RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET Årsrapport om verksamheten inom de gemensamma företagen för gemensamma teknikinitiativ under 2011 /* COM/2012/0758 final */





RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET Årsrapport om verksamheten inom de gemensamma företagen för gemensamma teknikinitiativ under 2011 1. Inledning De gemensamma teknikinitiativen är ett nytt sätt att genomföra offentlig-privata partnerskap inom industriell forskning på europeisk nivå. De inrättades som pilotprojekt 2007–2008 inom ramen för sjunde ramprogrammet[1] på fem strategiska områden – flygteknik och lufttransport (initiativet Clean Sky), folkhälsa (initiativet för innovativa läkemedel – IMI), teknik för bränsleceller och vätgas (initiativet för bränsleceller och vätgas – FCH), inbyggda datorsystem (initiativet Artemis) och nanoelektronik (initiativet Eniac). Sesar[2]-programmet (Single European Sky ATM Research) bör också nämnas eftersom det finansieras genom sjunde ramprogrammet. Inom de gemensamma teknikinitiativen samlas industri, forskarsamhälle, tillsynsmyndigheter och EU för att fastställa gemensamma forskningsagendor och investera i storskaliga multinationella forskningsinsatser och initiativen är därför, särskilt i tider av global ekonomisk nedgång, en intressant möjlighet för Europa att stärka sin konkurrenskraft med utgångspunkt i principerna om vetenskaplig excellens, öppenhet och innovation. Enligt artikel 11.1 i rådets förordningar om bildande av de enskilda gemensamma teknikinitiativen krävs en årsrapport om de framsteg som de gemensamma företagen för gemensamma teknikinitiativ har gjort: ”Kommissionen ska varje år lägga fram en rapport för Europaparlamentet och rådet om de framsteg som gjorts av det gemensamma företaget för [det gemensamma teknikinitiativets namn]. Denna rapport ska omfatta detaljerade upplysningar om genomförandet, inklusive antalet förslag som lämnats in, antalet förslag som valts ut för finansiering, typ av deltagare, inbegripet små och medelstora företag, och statistik per land.” Denna årsrapport för 2011 har utarbetats efter de första interimsutvärderingarna av de gemensamma företagen som gjorts i enlighet med artikel 11.2 i rådets förordningar. Den ger information till Europaparlamentet och rådet och beskriver de framsteg som de gemensamma företagen för gemensamma teknikinitiativ har gjort sedan de bildades. Rapporten börjar med en kort presentation av de gemensamma företagen för gemensamma teknikinitiativ, sammanfattar deras viktigaste resultat för 2011 och beskriver områden för framtida förbättringar. Den åtföljs av ett arbetsdokument från kommissionens avdelningar som huvudsakligen kvantifierar forskningsverksamheten inom respektive gemensamma teknikinitiativs gemensamma företag under 2011. Dessutom ingår uppdaterad information om resultat och framsteg i samband med ansökningsomgångar från tidigare år. 2. De gemensamma företagen för gemensamma teknikinitiativ De gemensamma teknikinitiativen bildades i form av gemensamma företag i enlighet med artikel 187 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, enligt vilken ”unionen kan bilda gemensamma företag eller andra organisationer som krävs för att effektivt genomföra unionens program för forskning, teknisk utveckling och demonstration”. De är ”organ” enligt artikel 185 i budgetförordningen[3]. Detta var en viktig nyhet i sjunde ramprogrammet och infördes för att stödja viktiga områden för forskning och teknisk utveckling som kan bidra till Europas konkurrenskraft och livskvalitet men som inte gynnades optimalt av de befintliga instrumenten inom sjunde ramprogrammet[4]. Inom sjunde ramprogrammets särskilda program Samarbete bildades under 2007–2008 och för perioden till och med den 31 december 2017 följande fem gemensamma företag för gemensamma teknikinitiativ: (1) Det gemensamma företaget för flygteknik och lufttransport (Clean Sky), som syftar till att öka den europeiska flygteknikindustrins konkurrenskraft och samtidigt minska utsläpp och buller, bildat genom rådets förordning (EG) nr 71/2008 av den 20 december 2007. (2) Det gemensamma företaget för initiativet för innovativa läkemedel (IMI), som syftar till att främja utveckling av bättre och säkrare läkemedel för patienterna, bildat genom rådets förordning (EG) nr 73/2008 av den 20 december 2007. (3) Det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas (FCH), som syftar till att påskynda utvecklingen och tillämpningen av vätgasförsörjning och bränslecellteknik, bildat genom rådets förordning (EG) nr 521/2008 av den 30 maj 2008. (4) Det gemensamma företaget för inbyggda datorsystem (Artemis), som syftar till att hjälpa den europeiska industrin att befästa och stärka sin världsledande ställning i fråga om teknik för inbyggda datorsystem, bildat genom rådets förordning (EG) nr 74/2008 av den 20 december 2007. (5) Det gemensamma företaget för nanoelektronik (Eniac), som syftar till att uppnå den mycket höga nivå av miniatyrisering som krävs för nästa generations nanoelektronikkomponenter, bildat genom rådets förordning (EG) nr 72/2008 av den 20 december 2007. Europeiska kommissionen ansvarade, i egenskap av medgrundare, för starten av de gemensamma företagen för gemensamma teknikinitiativ. När de rättsliga och finansiella ramarna väl var på plats och företagen uppvisat förmåga att förvalta den egna budgeten beviljades Artemis, IMI och Clean Sky självständighet i oktober–november 2009, följt av Eniac i maj och FCH i november 2010. 2011 var således det första hela år då alla gemensamma företag för gemensamma teknikinitiativ drevs självständigt. De gemensamma företagen väljer ut projekt genom årliga öppna och konkurrensutsatta ansökningsomgångar efter inlämnings- och utvärderingsförfaranden i en eller två etapper. De tillhandahåller finansiering för projekt för forskningssamverkan och samordnings- och stödåtgärder. Ansökningsomgångarna för det gemensamma företaget Clean Sky har mer specifik räckvidd, kortare löptid och kräver förväntade resultat med högre teknisk mognadsgrad. Clean Sky utlyser flera ansökningsomgångar per år. 3. Framsteg under 2011 och stora utmaningar 3.1. Resultat av den första interimsutvärderingen Rådets förordningar om inrättandet av dem kräver två interimsutvärderingar av de gemensamma företagen. Den första interimsutvärderingen genomfördes i tid och bedömde kvalitet och effektivitet och de framsteg som gjorts när det gäller målen. Alla rapporter utmynnade i ett positivt yttrande. Det konstaterades att de gemensamma företagen bör fortsätta efter 2013, och rapporterna var eniga i följande frågor. För det första stödde utvärderingspanelerna Sherpagruppens rekommendationer[5], särskilt att effektivisera den nuvarande rättsliga ramen och anpassa den till inrättande och genomförande av framtida gemensamma teknikinitiativ. I detta avseende bör de gemensamma teknikinitiativens nuvarande status som gemenskapens ”organ” ses över. Panelerna rekommenderade förstärkning och förenkling av förfaranden och beslutsfattande. De hänvisade även till behovet av mer strukturerad samordning och komplementaritet med sjunde ramprogrammet och nationella program och medel; förbättrad kommunikation, för att förbättra synligheten av de gemensamma teknikinitiativens satsningar som riktar sig till allmänheten och internationellt; systematisk insamling av uppgifter samt ett system för övervakning av centrala resultatindikatorer. Panelerna identifierade särskilda frågor och utmaningar och utfärdade en rad rekommendationer till åtgärder för olika intressenter (gemensamma företag, Europeiska kommissionen, industrin, medlemsstaterna, styrelserna etc.). Kommissionens arbetsdokument innehåller detaljerad information om utvärderingarna. Kommissionens synpunkter på utvärderingarna av Clean Sky, IMI och FCH offentliggjordes i september 2011 som ett arbetsdokument med meddelandet Partnerskap inom forskning och innovation (KOM(2011) 572). Kommissionens rapport Första interimsutvärderingen av de gemensamma teknikinitiativen Artemis och Eniac (KOM(2010) 752] offentliggjordes i december 2010, med ett arbetsdokument innehållande synpunkterna. För de gemensamma företagen Clean Sky, IMI och FCH rekommenderade panelerna att snabba åtgärder vidtas för att förbättra kommunikationen med allmänheten, att centrala resultatindikatorer inrättas och att gemensamma företagens verkställande direktörer, snarare än styrelserna, görs ansvariga för frågor som rör den dagliga förvaltningen. För Artemis och Eniac lämnade panelen 18 rekommendationer till medlemsstater, industrin, kommissionen och de gemensamma företagen. Den uppmanade medlemsstaterna att göra fleråriga budgetåtaganden och industrin och de gemensamma företagen att göra större åtaganden för genomförandet av den europeiska strategin. Kommissionen rekommenderades att samla in uppgifter för framtida utvärdering av de gemensamma företagen för gemensamma teknikinitiativ. 