GEMENSAM RAPPORT TILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET Den särskilda administrativa regionen Hongkong: Årsrapport 2012 /* JOIN/2013/013 final */





GEMENSAM RAPPORT TILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET Den särskilda administrativa regionen Hongkong: Årsrapport 2012 Inledning Sedan överlämnandet av Hongkong till Kina 1997 har Europeiska unionen och dess medlemsstater noggrant följt den politiska och ekonomiska utvecklingen i den särskilda administrativa regionen Hongkong (nedan kallad Hongkong). För att fullgöra sitt åtagande från 1997 till Europaparlamentet utfärdar kommissionen en årlig rapport om utvecklingen i Hongkong. Detta är den femtonde rapporten, som omfattar 2012. Under 2012 har principen ”ett land, två system”, som fastställs i den kinesisk–brittiska förklaringen och i Hongkongs grundlag, fortsatt att fungera väl. Likaså har de rättigheter och de grundläggande friheter som Hongkongs folk åtnjuter respekterats, rättsstatens principer har skyddats och det marknadsekonomiska systemet och affärsklimatet har bibehållits. De bilaterala förbindelserna mellan EU och Hongkong har fortsatt att fördjupas, och den vice ordföranden/höga representanten Catherine Ashton besökte Hongkong i juli, då hon träffade Hongkongs guvernör Chun-ying Leung. Europeiska unionen fäster stor vikt vid Hongkongs stabilitet, ekonomiska välstånd och demokratiska utveckling. EU fortsätter att ge sitt starka stöd till tidiga och betydande framsteg i riktning mot det slutliga målet allmän rösträtt, vilket ligger i linje med Hongkongs grundlag och folkets vilja. Politisk utveckling Under 2012 skedde viktiga politiska händelser i Hongkong i och med valet av ny guvernör den 25 mars, installationen av den nya regeringen den 1 juli och valet av nytt lagstiftande råd den 9 september. För första gången i sin historia upplevde Hongkong ett regeringsskifte och ett skifte av den lagstiftande församlingen under samma år. Guvernörsvalet genomfördes genom en valkommitté med utvalda ledamöter från näringslivet, yrkeskårerna, det civila samhället samt distriktspolitiker och politiker från det lagstiftande rådet. Inför detta val ökades antalet ledamöter i valkommittén från 800 till 1 200. Tre kandidater till guvernörsposten uppfyllde kraven för att få ställa upp i guvernörsvalet. Valkampanjen var livligare än någonsin, med korrekta valkampanjer och intensiv mediebevakning, bland annat två direktsända valdebatter. Engagemanget från allmänheten var starkt, trots den begränsade roll som allmänheten spelar i valet som sådant. Valkampanjen karakteriserades av vissa kontroverser, bland annat påståenden som gällde huvudmotståndarna. Skandaler ledde till att den allmänna opinionen förändrades, till nackdel för Henry Tang, den kandidat som ledde tidigare. I valet fick Chun-ying Leung 689 röster (60,9 %) av de 1 132 avgivna rösterna, Henry Tang fick 285 röster (25,2 %) och Albert Ho 76 röster (6,7 %). Valkommittén registrerade 82 ogiltiga röster, varav 75 var blanka. Med anledning av valet av Chun-ying Leung till Hongkongs fjärde guvernör utfärdade den vice ordföranden/höga representanten Catherine Ashton ett uttalande där hon gratulerade den nye guvernören och gav uttryck för sin vilja att ytterligare fördjupa förbindelserna mellan EU och Hongkong under hans mandatperiod. Den kinesiske premiärministern Wen Jiaobao utnämnde Chun-ying Leung till Hongkongs fjärde guvernör den 28 mars. Kinas president Hu Jintao ledde ceremonin när guvernören avlade ämbetseden den 1 juli, som också var den femtonde årsdagen för överlämnandet. I sitt invigningstal åtog sig guvernör Chun-ying Leung att ”upprätthålla rättvisa och folkets rättigheter, garantera rättsordningen, en fläckfri regering, frihet och demokrati, vilka hör till Hongkongs grundläggande värden”. Han förklarade också att han kommer att ”främja utvecklingen av ett demokratiskt politiskt stöd enligt grundlagens bestämmelser och berörda beslut från Nationella