MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET OCH EUROPAPARLAMENTET - 2000-2006 EKONOMISK PLANERING FÖR RUBRIK 4 I BUDGETPLANEN

perioden 2000-2006: helhetsbedömning

1. Efter de senaste tio årens geopolitiska utveckling i Central- och Östeuropa har insatserna inom EU:s politikområde "externa åtgärder" expanderat snabbt. Biståndsprogrammen till länderna i detta område (Phare och Tacis) skapades 1989 respektive 1992. Särskilt från och med 1995 har gemenskapen antagit nya strategier rörande utvidgningen av EU till de associerade länderna i Central- och Östeuropa och förstärkning av partnerskap mellan EU och tredje länder i Medelhavsområdet, de nya oberoende staterna och utvecklingsländerna i Asien och Latinamerika. Efter olika konflikter och naturkatastrofer i Centralafrika, f.d. Jugoslavien (Bosnien och Hercegovina), de nya oberoende staterna, Centralamerika (Mitch), Afghanistan, Irak och nyligen i västra Balkan (Kosovo) samt Östtimor har EG:s krisinsatser ökat väsentligt, från 114 miljoner euro 1990 till 810 miljoner euro 1999 (den allmänna budgeten och Europeiska utvecklingsfonden).

2. I gemenskapsbudgeten ökade de årliga åtagandena för den yttre politiken från 1,9 miljarder euro 1990 till 6,4 miljarder euro 1999 och 8,2 miljarder euro 2000 (inklusive anslagen för strategin inför anslutningen, som uppgick till 1 411 miljoner euro för Phare 1999 och 1 587 miljoner euro för Phare år 2000, 1 058 miljoner euro för ISPA och 529 miljoner euro för SAPARD).

3. Inom ramen för Agenda 2000, och särskilt budgetplanen som antogs efter Europeiska rådets möte i Berlin 1999, ökar taket för rubrik 4 från 4 627 miljoner euro år 2000 till 4 787 miljoner euro 2006 till 2001 års priser (med en BNP-deflator på 2 % blir det 5 285 miljoner euro 2006). Som framgår av kommissionens planering vid tidpunkten för det preliminära budgetförslaget för 2000, är detta belopp fortfarande tillräckligt för dagens prioriteringar. Det belopp som planerades för samarbetet med länderna i västra Balkan var ungefär 1,85 miljarder euro för tiden 2000-2006 och ursprungligen 280 miljoner euro år 2000. Även om budgetplanen från Berlin är stramare än kommissionens ursprungliga förslag antogs det att det återstående beloppet skulle täcka medlen för övriga program.

4. Krisen i Kosovo och de efterföljande bombningarna ändrade EU:s politiska prioriteringar i fråga om Balkan, vilket inte hade beaktats i budgetplanen från Berlin. I en förklaring som fogats till det interinstitutionella avtalet föreskrivs också möjligheten att revidera budgetplanen "med hänsyn till utvecklingen av situationen på Balkan". Kommissionen anser att de ursprungligen planerade beloppen bör justeras uppåt med tanke på den nya politiska prioriteringen för stabilisering och utveckling i Balkan.

5. För år 2000 fick man fram resurser för de ökade behoven för Kosovo genom att utnyttja mekanismen för flexibilitet fullt ut samt genom vissa omfördelningar inom rubrik 4. Eftersom ytterligare 40 miljoner euro måste frigöras genom omfördelningar under år 2000, överfördes 30 miljoner euro från 1999 och 15 miljoner euro planeras som makroekonomiskt stöd till Bosnien och Hercegovina, kommer det totala beloppet för länder i västra Balkan att vara 540 miljoner euro under år 2000.

6. Vid parlamentets andra behandling av 2000 års budget bifogades en förklaring till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av mekanismen för flexibilitet för att finansiera återuppbyggnadsarbetet i Kosovo. I förklaringen anges att kommissionen skall lägga fram ett integrerat biståndsprogram för västra Balkan till budgetmyndigheten. Den ekonomiska ramen för detta kommer att innebära att kommissionen lägger fram en revidering av budgetplanen och en planering för rubrik 4 innan det preliminära budgetförslaget för 2001 läggs fram. Detta dokument är en del i detta paket.

finansieringsbehoven för balkan

7. I en ny rådsförordning som läggs fram samtidigt kommer det rättsliga regelverket för samarbetet mellan EU och västra Balkan att konsolideras genom att ett integrerat program för återuppbyggnad och ekonomisk utveckling inrättas (Cards-programmet). Detta nya program kommer att vara heltäckande och omfatta regionalt samarbete, återuppbyggnad och ekonomisk utveckling i Albanien, Bosnien och Hercegovina, Kroatien, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien och f.d. Förbundsrepubliken Jugoslavien (inklusive Montenegro och Kosovo) för perioden 2000-2006. Deltagande i programmet kommer att villkoras till att vissa kriterier uppfylls som grundläggande principer om demokrati, en fungerade rättsstat och mänskliga rättigheter. Den ekonomiska ramen för programmet (max 5,5 miljarder euro) kommer att täcka återuppbyggnad, samarbete och makroekonomiskt stöd utom humanitärt bistånd och stöd till förmån för demokratin.