3.2. Strategisk forskningsagenda De strategiska forskningsagendorna reviderades i syfte att fastställa nya prioriteringar för de gemensamma företagen, anta aktuella utmaningar och beakta de industriella framsteg som gjorts under senare år. De flesta gemensamma företag inledde detta arbete under 2010 och avslutade det 2011. Beträffande flygteknik utvärderades målen för det gemensamma företaget Clean Sky på nytt, och utvecklingsplanen uppdaterades liksom prognosen för miljöfördelar som förväntas i slutet av programmet. Inom läkemedelssektorn reviderades forskningsagendan för initiativet för innovativa läkemedel för att ta hänsyn till vetenskapliga framsteg och förändringar inom industrin. Denna uppdatering slutfördes under 2011, med inriktning på storskaliga, omvälvande projekt och med åtta nya prioriteringar. De strategiska prioriteringarna för forskning och demonstration för det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas (FCH) reviderades också under 2011. Nya mål fastställdes i den fleråriga genomförandeplanen för de fyra tillämpningsområdena för FCH i syfte att ta hänsyn till tekniska och vetenskapliga framsteg som gjorts sedan den första fleråriga genomförandeplanen. Vissa ämnen kommer därför inte längre att ingå i framtida ansökningsomgångar och sex nya kommer att införas. De reviderade målen utvidgades också till 2020 för att anpassa dem till nästa ramprogram, Horisont 2020. Beträffande inbyggda datorsystem har nya tekniska möjligheter och utmaningar uppstått sedan 2006, när den europeiska teknikplattformen Artemis lade fram sin första strategiska forskningsagenda; den strategiska forskningsagendan för Artemis uppdaterades således också och forskningsprioriteringarna för utveckling och införande av viktig teknik inom olika tillämpningsområden sågs över. Den reviderade strategiska forskningsagendan ger en klar bild av vad som behövs i Europa under det kommande årtiondet från alla aktörer inom forskning och innovation, för att möjliggöra framväxt av nya marknader och tillämpningar av betydelse för samhället. För det gemensamma företaget Eniac och nanoelektronikkomponenter genomfördes ansökningsomgångar inom alla tekniska områden och 9 av de 16 tillämpningsområdena under 2011. Kommande ansökningsomgångar under 2012 kommer att omfatta alla tillämpningsområden och tekniska områden. 3.3. Kommunikation och administration Ett av de mål som man vid interimsutvärderingarna ville se för de gemensamma företagen under 2011 var en mer proaktiv och målinriktad inställning till kommunikationsverksamhet, särskilt gentemot små och medelstora företag och forskarsamhället i syfte att öka deras deltagande i forskningsprojekt. Det rekommenderades att de gemensamma företagen för gemensamma teknikinitiativ utvecklar och genomför tydliga planer för kommunikation och spridning, fastställer en särskild identitet och arbetar mer för synergier med nationella program och internationellt samarbete med intressenter utanför EU. Under 2011 ägnades kommunikationen särskild uppmärksamhet, med betoning på främjande av de gemensamma företagens verksamhet bland invånare i Europa och spridning av resultat. Både Clean Sky och FCH fick nya webbplatser. Faktablad uppdaterades, ett nyhetsbrev (från IMI och Clean Sky) och en papperstidning (Artemis) spreds regelbundet och några pressmeddelanden om betydande resultat offentliggjordes också. Företrädare från de gemensamma företagen deltog också i internationella konferenser, och särskilda evenemang anordnades för att offentliggöra ansökningsomgångar. I tabellerna i bilagan och i arbetsdokumentet förtecknas respektive gemensamma företags huvudsakliga kommunikationsverksamhet. I oktober 2011 anordnade de fem gemensamma företagen för gemensamma teknikinitiativ för första gången ett gemensamt veckolångt evenemang kallat ”Innovation in action” i Europaparlamentets byggnad i Bryssel. Värd för evenemanget var Maria Da Graça Carvalho, ledamot av Europaparlamentet. En gemensam utställning pågick under veckan och varje gemensamt teknikinitiativ höll en egen konferens och anordnade möten om särskilda ämnen. Pressen deltog i en gemensam presskonferens och följde konferensen. De verkställande direktörerna för alla de fem gemensamma företagen presenterade sina organisationers viktigaste framgångar och kommissionens generaldirektör och vice generaldirektör deltog i diskussionerna. De gemensamma teknikinitiativens forskningsverksamhet var i full gång, och 2011 kunde de första lyckade exemplen konstateras. En del projekt vann pris för att de var särskilt innovativa och andra betecknades som utmärkta för sina forskningsinsatser (se ”lyckade exempel” i tabellerna i bilagan). På det administrativa planet flyttade de fem gemensamma företagen i januari 2011 från en kommissionsbyggnad till särskilda lokaler mitt i Bryssel. I slutet av året hade de gjort stora framsteg i rekryteringen av personal. Både FCH och Eniac nådde full kapacitet. IMI, Clean Sky och Artemis hade nästan full personalstyrka. IMI hade emellertid tre lediga tillfälliga tjänster och en kontraktsanställning över godkänd nivå. Rekryteringen till det gemensamma företaget Clean Sky låg i linje med styrelsen beslut, men det fanns en ledig tjänst för en kontraktsanställd och ett akut behov av ytterligare personal för att hantera det arbete som inte kunde utföras av den befintliga gruppen, så extra tillfällig personal anställdes. Artemis hade två lediga tjänster för kontraktsanställda. De gemensamma företagen uppfyllde kraven på planering och rapportering, både deras styrande och rådgivande organ möttes regelbundet, och deras styrelser antog strategiska dokument, som t.ex. 2010 års slutliga redovisning och budgetförslag. Nya ordföranden i styrelserna för Clean Sky och FCH valdes under 2011. 3.4. Operativ utveckling De gemensamma företagen strävar efter att samordna resurser och finansiering från industrin och offentliga organ för att uppnå synergieffekter och bidra till Europas framtida tillväxt, konkurrenskraft och hållbara utveckling. Under 2011 anordnade de fem gemensamma företagen ytterligare ansökningsomgångar i linje med deras strategiska forskningsagendor, och fortsatte att bedöma och förhandla om bidrag till följd av tidigare ansökningsomgångar. Eftersom de skiljer sig åt när det gäller antalet ansökningsomgångar, ämnen, utvärderingssteg, sektorer och styrning redovisas de operativa framstegen i genomförandet av ansökningsomgångarna under 2011 i separata avsnitt nedan. 4. Framsteg hos det gemensamma företaget Clean Sky För perioden 2008–2013 hade Clean Sky en budget på totalt 1,6 miljarder euro – högst 800 miljoner euro från Europeiska kommissionen (i kontanter), och motsvarande bidrag från industrin (in natura) värt minst 800 miljoner euro. Tre huvudmål ställdes upp för Clean Sky: i) att påskynda miljömässiga förbättringar inom lufttransportsystemen genom införande av spjutspetsteknik och fullskaliga demonstratorer, ii) att minska lufttransportsystemens negativa påverkan på miljön (minskning av buller, utsläpp och bränsleförbrukning), och iii) att konsolidera den europeiska flygteknikindustrin kring ett projekt av gemensamt intresse. Det som Clean Sky presterar måste bedömas mot bakgrund av dess specifika egenskaper, särskilt med avseende på industrins betydande engagemang i det gemensamma företaget på olika nivåer, från strategisk förvaltning till definition och beskrivning av ämnen för ansökningsomgångar och direkt deltagande i utvärdering av projekt. Till skillnad från andra gemensamma företag arbetar Clean Sky huvudsakligen genom bidrag till namngivna stödmottagare, snarare än genom ansökningsomgångar. Faktum är att de viktigaste resultaten bygger på medlemmarnas arbete, vilket är uppdelat på sex olika tekniska områden som kallas integrerade teknikdemonstratorer (ITD), och som stöds av en teknikutvärderare som kontinuerligt övervakar och utvärderar resultatet. Det finns effektiv och organiserad samordning med andra organisationer, i synnerhet med det gemensamma företaget Sesar. En stor del av den totala budgeten (600 miljoner euro, eller 75 %) är fördelad på dessa medlemmar eller ”namngivna stödmottagare”. Resterande 200 miljoner euro är anslagna till ansökningsomgångar. Dessa ansökningsomgångar utlyses regelbundet (men varje omgång är unik) när ITD-medlemmar uttrycker behov av ytterligare särskilda forskningsåtgärder för att komplettera deras arbete. Ansökningsomgångarna för Clean Sky är således riktade, avser olika områden (23–58 under 2011) och är kortvariga (i genomsnitt sex månader till ett år). Under 2011 slutförde Clean Sky bedömningen av ansökningsomgång 7 och offentliggjorde tre ansökningsomgångar (8, 9 och 10). Totalt hanterades 159 områden, vilket resulterade i att totalt 325 partner från 22 länder valdes ut efter ansökningsomgång 10. Tabellen nedan ger en översikt över de ansökningsomgångar som inleddes och utvärderades av Clean Sky under 2011, inklusive inlämnade och utvärderade förslag. || || Förslag || Utvärderingsresultat || Urvalsfrekvens (%) || Preliminär budget [max. finansiering] (milj. euro) || Resultat av ansöknings­omgången (milj. euro) Ansöknings­omgångens beteckning || || || Stöd­berättigande || || Över gränsen || Utvalda för finansiering Antal områden || Inlämnade || % % stöd­berättigande 7 || SPI-JTI-CS-2010-05 || 38 || 71 || 67 || 94,37 % || 45 || 29 || 64 % || 23,0 || 14,6 8 || SPI-JTI-CS-2011-01 || 58 || 127 || 119 || 93,70 % || 84 || 49 || 58 % || 31,9 || 22,5 9 || SPI-JTI-CS-2011-02 || 23 || 62 || 59 || 95,16 % || 32 || 16 || 50 % || 12,7 || 6,1 10 || SPI-JTI-CS-2011-03 || 40 || 62 || 60 || 96,77 % || 35 || 24 || 68 % || 19,5 || 9,4 TOTALT || 159 || 322 || 305 || 95 % || 196 || 118 || 60 % || 87,1 || 52,6 I jämförelse med övriga gemensamma företag är deltagandet totalt i ansökningsomgångarna högt, liksom även antalet projekt som valts ut för finansiering. Deltagarna är jämnt fördelade mellan forskningsorganisationer, industrin, universitet och små och medelstora företag. Clean Sky föreföll emellertid vara mindre attraktivt för offentliga organ och tillsynsmyndigheter under 2011. Små och medelstora företag utgjorde en mycket stor del av antalet deltagare i de projekt som finansierats (37 %); under perioden 2008–2011 gick 38 % av EU:s finansiering av Clean Sky till små och medelstora företag[6]. Enligt tillgängliga uppgifter för de finansierade projekten lockade ansökningsomgångarna 7–10 deltagare från 23 länder. De länder som var bäst representerade var Storbritannien, Tyskland, Spanien, Italien och Frankrike, vilka har en industriell tradition inom flygteknik. Clean Sky lockade flest deltagare från EU-12 av alla gemensamma företag. Bland de ”associerade” länderna var Schweiz främst med sex samordnare, medan de viktigaste internationella partnerländerna var Kina och Ryssland; Förenta staterna deltog inte. Teknikutvärderaren täckte in fyra huvudsakliga forskningspaket, som alla redovisade verksamhet och resultat för 2011. Generellt sett var genomförandet av planen för 2011 en stor utmaning. Trots vissa svårigheter lyckades teknikutvärderaren att införa förstärkta mekanismer för planering och kontroll för 2012. Den första bedömningen fungerade även som ”demonstration” av hela förfarandet och visade sig vara positiv. Resultatens kvalitet och aktualitet bör förbättras betydligt under 2012 och kommer att övervakas noga av det gemensamma företaget som en absolut prioritet. Mer information, även om lyckade exempel, finns under ”Clean Sky: huvudsakliga resultat under 2011 i korthet” i bilagan. 