EUROPAPARLAMENTETS RESOLUTION (EU, EURATOM) 2018/1314

av den 18 april 2018

med de iakttagelser som utgör en del av besluten om ansvarsfrihet för genomförandet av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2016, avsnitt III – kommissionen och genomförandeorgan

EUROPAPARLAMENTET UTFÄRDAR DENNA RESOLUTION

— med beaktande av sitt beslut om ansvarsfrihet för genomförandet av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2016, avsnitt III – kommissionen,

— med beaktande av sina beslut om ansvarsfrihet för genomförandet av genomförandeorganens budgetar för budgetåret 2016,

— med beaktande av artikel 93 och bilaga IV i arbetsordningen,

— med beaktande av betänkandet från budgetkontrollutskottet och yttrandena från övriga berörda utskott (A8-0137/2018), och av följande skäl:

A. Unionsutgifterna är ett viktigt verktyg för uppnåendet av politiska mål och utgör i genomsnitt 1,9 % av medlemsstaternas offentliga utgifter.

B. När Europaparlamentet beviljar kommissionen ansvarsfrihet kontrollerar parlamentet om medlen har använts korrekt och om de politiska målen har uppnåtts.

C. Den ansvarsfrihetsbeviljande myndigheten betonar att det inom ramen för förfarandet för beviljande av ansvarsfrihet är särskilt viktigt att ytterligare stärka unionsinstitutionernas demokratiska legitimitet genom ökad transparens och ansvarsskyldighet samt att tillämpa resultatbaserad budgetering och god förvaltning av personalresurser.

D. Budgetprinciperna enhetlighet, riktighet, ettårighet, jämvikt, universalitet, specificering, sund ekonomisk förvaltning och transparens måste respekteras när unionens budget genomförs.

E. Utgifterna i unionens budget syftar till att förbättra levnadsförhållandena och livskvaliteten för medborgarna och det är därför nödvändigt att luckorna i unionens socialpolitik täpps till.

F. Unionens budget måste beakta genomförandet av en social pelare.

G. Sammanhållningspolitiken är en källa till offentliga investeringar, som syftar till att skapa ett tydligt mervärde och förbättra unionsmedborgarnas livskvalitet.

Politiska prioriteringar

1. Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att harmonisera unionens politiska mål och finansiella cykler liksom parlamentets valperiod och kommissionens mandat.

2. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att tillhandahålla parlamentet en utvärdering efter halva tiden av den nuvarande räkenskapsperioden och en utvärdering av de tidigare räkenskapsperioderna, för att fastställa vilka program som inte har uppvisat ett klart mervärde och därefter utföra en utgiftsöversyn.

3. Europaparlamentet påminner om att kommissionen i sina förslag till en ny flerårig budgetram bör ta hänsyn till att vissa politikområden, t.ex. sammanhållningspolitiken eller forskning, ofta bygger på långsiktig programplanering och behöver mer tid för att uppnå politiska mål än andra politikområden. Parlamentet anser dock att lämplig flexibilitet bör ges i nödsituationer.

4. Europaparlamentet insisterar på att unionens budget, inom ramen för initiativet om en resultatinriktad EU-budget, presenteras i enlighet med de politiska målen för den fleråriga budgetramen. Parlamentet påminner, också i ljuset av den fleråriga budgetramen efter 2020, om att unionens budget bör vara en budget med ett verkligt europeiskt mervärde, med gemensamma EU-mål som främjar en hållbar ekonomisk och social utveckling i hela unionen, vilket inte kan uppnås av de enskilda medlemsstaterna på egen hand och därför inte enbart bör ses som ett nettoflöde eller en fördel för enskilda medlemsstater.

5. Europaparlamentet anser att det finns behov av ett oberoende organ som kan offentliggöra information, ge råd och ta sig an fall i syfte att hjälpa visselblåsare att använda de rätta kanalerna för att lämna uppgifter om eventuella oriktigheter, samtidigt som man värnar om konfidentialiteten för personerna i fråga och erbjuder dem stöd och råd.

6. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att åta sig att i grunden se över ordningen för unga jordbrukare och miljöprogrammen inför nästa fleråriga budgetram i ljuset av resultaten av revisionsrättens iakttagelser.

7. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i sina resultatrapporter inkludera bedömningar av kvaliteten på de uppgifter som använts och en förklaring om kvaliteten på resultatinformationen.

8. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att tillhandahålla parlamentet och revisionsrätten en mer balanserad rapportering, genom att i sina rapporter inkludera mer transparent information om utmaningar, fallgropar och misslyckanden.

9. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att påskynda genomförandet av de sammanhållningspolitiska programmen och dithörande betalningar för att begränsa genomförandeperioden, till en början till år n + 2.

10. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att respektera det ursprungliga utgiftsmålet på 20 % när det gäller integreringen av klimatåtgärder i unionens olika utgiftsprogram.

11. Europaparlamentet begär att kommissionen en gång för alla ger samtliga sina generaldirektorat i uppdrag att offentliggöra sina förslag till landsspecifika rekommendationer i sina respektive årliga verksamhetsrapporter, i enlighet med parlamentets uppmaning.

12. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förbättra transparensen i finansieringen av migrationspolitiken såsom revisionsrätten rekommenderade i sin årsrapport för 2016, och att aktivt övervaka upphandlingsförfaranden som inleds i nödsituationer.

13. Europaparlamentet uppmanar också kommissionen att förbättra transparensen när det gäller forskning och landsbygdsutvecklingspolitik, i syfte att identifiera och korrigera orsakerna till särskilt stora och ihållande felfrekvenser, som revisionsrätten pekat på i sina årsrapporter.

14. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att öka transparensen i förvaltningsfonderna och förvaltningsrapporterna om externt stöd genom att regelbundet lämna alla uppgifter den förfogar över.

15. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förhandla om en minskning av de avgifter som tas ut av Europeiska investeringsbanken för att inrätta och förvalta finansieringsinstrument och att regelbundet lägga fram information om stödmottagarna och de resultat som uppnåtts med hjälp av dessa instrument.

16. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att påskynda utarbetandet av unionens räkenskaper, att säkerställa att tillförlitlig information från medlemsstaterna om utgifter med delad förvaltning uppnås snabbare och att redogöra för ledningens syn på unionsutgifterna tidigare och tillsammans med räkenskaperna, i syfte att anta ett beslut om ansvarsfrihet år n + 1, samtidigt som man säkrar uppgifter av hög kvalitet och en sund ekonomisk förvaltning.

Revisionsrättens revisionsförklaring

17. Europaparlamentet gläder sig över att revisionsrätten har avgett ett uttalande utan reservation om räkenskapernas tillförlitlighet för 2016, vilket den har gjort sedan 2007, och att revisionsrätten drog slutsatsen att inkomsterna inte innehöll några väsentliga fel 2016. Parlamentet konstaterar med tillfredsställelse att de åtaganden som ligger till grund för räkenskaperna för det budgetår som slutade den 31 december 2016 i allt väsentligt är lagliga och korrekta.

18. Europaparlamentet gläder sig över den positiva tendens för den mest sannolika felprocenten som revisionsrätten har fastställt jämfört med de senaste åren, eftersom den mest sannolika felprocenten för betalningarna under 2016 uppgår till 3,1 %. Parlamentet påminner om att den mest sannolika felprocenten för betalningar uppskattades för budgetåren 2015 till 3,8 %, 2014 till 4,4 %, 2013 till 4,7 %, 2012 till 4,8 %, 2011 till 3,9 %, 2010 till 3,7 %, 2009 till 3,3 %, 2008 till 5,2 % och 2007 till 6,9 %. Eftersom revisionsrättens uppskattade felprocent inte är slutgiltig, anser parlamentet att det är viktigt att kommissionens beräkning av den kvarstående felprocenten beaktas vid bedömningen av effektiviteten i unionens finansiering.

19. Europaparlamentet betonar att den uppskattade felnivån för Sammanhållning, på grund av de olika metoder som krävs för dess beräkning, inte omfattarar en kvantifiering av de utbetalningar år 2016 till finansieringsinstrument på 2,5 miljarder EUR som revisionsrätten anser gjordes utanför den stödperiod som anges i artikel 56.1 i rådets förordning (EG) nr 1083/2006 ( 1 ) . Parlamentet noterar att om revisionsrätten hade kvantifierat denna oriktighet skulle den mest sannolika felprocenten ha varit mycket högre. Parlamentet beklagar kommissionens ensidiga beslut att godkänna utgifter fram till den 31 mars 2017. Parlamentet betonar att kommissionen skulle ha utarbetat nödvändiga lagstiftningsförslag för att sätta stopp för denna oriktighet.

20. Europaparlamentet beklagar att den ökande användningen av finansieringsinstrument för att minska värdet av unionens budget utgör en större fara för ansvarsskyldigheten och samordningen av unionens politik och verksamhet.

21. Europaparlamentet anser inte att det finns tillräckligt med information för att på lämpligt sätt utvärdera finansieringsinstrumenten, särskilt i fråga om deras sociala och miljömässiga effekter. Parlamentet betonar att finansieringsinstrument kan komplettera bidrag men att de inte bör ersätta dem.

22. Europaparlamentet konstaterar med tillfredsställelse att revisionsrätten för första gången på 23 år har gjort ett uttalande med reservation (och inte ett uttalande med avvikande mening) om lagligheten och korrektheten i de betalningar som ligger till grund för räkenskaperna, vilket innebär att förvaltningen av unionens finanser enligt revisionsrätten avsevärt har förbättrats och att de väsentliga felen i huvudsak var begränsade till de ersättningsbaserade kostnaderna som motsvarar ungefär hälften av de granskade betalningarna.

23. Europaparlamentet beklagar att betalningarna för 23:e året i följd innehåller väsentliga fel på grund av att övervaknings- och kontrollsystemen endast delvis är ändamålsenliga när det gäller att garantera en sund ekonomisk förvaltning och utbetalningar i rätt tid.

24. Europaparlamentet noterar med oro att om de korrigerande åtgärder som vidtagits av medlemsstaterna och kommissionen inte hade tillämpats på de betalningar som granskades av revisionsrätten, skulle den totala uppskattade felprocenten ha varit 4,3 % i stället för 3,1 % (dvs. samma nivå som 2015. Se revisionsrättens årsrapport 2016, punkt 1.34).

25. Europaparlamentet konstaterar att förvaltningsmetoden har en begränsad inverkan på felnivån, eftersom revisionsrätten finner samma uppskattade felnivåer för kostnader med delad förvaltning med medlemsstaterna och för alla andra former av rörelsekostnader som direkt förvaltas av kommissionen, nämligen 3,3 %.

26. Europaparlamentet påpekar att revisionsrätten konstaterade de högsta uppskattade felnivåerna i utgifter inom landsbygdsutveckling, miljö, klimatpolitik och fiske (4,9 %), ekonomisk, social och territoriell sammanhållning (4,8 %) och konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning (4,1 %), medan administrativa utgifter hade den lägsta uppskattade felnivån (0,2 %).

27. Europaparlamentet konstaterar att enligt revisionsrättens iakttagelser har de olika riskmönstren för systemen med ersättningar och stödrättigheter haft stor påverkan på felfrekvensen inom de olika utgiftsområdena. Parlamentet noterar att när EU ersätter stödberättigande kostnader för stödberättigande verksamhet på grundval av kostnadsredovisningar från stödmottagarna är felnivån 4,8 % (5,2 % år 2015), medan felprocenten är 1,3 % (1,9 % år 2015) när betalningar görs under förutsättning att vissa villkor är uppfyllda snarare än på grundval av ersättningsanspråk.

Årlig förvaltnings- och resultatrapport (2): förvaltningsresultat

28. Europaparlamentet betonar att trots de konvergerande slutsatser som görs av kommissionen och revisionsrätten, går revisionsrättens uttalande i årsrapporten och den analys som kommissionen lagt fram i sin årliga förvaltnings- och resultatrapport för 2016 delvis isär.

29. Europaparlamentet noterar att kommissionen i sin årliga förvaltnings- och resultatrapport för 2016 betonar att de reservationer som generaldirektörerna utfärdar i sina årliga verksamhetsrapporter har ökat och uppgår till 35,3 miljarder EUR, vilket motsvarar 26 % av betalningarna (2015: 29,8 miljarder EUR eller 21 % av betalningarna).

30. Europaparlamentet betonar att de faktiska finansiella konsekvenserna när det gäller riskbelopp vid rapportering enligt kommissionen också har ökat under 2016 till 1,6 miljarder EUR (2015: 1,3 miljarder EUR).

