(6)I enlighet med riktlinjen i rådets yttrande av den 18 juni 2021 om stabilitetsprogrammet 2021 mäts den finanspolitiska inriktningen för närvarande bäst som en förändring i de primära utgifterna (ej inräknat diskretionära åtgärder på inkomstsidan), exklusive covid-19-relaterade tillfälliga åtgärder, men inbegripet utgifter som finansieras med icke återbetalningspliktigt stöd (bidrag) från faciliteten för återhämtning och resiliens och andra EU-fonder, i förhållande till den potentiella tillväxten på medellång sikt. För att bedöma om den nationella finanspolitiken är försiktig och dess sammansättning gynnsam för en hållbar återhämtning som är förenlig med den gröna och den digitala omställningen granskas, förutom den övergripande finanspolitiska inriktningen, även utvecklingen i nationellt finansierade primära löpande utgifter (ej inräknat diskretionära åtgärder på inkomstsidan och exklusive tillfälliga nödåtgärder i samband med covid-19-krisen) och investeringar.

(7)Den 2 mars 2022 antog kommissionen ett meddelande med en allmän vägledning för finanspolitiken 2023 som syftade till att stödja förberedelserna av medlemsstaternas stabilitets- och konvergensprogram och på så sätt stärka den politiska samordningen. På grundval av de makroekonomiska utsikterna i vinterprognosen 2022 anser kommissionen att det bör ske en övergång från en stödjande aggregerad finanspolitisk inriktning 2020–2022 till en i stort sett neutral aggregerad finanspolitisk inriktning 2023, även om det måste finnas en beredskap att agera om den ekonomiska situationen förändras. Kommissionen meddelade att de finanspolitiska rekommendationerna 2023 även i fortsättningen bör se olika ut för olika medlemsstater och ta hänsyn till eventuella spridningseffekter över gränserna. Kommissionen uppmanade medlemsstaterna att låta vägledningen återspeglas i sina stabilitets- och konvergensprogram. Kommissionen åtog sig att noga följa den ekonomiska utvecklingen och anpassa sin vägledning efter behov, senast i planeringsterminens vårpaket i slutet av maj 2022.

(8)När det gäller den finanspolitiska vägledningen av den 2 mars 2022 beaktas i de finanspolitiska rekommendationerna för 2023 de försämrade ekonomiska utsikterna, den ökade osäkerheten och ytterligare nedåtrisker samt den högre inflationen jämfört med vinterprognosen. Mot bakgrund av dessa överväganden bör de finanspolitiska insatserna vara inriktade på att öka de offentliga investeringarna i den gröna och den digitala omställningen och en tryggad energiförsörjning och hålla uppe köpkraften i de mest utsatta hushållen för att mildra effekterna av de ökade energipriserna och bidra till att begränsa inflationstrycket till följd av andrahandseffekter genom riktade och tillfälliga åtgärder. Finanspolitiken måste förbli flexibel så att den kan anpassas efter de snabbt föränderliga omständigheterna, och anpassas till länderna efter deras finanspolitiska och ekonomiska situation, även vad gäller deras utsatthet för krisen och tillströmningen av fördrivna människor från Ukraina.

(9)Den 30 april 2021 lämnade Slovenien in sin nationella återhämtnings- och resiliensplan till kommissionen i enlighet med artikel 18.1 i förordning (EU) 2021/241. Kommissionen har med stöd av artikel 19 i förordning (EU) 2021/241 bedömt återhämtnings- och resiliensplanens relevans, ändamålsenlighet, effektivitet och enhetlighet i enlighet med bedömningsriktlinjerna i bilaga V till den förordningen. Den 28 juli 2021 antog rådet sitt beslut om godkännande av bedömningen av Sloveniens återhämtnings- och resiliensplan. Delutbetalningarna ska verkställas på villkor att kommissionen fattar ett beslut i enlighet med artikel 24.5 i förordning (EU) 2021/241 om att Slovenien på ett tillfredsställande sätt har uppnått de relevanta delmål och mål som angetts i rådets genomförandebeslut. För att delmålen och målen ska anses ha uppnåtts på ett tillfredsställande sätt får delmål och mål som tidigare uppnåtts inte ha upphävts.