folkkongressens ständiga utskott”. EU välkomnar dessa åtaganden. Inför detta val utökades det lagstiftande rådet från 60 till 70 ledamöter. Platserna fördelades jämnt mellan de geografiska valkretsarna och de funktionella valkretsarna. Platserna till de geografiska valkretsarna väljs enligt reglerna för proportionell representation. Ytterligare fem ledamöter valdes som nya geografiska valkretsar, och fem så kallade Super Legislators valdes från distriktsråden genom allmänna val i ett nytt distriktsråd, den (andra) funktionella valkretsen. Detta var första gången som över hälften av det lagstiftande rådets mandat valdes direkt, vilket gav den nuvarande lagstiftande församlingen mer demokratisk legitimitet än sina föregångare. Cirka 287 kandidater som företrädde 17 partier eller intressegrupper ställde upp till val för de 70 platserna. Valdeltagandet i de fem geografiska valkretsarna den 9 september var 53 %, högre än i valet till det lagstiftande rådet 2008 (45 %), men lägre än 2004 års val (55,6 %). Röststatistiken visade följande resultat: geografisk valkrets (35 platser): 53 % av 3,47 miljoner registrerade väljare röstade, distriktsrådet, den (andra) funktionella valkretsen (vanligen kallade ”superplatser”) (5 platser): 51,9 % av 3,22 miljoner registrerade väljare röstade, och i de 14 kandiderande traditionella funktionella valkretsarna (30 platser) röstade 69,6 % av 216 979 registrerade väljare. Valet ansågs allmänt välorganiserat. Centralregeringens sambandskontor rapporterade om mediedeltagande och andra former av engagemang i valkampanjen, genom offentliga uttalanden och lobbyverksamhet för kandidater. De regeringsvänliga partierna vann 43 platser (17 geografiska, 2 superplatser och 24 funktionella), men nådde inte två tredjedelars majoritet. Bland dessa partier förblev DAB (Democratic Alliance for the Betterment and Progress of Hong Kong) Hongkongs största parti i den lagstiftande församlingen, med 13 platser i det lagstiftande rådet. Den tidigare partiordföranden Jasper Tsang Yok-sing återvaldes som ordförande för det lagstiftande rådet. Den oppositionella pandemokratiska grupperingen vann 27 platser (18 geografiska, 3 superplatser och 6 funktionella platser) av de 70 platserna i den lagstiftande församlingen, vilket gav den en tillräckligt stor minoritet för att blockera grundlagsändringar. Den oberoende kommissionen mot korruption (Independent Commission Against Corruption, ICAC) fick ta emot 2 281 klagomål i samband med distriktsrådsval i november 2011. Av dessa klagomål gällde 1 614 påstått valfusk, och 1 604 kunde drivas vidare. I november 2012 hade 45 personer åtalats för valfuskbrott, och detta resulterade i 38 fällande domar. En särskild arbetsgrupp som ICAC hade inrättat avslutade undersökningen av de klagomål om valfusk som inte hade visat några bevis på tydligt eller systematiskt valfusk. I sitt första politiska tal till det lagstiftande rådet lyfte guvernör Chun-ying Leung fram frågor som bostäder till rimlig kostnad, fattigdom, de äldre och Hongkongs åldrande befolkning samt miljön som sina främsta prioriteringar. Guvernören förklarade också att han kommer att arbeta för att bygga upp ett samförstånd om införande av allmän rösträtt till guvernörsvalet 2017. Guvernörens prioriteringar möttes av stark kritik från några av ledamöterna i det lagstiftande rådet, som då och då utnyttjade obstruktionstaktik för att blockera beslutsfattandet. Guvernören kritiserades också med regelbundna mellanrum av medierna, delvis på grund av påståenden om ej godkända renoveringar av hans hem. Regeringen stötte på starkt motstånd mot en plan som meddelades den 30 april av den föregående regeringen om att införa ämnet ”moralisk och nationell utbildning” i skolornas läroplaner. Den 7 juli bildades en föräldragrupp om nationell utbildning för att strida mot införandet av detta ämne i den nationella läroplanen. Gruppen hävdade att över 90 000 personer deltog i ett massmöte den 29 juli där man krävde