[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel den 9.10.2007

KOM(2007) 571 slutlig

2007/0211 (CNS)

Förslag till

RÅDETS FÖRORDNING

om bildandet av det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas

(framlagt av kommissionen) {SEK(2007) 1272}{SEK(2007) 1273}

MOTIVERING

BAKGRUND |

110 | Motiv och syfte Gemensamma teknikinitiativ infördes genom sjunde ramprogrammet[1] som ett sätt att skapa offentlig-privata partnerskap för forskning på europeisk nivå. De gemensamma teknikinitiativen speglar EU:s starka engagemang att samordna forskningsinsatserna, stärka det europeiska området för forskningsverksamhet och nå EU:s mål för konkurrenskraft. Gemensamma teknikinitiativ är i regel ett resultat av det arbete som utförs inom europeiska teknikplattformar. I ett litet antal fall har de europeiska teknikplattformarna nått en sådan omfattning och storlek att det kommer att krävas stora offentliga och privata investeringar, samt betydande forskningsresurser, för att kunna genomföra viktiga delar av plattformarnas strategiska forskningsagendor. Ett gemensamt teknikinitiativ är ett effektivt sätt att uppfylla behoven hos dessa europeiska teknikplattformar. Inom ramen för det särskilda programmet Samarbete[2] fastställs bränsleceller och vätgas som ett av sex områden, vid sidan av flygteknik och lufttransporter, innovativa läkemedel, inbyggda datorsystem, nanoelektronik och global övervakning för miljö och säkerhet (GMES) där ett gemensamt teknikinitiativ kunde vara särskilt relevant. Det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas, som är ett resultat av europeiska teknikplattformen för vätgas- och bränslecellteknologi, bidrar till genomförandet av EU:s handlingsplan för miljöteknik som nämns i meddelandet KOM(2004) 38, där denna teknikplattform var en av de prioriterade insatserna i handlingsplanen. Bränsleceller är mycket tysta och effektiva energiomvandlare som kan ge kraftiga kumulativa minskningar av växthusgaser och förorenande ämnen. De tillför energimixen flexibilitet, eftersom de kan drivas på vätgas och andra bränslen, såsom naturgas, etanol och metanol. Bränsleceller som utnyttjar väte är i sig rena energiomvandlare, eftersom den enda avgasprodukten är vattenånga, medan andra typer som använder naturgas och andra fossila bränslen också minskar utsläppen, eftersom de förbrukar mindre bränsle tack vara sin högre verkningsgrad. Införandet av vätgas som en flexibel energikälla kan bidra till en tryggare energiförsörjning och stabilisera energipriserna, eftersom väte kan framställas från alla primära energikällor. Vätgas kan därför tillföra mångfald i transportmixen, som för närvarande är beroende av olja upp till 98 procent. Vätgasen kan användas i bränsleceller eller den kan brännas för att antingen ge värme eller för att driva turbiner eller förbränningsmotorer som skapar rörelse- och elenergi. Väte kan också utnyttjas som ett sätt att lagra energi. När till exempel den förnybara elproduktionen är större än efterfrågan kan överskottsenergin användas för att framställa väte genom elektrolys, för att därigenom underlätta integreringen av förnybar el på energimarknaden. Även om det redan har avsatts betydande offentliga EU-medel för forskning i bränsleceller och vätgas och de redan ingår i sjunde ramprogrammets energi- och transportforskningsportfölj som en viktig komponent i strategin för forskning, teknisk utveckling och demonstration, kommer tekniken knappast att bli kommersiellt tillgänglig så snabbt som man skulle önska. Det finns därför risk för att utvecklingen av bränslecell- och vätgasindustrin stagnerar och tappar ytterligare mark till globala konkurrenter. Följande faktorer kan bidra till detta: Den forskning som krävs är ofta så komplicerad att inga enskilda bränslecellföretag eller offentliga forskningsinstitutioner kan utföra den på egen hand. Avsaknad av en godkänd långsiktig budgetplan och strategiska tekniska och marknadsmässiga mål som uppmuntrar branschen och forskningsgemenskapen att satsa mer av sina egna resurser. Det icke-optimala utnyttjandet av ekonomiska resurser som lämnar luckor och dubbleringar i ett splittrat forskningsfält. Otillräckliga resurser för ett integrerat program från grundforskning till storskaliga demonstrationer på EU-nivå. Den europeiska bränslecellsektorn är spridd över olika länder och aktivitetsområden (universitet, nya industriföretag, högteknologiska små och medelstora företag), vilket begränsar utbyte och en sammanslagning av kunskaper och erfarenheter. Det behövs dessutom tekniska genombrott för att förbättra systemens prestanda, material, driftsäkerhet och hållbarhet och sänka deras kostnader så de uppfyller de potentiella kundernas förväntningar. Utan ett fokuserat och sammanhängande industriellt program för forskning, teknisk utveckling och demonstration som kan utnyttja offentliga och privata investeringar på detta område på europeisk nivå kommer ansträngningarna för att få bort flaskhalsarna i forskningen och sökandet efter tekniska genombrott att fortsätta på ett splittrat och ostrukturerat sätt. Ett offentlig-privat gemensamt teknikinitiativ som genomförs i form av ett gemensamt företag grundat på artikel 171 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen skulle göra det möjligt för såväl stora som små och medelstora företag i hela EU, inbegripet de nya medlemsstaterna, att samarbeta inbördes och med andra intressenter för att nå följande gemensamma mål: Skapa förutsättningar för ett genombrott på marknaden för bränslecell- och vätgasteknik, något som skulle göra det möjligt för kommersiella marknadskrafter att driva fram de omfattande samhällsvinsterna. Placera Europa bland de främsta i världen inom bränslecell- och vätgasteknik. Uppnå den kritiska massa av forskningsinsatser som krävs för att näringslivet, offentliga och privata investerare, beslutsfattare och andra intressenter ska våga satsa på ett långsiktigt program. Utnyttja ytterligare industriella, nationella och regionala investeringar i forskning, teknisk utveckling och demonstration. Bygga upp det europeiska forskningsområdet genom ett nära samarbete med forskning som bedrivs på nationell och regional nivå, samtidigt som subsidiaritetsprincipen respekteras. Integrera forskning, utveckling och demonstration och fokusera på att uppnå långsiktig hållbarhet och industriellt konkurrenskraftiga mål för kostnader, prestanda och hållbarhet och få bort allvarliga tekniska flaskhalsar. Stimulera innovation och utvecklingen av nya värdekedjor som även omfattar små och medelstora företag. Underlätta samspelet mellan näringsliv, universitet och forskningscentra när det gäller grundläggande forskning. Göra det lättare för de nya medlemsstaterna och kandidatländerna att medverka. Genomföra brett upplagd samhällsinriktad, teknisk och ekonomisk forskning för att utvärdera och övervaka tekniska framsteg och icke-tekniska hinder för ett marknadsinträde. Bedriva forskning som stöder utvecklingen av nya förordningar och standarder för att eliminera konstgjorda hinder för marknadsinträde och stödja utbytbarhet, driftskompatibilitet, gränsöverskridande handel med vätgas och exportmarknader, samtidigt som man garanterar driftsäkerheten utan att hämma innovationen, samt granska befintliga förordningar och standarder. Ge allmänheten pålitlig information om vätgasens säkerhet och vinsterna för miljö, leveranssäkerhet, energipriser och sysselsättning med de nya tekniska lösningarna. Allmän bakgrund Energi är en grundläggande förutsättning för det moderna samhället och för en hållbar utveckling. All energibrist eller osäkerhet skulle få allvarliga konsekvenser för individen, samhällen och näringslivet, såväl på kort sikt som i deras framtidsplanering. Den senare tidens störningar i leveranserna av olja och gas och fortsatt osäkerhet leder till prisinstabilitet, hämmar den ekonomiska tillväxten, ökar inflationen och arbetslösheten och minskar värdet på finansiella och andra tillgångar. Olje- och gastillgångarna börjar ta slut och enligt vissa experter kommer produktionen snart att vända nedåt[3]. Det som man kan säga med säkerhet är att de återstående resurserna i ökande grad koncentreras till ett fåtal länder med begränsad politisk tillgänglighet, och försörjningstrygghet kommer att bli ett viktigt problem för de flesta industrialiserade nationer och framför allt för EU. Mot bakgrund av konkurrensutsatta och gradvis integrerade globala transport- och energimarknader växer efterfrågan på energi snabbt i de stora tillväxtländerna. På global nivå står vi inför den viktiga frågan om klimatförändring med stigande nivåer av växthusgaser. Det finns många osäkra faktorer, men ledande forskare är överens om att det krävs kraftiga minskningar av utsläppen av växthusgaser omedelbart som måste fortsätta under lång tid[4]. Bränslecell- och vätgasbranschen inom EU har för närvarande en otillfredsställande struktur som skapar osäkerhet kring dess möjlighet att anpassa sig till förändringar. Även om det finns ett antal forskningsanläggningar i världsklass inom EU, som bland annat är världsledande inom bränsleceller för stora u-båtar och bränslecellmembran, är branschen som helhet outvecklad och det saknas fortfarande storskaliga tillverkningsprocesser och infrastruktur för påfyllnings- och supporttjänster, till exempel utbildad personal. Den globala bränslecellindustrin består av mycket stora bolag och mycket innovativa små och medelstora företag som är mycket små. Inom EU finns det många av de senare, och det är av avgörande betydelse att deras innovationspotential förverkligas, eftersom dessa företag i framtiden kan utgöra ryggraden i en europeisk försörjningskedja för komponenter. Det finns starka samband mellan bränslecell- och vätgasföretagen, men de är inte inbördes beroende av varandra. Konkurrenssituationen i de båda branscherna är mycket komplex, såväl vad gäller utformning som nivå. Användning av bulkvätgas i olika processindustrier är sedan länge väl etablerad, och industriföretagen ser en möjlighet att öppna nya marknader inom energi och transportsektorn genom en bredare användning av bränslecellteknik å ena sidan och förbränningsmotorer som drivs av vätgas å den andra. Samtidigt är bränslecelltillverkarna, som i mångt och mycket befinner sig i en startfas, inte helt beroende av vätgas, eftersom vissa bränsleceller kan drivas med alternativa bränslen, däribland naturgas, metanol och etanol. Nya företag på marknaden som vill tillämpa bränslecell- och vätgasteknik ställs inför hinder som rests av intressenter med stora ekonomiska intressen låsta i industrier och fysisk infrastruktur som hotas av en förändrad energimix. Inträdet på marknaden försvåras dessutom av att det saknas en prissättningsmekanism som belönar internalisering av externaliteter[5] (t.ex. kolvärdet), bristen på långsiktiga investeringar som krävs för att gå över till en ny generation produkter och bygga upp infrastrukturer för bränsleceller och vätgas och svårigheterna när det gäller att skapa gemensamma regler, lagar och standarder för att underlätta en global marknadsutveckling. Det krävs en integrerad strategi för att maximera vinsterna från en övergångsteknik med bränsleceller som använder naturgas, biogas, metanol och etanol, om möjligt i kombination med avskiljning och lagring av koldioxid och utnyttjandet av strategiska nischmarknader inom en planerad och optimerad ram för att undvika ekonomiska störningar. Den globala omsättningen inom bränslecellindustrin uppgick under 2005 till cirka 300 miljoner euro. Marknadsandelarna var 52 procent för Nordamerika, 14 procent för Japan, 12 procent för Europa och 22 procent för övriga världen. Det finns relativt sett färre företag som utvecklar egen bränslecell- och komponentteknik, framför allt för vägtransporter, i Europa jämfört med Nordamerika och Japan. Privata investeringar i forskning, teknisk utveckling och demonstration uppskattas till cirka 700 miljoner euro per år, av vilka 78 procent görs i Nordamerika och endast 10 procent i Europa. Det europeiska näringslivet behöver ytterligare stimulans att investera i denna teknik för att bli konkurrenskraftigare. De största konkurrenterna arbetar intensivt med ambitiösa, integrerade forsknings- och utvecklingsprogram i syfte att presentera produkter på marknaden och fastställa de facto-standarder som eftersläntrare kommer att tvingas följa. Enligt en EG-studie[6] ligger EU uppskattningsvis fem år efter Japan och Nordamerika när det gäller demonstration av bränslecellfordon. De amerikanska och japanska programmen leds strategiskt i nära samarbete med respektive industrier. Det amerikanska energidepartementet har tagit fram en ”Hydrogen Posture Plan”[7] – resultatet av omfattande samråd med de viktigaste intressenterna. Det japanska ministeriet för ekonomi, handel och näringsliv ger riktat stöd till grundforskning. Japan stöder dessutom ett ambitiöst program för demonstration av inhemska bränslecellsystem för produktion av kombinerad värme och elkraft, utveckling av infrastruktur för vätgasdistribution och testning av ett brett urval alternativa system för vätgasproduktion inom ramen för sin ”Fuel Cell Commercialisation Conference of Japan”[8]. De amerikanska och japanska programmen har följaktligen väl utvecklade processer för forsknings- och teknikvalidering, något som är svårt att skapa i EU:s nuvarande forskningsmiljö som är utspridd på de olika medlemsstaterna. Det gemensamma företaget skulle ge EU lika förutsättningar genom att upprätta en gemensam juridisk person som kan hantera samtliga resurser i det gemensamma teknikinitiativet från offentliga och privata källor genom avtal om forskning, teknisk utveckling och demonstration för att utveckla nyckelteknik för bränsleceller och vätgas. Gällande bestämmelser Gemenskapslagstiftning saknas. |

