KOMMISSIONENS RAPPORT TILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET om erfarenheterna från 1997 års basundersökning av odlingsarealerna för vissa slag av fruktträd (rådets direktiv 76/625/EEG)

I. Inledning

1997 års basundersökning genomfördes som ett led i den allmänna ram som fastställs genom rådets direktiv 76/625/EEG av den 20 juli 1976 [1], senast ändrat genom Europa parlamentets och rådets direktiv 1999/87/EG av den 23 november 1999 [2]. Syftet med denna undersökning är att informera kommissionen om produktions kapaciteten för odlingar med vissa slag av fruktträd i Europeiska unionen (äppel-, päron-, persiko-, aprikos-, apelsin- och citronträd samt citrusväxter med små frukter). Denna undersökning gör det också möjligt att ha tillgång till prognoser på medellång sikt för produktion och utbud på marknaderna.

[1] EGT L 218, 11.8.1976, s. 10.

[2] EGT L 16, 21.1.2000, s. 72.

Enligt den senaste ändringen av direktiv 76/625/EEG är det numera frivilligt att årligen insamla uppgifter om röjning och nyplantering av fruktträd samt att överföra dessa uppgifter till kommissionen. Dessa behandlas därför inte i denna rapport. Samma sak gäller för de årsrapporter som kommissionen skall lägga fram för rådet, eftersom dessa uppgifter inte är nödvändiga för att på medellång sikt bestämma gemenskapsproduktionens kapacitet och utveckling.

II. Tillämpad undersökningsmetodik

För att uppgifterna från gemenskapens undersökningar verkligen skall vara statistiskt tillförlitliga och jämförbara måste samtliga berörda medlemsstater tillämpa harmoniserade metodregler.

I det här fallet gäller reglerna framför allt undersökningsperiod och tillämpning av undersökningens variabler. Den andra frågan innebär inte några särskilda problem för medlems staterna och den situation som beskrivs i tabellen i bilaga 1 kan generellt sett anses vara tillfredsställande, även om följande båda aspekter bör noteras:

II.1) Undersökningsperiod

De flesta medlemsstaterna har genomfört undersökningen under våren och framåt i enlighet med artikel 1.1 i direktiv 76/625/EEG (se bilaga 1). Spaniens försening kan emellertid förklaras med att undersökningarna av citrusfrukter genomförs först på hösten eller vintern, eftersom det är då de mognar.

II.2) Undersökningarnas omfattning

Av bilaga 1 framgår emellertid att harmonisering saknas både när det gäller "lägsta tröskelvärde för företag som omfattas av undersökningen" och "den aktuella frukt odlingens areal". Det finns brister i harmonise ringen såväl på vertikal nivå (inom undersökningarna) - beroende på att länderna har tillämpat olika kriterier - som på horisontell nivå (mellan olika undersökningar) - beroende på att vissa länder har ändrat kriterierna från en undersökning till en annan.

När det gäller "lägsta tröskelvärde för företag som omfattas av undersökningen" förekommer det en rad olika skillnader mellan länderna: från "tröskelvärde saknas: omfattar alla företag" och "tröskelvärde

>Hänvisning till>

3 000 m2". Vissa länder har också ändrat kriterier mellan undersökningarna (Frankrike, Irland, Danmark och Förenade kungariket).

När det gäller "den aktuella fruktodlingens areal" skall det enligt artikel 2.1 C i direktiv 76/625/EEG vara "nettoarealen" som meddelas kommissionen (Eurostat). Man kan emellertid konstatera att de olika länderna tillämpar fyra olika strategier: 1) de som alltid räknar med "nettoareal" (Belgien, Tyskland, Italien, Nederländerna, Luxem burg och Portugal), 2) de som regelmässigt använder "bruttoareal" (Grekland, Spanien, Finland och Sverige), 3) de som har ändrat kriterium från en under sökning till en annan och gått från "nettoareal" till "bruttoareal" (Frankrike, Förenade kungariket, Irland och Danmark) och 4) Österrike som 1997 undersökte bruttoareal och nettoareal separat. På mötet år 1998 med arbetsgruppen för statistik över vegetabiliska produkter konstaterade kommissionen att medlemsstaterna använde sig av olika strategier och föreslog att det tröskelvärde som fastställs i direktiv 76/625/EEG för de företag som skall ingå i undersökningen skall vara 1 500 m2 och att den areal som skall meddelas kan vara antingen "nettoareal" eller "bruttoareal" kombinerat med en korrigeringskoefficient (gäller endast för "brutto areal").

III. Resultat

III.1) Överföring av resultaten

I direktiv 76/625/EEG fastställs att undersökningsresultaten skall meddelas kommissionen senast den 1 april under det år som följer efter det år då undersökningen genomfördes. Tidsfristen för att lämna uppgifter är en avgörande faktor för att de skall vara "användbara". Denna tidsfrist har tyvärr inte följts av samtliga medlemsstater (se tabell i bilaga 2), vilket därigenom motverkar under sökningarnas syfte, som ju är att ge användarna tillgång till aktuella uppgifter.