31. Europaparlamentet påpekar att kommissionen i sin årliga förvaltnings- och resultatrapport för 2016 konstaterar en försämring av indikatorerna för den ekonomiska förvaltningen när det gäller reservationerna i de årliga verksamhetsrapporterna, och förklarar att detta berodde på svårigheterna med att införa nya och mer krävande ordningar, i synnerhet miljöanpassning ( 3 ) , medan revisionsrätten betonar en tydlig förbättring inom just detta politikområde.

32. Europaparlamentet noterar särskilt att revisionsrätten fastställer att Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ) inte innehåller några väsentliga fel (1,7 %), vilket är en verklig förbättring jämfört med 2015, då felnivån var 2,2 %, och uppskattar felnivån för stödrättighetsbaserade kostnader till 1,3 %, men noterar samtidigt att den största delen av den första pelaren i den gemensamma jordbrukspolitiken ingår i denna typ av kostnader.

33. Europaparlamentet tar del av revisionsrättens påstående att felnivån i kostnaderna inte är av ”avgörande betydelse” (revisionsrättens årsrapport för 2016, punkt 1.8). Parlamentet uppmanar kommissionen och revisionsrätten att harmonisera sina metoder genom att tillämpa de internationella revisionsstandarderna i nästa årsrapport eller årliga verksamhetsrapport.

34. Europaparlamentet betonar att kommissionen i sin årliga förvaltnings- och resultatrapport för 2016 anser att felnivån i utgifterna är väsentlig, eftersom kommissionens övergripande genomsnittliga felfrekvens beräknas till mellan 2,1 % och 2,6 % (2015: mellan 2,3 % och 3,1 %) av de totala relevanta utgifterna, och det kopplade beräknade totala riskbeloppet vid betalning är mellan 2,9 och 3,6 miljarder EUR (2015: mellan 3,3 och 4,5 miljarder EUR).

35. Europaparlamentet noterar att denna minskning enligt kommissionen huvudsakligen beror på sammanhållningspolitikens lägre risk för fel i program inom den nuvarande fleråriga budgetramen. Parlamentet är förvånat över denna förklaring med hänsyn till det mycket låga budgetgenomförandet på detta område. Parlamentet uppmanar kommissionen att ytterligare precisera denna förklaring.

36. Europaparlamentet betonar att detta låga genomförande kan förklaras genom att utgifterna inom Sammanhållning inte hade attesterats i de årsredovisningar som lämnades till kommissionen 2016, och att kommissionen inte heller beslutade om finansiella korrigeringar efter sin revision ( 4 )

37. Europaparlamentet noterar att kommissionen uppskattar att den under de kommande åren kommer att upptäcka och korrigera fel för ett belopp på mellan 2,0–2,1 miljarder EUR, eller mellan 1,5 % och 1,6 %.

38. Europaparlamentet håller med revisionsrätten om att kommissionens metod för uppskattning av sitt riskbelopp har förbättrats med åren, men att de enskilda generaldirektoratens uppskattningar av felaktiga utbetalningar inte baseras på en konsekvent metod. Parlamentet uppmanar kommissionen att tillämpa samma metod för att uppskatta sitt riskbelopp för alla generaldirektorat och att informera den ansvarsfrihetsbeviljande myndigheten om de framsteg som görs.

39. Europaparlamentet konstaterar att trots förbättringar har kommissionen inte undanröjt risken för att effekten av korrigerande åtgärder överskattas.

40. Europaparlamentet påpekar särskilt att för mer än tre fjärdedelar av utgifterna 2016 baserar kommissionens generaldirektorat sina uppskattningar av riskbeloppen på uppgifter som lämnats av nationella myndigheter, medan det tyvärr framgår av de årliga verksamhetsrapporterna från kommissionens berörda generaldirektorat (särskilt GD AGRI och GD REGIO) att medlemsstaternas kontrollrapporter visserligen återger de fel som upptäckts av medlemsstaten men att tillförlitligheten när det gäller vissa förvaltnings- och kontrollsystem fortfarande är en utmaning. Parlamentet betonar att det är viktigt att medlemsstaternas uppgifter är tillförlitliga.

41. Europaparlamentet påpekar, med tanke på särdragen i den fleråriga programplaneringen, att eftersom fel kan korrigeras mer än 10 år efter det att de har uppstått, är det ofullständigt och konstgjort att basera den uppskattade effekten av framtida korrigeringar på bokförda korrigeringar de senaste sex åren.

42. Europaparlamentet påpekar att i avsnittet Årsredovisning – diskussion och analys rapporterar kommissionen genomförda finansiella korrigeringar och återkrav på totalt 3,4 miljarder EUR (2015: 3,9 miljarder EUR), att cirka 0,6 miljarder EUR (2015: 1,2 miljarder EUR) av korrigeringarna och återkraven rapporterades ”vid källan” (dvs. innan kommissionen godkände utgifterna) och att av det återstående beloppet på 2,8 miljarder EUR utgör omkring 0,6 miljarder EUR tillbakadraganden från medlemsstaternas sida efter godkännandet av utgifterna genom att icke stödberättigande belopp ersattes med nya sammanhållningsprojekt.

43. Europaparlamentet uppmanar på nytt med kraft kommissionen och medlemsstaterna att införa tillförlitliga förfaranden för att bekräfta tidpunkten för, ursprunget till och beloppet på de korrigerande åtgärderna, samt att i så stor utsträckning som möjligt ge information om vilket år utbetalningen har skett, vilket år det relaterade felet har upptäckts och vilket år återkraven eller de finansiella korrigeringarna redovisats i noterna till räkenskaperna.

Kommissionens verktyg för intern styrning

44. Europaparlamentet påminner om den åsikt som revisionsrätten framför i sin särskilda rapport nr 27/2016 att den åtskillnad som införts genom Kinnock-Prodi-reformen mellan kommissionsledamöternas politiska ansvar och generaldirektörernas verksamhetsansvar innebär att det inte alltid tydligt har framgått om ”politiskt ansvar” omfattar ansvarstagande för generaldirektoratens budgetgenomförande, eller om det är åtskilt från detta.

45. Europaparlamentet påpekar att kommissionskollegiet inte utarbetar en årsberättelse om styrningen, i enlighet med bästa praxis och gängse bruk i medlemsstaterna. Parlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta en årsberättelse om styrningen i syfte att göra sitt kollegium mer transparent och ansvarsskyldigt.

46. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att genomföra rekommendation nr 2 i revisionsrättens särskilda rapport 27/2016, och att därutöver låta sin årsredovisning åtföljas av en årsberättelse om styrning och intern kontroll, som särskilt omfattar a) en beskrivning av kommissionens verktyg för intern styrning, b) en bedömning av verksamhet relaterad till operativ och strategisk risk under året, och en förklaring om den finanspolitiska hållbarheten på medellång och lång sikt.

Politiska reservationer

47. Europaparlamentet stöder de reservationer som generaldirektörerna för GD REGIO, GD EMPL, GD MARE, GD HOME, GD DEVCO och GD AGRI gjort i sina årliga verksamhetsrapporter. Parlamentet anser att dessa reservationer visar att de kontrollförfaranden som har införts inom kommissionen och i medlemsstaterna kan ge nödvändiga garantier för lagligheten och korrektheten i de underliggande transaktionerna inom de berörda politikområdena om de nödvändiga korrigeringarna genomförs på rätt sätt.

Budgetförvaltning och ekonomisk förvaltning

48. Europaparlamentet betonar att förseningar i genomförandet av programmen under de tre första åren av den nuvarande fleråriga budgetramen till följd av det sena antagandet av den fleråriga budgetramen för 2014–2020 och väsentliga nyheter som infördes för perioden 2014–2020 och som orsakade administrativa svårigheter trots förenklingsåtgärder, ledde till en överföring av åtagandebemyndiganden från 2014, främst till 2015 och 2016, och låga betalningar 2016 (och ett genomförande av unionens budget på 7 % under perioden 2014–2020 enligt den nuvarande fleråriga budgetramen). Parlamentet betonar dock att 2017 var det första året då genomförandet av europeiska struktur- och investeringsfondernas (ESI-fondern) program påskyndades, och förväntar sig att denna trend kommer att fortsätta under 2018 and 2019. Parlamentet anser att för att säkra ett smidigt genomförande måste anslagen för betalningar och åtaganden vara tillräckliga.

49. Europaparlamentet noterar bekymrat att det komplicerade nätet av ordningar inom och runt unionens budget, eftersom detta undergräver redovisningsskyldigheten, transparensen, den offentliga granskningen och den demokratiska kontrollen av unionens budget och de finansiella arrangemang som är kopplade till denna. Parlamentet beklagar i detta avseende EU-budgetens bristande enhetlighet, och delar fullt ut revisionsrättens oro i fråga om unionsbudgetens komplexa karaktär.

50. Europaparlamentet befarar att trots den omfattande användningen av särskilda instrument (reserven för katastrofbistånd, Europeiska unionens solidaritetsfond, Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter och flexibilitetsmekanismen) och marginaler, kan de återstående beloppen vara otillräckliga för att finansiera oförutsedda händelser som fortfarande kan inträffa före 2020.

51. Europaparlamentet noterar bekymrat att ett rekordstort antal utestående åtaganden har skapats som i slutet av 2016 nådde en rekordhög nivå på 238 miljarder EUR, 72 % högre än 2007 och motsvarade 2,9 år av betalningar, vilket kan jämföras med 2,2 år 2007. Parlamentet anser att detta har ökat unionens skulder och därmed unionsbudgetens finansiella exponering.

52. Europaparlamentet beklagar att EU-budgetens totala finansiella exponering har ökat, med betydande långfristiga skulder, garantier och rättsliga förpliktelser, vilket ställer krav på en aktsam förvaltning i framtiden.

53. Europaparlamentet påminner om att unionen i allt större utsträckning använder sig av finansieringsinstrument, och beklagar att inrättandet av European Fund for Strategic Investments (Efsi) skapar nya styrformer med otillfredsställande offentlig kontroll, vilket kräver en mer ingående övervakning från parlamentets sida. Parlamentet framhåller att alla lagförslag bör innebära betydliga förbättringar av Efsis geografiska täckning, och påminner om att Efsi bör förbli ett tilläggsverktyg för förstärkning av investeringar, eftersom sammanhållningspolitiken fortsatt bör utgöra unionens investeringspolitik. Parlamentet noterar dock det framgångsrika genomförandet och den stora andelen privata medel som mobiliseras genom fonden, och välkomnar de ytterligare förbättringar som antogs avseende dess transparens under förhandlingarna om förlängningen av löptiden för Efsi, den så kallade Efsi 2.0. Parlamentet uppmanar revisionsrätten att stärka sin översyn av planeringen och utnyttjandet av ESI-fonderna.

54. Europaparlamentet påminner om att översynen av budgetförordningen är ett stort steg framåt i detta avseende, då den tack vare parlamentets bidrag omfattar ett förslag till en mer effektiv utformning av finansieringsinstrumenten och för första gången ger budgetgarantier och finansiellt stöd inom denna ram.

55. Europaparlamentet betonar i linje med principerna för sammanhållningspolitiken att EU-medel utgör en betydande andel av vissa medlemsstaters utgifter, och i synnerhet att de utestående åtagandena när det gäller ESI-medel i nio medlemsstater (Litauen, Bulgarien, Lettland, Rumänien, Ungern, Polen, Kroatien, Estland och Slovakien) utgör ett finansiellt stöd på mer än 15 % av de offentliga utgifterna. Parlamentet uppmanar kommissionen att även utarbeta en positiv reklamkampanj för att mer utförligt informera medborgarna i dessa länder om de direkta fördelarna med medlemskapet.

56. Europaparlamentet befarar att de medlemsstater där de europeiska struktur- och investeringsfonderna (ESI-fonderna) utgör en stor andel av de offentliga utgifterna kan få svårt att hitta tillräckligt många högkvalitativa projekt som de kan använda de tillgängliga EU-medlen till eller ge medfinansiering. Parlamentet uppmanar kommissionen och revisionsrätten att i högre grad beakta hållbarheten i de föreslagna investeringsprojekten och att kritiskt bedöma deras lämplighet.

57. Europaparlamentet är bekymrat över skälen till att medlemsstaterna tre år efter inledningen av perioden 2014–2020 endast har utsett 77 % av de nationella programmyndigheter som ska ansvara för genomförandet av ESI-fonderna. Parlamentet konstaterar emellertid med tillfredsställelse att denna siffra i nuläget är 99 %. Parlamentet ifrågasätter behovet av att ändra förfarandena i början av varje programperiod. Parlamentet uppmanar kommissionen att noggrant analysera varför vissa regioner fortfarande har ett lågt utnyttjande av medlen och att vidta särskilda åtgärder för att lösa de strukturella problemen.

58. Europaparlamentet betonar att beloppet för EU-medlen och tidpunkten för mottagandet av dem kan få betydande makroekonomiska effekter, till exempel för investeringar, tillväxt och sysselsättning.

