Den mellanliggande uppdateringen ska få verkan enligt följande: (a) Den 16 november för anställningsorter där inflationen överstiger 5 %, och (b) den 1 november för anställningsorter där inflationen överstiger 10 %. KAPITEL 4 UTARBETANDE OCH UPPHÄVANDE AV KORRIGERINGSKOEFFICIENTER (ARTIKEL 64 I TJÄNSTEFÖRESKRIFTERNA) Artikel 9 1. En behörig myndighet i den berörda medlemsstaten, förvaltningen vid en EU-institution eller representanter för EU-tjänstemän på en viss anställningsort får begära att en särskild korrigeringskoefficient fastställs för den orten. Denna begäran bör styrkas av objektiva faktorer som visar på en väsentlig skillnad under flera år i levnadskostnader mellan anställningsorten i fråga och huvudstaden i den berörda medlemsstaten (utom för Nederländerna, där Haag används i stället för Amsterdam). Om Eurostat bekräftar att skillnaden är väsentlig (över 5 %) och bestående ska kommissionen fatta beslut genom delegerade akter i enlighet med artiklarna 110a och 110b i tjänsteföreskrifterna om fastställande av en korrigeringskoefficient för den orten. 2. Kommissionen ska besluta att den särskilda korrigeringskoefficienten för en viss ort ska upphävas. Förslaget ska grunda sig på någon av följande omständigheter: (a) En begäran från en behörig myndighet i den berörda medlemsstaten, från förvaltningen vid en EU-institution eller från representanter för EU-tjänstemän på en viss anställningsort, av vilken det framgår att levnadskostnaderna på den orten inte längre skiljer sig väsentligt (mindre än 2 %) från levnadskostnaderna i huvudstaden i den berörda medlemsstaten. Eurostat ska bekräfta att utjämningen är bestående. (b) Europeiska unionen har inte längre några tjänstemän och tillfälligt anställda som tjänstgör på orten. 3. Eurostat ska fastställa köpkraftspariteten mellan anställningsorten och huvudstaden i den berörda medlemsstaten. Den ekonomiska pariteten för anställningsorten ska vara produkten av köpkraftspariteten multiplicerad med korrigeringskoefficienten för huvudstaden. KAPITEL 5 UNDANTAGSKLAUSUL Artikel 10 Om det uppstår en minskning i EU:s BNP för innevarande år, enligt prognoser från kommissionens generaldirektorat för ekonomi och finans, och om den årliga uppdateringens värde överstiger den förutsedda förändringen i EU:s BNP med två procentenheter, ska uppdateringens värde, om det är positivt, delas i två lika delar. Kommissionen ska fatta beslut genom delegerade akter i enlighet med artiklarna 110a och 110b i tjänsteföreskrifterna, varigenom den första hälften av uppdateringsvärdet ska få verkan den 1 juli innevarande år och den andra den 1 juli nästföljande år. KAPITEL 6 EUROSTATS ROLL OCH FÖRBINDELSER MED STATISTIKKONTOREN I MEDLEMSSTATERNA Artikel 11 Eurostat ska ha till uppgift att övervaka kvaliteten på de grundläggande uppgifter och statistiska metoder som används för att utarbeta de faktorer som beaktas vid uppdateringen av lönerna. Eurostat ska i synnerhet göra alla bedömningar och studier som kan krävas för denna övervakning. De nationella statistikkontoren ska utföra sina uppgifter i enlighet med principen om opartiskhet och leverera alla nödvändiga uppgifter och förklaringar till Eurostat. Artikel 12 Eurostat ska i mars varje år sammankalla en arbetsgrupp bestående av experter från medlemsstaternas statistikkontor; gruppen ska kallas ”arbetsgruppen för artikel 65 i tjänsteföreskrifterna”. Vid sammanträdet ska de statistiska metoderna och deras tillämpning i fråga om särskilda indikatorer och kontrollindikatorer behandlas. Vid sammanträdet ska också framläggas de uppgifter som behövs för att ställa den prognos om förändringarna i nominella löner som ska användas för uppdateringen av lönerna, liksom uppgifter om arbetstid i central statsförvaltning. Artikel 13 Varje medlemsstat ska på begäran informera Eurostat om alla faktorer som direkt eller indirekt kan påverka sammansättningen och förändringar av lönerna till tjänstemän i central statsförvaltning. KAPITEL 7 SLUTBESTÄMMELSE OCH ÖVERSYNSKLAUSUL Artikel 14 1. Bestämmelserna i denna bilaga ska tillämpas från och med den 1 januari 2013 till och med den 31 december 2022. 