att regeringen skulle dra tillbaka planen. Den 8 september meddelade regeringen till slut att ämnet inte skulle vara obligatoriskt i läroplanen och att skolorna själva fick välja om de ville införa ämnet eller inte. En månad senare gjorde regeringen ytterligare ett uttalande om att riktlinjen för läroplanen avseende ämnet moral och nationell utbildning bordlades formellt, och att regeringen inte skulle kräva att skolorna inför denna riktlinje för läroplanen eller att de måste använda riktlinjen som underlag för skolinspektioner. Upprätthållandet av rättsstatsprincipen och rättsväsendets oberoende fortsatte att vara aktuella frågor i den offentliga debatten. Guvernören och justitieministern betonade vid många tillfällen dessa frågors betydelse för att skydda Hongkongs grundläggande värderingar och se till att regionen är attraktiv för investeringar. En tvist bröt ut när den f.d. justitieministern gjorde ett uttalande som enligt ledamöter av det lagstiftande rådet och medierna ifrågasatte rättsväsendets oberoende från centralregeringens sida. Den sittande justitieministern kritiserades å sin sida när han föreslog att Högsta domstolen, innan den gav sitt utslag i ett överklagandeärende, skulle be folkkongressens ständiga utskott att tolka de rättsliga följderna av en tidigare tolkning från utskottet. Det allmänna intrycket är emellertid fortfarande att principen om rättsväsendets oberoende och rättsstatsprincipen stöds och följs av alla aktörer. Utländska företag fortsätter att ange oberoendet för rättsväsendet i Hongkong som en av de främsta anledningarna till att de etablerar verksamhet i Hongkong. Juristkåren, inklusive domare och advokater, har ofta agerat för att skydda och förbättra kvaliteten på Hongkongs rättsväsende och rättsordningen i allmänhet. Skiljedomslagen antogs i juni 2012 och trädde i kraft den 1 januari 2013. Denna lag utgör den rättsliga ramen för skiljedom i Hongkong, med betoning på sekretesskydd. I september 2012 inrättade Cietac (China International Economic and Trade Arbitration Commission) Cietac Hong Kong Arbitration Centre, den första filialen utanför det kinesiska fastlandet. Justitieministern Rimsky Yuen förklarade att etableringen av Cietac‑centrumet, tillsammans med det Asienkontor som Internationella handelskammarens (ICC) internationella skiljedomstol etablerat, förstärker Hongkongs status som ett internationellt skiljedomscentrum. Hongkongs ställning som rättsligt centrum stärktes dessutom ytterligare i och med att Asien–Stillahavsregionens regionalkontor för Haagkonferensen för internationell privaträtt öppnades i december 2012. Den 28 mars vann Hongkongs regering ett överklagande mot ett utslag i en lägre instans som gav utländska hushållsarbetare rätt att ansöka om permanent uppehållstillstånd i Hongkong efter att ha varit lagligen bosatta i Hongkong i sju år. Domarna förkastade enhälligt argumenten om att en bestämmelse i invandringslagen som undantar utländska hushållsarbetare från rätten till permanent uppehållstillstånd var grundlagsstridig. Under 2012 fortsatte bosatta i Hongkong att utöva sin rätt till yttrandefrihet och föreningsfrihet, vilket åskådliggjordes av de årliga marscherna den 4 juni och den 1 juli, demonstrationen mot den nationella läroplanen och demonstationer för jämställdhet samt oräkneliga massmöten om många andra frågor. Enligt arrangörerna deltog mer än 180 000 personer i vakan i stearinljussken, vilket gör den till det största arrangemanget sedan 1989. Den 1 juli, i timmarna efter invigningsceremonin under överinseende av president Hu Jintao, gick hundratusentals Hongkongbor ut på gatorna för att använda sin yttrandefrihet och uttrycka sin klagan, och ilska, över hur långsamt demokratiseringsprocessen går framåt och över Pekings inblandning i Hongkongs politiska liv, oro över Chun-ying Leungs integritet, stigande fastighetspriser och de mänskliga rättigheterna på fastlandet. Arrangörerna hävdar att ungefär 400 000 personer deltog, medan