Förenlighet med unionens politik och mål på övriga områden Som ett av de initiativ som inledes i januari 2007 i meddelandet En energipolitik för Europa[9], utvecklar Europeiska kommissionen för närvarande en strategisk energiplan för Europa (SET)[10] för att leda utvecklingen av ny energiteknik under de kommande decennierna, leverera effektiva tekniska lösningar med låg koldioxidhalt, vilket omfattar bränsleceller och vätgas, och utveckla ett mer hållbart energisystem. Europaparlamentet antog en skriftlig förklaring[11] i maj 2007, i vilken det uppmanade EU:s institutioner att stödja bränslecell- och vätgasteknik för rörligt och stationärt bruk samt transporter genom partnerskap med engagerade regioner och städer, små och medelstora företag samt civilsamhällets organisationer. Den föreslagna förordningen är förenlig med gemenskapens forskningspolitik. Den är dessutom förenlig med den förnyade Lissabonstrategin[12] och EU:s Barcelonamål att investera 3 procent av sin BNP i forskning och utveckling fram till 2010. Det sjunde ramprogrammet (2007–2013) är en viktig förutsättning för att Europa ska kunna nå dessa mål. Det återspeglar också den gemensamma uppfattningen att Europa måste fördubbla sina ansträngningar att öka avkastningen från sina investeringar i forskning, teknisk utveckling och demonstration för att kunna skapa en konkurrenskraftig och dynamisk, kunskapsbaserad ekonomi. Det föreslagna initiativet ingår i en bred, ambitiös gemenskapsstrategi för att inhämta det innovationsförsprång som också innefattar förslaget att inrätta ett Europeiskt tekniskt institut. |

SAMRÅD MED BERÖRDA PARTER OCH KONSEKVENSBEDÖMNING |

Samråd med berörda parter och utnyttjande av sakkunskap |

211 | När kommissionen utarbetade sina förslag till inrättandet av gemensamma teknikinitiativ beaktade den synpunkterna från många intressenter från forskarsamhället och näringslivet i ett omfattande samråd med bland annat medlemsstaterna och Europaparlamentet. Kommissionen samrådde dessutom med europeiska teknikplattformen för vätgas- och bränslecellteknologi[13] som utarbetade den strategiska forskningsagendan, genomförandestrategin och genomförandeplanen för 2006, vilket är det viktigaste referensdokumentet och som innehåller teknik- och marknadsmålen för bränslecell- och vätgastekniken i ”Snapshot 2020”. I genomförandeplanen anges prioriteringarna för ett heltäckande, integrerat program för forskning, teknisk utveckling och demonstration, med tidsfrister och rekommenderade budgettilldelningar under sju år för att påskynda ett kommersiellt utnyttjande av den nya tekniken. Teknikpanelens referensgrupp konsulterades också i samtliga faser av processen. Förutom teknikpanelens olika organ har informationen fått vid spridning genom panelens webbplats och nyhetsbrev, varigenom samtliga intressenter kunde bidra till diskussionen. Bland intressenterna fanns OEM-företag, tillverkare av bränsleceller och energiutrustning, inklusive många små och medelstora företag[14], allmännyttiga företag, industrigasföretag, energiföretag, universitet och forskningscentra. Det treåriga samrådsförfarandet omfattade flera hundra intressenter, offentliga samråd via Internet om ovannämnda plattformsdokument, bidrag från EG:s forskningsprojekt och studier om de omfattande socioekonomiska och miljömässiga effekterna av vätgas- och bränslecellteknik samt de ekonomiska förutsättningarna vid en eventuell tillämpning. Kommissionen organiserade dessutom fyra stora konferenser (tre generalförsamlingar och teknikgranskningsdagar) samt seminarier för regionerna och forskarsamhället. En grupp för sakkunnigbedömning, bestående av fyra internationellt erkända, oberoende experter anlitades för att genomföra konsekvensbedömningen[15]. |

230 | Konsekvensbedömning Detta förslag till rådets förordning har varit föremål för en konsekvensbedömning av kommissionen. I bedömningen jämfördes de potentiella effekterna av ett gemensamt teknikinitiativ med alternativen, framför allt alternativet att fortsätta som vanligt inom ramen för det sjunde ramprogrammet, samt nationella och regionala åtgärder. Slutsatsen blev att ett gemensamt teknikinitiativ har ett antal klara fördelar jämfört med alternativet att fortsätta som tidigare: Tiden till marknaden förkortas med mellan två och fem år. Betydelsen av att vara först på marknaden kan inte överskattas, och det lönar sig genom att man minskar de totala investeringarna, flyttar fram den kritiska tidpunkten och stärker konkurrenssituationen för många av de företag som kommer in tidigt på marknaden, av vilka många skulle kunna vara små och medelstora företag. Långsiktigt åtagande och en tydlig budget ökar förtroendet hos offentliga och privata investerare. Dessutom: tack vare samfinansieringsprincipen får man loss minst 600 miljoner euro mer än med alternativet att fortsätta som vanligt, vilket är nästan två och en halv gång så mycket privata forskningsinvesteringar. Man gör snabba vinster när det gäller att förbättra energieffektiviteten och leverenssäkerheten samt minskar växthusgaser och föroreningar. De ökade investeringarna i forskning, teknisk utveckling och demonstration jämfört med alternativet att fortsätta som vanligt kan minska tiden fram till den kritiska tidpunkten med 2–5 år och sänka de kumulativa kostnaderna med cirka 20–30 procent. Modellsimuleringar visar att de positiva effekterna på EU:s konkurrenskraft på kort, medellång och lång sikt skulle ge vinster i storleksordningen tiotals miljarder euro för samhället i stort i minskade växthusgaser och föroreningar, tryggare energiförsörjning, mer hållbara transporter samt effektivare och renare energiproduktion och slutanvändning under perioden 2025–2050. |

RÄTTSLIGA ASPEKTER |

305 | Sammanfattning av den föreslagna åtgärden Förslaget består av en rådets förordning om bildandet av det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas. |

310 | Rättslig grund Den rättsliga grunden för förslaget är artikel 171 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen. |

320 | Subsidiaritet och proportionalitet Subsidiaritetsprincipen gäller, eftersom förslaget inte omfattas av Europeiska gemenskapens exklusiva behörighet. Medlemsstaterna kan inte i tillräcklig grad nå målen i förslaget, eftersom utmaningen är av en storleksordning som överstiger medlemsstaternas förmåga att agera på egen hand. Att samla och samordna forsknings- och utvecklingsinsatserna på EU-nivå har större utsikter att lyckas, eftersom den infrastruktur och teknik som måste utvecklas är överstatlig till sin natur, och även med tanke på behovet av att få fram tillräckliga resurser. Europeiska gemenskapens ingripande kommer att bidra till ett rationalisering av forskningsprogram och garantera de utvecklade systemens utbytbarhet, inte enbart genom gemensam forskning som stöder utarbetandet av standarder, utan även genom den faktiska standardisering som kommer att uppstå genom ett intimt forskningssamarbete och överstatliga demonstrationsprojekt. Denna standardisering kommer att öppna en bredare marknad och främja konkurrensen. Förslagets syfte är också att uppmuntra medlemsstaterna att genomföra kompletterande initiativ på nationell nivå i syfte att stärka det europeiska forskningsområdet. I själva verket är syftet med de gemensamma teknikinitiativen att utnyttja dessa nationella och regionala program för att använda de gemensamma insatserna på bästa sätt. I enlighet med proportionalitetsprincipen överskrider bestämmelserna i denna förordning inte det som krävs för att uppnå målen i förordningen. |

Val av regleringsform |

341 | Föreslagen regleringsform: förordning. Övriga regleringsformer skulle vara olämpliga av följande skäl: För att skapa ett företag där gemenskapen deltar krävs en rådets förordning. |

BUDGETKONSEKVENSER |

401 | I den ”finansieringsöversikt” som bilagts förslaget till förordning beskrivs budgetkonsekvenserna, de mänskliga och administrativa resurserna samt indikativa siffror för perioden 2007–2013. EG-budgeten på totalt 470 miljoner euro kommer att tas från följande budgetposter i sjunde ramprogrammets särskilda program Samarbete: Energi, Nanovetenskap, nanoteknik, material och ny produktionsteknik, Transport (inbegripet flygteknik) och Miljö (inbegripet klimatförändringar) för GD RTD och Transport för GD TREN. De löpande kostnaderna för det gemensamma företaget inom vätgas- och bränslecellteknik kommer till lika delar (50/50) att täckas av EG och näringslivsgruppen från början. Om en forskningsgrupp etableras och ansöker om att få gå med i det gemensamma företaget ska forskningsgruppen ha en plats i styrelsen och sedan bidra till 1/12 av de löpande kostnaderna. Forskningsaktiviteterna ska finansieras gemensamt av EG, näringslivsgruppen och de deltagande universiteten, offentliga forskningscentra etc. EG:s bidrag betalas i kontanter och deltagarnas bidrag in natura inom de olika projekten. |

KOMPLETTERANDE INFORMATION |

510 | Övergångsperiod |

511 | I arbetsprogrammet för 2007 föreskrivs att en samordnings- och stödaktion ska göra detaljerade förberedelser för det gemensamma teknikinitiativet under perioden 2007–2008 som en ”överbryggande” aktivitet. |

Granskning |

EG kommer att lägga fram en årsrapport om de framsteg som görs av det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas. EG kommer dessutom att göra en halvtidsgranskning och en slutgranskning när det gemensamma teknikinitiativet avslutas. Ansvarsfrihet för genomförandet av budgeten till det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas ska beviljas av Europaparlamentet efter rekommendation av rådet, med beaktande av det gemensamma teknikinitiativets speciella förutsättningar i egenskap av ett offentlig-privat partnerskap. Översyn, ändring, tidsbegränsning Förslaget innehåller en klausul om översyn. Förslaget innehåller en klausul om tidsbegränsning. |

1. 2007/0211 (CNS)

Förslag till

RÅDETS FÖRORDNING

om bildandet av det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas (Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 171,

med beaktande av kommissionens förslag[16],

med beaktande av Europaparlamentets yttrande[17],

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén[18], och av följande skäl:

(1) Enligt Europaparlamentets och rådets beslut nr 1982/2006/EG av den 18 december 2006 om Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007–2013)[19] (nedan kallat ”sjunde ramprogrammet”) ska gemenskapen bidra till att det upprättas långsiktiga offentlig-privata partnerskap i form av gemensamma teknikinitiativ som ska genomföras i form av gemensamma företag på det sätt som föreskrivs i artikel 171 i fördraget. Dessa gemensamma teknikinitiativ inrättades som ett resultat av arbetet i de europeiska teknikplattformar som redan inrättats enligt sjätte ramprogrammet och omfattar utvalda aspekter av forskningen inom deras respektive områden. De bör kombinera investeringar från den privata sektorn med europeisk offentlig finansiering, inklusive finansiering från sjunde ramprogrammet.