* Som påpekats ovan planerades i den ursprungliga Agenda 2000 ett belopp på 1,85 miljarder för västra Balkan för perioden 2000-2006. Situationen har förändrats och behoven för området uppskattas nu till 5,5 miljarder euro, dvs. 3,65 miljarder euro mer än man förutsåg i april-maj 1999.

* Medräknat det belopp för västra Balkan som är tillgängligt 2000 (540 miljoner euro) som redan omfattar 200 miljoner från mekanismen för flexibilitet, är ändå områdets behov för perioden 2001-2006 5 miljarder euro eller 3,4 miljarder euro mer än vad som tidigare planerats.

* Det är inte möjligt att täcka hela detta behov endast inom rubrik 4 utan att revidera taket i budgetplanen för perioden.

8. Uppskattningen 5,5 miljarder euro grundar sig på ett antagande om ett ekonomiskt återuppbyggnadsprogram i Serbien på 2,3 miljarder euro för 2001-2006. EG:s bistånd till Serbien förutsätter naturligtvis att den politiska ledningen utvecklas på ett gynnsamt sätt, annars föreslås endast minsta möjliga bistånd (ungefär 300 miljoner euro 2001-2006) för att förstärka oppositionen i Serbien.

För budgetåret 2001 kommer, även utan anslag till återuppbyggnad i Serbien, en höjning av taket för rubrik 4 med 300 miljoner att bli nödvändig, huvudsakligen beroende på förberedelserna för återuppbyggnad i Kosovo. Om Serbien skulle uppnå demokrati 2001, skulle kommissionen föreslå att mekanismen för flexibilitet utnyttjas upp till 200 miljoner euro.

9. I enlighet med resultaten från kommissionens riktlinjediskussion för 2001 års budget och med hänsyn tagen till de 540 miljoner euro som planerades 2000 och grundat på denna hypotes, utarbetade kommissionen en scenario i vilket de återstående 5 miljarder euro för perioden 2001-2006 skulle täckas genom omfördelningar inom rubrik 4 (1,4 miljarder euro) och en höjning av taket på högst 2 miljarder euro för perioden, dvs. en revidering på 300 miljoner euro per år från 2001 till 2006 och ett eventuellt utnyttjande av mekanismen för flexibilitet år 2001. Beräkningen av behoven beror förstås på hur den politiska situationen utvecklas i området, särskilt vad gäller Serbien.

10. I den bifogade tabell 2 beskrivs en simulation för en ekonomisk planering vars syfte är att minska de ekonomiska effekterna av programmet för västra Balkan och övriga områden. Genom detta scenario skulle den ekonomiska insatsen förberedas och en marginal skulle successivt kunna byggas upp för att täcka oförutsedda händelser i de yttre förbindelserna och möjliga justeringar i samband med beräkningen av deflatorn.

11. Detta förslag till ekonomisk planering för rubrik 4 omfattar ett fullständigt bistånd till Serbien 2002 under antagandet att regimen i Serbien förändras det året. Det totala beloppet skulle uppnå 5,3 miljarder euro för området i fråga, varav 800 miljoner gäller 2001, med en möjlighet att uppnå 5,5 miljarder euro om mekanismen för flexibilitet utnyttjas helt 2001.

Ny planering av rubrik 4: utveckling av de olika komponenterna i den yttre politiken

12. Om täckning skulle ske endast genom omfördelningar skulle detta innebär allvarliga konsekvenser för nästan alla områden under rubrik 4. En omfördelning på 3,4 miljarder euro (omkring 570 miljoner euro per år) skulle äventyra befintlig ekonomisk planering, politiska åtaganden och förväntningar som skapades genom 1999 och 2000 års budgetar och samarbetsavtal samt strategiska meddelanden och förordningar som antagits under de två senaste åren. Alla geografiska biståndsprogram skulle skäras ned drastiskt i reala termer.

13. Som framgår av tabellen skulle de tillgängliga ekonomiska resurserna i nominella termer för övriga program under rubrik 4 vid detta scenario inte behöva minskas mellan 2000 och 2006. Enligt det interinstitutionella avtalet skall omfördelningar användas innan höjningar görs i budgetplanen. Genom omfördelningen tas hänsyn till följande tre aspekter:

- Den geopolitiska vikt och de prioriteringar som gäller för vissa områden.