polisen anger antalet 63 000. Det stora flertalet av demonstrationerna avlöpte fredligt, och polisens agerande var i allmänhet proportionellt. Medierna, inklusive digitala medier, fortsatte att vara fria och ge uttryck för åsiktsmångfald. Intrycket av att både tryckta och elektroniska medier utövade självcensur förstärktes emellertid, särskilt i täckningen av frågor som rör det kinesiska fastlandet. En opinionsundersökning som genomfördes av Hong Kong University i oktober 2012 visade att 24 % av de svarande ansåg att pressfriheten var otillfredsställande. Utveckling av ekonomi och handel Hongkong behöll sin väletablerade ställning som ett av världens ledande finansiella centrum och en viktig knutpunkt för handeln i Asien. Hongkong fortsatte också att vara en ingångsport för handel med och investeringar på det kinesiska fastlandet och var fortfarande det främsta försöksområdet för internationaliseringen av den kinesiska valutan yuan renminbi (RMB). Hongkong fortsatte också att locka till sig enorma flöden av utländska direktinvesteringar och nådde höga placeringar i många av de globala undersökningar som mäter ekonomisk frihet och utveckling[1]. Trots Hongkongs ekonomiska framgångar föresatte sig regeringen att bredda dess ekonomiska bas. I detta avseende meddelade guvernören att regeringen skulle ha en mer ”proaktiv” inställning till den ekonomiska utvecklingen, med fler statliga direkta åtgärder jämfört med tidigare regeringar. Guvernören betonade särskilt åtgärder för att minska fattigdomen i Hongkong, stödja de äldre och garantera tillgång till bostäder till rimliga priser för låg- och medelinkomsttagare. Den nye guvernören har vid flera tillfällen lyft fram betydelsen av ekonomisk integration med det kinesiska fastlandet som en tillväxtstrategi. Hongkongs ekonomi gynnades starkt av sin privilegierade ställning inom den större kinesiska marknaden, men under 2012 uppstod också ett antal ekonomiska friktioner till följd av integrationen. Turismsektorn gjorde stor vinst på de 35 miljoner besökarna från fastlandet 2012, men detta satte samtidigt ett starkt tryck på Hongkongs infrastruktur. Köpare från fastlandet anklagades för att driva upp fastighetspriserna, vilket förvärrade den redan överhettade fastighetsmarknaden. Tillströmningen av gravida kvinnor från fastlandet för att genomgå förlossningen i Hongkong belastar stadens sjuk- och hälsovårdssystem. Sådana problem utgjorde politiska utmaningar för regeringen och föranledde också fastlandsfientliga reaktioner från befolkningens sida. Under 2012 växte Hongkongs ekonomi med blygsamma 1,4 % eftersom det svaga externa klimatet påverkade exporten. Den negativa effekten av de externa faktorerna mildrades dock av tillväxten på det kinesiska fastlandet och en stark inhemsk efterfrågan. BNP-tillväxten 2011 uppgick till 4,9 %. Trots den minskade tillväxttakten rådde praktiskt taget full sysselsättning i ekonomin, samtidigt som inflationstrycket försvagades. Arbetslösheten nådde 3,3 % under 2012. Konsumentprisindex föll från 5,9 % första kvartalet till 3,8 % fjärde kvartalet. Egenkapitalet utsattes för stark belastning mot bakgrund av finansiella och ekonomiska problem i de utvecklade ekonomierna. Även investeringsklimatet påverkades under upptakten till regeringsövergången vid det kinesiska kommunistpartiets 18:e nationella folkkongress. Aktiepriserna föll och handeln dämpades. På den primära marknaden var även kapitalanskaffningen avsevärt mer dämpad. Hongkongbörsen förlorade sin ställning som världens största marknad för börsintroduktioner 2012, en placering som den innehaft de tre föregående åren. Med stöd från det kinesiska fastlandet har Hongkong blivit det största RMB-offshore-centrumet, som ett led i centralregeringens politik för en gradvis internationalisering av valutan. Hongkong hade den största RMB-likviditeten utanför Kina, och de samlade RMB-insättningarna och utestående RMB-insättningsbevis uppgick till 720 miljarder RMB (vid