2. De ska ses över i slutet av det femte året, särskilt mot bakgrund av budgetkonsekvenserna. I detta syfte ska kommissionen lägga fram en rapport till Europaparlamentet och rådet och eventuellt ett förslag om ändring av denna bilaga på grundval av artikel 336 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. 54. Bilaga XII ska ändras på följande sätt: (a) Artikel 2 ska ändras på följande sätt: i) I punkt 1 ska ”anpassning” och ”anpassningen” ersättas med ”uppdatering” respektive ”uppdateringen”. ii) Punkt 2 ska utgå och punkt 3 ska betecknas punkt 2. (b) I artikel 4.6 ska ”tolvårigt” ersättas med ”trettioårigt”. (c) I artiklarna 10.2 och 11.2 ska ”tolv åren” ersättas med ”30 åren”. (d) Artikel 11.1 ska ersättas med följande: ”1. Den årliga ändring av tjänstemännens löneskalor som ska beaktas vid de försäkringstekniska beräkningarna ska fram till och med 2012 grunda sig på de särskilda indikatorer som avses i artikel 1.4 i bilaga XI och som gällde 2012, och, från och med 2013 på de särskilda indikatorer som varje år motsvarar förhållandet mellan den övergripande löneindikator som avses i artikel 1.4 i bilaga XI och det europeiska konsumentindexet. (e) Följande artikel ska införas efter artikel 11: ”Artikel 11a Fram till och med 2020 ska för tillämpningen av artiklarna 4.6, 10.2 och 11.2 i denna bilaga det glidande medeltalet beräknas enligt följande tidsskala: 2013 – 14 år || 2017 – 22 år 2014 – 16 år || 2018 – 24 år 2015 – 18 år || 2019 – 26 år 2016 – 20 år || 2020 – 28 år” (f) Följande mening ska läggas till i artikel 12: ”I detta syfte ska kommissionen fatta beslut genom delegerade akter i enlighet med artiklarna 110a och 110b i tjänsteföreskrifterna.” (g) Artikel 14 ska ersättas med följande: ”Vid de femåriga försäkringstekniska bedömningarna får denna bilaga ses över av Europaparlamentet och rådet, särskilt mot bakgrund av budgetkonsekvenser och försäkringsteknisk balans, på grundval av en rapport, vid behov tillsammans med ett förslag från kommissionen efter yttrande från kommittén för tjänsteföreskrifterna. Europaparlamentet och rådet ska fatta beslut om detta förslag enligt artikel 336 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.” 55. Bilaga XIII ska ändras på följande sätt: (a) I artikel 7.2 tredje stycket ska ”anpassning” ersättas med ”uppdatering”. (b) Artiklarna 10, 14–17, 18.2 och 19 ska utgå. (c) I artikel 18.1 ska ”justeras” ersättas med ”uppdateras” och ”anpassningen” ersättas med ”uppdateringen”. (d) Artikel 20 ska ändras på följande sätt: i) Punkt 2 ska utgå. ii) Punkt 3 andra stycket ska ersättas med följande: ”Korrigeringskoefficienten ska tillämpas på pensionerna endast om tjänstemannen är bosatt på sin sista anställningsort eller i det land där tjänstemannens ursprungsort enligt artikel 7.3 i bilaga VII ligger. Pensionerade tjänstemän får dock av familjeskäl eller medicinska skäl begära att tillsättningsmyndigheten ändrar deras ursprungsort; detta beslut ska fattas på grundval av vederbörlig bevisning från tjänstemannen i fråga.” iii) Följande stycke ska införas efter punkt 3 andra stycket: ”Den ekonomiska paritet som avses i artikel 3.5 b i bilaga XI ska lägst vara 1.” iv) Efter punkt 3 ska följande punkt införas: ”3a. För tjänstemän som anställts före den 1 januari 2013 ska punkt 3 tredje stycket tillämpas.” v) Den sista meningen i punkt 4 ska utgå.” (e) Artikel 22 ska ersättas med följande: ”Artikel 22 1. Tjänstemän som hade minst 20 tjänsteår den 1 maj 2004 ska ha rätt till avgångspension vid 60 års ålder. Tjänstemän som är äldre än 30 år den 1 maj 2013 och som trädde