59. Europaparlamentet betonar att offentliga investeringar är nödvändiga för att åtgärda investeringsgapet och främja sysselsättning och tillväxt och säkerställa sociala standarder inom unionen.

60. Europaparlamentet konstaterar att kommissionen mobiliserade olika resurser för att hantera flykting- och migrationskrisen, men beklagar att den inte skapade en rapporteringsstruktur som gjorde att den kunde rapportera fullt ut om användningen av dessa resurser. Parlamentet beklagar att det för närvarande är omöjligt att veta hur mycket pengar som läggs på varje migrant eller flykting.

61. Europaparlamentet konstaterar att – när det gäller finansieringsinstrumenten inom sammanhållningspolitiken – uppgick utbetalningarna till slutmottagarna till 15 192,18 miljoner EUR vid avslutandet (31 mars 2017), varav 10 124,68 miljoner EUR gällde strukturfonderna, vilket motsvarar en genomsnittlig utbetalningsgrad till slutmottagare på nästan 93 % av beloppen från de operativa programmen till finansieringstekniska instrument, dvs. en ökning med 20 % jämfört med vad som rapporterades i slutet av 2015.

62. Europaparlamentet konstaterar att de rapporterade utbetalningsgraderna till slutmottagare varierade kraftigt mellan olika finansieringstekniska instrument, med variationer inte bara mellan medlemsstaterna på mellan 60 % – 99 %, utan också mellan insatsområden.

63. Europaparlamentet befarar att det kan komma att uppstå en eftersläpning av betalningar mot slutet av den nuvarande fleråriga budgetramen och under de första åren av nästa budgetram, och anser att finansieringen av den nya budgetramen kommer att kräva realistiska budgetanslag som täcker förväntade utestående åtaganden.

Åtgärder som ska vidtas

64. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att a) ta hänsyn till ökningen av utestående åtaganden i sin prognos över betalningsbemyndiganden till nästa fleråriga budgetram, för att kunna garantera ett balanserat förhållande mellan åtagandebemyndiganden och betalningsbemyndiganden, b) lägga fram förslag till parlamentet och rådet för att garantera en konsekvent hållning till huruvida särskilda instrument ska räknas in i taken för betalningsbemyndiganden i den fleråriga budgetramen, c) med avseende på förvaltning och rapportering, etablera ett sätt att bokföra unionens budgetutgifter som gör det möjligt att rapportera om all finansiering av flykting- och migrationskrisen, d) i samband med förfarandet för beviljande av ansvarsfrihet, tillhandahålla parlamentet en utförlig rapport om medel i unionens budget som indirekt förvaltas och genomförs av EIB-gruppen (Europeiska investeringsbanken (EIB) och Europeiska investeringsfonden (EIF)), bortsett från dess externa mandat från och från och med budgetåret 2017, e) i diskussionen om Europas framtid, överväga hur unionens budgetsystem kan reformeras så att man uppnår en tillräcklig budget som kan säkra finansiering till den planerade politiken och bättre balans mellan förutsägbarhet och reaktionsförmåga, samt undersöka hur man bäst säkerställer att de övergripande finansieringsarrangemangen inte är mer komplexa än nödvändigt för att uppnå målen med unionens politik och garantera principen om redovisningsskyldighet, f) även överväga möjligheten att låta de myndigheter som utsetts eller ackrediterats för att uppfylla förvaltnings-, certifierings- och revisionsfunktionerna under perioden 2014–2020, som har bevisat sin kapacitet, fortsätta genomföra sådana funktioner under nästa programperiod utan avbrott eller förseningar, g) årligen ta fram en uppdaterad långsiktig kassaflödesprognos, med en tidshorisont på sju till tio år, som omfattar budgettak, betalningsbehov, kapacitetsbegränsningar och potentiella tillbakadraganden av åtaganden för att bättre matcha betalningsbehov med tillgängliga medel. h) proaktivt hjälpa medlemsstater som har problem med att säkra ett lämpligt och smidigt utnyttjande av tillgängliga EU-medel genom att använda de medel som är tillgängliga för tekniskt stöd på kommissionens initiativ.

Uppnå resultat med hjälp av unionens budget

65. Europaparlamentet noterar bekymrat att kommissionen använder två uppsättningar mål och indikatorer för att mäta resultaten för sina avdelningar och utgiftsprogram med nästan inga korshänvisningar, vilket hindrar jämförelser mellan olika typer av resultatdokument. Parlamentet beklagar att det i stort sett inte finns några användbara och effektiva indikatorer för genomslag och resultat, och för att sprida information om resultatet av unionens utgifter.

66. Europaparlamentet betonar att i generaldirektörernas årliga verksamhetsrapporter delas generaldirektoratens årliga utgifter upp per verksamhetstyp/utgiftsprogram, medan resultaten rapporteras som uppnåendet av allmänna och specifika mål utan att de motsvarande utgifterna redovisas. Parlamentet motsätter sig kommissionens förklaring att det inte går att bedöma hur mycket det kostade att försöka uppnå de fastställda målen. Parlamentet uppmanar kommissionen att fullt ut genomföra principen om resultatbaserad budgetering för budgetplanering, genomförande och rapportering, vilket kommer att göra det möjligt att i efterhand rapportera om de medel som används för att uppnå målen.

67. Europaparlamentet påminner om att OECD år 2016 gjorde en enkät om resultatbaserad budgetering i OECD-länder och vid kommissionen. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang OECD:s erkännande av kvaliteten på uppgifterna och genomförandet av unionens budget. Parlamentet påminner om att OECD ansåg att kommissionens resultatram var den mest omfattande, vilket delvis kan förklaras av antalet av rättsliga krav i unionen.

68. Europaparlamentet noterar att OECD:s diagram visar att användningen och konsekvenserna av ramen för beslutsfattande inte återspeglar den högre specificeringen (revisionsrättens årsrapport för 2016, punkt 3.21).

69. Europaparlamentet noterar att programförklaringarna för förslaget till unionens allmänna budget för budgetåret 2017 innehåller 294 mål och 709 indikatorer, vilka är särskilt koncentrerade till rubrikerna 1a, 3 och 4 i den fleråriga budgetramen, och att kommissionen inom initiativet för en resultatinriktad budget för närvarande går igenom sina indikatorer för att ge input till nästa generation utgiftsprogram. Parlamentet betonar att kommissionen framför allt bör använda resultatindikatorer som har ett värde som är relevanta för resultatet.

70. Europaparlamentet betonar att utarbetandet av resultatindikatorer måste vara transparent och demokratiskt, involvera alla unionsinstitutioner, partner och berörda intressenter, för att säkra indikatorer som kan mäta genomförandet av unionens budget och tillmötesgå unionsmedborgarnas förväntningar.

71. Europaparlamentet uppmanar att samråda med representanter från den akademiska världen för att fastställa lämpliga resultatindikatorer som behövs för utföra mätningar av initiativet för en resultatinriktad budget och kunna prioritera investeringar i kollektiva nyttigheter för att tillmötesgå medborgarnas krav.

72. Europaparlamentet beklagar att de årliga verksamhetsrapporterna från kommissionens generaldirektörer som revisionsrätten granskade innehöll begränsad information om bristande resultat och utmaningar som gällde generaldirektoratens mål (revisionsrättens årsrapport för 2016, punkt 3.26).

73. Europaparlamentet beklagar att de årliga förvaltnings- och resultatrapporterna för 2015 och 2016 inte gav en heltäckande bild av resultaten, och att de var alltför positiva eftersom de enda brister som nämndes var försenat genomförande. Parlamentet beklagar vidare att rapporterna a) gav begränsad inblick i resultatet av Europa 2020-strategin, trots att parlamentet begärde detta i sitt beslut om ansvarsfrihet för 2014, b) inte alltid tydligt förklarade externa faktorers påverkan på resultat, c) offentliggjordes för sent för att revisionsrätten skulle kunna granska dem i sin årsrapport.

74. Europaparlamentet stöder revisionsrättens åsikt (årsrapporten för 2016, punkt 3.38) att utvärderarna bör lämna rekommendationer som kommissionen får ta ställning till, inbegripet handlingsplaner för att åtgärda brister.

75. Europaparlamentet beklagar att kommissionen inte har gjort, eller låtit göra, en studie av hur den använder utvärderingsresultat sedan 2005.

76. Europaparlamentet betonar att kommissionen inte har något dokumenterat institutionellt system för regelbunden uppföljning av utvärderingar.

77. Europaparlamentet betonar framför allt att generaldirektoratens förvaltningsplaner i praktiken inte angav någon grund för övervakning av uppföljningen av utvärderingen.

78. Europaparlamentet beklagar vidare att eftersom kommissionen inte har överblick över de slutsatser, rekommendationer eller handlingsplaner som dess utvärderingar leder till, eller följer deras genomförande på institutions- eller generaldirektoratsnivå, kan den inte informera berörda parter om utvärderingarnas positiva effekter.

79. Europaparlamentet beklagar att de årliga verksamhetsrapporterna inte innehåller någon förklaring om kvaliteten på rapporterade resultatuppgifter, och att kommissionskollegiet genom att anta den årliga förvaltnings- och resultatrapporten följaktligen tar det övergripande politiska ansvaret för förvaltningen av unionens budget men inte för informationen om prestationer och resultat.

80. Europaparlamentet gläder sig över och noterar noggrant revisionsrättens iakttagelser om resultatramar och rapportering av enheter inom och utanför unionen, särskilt när det gäller resultatuppgifternas kvalitet och förklaringar om resultatuppgifternas kvalitet.

81. Europaparlamentet konstaterar att det inte finns någon central webbplats för resultat med information från kommissionens alla avdelningar om unionens samtliga budgetområden.

82. Europaparlamentet instämmer i revisionsrättens uppfattning att den resultatrapporteringsram som kommissionen tillämpar skulle kunna förbättras med tillämpning av internationell god praxis.

Åtgärder som ska vidtas

83. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att a) rationalisera resultatrapporteringen genom att — ytterligare minska det antal mål och indikatorer som den använder för sina olika resultatrapporter och koncentrera sig på dem som bäst mäter EU-budgetens resultat; när kommissionen förbereder nästa fleråriga budgetram bör den föreslå färre och lämpligare resultat- och effektindikatorer till den rättsliga ramen för nästa generation program; i det här sammanhanget bör den också överväga om sådana indikatorer som det inte går att få information om förrän efter flera år är relevanta, — presentera finansiell information på ett sätt som gör att den kan jämföras med resultatinformation så att kopplingen mellan utgifter och resultat blir tydlig, — förklara och förbättra den övergripande enhetligheten mellan sina två uppsättningar mål och indikatorer för å ena sidan program och å andra sidan generaldirektorat, b) balansera resultatrapporteringen bättre genom att tydligt informera om de största utmaningarna när det gäller att uppnå resultat, c) bättre visa att utvärderingsresultat används väl genom att kräva att utvärderingar alltid innehåller slutsatser som kan omsättas i handling eller rekommendationer, som kommissionen senare bör följa upp, d) ta det övergripande politiska ansvaret i den årliga förvaltnings- och resultatrapporten för information om prestationer och resultat och i centrala resultatrapporter ange om den lämnade resultatinformationen, såvitt den vet, är av tillräcklig kvalitet, e) göra resultatinformationen mer lättåtkomlig genom att ta fram en särskild webbportal och en sökmotor.

EU-budgetens utformning

84. Europaparlamentet konstaterar att unionens budget är utformad i avsnitt som motsvarar verksamheter som leds av institutionerna (verksamhetsbaserad budgetering). Parlamentet anser att denna utformning inte säkerställer en tydlig och snabb förståelse av de eftersträvade målen. Parlamentet konstaterar däremot att den fleråriga budgetramen utformas med rubriker som motsvarar politikområden.

85. Europaparlamentet konstaterar att de operativa program som åtföljer budgetförslaget utgör en koppling mellan varje budgetpost och de politiska mål som eftersträvas.

86. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utforma unionens budget i enlighet med de politiska målen i den fleråriga budgetramen.

Inkomster

87. Europaparlamentet gläder sig över att revisionsrättens samlade revisionsbevis visar att felnivån i inkomsterna inte är väsentlig och att de granskade systemen som gäller intäkter generellt sett var ändamålsenliga. Parlamentet konstaterar dock att för de traditionella egna medlen var nyckelinternkontrollerna i vissa medlemsstater endast delvis ändamålsenliga.

88. Europaparlamentet noterar bekymrat att Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) i början av 2017 avslutades en utredning om ett bedrägerifall i Förenade kungariket som inbegriper en eventuell förlust på 1,987 miljarder EUR för unionens budget i form av tull på textilier och skor som importerats från Kina via Förenade kungariket under perioden 2013–2016. Parlamentet påpekar att utredningen också påvisade ett betydande momsfusk i samband med import via Förenade kungariket genom missbruk av möjligheten till uppskov med momsbetalningen (tullförfarande 42).