årsslutet 2012). Gränsöverskridande RMB-handelstransaktioner som utfördes av banker i Hongkong 2012 översteg 2,6 biljoner, en ökning på 37 % jämfört med 2011. I slutet av 2012 översteg utestående RMB-denominerade obligationer i Hongkong 230 miljarder RMB, en ökning på 62 % jämfört med 2011. Hongkongs offshore-marknad för RMB har byggt upp sin infrastruktur och har blivit dominerande när det gäller utbudet av investeringsprodukter samt likviditet. Hongkong har visserligen en stor fördel genom att vara först, men man räknar med att konkurrensen kommer att öka allteftersom centralregeringen gradvis öppnar för RMB-transaktioner i andra finanscentrum som London, Singapore och Taipei. Till svar på kvantitativa lättnadsåtgärder som vidtagits av den amerikanska centralbanken Federal Reserve vidtog Hongkongs monetära myndighet (HKMA) snabba åtgärder för att skärpa bankernas riktlinjer för hypotekslån. Under årets lopp ingrep HKMA vid upprepade tillfällen på penningmarknaderna för att försvara det länkade växelkurssystemet mellan Hongkongdollarn och US-dollarn. HKMA uppgav att man hade kapacitet att köpa ett obegränsat belopp US-dollar för att upprätthålla valutastabiliteten. Trots åtstramningar i penningpolitiken fortsatte upphettningen av fastighetsmarknaden under 2012, med betydande ökningar både i transaktionsvolymer och priser. De genomsnittliga fastighetspriserna steg med 25 % 2012, och sedan lågvattenmärket 2007 har fastighetspriserna fördubblats. Den skarpa ökningen av fastighetspriserna orsakade sociala spänningar, vilket föranledde den nya regeringen att fastställa tillhandahållandet av bostäder till rimliga priser som en viktig politisk prioritering. För att minska riskerna för en fastighetsbubbla vidtog Hongkongregeringen finanspolitiska åtgärder för att dämpa efterfrågan, särskilt från spekulanter och icke-bosatta köpare. Den 27 oktober föreslog regeringen att den särskilda stämpelskatten skulle höjas och att en ytterligare stämpelskatt för köpare på 15 % skulle införas för företag och köpare som inte är fast bosatta i Hongkong. När guvernör Chun-ying Leung tillträdde sitt ämbete annonserade han tio åtgärder för att öka mark- och bostadsutbudet på kort och medellång sikt. Det extra kortsiktiga utbudet under 2012 var för litet för att leda till några större priskorrigeringar i ett klimat av extremt låga räntor. Ytterligare utbudsåtgärder som vidtogs 2012 förväntas leda till att priserna minskar något under 2013. På det rättsliga området antogs konkurrenslagen i juni 2012 efter långdragna samråd och många ändringar. Flera bestämmelser i lagen, bland annat inrättandet av en kommission, kommer dock att genomföras först under 2013. Hongkongs konkurrenslagstiftning innehåller inga allmänna bestämmelser om sammanslagningar med undantag för telekommunikationssektorn, och sammanlagt 570 lagstadgade organ är undantagna. På den externa fronten intensifierade Hongkong sina insatser för att ingå frihandelsavtal med sina handelspartner. Efter de frihandelsavtal som ingåtts med Kina, Nya Zeeland och Europeiska frihandelssammanslutningen (Efta) undertecknade Hongkong ett frihandelsavtal med Chile den 7 september 2012. Hongkong strävar också att ansluta sig till pågående initiativ i regionen för att bibehålla sin status som regionalt handelscentrum, även genom att forma formella handelsförbindelser med Asean. Regeringen fortsätter även att främja investeringar och ingå överenskommelser om investerarskydd med tredjeländer i syfte att förbättra skyddet av sina företag och locka till sig utländska investeringar. Förhandlingar med Ryssland och Nya Zeeland pågår, och investeringsförhandlingar med Chile kommer att inledas så snart frihandelsavtalet träder i kraft. Den 29 juni 2012 undertecknade Hongkong och Kina det nionde tillägget till avtalet om närmare ekonomiskt partnerskap (Cepa) för att vidta ekonomiska integrationsåtgärder och underlätta samarbetet mellan de två parterna. Genom det senaste tilläggs infördes 