(2) I rådets beslut nr 971/2006/EG av den 19 december 2006 om det särskilda programmet Samarbete för genomförande av Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007–2013)[20], understryks behovet av ambitiösa gemensamma europeiska offentlig-privata partnerskap för att påskynda utvecklingen av viktig teknik och omfattande forskningsåtgärder på gemenskapsnivå, inklusive, framför allt, gemensamma teknikinitiativ.

(3) I tillväxt- och sysselsättningsagendan från Lissabon understryks behovet av att utveckla gynnsamma villkor för investeringar i kunskap och innovation i gemenskapen för att stimulera konkurrenskraft, tillväxt och arbetstillfällen.

(4) I sina slutsatser av den 3 mars 2003, 22 september 2003 och 24 september 2004 framhöll rådet betydelsen av fortsatt utveckling efter den treprocentiga handlingsplanen för forskning och innovationspolitiken[21], inklusive utveckling av nya initiativ som syftar till att stärka samarbetet mellan näringslivet och den offentliga sektorn i finansiering av forskningen för att stärka de gränsöverskridande offentlig-privata banden.

(5) I november 2003 antog Europeiska rådet ett europeiskt tillväxtinitiativ som beskrivs i ett meddelande från kommissionen[22]. Detta initiativ, som finns inom ramen för programmet Snabbstart, omfattar projektområdet ”Vätgasekonomi” med totalt 2,8 miljarder euro mellan 2004 och 2015 och eventuell finansiering från ramprogrammen för forskning, teknisk utveckling och demonstration samt strukturfonderna.

(6) I maj 2003 presenterade en högnivågrupp för vätgas och bränsleceller en rapport om ”Vätgasenergi och bränsleceller – en framtidsvision”, där man bland annat rekommenderade att det inrättas ett partnerskap för bränslecell- och vätgasteknik och att budgeten för forskning, teknisk utveckling och demonstration ska ökas kraftigt, samt att ett demonstrations- och pilotprogram inleds för att utsträcka teknikutvärderingen till att även omfatta marknadsutveckling.

(7) I december 2003 underlättade kommissionen skapandet av den europeiska teknikplattformen för vätgas och bränsleceller som sammanför alla berörda intressenter i en gemensam satsning för att försöka förverkliga högnivågruppens vision. I mars 2005 antog denna teknikplattform en strategisk forskningsagenda och genomförandestrategi som syftade till att utveckla och introducera bränslecell- och vätgasteknik på gemenskapens marknad.

(8) Den tekniska utmaning som bränsleceller och vätgas står inför är mycket komplex och omfattande och spridningen av olika tekniska kompetensområden mycket kraftig. För att kunna uppnå en kritisk massa på aktiviteter, kvalitet och innovationspotential måste därför utmaningen tacklas på ett fokuserat och enhetligt sätt på EU-nivå. Detta, och de potentiella bidragen till gemenskapens politik, framför allt inom energi, miljö, transporter, hållbar utveckling och ekonomisk tillväxt, kräver en strategi som bygger på ett gemensamt teknikinitiativ inom denna sektor.

(9) Syftet med det gemensamma teknikinitiativet ”Bränsleceller och vätgas” är att genomföra aktivitetsprogram för forskning, teknisk utveckling och demonstration inom EU på områdena bränsleceller och väte. Dessa program bör genomföras i samarbete med berörda intressenter från näringslivet, inklusive små och medelstora företag, forskningscentra, universitet och regioner.

(10) Om man beaktar det offentlig-privata partnerskapet med de största intressenterna och dess verksamhet på lång sikt, de sociala och ekonomiska vinsterna för Europas medborgare, de samlade ekonomiska resurserna och samfinansieringen av forskning, teknisk utveckling och demonstration inom bränsleceller och vätgas som tillhandahålls av kommissionen och näringslivet, den avancerade vetenskapliga och tekniska nivå som krävs och bidragen från näringslivets immateriella tillgångar, blir det absolut nödvändigt att inrätta ett gemensamt företag för bränsleceller och vätgas enligt artikel 171 i fördraget. Denna juridiska person ska garantera en samordnad användning av den finansiering som tilldelas det gemensamma teknikinitiativet ”Bränsleceller och vätgas”. För att garantera en korrekt förvaltning av de aktiviteter som inleds men inte slutförs under sjunde ramprogrammet (2007–2013) bör det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas inrättas för en inledande period på 10 år till och med den 31 december 2017. Den perioden kan eventuellt förlängas.

(11) Målsättningen för det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas ska förverkligas genom att man sammanför resurser från den offentliga och privata sektorn till stöd för forskning, teknisk utveckling och demonstration som ökar de europeiska forskningsinsatsernas totala effektivitet och påskyndar utveckling och tillämpning av bränslecell- och vätgasteknik. Därför bör det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas kunna begära in förslag på genomförande av olika aktiviteter inom forskning, teknisk utveckling och demonstration. Forskningsaktiviteterna bör respektera de grundläggande och etiska principer som gäller för det sjunde ramprogrammet.

(12) Grundarna av det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas bör vara Europeiska gemenskapen och European Fuel Cell and Hydrogen Joint Technology Initiative Industry Grouping – näringslivsgruppen för det gemensamma europeiska teknikinitiativet för bränsleceller och vätgas – (nedan kallad ”näringslivsgruppen”) som företräder näringslivets intressen och som är öppen för privata företag. En forskningsgrupp kan bli medlem av det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas.

(13) Driftskostnaderna för det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas ska till lika delar täckas av kontanter från Europeiska gemenskapen och näringslivsgruppen från start. Om forskningsgruppen inrättas bör den bidra till 1/12 av de löpande kostnaderna.

(14) Driftskostnaderna för forskning, teknisk utveckling och demonstration bör finansieras av gemenskapen och näringslivet.

(15) Det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas ska vara ett organ som inrättas av gemenskapen, och ansvarsfrihet för dess budget beviljas av Europaparlamentet på rekommendation från rådet. Man bör emellertid beakta de specifika egenskaperna hos det gemensamma teknikinitiativet på grund av dess offentlig-privata natur och framför allt på grund av den privata sektorns bidrag till budgeten.

(16) Det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas bör, efter samråd med kommissionen, anta särskilda finansiella bestämmelser som bygger på principerna i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget[23]. De bestämmelserna bör beakta de specifika operativa behov som framför allt uppkommer ur behovet att kombinera finansieringen från gemenskapen med privata källor.

(17) Reglerna för organisation och drift av det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas bör anges i det gemensamma företagets stadgar på det vis som anges i bilagan.

(18) Det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas ska genomföra åtaganden enligt internationella avtal. Det bör därför betraktas som ett internationellt organ i enlighet med artikel 22 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/17/EG av den 31 mars 2004 om samordning av förfarandena vid upphandling på områdena vatten, energi, transporter och posttjänster[24], och artikel 15 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/18/EG av den 31 mars 2004 om samordning av förfarandena vid offentlig upphandling av byggentreprenader, varor och tjänster[25].

(19) Policyn för immateriella rättigheter bör ge möjlighet till privat ägande för projektets deltagare som ägare av den industriella egendom som skapas genom det gemensamma teknikinitiativet för bränsleceller och vätgas, och bör göra det möjligt att utnyttja de rättigheterna på lämpligt sätt.

(20) Lämpliga åtgärder bör vidtas för att förhindra oegentligheter och bedrägerier, och nödvändiga åtgärder måste vidtas för att driva in medel som förlorats, betalats ut felaktigt eller missbrukats, i enlighet med rådets förordning (EG, Euratom) nr 2988/95 av den 18 december 1995 om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen[26], rådets förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 av den 11 november 1996 om de kontroller och inspektioner på platsen som kommissionen utför för att skydda Europeiska gemenskapernas finansiella intressen mot bedrägerier och andra oegentligheter[27], och Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1073/1999 av den 25 maj 1999 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF)[28].

(21) Eftersom det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas är en juridisk person ska det kunna ställas till svars för sina handlingar. Om det är relevant bör Europeiska gemenskapens domstol vara behörig att lösa tvister som uppkommer genom det gemensamma företagets aktiviteter.

(22) Eftersom målet för den åtgärd som ska vidtas, nämligen att inrätta det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas, inte kan uppnås av medlemsstaterna ensamma på grund av forskningsutmaningens överstatliga natur och stora omfattning, vilket kräver en sammanslagning av kompletterande kunskaper och finansiella resurser från olika sektorer och över gränser och därför bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen som anges i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen som anges i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som krävs för att nå det målet.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1 Inrättande

1. För att genomföra det gemensamma teknikinitiativet ”Bränsleceller och vätgas” bildas härmed ett gemensamt företag (nedan kallat ”det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas”) för perioden till och med den 31 december 2017, i enlighet med artikel 171 i fördraget. Denna period kan förlängas genom en ändring av denna förordning.

2. Det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas ska vara en juridisk person. Det ska i varje medlemsstat ha den mest vittgående rättskapacitet som tillerkänns juridiska personer enligt den nationella lagstiftningen. Det får bland annat förvärva och avyttra fast och lös egendom samt föra talan inför domstolar och andra myndigheter.

3. Det gemensamma förfarandet för bränsleceller och vätgas ska betraktas som ett internationellt organ enligt artikel 22 c i direktiv 2004/17/EG och artikel 15 c i direktiv 2004/18/EG.

4. Det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas ska ha sitt säte i Bryssel i Belgien.

5. Stadgarna för det gemensamma företaget anges i bilagan.

Artikel 2 Syfte och uppgifter

1. Det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas ska bidra till genomförandet av Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram (2007–2013) för forskning, teknisk utveckling och demonstration, framför allt temaområdena ”Energi”, ”Nanovetenskap, nanoteknik, material och ny produktionsteknik”, ”Miljö (inbegripet klimatförändringar)” och ”Transport (inbegripet flygteknik)” inom det särskilda programmet ”Samarbete”.

2. Företaget ska framför allt göra följande:

2. Stödja forskning, teknisk utveckling och demonstration i medlemsstaterna och i associerade länder på ett samordnat sätt för att motverka ett misslyckande på marknaden och fokusera på att utveckla marknadstillämpningar för att därigenom underlätta ytterligare insatser från näringslivet för en snabb utveckling av bränslecell- och vätgasteknik.

3. Stödja genomförandet av de prioriterade forskningsmålen i det gemensamma teknikinitiativet för bränsleceller och vätgas, i första hand genom att tilldela bidrag efter ansökningsomgångar.