5. Framsteg hos det gemensamma företaget för initiativet för innovativa läkemedel Det gemensamma företaget för initiativet för innovativa läkemedel (IMI) tilldelades en sammanlagd budget på 2 miljarder euro för perioden 2008–2013. Europeiska kommissionen bidrar med högst 1 miljard euro från sjunde ramprogrammets budget, vilket kompletteras med motsvarande bidrag in natura (som i huvudsak består av forskningsverksamhet) till ett värde av ytterligare minst 1 miljard euro från medlemsföretagen i den europeiska läkemedelsindustrins branschorganisation EFPIA. Detta gör IMI till Europas största offentlig-privata partnerskap totalt, och till det största läkemedelsrelaterade offentlig-privata partnerskapet. IMI:s viktigaste mål är följande: i) att skapa ett mer samarbetsinriktat klimat för forskning och utveckling i Europa; ii) att påskynda utvecklingen av effektivare och säkrare läkemedel för patienter, och iii) att öka konkurrenskraften hos EU:s läkemedelssektor. De största utmaningarna är i) industrin: otillräckliga investeringar i forskning och utveckling; ii) vetenskapen: teknisk komplexitet, och iii) Europa: forskningen är fragmenterad i Europa. Industriella partner är starkt involverade i IMI; särskilt EFPIA-företag deltar betydligt mer i IMI-projekt än i hälsoprojekt inom sjunde ramprogrammet. En annan del av IMI är tvåstegsprocessen för ansökningsomgångar – i steg ett gör den sökande en intresseanmälan (Expression of Interest – EoI) varpå de högst rankade deltagarna och EFPIA-konsortiet i steg två uppmanas att bilda ett komplett projektkonsortium och göra ett utkast till fullständigt projektförslag (Full Project Proposal – FPP). Under 2011 slutförde IMI utvärderingen av ansökningsomgång 3 och offentliggjorde en fjärde ansökningsomgång. Nedanstående tabell innehåller en översikt över de ansökningsomgångar som startats och utvärderats under 2011, med uppgifter om inlämnade intresseanmälningar och utvärderade fullständiga projektförslag. Ansöknings­omgångens beteckning || || || || || EoI över gränsen || FPP som valts ut för finansiering || Urvalsfrekvens (utvalda FPP/inlämnade EoI) Antal områden || Inlämnade EoI || Stöd­berättigande EoI || % godkända 2010-03 || 7 || 32 || 30 || 93,75 % || 16 || 7 || 21,88 % 2011-04 || 7 || 86 || 80 || 93,02 % || 30 || 7 || 8,14 % TOTALT || 14 || 118 || 110 || 93,4 % || 46 || 14 || 11,86 % Ansökningsomgångarna 3 och 4[7] väckte stort intresse och gav ett stort antal sökande: 1 377. Men på grund av det begränsade antalet ämnen fick endast 20 % (266) av dem som ursprungligen sökte slutligen delta i de projekt som valts ut för finansiering tillsammans med deltagare från industrin – omkring 50 grupper från EFPIA-företag blev medlemmar i konsortierna. Det totala antalet deltagare i ansökningsomgångarna under 2011 var 316, vilket innebar en genomsnittlig urvalsfrekvens på 23 %. IMI har en mycket specifik deltagarfördelning. Industrin är väl representerad (av EFPIA-företag samt små och medelstora företag) och deltagandet från universitet är också mycket högt. I ett första skede lämnades ett stort antal intresseanmälningar in av de små och medelstora företagen, följt av andra deltagare och patientorganisationer. Men den akademiska världen stod för de flesta av deltagarna i de projekt som slutligen finansierades (208), följd av EFPIA (53) och små och medelstora företag (47), där de senare motsvarade 17,7 % av deltagandet totalt. Av EU:s finansiering under perioden 2008–2011 gick 13,56 % till små och medelstora företag. Beträffande den geografiska spridningen av de sökande avser de tillgängliga uppgifterna ansökningsomgång 3. Deltagarna i de utvalda projekten (123, förutom EFPIA-företag) kom från 19 länder, främst Storbritannien, Tyskland, Nederländerna, Frankrike och Sverige. Tjeckien och Ungern var de enda av länderna från EU-12 (nya medlemmar i EU), med en enda deltagare var. Schweiz låg överst bland ”associerade” länder, med sex deltagare, följt av Israel och Island. Beträffande det internationella deltagandet hade Förenta staterna tre deltagare (lika många som Spanien). I ansökningsomgång 4 hade IMI 143 deltagare i de förslag som valts ut för finansiering, men den geografiska fördelningen är ännu inte känd. Mer information, även om lyckade exempel, finns under ”IMI: huvudsakliga resultat under 2011 i korthet” i bilagan. 6. Framsteg hos det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas För perioden 2008–2013 beviljade kommissionen det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas (FCH) en budget på 470 miljoner euro. Detta belopp förväntas kompletteras med motsvarande kontanta bidrag till de löpande kostnaderna och med bidrag in natura till driftskostnaderna från de juridiska personer som deltar i verksamheten. FCH förväntas därför få en total budget på 940 miljoner euro. De viktigaste målen för FCH är i) att påskynda utvecklingen och tillämpningen av bränslecell- och vätgasteknik, ii) att skapa tekniska förutsättningar för att den ska kunna börja marknadsföras 2015–2020 och minska ”time to market”, och iii) att placera EU bland de främsta inom denna teknik globalt. FCH använder två typer av finansieringssystem för att främja ett brett spektrum av FoTU-verksamhet – projekt för forskningssamverkan (för grundforskning och demonstration) och samordnings- och stödåtgärder (för nätverksverksamhet, inbegripet standardförberedande forskning). En annan del av FCH är dess övergripande verksamhet – för att komplettera de fyra vetenskapliga tillämpningsområdena ska medvetenheten ökas, allmänheten utbildas och marknaden stödjas. Inlämning och utvärdering sker genom ett enkelt förfarande i ett steg. FCH arrangerade en ansökningsomgång under 2011 (FCH-JU-2011-1, se tabell nedan). I tabellen visas uppgifter om de inlämnade och utvärderade förslagen i denna ansökningsomgång. Ansöknings­omgångens beteckning || || || || || Över gränsen || Utvalda för finansiering || Urvals­frekvens Antal områden || Inlämnade förslag || Stöd­berättigande förslag || % godkända 2011-01 || 36 || 82 || 81 || 98,78 % || 53 || 30 || 36,59 % FCH lockade många deltagare av alla slag, inklusive offentliga myndigheter (t.ex. nationella/regionala organ, energimyndigheter) och icke-statliga organisationer. Detta kan bero på deras särskilda intresse för samordnings- och stödåtgärderna. Deltagarna var också jämnt fördelade mellan forskningsorganisationer och industrin. Av 667 sökande i ansökningsomgången fick 225 sina projekt finansierade. I de projekt som valdes ut för finansiering var 73 små och medelstora företag inblandade, motsvarande 25,6 % av det totala deltagandet. Under perioden 2008–2011 gick 22,15 % av EU:s finansiering av FCH till små och medelstora företag. I ansökningsomgången var totalt 26 länder representerade, framför allt Tyskland, Storbritannien, Frankrike, Italien och Belgien. Länder i EU-12 var väl representerade med tio deltagare. Schweiz och Norge låg högst på listan över ”associerade” länder (med sju samordnare per land), följda av Island och Turkiet med en deltagare vardera. Bland internationella partner fanns deltagare från Förenta staterna, Sydkorea, Kina, Kanada och Serbien. Beträffande de administrativa framstegen kom FCH till rätta med vissa av begränsningarna avseende bidrag in natura när rådets förordning (EU) nr 1183/2011 antogs den 14 november 2011. Genom att erkänna forskningsgruppen N.ERGHY som medlem blev det möjligt för icke-industriella deltagare, som t.ex. denna forskningsgrupp, att lämna bidrag in natura som räknas som motsvarande finansiering. Denna ändring förväntades också förbättra finansieringsnivåerna. Mer information, även om lyckade exempel, finns under ”FCH: huvudsakliga resultat under 2011 i korthet” i bilagan. 7. Framsteg hos det gemensamma företaget Artemis under 2011 För perioden 2008–2013 beviljade kommissionen det gemensamma företaget för inbyggda datorsystem (Artemis) en maximal budget på 420 miljoner euro, vilket kompletterades av finansiering från företagets medlemsstater på minst 1,8 gånger EU:s bidrag (756 miljoner euro). Från industrin förväntas motsvarande finansiering in natura som minst uppgår till de offentliga myndigheternas totala bidrag. Den 5 juli 2011 ingick Artemis ytterligare en administrativ överenskommelse med huvudstadsregionen Bryssel i Belgien. En administrativ överenskommelse med Polen ingicks i december 2011, vilket gjorde landet till den tjugotredje medlemsstaten i Artemis, i syfte att ingå ett åtagande för en budget för 2012 års ansökningsomgång. De viktigaste målen för Artemis är att hantera de forskningsrelaterade och strukturella utmaningar som industrin för inbyggda system står inför och att hjälpa den europeiska industrin att konsolidera och stärka sin världsledande ställning inom teknik för inbyggda datorsystem. Medlemsstaternas deltagande i finansiering och styrning tillsammans med EU och industrin är ett viktigt inslag i det gemensamma företaget. Förfarandet för inlämning och utvärdering sker i två steg – de sökande skickar först en projektbeskrivning och sedan ett fullständigt projektförslag. Under 2011 undertecknades tio bidragsavtal förknippade med 2010 års ansökningsomgång 3, och ansökningsomgång 4 inleddes. Tabellen nedan ger en övergripande bild av de projektbeskrivningar och fullständiga projektförslag som lämnades in inom ramen för ansökningsomgång 4, tillsammans med resultaten av utvärderingen. Ansöknings­omgångens beteckning || Inlämnade projekt­beskrivningar || Inlämnade förslag (FPP) || || || Över gränsen || Utvalda för finansiering || Urvals­frekvens Stöd­berättigande förslag || % godkända 2011-1 || 41 || 27 || 27 || 100 % || 16 || 9 || 22 % 540 sökande lämnade in fullständiga projektförslag under ansökningsomgången för 2011 och 206 deltog i finansierade projekt (i genomsnitt 23 deltagare per projekt). Artemis har som mål att främja samarbetet mellan alla intressenter – industrin, inbegripet små och medelstora företag, nationella och/eller regionala myndigheter, samt den akademiska världen och forskningscentrum – för att föra samman och fokusera forskningsinsatserna. Det var bra balans mellan deltagarna 2011, med 71 deltagare från forskningsorganisationer och den akademiska världen, 73 partner från industrin och 62 små och medelstora företag. Forskarsamhället är väl representerat och samordnat. De små och medelstora företagen utgjorde 37,9 % av alla deltagarna 2011, och de fick 19,18 % av EU:s finansiering till Artemis under perioden 2008–2011. 