89. Europaparlamentet konstaterar bekymrat att generaldirektören för generaldirektoratet för budget i fråga om inkomsterna för 2016 har lämnat en reservation för traditionella egna medel, mot bakgrund av Olafs rapport om bedrägerier i samband med Förenade kungarikets tullar.

90. Europaparlamentet betonar att de inkomster som påverkas av den kvantifierade reservationen för 2016 uppgår till cirka 517 miljoner EUR av ett totalt belopp på 20,1 miljarder EUR i traditionella egna medel, dvs. 2,5 % av de traditionella egna medlen eller 0,38 % av samtliga resurser. Parlamentet uppmanar kommissionen att ge exakt information om detta bedrägerifall, som indirekt också kan påverka mervärdesskattebasen i vissa medlemsstater och därmed mervärdesskatterelaterade medel, plus kommissionens BNI-baserade balansresurser ( 5 )

91. Europaparlamentet beklagar kommissionens iakttagelser att Förenade kungarikets myndigheter i oktober 2017 inte hade vidtagit korrigerande åtgärder för att förebygga fortsatta förluster av traditionella egna medel. Parlamentet noterar att från den 12 oktober 2017 började Förenade kungarikets myndigheter att tillfälligt tillämpa tröskelvärden i samband med klarering för vissa näringsidkare (så kallad Customs Operation Swift Arrow), vilket omedelbar ledde till en drastisk minskning av förlusterna av traditionella egna medel i Förenade kungariket.

92. Europaparlamentet beklagar skillnaderna i omfattningen av tullkontrollerna mellan de olika medlemsstaterna. Parlamentet betonar vikten av att harmonisera kontrollerna vid alla tullunionens platser för införsel av varor, och uppmanar medlemsstaterna att säkerställa ett samordnat, enhetligt och effektivt genomförande av ett gränssystem som motverkar divergerande praxis mellan medlemsstaterna för att minska antalet befintliga kryphål i tullkontrollsystemen. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang kommissionen att undersöka olika praxis för tullkontroll i EU och hur det påverkar avledningen av handeln, med särskild fokus på EU:s tullpraxis vid de yttre gränserna, och att ta fram referensanalyser och information om tullaktioner och de förfaranden som används i medlemsstaterna.

93. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta en handlingsplan för att säkerställa ett fullständigt och snabbt genomförande av momsbestämmelserna i var och en av medlemsstaterna för att säkra denna källa till unionens egna medel.

94. Europaparlamentet påminner om att det i det nya beslutet om systemet för EU:s egna medel ( 6 ) , som trädde i kraft den 1 oktober 2016, med retroaktiv verkan från och med den 1 januari 2014, anges att redovisningsramen ENS 2010 ska användas när BNI sammanställs som grund för egna medel, och att detta innebär att utgifterna för forskning och utveckling ska betraktas som en investering (och inte som löpande utgifter enligt föregående ENS 95). Parlamentet konstaterar att detta också bör tillämpas när det gäller andra program med stort mervärde för EU, såsom FSE.

95. Europaparlamentet konstaterar att Irlands rapporterade BNI ökade mycket kraftigt 2015 på grund av att multinationella företag flyttade FoU-tillgångar till Irland.

96. Europaparlamentet betonar att kommissionen kommer att behöva göra mer för att ta reda på hur multinationell verksamhet kan inverka på nationalräkenskaperna, både när det gäller metoder och kontroller, och att detta kan innebära justeringar av medlemsstaternas BNI-bidrag.

97. Europaparlamentet betonar, när det gäller förvaltningen av traditionella egna medel, att revisionsrätten och kommissionen konstaterade att förvaltningen av fordringar (så kallade B-räkenskaper) var ineffektiv i medlemsstaterna.

98. Europaparlamentet betonar att revisionsrätten konstaterade att i Belgien grundades urvalet av revisioner efter klarering på enskilda transaktioners särdrag och inte på företagens riskprofil, och att man i allmänhet inte utförde några revisioner efter klarering (revisionsrättens årsrapport för 2016, punkt 4.18).

99. Europaparlamentet beklagar att kommissionen noterade att sex medlemsstater – Belgien, Estland, Italien, Portugal, Rumänien och Slovenien – antingen inte gjorde några revisioner efter klarering eller inte lämnade någon information om de revisionerna.

Åtgärder som ska vidtas

100. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att a) vidta alla nödvändiga åtgärder för att säkerställa återbetalning av unionens egna medel som inte har uppburits av Förenade kungarikets myndigheter för import av textilier och skor från Kina och att stoppa momsfusket, b) överväga att inom föreskriven tid inleda ett överträdelseförfarande avseende bedrägeriet med moms i Förenade kungariket, c) i samarbete med medlemsstaterna analysera multinationella verksamheters alla potentiella effekter på beräkningen av BNI och ge medlemsstaterna vägledning om hur de ska hantera dessa verksamheter när de sammanställer nationalräkenskaperna, d) under BNI-kontrollcykeln bekräfta att FoU-tillgångarna har bokförts korrekt i medlemsstaternas nationalräkenskaper och vara särskilt uppmärksam på värderingen av FoU-tillgångar och kriterierna för vilka tillgångar som betraktas som inhemska i de fall då multinationella verksamheter har flyttats, e) lägga fram förslag om nya källor till egna medel för att säkerställa stabilitet i unionens budget.

Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning

Revisionsrättens iakttagelser

101. Europaparlamentet konstaterar att revisionsrätten för första gången gjorde ett uttalande med reservation om lagligheten och korrektheten i de betalningar som ligger till grund för räkenskaperna Parlamentet betonar att kostnadsersättningssystemen är mer utsatta för fel än stödsystemen. Parlamentet betonar dock att de uppgifter som registreras under Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning inte innebar någon grundläggande förändring jämfört med tidigare år.

102. Europaparlamentet påminner om att forskning och innovation står för 59 % av utgifterna, genom sjunde ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling 2007–2013 (sjunde ramprogrammet för forskning) och Horisont 2020 – ramprogrammet för forskning och innovation 2014–2020 (Horisont 2020).

103. Europaparlamentet konstaterar att revisionsrätten uppskattade felprocenten till 4,1 %, att icke stödberättigande direkta personalkostnader stod för 44 %, icke stödberättigande övriga direkta kostnader för 12 %, indirekta kostnader för 16 % och att icke stödberättigade projekt eller stödmottagare svarade för 16 %. Parlamentet konstaterar dock att i 19 fall där kvantifierbara fel hade begåtts av stödmottagare hade kommissionen eller de oberoende revisorerna tillräckligt med information för att förhindra eller upptäcka och korrigera felen innan de godkände utgifterna.

104. Europaparlamentet konstaterar att om kommissionen eller de oberoende revisorerna hade använt all den information som de hade tillgång till på ett korrekt sätt, skulle den uppskattade felnivån för detta kapitel ha varit 1,2 % lägre.

105. Europaparlamentet uppskattar att kommissionen har gjort stora ansträngningar för förenkling, vilket har minskat den administrativa komplexiteten, genom att införa en ny definition av lönetillägg till forskare, anpassa arbetsprogrammet för Horisont 2020 för 2018–2020, bevilja riktat stöd till nystartade företag och innovatörer och öka användningen av förenklade kostnadsalternativ. Parlamentet noterar dock att revisionsrätten finner både möjligheter och risker med en ytterligare förenkling av den rättsliga ramen.

106. Europaparlamentet konstaterar att revisionsrätten undersökte resultatproblem i forsknings- och innovationsprojekt. Parlamentet anser dock att slutsatserna när det gäller resultat, kostnader och spridning bör betraktas som preliminära.

Den årliga verksamhetsrapporten från generaldirektoratet för forskning och innovation (GD RTD)

107. Europaparlamentet konstaterar att, i linje med Europa 2020-strategin, eftersträvar GD RTD enligt den strategiska planen för 2016–2020 fyra mål: a) En ny satsning på sysselsättning, tillväxt och investeringar. b) En sammankopplad digital inre marknad. c) En motståndskraftig energiunion och en framåtblickande klimatpolitik. d) EU som en starkare global aktör.

108. Europaparlamentet gläder sig över att kommissionsledamot Moedas har fastställt tre prioriteringar för att uppnå dessa mål, nämligen ”öppen innovation”, ”öppen forskning” och ”öppen mot världen”.

109. Europaparlamentet noterar att GD RTD för att mäta framstegen mot de fastställda målen använde fem nyckelutförandeindikatorer: a) Den andel av anslagen som tilldelats små och medelstora företag i Horisont 2020 för att hantera samhällsutmaningar och främja möjliggörande teknik och industriteknik och den del av unionens finansiella bidrag som tilldelas via instrumentet för små och medelstora företag. b) Andelen nykomlingar bland utvalda sökande inom Horisont 2020. c) Klimatrelaterade och hållbarhetsrelaterade utgifter inom Horisont 2020. d) Andelen tredjeländer som deltar i Horisont 2020. e) Andelen undertecknade bidrag med en handläggningstid inom 245 dagar.

110. Europaparlamentet konstaterar att GD RTD, i sina svar på de skriftliga frågorna, offentliggjorde en förteckning över de länder som berörs av GD RTD:s landsspecifika rekommendationer. Parlamentet uppmanar GD RTD att offentliggöra direktoratets förslag till landsspecifika rekommendationer direkt i sin årliga verksamhetsrapport, i enlighet med parlamentets upprepade uppmaningar.

111. Europaparlamentet påminner om att utvärderingen av det sjunde ramprogrammet behandlades i den föregående ansvarsfrihetsresolutionen ( 7 )

112. Europaparlamentet välkomnar de framsteg som gjorts i uppnåendet av generaldirektoratets allmänna nyckelutförandeindikatorer för Horisont 2020: a) 23,9 % av unionens ekonomiska stöd gick till små och medelstora företag (målet för 2020 är 20 %). b) 55 % av utvalda sökande var nykomlingar (målet för 2020 är 70 %). c) 26 % av unionens ekonomiska stöd var klimatrelaterat (målet för 2020 är 25 %). d) 54,9 % av unionens ekonomiska stöd var hållbarhetsrelaterat (målet för 2020 är 60 %). e) Tredjeländer deltar i 3,6 % av projekten inom ramen för Horisont 2020 (målet för 2020 är 4,73 %). f) I 91 % av fallen respekterade GD RTD handläggningstiden på 245 dagar (målet för 2020 är 100 %).

113. Europaparlamentet konstaterar att den territoriella fördelningen av Horisont 2020 är uppenbart begränsad då 72,5 % (12 121 miljoner EUR) av finansiering från Horisont 2020 går till Tyskland (3 464 miljoner EUR), Förenade kungariket (3 083 EUR), Frankrike (2 097 EUR), Spanien (1 813 EUR) och Italien (1 664 EUR).

114. Europaparlamentet konstaterar att 183 bidragsöverenskommelser för Horisont 2020 undertecknades med deltagare från tredjeländer under 2016. Parlamentet påpekar att 299,5 miljoner EUR har avsatts för deltagare från Schweiz i de bidragsöverenskommelser som undertecknades under 2016, medan bidraget från Schweiz till Horisont 2020 uppgick till 180,9 miljoner EUR. Parlamentet vägrar att bevilja ”nettomottagarstatus” till ett av de rikaste länderna i världen. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett lagstiftningsförslag för att kompensera en sådan obalans.

115. Europaparlamentet uppskattar de framgångar som nåtts inom det gemensamma stödcentrumet och dess bidrag till förenkling och rättslig och teknisk rådgivning. Parlamentet undrar vilka förenklingsåtgärder GD RTD har för avsikt att föreslå för perioden efter 2020.

116. Europaparlamentet tar del av betalningsbemyndigandena för GD RTD för 2016:

Betalningsbemyndiganden för GD RTD inklusive Efta-bidrag

Metoder för förvaltningen Genomförande i miljoner EUR Procentenheter Delegering eller vidaredelegerat till andra generaldirektorat 161,20 5,34 GD RTD direkt 1 878,28 62,17 GD RTD till artikel 185-organ 86,40 2,86 GD RTD till EIB 312,72 10,35 GD RTD till gemensamma företag 582,37 19,28 Totalt 3 020,97 100 %

117. Europaparlamentet betonar att 14,39 % av budgeten motsvarande nästan 444 miljoner EUR genomfördes via finansieringsinstrument.

118. Europaparlamentet betonar också att 39,36 % (jämfört med 28,14 % år 2015) av GD RTD:s budget anförtroddes andra organ utanför kommissionen, främst för att genomföra delar av ramprogrammen under (indirekt) förvaltning av bidrag och finansieringsinstrumentens kontrollsystem.