i tjänst före den 1 januari 2013 ska få rätt till avgångspension vid den ålder som framgår av följande tabell: Ålder den 1 maj 2013 || Pensionsberättigande ålder || Ålder den 1 maj 2013 || Pensionsberättigande ålder 59 år eller äldre || 60 år || 44 år || 62 år och 8 månader 58 år || 60 år och 2 månader || 43 år || 62 år och 11 månader 57 år || 60 år och 4 månader || 42 år || 63 år och 1 månad 56 år || 60 år och 6 månader || 41 år || 63 år och 3 månader 55 år || 60 år och 8 månader || 40 år || 63 år och 5 månader 54 år || 60 år och 10 månader || 39 år || 63 år och 7 månader 53 år || 61 år || 38 år || 64 år 52 år || 61 år och 2 månader || 37 år || 64 år och 1 månad 51 år || 61 år och 4 månader || 36 år || 64 år och 2 månader 50 år || 61 år och 6 månader || 35 år || 64 år och 3 månader 49 år || 61 år och 9 månader || 34 år || 64 år och 4 månader 48 år || 62 år || 33 år || 64 år och 5 månader 47 år || 62 år och 2 månader || 32 år || 64 år och 6 månader 46 år || 62 år och 4 månader || 31 år || 64 år och 7 månader 45 år || 62 år och 6 månader || 30 år || 64 år och 8 månader Tjänstemän som inte har fyllt 30 år den 1 maj 2013 ska få rätt till avgångspension vid 65 års ålder. För tjänstemän som är äldre än 43 år den 1 maj 2013 och som trädde i tjänst mellan den 1 maj 2004 och den 31 december 2012 förblir dock pensionsåldern 63 år. För tjänstemän som är i tjänst före den 1 januari 2013 ska vid tillämpningen av tjänsteföreskrifterna den ålder vid vilken tjänstemannen har rätt till avgångspension bestämmas i enlighet med bestämmelserna ovan, om inte annat anges i tjänsteföreskrifterna. 2. En tjänsteman som anställts före den 1 januari 2013 och stannar i tjänsten efter den ålder då han skulle ha fått rätt till avgångspension ska trots artikel 2 i bilaga VIII ha rätt till en ytterligare ökning av grundpensionen med 3 % av grundlönen för varje år som han fortsätter i tjänsten, men den sammanlagda pensionen får inte överskrida 70 % av den sista grundlönen enligt artikel 77 andra eller tredje stycket i tjänsteföreskrifterna. För tjänstemän som var minst 50 år eller hade minst 20 tjänsteår den 1 maj 2004 får ökningen av pensionen enligt föregående stycke inte understiga 5 % av det pensionsbelopp som tjänats in vid 60 års ålder. Ökningen ska också betalas ut vid dödsfall om tjänstemannen har stannat kvar i tjänsten efter den ålder då han fick rätt till avgångspension. Om en tjänsteman som anställts före den 1 januari 2013 arbetar deltid i enlighet med bilaga IVa och betalar sina pensionsavgifter i proportion till arbetstiden ska den ökning i pensionsrättigheter som föreskrivs i denna artikel tillämpas endast i samma proportion. 3. Om en tjänsteman går i pension innan han uppnått den pensionsålder som fastställs i denna artikel ska endast hälften av minskningen enligt artikel 9.1 b i bilaga VIII tillämpas för perioden mellan den tidpunkt då tjänstemannen fyller 60 år och den fastställda pensionsåldern. 4. Med avvikelse från punkt 1 andra stycket i enda artikeln i bilaga IV ska en tjänstemän vars pensionsålder är lägre än 65 år enligt punkt 1 erhålla den ersättning som föreskrivs i den bilagan på de villkor som anges i denna till och med den dag då tjänstemannen fyller 63 år eller uppnår sin pensionsålder, om denna är högre än 63 år. Efter den dagen och fram till den dag då tjänstemannen fyller 65 år ska han emellertid fortsätta att få ersättningen till dess han uppnår maximal avgångspension.” (f) Artikel 23 ska ändras på följande sätt: i) Punkt 1 ska ersättas med följande: ”1. Trots artikel 52 i tjänsteföreskrifterna får tjänstemän, som träder i tjänst före den 1 januari 2013 och som lämnar tjänsten före den ålder de skulle ha fått rätt till avgångspension enligt artikel 22 i denna bilaga, begära att artikel 9.1 b andra stycket i bilaga VIII tillämpas från och med den ålder som fastställs i tabellen