17 länder var inblandade i de finansierade projekten, framför allt Spanien, Italien, Tyskland, Finland, Frankrike och Österrike. Länderna i EU-12 representerades av Tjeckien, Lettland och Estland. Endast ett associerat land (Norge) var inblandat i de projekt som valdes ut för finansiering, men med många deltagare (6). Förenta staterna var den enda internationella partnern, med en deltagare. Mer information finns under ”Artemis: huvudsakliga resultat under 2011 i korthet” i bilagan. 8. Framsteg hos det gemensamma företaget Eniac För perioden 2008–2013 beviljade kommissionen en maximal budget på 450 miljoner euro för nanoelektronik (Eniac), vilket kompletterades av finansiering från medlemsstaterna i Eniac på minst 1,8 gånger EU:s bidrag (810 miljoner euro). Från industrin förväntas motsvarande finansiering in natura som minst uppgår till de offentliga myndigheternas totala bidrag. De viktigaste målen för Eniac är i) att hantera forskning och innovation inom nanoelektronik, och integrering av tekniken i intelligenta system, ii) att hjälpa den europeiska industrin att konsolidera och stärka sin ställning när det gäller teknik och system för nanoelektronik, och iii) att bidra till ytterligare integrering och miniatyrisering av apparater, och att öka deras funktionalitet samtidigt som nya material, ny utrustning och nya processer utvecklas. Liksom för Artemis är medlemsstaternas deltagande i finansiering och styrning, tillsammans med EU och industrin, en viktig del av Eniac. Även här sker förfarandet för inlämning och utvärdering i två steg (projektbeskrivning, sedan fullständigt projektförslag). Minskningen av åtagandena från medlemsstaterna i Eniac vändes under 2011, och denna ökning av åtaganden förväntas fortsätta 2012. Det konstaterades emellertid att förhållandet på 1,8 mellan det gemensamma företaget Eniacs och medlemsstaternas bidrag till projekten sannolikt inte skulle kunna uppnås vid det gemensamma företagets upphörande. Som en följd av detta fattade de offentliga deltagarnas råd ett beslut om att minska det gemensamma företaget Eniacs deltagande från 16,7 % till 15 % av de totala stödberättigande kostnaderna och bidragen från medlemsstaterna i Eniac till ansökningsomgångarna med upp till 52 %. Detta bör leda till ett förhållande på nära 1,8, under förutsättning att i) det gemensamma företaget Eniac använder det maximala EU-bidrag som föreskrivs i rådets förordning, och ii) att medlemsstaterna i Eniac finansierar sina deltagare på liknande stödnivåer som tidigare. Under 2011 genomförde Eniac två ansökningsomgångar, 4 och 5 (den senare med ett förfarande i ett steg på grund av den snäva tidsfristen). I tabellen nedan ges en översikt över de två ansökningsomgångar som inleddes och utvärderades under 2011. Ansöknings­omgångens beteckning || Inlämnade projekt­beskrivningar || Inlämnade förslag (FPP) || Stöd­berättigande förslag || % godkända || Över gränsen || Utvalda för finansiering || Urvals­frekvens % (FPP-nivå) || 2011-1 || 20 || 9 || 9 || 100 % || 7 || 6 || 66,7 % || 2011-2 || ej tillämpligt || 8 || 7 || 87,50 % || 6 || 6 || 75,0 % || TOTALT || 20 || 17 || 16 || 93,75 % || 13 || 12 || 70,85 % || Av 286 sökande som skickade in fullständiga projektförslag för 2011 års ansökningsomgångar för Eniac valdes 195 ut för finansiering, vilket var en bra urvalsfrekvens. Fördelningen av partner är mycket specifik för sektorn – forskningsorganisationer (50), industrin (71) och små och medelstora företag (74) är ganska jämnt representerade, medan offentliga organ och universitet saknas. Små och medelstora företag utgjorde 37,9 % av deltagarna från 2008 till 2011, och 13,30 % av EU:s finansiering gick till sådana företag. Deltagarna i ansökningsomgångarna kom från 19 länder, flest från Nederländerna, följt av Italien, Frankrike, Tyskland och Österrike. Länder från EU-12 deltog också, framförallt Tjeckien, Polen och Slovakien. Deltagandet från ”associerade” länder var också relativt stort, med flest deltagare från Israel (5), Norge (3) och Schweiz (1). Det fanns dock inte några internationella partner. Mot slutet av 2011 uppmanade det gemensamma företaget för Eniac till intresseanmälan för ny pilotverksamhet. Syftet var att förbereda det gemensamma företaget för att bli ett instrument som föredras för genomförande av strategin för viktig möjliggörande teknik som ska förbättra Europas ställning på sex områden inom ”viktig möjliggörande teknik”, inbegripet nanoelektronik. Pilotverksamheten kommer att möjliggöra innovation med högre teknisk mognadsgrad (4–8) och slå en bro till Horisont 2020. Mer information, även om lyckade exempel, finns under ”Eniac: huvudsakliga resultat under 2011 i korthet” i bilagan. 9. Allmänna framsteg under 2011 9.1. Intressenternas deltagande Tack vare erfarenheterna av bildandet av de gemensamma företagen är det nu möjligt att börja tillhandahålla uppgifter om vilka framsteg som gjorts när det gäller deltagande. || Deltagare i inlämnade förslag (2011) || Deltagare i projekt som valts ut för finansiering (2011) Clean Sky || 600 || 238 IMI || 1 377 || 319 FCH || 667 || 285 Artemis || 540 || 206 Eniac || 286 || 195 Totalt || 3 470 || 1 243 Under 2011 registrerade de gemensamma företagen 3 470 deltagare i inlämnade förslag medan deltagarna i finansierade projekt uppgick till 1 243. Den totala urvalsfrekvensen på 35,8 % är mycket lovande och kan betraktas som positiv med tanke på att gemensamma företag bedriver mycket specifik, industridriven forskning. De gemensamma företagen har gjort ansträngningar för att bredda deltagandet, t.ex. genom att förbättra kommunikationen med möjliga sökande till de öppna ansökningsomgångarna. Skräddarsydda informationsdagar har hållits och de gemensamma företagens deltagande i seminarier, evenemang och viktiga tekniska mässor och utställningar har ökat. Framsteg har också gjorts när det gäller att öka de gemensamma teknikinitiativens synlighet i offentligheten. Nästan samtliga av de gemensamma teknikinitiativens webbplatser har moderniserats för att ge bättre och mer användarvänlig information. Denna åtgärd har bidragit till att göra initiativen hos de gemensamma företagen för gemensamma teknikinitiativ mer tillgängliga för forskarsamhället. Detta medförde t.ex. att IMI fick dubbelt så många intresseanmälningar som svar på sin andra ansökningsomgång som på sin första. Vilka typer av intressenter som är inblandade i forskningsprojekten varierar beroende på vilket gemensamma företag det rör sig om: · Deltagandet i finansierade FCH-projekt är mycket varierande, och alla intressenter ingår i de finansierade projekten – 77 forskningsorganisationer, 49 universitet, 76 stora industrier, 73 små och medelstora företag, 7 övriga och 3 offentliga organ finns bland de 285 deltagarna. · IMI lockade omkring 50 deltagare från EFPIA-företag (stora industrier), 208 universitet, 47 små och medelstora företag, 6 patientorganisationer och 5 övriga. · Clean Sky, Eniac och Artemis har inte några offentliga organ eller ”övriga” deltagare i de finansierade projekten. · Industrin står för 73 respektive 71 deltagare i Artemis och Eniac, och för 53 i Clean Sky. · Universiteten står för 54 deltagare i Clean Sky, medan de ingår i forskningsorganisationerna i Artemis. · Forskningsorganisationerna står för 43 deltagare i Clean Sky och 71 respektive 50 i Artemis och Eniac. Efter två år av full verksamhet framstår intressenternas deltagande som välbalanserat i stort sett, men det finns fortfarande utrymme för förbättringar i mindre välrepresenterade kategorier. När man tittar på siffror över deltagande och representation är det bra att komma ihåg att särskilda resultat förväntas inom varje teknisk sektor. 