119. Europaparlamentet tog med intresse emot informationen att GD RTD har infört en övervakningsstrategi för finansieringsinstrument och skulle därför vilja veta hur GD RTD fastställer huruvida finansiella och forskningsrelaterade mål har uppnåtts.

120. Europaparlamentet noterar att GD RTD uppskattade den övergripande upptäckta felprocenten till 4,42 %, med en kvarstående felprocent på 3,03 %.

121. Europaparlamentet konstaterar att kommissionen uppskattade det övergripande riskbeloppet vid avslutandet av räkenskaperna till mellan 73,5 och 104 miljoner EUR.

122. Europaparlamentet välkomnar GD RTD:s granskning av kostnadseffektiviteten vid direkt och indirekt förvaltning av bidrag.

123. Europaparlamentet beklagar att GD RTD återigen gjorde en övergripande reservation avseende andelen kvarstående fel i ersättningsanspråken i det sjunde ramprogrammet för forskning som genomförs direkt av GD RTD.

124. Europaparlamentet erinrar om sin uppfattning i punkt 76 i sin resolution om ansvarsfrihet för kommissionen för 2015 att kommissionen en gång för alla bör ”utarbeta en mer meningsfull, riskbaserad metod och använda särskilda reservationer när sådana behövs”.

Åtgärder som ska vidtas

125. Europaparlamentet uppmanar GD RTD att offentliggöra generaldirektoratets förslag till landsspecifika rekommendationer i sin årliga verksamhetsrapport.

126. Europaparlamentet uppmanar GD RTD att följa upp rekommendationerna från internrevisionstjänsten (IAS), som konstaterade brister i säkerställandet av en konsekvent projektövervakningsstrategi i samtliga genomförandeorgan för Horisont 2020.

127. Europaparlamentet uppmanar GD RTD att rapportera om de framsteg som gjorts av den gemensamma revisionstjänsten för att öka stabiliteten i sina interna processer.

128. Europaparlamentet uppmanar GD RTD att rapportera till parlamentets ansvariga utskott om sin tillsynsstrategi för finansieringsinstrument och om hur GD RTD fastställer huruvida finansiella och forskningsrelaterade mål uppnåddes.

129. Europaparlamentet uppmanar GD RTD att informera parlamentets ansvariga utskott om vilka åtgärder den har vidtagit för att undvika en övergripande reservation avseende andelen kvarstående fel i ersättningsanspråken.

130. Europaparlamentet anser att forsknings- och innovationsprojekt samt samordnings- och stödåtgärder, standarder och standardisering stöder effekterna av forskningsresultat på olika tekniska mognadsnivåer, eftersom de ökar möjligheterna att sälja och överföra innovativa produkter och lösningar. Parlamentet noterar vidare att standarder och tillhörande verksamheter stöder förmedlingen av resultaten från Horisont 2020-projekt genom att sprida kunskaperna, även efter det att projekten har avslutats, genom att göra dem tillgängliga för allmänheten. Kommissionen uppmanas att framhäva standardisering i kommande ansökningsomgångar och att utveckla nyckelutförandeindikatorer som beaktar standardiseringsverksamhet.

Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning

Inledning

131. Europaparlamentet konstaterar utifrån den sjunde rapporten om ekonomisk, social och territoriell sammanhållning(COM(2017) 583) att konvergens är en skör process som lätt kan stoppas och vändas av ekonomiska kriser, men att offentliga investeringar kan minska effekterna av kriser.

132. Europaparlamentet gläder sig åt att sysselsättningsgraden under 2016 återigen nådde nivån före krisen 2008 på 71 %, men situationen skiljer sig åt på olika håll i unionen och denna sysselsättningsgrad ligger betydligt lägre än Europa 2020-målet på 75 %. Parlamentet konstaterar med oro att arbetslösheten fortfarande är alltför hög, särskilt bland ungdomar och långtidsarbetslösa.

133. Europaparlamentet välkomnar att GD REGIO, som svar på parlamentets frågor, specificerade sina landsspecifika rekommendationer.

134. Europaparlamentet är medvetet om att vissa av bestämmelserna i den reviderade budgetförordningen om sammanhållningspolitiken är tänkta att träda i kraft retroaktivt.

135. Europaparlamentet är bekymrat över att sådana ändringar kan bli en källa till ytterligare fel, eftersom program och projekt valdes ut på grundval av de förordningar som trädde i kraft den 1 januari 2014.

Revisionsrättens iakttagelser

136. Europaparlamentet konstaterar att revisionsrätten för första gången gjorde ett uttalande med reservation om lagligheten och korrektheten i de betalningar som ligger till grund för räkenskaperna Parlamentet betonar att kostnadsersättningssystemen är mer utsatta för fel än stödsystemen. Parlamentet betonar dock att de uppgifter som registreras under kapitlet Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning inte innebar någon grundläggande förändring jämfört med tidigare år.

137. Europaparlamentet påminner om att det tillgängliga beloppet år 2016 under rubriken Ekonomisk och social sammanhållning uppgick till 51,25 miljarder EUR, vilket motsvarar 33 % av unionens budget.

138. Europaparlamentet konstaterar att revisionsrätten uppskattade felprocenten till 4,8 % inom detta politikområde. Parlamentet noterar vidare att revisionsrätten konstaterade att det i den uppskattade felnivån för Sammanhållning inte ingår någon kvantifiering av de utbetalningar 2016 till finansieringsinstrument på 2,5 miljarder EUR som revisionsrätten anser gjordes utanför den stödperiod som anges i artikel 56.1 i förordning (EG) nr 1083/2006 (revisionsrättens årsrapport 2016, punkterna 6.20–6.21). Parlamentet konstaterar att dessa utbetalningar skulle motsvara en uppskattad felnivå på 2,0 % i EU:s totala kostnader (revisionsrättens årsrapport 2016, fält 1.2, fotnot 1).

139. Europaparlamentet påpekar att felen i sammanhållningspolitiken bidrog till 43 % av den övergripande uppskattade felnivån på 3,1 %. Parlamentet konstaterar att en av orsakerna till den höga felprocenten är komplexiteten i unionens och medlemsstaternas reglering.

140. Europaparlamentet konstaterar att revisionsrätten granskade ett urval av 180 transaktioner från 54 mellanliggande betalningar för 2007–2013 som gällde 92 projekt inom Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf), 36 projekt inom Sammanhållningsfonden, 40 projekt inom Europeiska socialfonden (ESF), 11 Eruf-finansieringsinstrument och 1 ESF-finansieringsinstrument.

141. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta vederbörlig hänsyn till kommentarerna från revisionsrätten, som hittade oriktigheter i analysen av resultaten för minst fyra av de tolv Eruf- och ESF-finansieringsinstrument som undersöktes i revisionsrättens rapport för 2016. Parlamentet hyser samma oro som revisionsrätten, som understryker att dessa fel leder till att resultaten överdrivs och att de, om de inte korrigeras, artificiellt skulle kunna öka det redovisade stödberättigande kostnadsbeloppet vid avslutandet, i synnerhet när det gäller garantifonder.

142. Europaparlamentet noterar också att 42 % av felen berodde på icke stödberättigande kostnader inkluderade i utgiftsredovisningarna, 30 % avser allvarlig underlåtenhet att följa reglerna för offentlig upphandling och 28 % avser icke stödberättigande projekt, verksamhet eller stödmottagare.

143. Europaparlamentet beklagar att en av de främsta källorna till utgiftsrelaterade fel i kapitlet Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning fortfarande är överträdelser av reglerna om offentlig upphandling. Parlamentet betonar att de allvarliga överträdelserna av reglerna för offentlig upphandling bland annat var direkt tilldelning av ytterligare kontrakt eller ytterligare arbeten eller tjänster för vilka ingen motivering lämnats, olaglig uteslutning av anbudsgivare, intressekonflikter och diskriminerande urvalskriterier. Parlament anser att det är avgörande med en policy för fullständig transparens när det gäller information om uppdragstagare och underleverantörer, så att fel och missbruk kan undvikas.

144. Europaparlamentet gläder sig över att revisionsrätten betonade att det förekommer färre fel i projekt där förenklade kostnadsalternativ används än vid ersättning av faktiska kostnader.

145. Europaparlamentet är bekymrat över att urvalet även omfattade tre ”större projekt”, som ska godkännas av kommissionen, och för vilka medlemsstaternas myndigheter inte hade lämnat in den nödvändiga ansökan när tidsfristen löpte ut den 31 mars 2017. Parlamentet noterar att kommissionen därför bör återkräva utgifterna.

146. Europaparlamentet är missnöjt, precis som under tidigare år, över att felfrekvensen kunde ha varit 3,7 procentenheter lägre, dvs. 1,1 %, om medlemsstaterna hade använt all den information som de hade tillgång till för att förhindra eller upptäcka och korrigera felen innan de redovisade kostnaderna för kommissionen.

147. Europaparlamentet är bekymrat över att medlemsstaterna tre år efter inledningen av perioden 2014–2020 endast har utsett 77 % av de nationella programmyndigheter som ska ansvara för sammanhållningsmedel. Den 1 mars 2017 tog kommissionen emot slutliga räkenskaper med kostnader som endast motsvarade 0,7 % av budgeten för hela programperioden. I mitten av 2017 var förseningarna i budgetgenomförandet större än vad de var vid samma tidpunkt under perioden 2007–2013. Parlamentet noterar följaktligen att de utestående åtagandena i slutet av den nuvarande finansieringsperioden kan vara högre än under den föregående.

148. Europaparlamentet uppskattar att kapitlet om ekonomisk, social och territoriell sammanhållning också innehåller ett avsnitt om resultat av projekt. Parlamentet beklagar dock att detta avsnitt i stor utsträckning fokuserar på kvantitativa uppgifter, dvs. antalet resultatmätningssystem som införts.

Finansieringstekniska instrument

149. Europaparlamentet påminner om att en sammanfattning av uppgifterna om de framsteg som uppnåtts i finansieringen och genomförandet av finansieringstekniska instrument under 2016 först offentliggjordes den 20 september 2017, och att revisionsrätten därför inte kunde lämna synpunkter på dokumentet.

150. Europaparlamentet noterar nyckelsiffrorna för 2016 enligt följande: a) 25 medlemsstater använder finansieringstekniska instrument, varav 25 använder dem för företagsstöd, 11 för stadsutveckling och 9 för energieffektivitet och förnybar energi. b) Det finns 1 058 finansieringstekniska instrument i hela unionen, vilket omfattar 77 holdingfonder och 981 specifika fonder. c) 89 % av dessa finansieringstekniska instrument tillhandahåller stöd för företag, 7 % för stadsutvecklingsprojekt och 4 % för energieffektivitet och förnybar energi. d) Betalningarna till finansieringstekniska instrument uppgick till 16,4 miljarder EUR, inklusive 11,3 miljarder EUR i strukturfonderna. e) Betalningarna till slutmottagarna uppgick till 15,2 miljarder EUR, inklusive 10,1 miljarder EUR i strukturfonder, dvs. 93 % av de totala betalningarna till finansieringstekniska instrument. f) Baserat på de 81 % av finansieringstekniska instrument som rapporterats, uppgick förvaltningskostnader och avgifter totalt till 0,9 miljarder EUR eller 6,7 % av de totala betalningarna till de berörda finansieringstekniska instrumenten. g) 8,5 miljarder EUR har återlämnats. h) 314 000 slutmottagare fick stöd.

151. Europaparlamentet påpekar att över åren och de olika finansieringsperioderna har användningen av finansieringstekniska instrument ökat dramatiskt, vilket gör strukturfondernas finansiering mer komplex och därigenom skapar risker för den demokratiska ansvarsskyldigheten. Parlamentet noterar att 20,1 miljarder EUR från Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf) och Sammanhållningsfonden (SF) förväntas utbetalas via finansieringsinstrument senast i slutet av 2020.

152. Europaparlamentet är i detta sammanhang bekymrat över att de nationella revisionsmyndigheterna inte i tillräcklig utsträckning täckte genomförandet av de finansieringstekniska instrumenten.

153. Europaparlamentet konstaterar att 63 % (675) av de finansieringstekniska instrumenten inleddes i Polen (247), Frankrike (152), Ungern (139) och Italien (137).

154. Europaparlamentet beklagar att 6,7 % av de totala betalningarna till de berörda finansieringstekniska instrumenten (900 miljoner EUR) gick till förvaltningskostnader och förvaltningsavgifter. Parlamentet anser att detta belopp är orimligt högt.