(10)Den 28 april 2022 lade Slovenien fram sitt nationella reformprogram för 2022 och sitt stabilitetsprogram för samma år. De båda programmen har bedömts samtidigt för att deras inbördes kopplingar ska kunna beaktas. I enlighet med artikel 27 i förordning (EU) 2021/241 ska Sloveniens halvårsvisa rapporter om framstegen avseende målen i återhämtnings- och resiliensplanen också återspeglas i 2022 års nationella reformprogram.

(11)Den 23 maj 2022 offentliggjorde kommissionen 2022 års landsrapport för Slovenien. Den innehöll en bedömning av hur väl Slovenien hade lyckats med de landsspecifika rekommendationer som rådet antog 2019, 2020 och 2021, och en utvärdering av Sloveniens genomförande av återhämtnings- och resiliensplanen, med utgångspunkt i resultattavlan för återhämtning och resiliens. Utifrån denna analys konstaterades i landsrapporten brister i fråga om de utmaningar som inte alls eller endast delvis hade åtgärdats genom återhämtnings- och resiliensplanen, och även nya och framväxande utmaningar, inbegripet dem som uppstått till följd av Rysslands invasion av Ukraina. I landsrapporten behandlades också Sloveniens framsteg avseende genomförandet av den europeiska pelaren för sociala rättigheter och med att uppnå EU:s överordnade mål för sysselsättning, kompetens och fattigdomsbekämpning, liksom framstegen med att nå FN:s mål för hållbar utveckling.

(12)Den 29 april 2022 lämnade Slovenien in sitt stabilitetsprogram 2022 i enlighet med den frist som fastställs i artikel 4 i förordning (EG) nr 1466/97. Rådet har granskat Sloveniens stabilitetsprogram för 2022 och dess yttrande återspeglas framför allt i rekommendation 1 nedan.

(13)Den 23 maj 2022 lade kommissionen fram en rapport enligt artikel 126.3 i EUF-fördraget. I rapporten behandlades Sloveniens budgetsituation, eftersom landets underskott i de offentliga finanserna 2021 översteg fördragets referensvärde på 3 % av BNP. Slutsatsen blev att underskottskriteriet inte hade uppfyllts. I enlighet med meddelandet av den 2 mars 2022 föreslog kommissionen inte att något nytt förfarande vid alltför stora underskott skulle inledas under våren 2022 och den kommer att göra en ny bedömning om att eventuellt inleda förfarandet vid alltför stora underskott under hösten 2022.

(14)Den 20 juli 2020 rekommenderade rådet Slovenien att under 2020 och 2021 vidta alla nödvändiga åtgärder, i linje med den allmänna undantagsklausulen, för att ändamålsenligt hantera pandemin, upprätthålla ekonomin och stödja den påföljande återhämtningen. I den rekommenderades Slovenien att så snart de ekonomiska förhållandena medger det driva en finanspolitik som syftar till att nå en återhållsam offentligfinansiell ställning på medellång sikt och säkerställa en hållbar skuldsättning, samtidigt som investeringarna ökas. Enligt uppgifter som validerats av Eurostat minskade Sloveniens offentliga underskott under 2021 från 7,8 % av BNP 2020 till 5,2 % 2021. Sloveniens finanspolitiska åtgärder bidrog till den ekonomiska återhämtningen under 2021, samtidigt som de tillfälliga krisstödsåtgärderna minskade från 5,1 % av BNP 2020 till 3,8 % 2021. De åtgärder som Slovenien vidtog 2021 var i linje med rådets rekommendation av den 20 juli 2020. De diskretionära budgetåtgärder som regeringen antog 2020 och 2021 var mestadels tillfälliga eller kompenseras genom uppvägande åtgärder. Enligt uppgifter som validerats av Eurostat uppgick den offentliga bruttoskulden 2021 till 74,7 % av BNP.

