I. INLEDNING

Säkerheten är den viktigaste frågan för våra medborgare, och européerna förväntar sig med rätta att få leva i trygghet. Unionen har en viktig roll att spela när det gäller att öka den inre säkerheten och beakta allmänhetens oro. Europeiska kommissionens ordförande Jean-Claude Juncker framhävde i sitt tal om tillståndet i unionen 2018 att bara ett starkt och enat EU kan skydda allmänheten mot inre och yttre hot, också i form av terrorism. Under de senaste åren har den europeiska säkerhetsmiljön moderniserats med nya rättsakter och politiska initiativ inom ramen för säkerhetsunionen. Samarbetet mellan medlemsstaterna har också fördjupats och unionens byråer har fått en starkare roll, i synnerhet Europol och Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån. I sitt tal efterlyste Jean-Claude Juncker också ledarskap i färdigställandet av säkerhetsunionen för att uppfylla medborgarnas förväntningar på den inre säkerheten.

I samband med talet om tillståndet i unionen 2018 lade kommissionen fram en rad åtgärder för att stärka säkerheten i EU och förbättra skyddet av EU:s yttre gränser. Kommissionen föreslog nya regler för att snabbt få terrorisminnehåll avlägsnat från internet, genom en kombination av klara och riktade regler för att förhindra att onlinetjänster missbrukas i syfte att sprida terrorisminnehåll, och starka skyddsåtgärder för att skydda yttrandefriheten och informationsfriheten i ett öppet och demokratiskt samhälle. Kommissionen föreslog åtgärder för att se till att nästa års val till Europaparlamentet organiseras på ett fritt, rättvist och säkert sätt, bland annat en rekommendation om samarbetsnätverk kring val, onlinetransparens, skydd mot cybersäkerhetsangrepp och bekämpning av desinformationskampanjer. För att hålla jämna steg med de ständigt föränderliga cyberhoten lade kommissionen fram ett förslag till förordning om inrättande av ett nätverk av kompetenscentrum för cybersäkerhet så att resurser och cyberteknisk sakkunskap kan delas. Som en del av en övergripande insats mot gränsöverskridande terroristhot lade kommissionen fram ett initiativ om att gradvis utvidga Europeiska åklagarmyndighetens behörighet till att också omfatta terroristbrott som påverkar fler än en medlemsstat. Slutligen föreslog kommissionen också att skyddet av de yttre gränserna ska stärkas genom att Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån ges större befogenheter och bättre kapacitet att agera.

Kommissionen lade fram dessa förslag som ett bidrag till toppmötet i Salzburg den 19–20 september 2018, där man ville framhäva vikten av att fokusera på europeiska lösningar för att stärka medlemsstaternas förmåga att hantera såväl beständiga som föränderliga hot. Nu när valet till Europaparlamentet närmar sig är det absolut nödvändigt att vi uppnår det gemensamma målet att förbättra säkerheten för alla medborgare i EU. Diskussionen i Salzburg gav därför möjligheter att driva på antagandet av prioriterade lagstiftningsinitiativ före valet till Europaparlamentet i maj 2019, inklusive kommissionens senaste initiativ i samband med talet om tillståndet i unionen 2018. De kommande månaderna blir avgörande för att nå så långt som möjligt med de pågående lagstiftningsförslagen så att de interinstitutionella förhandlingarna kan slutföras under Europaparlamentets innevarande mandatperiod.

Mer kraft måste läggas på att förverkliga initiativen inom säkerhetsunionen för att öka vår kollektiva säkerhet och motståndskraft mot cyberhot, som undergräver den internationella regelstyrda ordningen. Den 4 oktober 2018 tillkännagavs att Organisationen för förbud mot kemiska vapen i Haag i april 2018 hade utsatts för en fientlig cyberattack som utfördes av den ryska militära underrättelsetjänsten. Attacken förhindrades av den nederländska underrättelsetjänsten tillsammans med Förenade kungariket. Europeiska rådets ordförande Donald Tusk, Europeiska kommissionens ordförande Jean-Claude Juncker och den höga representanten/vice ordföranden Federica Mogherini har tillsammans fördömt sådana handlingar och uttryckt allvarlig oro över detta försök att undergräva integriteten för Organisationen för förbud mot kemiska vapen. EU måste arbeta hårdare för att stärka motståndsförmågan på det digitala området såväl inom institutionerna och medlemsstaterna som inom internationella partner och organisationer. Detta understryker ytterligare vikten av åtgärderna inom säkerhetsunionen till stöd för medlemsstaterna i kampen mot hoten från cyberangrepp och cyberbaserade angrepp, hybridhot och kemiska, biologiska, radiologiska och nukleära (CBRN) risker.