4. Sträva efter att uppmuntra till ökade offentliga och privata forskningsinvesteringar i bränslecell- och vätgasteknik i medlemsstaterna och associerade länder.

5. Ingå de tjänste- och leveransavtal som krävs för att det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas ska fungera.

6. Se till att det gemensamma teknikinitiativet för bränsleceller och vätgas är ändamålsenligt och effektivt.

Artikel 3 Medlemmar

1. De grundande medlemmarna av det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas (nedan kallade ”grundarna”) ska vara

7. Europeiska gemenskapen, företrädd av kommissionen, och

8. näringslivsgruppen ”European Fuel Cell and Hydrogen Joint Technology Initiative Industry Grouping Aisbl” som upprättats enligt belgisk lag (nedan kallad ”näringslivsgruppen”).

2. En forskningsgrupp som företräder ideella forskningsorganisationer, universitet och forskningscentra, får bli medlem (nedan kallad ”medlemmen”) under förutsättning att ett organ som företräder forskarsamhället har inrättats. Om forskningsgruppen inrättas ska den ha en plats i styrelsen.

Artikel 4 Organ

1. De verkställande organen i det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas ska vara

9. styrelsen, och

10. programkontoret.

2. De rådgivande organen i det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas ska vara

11. högnivågruppen med medlemsstater[29], och

12. den vetenskapliga kommittén.

3. Intressenternas generalförsamling ska vara ett forum för samråd om framstegen, det aktuella forskningsläget och forskningens framtida samordning och inriktning.

Intressenternas generalförsamling ska vara öppen för alla offentliga och privata intressenter, samt för internationella intressegrupper från medlemsstater och tredjeländer. Den ska sammankallas en gång per år.

Artikel 5 Finansieringskällor

1. Verksamheten i det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas ska finansieras gemensamt genom bidrag från grundarna och medlemmen. Bidrag till projekten kan dessutom accepteras från medlemsstater, associerade länder, regioner eller andra intressenter som stöder det gemensamma teknikinitiativets mål.

2. De löpande kostnaderna för det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas ska från första början täckas till lika delar av kontanter från Europeiska gemenskapen och näringslivsgruppen. Om forskningsgruppen inrättas ska den bidra till 1/12 av de löpande kostnaderna. I det fallet ska kommissionens bidrag minskas i motsvarande grad.

3. Driftskostnaderna för forskning, teknisk utveckling och demonstration ska finansieras gemensamt genom finansiella bidrag från gemenskapen och genom bidrag in natura till ett värde som minst motsvarar det belopp som gemenskapen bidrar med från privata juridiska personer som deltar i aktiviteterna.

4. Gemenskapens bidrag till löpande kostnader och driftskostnader för det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas ska uppgå till högst 470 miljoner euro. De löpande kostnaderna beräknas inte överskrida 20 miljoner euro. Bidragen ska komma från det särskilda programmet ”Samarbete” för genomförande av sjunde ramprogrammet för forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007–2013) och gemenskapens budget enligt bestämmelserna i artikel 54.2 b i förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002. Detaljerna för gemenskapens finansiella bidrag ska fastställas i ett allmänt avtal och årliga finansieringsavtal som ingås mellan kommissionen, på gemenskapens vägnar, och det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas.

5. Om inga medel tillhandahålls efter 2013 (när sjunde ramprogrammet upphör) får endast projekt för vilka en bidragsöverenskommelse har undertecknats senast den 31 december 2013 fortsätta under åren 2014–2017.

Artikel 6 Deltagande i projekt

1. Juridiska personer och internationella organisationer etablerade i en medlemsstat, något associerat land eller tredjeland får delta i projekten under förutsättning att minimivillkoren är uppfyllda.

2. Följande minimivillkor ska vara uppfyllda för projekt som finansieras genom det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas:

13. Minst tre juridiska personer ska delta varav samtliga ska vara etablerade i en medlemsstat eller ett associerat land och två inte får vara etablerade i samma medlemsstat eller associerade land.

14. Samtliga tre juridiska personer ska vara oberoende av varandra på det sätt som anges i artikel 6 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1906/2006 om regler för företags, forskningscentrums och universitets deltagande i sjunde ramprogrammet och för spridning av forskningsresultat (2007–2013)[30].

15. Minst en av de juridiska personerna ska vara medlem i näringslivsgruppen eller i forskningsgruppen, om en sådan forskningsgrupp har inrättats.

3. De juridiska personer som önskar delta i ett projekt ska bilda ett konsortium och utse en av sina medlemmar till samordnare. Samordnaren ska i regel vara medlem av näringslivsgruppen eller medlem av forskningsgruppen, om en sådan forskningsgrupp har inrättats. Undantag ska godkännas av styrelsen.

4. Minimivillkoret för tjänste- eller leveransavtal, stödåtgärder, studier och utbildningsverksamhet som finansieras av det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas ska vara att en juridisk person deltar.

Artikel 7 Stödberättigande

1. Gemenskapens bidrag till det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas för finansiering av forskning, teknisk utveckling och demonstration ska beviljas efter konkurrensbaserade ansökningsomgångar.

2. I undantagsfall får det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas tillgripa anbudsförfaranden om det anses lämpligt för att forskningsmålen ska kunna fullföljas effektivt.

3. Privata juridiska personer som uppfyller följande kriterier ska vara berättigade till sådan finansiering:

16. De är etablerade i en medlemsstat eller har sitt huvudkontor eller huvudsakliga verksamhet i en stat som undertecknat avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet eller som är ett associerat land eller kandidatland.

17. De bedriver relevant verksamhet inom forskning, teknisk utveckling och demonstration, tillverkar eller utvecklar bränsleceller och/eller vätgas och/eller har konkreta planer på att göra detta inom en nära framtid inom Europeiska unionen eller Europeiska ekonomiska samarbetsområdet.

4. Följande ska också vara stödberättigade:

18. Icke vinstdrivande offentliga organ som är etablerade i en medlemsstat, ett associerat land, ett kandidatland eller ett land inom EES, inbegripet organisationer som bedriver sekundär och högre utbildning.

19. Internationella organisationer som är juridiska personer enligt internationell offentlig rätt, samt alla specialiserade organ som inrättats av sådana mellanstatliga organisationer.

20. Juridiska personer från tredjeländer, under förutsättning att styrelsen anser att deras deltagande är av särskild nytta för projektet.

Artikel 8 Finansiella bestämmelser

1. De finansiella bestämmelserna för det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas ska bygga på principerna i förordning (EG) nr 1605/2002. De får avvika från förordning (EG) nr 1605/2002 om de speciella operativa behoven för det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas kräver detta, efter förhandsgodkännande av kommissionen.

2. Det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas ska ha sin egen interrevision.

Artikel 9 Tjänsteföreskrifter

1. Tjänsteföreskrifterna för tjänstemän i Europeiska gemenskaperna, anställningsvillkoren för övriga anställda i Europeiska gemenskaperna och de bestämmelser som antagits gemensamt av Europeiska gemenskapens institutioner för tillämpningen av dessa tjänsteföreskrifter och anställningsvillkor ska gälla för de anställda i det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas.

2. När det gäller de anställda ska det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas utöva de befogenheter som tillkommer tillsättningsmyndigheten enligt tjänsteföreskrifterna för tjänstemän i Europeiska gemenskaperna och den myndighet som har befogenhet att ingå avtal enligt anställningsvillkoren för övriga anställda i Europeiska gemenskaperna.

3. Styrelsen ska, i samförstånd med kommissionen, anta nödvändiga genomförandeåtgärder i enlighet med artikel 110 i tjänsteföreskrifterna för tjänstemän i Europeiska gemenskaperna och anställningsvillkoren för övriga anställda i Europeiska gemenskaperna.

Artikel 10 Immunitet och privilegier

Det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas och dess personal ska omfattas av protokollet om Europeiska gemenskapernas immunitet och privilegier.

Artikel 11 Ansvar

1. Det gemensamma företagets avtalsrättsliga ansvar ska omfattas av gällande avtalsbestämmelser och den lagstiftning som gäller för avtalet eller överenskommelsen i fråga.

2. Vad beträffar utomobligatoriskt ansvar ska det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas ersätta skada som orsakats av dess personal under tjänstens utövande i enlighet med de allmänna principer som är gemensamma för medlemsstaternas rättsordningar.

3. Utbetalningar från det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas till följd av sådant ansvar som avses i punkterna 1 och 2 samt kostnader och utgifter i samband med detta ska betraktas som en utgift för det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas och ska täckas av dess medel.

Artikel 12 EG-domstolens behörighet och tillämplig lagstiftning

1. EG-domstolen ska ha behörighet i fråga om följande:

21. Alla tvister mellan grundarna och/eller medlemmen avseende denna förordning och/eller de stadgar som avses i artikel 1.5.

22. Skiljedomsklausuler i avtal eller kontrakt som sluts av det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas.

23. Talan som väckts mot det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas, inbegripet beslut av dess styrelse, enligt de villkor som avses i artiklarna 230 och 232 i fördraget.

24. Tvister som avser ersättning för skada som vållats av anställda i det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas under deras tjänsteutövning.

2. För alla frågor som inte omfattas av denna förordning eller annan gemenskapslagstiftning gäller lagstiftningen i den stat där det gemensamma företaget har sitt säte.

Artikel 13 Rapportering, utvärdering och ansvarsfrihet

1. Kommissionen ska varje år lägga fram en rapport om de framsteg som gjorts av det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas inför Europaparlamentet och rådet.

2. Två år efter det att det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas har bildats, men senast 2010, ska kommissionen med hjälp av oberoende experter göra en preliminär utvärdering av det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas. Denna utvärdering ska omfatta kvalitet och effektivitet i det gemensamma företaget och de framsteg som gjorts med hänsyn till fastställda mål. Kommissionen ska meddela slutsatserna av utvärderingen samt sina kommentarer till Europaparlamentet och rådet.

3. I slutet av 2017 ska kommissionen med hjälp av oberoende experter göra en slutlig utvärdering av det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas. Resultatet av den utvärderingen ska läggas fram för Europaparlamentet och rådet.

4. Ansvarsfrihet för genomförandet av budgeten för det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas ska ges av Europaparlamentet, på rekommendation av rådet, i enlighet med ett förfarande som fastställs i budgetförordningen för det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas.

Artikel 14 Översyn

1. Det totala bidraget in natura från privata organisationer, oavsett om de är medlemmar av näringslivsgruppen eller inte, ska utvärderas och granskas med avseende på kravet att minst motsvara nivån på den offentliga finansieringen. Den första utvärderingen ska göras två år efter det att denna förordning har antagits. Därefter ska utvärderingen göras i slutet av varje år.

Om slutsatsen av utvärderingen blir att bidragen in natura från privata källor inte uppnår den nivå som krävs ska kommissionen minska sitt bidrag följande år.

Om det konstateras att bidragen in natura från privata källor under två år i rad inte når upp till den nivå som krävs får kommissionen föreslå rådet att avsluta det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas.

2. Kommissionen ska ta initiativ till och genomföra en översyn efter halva tiden och en slutlig översyn. Översynen efter halva tiden ska göras senast 2012 och den slutliga översynen när det gemensamma företaget läggs ned.

Artikel 15 Skydd av grundarnas och medlemmens finansiella intressen samt bedrägeribekämpning

1. Det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas ska se till att grundarnas och medlemmens finansiella intressen har ett fullgott skydd genom att genomföra eller låta genomföra lämpliga interna och externa kontroller.

2. Om det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas eller någon av företagets anställda har gjort sig skyldiga till oegentligheter ska grundarna och medlemmen förbehålla sig rätten att återkräva medel som använts på fel sätt eller minska eller upphöra med fortsatta bidrag till det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas.