9.2. Innovationsdimensionen och små och medelstora företags deltagande De aktuella fem gemensamma företagen kan redan betraktas som en innovativ modell för genomförande av forskning. Partnerskapet mellan den offentliga och den privata sektorn är ett viktigt steg framåt i överföringen av forskningsresultat till marknaden. För att omvandla resultaten till tillämpningar på kortast möjliga tid fastställer de gemensamma företagen för gemensamma teknikinitiativ sina egna forskningsagendor i nära samarbete med industrin. Processen med att påskynda användningen av forskningsresultat kommer att drivas längre inom Horisont 2020, särskilt inom ramen för målet ”industriellt ledarskap”. Vi kan dock redan nu lyfta fram uppgifter som möjliggör en första bedömning av innovation som de fem gemensamma företagen åstadkommit under 2011, även om syftet med den här rapporten inte är att lägga fram en detaljerad analys av denna aspekt. · Konceptet teknisk mognadsgrad har införts i det gemensamma företaget för Clean Sky, och projekt som lämnas som svar på öppna ansökningsomgångar utvärderas också utifrån hur mogen tekniken är. Den tekniska mognadsgraden används för att utvärdera och jämföra en viss tekniks olika utvecklingsstadier; den högsta graden (6) avser forskningsprojekt som har nått stadiet före produktutveckling. · I Artemis används ett mognadsindex och ett index för små och medelstora företags deltagande i förslagen i syfte att underlätta utvärderingen av de projekt som bäst kan bidra till att utveckla innovation från forskning. · Ett antal verksamheter för prototypframställning och demonstration fanns med i de gemensamma teknikinitiativens årliga genomförandeplaner. För Clean Sky var 15 forskningsämnen öppna för demonstratorer och 1 för prototypframställning under 2011. För FCH fanns 7 ämnen för demonstratorer och ett ämne för ett ”Proof of Concept” inriktat på bränslecellsystem. · Eniac införde under 2011 priset Eniac Innovation Award för erkännande av projekt som närmar sig slutförandet eller som nyligen har slutförts och som gett den mest slagkraftiga innovationen. E3Car-projektet, med 28 demonstratorer och en total budget på 180 miljoner euro, var den första vinnaren. · Två gemensamma företag fick också priser för innovation: – Vid evenemanget Inter Airport Europe i München fick Clean Sky pris för projektet TaxiBot där man funnit en innovativ lösning för dragfordon som utan dragstång bogserar luftfartyg för taxning på flygplatser, på ett sätt som minskar miljöpåverkan. – Ett av de mindre företagen inom FCH fick EU:s pris för kvinnliga innovatörer vid 2011 års innovationskongress. Ett italienskt företag med 40 anställda var först med att utveckla ett system med självuppladdande bränsleceller för reservkraft, ett renare och förnybart alternativ till blyackumulatorer och dieselgeneratorer. På detta sätt gjorde de gemensamma företagen ytterligare framsteg med avseende på kunskap och vetenskaplig kvalitet under 2011, med projekt med potentiell inverkan på industrin och forskningsmiljön. Inom flygtekniken utvecklades ett nytt system för minskade tillverknings- och underhållskostnader – Breakthrough Laminar Aircraft Demonstrator in Europe (BLADE), och analyser av flygbolagens ekonomi, inbegripet kraven i nya miljöbestämmelser, pågår inom projektet Contribution of Airlines for the Reduction of Industry Nuisances and Gases (CARING). När det gäller att främja utvecklingen av bättre och säkrare läkemedel för patienter är databasen NEWMEDS världens största register med data från antipsykotiska kliniska prövningar, och innehåller uppgifter om 23 401 patienter från de fem ledande läkemedelsföretagen på området. Det är viktigt att betona att konkurrerande företag för första gången har en gemensam vilja att dela med sig av och sprida resultaten av sina kliniska prövningar. Detta är ett avgörande stöd för mer målinriktad och individanpassad hälso- och sjukvård. Inom transportsektorn inför projektet Clean Hydrogen In European Cities (CHIC) nya miljövänliga stadsbussar i europeiska städer i syfte att minska bussarnas inverkan på miljön och främjar dem i syfte att minska ”time to market”. Projektet E3Car finansieras för hantering av kraftöverföringen i elektriska fordon, förbättrad omvandling och fördelning av energi samt ökad energieffektivitet (med 10 % respektive 35 %), och erbjuder en konkurrensutsatt miljö med 28 demonstratorer. De gemensamma företagen uppmuntrade små och medelstora företags deltagande, med goda resultat under 2011 – ungefär 28 % av de utvalda deltagarna var små och medelstora företag. Av de fem gemensamma teknikinitiativen visade sig Eniac vara mest attraktivt för små och medelstora företag, vilka stod för 37,9 % av det totala deltagandet i det gemensamma företaget, följt av Clean Sky (37 %)[8], Artemis (31 %), FCH (25,6 %) och IMI (17,7 %)[9]. Den genomsnittliga andelen EU-medel som gick till små och medelstora företag var, för alla de gemensamma företagen för gemensamma teknikinitiativ, under perioden 2008–2011 strax över 21 %, vilket överstiger det generella målet på 15 % i sjunde ramprogrammet. Nedanstående tabell ger en detaljerad översikt över de små och medelstora företagens deltagande i de fem gemensamma företagen, både avseende inlämnade förslag och projekt som valts ut för finansiering (2011). || Deltagare i inlämnade förslag || Deltagare i projekt som valts ut för finansiering Clean Sky || 239 || 88 IMI || 263 || 47 FCH || 174 || 73 Artemis || 182 || 62 Eniac || 109 || 74 Totalt || 967 || 344 Antalet små och medelstora företag som deltar tyder starkt på att den forskningsverksamhet som är anpassad till små och medelstora företag är välbalanserad, och att deras bidrag till den verksamheten är avgörande för att de mer allmänna målen för forskning och innovation ska kunna uppnås. Med de framsteg som gjordes under 2011 är de gemensamma företagen för gemensamma teknikinitiativ på väg att uppnå sin innovationspotential och bidra till att anta de framtida utmaningarna i Horisont 2020. 9.3. Deltagandets geografisk spridning I de fem gemensamma företagen deltar i genomsnitt 20 medlemsstater för genomförandet av de strategiska forskningsagendorna. Det mest mångfaldiga är FCH som har en rad internationella partner. De främsta aktörerna är de medlemsstater som har en avancerad industri omgiven av dynamiska system av små och medelstora företag, forskningscentrum och universitet. || Antal länder som deltar i projekt som valts ut för finansiering || Främsta aktörer[10] Clean Sky || 23 || UK, DE, ES, IT FR IMI || 15 || UK, DE, NL, FR, SE FCH || 26 || DE, UK, FR, IT, BE Artemis || 17 || ES, IT, DE, FI, FR & AT Eniac || 19 || NL, IT, FR, DE, BE Vi noterar också att alla utom ett av länderna i EU-12 har deltagit. · Totalt sett står EU-12 för ungefär 15 % av det totala deltagandet i de finansierade projekten. Clean Sky har det största deltagandet (runt 10 %), medan deltagandet av EU-12 i IMI-projekt är försumbart. Diagrammet nedan visar deltagandet av EU-12 i gemensamma teknikinitiativ under 2011 (finansierade projekt). · Den bäst representerade medlemsstaten i EU-12 är Polen med 18 deltagare i finansierade projekt (6 i FCH och Eniac sammanlagt, 12 i Clean Sky), och med 5 projekt som samordnats av polska organisationer. Därefter följer Tjeckien med 16 deltagare i finansierade projekt och deltagande i alla gemensamma teknikinitiativ, framförallt Artemis med 7 tjeckiska deltagare. Rumänien står för 6 deltagare och Ungern 3. Litauen är däremot inte inblandat i några utvalda projekt. · För att öka deltagandet från mindre aktiva områden anordnade Clean Sky 2011 en rundabordskonferens om flygteknisk forskning i Central- och Östeuropa. Detta betraktas som god praxis, och kommissionen vill se detta som förebild för de andra gemensamma teknikinitiativen i framtiden. Under 2012 kommer kommissionen att hålla ytterligare diskussioner med de gemensamma företagen om hur deltagandet av länderna i EU-12 kan ökas väsentligt. De gemensamma teknikinitiativens forskningsverksamhet visade sig också vara attraktiv för länder som är associerade till sjunde ramprogrammet, vilka utgjorde omkring 15 % av deltagarna. De mest aktiva associerade landet var under 2011 Schweiz, följt av Norge och Israel. FCH lockade det högsta antalet deltagare från associerade länder, följt av Clean Sky och IMI. Bedömningar av associerade länders deltagande i Artemis och Eniac bör också ta hänsyn till deras trepartsmodell för finansiering. Land || IMI || FCH || CS || Artemis || Eniac || Totalt Schweiz || 6 || 7 || 6 || || 1 || 20 Norge || || 7 || 1 || 6 || 3 || 17 Island || 2 || 1 || || || || 3 Israel || 2 || || 2 || || 5 || 9 Turkiet || || 1 || 1 || || || 2 Serbien || || 1 || || || || 1 Totalt || 10 || 17 || 10 || 6 || 9 || 52 9.4. Den internationella dimensionen Ett antal internationella partner har varit inblandade i de gemensamma teknikinitiativens verksamhet och svarar för omkring 3 % av deltagandet i projekt som finansierats under 2011. Erfarenheterna med internationella partner varierar avsevärt mellan olika tekniska sektorer. Det beror också på de strategier och synergieffekter som de gemensamma teknikinitiativen strävar efter inom forskning, innovation eller lagstiftningsområden. Som framgår av tabellen nedan visade Förenta staterna intresse för nästan alla gemensamma teknikinitiativ och hade störst deltagande i finansierade projekt generellt. Land || IMI || FCH || CS || Artemis || Eniac || Totalt USA || 3 || 1 || 1 || 1 || || 6 Ryssland || || || 1 || || || 1 Kina || || 1 || || || || 1 Sydkorea || || 1 || || || || 1 Kanada || || 1 || || || || 1 Totalt || 3 || 4 || 2 || 1 || 0 || 10 För att kunna konkurrera globalt behöver industrin inte bara stärka samarbetet och minska fragmenteringen i Europa, utan också skapa synergier på annat håll, framförallt med viktiga internationella aktörer. De gemensamma teknikinitiativens internationella dimension kommer således att utvecklas ytterligare. Kommissionen diskuterar för närvarande med de gemensamma företagen om hur man ska kunna nå ut till internationella partner i syfte att uppfylla de berörda sektorernas särskilda behov. FCH har redan reviderat sin fleråriga genomförandeplan i syfte att göra den mer ambitiös och konkurrenskraftig i förhållande till de globala insatserna på det tekniska området. I den uppdaterade strategiska forskningsagendan för Artemis framgår nu tydligt vad som krävs i Europa under det kommande årtiondet av alla aktörer på FoU- och innovationsområdet för att göra Europa ledande när det gäller inbyggda system. 