1.2.Under 2015 omfattade kommissionens offentliga register följande handlingar: serierna COM, SEC, C, JOIN, SWD, OJ och PV. Under 2015 upprättade eller mottog inte kommissionen några känsliga handlingar som skulle ingå i någon av dessa serier.

3.2.När det gäller bekräftande ansökningar om en översyn från kommissionens sida av den ursprungliga helt eller delvist avslagna ansökan minskade antalet något (284 nya bekräftande ansökningar under 2015 jämfört med 300 år 2014). Följaktligen minskade också antalet bekräftande svar, från 327 år 2014 till 291 år 2015 (se bilagan – tabell 5).

3.3.Generaldirektoratet för hälsa och livsmedelssäkerhet tog emot flest ursprungliga ansökningar (9,2 % av det totala antalet), medan generalsekretariatet kom på andra plats, med en minskning från 11,6 % under 2014 till 8,7 % under 2015. Ursprungliga ansökningar om handlingar till generaldirektoratet för inre marknaden, industri, entreprenörskap samt små och medelstora företag ökade från 5 % till 8,6 % vilket motsvarade en tredje plats. Fyra andra generaldirektorat mottog ett antal ansökningar som stod för mer än 5 % av det totala antalet (konkurrens, internationellt samarbete och utveckling, miljö, skatter och tullar). Övriga generaldirektorat står för mindre än 5 % var av alla ursprungliga ansökningar (se bilagan – tabell 10).

3.4.De flesta ansökningarna under 2015 kom från medborgare som inte uppgav sin samhälls- och yrkeskategori (23 % av det totala antalet ansökningar). Bland dem som lämnade uppgifter om detta var akademiker den mest aktiva kategorin med 22,3 % av de ursprungliga ansökningarna (jämfört med 19,8 % under 2014), följt av personer från det civila samhället med 15,6 % av det totala antalet ansökningar. Ansökningar från jurister, på fjärde plats, minskade väsentligt, från 18,3 % under 2014 till 13 % under 2015 (se bilagan – tabell 8).

3.5.När det gäller den geografiska fördelningen av de ursprungliga ansökningarna kom den största andelen även fortsättningsvis från Belgien (26,8 %) och Tyskland (11,7 %). Ansökningar från Spanien ökade avsevärt, från 6,2 % under 2014 till 9,9 % under 2015, vilket gav en tredje plats. Spanien följdes av Frankrike och Förenade kungariket (båda 7,6 %), Italien (7,3 %) och Nederländerna (5,5 %). Ingen av de övriga medlemsstaterna överskred 5 % av ansökningarna (se bilagan – tabell 9).

4.Tillämpningen av undantagen från rätten att få tillgång till handlingar

4.1.Under 2015 fortsatte fullständig tillgång i det ursprungliga skedet att beviljas i mer än två av tre fall, med en liten minskning jämfört med föregående år (68,8 % jämfört med 72,8 % under 2014). Andelen delvis positiva svar var i princip identisk (15,3 % under 2015 jämfört med 15,4 % under 2014), jämfört med en relativt låg procentandel under de tre föregående åren (7,6 %, 8,6 % och 10,7 % under 2011, 2012 respektive 2013). Under 2015 avslogs 15,9 % av ansökningarna (jämfört med 11,9 % år 2014), dvs. en andel jämförbar med föregående år (16,9 % och 14,5 % under 2012 respektive 2013) (se bilagan – tabell 3).

4.2.Andelen fall där, efter en bekräftande ansökning, det ursprungliga (hela eller delvisa) avslaget ändrades till ett beviljande i det bekräftande skedet kvarstod på 41,3 % (motsvarande andel under 2012, 2013 och 2014 var 43, 44 respektive 43 %). I 31,7 % av fallen beviljades en mer omfattande (men inte fullständig) tillgång än i det ursprungliga skedet (en ökning jämfört med de tre föregående åren då andelen rörde sig runt 24 %). Antalet bekräftande ansökningar som gav upphov till ett fullständigt positivt svar var lägre (9,6 %) än under tidigare år (när det varierade mellan 15 och 20 %)11 (se bilagan – tabell 6).