I denna sextonde lägesrapport om säkerhetsunionen anges det övergripande läget, med tonvikt på kommissionens senaste initiativ som åtföljde talet om tillståndet i unionen 2018 och de framsteg som gjorts sedan den senaste rapporten i juni 2018. Detta gäller även de lagstiftningsprioriteringar som ordförandena för Europaparlamentet, rådet och kommissionen kom överens om i sin gemensamma förklaring av den 14 december 2017 (se även förteckningen över alla initiativ i säkerhetsunionen i bilaga I).

II. FÖRVERKLIGANDE AV LAGSTIFTNINGSPRIORITERINGAR

Under de senaste månaderna har överenskommelser nåtts om följande lagstiftningsprioriteringar för säkerhetsunionen: Medlagstiftarna har nått en överenskommelse om förslaget till inrättande av EU-systemet för reseuppgifter och resetillstånd (Etias), som kommer att göra det möjligt att i förväg kontrollera om personer som reser till EU utan visering utgör en risk för irreguljär migration eller säkerheten. De har enats om att stärka Schengens informationssystem, det system som används mest för att dela information kring säkerhet och gränsförvaltning i Europa. De har nått en överenskommelse om förslaget om att stärka mandatet för eu-LISA, Europeiska byrån för den operativa förvaltningen av stora it-system inom området frihet, säkerhet och rättvisa. De har kommit överens om strängare regler som kriminaliserar penningtvätt. De har antagit nya åtgärder för att stärka EU:s regler för att förhindra penningtvätt och finansiering av terrorism genom det femte penningtvättsdirektivet. För de åtgärder som ännu inte har antagits bör detta sista steg tas snabbt.

För ett stort antal förslag har ingen överenskommelse ännu nåtts, och ytterligare ansträngningar krävs.

1.Starkare och smartare informationssystem för säkerhet, gränsförvaltning och migrationshantering

För att säkerställa att medlemsstaternas brottsbekämpande personal och gränskontrolltjänstemän har fullständig, korrekt och tillförlitlig information där och då de behöver den, lade kommissionen i december 2017 fram lagstiftningsförslag om att upprätta interoperabilitet mellan EU:s informationssystem för säkerhet, gränsförvaltning och migrationshantering. Dessa förslag ändrades i juni 2018. De föreslagna åtgärderna kommer att göra det möjligt för de nationella myndigheterna att upptäcka multipla identiteter och motverka identitetsstöld. Rådet erhöll ett förhandlingsmandat den 14 juni 2018, vilket kompletterades den 12 september avseende de senare ändringarna. Europaparlamentets utskott för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (LIBE) väntas rösta om sitt förhandlingsmandat under de kommande dagarna, och den påföljande bekräftelsen av mandatet i Europaparlamentets plenarsammanträde planeras till vecka 43. Alla tre institutionerna kom i den gemensamma förklaringen överens om att nå resultat i fråga om de föreslagna förordningarna om interoperabilitet före valet till Europaparlamentet 2019 För att uppnå detta är det nödvändigt att hålla sig till den ambitiösa tidsplan som medlagstiftarna angett.

Förhandlingarna om lagstiftningsförslaget om att utvidga det europeiska informationssystemet för utbyte av uppgifter ur kriminalregister också till tredjelandsmedborgare – en annan prioritet vad gäller informationsutbyte – befinner sig i sitt slutskede. Förslaget innehåller planer på att inrätta en central databas som ska göra det möjligt att snabbt kontrollera om någon medlemsstat innehar uppgifter om fällande domar mot tredjelandsmedborgare. En slutlig överenskommelse i ärendet är inom räckhåll, och vid nästa trepartsmöte (enligt planen den 17 oktober) torde medlagstiftarna kunna avsluta diskussionerna om detta prioriterade lagstiftningsinitiativ i enlighet med den gemensamma förklaringen.