nedan. Datum || Ålder då pensionen kan betalas ut omedelbart Till och med den 31 december 2013 || 55 år och 6 månader Till och med den 31 december 2014 || 56 år Till och med den 31 december 2015 || 56 år och 6 månader Till och med den 31 december 2016 || 57 år Till och med den 31 december 2017 || 57 år och 6 månader ii) Punkt 2 ska utgå. (g) Efter artikel 24 ska följande artikel införas: ”Artikel 24a Om en pension har fastställts före den 1 januari 2013 ska mottagarens pensionsrättigheter även efter det datumet fortsätta att fastställas enligt de regler som gällde då pensionen ursprungligen fastställdes. Detta gäller även det gemensamma sjukförsäkringssystemet.” (h) Artikel 28 ska ersättas med följande: ”Artikel 28 1. De som var anställda genom avtal enligt artikel 2 i anställningsvillkoren för övriga anställda den 1 maj 2004 och som tillsatts som tjänstemän efter detta datum och före den 1 januari 2013 ska vid pensioneringen ha rätt till en försäkringsteknisk justering av de pensionsrättigheter de har förvärvat som tillfälligt anställda, med beaktande av ändringen av deras pensionsberättigande ålder enligt artikel 77 i tjänsteföreskrifterna. 2. De som är anställda genom avtal enligt artiklarna 2, 3a och 3b i anställningsvillkoren för övriga anställda den 1 januari 2013 och senare tillsätts som tjänstemän ska, om de är 30 år eller äldre den 1 maj 2013, vid pensioneringen ha rätt till en försäkringsteknisk justering av de pensionsrättigheter de har förvärvat som tillfälligt anställda eller kontraktsanställda med beaktande av ändringen av deras pensionsberättigande ålder enligt artikel 77 i tjänsteföreskrifterna.” (i) Efter avsnitt 4 ska följande avsnitt läggas till: ”Avsnitt 5 Artikel 30 1. Genom avvikelse från bilaga I avsnitt A punkt 2 ska följande tabell över grundtjänster i tjänstegrupp AST tillämpas på tjänstemän som är i tjänst den 31 december 2012: Ledande assistent[5] Utför administrativa eller tekniska arbetsuppgifter eller fortbildningsuppgifter som kräver en hög grad av självständighet och betydande ansvar vad gäller personalförvaltning, förvaltning av budgetmedel eller politisk samordning || AST 10–AST 11 Assistent[6] Utför administrativa eller tekniska arbetsuppgifter eller fortbildningsuppgifter som kräver en viss grad av självständighet, framförallt när det gäller genomförande av regler och bestämmelser eller allmänna instruktioner som personlig assistent till en medlem av institutionen, till chefen för en medlems kontor eller en (biträdande) generaldirektör eller motsvarande högre chef || AST 1–AST 9 Administrativ assistent under en övergångsperiod Exempelvis (biträdande) kontorist, (biträdande) dokumentalist, (biträdande) tekniker, (biträdande) it-tekniker, parlamentsvaktmästare[7] || AST 1–AST 7 Stödmedarbetare under en övergångsperiod Utför enkla praktiska eller administrativa arbetsuppgifter || AST 1 – AST 5 2. Tillsättningsmyndigheten ska med verkan från den 1 januari 2013 klassificera de tjänstemän som den 31 december 2012 var i tjänst i tjänstegrupp AST i följande typer av grundtjänster, utan hinder av beskrivningarna i punkt 1: (a) Tjänstemän i lönegraderna AST 10 eller AST 11 den 31 december 2012 ska klassificeras som ledande assistenter. (b) Tjänstemän som inte omfattas av led a och som före den 1 maj 2004 tillhörde den tidigare kategori B, eller som före den 1 maj 2004 tillhörde de tidigare kategorierna C eller D och som placerats i tjänstegrupp AST utan begränsningar ska klassificeras som assistenter. (c) Tjänstemän som inte omfattas av led a och b och som före den 1 maj 2004 tillhörde den tidigare kategori C ska klassificeras som administrativa assistenter under en övergångsperiod. (d) Tjänstemän som inte omfattas av a och b och som före den 1 maj 2004 tillhörde den tidigare kategori D ska klassificeras som stödmedarbetare under en övergångsperiod.