4.3.När det gäller de undantag som åberopas är skyddet för den enskildes privatliv och integritet även fortsättningsvis den främsta anledningen till (hela eller delvisa) avslag i det ursprungliga skedet (med en ökning från 21 % år 2014 till 29,4 % år 201511). Detta var vanligare än undantaget avseende skyddet för syftet med inspektioner, utredningar och revisioner, som åberopades i mindre utsträckning än under tidigare år (20,9 % 2015, jämfört med 25,3, 23,6 och 25 % under 2012, 2013 respektive 2014) (se tabell 4 i bilagan).

4.4.Undantaget avseende skyddet för beslutsförfarandet, på tredje plats, åberopades också mindre ofta (20,3 % under 2015 mot 25,2, 27,1 och 22,1 % under 2012, 2013 respektive 2014). Den relativa användningen av skyddet för affärsintressen som undantag var närmast identiskt (14,8 % under 2015 jämfört med 14,9 % under 2014), medan undantaget avseende skyddet för internationella förbindelser åberopades mindre ofta än under tidigare år (4,9 % 2015, mot 6,2 % 2013 och 7,3 % 2014) (se bilagan – tabell 4).

4.5.I det bekräftande skedet var det vanligast skälet för att bekräfta ett (helt eller delvis) avslag på en ansökan om tillgång, liksom under tidigare år, skyddet för syftet med inspektioner, utredningar och revisioner. Dess relativa användning ökade från 33 % 2014 till 37,7 % 2015. Tillämpningen av undantaget avseende skyddet för beslutsförfarandet ökade något från 14,5 % under 2014 till 16,4 % under 2015, men låg på en stabil nivå jämfört med tidigare år, medan den relativa betydelsen av undantaget avseende den enskildes privatliv och integritet som huvudsakligt skäl till avslag minskade från 18,1 % år 2014 till 15,6 % år 2015.

4.6.De undantag som avser skydd för affärsintressen (13,1 %), internationella förbindelser (7,4 %) och rättsliga förfaranden och juridisk rådgivning (4,9 %) kom på tredje, fjärde respektive femte plats.

5.Klagomål till Europeiska ombudsmannen

5.1.Under 2015 avslutade ombudsmannen 16 klagomål mot kommissionen avseende behandling av ansökningar om tillgång till handlingar, varav endast två med en kritisk anmärkning.

5.2.Under 2015 inledde ombudsmannen 11 nya undersökningar i vilka tillgång till handlingar utgjorde den främsta delen av klagomålet eller en del av det. Detta är en betydande minskning jämfört med föregående år då 30 nya undersökningar inleddes.

6.Rättslig överprövning

6.1.Liksom tidigare år tillkom viktig ny rättspraxis under 2015.

6.2.Domstolen avkunnade två domar om överklagande i vilka kommissionen var part i målet.

I domen i målet om om Stichting Corporate Europe Observatory klargjorde domstolen att det saknas grund i EU-rätten för påståendet att det faktum att en handling skickas till kollektiva organisationer (som branschorganisationer) i sig innebär att denna handling faktiskt är avsedd för ett större antal personer och därför bör offentliggöras. I domen i målet om om ClientEarth uteslöt domstolen möjligheten att åberopa artikel 4.1 och 4.4 i Århuskonventionen vid bedömningen av lagligheten av artikel 4.2 tredje strecksatsen i förordning (EG) nr 1049/2001 avseende skyddet för syftet med inspektioner, utredningar och revisioner. Domstolen bekräftade också att undersökningar om överensstämmelse, i vilka den administrativa fasen av ett fördragsbrottsförfarande enligt artikel 258 i EUF-fördraget har inletts redan vid tidpunkten för beslutet om tillgång, omfattas av en allmän presumtion om icke utelämnande. För andra undersökningar krävs en analys från fall till fall för att bedöma huruvida undersökningarna kan lämnas ut i sin helhet eller inte.

6.3.Tribunalen avkunnade åtta domar relaterade till rätten att få tillgång till handlingar i vilka kommissionen var part i målet:

Vad gäller revisionsförfaranden bekräftade tribunalen att så länge ett sådant förfarande pågår ska de handlingar som ingår i revisionsdokumentationen uppenbart i sin helhet omfattas av undantaget i artikel 4.2 tredje strecksatsen i förordning (EG) nr 1049/2001 avseende skyddet för syftet med inspektioner, utredningar och revisioner, utan att det är nödvändigt att göra en konkret och individuell prövning av varje handling.