9.5. Bidrag Bidragsavtalen varierar från ett gemensamt företag till ett annat, och beror på vilken typ av projekt som omfattas, konsortiernas storlek och den tilldelade budgeten. De gemensamma företagen utvecklar inte bara forskningssamarbete utan kan även stödja nätverksbyggande verksamhet (t.ex. FCH) med hjälp av samordnings- och stödåtgärder, där konsortierna naturligtvis är mindre och har annan sammansättning. || Bidrag under förhandling 2011 || Bidrag som beviljats 2011 || Bidrag för vilka verksamhet har slutförts Clean Sky || 24 || 80 || 7 IMI || 2 || 13 || 0 FCH || 0 || 26 || 5 Artemis || 9 || 10 || 3 Eniac || 0 || 22 || 0 Totalt || 35 || 151 || 15 Under de tre första verksamhetsåren varierade de bidragsavtal som de gemensamma företagen undertecknade i storlek, antal partner och tilldelad budget. · Bidragsavtalen inom Clean Sky är de mest utpräglade. Antalet finansierade projekt och undertecknade bidragsavtal är större, men med färre partner i varje och relativt små budgetar. Ansökningsomgångarna inom Clean Sky medger projekt med en enda partner, särskilt om forskningsämnet är så specifikt att endast en organisation (eller ett fåtal som konkurrerar vid urval och utvärdering) uppfyller kraven för ansökningsomgången. Bidragsavtalen inom Clean Sky omfattar i genomsnitt två partner, och har en tilldelad budget på i genomsnitt 515 000 euro. Så även om antalet bidragsavtal att underteckna kräver betydande förvaltningsinsatser så kräver samordningen i konsortierna mindre insatser. · IMI och FCH lockar liknande typer av konsortier – antalet projekt (och undertecknade bidragsavtal) är färre, men de är större, i fråga om både tilldelad budget och antal partner. Det genomsnittliga antalet partner i ett IMI-projekt är 26, EFPIA-organisationer och andra organisationer sammantaget, och den genomsnittliga budgeten för undertecknade bidragsavtal är ungefär 10 miljoner euro (enbart bidrag från IMI). FCH har i genomsnitt 9 partner per projekt och en budget på 3,8 miljoner euro. · Artemis har i genomsnitt 23 och Eniac 22 partnerorganisationer i ett konsortium, och en genomsnittlig budget på 15,8 miljoner euro respektive 23 miljoner euro[11]. 10. Utmaningar och framtidsutsikter De första interimsutvärderingarna av de gemensamma företagen genomfördes som planerat och rapporterna färdigställdes i april 2011. De allmänna framtidsutsikterna för de gemensamma företagen ansågs vara goda. De externa experterna rekommenderade bl.a. bättre kommunikation med allmänheten, centrala resultatindikatorer och större delegering av styrelsernas ansvar för den dagliga förvaltningen till de gemensamma företagens verkställande direktörer. Rekommendationerna bör vara fullt genomförda före den andra interimsutvärderingen 2013. Under 2011 förbättrade de gemensamma företagen avsevärt kommunikationen med allmänheten. Projektens synlighet ökade och standarden på deras främsta kommunikationsverktyg (t.ex. webbsidor) höjdes. De införde också centrala resultatindikatorer: · IMI införde centrala resultatindikatorer för två viktiga prioriteringar – för genomförandet av den strategiska forskningsagendan och för programkontoret. Den genomsnittliga tid det tar att bevilja bidrag har minskat med mer än 90 dagar. · Clean Sky genomförde merparten av experternas rekommendationer. De integrerade teknikdemonstratorernas (ITD) resultat var föremål för en årlig översyn av oberoende experter. · FCH införde ”operativa indikatorer” för övervakning av FoTU-verksamhetens framsteg; dessa jämförs mot resultatindikatorer med hjälp av mål och senast kända resultat. · Eniac införde en central resultatindikator för tiden det tar från det att de offentliga deltagarnas råd fattar beslut om finansiering, till den första utbetalningen till respektive stödmottagare. Ytterligare framsteg kommer att bedömas vid den andra interimsutvärderingen och i årsrapporten för 2012. Eftersom de gemensamma företagen nu är helt självständiga kan vi göra en första bedömning av fördelarna med dem. Den stabila tilldelningen av medel visar på industrins engagemang. Små och medelstora företag lockades av forskningstemana hos de gemensamma företagen för gemensamma teknikinitiativ, särskilt på grund av stabiliteten och kontinuiteten i forsknings- och innovationsmiljöerna och finansieringsmetoderna. I slutet av 2011 hade totalt 21 % av EU:s finansiering gått till små och medelstora företag. Som påpekades i avsnitt 9.2 lyckades de gemensamma teknikinitiativen med utmaningen att bli verkligt lockande för små och medelstora företag när det gäller genomförande av forskning. Små och medelstora företag kan dra nytta av deltagande i specifika arbetsmiljöer, av forskningsämnen som är tydligt inriktade mot marknaden och av de gemensamma företagen som ett instrument som bättre passar deras behov. Ur ett bredare perspektiv är intressenternas deltagande välbalanserat, och alla parter har deltagit i de gemensamma teknikinitiativens forskningsverksamhet. Budgetfördelningen visar att i genomsnitt 45 % av EU:s finansiering gick till forskningsorganisationer och universitet och 34 % till industrin. 2 % av EU:s finansiering gick till andra organisationer, t.ex. icke-statliga organisationer, paraplyorganisationer och stiftelser, och ungefär 21 % till små och medelstora företag. Under 2011 utvecklades de viktigaste forskningsmålen för att återspegla de senaste framstegen inom respektive tekniska område. Agendorna för strategisk forskning och innovation har i de gemensamma företagen för gemensamma teknikinitiativ fyllts med ambitiösa mål under en längre tid. · På luftfartsområdet uppdaterade Clean Sky sina forskningsmål mot bakgrund av riktlinjerna i rapporten Flightpath 2050, Europe’s vision for Aviation som ACARE utarbetade 2011. · Översynen av IMI:s strategiska forskningsagenda kommer att innebära en förändring av de typer av projekt som finansieras – ansökningsomgångarna kommer att fokuseras på storskaliga och omvälvande projekt. · FCH reviderade sin fleråriga genomförandeplan, och målen för tillämpningsområdena förlängdes till 2020 (från 2015). · Artemis reviderade sin strategiska forskningsagenda för ökad hänsyn till de inbyggda systemens inneboende egenskap som samhällets ”neurala system”, vilket avspeglar deras genomslagskraft i alla moderna produkter, infrastrukturer och tjänster. · Den strategiska forskningsagendan för Eniac fortsätter att vara relevant för hanteringen av stora samhällsutmaningar, som i hög grad är beroende av att funktionen hos integrerade kretsar förbättras och energiförbrukningen minskas. I allmänhet, och i jämförelse med tidigare versioner, har de gemensamma företagens uppdaterade strategiska forsknings- och innovationsagendor i stor utsträckning tagit hänsyn till den strategi för forskning och innovation som Europeiska kommissionen lagt fram inom ramen för Horisont 2020. Dessa kopplingar kommer att garantera enhetlighet och göra det enklare att anpassa EU:s åtgärder till de övergripande målen ökad konkurrenskraft inom industrin, vetenskaplig spetskompetens och tillväxt samt nya arbetstillfällen. De gemensamma företagens administrativa konsolidering fortsatte, särskilt utvecklingen av de interna kontrollramarna, med betydande framsteg när det gäller mekanismerna för kontroll. Styrelserna antog strategier för efterhandsrevision och övervägde nya förfaranden för att komplettera och stärka de interna kontrollsystemen. Alla gemensamma företag förbättrade funktionerna för IT och logistik. De fem gemensamma företagens resultat hittills bekräftar dem som ambitiösa europeiska initiativ med potential att erkännas som modeller för offentlig-privata partnerskap. Kommissionen inhämtar i nuläget bidrag från partner inom industrin i syfte att ytterligare utvidga de gemensamma företagen inom nästa fleråriga budgetram. Öppna samråd pågår också för att skapa bredast möjliga intresse i syfte att utforma framtidens gemensamma företag för nästa finansieringsperiod. Inför framtiden kvarstår ett antal utmaningar: · Administrativ börda De gemensamma företagen är relativt små, så de löpande kostnaderna är relativt höga. Ett sätt för de gemensamma företagen att förbättra effektiviteten skulle kunna vara att välja en gemensam förvaltningsstruktur. De experter som deltog i den första interimsutvärderingen av Artemis och Eniac betraktade de gemensamma företagens relativt ringa storlek som ”riskabel”. Bland möjliga scenarier för utvecklingen av de gemensamma företagen föreslog de oberoende experterna både sammanslagning av dem båda och införande av en gemensam struktur för enbart administrativa uppgifter. · Komplettering av och samordning med andra program på EU-nivå och nationell nivå och industrins och medlemsstaternas engagemang i Artemis och Eniac Det är dags att bättre anpassa forskningsagendorna för Artemis och Eniac till nationella program. Kommissionen diskuterar för närvarande möjliga organisatoriska effekter med intressenterna, med hänsyn också till den nuvarande ekonomiska situationen. Mot bakgrund av det har under 2010 dokument med en gemensam vision utarbetats med Eureka och klustrerna CATRENE och ITEA2. Detta tillvägagångssätt skulle kunna vara användbart och diskussioner pågår om en gemensam ram för de gemensamma teknikinitiativen samtidigt som deras specifika tillvägagångssätt behålls – uppifrån och ner för de gemensamma teknikinitiativen och nedifrån och upp för Eureka-klustren, med en industriledd strategi för båda instrumenten. Ökat samarbete med medlemsstaterna för att stärka synergieffekterna kan efterstävas för alla gemensamma teknikinitiativ, särskilt till förmån för potentiella nya aktörer och för små och medelstora företag. Finansieringen av projekt inom Artemis och Eniac sker enligt en unik trepartsmodell. Partnerna får mycket av sin finansiering från sina egna länder eller regionala kontor enligt bidragsavtalen. De gemensamma företagen tillhandahåller också finansiering direkt till partner till ett värde av ca 16,7 % av deras stödberättigande kostnader. Denna finansieringsmodell fungerade väl under de första åren för Artemis, men med vissa begränsningar – huvudsakligen beroende på betydligt mindre åtaganden från medlemsstaterna i samband med den ekonomiska och finansiella krisen. Under 2011 var trenden för första gången uppåtgående, och denna utveckling förväntas fortsätta under 2012. De gemensamma företagens erfarenheter under det första året med självständighet och positiva