155. Europaparlamentet noterar att ett antal fel och avvikelser kvarstår i rapporteringen av uppgifter. Dessa inbegriper små men betydande belopp av de medel för de operativa programmen som hade anslagits i finansieringsavtalen men inte betalats till de finansieringstekniska instrumenten vid avslutandet, en ökning av både betalningarna av anslagna belopp till finansieringstekniska instrument efter den 31 december 2015 och, i vissa fall, högre belopp som betalats till slutmottagarna än till de finansieringstekniska instrumenten ( 8 )

Den årliga verksamhetsrapporten från generaldirektoratet för regional- och stadspolitik (GD REGIO)

156. Europaparlamentet noterar att efterhandsutvärderingen av Eruf och Sammanhållningsfonden visar att även om den regionala konvergensen under programperioden 2007–2013 var otillräcklig skulle resultaten ha gått isär eftersom den finansiella krisen 2007–2008 skapade dåliga förutsättningar för investeringar och konvergens.

157. Europaparlamentet betonar att en del slutsatser med avseende på resultaten fortfarande är begränsade, eftersom det skulle kräva en mer omfattande granskning av uppgifter om resultat avseende programmen för 2007–2013, vilka först kommer att avslutas i augusti 2017. Parlamentet uppmanar kommissionen att informera budgetkontrollutskottet om resultatet av granskningen.

158. Europaparlamentet konstaterar utifrån kommissionens rapport, för genomförandet av finansieringsperioden 2014–2020, att mer än 50 000 projekt valdes ut, motsvarande 64,1 miljarder EUR i totala investeringar, att över 45 000 samarbetsprojekt mellan företag och forskningsinstitut har inrättats, att mer än 380 000 små och medelstora företag har fått stöd från sammanhållningsfinansiering, vilket skapat mer än 1 000 000 arbetstillfällen.

159. Europaparlamentet konstaterar vidare utifrån kommissionens rapport, för samma finansieringsperiod, att över 75 miljarder EUR från Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf) och Sammanhållningsfonden stöder energiunionens mål och anpassningar till klimatförändringarna. Dessutom valdes mer än 5 000 projekt ut på fältet för att stödja en koldioxidsnål ekonomi.

160. Europaparlamentet konstaterar att tabellen nedan visar de totala åtagande- och betalningsbemyndiganden som godkändes under 2016:

2016 miljoner EUR Beviljade åtagande-bemyndiganden Beviljade betalnings-bemyndiganden Administrativa utgifter för politikområdet regional- och stadspolitik 16,75 24,52 Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf) och annan regional verksamhet 27 163,16 22 911,83 Sammanhållningsfonden 8 775,98 7 456,71 Instrumentet för stöd inför anslutningen – Regional utveckling och regionalt och territoriellt samarbete 54,14 522,95 Solidaritetsfonden 81,48 68,48 Totalt 36 091,51 30 984,47

161. Europaparlamentet konstaterar dock att dessa statistiska uppgifter ger mycket lite information om hållbarhet och resultat när det gäller dessa projekt.

162. Europaparlamentet påminner om den stora vikt som fästs vid förhandsvillkoren för sektorsspecifika och övergripande villkor för att säkerställa ett effektivt utnyttjande av ESIF-fonderna. När förhandsvillkoren har uppfyllts, och med de 10 % av betalningarna som innehålls i enlighet med den reviderade förordningen, bör genomförandet av projekten bli enklare och mindre felbenäget. Parlamentet noterar dock revisionsrättens särskilda rapport nr 15/2017 som ifrågasätter i vilken utsträckning detta har lett till förändringar i praktiken.

163. Europaparlamentet beklagar att endast 87 % (181 av 209) av de attesterande myndigheterna hade utsetts i slutet av 2016, och att ingen myndighet hade utsetts för 28 allmänna program (i Österrike utsågs en myndighet för endast 1 program, i Belgien för endast 2, i Tyskland för endast 8, i Finland för endast 1, i Frankrike för endast 2, i Irland för endast 2, i Italien för endast 6, i Rumänien för endast 4, i Slovakien för endast 1 och i Förenade kungariket för endast 1).

164. Europaparlamentet noterar med förvåning att de viktigaste problemen som konstaterades i förbindelse med urvalsprocessen gällde inrättandet av it-system som innehåller de nya inslagen för perioden 2014–2020 när det gäller rapportering och utformning av förfaranden för att säkerställa en stabil tillsyn av förvaltningsmyndigheterna via förmedlande organ.

165. Europaparlamentet beklagar dessutom att endast 26,1 % av projekten i allmänhet valdes ut, och endast 3,7 % av de tillgängliga strukturfonderna hade utnyttjats i slutet av 2016, trots att urvalsprocessen påskyndades under 2017. Parlamentet anser att den långsamma starten kan leda till ett stort antal utestående åtaganden i slutet av den nuvarande finansieringsperioden. Kommissionen uppmanas att garantera ytterligare insatser för att stärka den administrativa kapaciteten hos nationella, regionala och lokala myndigheter.

166. Europaparlamentet betonar att projekturvalet var särskilt långsamt i Spanien, Cypern, Rumänien, Österrike, Tjeckien, Kroatien och Slovakien.

167. Europaparlamentet konstaterar följaktligen att för att de flesta operativa programmen (247 av 295) hade inga belopp attesterats i räkenskaperna (”nollräkenskaper”) eftersom inga utgifter hade redovisats fram till den 31 juli 2016.

168. Europaparlamentet gläder sig över att kommissionen, på grundval av de preliminära revisionsuttalandena om de mottagna garantipaketen, inte upptäckte några väsentliga inkonsekvenser.

169. Europaparlamentet är dock bekymrat över att 7 av 9 av kommissionens revisioner av operativa program med hög risk eller högriskområden uppvisade allvarliga brister (i Ungern, operativa program på området för transport, e-förvaltning och genomförande av de operativa programmen, i Italien, operativa program inom prioritering 3 (Reti e mobilità, istruzione) och tekniskt bistånd, i Rumänien, operativa program på området för konkurrenskraft och miljö).

170. Europaparlamentet konstaterar att 278 av 322 förvaltnings- och kontrollsystem erhöll ett uttalande utan reservation eller ett uttalande med reservation med måttlig inverkan. I 40 fall utfärdade kommissionen ett uttalande med reservation med betydande inverkan.

171. Europaparlamentet konstaterar att kommissionen beräknade det totala riskbeloppet vid avslutandet till mellan 644,7 och 1 257,3 miljoner EUR, och att kommissionen genomförde finansiella korrigeringar till följd av sin tillsynsfunktion på 481 miljoner EUR under 2016.

172. Europaparlamentet konstaterar att kommissionen uppskattade den genomsnittliga felprocenten för 2016 års betalningar för program inom ramen för Eruf/Sammanhållningsfonden 2007–2013 till mellan 2,2 % och 4,2 %, och den kvarstående felfrekvensen vid avslutandet till cirka 0,4 %. Parlamentet betonar återigen att Sammanhållning stod för den största andelen av den felnivå som uppskattats för 2016, före Naturresurser, Konkurrenskraft och Europa i världen. Parlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta arbeta med medlemsstaterna för att förbättra deras förvaltnings- och kontrollsystem och att fortsätta använda tillgängliga juridiska tillsynsverktyg för att säkerställa att alla väsentliga fel korrigeras.

173. Europaparlamentet noterar att kommissionen registrerade 68 reservationer för den föregående finansieringsperioden och 2 reservationer för den nuvarande finansieringsperioden.

Särskilda frågor

Grekland

174. Europaparlamentet välkomnar GD REGIO:s ansträngningar för att nå framsteg i arbetet med förteckningen över prioriterade projekt i Grekland.

175. Europaparlamentet välkomnar i detta sammanhang a) inrättandet av fyra motorvägskoncessioner (Aten-Thessaloniki, Korinthos-Tripoli-Kalamata, Korinthos-Patras och Patras-Ioannina), som tillsammans omfattar mer än 1 000 km väg, som nu är i drift och mycket uppskattade av användarna, b) programmet ”energibesparingar i hushållen” (en kombination av finansieringstekniska instrument och bidrag) som förbättrade energieffektiviteten i 46 000 hushåll och skapade 6 000 arbetstillfällen; efterfrågan var så stor att ett nytt program för 2014–2020 omedelbart inrättades, c) finansieringsinstrument, främst Jeremie, som gör det möjligt att skapa eller bibehålla mer än 20 000 arbetstillfällen, d) e-receptsystemet för läkemedel, som varje månad hanterar över 5,5 miljoner elektroniska recept och 2,4 miljoner remisser, med deltagande av 13 000 apotek och 50 000 läkare, och som har lett till stora kostnadsbesparingar för den grekiska offentliga hälso- och sjukvårdsbudgeten.

176. Europaparlamentet beklagar däremot att a) tunnelbaneprojekten i Aten (utvidgningen av linje 3 till Pireus) och Thessaloniki (huvudlinjen) har drabbats av stora förseningar, vilket innebar att de fasades in i programperioden 2014–2020, b) en del centrala projekt inom järnvägen, den digitala sektorn och energisektorn annullerades eller sköts upp, och har följaktligen i sin helhet införts i eller överförts till programperioden 2014–2020, c) en stor del av infrastrukturen för hantering av avloppsvatten och fast avfall har ännu inte färdigställts.

177. Europaparlamentet gläder sig över att Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) har slutfört sin administrativa utredning av det tjeckiska projektet ”storkboet”. Parlamentet noterar att Olafs ärendeakt har offentliggjorts av tjeckiska medier. Parlamentet beklagar att Olaf konstaterade allvarliga oegentligheter.

178. Europaparlamentet uppmanar GD REGIO att återkräva unionens medfinansiering, dvs. 1,67 miljoner EUR och att tillämpa nödvändiga sanktioner.

179. Europaparlamentet konstaterar att Tjeckien drog tillbaka unionsfinansieringen för projektet ”storkboet” den 25 januari 2018 och att, i enlighet med subsidiaritetsprincipen, projektet redan är föremål för domstolsprövning i Tjeckien.

180. Europaparlamentet är oroat över kommissionens konstaterande att den andel av tilldelade kontrakt som bara fick ett enda anbud var 36 % i Ungern. Parlamentet konstaterar att unionsgenomsnittet är 17 %. Kommissionen uppmanas att främja konkurrens i anbudsprocesser.

181. Europaparlamentet välkomnar den positiva bedömningen av de 10 åren med samarbets- och kontrollmekanismen för Bulgarien och Rumänien ( 9 ) . Parlamentet är oroat över den senaste tidens steg bakåt i kampen mot korruption på hög nivå i Bulgarien och Rumänien. Kommissionen uppmanas att stödja och uppmuntra de brottsbekämpande och korruptionsbekämpande myndigheterna i de båda medlemsstaterna. Parlamentet betonar de imponerande resultat som byrån för bekämpning av korruption i Rumänien uppvisar när det gäller att lösa korruptionsfall på medelhög och hög nivå. Parlamentet betonar att upprätthållandet av denna insats är av yttersta vikt för att stärka kampen mot korruption.

182. Europaparlamentet fördömer brottet som nyligen begicks mot en slovakisk journalist och som kan ha samband med hans undersökningsarbete. Kommissionen uppmanas att informera parlamentet om unionens jordbruksfonder i Slovakien.

183. Europaparlamentet noterar att Olaf också har avslutat en administrativ utredning beträffande ett lån som beviljats Volkswagen Group av Europeiska investeringsbanken (EIB).

184. Europaparlamentet tar del av ett uttalande från EIB:s ordförande, Werner Hoyer, där följande anges: Vi kan fortfarande inte utesluta att ett av våra lån, 400 miljoner EUR till Volkswagen Antrieb RDI, var kopplat till den utsläppskontrollteknik som utvecklades vid tidpunkten då manipulationsprogrammet utvecklades och användes. Vi kommer nu att se över Olafs slutsatser och undersöka alla tillgängliga och lämpliga åtgärder. […] Vi är mycket besvikna över vad som framgår av Olafs utredning, nämligen att EIB vilseleddes av Volkswagen i fråga om användningen av manipulationsprogrammet.