Kommissionen har också lagt fram ett förslag om att stärka Eurodac genom att utvidga dess uppdrag till att omfatta identifiering av inte bara asylsökande utan även tredjelandsmedborgare som vistas olagligt i medlemsstaterna och personer som tar sig in i EU på ett irreguljärt sätt. I detta ärende har inga framsteg gjorts under de senaste månadernas förhandlingar, trots den preliminära politiska överenskommelsen mellan medlagstiftarna i juni 2018. Medlagstiftarna bör snarast möjligt slutföra detta prioriterade lagstiftningsinitiativ i linje med överenskommelsen i den gemensamma förklaringen. Detta är nödvändigt dels för att se till att uppgifter om tredjelandsmedborgare som vistas olagligt i medlemsstaterna och personer som har tagit sig in i EU på ett irreguljärt sätt omfattas av den föreslagna interoperabiliteten mellan EU:s informationssystem, och dels för att bidra till arbetet med att finna en snabb lösning avseende asylreformen. Förslaget om att stärka Eurodac är ett av de fem längst hunna ärenden som syftar till att reformera det gemensamma europeiska asylsystemet. Liksom med de andra ärendena som nått samma skede bör lagstiftarna slutföra förhandlingarna före årets slut.

Dessutom pågår arbete i Europaparlamentet och rådet om lagstiftningsförslaget från maj 2018 om att stärka Informationssystemet för viseringar (VIS). I förslaget föreskrivs en utvidgning av databasen så att den även innehåller uppgifter om handlingar avseende längre vistelse och deras innehavare, utökade kontroller i olika databaser för att upptäcka och identifiera potentiella risker för migration och säkerhet innan en visering utfärdas eller vid utfärdande av en handling för längre vistelse, samt större kapacitet att förebygga, upptäcka och utreda brott. Kommissionen uppmanar Europaparlamentet och rådet att anta sina förhandlingsmandat före årsskiftet och att inleda trepartsdiskussioner senast i början av 2019, eftersom detta krävs för att medlagstiftarna ska kunna nå en överenskommelse om denna akt under Europaparlamentets innevarande mandatperiod.

Kommissionen uppmanar Europaparlamentet och rådet att göra följande för att få informationssystemen för säkerhet, gränsförvaltning och migrationshantering att bli både starkare och smartare: Prioriteringar från den gemensamma förklaringen: ·Inleda trepartsdiskussioner i oktober 2018 om lagstiftningsförslagen om interoperabilitet, och nå en överenskommelse före årets slut. ·Nå en överenskommelse i oktober 2018 om lagstiftningsförslaget om att utvidga det europeiska informationssystemet för utbyte av uppgifter ur kriminalregister också till tredjelandsmedborgare. ·Slutföra förhandlingarna om lagstiftningsförslaget om Eurodac senast i slutet av 2018. Övrigt: ·Anta sina förhandlingsmandat avseende lagstiftningsförslaget om att stärka Informationssystemet för viseringar senast i slutet av 2018.

2.Stärkt säkerhet genom bättre förvaltning av de yttre gränserna

Den inre säkerheten är beroende av att de yttre gränserna får ett bättre skydd. Den 12 september 2018 antog kommissionen i samband med talet om tillståndet i unionen 2018 lagstiftningsförslag om att stärka mandatet för såväl den europeiska gräns- och kustbevakningen som Europeiska unionens asylbyrå och att öka återvändandet. Tillsammans kommer dessa förslag att ge de verktyg som behövs för att bättre säkerställa en effektiv migrationshantering vid de yttre gränserna.

Kommissionen har föreslagit ett flertal ändringar av Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån – i synnerhet vill man förse den med en egen operativ verksamhet: den europeiska gräns- och kustbevakningens permanenta kår med 10 000 anställda för operativ verksamhet senast 2020, med verkställande befogenheter på alla sina verksamhetsområden så att den kan ge medlemsstaterna effektivt stöd ute på fältet genom tillförlitligt och omedelbart tillgängligt stöd. På så sätt får Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån den kapacitet som krävs, även egen utrustning, för att skydda EU:s yttre gränser, förhindra sekundära förflyttningar och verkställa irreguljära migranters återvändande.

Förslaget kommer också att stärka samarbetet med tredjeländer och ytterligare förbättra möjligheterna att utbyta information mellan byrån och Europol, även personuppgifter om personer som misstänks för gränsöverskridande brottslighet. Kommissionen ser detta förslag som en klar prioritet och uppmanar Europaparlamentet och rådet att anta den föreslagna lagstiftningen under Europaparlamentets innevarande mandatperiod. För att detta ska kunna ske bör båda medlagstiftarna anta sina förhandlingsmandat senast i slutet av 2018, så att trepartsdiskussionerna kan inledas i början av 2019.