resultat, är sammanfattningsvis följande[12]: (1) De gemensamma företagen utgör en innovativ modell för forskning i partnerskap om teknik som betraktas som strategisk för Europa; engagemang från alla partner är avgörande för att de förväntade resultaten ska kunna uppnås och ett effektivt bidrag till Europas konkurrenskraft ska kunna åstadkommas. Oavsett finansieringsmekanism som införts av de olika gemensamma företagen har det under de senaste två åren visat sig vara relativt svårt när det gäller tillgång till motsvarande finansiering från industrin och medlemsstaterna. (2) Det är uppenbart att de gemensamma företagen har ökat både i takt och synlighet och har börjat betraktas som relevanta aktörer inom sina tekniska områden på global nivå. (3) Ytterligare flexibilitet avseende genomförandestrukturer (de gemensamma företagen) borde beviljas så att de kan fokusera på forskning i stället för på administrativa uppgifter; för att förbättra sin effektivitet skulle de, om det krävs, kunna organiseras annorlunda för optimerad resursanvändning. (4) De gemensamma företagens resultat måste övervakas och utvärderas mot bakgrund av en uppsättning centrala resultatindikatorer som bör utformas på ett sätt som återspeglar deras mångfald men fortfarande möjliggör jämförelse. (5) De gemensamma företagen bör fortsätta att vara, eller bli mer, enkla, öppna och tillgängliga för alla potentiella stödmottagare. Särskild hänsyn bör tas till nya aktörer från mindre välrepresenterade länder och till små och medelstora företag. (6) Lämpliga internationella strategier bör fastställas för varje gemensamt företag för gemensamma teknikinitiativ, med hänsyn till respektive företags särskilda forskningsområde, den potentiella nyttan av samarbete när det gäller forskning, innovation och reglering och, naturligtvis, de parallella riskerna. På grundval av erfarenheterna hittills och med en blick framåt är gemensamma företag på väg att befästa sin potential som modell för offentlig-privata partnerskap för EU:s forskningsverksamhet. De gjorde redan förbättringar under 2011, i enlighet med rekommendationerna i den första interimsutvärderingen, och ytterligare förbättringar förväntas framöver. De första framgångarna under 2011, exempelvis minskningen av tillverknings- och underhållskostnaderna för flygteknik, analysen av flygbolagens framtida ekonomi och konkurrerande företags öppnande gentemot sina industriella partner (t.ex. via en central resultatdatabas) visar att de gemensamma företagen för gemensamma teknikinitiativ inte bara kan hantera tekniska utmaningar, utan också främja industriell miljö och forskningsmiljö. Ett viktigt steg när det gäller insamlingen av projektresultat förväntas under 2012. En första analys av fördelarna med de offentlig-privata partnerskapen pågår för närvarande och resultaten kommer att rapporteras under 2012. Utvärderingen av vilken inverkan de gemensamma företagen för gemensamma teknikinitiativ har på genomförandet av forsknings- och innovationsverksamheten på EU-nivå kommer också att avse kriterierna i Horisont 2020 som medlemsstaterna har varit med om att slå fast. De gemensamma företagens erfarenheter hittills kommer i detta avseende också att bedömas mot bakgrund av kriterierna för framtida offentlig-privata partnerskap. 11. BILAGA – Framsteg hos de gemensamma företagen för gemensamma teknikinitiativ under 2011 i korthet 1.1. Clean Sky: huvudsakliga resultat under 2011 i korthet OMRÅDE || FRAMSTEG – RESULTAT Strategisk forskningsagenda || Målen i den strategiska forskningsagendan för Clean Sky bedömdes på nytt liksom även de faktiska framstegen och antagandena om giltighet. Resultaten var följande: En uppdaterad utvecklingsplan och uppdaterade prognoser av möjliga miljöfördelar i slutet av programmet. Den första interna utvärderingen publicerades under 2012. Genomförande av ansöknings­omgångarna || Antal ansökningsomgångar under 2011: 3 ansökningsomgångar (2011-1; 2011-2; 2011-3). Den sista ansökningsomgången under 2010 (2010-5) genomfördes också. Antal inlämnade förslag: 322 Antal stödberättigande förslag: 305 Antal förslag som finansierats: 118 Övergripande projektportföljer: 298 (inbegripet 247 undertecknade bidragsavtal) Lyckade exempel: – BLADE (Breakthrough Laminar Aircraft Demonstrator in Europe), valdes ut för att ställas ut på den första innovationskongressen (Bryssel den 5 och 6 december 2011), har utvecklat ett övervakningssystem som i realtid upptäcker skador och brister hos nyligen utformade vingar med naturlig laminärströmning, vilket minskar tillverknings- och underhållskostnaderna. – Projektet TaxiBot Dispatch Towing Vehicle (DTV) fick 2011 års innovationspris vid Inter Airport Europe i München. Det är ett dragfordon utan dragstång för flygplan med en mittgång (t.ex. A320, B737) som gör det möjligt för flygplanet att stänga av motorerna under taxning. – CARING (Contribution of Airlines for the Reduction of Industry Nuisance and Gases) är det enda projekt inom Clean Sky där flygbolag ingår. Det löper från början av 2010 till december 2012 och syftar till att analysera hur nuvarande och framtida miljölagstiftning kan påverka flygbolagens ekonomi och hur flygbolagen bäst kan anpassa sig till förändringar i lagstiftningen. Deltagande, inbegripet små och medelstora företag || 2011: Totalt antal deltagare: 600 Antal deltagare i finansierade projekt: 238 Antal små och medelstora företag i finansierade projekt: 88 – 37 % av det totala deltagandet Typer av deltagare i finansierade projekt: Stor industri (PRC): 53, Högre utbildning (HSE): 54, Forskningsorganisationer (RCE): 43 2009–2011: Deltagandets geografiska täckning (i ansökningsomgång 1–10) per land i finansierade projekt: 23 inblandade länder. Ledande länder Samordnare Deltagare Totalt deltagande UK 52 45 97 DE 52 34 86 ES 31 31 62 IT 28 33 61 FR 39 45 84 Deltagare från associerade länder (Schweiz, Israel, Norge och Turkiet) samordnade tio vinnande projekt. En kinesisk och en rysk deltagare valdes också ut under ansökningsomgångarna 2010 och 2011, båda som samordnare. Kommunikation || Clean Sky deltog i två stora europeiska tekniska konferenser (Aerodays i Madrid och Paris Air Show). Informationsdagar för potentiella sökande anordnades i Ankara, Dublin, Lissabon, Toulouse, Wien och Warszawa. Clean Sky deltog i den första innovationskongressen, som hölls i Bryssel den 5 och 6 december. I Bryssel hölls ett gemensamt evenemang med de andra gemensamma teknikinitiativen i Europaparlamentet den 5–6 oktober. Webbplatsen moderniserades i april och det kvartalsvisa nyhetsbrevet skickades till cirka 3 000 mottagare. Tre pressmeddelanden om avgörande händelser offentliggjordes och Clean Sky nämndes i 14 EU-artiklar och -publikationer. I juni 2011 organiserade Clean Sky en rundabordskonferens om flygteknisk forskning i Central- och Östeuropa i syfte att öka deltagandet från mindre aktiva områden. En fokusering på små och medelstora företags erfarenheter av Clean Sky gjordes (2 intervjuer). Styrning || Styrelsen sammanträdde fyra gånger under 2011. Vid mötet i december valdes ordföranden (Charles Champion) och vice ordföranden (Catalin Nae). 1.2. IMI: huvudsakliga resultat under 2011 i korthet OMRÅDE || FRAMSTEG – RESULTAT Strategisk forskningsagenda || Översynen av de strategiska forskningsagendorna avslutad, fokuseringen ändrad till storskaliga, omvälvande projekt. Genomförande av ansöknings­omgångarna || Antal ansökningsomgångar under 2011: 1. Den sista ansökningsomgången under 2010 (ansökningsomgång 3-2010) genomfördes också. Vid båda ansökningsomgångarna tillämpades ett förfarande för inlämning och utvärdering i två steg. Antal inlämnade förslag (intresseanmälan, förslag som inlämnats i första steget): 118 Antal stödberättigande förslag: 110 Antal förslag som finansierats: 14 Övergripande projektportföljer: 30 Lyckade exempel: NEWMEDS är ett IMI-projekt om depression och schizofreni som skapat nya databaser för insamling och lagring av stora datamängder, vilket mynnat ut i det största register man känner till med data från antipsykotiska kliniska prövningar, och med uppgifter om 23 401 patienter från de fem ledande läkemedelsföretagen på området. Mer information: http://www.newmeds-europe.com/ Deltagande, inbegripet små och medelstora företag || Totalt antal deltagare: sammanlagt 1 377 för ansökningsomgångarna 3 (438) och 4 (939). Deltagare i finansierade projekt: sammanlagt 266 för ansökningsomgångarna 3 (123) och 4 (143). 53 EFPIA-företag ska läggas till för ansökningsomgång 3. För ansökningsomgång 4 är antalet EFPIA-företag ännu inte känt. Antal små och medelstora företag i finansierade projekt: 47 – 17,7 % av det totala deltagandet i ansökningsomgångarna 3 och 4. Typer av deltagare i finansierade projekt, förutom industrin: Patientorganisationer: 6, Högre utbildning (HSE): 208, Övriga (OTH): 5. Deltagande i finansierade projekt i ansökningsomgång 2010-3 uppdelat efter land (uppgifter för 2011-4 är ännu inte tillgängliga): 19 inblandade länder. Ledande länder Totalt deltagande UK 28 DE 21 NL 13 FR 11 SE 9 Dessutom var tre partner från Förenta staterna inblandade i tre vinnande konsortier. Israel och Island hade 2 deltagare vardera och Schweiz 6. Kommunikation || IMI anordnade sex evenemang i fyra länder, med 60–250 deltagare vardera. IMI deltog i ett gemensamt evenemang med andra gemensamma teknikinitiativ som hölls hos Europaparlamentet i Bryssel den 5–6 oktober. Sex pressmeddelanden utfärdades och spreds till en målgrupp med över 150 journalister. Cirka 30 artiklar offentliggjordes i media och tidskrifter, varav sex var riktade till en specialiserad vetenskaplig publik. IMI:s nyhetsbrev når 1 500 prenumeranter och webbplatsen har upp till 9 000 besökare per månad. Styrning || Styrelsen sammanträdde tre gånger under 2011. Utöver beslut om driften av det gemensamma företaget för gemensamma teknikinitiativ utnämnde styrelsen ledamöterna i den vetenskapliga kommittén. 