- Programmets inriktning på fattigdom.

- Kommissionens tidigare och nuvarande förmåga att förvalta de olika programmen.

Jämförelsen visar att även om nedskärningar har gjorts i förhållande till den ekonomiska planeringen i maj 1999 före Balkankrisen, ökar hela rubrik 4 för perioden 2000-2006 jämfört med föregående period (1993-1999).

14. På grundval av detta har kommissionen kommit fram till att för de "geografiska" budgetposterna, utom för västra Balkan och f.d. Jugoslavien, vill den först och främst behålla ökningen för Asien. Programmet för Asien är starkt inriktat på att bekämpa fattigdom, och varje minskning skulle drabba fattiga människor direkt. De geografiska summorna kommer att öka med 6,4 % mellan 2000 och 2006. Beloppet för den nya perioden blir alltså 11 % högre än anslagen för 1993 och 1999 [1].

[1] Siffrorna för perioden 1993-1999 är inte helt jämförbara eftersom budgetplanen för 1993-1999 ökades 1995 på grund av utvidgningen.

15. Programmet för Sydafrika har både stor politisk betydelse och stark inriktning på bekämpning av fattigdom och kommer endast att minska något för perioden 2000-2006. Det föreslagna beloppet för Sydafrika är alltså en ren fortsättning på 120 miljoner euro jämfört med de 123,5 miljoner euro som redan beslutats i budgeten för år 2000. Programmet är stabiliserat.

16. Anslagen till programmen för tredje länder i Medelhavsområdet, de nya oberoende staterna och Latinamerika kommer däremot att minska något jämfört med den ekonomiska planeringen i maj 1999, eftersom de är mindre inriktade på fattigdom och dessutom har sämre förvaltningsresultat.

Mer specifikt, och i linje med slutsatserna från kommissionens riktlinjediskussion, var problemet med stora utestående åtaganden en ytterst viktig faktor då man beslutade om mindre ökningar av nya åtagandebemyndiganden och detta är en förklaring till minskningen i de planerade beloppen till Latinamerika för perioden 2000-2006, som dock höjdes väsentligt 2000. Medan det främsta målet för ekonomiskt och tekniskt bistånd är att hjälpa de fattigaste delarna av samhället genom program och projekt som ligger inom EU:s expertisområde, syftar det ekonomiska samarbetet till att skapa en idealisk miljö för ekonomisk tillväxt. För Latinamerika kommer den genomsnittliga tillväxten under 2000-2006 att bli - 1,1 %, att jämföra med + 4,5 % under 1993-1999. De totala ekonomiska ramarna för 2000-2006 kommer att bli 17 % högre än under 1993-1999, vilket förklaras av den kraftiga tillväxten under 1993-1999.

För de nya oberoende staterna ligger det finansiella referensbeloppet i den nya Tacis-förordningen på 3,138 miljoner euro, även om det endast är vägledande, under den nivå som förutsågs i Agenda 2000 och rättfärdigar en minskning av det planerade beloppet. Tacis har skurits ned under 1998, 1999 och 2000 jämfört med föregående år. Under 1993-1999 var den genomsnittliga årliga tillväxten - 2,2 %, en minskning i reala termer. De nya oberoende staterna blir emellertid, trots att den ekonomiska övergångsperioden är längre än väntat, mer politiskt viktiga i ljuset av den kommande utvidgningen. Därför kommer den genomsnittliga årliga tillväxten 2000-2006 att bli + 3,2 %. Det är troligt att ett nytt bidrag från EG till Fonden för inkapsling av Tjernobylreaktorn också kommer att behöva finansieras inom dessa ramar. Det bör noteras att även innan den nya rättsliga grunden inriktades mer på att koncentrera insatserna var Tacis-resultaten sådana att eftersläpningen har kunnat minska under föregående år.

17. Meda-programmet kommer att utvecklas med 16 % under perioden 2000-2006, eller med ett årligt genomsnitt på 2,2 %. Under detta program måste under kommande år den andra fasen i inrättandet av ett frihandelsområde EU/MED finansieras och följaktligen också en förstärkning av partnerskapet med dessa länder för att dämpa handelsmässiga, sociala och ekonomiska effekter. Turkiet, som nyligen blev kandidatland, kommer att tilldelas betydligt mer inom ramen för Meda-programmet än under 1999. Den låga genomförandenivån 1999 har utan tvivel varit en viktig faktor i beslutet om att minska tilldelningen 2001 och dessutom har de stora utestående åtagandena gjort en sådan minskning önskvärd. En ansträngning kommer att göras för att åtgärda situationen med utestående åtaganden innan programmets ekonomiska ramar kommer att öka igen från 2002 och framåt. Kommissionen kommer också att förlänga sitt aktiva deltagande i fredsprocessen i Mellanöstern. Dessa specifika insatser kommer att, om de lyckas, kunna ge upphov till betydande finansieringsbehov på medellång sikt. Jämfört med perioden 1993-1999 är Meda-programmet det program vars ekonomiska tilldelning ökar mest (+ 50 %) - förutom ökningen för västra Balkan.