Den årliga verksamhetsrapporten från generaldirektoratet för sysselsättning, socialpolitik och inkludering (GD EMPL)

185. Europaparlamentet konstaterar att GD EMPL framhäver sitt bidrag till Europa 2020-målen enligt följande: a) Sysselsättningsgraden i EU inom åldersgruppen 20–64 år var 71,2 % under det tredje kvartalet 2016. Denna nivå ligger nu över 2008 års nivå (70,3 %) för första gången och sysselsättningsmålet i Europa 2020-strategin kan uppnås om trenden fortsätter. b) Den totala arbetslösheten fortsätter att minska och ligger nu under 10 % i både unionen och euroområdet. Ungdomsarbetslösheten och långtidsarbetslösheten förblir dock en stor utmaning för unionen, trots den konstaterade nedgången från 19,5 % i december 2015 till 18,6 % i december 2016, och från 4,3 % under det tredje kvartalet 2015 till 3,8 % under tredje kvartalet 2016. c) Den ekonomiska återhämtning som inleddes 2013 har också åtföljts av en kontinuerlig minskning av fattigdomen, mätt i andelen människor som riskerar att drabbas av fattigdom som sjönk från 24,7 % år 2012 till 23,7 % år 2015. Återhämtningen når fortfarande inte alla delar av samhället och det fanns 118 miljoner människor som riskerar att drabbas av fattigdom och social utestängning 2016 (1,7 miljoner människor över 2008 års nivå), vilket är långt ifrån att uppnå Europa 2020-strategins mål vad gäller fattigdom och social utestängning. d) Investeringar för att förbättra villkoren för geografisk och yrkesmässig rörlighet och samtidigt motverka risken för snedvridning och missbruk har bidragit till en successiv ökning av rörligheten inom unionen, som nådde 3,6 % av befolkningen 2015.

186. Europaparlamentet beklagar dock att den stora skillnaden i inkomstfördelningen ökade mellan 2013 och 2014, och att den i vissa fall, trots att den i stort varit konstant sedan dess, fortsatt att öka. Parlamentet är oroat över att de rikaste 20 % av befolkningen hade en disponibel inkomst som var cirka fem gånger högre än för de fattigaste 20 % år 2016, med stora skillnader mellan länderna (och en ökad ojämlikhet i vissa).

187. Europaparlamentet välkomnar efterhandsutvärderingen av ESF under programperioden 2007–2013 som färdigställdes den 12 december 2016. Parlamentet konstaterar att vid utgången av 2014, hade minst 9,4 miljoner europeiska invånare hittat ett arbete med stöd från ESF, 8,7 miljoner hade erhållit ett utbildningsbevis eller utbildningsintyg och andra positiva resultat, t.ex. höjd kompetensnivå, rapporterades från 13,7 miljoner deltagare. Parlamentet noterar att ESF också har haft en positiv effekt på bruttonationalprodukten (BNP) i 28 medlemsstater (en ökning med 0,25 %) och produktiviteten, enligt makroekonomiska simuleringar.

188. Europaparlamentet konstaterar att sådana kvantitativa uppgifter faktiskt påvisar en positiv trend, men säger lite om åtgärdernas resultat och hållbarhet.

189. Europaparlamentet kritiserar skarpt GD EMPL för att inte ha offentliggjort direktoratets förslag till landsspecifika rekommendationer, trots att parlamentet vid upprepade tillfällen har begärt detta.

190. Europaparlamentet konstaterar att tabellen nedan visar de totala åtagande- och betalningsbemyndiganden som godkändes under 2016:

2016 miljoner EUR Beviljade åtagande-bemyndiganden Beviljade betalnings-bemyndiganden Europeiska socialfonden (ESF) och ungdomssysselsättningsinitiativet 12 438,2 8 132 Fonden för europeiskt bistånd till dem som har det sämst ställt (Fead) 534,7 278 Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter 27,6 27,6 Instrumentet för stöd inför anslutningen – Utveckling av mänskliga resurser 0 82,3 Direkt förvaltning (programmet för sysselsättning och social innovation, programmet Rättigheter, jämlikhet och medborgarskap, Erasmus +) och byråer, 289 275 Totalt 13 290 8 795

191. Europaparlamentet gläder sig över att GD EMPL har tagit fram en metod för att bedöma programmens resultat årligen, men är tveksam till informationsvärdet av kriterier såsom ”bra”, ”godtagbar” eller ”svag”.

192. Europaparlamentet är bekymrat över att bara 87 % av de attesterande organen hade utsetts i mars 2017.

193. Europaparlamentet gläder sig över att GD EMPL den 15 februari 2017 hade mottagit ett fullständigt garantipaket, som inbegrep räkenskaperna, den årliga kontrollrapporten och revisionsuttalandena om räkenskaperna, förvaltnings- och kontrollsystem och om lagligheten och korrektheten i de underliggande transaktionerna, och revisionsförklaringen och den årliga sammanfattningen för samtliga program. Parlamentet noterar att GD EMPL generellt sett endast hade mindre synpunkter och godkände årsredovisningen.

194. Europaparlamentet gläder sig också över att GD EMPL i slutet av 2016 hade slutfört sin fleråriga revisionsplan, inom ramen för vilken 89 revisionsmyndigheter av 92 hade granskats, vilket omfattade 115 av 118 operativa program.

195. Europaparlamentet konstaterar att GD EMPL år 2016 genomförde finansiella korrigeringar på 255,8 miljoner EUR. Det totala kumulativa godtagna eller beslutade beloppet för finansiella korrigeringar för programperioden 2007–2013 uppgår i slutet av 2016 till 1 454 miljoner EUR, och under samma period rapporterade medlemsstaterna finansiella korrigeringar till ett värde av 2 253,8 miljoner EUR.

196. Europaparlamentet beklagar att GD EMPL bibehöll eller utfärdade följande reservationer med avseende på a) förvaltnings- och kontrollsystemen för ett operativt ESF-program i Italien för programperioden 2000–2006 (angående renommé), b) förvaltnings- och kontrollsystemen för 23 specifika operativa ESF-program för programperioden 2007–2013, och c) förvaltnings- och kontrollsystemen för 3 operativa program inom ESF eller sysselsättningsinitiativet för unga och 1 operativt program inom Fead för programperioden 2014–2020.

197. Europaparlamentet noterar att det uppskattade övergripande riskbeloppet för 2016 års utgifter uppgår till 279 miljoner EUR.

Särskilda frågor

Sysselsättningsinitiativet för unga

198. Europaparlamentet informerades om de första slutsatserna av en studie om genomförandet av sysselsättningsinitiativet för unga, enligt följande: a) I slutet av 2016 hade antalet unga som varken arbetar eller studerar (NEET) som deltog i projekt inom ramen för sysselsättningsinitiativet för unga för att öka sin kompetens eller få arbetslivserfarenhet tredubblats jämfört med slutet av 2015 (1,3 jämfört med 0,5 miljoner personer). b) Av dessa har 712 000 arbetslösa och icke förvärvsarbetande som varken deltog i utbildning eller yrkesutbildning slutfört en insats som får stöd från ungdomssysselsättningsinitiativet. Mer än hälften av dem (omkring 346 000 arbetslösa och icke förvärvsarbetande som inte deltog i utbildning eller yrkesutbildning) hade uppnått ett positivt resultat eftersom de har påbörjat utbildning, förvärvat en kompetens eller fått jobb (inbegripet egenföretagande) när insatsen slutförts. c) I Italien visade en kontrafaktisk utvärdering att nya innovativa strategier som i hög grad stöds av ungdomssysselsättningsinitiativet ökade ungdomarnas möjligheter på arbetsplatsen med 7,8 %, trots betydande regionala skillnader, vilket visar att svårigheterna är större i de regioner som har de högsta arbetslöshetsnivåerna.

199. Europaparlamentet noterar vidare att a) Italien och Spanien har mobiliserat ett betydande antal unga som varken arbetar eller studerar genom insatser inom ramen för sysselsättningsinitiativet för unga trots den fortsatt höga ungdomsarbetslösheten i länderna. b) Slovakien har ändrat fokus bort från offentliga arbetsprogram för ungdomar till mer effektiva åtgärder såsom ökad tillgång till yrkesutbildning. c) I Italien visade en kontrafaktisk utvärdering att nya innovativa strategier som i hög grad stöds av ungdomssysselsättningsinitiativet ökade ungdomarnas möjligheter på arbetsplatsen med 7,8 %, trots betydande regionala skillnader. d) I Portugal visade sig entreprenörskapsprogram som medfinansierades av ungdomssysselsättningsinitiativet vara mer framgångsrika än åtgärder avseende högre utbildning. e) I Grekland har man konstaterat att vouchersystemet för ungdomars sysselsättning och utbildning måste ses över. f) I Polen erhöll 62 % av deltagarna i sysselsättningsinitiativet för unga ett erbjudande om anställning eller utbildning. Deltagarna var generellt sett mycket nöjda.

200. Europaparlamentet beklagar dock att enbart 30 % av de tillgängliga medlen har använts, vilket återspeglar den ursprungliga förfinansieringen och mellanliggande betalningar.

201. Europaparlamentet gläder sig över att alla medlemsstater som berördes av förhandsvillkoret avseende romer (Österrike, Belgien, Bulgarien, Tjeckien, Frankrike, Tyskland, Grekland, Ungern, Litauen, Polen, Portugal, Rumänien, Slovakien och Spanien) i oktober 2017 hade uppfyllt villkoret och därmed hade en nationell strategi för integrering av romer.

202. Europaparlamentet konstaterar att för programperioden 2014–2020 behandlar två av ESF:s investeringsprioriteringar direkt icke diskriminering och integrering av romer (se tabellen nedan).

Investeringsprioritering Medlemsstater som har valt investeringsprioriteringen Anslag (i miljoner EUR) Bekämpning av all slags diskriminering och främjande av lika möjligheter 11 medlemsstater (BE, CY, CZ, DE, ES, FR, GR, IE, PL, PT och SK). 447 Socioekonomisk integration av marginaliserade grupper som t.ex. romer 12 medlemsstater (AT, BE, BG, CZ, DE, ES, FR, GR, HU, IT, PL, RO och SK) 1 600 Merparten av medlen (1,2 miljoner EUR) koncentreras till följande länder: BG, CZ, HU och RO

203. Europaparlamentet konstaterar att Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter visserligen har en maximal årlig budget på 150 miljoner EUR, men att endast 28 miljoner EUR togs i anspråk för åtaganden från reserven under 2016, till förmån för åtta medlemsstater.

Åtgärder som ska vidtas

204. Europaparlamentet uppmanar därför medlemsstaterna och kommissionen att ägna mer uppmärksamhet under perioden efter 2020 åt att a) skapa unionsmervärde med sammanhållningspolitiken, b) stärka samordning mellan sammanhållning, ekonomisk styrning och den europeiska planeringsterminen, bland annat genom positiva incitament att stärka uppfyllandet av sammanhållningspolitikens mål för att åtgärda skillnader och ojämlikheter, i enlighet med fördragen, inom dess tre dimensioner, dvs. ekonomisk, social och territoriell sammanhållning, c) utforma ett system som gör det möjligt att koncentrera sammanhållningsstöd till de regioner som behöver det mest, d) tillhandahålla strategiskt administrativt stöd till de regioner som har svårt att tillgodogöra sig medlen, e) utarbeta en gemensam uppsättning regler för strukturfonderna, f) nå framsteg i genomförandet av principen om samordnad granskning, g) snabbare genomföra program och projekt, i syfte att respektera den sjuåriga finansieringsperioden (n + 3), h) göra det möjligt för de nationella revisionsmyndigheterna att granska finansieringsinstrument inom ramen för EU-budgeten, minska antalet finansieringsinstrument och införa strängare regler för fondförvaltares rapportering, bland annat EIB-gruppen och andra internationella finansinstitut när det gäller prestationer och uppnådda resultat, och därmed öka transparensen och ansvarsskyldigheten, i) beakta erfarenheterna från den innevarande perioden och behovet av mer förenkling i syfte att skapa ett balanserat system som säkerställer resultat och en sund ekonomisk förvaltning utan en alltför stor administrativ börda som skulle kunna avskräcka potentiella stödmottagare och leda till fler fel, j) skapa geografisk och social balans för att säkerställa att investeringar görs där de behövs som mest.

205. Europaparlamentet insisterar på att GD REGIO och GD EMPL offentliggör sina förslag till landsspecifika rekommendationer i sina respektive årliga verksamhetsrapporter, såsom parlamentet vid upprepade tillfällen har begärt.

206. Europaparlamentet uppmanar GD REGIO att a) rapportera till parlamentets ansvariga utskott om de olika pågående ärendena inom Olaf när de rättsliga förfarandena har slutförts, b) rapportera till parlamentets ansvariga utskott, i kommissionens uppföljningsrapport om ansvarsfriheten för 2016, om de framsteg som görs med alla ovannämnda projekt.

207. Europaparlamentet uppmanar EIB att omgående se över resultaten av Olafs utredningar och dra de nödvändiga slutsatserna. Parlamentet uppmanar EIB att informera parlamentet om sina slutsatser och de åtgärder som vidtagits.

208. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att främja användningen av de förenklade kostnadsalternativ som införts genom översynen av budgetförordningen.

209. Europaparlamentet uppmanar GD EMPL att genomföra rekommendationen från IAS i fråga om ett tidigt genomförande av kontrollstrategin för ESI-fonderna och informera parlamentet om dess slutförande.

210. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att införa ytterligare förenklingar av reglerna och att minska den administrativa bördan i syfte att bidra till att minska felprocenten ytterligare.