3. För bekämpning av bedrägeri, korruption och andra olagliga handlingar ska förordning (EG) nr 1073/1999 gälla.

4. Kommissionen och/eller revisionsrätten får vid behov genomföra kontroller på plats hos dem som finansieras av det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas och hos de organ som har ansvaret för tilldelningen av medlen. Det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas ska därför se till att avtal och kontrakt om bidrag innehåller bestämmelser som ger kommissionen och/eller revisionsrätten rätt att för det gemensamma företagets räkning genomföra lämpliga kontroller och utdöma avskräckande och proportionella påföljder om oegentligheter upptäcks.

5. Europeiska byrån för bedrägeribekämpning OLAF ska ha samma befogenheter gentemot det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas och dess anställda som gentemot kommissionen. Så snart det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas har bildats ska det ansluta sig till det interinstitutionella avtalet av den 25 maj 1999 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om interna utredningar som utförs av OLAF[31]. Styrelsen ska godkänna anslutningen och anta lämpliga bestämmelser för att underlätta de interna utredningar som utförs av OLAF.

Artikel 16 Sekretess

Det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas ska skydda känslig information, vars röjande kan skada grundarnas eller medlemmens intressen.

Artikel 17 Immateriella rättigheter

Det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas ska anta regler för användning och spridning av resultaten från forskning, teknisk utveckling och demonstration, inbegripet, i förekommande fall, bestämmelser om utnyttjande av de immateriella rättigheter som uppkommit i samband med forskning, teknisk utveckling och demonstration enligt denna förordning. Dessa regler ska säkerställa att resultaten från forskning, teknisk utveckling och demonstration används och sprids.

Artikel 18 Förberedande åtgärder

Grundarna ska vidta alla nödvändiga förberedande åtgärder för bildandet av det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas fram till dess det gemensamma företagets olika organ är helt funktionsdugliga.

Artikel 19 Stöd från värdstaten

Ett värdskapsavtal ska ingås mellan det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas och Belgien avseende kontorsutrymmen, privilegier och immunitet och annat stöd som Belgien ska ge det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas.

Artikel 20 Ikraftträdande

Denna förordning ska träda i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning .

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den […]

På rådets vägnar

Ordförande

[…]

BILAGA

STADGAR FÖR DET GEMENSAMMA FÖRETAGET FÖR BRÄNSLECELLER OCH VÄTGAS

Artikel I.1 Namn, säte, varaktighet och juridisk person

1. Det gemensamma företaget namn ska vara ”det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas”.

2. Det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas ska ha sitt säte i Bryssel i Belgien.

3. Det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas ska upprättas från och med den dag som denna förordning offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning för en inledande period som slutar den 31 december 2017.

4. Den inledande perioden kan förlängas genom att dessa stadgar ändras i enlighet med bestämmelserna i artikel I.23 , med beaktande av de framsteg som gjorts när det gäller att uppnå målen för det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas och under förutsättning att den ekonomiska bärkraften säkerställts.

Artikel I.2 Mål och huvuduppgifter

1. Det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas ska arbeta inom ramen för sjunde ramprogrammet för att möjliggöra ett marknadsgenombrott för bränsleceller och vätgasteknik så att kommersiella marknadskrafter därefter kan driva fram de omfattande potentiella samhällsvinsterna.

2. Målen omfattar följande:

- Att placera EU bland de främsta i världen inom bränslecell- och vätgasteknik.

- Att uppnå den kritiska massa av forskningsinsatser som krävs för att näringsliv, offentliga och privata investerare, beslutsfattare och andra intressenter ska känna att de vågar satsa på ett långsiktigt program.

- Att utnyttja ytterligare investeringar i forskning, teknisk utveckling och demonstration från näringsliv, stater och regioner.

- Att bygga upp det europeiska området för forskning genom ett nära samarbete med den forskning som genomförs på nationell och regional nivå, samtidigt som subsidiaritetsprincipen respekteras.

- Att integrera forskning, teknisk utveckling och demonstration och fokusera på att uppnå långsiktig hållbarhet och industriellt konkurrenskraftiga mål för kostnader, prestanda och hållbarhet och avlägsna allvarliga tekniska flaskhalsar.

- Att stimulera innovation och tillkomsten av nya värdekedjor som även omfattar små och medelstora företag.

- Att underlätta samspelet mellan näringsliv, universitet och forskningscentra, inklusive grundläggande forskning.

- Att underlätta medverkan av institutioner från samtliga länder, däribland de nya medlemsstaterna och kandidatländerna.

- Att genomföra brett upplagd samhällsinriktad, teknisk och ekonomisk forskning för att utvärdera och övervaka de tekniska framstegen och icke-tekniska hinder för ett marknadsinträde.

- Att bedriva forskning som stöder utvecklingen av nya förordningar och standarder och granska befintliga förordningar och standarder för att eliminera konstgjorda hinder för marknadstillträdet och stödja utbytbarhet, driftskompatibilitet, gränsöverskridande handel med vätgas samt exportmarknader samtidigt som man garanterar säker drift utan att hämma innovationen.

- Att ge pålitlig information för att förbättra allmänhetens medvetenhet och skapa allmän acceptans för vätgasens säkerhet och vinsterna med de nya tekniska lösningarna för miljö, försörjningstrygghet, energipriser och sysselsättning.

3. Huvuduppgiften för det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas ska vara att säkerställa upprättande och effektiv förvaltning av det gemensamma teknikinitiativet för bränsleceller och vätgas.

4. Detta innebär

- att utarbeta och genomföra en flerårig forskningsplan,

- att avsätta finansiering från gemenskapen och mobilisera de resurser från den privata sektorn och andra offentliga sektorer som behövs för att genomföra planens aktiviteter inom forskning, teknisk utveckling och demonstration,

- att garantera ett förnuftigt genomförande av aktiviteterna inom forskning, teknisk utveckling och demonstration och en sund finansiell förvaltning av resurserna,

- att samarbeta och samråda med medlemsstatens högnivågrupp,

- att samarbeta och samråda med den vetenskapliga kommittén,

- att organisera årliga möten med intressenternas generalförsamling,

- att kommunicera och sprida information om projekten, inklusive namnen på deltagarna, resultaten från forskning, teknisk utveckling och demonstration och storleken på de finansiella bidragen från det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas,

- att underrätta de juridiska personer som har ingått avtal om bidrag med det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas om möjligheterna att låna från Europeiska investeringsbanken, framför allt den finansieringsfacilitet för riskdelning som inrättats enligt sjunde ramprogrammet,

- att garantera stor öppenhet och lojal konkurrens enligt villkor för lika tillträde för alla sökande till forsknings- och demonstrationsaktiviteterna i det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas, oavsett om de är medlemmar av forskningsgruppen eller näringslivsgruppen (framför allt små och medelstora företag),

- att följa den internationella utvecklingen på området och delta i internationellt samarbete när det är lämpligt.

Artikel I.3 Medlemmar och intressegrupper

1. De grundande medlemmarna (nedan kallade ”grundarna”) i det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas ska vara följande:

- Europeiska gemenskapen, företrädd av Europeiska kommissionen, och

- näringslivsgruppen ”European Fuel Cell and Hydrogen Joint Technology Initiative Industry Grouping Aisbl” (nedan kallad ”näringslivsgruppen”).

2. Näringslivsgruppen

- är en icke vinstdrivande organisation som inrättats för att bidra till att uppnå målen för det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas,

- har bildats enligt belgisk lag och bedriver verksamhet enligt en registrerad bolagsordning som antagits i vederbörlig ordning för att lyda under det gemensamma teknikinitiativet,

- ska garantera att dess bidrag till resurserna i det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas, enligt artikel 5 i denna förordning tillhandahålls i förskott som ett kontantbidrag som ska täcka 50 procent av driftskostnaderna för det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas och överföras till budgeten för det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas innan varje budgetår inleds,

- ska tillse att näringslivets bidrag till att genomföra verksamhet inom forskning, teknisk utveckling och demonstration och som finansieras av det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas lämnas in natura och omfattar minst 50 procent av de totala projektkostnaderna, beräknade på årsbasis,

- är öppen för alla privata juridiska personer (inklusive små och medelstora företag) som bildats i enlighet med lagarna i en medlemsstat eller associerat land eller en EES-stat och har sitt huvudkontor, sin centrala administration eller bedriver sin huvudsakliga verksamhet inom detta område, under förutsättning att den juridiska personen är aktiv på området för bränsleceller och vätgas i Europa och tänker bidra till det gemensamma företagets mål och resurser.

3. En forskningsgrupp som företräder ideella forskningsorganisationer, universitet och forskningscentra kan bli medlem efter det att det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas har bildats, under förutsättning att ett organ som företräder forskarsamhället har inrättats. Ansökan från forskningsgruppen ska skickas till och behandlas av företagets styrelse.

4. Forskningsgruppen ska

- vara en icke vinstdrivande organisation som inrättats för att bidra till att uppnå målen för det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas,

- ha bildats enligt belgisk lag och bedriva verksamhet enligt en registrerad bolagsordning som antagits i vederbörlig ordning för att lyda under det gemensamma teknikinitiativet,

- ska garantera att dess bidrag till resurserna för det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas tillhandahålls i förskott som ett kontantbidrag som ska täcka 1/12 av driftskostnaderna för det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas och som överförs till budgeten för det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas innan varje budgetår inleds,

- vara öppen för deltagande från alla icke vinstdrivande forskningsorganisationer, universitet eller forskningscentra som upprättats i en medlemsstat, ett associerat land eller kandidatland.

5. En grundande medlem kan säga upp sitt medlemskap i det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas. Det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas ska då avslutas på det sätt som beskrivs i artikel I.22 .

6. Forskningsgruppen kan säga upp sitt medlemskap i det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas. Uppsägningen ska träda i kraft och vara oåterkallelig sex månader efter meddelande härom till de grundande medlemmarna, varefter den avgående medlemmen ska vara fri från alla skyldigheter, förutom dem som godkändes av det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas innan medlemskapet avslutades.

Artikel I.4 Organ

De verkställande organen i det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas ska vara företagets styrelse och programkontoret. Rådgivande organ till det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas ska vara medlemsstatsgruppen på hög nivå[32], intressenternas generalförsamling och den vetenskapliga kommittén.

Artikel I.5 Företagets styrelse

1. Företagets styrelse ska bestå av sex företrädare som utsetts av näringslivsgruppen och sex företrädare som utsetts av kommissionen.

2. Kommissionen ska överlåta en av sina platser till forskningsgruppen, om en sådan etableras.

3. Minst en av företrädarna som utses av näringslivsgruppen ska företräda de små och medelstora företagen.

4. Företagets styrelse ska välja sin ordförande. Ordföranden ska väljas på två år.

5. Företagets styrelse ska genomföra sina ordinarie sammanträden två gånger per år. Styrelsen kan genomföra extraordinära sammanträden på begäran av kommissionen eller en majoritet av företrädarna från näringslivsgruppen, eller på begäran av ordföranden. Sammanträdena ska normalt äga rum i huvudkontoret för det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas. Styrelsens ordförande ska vara sammankallande.

6. Styrelsens ordförande ska sammankalla intressenternas generalförsamling.

7. Styrelsens sekreterare ska vara verkställande direktör. Den verkställande direktören ska delta i diskussionerna, men utan att ha rösträtt.

8. Företagets styrelse kan bjuda in observatörer från fall till fall, utan rösträtt, för att delta i sammanträdena, framför allt företrädare för regionerna och olika tillsynsorgan.