18. Vad gäller den tematiska indelningen föreslår kommissionen att livsmedelsbiståndet minskas något från 3,851 miljoner euro 1993-1999 till 3,458 miljoner euro 2000-2006. Livsmedelsbiståndet har minskat med i genomsnitt 2,1 % årligen 1993-1999 och kommer att öka med 2,7 % i årsgenomsnitt totalt för 2000-2006. Detta bistånd är inriktat på att bekämpa fattigdom och därför bör den föreslagna minskningen jämfört med den ekonomiska planeringen i maj 1999 vara så liten som möjligt.

Vad gäller "annat samarbete" önskar kommissionen begränsa minskningarna jämfört med Agenda 2000. Dessa ekonomiska ramar kommer att stabiliseras och öka med 0,5 % i årsgenomsnitt, vilket är en minskning 2000-2006 jämfört med 1993-1999. En betydande rationaliseringsansträngning har redan gjorts genom att budgetposterna har omgrupperats efter en tematisk indelning: geografisk, miljömässig, social inriktning eller inriktning mot slutanvändare (icke-statliga organisationer). Fiskeavtalen under rubriken "annat samarbete" innebär, åtminstone på kort sikt, oföränderliga utgifter och kommer att stabiliseras under perioden. Samtidigt kommer ett nytt instrument, mekanismen för akuta ingripanden, att inrättas inom området. Den redan ansträngda budgetsituationen inom denna grupp av insatser tillåter inga ytterligare minskningar.

19. Humanitärt bistånd skall inte skäras ned eftersom genomförandet har fungerat väl, gett positiv uppmärksamhet och är inriktat på de fattigaste, krisdrabbade befolkningsgrupperna. Det kommer att stabiliseras på den höga nivå det uppnådde efter en årlig tillväxt på 13,2 % 1993-1999.

20. Den nuvarande planeringen tillåter att man gradvis bygger upp en marginal över hela perioden som lämnar visst utrymme för oförutsedda händelser inom området yttre förbindelser (där förutsägelser är svåra att göra) och också för möjliga deflatorfluktuationer.

21. Sammanfattningsvis anser kommissionen att det liggande förslaget är i linje med våra målsättningar på medellång sikt och de politiska uttalanden som gjorts nyligen. Det visar vårt dubbla åtagande att å ena sidan stödja områden av geopolitisk vikt för EU och å andra sidan också fattiga områden i hela världen. Genom förslaget respekteras också kraven i budgetplanen, och hänsyn tas till kommissionens kapacitet i fråga om ekonomisk förvaltning.

Bilagor:

1- Jämförelse mellan 1993-1999 och 2000-2006

2- Ny ekonomisk planering för rubrik 4 år 2000-2006

3- Cards-programmet för sydöstra Europa

BILAGA 1 - Jämförelse mellan 1993-1999 och 2000-2006

DELORS II / BERLIN (april 1999) / REVIDERAD BUDGETPLAN (April 2000)

>Plats för tabell>

BILAGA 2 - Ny planering för rubrik 4 för åren 2000-2006

EXTERNA ÅTGÄRDER INTERN SIMULATION FÖR ATT ILLUSTRERA DEN FLERÅRIGA EKONOMISKA PLANERINGEN ENLIGT EN REVIDERAD BUDGETPLAN FÖR 2001-2006

>Plats för tabell>

(1) För västra Balkan anslås 5,5 miljarder euro om Serbien blir demokratiskt under 2001. Det ytterligare anslagsbehovet kommer då att täckas genom att flexibilitetsmekanismen används (upp till 200 miljoner euro).

(2) Västra Balkan: Beloppet 542 miljoner euro för budgetåret 2000 bestå av 472 miljoner euro som fördes in i budgeten för 2000, 40 miljoner euro som frigjordes genom omfördelning från andra åtgärder och 30 miljoner euro som överförts från 1999.

(3) Marginalen för 2000 ligger kvar på 29,220 miljoner euro. Beloppet har justerats för den överföring som nämns ovan.

BILAGA 3 - Programmet Cards för sydöstra Europa

>Plats för tabell>

(1) 240 + 30 (överföring från 1999) + 40 (omfördelningar).

(2) Om Serbien blir demokratiskt under 2001 måste det ytterligare behov som uppstår täckas genom flexibilitetsmekanismen.

(3) Om flexibilitetsmekanismen behöver användas under 2001.

(4) Ännu ej planlagt.