43 åtgärder för liberalisering av tjänster och underlättande av handel samt ytterligare liberaliseringar av begränsningar av marknadstillträdet för 21 befintliga sektorer. Centralregeringen har utlovat en fullständig liberalisering av tjänster gentemot Hongkong till årsslutet 2015. Det praktiska genomförandet av Cepa-avtalet på det kinesiska fastlandet fortsatte emellertid att orsaka problem i vissa sektorer, vilket ledde till att Hongkongbaserade företag, inklusive EU-företag, inte alltid kunde utnyttja alla de fördelar som Cepa-avtalet är tänkt att ge. Samarbete och förbindelser mellan Europeiska unionen och Hongkong År 2012 fortsatte de bilaterala förbindelserna och samarbetet mellan Europeiska unionen och Hongkong att fördjupas. Hongkong är en viktig aktör i regionen och en viktig kanal för handels- och investeringsflöden mellan EU och det kinesiska fastlandet. Europeiska unionen behöll sin ställning som Hongkongs näst största handelspartner efter det kinesiska fastlandet 2012. Hongkong var den 20:e största handelspartnern för EU år 2012. Den bilaterala handeln mellan EU och Hongkong ökade stadigt med 5,9 % till 44,2 miljarder euro under 2012. EU har det största antalet utländska företag i Hongkong med 453 regionala huvudkontor, 740 regionala kontor och 697 lokalkontor (juni 2012). EU-företagen är verksamma inom en rad olika sektorer, huvudsakligen finansiella tjänster och företagstjänster, handel, logistik, byggindustri och detaljhandel. Bland andra företag är EU-företag nyckelaktörer inom Hongkongs bank-, försäkrings- och värdepapperssektorer. Hongkong är också bas för en av de största europeiska näringslivsgrupperna i Asien och fortsätter att locka till sig många europeiska medborgare som bor och arbetar inom dess territorium, totalt cirka 31 390 vid utgången av 2012. Hongkong rankades på en sjundeplats på listan för de populäraste målen för direkta investeringar från EU, och bidrog med 2 % av EU:s totala utländska direktinvesteringar 2011, till ett belopp av 124 miljarder euro. Samtidigt har Hongkongs investeringar i EU ökat snabbt under de senaste åren. När det gäller investeringsflöden var Hongkong den fjärde största källan till utländska direktinvesteringar i EU 2011, efter Förenta staterna, Schweiz och Kanada. Direkta inflöden från Hongkong till EU och investeringsstocken från Hongkong uppgick till 6,5 miljarder respektive 63,9 miljarder euro. Hongkong tjänar som en viktig knutpunkt för flöden av utländska direktinvesteringar från EU till det kinesiska fastlandet och vice versa. Orsakerna till detta är bland annat Hongkongs närhet till och etablerade företagsförbindelser med det kinesiska fastlandet, dess skattesystem, tillgången till högkvalitativa tjänster på områden som finansiering, redovisning och lagstiftning samt den fysiska närvaron i Hongkong av ett ökande antal företag från EU och från det kinesiska fastlandet. Dessutom är Hongkong ett idealiskt forum för att anskaffa kapital för investeringar eller expansion av företagsverksamhet, antingen genom börsintroduktioner, sekundära noteringar eller obligationsemissioner (inbegripet RMB‑denominerade obligationer). Den sjätte strukturerade dialogen mellan Europeiska unionen och Hongkongs regering ägde rum i Bryssel den 3 december 2012. Den strukturerade dialogen är en väletablerad plattform som gör det möjligt för EU och Hongkong att diskutera frågor av ömsesidigt intresse. Mötet omfattade en rad frågor, bland annat ekonomiska förbindelser, handel och investeringar, luftfartsverksamhet, miljö, innovation och utbildningssamarbete, reglering av finansiella tjänster, konkurrenslagstiftning samt tullfrågor. Vid den gemensamma tullsamarbetskommitténs nionde möte i november 2012 inleddes ett expertsamarbete om immateriella rättigheter, och mötet markerade också startpunkten för Hongkongs deltagande i EU–Kinaprojektet Smart and Secure Trade Lanes. EU fortsatte att söka sonderande samtal om möjligt samarbete på området för beskattning av