(15)Det makroekonomiska scenario som ligger till grund för budgetprognoserna i 2022 års stabilitetsprogram är gynnsamt 2022 och realistiskt därefter. Regeringen beräknar att BNP i fasta priser kommer att öka med 4,2 % under 2022 och med 3,0 % under 2023. Som jämförelse visar kommissionens vårprognos 2022 en lägre real BNP-tillväxt, 3,7 % 2022 och 3,1 % 2023. I sitt stabilitetsprogram för 2022 förväntar sig regeringen att det samlade överskottet kommer att minska till 4,1 % av BNP under 2022 och till 3,0 % av BNP 2023. Minskningen under 2022 återspeglar främst avvecklingen av de flesta krisåtgärderna. Enligt programmet väntas den offentliga skuldkvoten minska till 73,3 % av BNP under 2022 och sjunka till 71,5 % under 2023. Utifrån de politiska åtgärder som var kända vid prognosens stoppdatum förutses i kommissionens vårprognos 2022 ett underskott i de offentliga finanserna på 4,3 % av BNP för 2022 och på 3,4 % under 2023. Detta är högre än det underskott som förväntades i 2022 års stabilitetsprogram, främst beroende på högre förväntade löpande utgifter och lägre förväntade intäkter från inkomstskatt. I kommissionens vårprognos 2022 förutses en högre offentlig skuldkvot, 74,1 % av BNP 2022 och 72,7 % 2023. Skillnaden beror på det högre underskottet under båda dessa år och lägre förväntad ekonomisk tillväxt under 2022.

Utifrån kommissionens vårprognos 2022 beräknas den potentiella produktionstillväxten på medellång sikt (10 års genomsnitt) till 2,5 %. Denna beräkning omfattar dock inte effekten av de reformer som ingår i återhämtnings- och resiliensplanen och som kan stärka Sloveniens potentiella tillväxt.

(16)Under 2022 har regeringen fasat ut de flesta av de åtgärder som vidtogs i samband med covid-19-krisen, så de tillfälliga krisstödsåtgärderna förväntas minska från 3,8 % av BNP 2021 till 0,5 % 2022. Underskottet i de offentliga finanserna påverkas av de åtgärder som vidtogs för att motverka de ekonomiska och sociala effekterna av de höjda energipriserna, som i kommissionens vårprognos 2022 beräknas till 0,4 % av BNP 2022 och som förväntas fasas ut under 2023. Dessa åtgärder består främst i sociala transfereringar till fattigare hushåll, sänkningar av de indirekta skatterna på energiförbrukning, undantag från att betala nätavgifter och pristak på detaljhandels- och grossistpriserna på bränsle. De har angetts vara tillfälliga. Om energipriserna förblir höga också under 2023 kan dock vissa av dessa åtgärder bli kvar. Vissa av åtgärderna är inte riktade, främst pristaket på bränslepriser och den allmänna sänkningen av punktskatter. Underskottet i de offentliga finanserna påverkas också av kostnaderna för att erbjuda tillfälligt skydd till fördrivna personer från Ukraina som i kommissionens vårprognos 2022 beräknas till 0,1 % av BNP under 2022 och 2023.

(17)Den 18 juni 2021 rekommenderade rådet Slovenien att under 2022 upprätthålla en stödjande finanspolitisk inriktning, inbegripet den impuls som ges genom faciliteten för återhämtning och resiliens, samt att upprätthålla nationellt finansierade investeringar. Slovenien rekommenderades också att, när de ekonomiska förhållandena medger det, driva en finanspolitik som syftar till att nå en sund offentligfinansiell ställning och säkerställa hållbara offentliga finanser på medellång sikt, och samtidigt öka investeringarna för att främja tillväxtpotentialen.