III.2) Bearbetning av resultaten

Så snart kommissionen har tagit emot medlemsstaternas uppgifter i tabellform, har man genomfört en validering, vilket omfattar en rad olika kontroller både inom enskilda tabeller och mellan de olika tabellerna. Därigenom har man kunnat korrigera en del av de ursprungliga uppgifterna så att de inte längre innehåller avvikelser och kan godtas av kommissionen (sammanfattning i tabellen i bilaga 2).

IV. Kort Presentation Av Resultaten

Resultaten från 1997 års undersökning sammanfattas i publikationen The European Orchard in 1997. I denna rapport kommenteras de viktigaste resultaten med tyngdpunkt på utvecklingen mellan 1992 och 1997.

IV.1) Fruktodlingen i EU 1997

EU:s totala fruktodlingsareal fördelade sig under 1997 på följande sätt:

>Plats för tabell>

Detta omfattar följande fruktodling:

- Fruktodlingar med sju olika fruktslag i Italien, Grekland, Frankrike, Spanien och Portugal

- Äppelodlingar i EU:s 15 medlemsstater

- Päronodlingar i EU, frånsett Irland och Finland

- Äppel-, päron-, persiko- och aprikosodlingar i Österrike

Situationen har knappast förändrats av att de tre nya medlemsstaterna (Österrike, Finland och Sverige) gått med i EU, eftersom deras bidrag till fruktodlingen snarast kan betraktas som blygsamt. Dessa tre länders fruktodlingsareal understiger i själva verket 1 % av EU-15:s totala areal.

De talande jämförelserna i bilaga 3 bygger på aggregatet EU-12.

Av tabell C i bilaga 3 framgår att EU:s fruktodlingsareal har minskat med ca 55 000 ha mellan 1992 och 1997. Denna minskning är särskilt påtaglig för äppel-, persiko- och apelsinträd. En ökning kan däremot noteras när det gäller citronträd och citrusväxter med små frukter. En uppdelning per land visar att fruktodlingsarealen har minskat i samtliga gemenskapsländer, med undantag av Belgien, Spanien och Luxemburg.

IV.2) Förändringar när det gäller fruktsorter

En analys av varje fruktsorts relativa andel av respektive fruktslag visar att det har skett betydande förändringar, vilket kan förklaras med ändrade konsumentvanor. På EU-nivå är detta särskilt tydligt i fråga om äppel-, päron- och citronträd (bilaga 4).

Mer ingående uppgifter om varje land finns i publikationen Le verger européen en 1997.

IV.3) Regionala särdrag

Variablerna undersöks på regional nivå. Indelningen av medlemsstaternas territorier i "regionala enheter" uppvisar emellertid stora skillnader när det gäller de olika under indelningarnas storlek: jämför t.ex. Rioja (total areal: 5 034 km2) och France Sud-Est (total areal: 111 326 km2). De regionala särdragen har därför studerats med hjälp av följande indikator:

Total fruktodlingsareal

Utnyttjad jordbruksareal

Denna indikator har beräknats för varje region, varje fruktslag och för EU-regionerna totalt. I beräkningen för hela EU har man naturligtvis endast brytt sig om de regioner där detta fenomen är signifikant: när det gäller Frankrike och citrusfrukter har t.ex endast Korsika beaktats.

Varje regional indikator har dividerats med EU-genomsnittet för det aktuella fruktslaget och resultaten har räknats fram med EU = 100 som bas. Dessa resultat redovisas i tabellerna 1-7 i bilaga 5.

V. Slutsatser

Gemenskapens undersökning visar på flera viktiga aspekter när det gäller marknadsutvecklingen och fruktproduktionens ekonomiska betydelse i de olika regionerna. Vissa problem kvarstår emellertid, framför allt när det gäller under söknings metodiken. Det framstår snarast som illusoriskt att använda samma statistiska metoder i ett land som Spanien (469 832 ha fördelade på 7 olika fruktslag) som i Finland (533 ha fördelade på ett enda fruktslag). En arbetsgrupp undersöker för närvarande olika alternativa lösningar för att den kommande undersökningen år 2002 skall ge ett bättre resultat.

Det krävs också ytterligare insatser från medlemsstaterna för att minska de förseningar som anges i bilaga 2.

BILAGA 1

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

BILAGA 2 Basundersökning av fruktträd 1997

>Plats för tabell>

BILAGA 3

Tabell A: Fördelning av olika fruktslag per land samt för EU-12, 1997

>Plats för tabell>

(*) Fruktslag som inte omfattas av rådets direktiv 76/625/EEG.

Tabell B: Fördelning av olika fruktslag per land samt för EU-12, 1992

>Plats för tabell>

(*) Fruktslag som inte omfattas av rådets direktiv 76/625/EEG.

Tabell C: EU-12, 1997 - EU-12, 1992

>Plats för tabell>

(*) Fruktslag som inte omfattas av rådets direktiv 76/625/EEG.

BILAGA 4 Andel av arealen med olika slags fruktträd, uppdelat efter sort, EU

Äppelträd

>Plats för tabell>

Päronträd

>Plats för tabell>

Persikoträd

>Plats för tabell>

* Tidigare Merril Franciscan-varianter.

** Ingår i Cresthaven-varianterna.

Aprikosträd

>Plats för tabell>

Apelsinträd

>Plats för tabell>

Citronträd

>Plats för tabell>

Citrusväxter med små frukter

>Plats för tabell>

BILAGA 5

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>