9. Varje plats i företagets styrelse ger en röst. Medlemmarna ska alltid försöka uppnå enhällighet. Om det blir omöjligt att uppnå enhällighet ska företagets styrelse fatta sina beslut med tre fjärdedelars majoritet.

10. Gemenskapen ska ha vetorätt i alla beslut som fattas av styrelsen avseende utnyttjandet av dess finansiella bidrag, metoderna för att bedöma bidragen in natura, alla ändringar av dessa stadgar och budgetförordningen för det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas samt när det gäller frågan om den fleråriga forskningsplanens överensstämmelse med sjunde ramprogrammet.

11. Företrädarna för de grundande medlemmarna och medlemmen ska inte vara personligt ansvariga för åtgärder de vidtar som företrädare för företagets styrelse.

12. Företagets styrelse ska anta sin arbetsordning.

13. Företagets styrelse ska ha det övergripande ansvaret för verksamheten i det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas.

14. Detta innebär

- att ta ansvaret för att genomföra aktiviteterna inom forskning, teknisk utveckling och demonstration för det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas,

- att ta ansvaret för ett korrekt tillhandahållande av den funktion som enligt artikel 185.3 i förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 tilldelats kommissionens internrevisor.

15. Företagets styrelse ska framför allt

- godkänna de årliga och fleråriga forskningsplanerna och motsvarande kostnadsberäkningar enligt rekommendation från verkställande direktören efter samråd med medlemsstaternas högnivågrupp och den vetenskapliga kommittén,

- godkänna årsbudgeten, inklusive bemanningsplanen,

- godkänna den årliga verksamhetsrapporten, inklusive motsvarande utgifter,

- godkänna den årliga resultat- och balansräkningen,

- upprätta en intern revisionsenhet för det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas,

- motivera och godkänna alla avvikelser från budgetförordningen för det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas i enlighet med artikel 8 ,

- motivera och anta genomförandeåtgärderna för personalförordningen för det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas efter överenskommelse med kommissionen,

- utse verkställande direktören, tillhandahålla vägledning och riktlinjer åt den verkställande direktören, övervaka dennes arbete och, vid behov, byta ut den verkställande direktören,

- godkänna programkontorets organisationsstruktur efter förslag från verkställande direktören,

- godkänna metoderna för att utvärdera bidragen in natura,

- godkänna riktlinjerna för utvärdering och val av projektförslag enligt förslag från verkställande direktören,

- godkänna förteckningen över projektförslag som valts ut för finansiering,

- godkänna förslaget till bidragsavtal,

- godkänna tjänste- och leveranskontrakt,

- godkänna den årliga oberoende utvärderingen av nivån på bidragen in natura innan den presenteras för kommissionen,

- komma överens om ändringsförslag till stadgarna för det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas i enlighet med artikel I.23 ,

- fördela alla uppgifter som inte uttryckligen tilldelats något av organen inom det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas,

- godkänna förfaranden för det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas, inklusive en policy för immateriell äganderätt.

Artikel I.6 Programkontoret

1. Programkontoret ska bestå av en verkställande direktör och stödpersonal.

2. Programkontoret ska under ledning av verkställande direktören utföra alla uppgifter som åligger det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas.

3. Programkontoret ska ha ansvaret för operativa, budgetmässiga och finansiella aspekter av verksamheten i det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas.

4. Programkontoret ska framför allt

- hantera infordringen av projektförslag på det sätt som anges i den årliga forskningsplanen, utvärdera och välja ut projektförslag, förhandla om de utvalda projektförslagen och följa upp och administrera bidragsavtalen, inklusive samordning av dessa,

- ansvara för etablering och administrering av lämpliga redovisningssystem för beräkning av de faktiska offentliga och privata bidragen till projekten,

- förse företagets styrelse och alla andra underordnade organ med relevant dokumentation och logistiskt stöd,

- utarbeta den fleråriga planen för forskningsverksamhet och motsvarande uppskattning av kostnader,

- utarbeta förslaget till årsbudget, inklusive bemanningsplanen,

- utarbeta den årliga verksamhetsrapporten, inklusive motsvarande utgifter,

- utarbeta den årliga resultat- och balansräkningen,

- förbereda alla dokument som krävs för halvtidsgranskningen och slutgranskningen,

- hantera upphandlingen av varor och tjänster i enlighet med budgetförordningen för det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas,

- utföra alla övriga uppgifter som företagets styrelse tilldelar eller delegerar till programkontoret.

5. Den verkställande direktören ska vara högsta chef med ansvar för den dagliga ledningen av det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas i enlighet med vad företagets styrelse beslutar. I det sammanhanget ska han eller hon regelbundet informera styrelsen samt tillhandahålla all den särskilda information som styrelsen kan begära från tid till annan.

6. Den verkställande direktören ska juridiskt företräda det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas. Han eller hon ska utföra sina åligganden självständigt och vara ansvarig inför företagets styrelse.

7. Den verkställande direktören ska utöva de befogenheter som anges i artikel 9 i denna förordning om att inrätta det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas när det gäller de anställda.

8. Den verkställande direktören ska utses av styrelsen från en förteckning över kandidater som föreslagits av kommissionen för en maximal initial period på tre år. Efter en utvärdering av den verkställande direktörens arbete kan företagets styrelse utsträcka mandatperioden en gång för en ytterligare period på högst fyra år.

9. Den verkställande direktören ska framför allt

- lägga fram den årliga och fleråriga forskningsplanen med tillhörande kostnadsberäkningar för styrelsen,

- lägga fram förslaget till årsbudget inklusive bemanningsplanen för styrelsen,

- lägga fram den årliga verksamhetsberättelsen med tillhörande kostnader för styrelsen,

- lägga fram den årliga resultat- och balansräkningen för styrelsen,

- lägga fram arrangemang och riktlinjer för utvärdering och urval av projektförslag, inklusive förfaranden för spridning av forskningsresultat för godkännande i styrelsen,

- övervaka behandlingen av infordringar av projektförslag,

- lägga fram förteckningen över projektförslag som utvalts för finansiering för styrelsens godkännande,

- lägga fram förteckningen över bidragsavtal som ska ingås för styrelsens godkännande,

- godkänna och underteckna de enskilda bidragsavtal som utformats i enlighet med mallavtalet; bidragsavtal med bestämmelser som inte i alla avseenden motsvarar mallavtalet ska läggas fram för företagets styrelse för godkännande,

- lägga fram de tjänste- och leveransavtal som ska ingås för styrelsens godkännande,

- lägga fram sina förslag rörande organisationsstrukturen för programkontoret och organisera, leda och övervaka personalen i det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas,

- sammankalla möten med företagets styrelse,

- vara sekreterare under möten med intressenternas generalförsamling,

- vid behov delta i sammanträden med den vetenskapliga kommittén som observatör,

- vid behov inrätta särskilda expertgrupper efter förslag från företagets styrelse för att samla in råd från experter,

- övervaka den offentliga och privata finansieringen och ha ansvaret för att föreslå företagets styrelse de korrigerande åtgärder som krävs för att bibehålla finansieringsbalansen 50/50,

- ta initiativet till en årlig oberoende utvärdering av nivån på bidragen in natura (den första ska äga rum i slutet av det andra redovisningsåret efter starten för det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas) och ansvara för att utvärderingens resultat godkänns av företagets styrelse och läggs fram inför kommissionen inom fyra månader från slutet av varje redovisningsår,

- förse företagets styrelse med all annan information som kan begäras,

- förse kommissionen med all information och alla tjänster som behövs för halvtidsgranskningen och slutgranskningen,

- vara ansvarig för all riskbedömning och riskhantering,

- föreslå alla försäkringar som det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas kan behöva teckna för att uppfylla sina skyldigheter för företagets styrelse,

- ha ansvaret för att utarbeta, förhandla om och ingå bidragsavtal för utförande av forskning, teknisk utveckling och demonstration, och de tjänste- och leveransavtal som kan krävas för att driva det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas,

- ha ansvaret för Europaparlamentets årliga ansvarsfrihetsförfarande.

Artikel I.7 Den vetenskapliga kommittén

1. Den vetenskapliga kommittén är ett rådgivande organ till företagets styrelse. Den vetenskapliga kommittén ska genomföra sin verksamhet med stöd av programkontoret.

2. Den vetenskapliga kommittén ska ha en ordförande och [8] ledamöter. Ordföranden är ledamot av företagets styrelse, och normalt den som företräder forskningsgruppen.

3. Företagets styrelse ska fastställa de speciella kriterierna och urvalsprocessen för den vetenskapliga kommitténs ledamöter. Företagets styrelse ska utse ledamöterna på förslag från verkställande direktören. Ledamöterna ska ha expertkunskaper från ett brett urval av olika fackområden. Tillsammans ska den vetenskapliga kommitténs ledamöter ha vetenskaplig kompetens, yrkeskunskaper och erfarenheter avseende bränsleceller och vätgasteknik och därmed tillhörande sociala och ekonomiska frågor för att kunna lämna strategiska, vetenskapligt grundade rekommendationer för genomförande av det gemensamma teknikinitiativet för bränsleceller och vätgas.

4. Den vetenskapliga kommittén ska utföra följande uppgifter:

- Avge yttrande om relevans och framsteg för årets verksamhet inom forskning, teknisk utveckling och demonstration och rekommendera eventuella ändringar.

- Avge yttrande om de vetenskapliga prioriteringarna för den fleråriga planen för forskning, teknisk utveckling och demonstration.

- Ge råd åt företagets styrelse om vetenskapliga resultat som beskrivits i den årliga verksamhetsrapporten.

5. Den vetenskapliga kommittén ska sammanträda minst en gång per år.

6. Den vetenskapliga kommittén kan bjuda in observatörer utan rösträtt till sina sammanträden.

Artikel I.8 Finansieringskällor

1. Det totala bidraget från gemenskapen till det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas som ska täcka driftskostnader och operativa kostnader för forskning, teknisk utveckling och demonstration får inte överstiga 470 miljoner euro från sjunde ramprogrammet. Driftskostnaderna beräknas inte överskrida 20 miljoner euro.

2. Alla resurser från det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas och dess hela verksamhet ska ägnas åt de mål och huvuduppgifter som anges i artikel I.2.

3. Alla övriga extraordinära finansiella bidrag i kontanter, resurser och intäkter kan godkännas av företagets styrelse.

4. Utvärderings- och urvalsprocessen ska garantera att fördelningen av den offentliga finansieringen till det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas uppfyller kvalitets- och konkurrenskriterierna[33].

5. All avkastning från bidragen, när de väl mottagits av det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas, ska betraktas som det gemensamma företagets intäkter.

6. All ränta som uppkommer på förskottsbetalning av bidrag som betalas ut av det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas ska anses vara en intäkt för projektkonsortiet.

7. Den privata sektorn, framför allt medlemmarna i näringslivsgruppen, ska bidra in natura till projektens driftskostnader. Bidragen in natura ska minst motsvara den offentliga finansieringen. Den totala nivån på bidragen in natura ska bedömas en gång per år och beräknas årsvis. Den första utvärderingen ska inledas i slutet av det andra verksamhetsåret efter det att det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas startades. Utvärderingen ska därefter genomföras varje redovisningsår av en oberoende enhet. Resultaten av utvärderingen ska presenteras till kommissionen inom fyra månader från slutet av varje redovisningsår.

8. Det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas ska äga alla tillgångar det skapat eller som överförts till det för att fullgöra de mål som anges i artikel I.2.

Artikel I.9 Deltagande i projekt

1. Juridiska personer och internationella organisationer som etablerats i en viss medlemsstat och i associerade länder eller annat tredjeland ska ha rätt att delta i projekten när väl minimivillkoren är uppfyllda.