(18)Under 2022, förväntas enligt kommissionens vårprognos 2022 och med hänsyn till uppgifterna i Sloveniens stabilitetsprogram för 2022, den finanspolitiska inriktningen vara stödjande med -2,6 % av BNP. Slovenien planerar att ge fortsatt stöd till återhämtningen genom att använda faciliteten för återhämtning och resiliens för att finansiera ytterligare investeringar, vilket rådet rekommenderade. Det positiva bidraget till den ekonomiska verksamheten från de utgifter som finansieras med bidrag från faciliteten för återhämtning och resiliens och andra EU-fonder, förväntas öka med 0,2 procentenheter av BNP jämfört med 2021. Nationellt finansierade investeringar förväntas ge ett expansivt bidrag på 0,9 procentenheter till den finanspolitiska inriktningen 2022. Därför planerar Slovenien att upprätthålla de nationellt finansierade investeringarna, så som rådet rekommenderade. Samtidigt beräknas ökningen i nationellt finansierade primära löpande utgifter (ej inräknat nya åtgärder på inkomstsidan) under 2022 ge ett expansivt bidrag på 1,6 procentenheter till den övergripande finanspolitiska inriktningen. Detta betydande expansiva bidrag omfattar den ytterligare effekten från åtgärderna för att motverka de ekonomiska och sociala effekterna av de ökade energipriserna (0,4 % av BNP) liksom kostnaderna för att ge tillfälligt skydd åt fördrivna personer från Ukraina (0,1 % av BNP). Den större ökningen av konsumentpriserna jämfört med BNP-deflatorn förväntas påverka det expansiva bidraget från nationellt finansierade primära löpande utgifter under 2022, genom att den offentliga sektorns utgifter för konsumtion av varor och tjänster ökar liksom för sociala förmåner till följd av indexeringen och för löner i den offentliga sektorn till följd av ett ökat lönetryck.

(19)I kommissionens vårprognos 2022 beräknas den finanspolitiska inriktningen under 2023 ligga på -0,1 % av BNP vid oförändrad politik. Slovenien förväntas fortsätta att använda bidragen från faciliteten för återhämtning och resiliens under 2023 för att finansiera ytterligare investeringar i stöd för återhämtningen. Det positiva bidraget till den ekonomiska verksamheten från de utgifter som finansieras med bidrag från faciliteten för återhämtning och resiliens och andra EU-fonder, förväntas öka med 0,6 procentenheter av BNP jämfört med 2022. Nationellt finansierade investeringar förväntas ge ett expansivt bidrag på 0,2 procentenheter till den finanspolitiska inriktningen 2023. Samtidigt beräknas ökningen i nationellt finansierade primära löpande utgifter (ej inräknat nya åtgärder på inkomstsidan) under 2023 ge ett kontraktivt bidrag på 0,7 procentenheter till den övergripande finanspolitiska inriktningen. Detta omfattar effekter av utfasningen av åtgärder mot höjda energipriser (0,4 % av BNP).

(20)I 2022 års stabilitetsprogram förväntas underskottet i de offentliga finanserna successivt sjunka till 2,1 % av BNP under 2024 och till 1,7 % till 2025. Underskottet i de offentliga finanserna förväntas därför nå 3 % av BNP till 2023 och ligga kvar under 3 % under programperioden. Enligt programmet väntas den offentliga skuldkvoten minska till 2025, närmare bestämt sjunka till 69,5 % av BNP under 2024 och sedan ytterligare till 68 % under 2025. Utifrån kommissionens analys verkar riskerna för skuldhållbarheten vara höga på medellång sikt.

(21)Den offentliga finansieringen av hälso- och sjukvårdssystemet ligger under EU-genomsnittet (72,8 % 2019 mot 79,7 % i EU). Utgifterna för hälso- och sjukvård förväntas dock öka med 1,5 procentenheter av BNP mellan 2019 och 2070 och kostnaderna för långvarig vård och omsorg kommer att fördubblas till 2055. Förutom problem med tillgången till hälso- och sjukvård och långvarig vård och omsorg, problem som redan täcks väl i återhämtnings- och resiliensplanen, står Slovenien inför höga finanspolitiska hållbarhetsrisker på medellång och lång sikt, främst på grund av utgifter kopplade till den åldrande befolkningen. Landet har på senare år inlett omfattande reformer inom hälso- och sjukvård och långvarig vård och omsorg. Dessa kommer att genomföras i flera steg och mestadels utöka tillgången till tjänster av hög kvalitet och förbättra tillgången till sociala rättigheter och social inkludering. Även om detta kommer att utgöra en ytterligare påfrestning på de offentliga finanserna, kommer det att vara mycket viktigt för Slovenien att lägga fram ett antal åtgärder som kan etablera en stabil intäktsgrund som inte undergräver budgetbalansen på medellång och lång sikt.