inkomster från sparande med tanke på den senaste internationella utvecklingen av informationsutbytet mellan skattemyndigheter och behovet av lika villkor på internationell nivå. Under 2012 genomfördes ett antal besök på hög nivå från Europeiska unionens institutioner till Hongkong, bland annat den vice ordföranden/höga representanten Catherine Ashton i juli, Michel Barnier, kommissionsledamot med ansvar för inre marknaden och tjänster, i januari och kommissionsledamot Karel De Gucht i februari. En delegation från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) besökte Hongkong i april. Regelbundna officiella besök på hög nivå har bidragit till att upprätthålla betydande utbyten inom områden av gemensamt intresse, däribland regleringen av finansiella tjänster, makroekonomiska frågor, konsument- och hälsoskydd samt flerspråkighet. Delegationer med ledamöter av Europaparlamentet har också besökt Hongkong och bidragit till att förbättra vårt samarbete. I de insatser som sker inom ramen för EU:s informationsprogram för näringslivet för Hongkong och Macao (EUBIP), som leds av Europeiska handelskammaren (ECC) i Hongkong och samfinansieras av EU, prioriterades EU:s insatser avseende den nationella skuldkrisen, regleringen av finansiella tjänster, Cepa, miljö och klimatförändring, och handelsförbindelserna mellan EU och Kina. Företagsråd som inrättats för sektorer där europeiska företag och industri har en ledande ställning, t.ex. informations- och kommunikationsteknik, lyxvaror och andra konsumentvaror samt finansiella tjänster, har fortsatt att ge viktiga bidrag till den mellanstatliga dialogen. EUBIP-programmet avslutades i november 2012, och dess kärnverksamheter kommer att tas över av ECC. En efterföljare till projektet kommer att lanseras under 2013. För att ytterligare intensifiera förbindelserna med Hongkong har EU och de av EU:s medlemsstater som finns officiellt representerade inom territoriet ökat de offentliga diplomatiska ansträngningarna att göra EU mera synligt i Hongkong och öka kunskapen och informationen om EU:s politik. Detta rör bland annat handels- och regleringspolitik, energi och klimatförändringen, regleringen av finansiella tjänster, tullfrågor, jämställdhetsåtgärder, den interkulturella dialogen, akademiska frågor samt EU:s roll i världen. EU:s diplomatiska representationer har också arbetat tätt tillsammans för att stärka kontakter människor emellan och främja akademiska utbyten med gemensamma aktiviteter såsom EU:s utbildningsmässa och filmfestival samt initiativet för europeiska språk. Den 1 september 2012 inleddes verksamheten för EU:s akademiska program i Hongkong. Detta konsortium består av Hong Kong Baptist University, Chinese University of Hong Kong, University of Hong Kong och Lingnan University. Syftet med programmet är att främja akademisk forskning, utveckla utåtriktad verksamhet för att öka EU:s synlighet och stärka det akademiska samarbetet med EU:s institutioner för högre utbildning. Efter en färjeolycka den 1 oktober framförde den höga representanten sina djupt kända kondoleanser till de 39 offrens nära och kära. Hon tog även tillfället i akt att betona hur mycket EU värdesätter Hongkong som vän och partner. EU kommer att fortsätta att främja sina förbindelser med Hongkong, öka de ekonomiska och handelsmässiga banden, stärka samarbetet med näringslivet och det civila samhället och främja rörlighet och utbyte med Hongkongs befolkning. [1] I sin rapport om den finansiella utvecklingen 2012 rankade Världsekonomiskt forum Hongkong högst bland 62 av världens ledande finansiella system och kapitalmarknader för andra året i rad. Hongkong rankas som världens friaste ekonomi för 19:e året i rad enligt Heritage Foundations index för ekonomisk frihet. Enligt Unctads rapport om investeringar i världen 2012 uppgick inflödet av utländska direktinvesteringar till Hongkong till 83 miljarder US-dollar 2011, vilket innebär att Hongkong var världens fjärde största mottagare.