2. Följande minimivillkor ska vara uppfyllda för projekt som finansieras genom det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas:

(a) Minst tre juridiska personer måste delta. Samtliga måste vara registrerade i en medlemsstat eller ett associerat land, och två juridiska personer får inte vara registrerade i samma medlemsstat eller associerade land.

(b) Samtliga tre juridiska personer måste vara oberoende av varandra på det sätt som anges i artikel 6 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1906/2006 av den 18 december 2006 om regler för företags, forskningscentrums och universitets deltagande i sjunde ramprogrammet och för spridning av forskningsresultat (2007–2013)[34].

(c) Minst en juridisk person måste vara medlem av näringslivsgruppen eller forskningsgruppen.

3. De juridiska personer som önskar delta i ett projekt ska bilda ett konsortium och utse en av sina medlemmar till samordnare. Normalt ska samordnaren vara medlem av näringslivsgruppen, eller medlem av forskningsgruppen, om en sådan forskningsgrupp har inrättats. Undantag ska godkännas av företagets styrelse.

4. Minimivillkor för tjänste- eller leveransavtal, stödåtgärder, studier och utbildningsverksamhet som finansieras av det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas ska vara att minst en juridisk person deltar.

Artikel I.10 Behörighet för finansiering

1. Gemenskapens bidrag till det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas ska användas för att finansiera forskning, teknisk utveckling och demonstration efter infordran av projektförslag.

2. I undantagsfall kan det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas göra upphandlingar, om det anses lämpligt för att faktiskt uppnå forskningsmålen.

3. Privata juridiska personer som uppfyller följande kriterier ska vara behöriga att erhålla sådan finansiering:

(a) De är etablerade i en medlemsstat eller de har sitt huvudkontor eller administrativa centrum eller bedriver huvuddelen av sin verksamhet i en stat som undertecknat EES-avtalet eller som är ett associerat land eller kandidatland.

(b) De bedriver relevant verksamhet inom forskning, teknisk utveckling och demonstration, tillverkning eller användning av bränsleceller och/eller vätgas och/eller har konkreta planer på att göra detta inom en nära framtid inom Europeiska unionen eller Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES).

4. Följande ska också ha rätt att erhålla finansiering:

(a) Icke vinstdrivande offentliga organ etablerade i en medlemsstat, ett associerat land eller kandidatland eller ett land inom EES, inklusive organisationer som bedriver sekundär och högre utbildning.

(b) Internationella organisationer som är juridiska personer enligt internationell offentlig rätt, samt alla specialiserade byråer som inrättats av sådana mellanstatliga organisationer.

(c) Juridiska personer från tredjeländer, under förutsättning att företagets styrelse anser att deras deltagande är av särskild nytta för projektet.

Artikel I.11 Finansiella bestämmelser

1. De finansiella bestämmelserna för det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas ska bygga på principerna i förordning (EG) nr 1605/2002. De kan avvika från förordning (EG) nr 1605/2002 om de speciella operativa behoven för det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas kräver detta, efter godkännande av kommissionen.

2. Det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas ska ha sin egen interrevision.

Artikel I.12 Finansiella åtaganden

1. De finansiella åtaganden som det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas gör ska inte överskrida de resurser som står till dess förfogande.

2. Om ingen finansiering tillhandahålls efter 2013 (när sjunde ramprogrammet avslutas) får endast projekt för vilka ett avtal om bidrag har undertecknats senast den 31 december 2013 fortsätta under åren 2014–2017.

Artikel I.13 Redovisningsår

Redovisningsåret ska motsvara kalenderåret.

Artikel I.14 Ekonomisk redovisning och ansvarsfrihet

1. Varje år ska den verkställande direktören lägga fram ett preliminärt budgetförslag med en prognos över de årliga utgifterna för de kommande två åren för företagets styrelse. I den prognosen ska de beräknade intäkterna och kostnaderna för det första av de båda redovisningsåren beskrivas så detaljerat som krävs för det interna budgetförfarandet inom varje grundande medlem och medlem för dess finansiella bidrag till det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas. Verkställande direktören ska förse företagets styrelse med all kompletterande information som krävs för detta syfte.

2. Företagets styrelse ska omgående meddela verkställande direktören sina kommentarer om det preliminära budgetförslaget och framför allt beräkningarna avseende resurser och utgifter för kommande år.

3. Med beaktande av kommentarerna från företagets styrelse ska verkställande direktören utarbeta budgetförslaget för kommande år. Före den 1 september varje år ska verkställande direktören lägga fram årsbudgeten för företagets styrelse för godkännande.

4. Inom två månader efter varje redovisningsårs slut ska verkställande direktören lägga fram föregående års resultaträkning och balansräkning för företagets styrelse för godkännande.

5. Inom två månader efter slutet av varje redovisningsår ska det provisoriska bokslutet för det gemensamma företaget läggas fram för kommissionen och Europeiska gemenskapernas revisionsrätt (”revisionsrätten”). Revisionsrätten ska redovisa sina synpunkter på det gemensamma företagets preliminära bokslut senast den 15 juni efter utgången av varje redovisningsår. Årsredovisningen för redovisningsåret ska skickas in följande år till kommissionens räkenskapsförare enligt de tidsfrister som bestäms i ramprogrammets budgetförordning, så att kommissionens räkenskapsförare kan konsolidera dessa i EG:s årsredovisning. Det gemensamma företagets årsredovisning ska utarbetas och revideras enligt EG:s redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare.

6. Ansvarsfrihet för budgetens genomförande ska lämnas av Europaparlamentet efter rekommendation från rådet i enlighet med ett förfarande som anges i budgetförordningen för det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas.

Artikel I.15 Årlig planering och rapportering

1. Den fleråriga planen för forskningsverksamhet ska beskriva det rullande programmet för forskning, teknisk utveckling och demonstration inom det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas. Planen över årliga forskningsverksamhet ska innehålla en detaljerad plan över den forskning, tekniska utveckling och demonstration som ska genomföras nästföljande år med motsvarande kostnadsberäkning.

2. En årlig verksamhetsrapport ska beskriva den forskning, tekniska utveckling och demonstration samt annan verksamhet som utförts under föregående år med motsvarande utgifter.

Artikel I.16 Personal

1. Personalresurserna ska fastställas i bemanningsplanen som beskrivs i årsbudgeten.

2. Personalen i det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas ska vara tillfälligt anställda och kontraktsanställda och ska ha tidsbegränsade kontrakt som kan förlängas upp till maximalt sju år.

3. Personalkostnaderna ska betalas av det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas.

Artikel I.17 Ansvarighet och försäkringar

1. Det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas ska vara ensamt ansvarigt för att fullgöra sina skyldigheter.

2. Det finansiella ansvaret för de grundande medlemmarna och medlemmen för det gemensamma företagets skulder ska vara begränsat till deras bidrag till driftskostnaderna.

3. Det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas ska teckna lämpliga försäkringar.

Artikel I.18 Intressekonflikter

Det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas och dess organ ska undvika alla intressekonflikter när de utför sin verksamhet.

Framför allt måste särskild försiktighet iakttas för att undvika intressekonflikter för ledamöterna i företagets styrelse.

Artikel I.19 Bidragsavtal och konsortieavtal

1. Det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas ska stödja olika former av verksamhet inom forskning, teknisk utveckling och demonstration efter infordran av projektförslag, oberoende utvärdering och tecknandet av bidragsavtal och konsortieavtal för varje projekt.

2. Det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas ska bestämma förfaranden och mekanismer för tillämpning, övervakning och kontroll av bidragsavtal.

3. Bidragsavtalet ska

- innehålla bestämmelser om lämpliga arrangemang för att genomföra den aktuella verksamheten inom forskning, teknisk utveckling och demonstration,

- innehålla bestämmelser om lämpliga finansiella arrangemang och regler för immateriella rättigheter på grundval av principerna som anges i artikel I.24 ,

- reglera förbindelserna mellan projektkonsortiet och det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas.

4. Konsortieavtalet ska

- ingås mellan projektets deltagare innan bidragsavtalet tecknas,

- innehålla lämpliga villkor för genomförande av bidragsavtalet,

- reglera förbindelserna mellan projektets deltagare, framför allt vad gäller reglerna om immateriella rättigheter.

Artikel I.20 Tjänste- och leveransavtal

Det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas ska inrätta alla de förfaranden och mekanismer som krävs för genomförande, övervakning och kontroll av de tjänste- och leveransavtal som behövs för att driva det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas i enlighet med budgetförordningens bestämmelser.

Artikel I.21 Skydd av finansiella intressen

1. Det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas ska utföra kontroller på plats och finansiella revisioner bland mottagarna av det gemensamma företagets offentliga finansiering.

2. Kommissionen eller Europeiska revisionsrätten kan vid behov genomföra kontroller på plats bland mottagarna av det gemensamma företagets finansiering. I det syftet ska det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas tillse att dess bidragsavtal och kontrakt ger kommissionen och revisionsrätten rätt att utföra lämpliga kontroller och att införa avskräckande och proportionella påföljder om oegentligheter skulle upptäckas.

3. Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF), som inrättades genom kommissionens beslut 1999/352/EG (EKSG, Euratom) ska ha samma befogenheter gentemot det gemensamma företaget och dess anställda som gentemot kommissionens enheter. Så snart det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas har bildats ska det ansluta sig till det interinstitutionella avtalet av den 25 maj 1999 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om interna utredningar som utförs av OLAF. Företagets styrelse ska godkänna anslutningen och anta lämpliga åtgärder för att underlätta de interna undersökningar som genomförs av OLAF.

Artikel I.22 Avslutning

1. I slutet av den period som anges i artikel I.1 eller efter beslut från rådet ska det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas avslutas.

2. Förfarandet för att avsluta det gemensamma företaget ska inledas automatiskt om någon av de grundande medlemmarna avslutar sitt medlemskap, om inte begäran om utträde åtföljs av ett förslag om överföring av medlemskapet till en juridisk person som kan accepteras av den återstående grundande medlemmen.

3. När det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas ska avslutas ska företagets styrelse utse en eller flera likvidatorer som ska följa de beslut som fattas av företagets styrelse.

4. När det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas avslutas, ska all fysisk egendom som ställts till förfogande av värdstaten [Belgien] återlämnas till värdstaten i enlighet med värdstatsavtalet.

5. När fysisk egendom har återlämnats på det sätt som anges i punkt 4 ovan i denna artikel ska all övrig egendom användas för att täcka det gemensamma företagets skulder och de kostnader som uppkommer i samband med avslutningen av det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas. Alla övriga skulder ska fördelas bland eller återbetalas av de grundande medlemmarna i proportion till deras faktiska bidrag till det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas.

6. Återstående tillgångar, skulder eller åtaganden ska fördelas bland de grundande medlemmarna i proportion till deras faktiska bidrag till det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas.

7. Ett ad hoc- förfarande ska inrättas för att garantera ett korrekt genomförande av de bidragsavtal som anges i artikel I.19 och de tjänste- och leveranskontrakt som anges i artikel I.20 som har en löptid som är längre än varaktigheten för det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas.

Artikel I.23 Ändring av stadgarna

1. Vem som helst av de grundande medlemmarna eller medlemmen i det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas kan förelägga företagets styrelse förslag på ändringar av dessa stadgar.

2. Förslag om ändring av stadgarna ska godkännas av företagets styrelse enligt bestämmelserna i artikel I.5 och föreläggas kommissionen för beslut.

3. Trots det som sägs i punkt 2 ska alla ändringsförslag som avser artikel I.1 , I.8 eller I.21 betraktas som en avgörande fråga och därför leda till en revidering av rådets förordning om upprättandet av det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas.