(22)Den 11 mars 2022 antog nationalförsamlingen ändringar av lagen om personlig inkomstskatt som beräknas ge en negativ proportionell budgeteffekt på 0,4 % 2022, 0,3 % 2023, 0,3 % 2024 och 0,3 % 2025. Simuleringar som gjorts av Sloveniens finanspolitiska råd visar att sänkningar av den personliga inkomstskatten skulle kunna öka den offentliga skulden med mellan 4 och 14 procentenheter av BNP på medellång sikt. Inga kompenserande åtgärder har hittills föreslagits, fastän det finns stort utrymme för att öka skatteintäkterna i Slovenien. Exempelvis skulle Slovenien kunna generera mer intäkter genom miljöbeskattning, genom att undanröja miljöskadliga subventioner (som återbetalning av punktskatter för kommersiella transporter), indexera energiskatter eller införa avståndsbaserade avgifter för personbilar. En annan potentiell inkomstkälla skulle kunna vara högre skatt på fast egendom eftersom de löpande inkomsterna är relativt låga i Slovenien (0,5 % av BNP jämfört med ett EU-genomsnitt på 1,2 % av BNP). Att få upp egendomsvärdet i linje med marknadsvärdena och ta hänsyn till byggnaders energiprestanda skulle vara tillväxtvänligt, minska ojämlikhet och främja energieffektivitet.

(23)I enlighet med artikel 19.3 b och kriterium 2.2 i bilaga V till förordning (EU) 2021/241 ska återhämtnings- och resiliensplanen omfatta ett stort antal ömsesidigt förstärkande reformer och investeringar som ska vara genomförda senast 2026. De ska bidra till att åtgärda alla eller en betydande del av de ekonomiska och sociala utmaningar som beskrivs i de landsspecifika rekommendationerna till Slovenien från rådet i den europeiska planeringsterminen 2019 och 2020, förutom alla landsspecifika rekommendationer som hade utfärdats fram till den dag då planen antogs. Särskilt omfattar planen lämpliga lösningar på en mängd ekonomiska, sociala och miljömässiga utmaningar i Slovenien. Med planen införs reformer och investeringar för att åtgärda en betydande del av de utmaningar som fastställts i de landsspecifika rekommendationerna till Slovenien som en del av den europeiska planeringsterminen. Framför allt behandlar planen utmaningar avseende finanspolitik och offentliga finanser, sociala skyddsnät, sysselsättning och sociala frågor, företagsklimat och investeringar i forskning och utveckling och den gröna och den digitala omställningen.

(24)Genomförandet av Sloveniens återhämtnings- och resiliensplan förväntas bidra till ytterligare framsteg avseende den gröna och den digitala omställningen. Åtgärder som stöder klimatmålen i Slovenien står för 42,4 % av planens totala tilldelning, medan åtgärder som stöder de digitala målen står för 21,4 % av planens totala tilldelning. Det fullständiga genomförandet av återhämtnings- och resiliensplanen, i enlighet med relevanta delmål och mål, kommer att bidra till att Slovenien snabbt kan återhämta sig från konsekvenserna av covid-19-krisen, samtidigt som landets resiliens stärks. Det systematiska deltagandet av arbetsmarknadens parter och andra relevanta berörda parter är fortfarande viktigt för att genomförandet av återhämtnings- och resiliensplanen ska lyckas, liksom annan ekonomisk politik och sysselsättningspolitik utanför planen, och för att säkerställa att fler känner ett egenansvar för den övergripande politiska agendan.