Naturresurser

Nyckelutförandeindikatorer och en rättvis gemensam jordbrukspolitik

211. Europaparlamentet betonar att enligt den årliga verksamhetsrapporten från GD AGRI (s. 15 – nyckelutförandeindikator 1: jordbrukets faktorinkomst per heltidsanställd), sjönk sektorns mervärde och produktivitet åter något under 2016 och att det för GD AGRI är svårt att avgöra exakt vad som orsakade den allmänna nedgången i faktorinkomst sedan 2013.

212. Europaparlamentet påminner om att den fjärde nyckelutförandeindikatorn om sysselsättningsgraden på området för landsbygdsutveckling inte är relevant, eftersom sysselsättningsgraden inom landsbygdsutveckling inte enbart påverkas av de åtgärder som vidtas inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken.

213. Europaparlamentet beklagar att kommissionen inte har följt upp de rekommendationer som parlamentet utfärdade i sin resolution som åtföljde beslutet om ansvarsfrihet för budgetåret 2015 att omdefiniera den fjärde nyckelutförandeindikatorn avseende sysselsättning i landsbygdsområden, i syfte att understryka de specifika effekterna av åtgärder inom den gemensamma jordbrukspolitiken på sysselsättningen i dessa områden.

214. Europaparlamentet påpekar att 2016 beviljades 51 % av mottagarna av direktstöd mindre än 1 250 EUR, vilket motsvarar totalt 4 % av det totala direktstödet ( 10 )

215. Europaparlamentet erinrar om sina anmärkningar ( 11 ) om den ohållbara strukturen hos utgifterna inom den gemensamma jordbrukspolitiken. 44,7 % av alla unionens jordbruksföretag hade en årlig inkomst på mindre än 4 000 EUR, och i genomsnitt erhöll 10 % av mottagarna av den gemensamma jordbrukspolitikens direktstöd cirka 60 % av betalningarna under 2016 ( 12 ) . Parlamentet konstaterar att fördelningen av direktstöd till stor del återspeglar koncentrationen av jordbruksmark, 20 % av jordbrukarna äger också 80 % av marken. (Svar på skriftlig fråga nr 17 vid budgetkontrollutskottets utfrågning med Phil Hogan den 28 november 2017). Parlamentet är oroat över den höga koncentrationen av stödmottagare och betonar att en bättre balans mellan små och stora stödmottagare måste säkras.

216. Europaparlamentet konstaterar att cirka 72 % av stödet utbetalas till jordbruksföretag på mellan 5 och 250 hektar, vilka vanligtvis är familjeägda.

217. Europaparlamentet uppmanar GD AGRI att fastställa mål tillsammans med indikatorer för att minska inkomstskillnaderna mellan olika jordbruksföretag i nästa fleråriga budgetram.

218. Europaparlamentet upprepar sin ståndpunkt att direktstödet inte fullt ut kan spela sin roll som ett säkerhetsnät för att stabilisera jordbruksinkomsterna, i synnerhet för mindre jordbruksföretag, på grund av den ojämna fördelningen av stödet.

219. Europaparlamentet anser att större jordbruksföretag inte nödvändigtvis behöver samma grad av stöd för att stabilisera jordbruksinkomsterna som mindre jordbruksföretag i en situation som präglas av inkomstvolatilitet, eftersom de kan utnyttja potentiella stordriftsfördelar som kan göra dem mer motståndskraftiga, och rekommenderar således att kommissionen tillämpar en glidande skala för att korrigera denna obalans så att stödet minskar i takt med att gårdsstorleken ökar.

220. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa en verklig förenkling av förfarandet, inbegripet när det gäller den dokumentation som krävs för att få tillgång till finansiering, utan att åsidosätta principerna för kontroll och övervakning. Parlamentet begär att särskild uppmärksamhet ägnas åt administrativt stöd till småskaliga producenter, för vilka finansieringen är en mycket viktig förutsättning för företagens överlevnad.

Felnivå

221. Europaparlamentet betonar att revisionsrätten uppskattar felnivån för naturresurser som helhet till 2,5 % (2,9 % år 2015 och 3,6 % år 2014). Parlamentet välkomnar den positiva utvecklingen av felprocenten, men påpekar samtidigt att siffran för 2016 ligger över väsentlighetströskeln.

222. Europaparlamentet gläder sig över att revisionsrätten i bedömningen av Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ) konstaterar att marknads- och direktstöd inte innehåller några väsentliga fel under 2016, och den mest sannolika felprocenten uppskattas av revisionsrätten till 1,7 % (2,2 % år 2015).

223. Europaparlamentet betonar att revisionsrätten noterade färre fel till följd av överdeklarerade eller icke stödberättigande arealer, vilket beror på införandet av en ny mer flexibel definition av permanent betesmark, genomförandet av handlingsplaner för att förbättra kvaliteten på uppgifterna i systemen för identifiering av jordbruksskiften (LPIS) och det nya systemet med geospatiala stödansökningar.

224. Europaparlamentet konstaterar att miljöanpassningsstödet har varit en källa till fel och står för 17 % av revisionsrättens uppskattade felfrekvens, och att merparten av fel gällde kraven på arealer med ekologiskt fokus, men felprocenten för EGFJ låg under väsentlighetsgränsen. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang den minskade felprocenten för EGFJ till 1,7 %.

225. Europaparlamentet påpekar att revisionsrätten också konstaterade brister i skyddet av permanent gräsmark. I Tjeckien och Polen fanns det inte några uppgifter om tidigare markanvändning med historiska data för att kontrollera efterlevnaden av skyldigheten att åkermark ska vara täckt med gräs under fem år i rad, och Tyskland, Frankrike, Italien, Portugal och Förenade kungariket hade inte klassificerat permanent gräsmark på ett helt tillförlitligt sätt.

226. Europaparlamentet understryker den positiva trenden i de felnivåer som fastställts av revisionsrätten trots utvecklingen av de riskutsatta belopp som GD AGRI rapporterade i sina årliga verksamhetsrapporter, nämligen från 1,38 % år 2015 till 1,996 % år 2016 (marknadsåtgärder med en felprocent på 2,85 % har inte inkluderats) och 4 % för båda räkenskapsåren i landsbygdsutveckling. Parlamentet inser att detta inte återspeglar statistiskt signifikanta avvikelser.

227. Europaparlamentet beklagar att betalningarna inom landsbygdsutveckling, miljö, klimatpolitik och fiske innehöll väsentliga fel 2016, och att den mest sannolika felprocenten uppskattas till 4,9 % (5,3 % år 2015). Parlamentet konstaterar att om all information som innehas av de nationella myndigheterna hade använts till att korrigera fel skulle den uppskattade felprocenten ha varit 1,5 procentenheter lägre.

228. Europaparlamentet konstaterar att inom landsbygdsutveckling gällde detta tre av de största felen avseende stödberättigande stödmottagare som inte redovisade att de kontrollerades av eller ansökte tillsammans med eller köpte från anknutna företag, i strid med unionens regler eller nationella regler (revisionsrättens årsrapport 2016, punkt 7.26)

Förvaltnings- och kontrollsystem

229. Europaparlamentet betonar att generaldirektören för GD AGRI i sin årliga verksamhetsrapport utfärdade en reservation inom direktstödet för 18 utbetalande organ som omfattar 12 medlemsstater, och att det belopp som förvaltas av de utbetalande organ som omfattades av en reservation och som satts under förstärkt kontroll uppgick till 13 618,6 miljoner EUR, medan det faktiska riskbeloppet för utgiften under reservation var 541,2 miljoner EUR.

230. Europaparlamentet betonar att brister främst upptäcktes i förvaltnings- och kontrollsystemen i Ungern (sen förvaltningsförklaring från det utbetalande organet och brister i miljöanpassningsstödet), Bulgarien (miljöanpassning och jordbrukarnas ekologiska status), Polen (miljöanpassningsstödet) och Italien (brister i fastställandet av stödberättigande mark och aktiva jordbrukare).

231. Europaparlamentet beklagar de senaste fallen av bedrägeri i förbindelse med utbetalande organ i Italien. Parlamentet uppmanar kommissionen att aktivt övervaka situationen och lämna relevanta uppgifter till parlamentet i uppföljningen av förfarandet för beviljande av ansvarsfrihet.

232. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att påskynda förfarandet för kontroll av överensstämmelse, som inleddes den 8 januari 2016, för att få detaljerad och exakt information om risken för en intressekonflikt inom statens fond för interventioner på jordbruksmarknaden i Tjeckien. Parlamentet noterar att om de åtgärder som krävs för att förhindra en intressekonflikt inte vidtas kan det leda till att den behöriga myndigheten blir tvungen att dra tillbaka det utbetalande organets ackreditering eller att kommissionen tillämpar finansiell korrigering. Kommissionen uppmanas att utan dröjsmål informera parlamentet om Olaf i slutet av förfarandet för kontroll av överensstämmelse lämnar uppgifter till GD AGRI om eventuella fall av bedrägeri, korruption eller all annan olaglig verksamhet som riktar sig mot unionens ekonomiska intressen.

Tillförlitligheten när det gäller de uppgifter som medlemsstaterna har lämnat

233. Europaparlamentet påpekar att eftersom förvaltnings- och kontrollsystemen för vissa medlemsstater påverkas av brister justerar GD AGRI den rapporterade kontrollstatistiken, främst utifrån kommissionens och revisionsrättens revisioner under de senaste tre åren och det attesterande organets utlåtande avseende det berörda budgetåret.

234. Europaparlamentet påpekar att trots att de attesterande organen i medlemsstaterna sedan 2015 har en skyldighet att kontrollera transaktionernas laglighet och korrekthet a) har GD AGRI, när det gäller marknadsåtgärder, gjort justeringar av totalt 32 ordningar (dvs. mindre än 20 % av det totala antalet ordningar för vilka utgifter deklarerades under 2016), b) gjordes det, när det gäller direktstöd, justeringar i 52 fall (av 69), och att de flesta av dessa justeringar var mindre än 1 %, 7 låg på mellan 1 % och 2 % och 9 var mer än 2 %, c) har, när det gäller landsbygdsutveckling, tilläggsbetalningar tillämpats för 39 av 72 utbetalande organ med 21 justeringar på mer än 1 % och 16 på mer än 2 %.

Resultatrelaterade frågor inom landsbygdsutveckling

235. Europaparlamentet välkomnar att revisionsrätten har behandlat resultatrelaterade frågor för utvalda transaktioner inom landsbygdsutveckling under de senaste tre åren. Parlamentet noterar med tillfredsställelse att 95 % av projekten som hade avslutats vid tidpunkten för revisionen hade utförts som planerat, men beklagar att det inte fanns tillräckliga bevis för att kostnaderna var rimliga.

236. Europaparlamentet betonar att nästan alla de projekt som revisionsrätten granskade använde ett system för ersättning för uppkomna kostnader, och noterar att under perioden 2014–2020 får medlemsstaterna i stället använda ett system med förenklade kostnadsalternativ som involverar standardiserade skalor av enhetskostnader, klumpsummor och finansiering till schablonsats, som effektivt begränsar riskerna för alltför höga priser.

Miljöanpassning

237. Europaparlamentet konstaterar att revisionsrätten i sin årsrapport för 2016 (punkt 7.17) med avseende på miljöanpassningsstödet till 63 granskade gårdar konstaterade att a) alla som var skyldiga att uppfylla kravet på diversifiering av grödor gjorde det, b) merparten av felen avseende miljöanpassningsstödet gällde efterlevnaden av kraven på arealer med ekologiskt fokus, c) det inte förekom några överträdelser för de skiften som var korrekt registrerade i LPIS när det gällde bibehållandet av permanent gräsmark, d) all permanent gräsmark hade inte registrerats korrekt som sådan.

238. Europaparlamentet är dock särskilt oroat över kommissionens första slutsatser i sitt arbetsdokument om översynen av miljöanpassningen efter ett år, SWD(2016) 218 andra delen s. 14, att jordbrukarna generellt skulle bli tvungna att ändra grödor på mindre än 1 % av den totala åkermarken i unionen för att uppfylla kravet på diversifiering av grödor, och eftersom den allra största delen av all åkermark i unionen omfattas av kravet på diversifiering av grödor förefaller denna begränsade inverkan återspegla jordbrukarnas normala jordbruksmetoder som redan uppfyller kravet.

239. Europaparlamentet betonar att revisionsrätten i sin årsrapport (punkterna 7.43–7.54) bekräftar kommissionens analys och påpekar att diversifieringen av grödor och systemet med arealer med ekologiskt fokus inte ledde till några förändringar för de flesta av de jordbruksföretag som besöktes (89 % för diversifiering av grödor och 67 % för arealer med ekologiskt fokus).

240. Europ