Artikel I.24 Policy för immateriell egendom

1. Det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas ska anta allmänna regler som styr företagets policy för immateriell egendom, och dessa regler ska ingå i bidragsavtal och konsortieavtal.

2. Utan att detta ska få påverka konkurrensreglerna[35] ska syftet med det gemensamma företagets policy för immateriell egendom vara att skapa förgrundsinformation, främja utnyttjande, användning och spridning av den immateriella egendomen för snabb utveckling mot kommersiella resultat, uppnå en rättvis fördelning av rättigheter, belöna innovation och uppnå ett brett deltagande i olika projekt av privata och offentliga företag.

3. Policyn för immateriell egendom ska återspegla följande principer:

- Varje deltagare i ett projekt ska förbli ägare av den bakgrund den tillför ett projekt, och ska förbli ägare av den förgrund den genererar i ett projekt, om inte annat har överenskommits mellan deltagarna i ett visst projekt. Villkoren för utnyttjanderättigheter och licenser som avser bakgrunden eller förgrunden ska anges i det aktuella projektets bidragsavtal och konsortieavtal.

- Deltagarna i ett projekt ska sprida och medge användning av förgrunden enligt villkor som anges i bidragsavtalet och konsortieavtalet, med beaktande av skyddet av deras immateriella egendom, sekretessplikten och framför allt det gemensamma företagets särskilda karaktär som ett offentligt-privat partnerskap vars deltagare från den privata sektorn har tillhandahållit en stor del av finansieringen och som har ett legitimt intresse av att skydda sina kommersiella intressen.

Artikel I.25 Gällande lag

I alla frågor som inte omfattas av dessa stadgar eller gemenskapsrätten ska belgisk lag gälla.

FINANSIERINGSÖVERSIKT

1. FÖRSLAGETS NAMN

Förslag till rådets förordning om inrättandet av det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas.

2. ABM/ABB-RAM

Policyområde(n) och tillhörande verksamhet:

Forskning och teknisk utveckling: sjunde ramprogrammet, det särskilda programmet ”Samarbete”: temaområdena Energi, Nanovetenskap, nanoteknik, material och ny produktionsteknik (NMP), Transport (inbegripet flygteknik) och Miljö (ingegripet klimatförändringar) för GD Forskning, och områdena energi och transport för GD Energi och transport.

3. BUDGETPOSTER

3.1 . Budgetposter (operativa poster och tillhörande tekniska och administrativa konton inklusive rubriker):

08.01 04 20 Gemensamt företag – administration[36]

08.05 01 10 Energi – FTU – operativt (181,9 MEUR)

08.04 01 10 NMP – FTU – operativt (47,9 MEUR)

08.07 01 30 Transport – FTU – operativt (67,0 MEUR)

08.06 01 10 Miljö – FTU – operativt (19,1 MEUR)

06.06 01 10 Energi – TREN – operativt (119,7 MEUR)

06.06 02 10 Transport – TREN – operativt (14,4 MEUR)

De totala administrativa kostnaderna kommer att fördelas på de olika budgetposterna i proportion till det totala bidraget.

Tema | Beräknade administrativa kostnader, MEUR |

Energi – FTU | 8,1 |

NMP – FTU | 2,1 |

Transport – FTU | 3,0 |

Miljö – FTU | 0,9 |

Energi – TREN | 5,3 |

Transport – TREN | 0,6 |

3.2 . Åtgärdens varaktighet och finansiella effekter

Det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas är tänkt att upprättas genom en rådets förordning i början av 2008 för en period som varar till den 31 december 2017. Dess finansiella effekter på EU:s budget kommer att upphöra efter 2013.

3.3 . Budgetprofil

Budgetpost | Typ av utgift | Ny | EFTA-bidrag | Bidrag från kandidatländer | Rubrik i finans-planen |

08.05 01 10 | Icke oblig. utg. | Diff | JA | JA | JA | Nr 1A |

08.01 04 20 | Icke oblig. utg. | Icke-diff | JA | JA | JA | Nr 1A |

08.04 01 10 | Icke oblig. utg. | Diff | JA | JA | JA | Nr 1A |

08.07 01 30 | Icke oblig. utg. | Diff | JA | JA | JA | Nr 1A |

08.06 01 10 | Icke oblig. utg. | Diff | JA | JA | JA | Nr 1A |

06.06 01 10 | Icke oblig. utg. | Diff | JA | JA | JA | Nr 1A |

06.06 02 10 | Icke oblig. utg. | Diff | JA | JA | JA | Nr 1A |

4. SAMMANFATTNING AV RESURSER

4.1 . Ekonomiska resurser

4.1.1. Sammanfattning av åtagande- (CA) och betalningsbemyndiganden (PA)

MEUR (t.o.m. 3 decimaler)

Utgiftstyp | Sektion nr | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | Totalt |

Operativa utgifter[37]

Åtagande- bemyndiganden[38] (CA) | 8.1 | a | 28,100 | 70,300 | 90,100 | 106,800 | 73,800 | 80,900 | 450,000 |

Betalnings- bemyndiganden (PA) | b | 28,100 | 70,300 | 90,100 | 106,800 | 73,800 | 80,900 | 450, 000 |

Administrativa utgifter inom referensbeloppet

Tekniskt och administrativt stöd (NDA) Personalkostnader + 50 % | 8.2.4 | c | 1,900 | 2,700 | 3,400 | 4,190 | 3,705 | 4,105 | 20,000 |

TOTALT REFERENSBELOPP

Åtagandebemyndiganden | a + c | 30,000 | 73,000 | 93,500 | 110,990 | 77,505 | 85,005 | 470,000 |

Betalnings-bemyndiganden | b + c | 30,000 | 73,000 | 93,500 | 110,990 | 77,505 | 85,005 | 470,000 |

Administrativa utgifter som inte ingår i referensbeloppet

Mänskliga resurser och tillhörande utgifter (NDA) | 8.2.5 | d | 0,117 | 0,234 | 0,234 | 0,234 | 0,234 | 0,234 | 1,287 |

Administrativa kostnader, förutom kostnader för mänskliga resurser och tillhörande kostnader som inte ingår i referensbeloppet (NDA) | 8.2.6 | e | 0 | 0,200 | 0,200 | 0 | 0,200 | 0,200 | 0,800 |

Totala indikativa finansiella kostnader för åtgärden

TOTAL CA inklusive kostnader för mänskliga resurser | a + c + d + e | 30,117 | 73,434 | 93,934 | 111,224 | 77,939 | 85,439 | 472,087 |

TOTAL PA inklusive kostnader för mänskliga resurser | b + c + d + e | 30,117 | 73,434 | 93,934 | 111,224 | 77,939 | 85,439 | 472,087 |

Uppgifter om medfinansiering

Grundande medlemmar i det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas är

- Europeiska gemenskapen, företrädd av kommissionen, och

- Näringslivsgruppen för det europeiska teknikinitiativet för bränsleceller och vätgas som inrättats som en icke vinstdrivande förening enligt belgisk lag.

Näringslivsgruppen ska dela driftskostnaderna för programkontoret 50/50 med kommissionen (erläggs kontant) samt täcka 50 procent av driftskostnaderna för det gemensamma företagets forskningsverksamhet (som bidrag in natura).

Driftskostnaderna beräknas inte överskrida 4,5 procent av totalkostnaderna.

MEUR (t.o.m. 3 decimaler)

Medfinansierande organ | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | Totalt |

Näringslivsgruppen för det gemensamma teknikinitiativet för bränsleceller och vätgas | f | 30,117 | 73,434 | 93,934 | 111,224 | 77,939 | 85,439 | 472,087 |

TOTAL CA inklusive Medfinansiering | a + c + d + e + f | 60,234 | 146,868 | 187,868 | 222,448 | 155,878 | 170,878 | 944,174 |

4.1.2. Förenlighet med finansplaneringen

( Förslaget är förenligt med existerande finansplanering.

4.1.3. Finansiell effekt på intäkterna

( Förslaget har inga finansiella effekter på intäkterna.

4.2. Mänskliga resurser, heltidsekvivalenter (inklusive tjänstemän, tillfällig och extern personal) – se detaljer under 8.2.1.

Årliga krav | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |

Totalt antal mänskliga resurser AD/AST | 11 | 20 | 20 | 20 | 20 | 20 |

5. EGENSKAPER OCH MÅLSÄTTNING

5.1. Behov som behöver uppfyllas på kort eller lång sikt

Behoven är att

- upprätta det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas som en ny struktur för partnerskap mellan kommissionen och näringslivet för att finansiera forskning,

- organisera infordran av projektförslag, utvärdering och urval av projekt där näringslivet medfinansierar de utvalda gemensamma forskningsprojekt som genomförs i en viss medlemsstat, ett kandidatland eller ett land som associerats till sjunde ramprogrammet, tillsammans med finansiering från det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas,

- övervaka och följa upp finansiella och vetenskapliga aspekter av projekt som tecknat ett bidragsavtal med det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas,

- organisera den upphandling som krävs för att driva det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas,

- upprätta och genomföra alla förfaranden för det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas, inklusive finansiell revision,

- organisera och sprida verksamheten i det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas,

- organisera kommunikationsverksamheten i det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas,

- organisera all övriga verksamhet som är knuten till det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas.

5.2. Mervärde för gemenskapens engagemang och förslagets överensstämmelse med övriga finansiella instrument och eventuella synergier

Dessa frågor diskuteras i det konsekvensbedömningsdokument som bilagts detta förslag. Konsekvensbedömningen bygger på en socioekonomisk studie, ett arbetsdokument från kommissionen, samt på ett bidrag med rubriken ”Nycklar till framgång” från näringslivsgruppen. Konsekvensbedömningen har granskats av en panel bestående av fyra externa oberoende experter på hög nivå.

5.3. Förslagets mål, förväntade resultat och tillhörande indikatorer enligt verksamhetsbaserad förvaltning

Det övergripande målet är att inrätta en policyram på EU-nivå för att stimulera till integrerad forskning, teknisk utveckling och demonstration inom bränslecell- och vätgasteknik med tillräckligt hög kritisk massa för att kunna bidra i betydande grad till att uppnå målen för den offentliga europeiska energipolitiken. Detaljerade mål och bakgrundsresonemang återfinns i konsekvensbedömningen.

Några av de särskilda målen är att möjliggöra ett marknadsgenombrott för bränslecells- och vätgasteknik som gör det möjligt för kommersiella marknadskrafter att driva fram de betydande samhällsfördelarna, uppnå den kritiska massa inom forskningen som krävs för att ge näringslivet, offentliga och privata investerare, beslutsfattare och andra intressenter mod att ge sig in på ett långsiktigt program, underlätta samverkan mellan näringsliv, universitet och forskningscentrum i samband med grundforskning och uppmuntra de nya medlemsstaterna och kandidatländerna att delta.

Fördefinierad budget med tillräcklig kritisk massa och en sexårig tidshorisont ökar förtroendet hos privata sektorns investerare och gör det möjligt för näringslivet att göra upp långsiktiga investeringsplaner och styra sina kassaflöden.

De förväntade resultaten blir

- en betydande ökning av privata forskningsinvesteringar jämfört med nivån ”fortsätta som vanligt”,

- en löpande uppdaterad strategisk forskningsagenda för att garantera att finansieringen används optimalt,

- en förkortning av tiden till marknaden med mellan två och fem år,

- ett brett deltagande av små och medelstora företag och juridiska personer från de nya medlemsstaterna.

En uppsättning kvantitativa och kvalitativa prestations indikatorer kommer att utarbetas för att följa genomförandet av det gemensamma teknikinitiativet för bränsleceller och vätgas. Dessa pre