1.3. FCH: huvudsakliga resultat under 2011 i korthet OMRÅDE || FRAMSTEG – RESULTAT Strategisk forskningsagenda || Översynen av den fleråriga genomförandeplanen slutförd. Reviderade mål för tillämpningsområdena förlängda till 2020 (från 2015) för bättre anpassning till Horisont 2020. Genomförande av ansöknings­omgångarna || Antal ansökningsomgångar under 2011: 1 Antal inlämnade förslag: 82 Antal stödberättigande förslag: 80 Antal förslag som finansierats: 30 Övergripande projektportföljer: 98 (inbegripet 76 undertecknade bidragsavtal) Lyckade exempel: Ett antal europeiska städer är för närvarande pionjärer i utvecklingen och införandet av stadsbussar som drivs med hjälp av miljövänliga bränsleceller. Projektet Clean Hydrogen In European Cities (CHIC) inleddes i november 2010 i syfte att främja utvecklingen av bränslecellsbussar i kollektivtrafik och bana väg för en bred användning av denna teknik och den infrastruktur som behövs från och med 2015. Projektet är ett viktigt nästa steg mot en fullständig kommersialisering av vätgasdrivna bränslecellsbussar. CHIC syftar till att minska ”time to market” för tekniken och få fart på marknaden. Mer information: http://chic-project.eu/ Deltagande, inbegripet små och medelstora företag || Totalt antal deltagare: 667 Deltagare i finansierade projekt: 285 Antal små och medelstora företag i finansierade projekt: 73 – 25,6 % av det totala deltagandet. Typer av deltagare i finansierade projekt: Stor industri (PRC): 76, Forskningsorganisationer (REC): 77, Högre utbildning (HSE): 49, Offentliga myndigheter (PUB): 3, Övriga (OTH): 7 Deltagande i finansierade projekt, uppdelat efter land: 26 inblandade länder. Ledande länder Totalt deltagande DE 67 UK 36 FR 31 IT 30 BE 26 Fem internationella partner (Förenta staterna, Sydkorea, Kina, Kanada och Serbien) deltog i FCH:s forskningsverksamhet med en deltagare var i finansierade projekt. Kommunikation || Under 2011 utvecklade FCH en ny webbplats som från mars till årets slut besöktes över 40 000 gånger. Tre större EU-evenemang anordnades, och programkontoret och den verkställande direktören deltog i 25 externa evenemang och konferenser, vissa av dem utanför Europa (i Förenta staterna, Japan, Korea, Kina, och Kanada). FCH deltog i det gemensamma evenemanget med andra gemensamma teknikinitiativ som hölls hos Europaparlamentet den 5–6 oktober. Styrning || Styrelsen sammanträdde tre gånger under 2011. Utöver beslut om driften av det gemensamma företaget för gemensamma teknikinitiativ utnämnde styrelsen i juni enhälligt sin nya ordförande, Pierre Etienne Franc (från Air Liquide). 1.4. Artemis: huvudsakliga resultat under 2011 i korthet OMRÅDE || FRAMSTEG – RESULTAT Strategisk forskningsagenda || I maj presenterade Artemis sin reviderade strategiska forskningsagenda. Det gemensamma företaget uppdaterade därefter sina forskningsmål. Genomförande av ansöknings­omgångarna || Antal ansökningsomgångar under 2011: 1 (inlämning och utvärdering i två steg). Antal inlämnade förslag (fullständiga projektförslag): 27 Antal stödberättigande förslag: 27 Antal förslag som finansierats: 8 Övergripande projektportföljer: 44 Deltagande, inbegripet små och medelstora företag || Totalt antal deltagare (fullständiga projektförslag): 540 Deltagare i finansierade projekt: 206 Antal små och medelstora företag i finansierade projekt: 62 – 31 % av det totala deltagandet. Typer av deltagare i finansierade projekt: Stor industri (PRC): 73, Forskningsorganisationer (REC) och Högre utbildning (HSE) tillsammans: 71. Deltagande i finansierade projekt, uppdelat efter land: 17 inblandade länder. Ledande länder Totalt deltagande ES 31 IT 28 DE 23 FI 19 FR 15 AT 15 Förenta staterna deltog i ansökningsomgången 2011 och fick ett projekt finansierat. Kommunikation || Artemis deltog i sex evenemang som anordnades gemensamt med nationella partner för att främja ansökningsomgångar och projektresultat bland intressenter och potentiella stödmottagare. Artemis Industry Association Summer Camp hölls i juni och följdes av fyra andra större evenemang. Artemis hjälpte till att anordna ett gemensamt evenemang med andra gemensamma teknikinitiativ hos Europaparlamentet den 5–6 oktober. Tidskriften Artemis gavs ut tre gånger och nya informationsbroschyrer publicerades. Dessutom publicerades nio artiklar i olika EU-länder. Det gemensamma teknikinitiativets visuella identitet förbättrades. Styrning || Styrelsen sammanträdde tre gånger och de offentliga deltagarnas råd två gånger. Utöver beslut om driften av det gemensamma företaget för gemensamma teknikinitiativ enades styrelsen om att i den fleråriga personalpolitiska planen införa en möjlighet att anställa nationella experter. 1.5. Eniac: huvudsakliga resultat under 2011 i korthet OMRÅDE || FRAMSTEG – RESULTAT Genomförande av ansöknings­omgångarna || Antal ansökningsomgångar under 2011: 2 (vid ansökningsomgång 1 tillämpades ett förfarande för inlämning och utvärdering i två steg; vid ansökningsomgång 2 tillämpades ett förfarande i ett steg). Antal inlämnade förslag (fullständiga projektförslag): 17 Antal stödberättigande förslag: 16 Antal förslag som finansierats: 12 Övergripande projektportföljer: 40 Lyckade exempel: Projektet E3Car inleddes i februari 2008 med syfte att ta itu med de viktigaste utmaningarna vid hanteringen av kraftöverföringen i elektriska fordon och minska energiförlusten i kraftöverföringens mellanliggande delar. I november 2011 tilldelades E3Car ett innovationspris för sina betydande resultat i utvecklingen av flera viktiga komponenter, särskilt följande: – Förbättrad kraftomvandling och kraftdistribution med 10 %. – Ökad energieffektivitet med 35 % totalt. Projektet åstadkom 28 demonstratorer och skapade en arkitektonisk överblick över det elektriska fordonet och ytterligare sju samarbetsprojekt om eldrivna transporter, och mobiliserade över 100 partner med en total budget på 180 miljoner euro. Mer information: http://www.e3car.eu/ Deltagande, inbegripet små och medelstora företag || Totalt antal deltagare (fullständiga projektförslag): 286 Deltagare i finansierade projekt: 195 Antal små och medelstora företag i finansierade projekt: 74 – 37,9 % av det totala deltagandet Typer av deltagare i finansierade projekt: Stor industri (PRC): 71, Forskningsorganisationer (REC): 50 Deltagande i finansierade projekt, uppdelat efter land: 19 inblandade länder. Ledande länder Totalt deltagande NL 49 DE 29 IT 26 FR 21 AT 12 Fem deltagare från Israel deltog i ansökningsomgång 2, och anslöt sig till vinnande konsortier. Kommunikation || Eniac höll tio personliga möten med medlemsstater/offentliga myndigheter. Det hjälpte till att organisera EU:s Nanoelectronics Forum då även det nya Eniac Innovation Award presenterades. Eniac hjälpte till att anordna ett gemensamt evenemang med andra gemensamma teknikinitiativ hos Europaparlamentet den 5–6 oktober. Eniac deltog också i ett antal internationella evenemang. Styrning || Styrelsen sammanträdde tre gånger och de offentliga deltagarnas råd fem gånger under 2011. Utöver beslut om driften av det gemensamma företaget för gemensamma teknikinitiativ beslutade styrelsen att utlysa en uppmaning till intresseanmälan för pilotverksamhet avseende viktig möjliggörande teknik. [1] Europaparlamentets och rådets beslut nr 1982/2006/EG av den 18 december 2006 om Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007–2013), EUT L 412, 30.12.2006, s. 1. [2] Detta dokument rapporterar inte om det gemensamma företaget Sesar. Även om det gemensamma företaget Sesar har samma rättsliga grund som övriga gemensamma företag finansieras det genom sjunde ramprogrammet och programmen för de transeuropeiska transportnäten, med en annan tidshorisont, och har andra mekanismer för styrning och rapportering än andra gemensamma företag. [3] Rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget, EGT L 248, 16.9.2002, s. 1. [4] Arbetsdokument från kommissionens avdelningar: Joint Technology Initiatives: Background, State-of-Play and Main Features, SEC(2007) 692, Bryssel den 15 maj 2007. [5] Sherpagruppen fick i juli 2009 i uppdrag av kommissionen att bedöma de första erfarenheterna av upprättandet av gemensamma teknikinitiativ inom sjunde ramprogrammet. Medlemmarna kom från de gemensamma teknikinitiativens partner inom industrin och de offentlig-privata partnerskapen för återhämtningsplanen. Möten hölls med generaldirektören för GD Forskning som ordförande, och även annan personal från kommissionen deltog. För slutsatser och rekommendationer, se rapporten Designing together the ‘ideal house’ for public-private partnerships in European research (januari 2010): ftp://ftp.cordis.europa.eu/pub/fp7/docs/jti/jti-sherpas-report-2010_en.pdf. [6] De små och medelstora företagens deltagande på 38 % avser endast deras deltagande i ansökningsomgångarna. Endast 200 miljoner euro av EU:s finansiering av Clean Sky är avsedda för ansökningsomgångar, medan 600 miljoner euro delas ut till ”namngivna stödmottagare”. [7] EFPIA-företag ingår inte i det första skedet av processen (EoI) utan beaktas endast när det gäller FPP och förslag som valts ut för finansiering. [8] De små och medelstora företagens deltagande på 37 % avser endast deras deltagande i ansökningsomgångarna. Endast 200 miljoner euro av EU:s finansiering av Clean Sky är avsedda för ansökningsomgångar, medan 600 miljoner euro delas ut till ”namngivna stödmottagare”. [9] Procentsatserna för de små och medelstora företagens deltagande i respektive gemensamt teknikinitiativ avser 2011. [10] De bäst presterande länderna uppdelade efter antal deltagare i de finansierade projekten. [11] Observera att uppgifterna för Eniac avser ansökningsomgångar under de senaste tre åren, medan uppgifterna för Artemis om konsortiernas genomsnittliga storlek endast gäller ansökningsomgången 2011. [12] Se avsnittet om genomförandet av ansökningsomgångarna för de berörda gemensamma företagen i bilagan.