EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 10 07.1996 
KOM(96) 332 slutlig 
MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN 
"UTFORMA FRAMTIDEN" 
Europeisk forskning i medborgarnas tjänst 

"UTFORMA FRAMTIDEN" 
Europeisk forskning i medborgarnas tjänst 
"...vi vill att vetenskapen, förutom de nya kunskaper som den medför, skall medverka 
till välstånd och social rättvisa. Vi vill att vetenskapliga framsteg och innovation skall 
utgöra ett viktigt bidrag till Europas framtid.. " 
Europas ministrar med ansvar för forskning, 1996 
Syftet med detta dokument är att inleda en debatt med parlamentet, rådet och 
alla som berörs eller är intresserade av europeisk forskning. Målet är att 
tillsammans ta fram riktlinjer som skall ligga till grund för det utförliga förslag till 
femte ramprogram för forskning och teknisk utveckling som skall bestämma 
unionens insats på detta område när vi går in i 2000-talet. 
INNEHÅLLSFÖRTECKNING 
INLEDNING 
I. VILKA UPPGIFTER SKALL EUROPEISK FORSKNING HA I BÖRJAN A V 2000-TALET? 
1.1. Allmänna parametrar 
1.2 Utmaningar och möjligheter 
1.3 De viktigaste målen 
II FRÅN FJÄRDE TILL FEMTE RAMPROGRAMMET 
II. 1 Lägesbeskrivning av fjärde ramprogrammet 
11.2 Förändrad balans för att förbättra effekterna på samhälle och ekonomi 
Stöd till grundforskning 
Ett närmande mellan forskning och marknadsrealism 
Ett bättre utnyttjande av resultaten 
III PRELIMINÄRT FÖRSLAG TILL UTFORMNING A V FEMTE RAMPROGRAMMET 
III. 1 Innehåll 
III. 1.1 Prioriterade frågor (forskning i medborgarnas tjänst) 
Forskning om bioresurser och ekologiska system 
Utveckling av ett användarvänligt informationssamhälle 
Främjande av en konkurrenskraftig och hållbar tillväxt 
III. 1.2 övergripande åtgärder 
Utökande av individens möjligheter 
Innovation och deltagande av små och medelstora företag 
Befästande av den europeiska forskningens internationella roll 
111.2 Genomförande 
Större flexibilitet i arbete och beslutsfattande 
Effektivare förvaltning 
Utvidgade interventions- och samordningsmöjligheter 
SAMMANFATTNING 
Bilaga: fakta, siffror, tendenser 
Je-
INLEDNING 
Världen förändras i allt snabbare takt. Aldrig förr har den genomkorsats av så 
många olika strömningar, idéer och strävanden som på en gång blandas, 
inspirerar och motverkar varandra. Det räcker med tre tal, som för bara några år 
sedan var svåra att förutse, för att illustrera detta påstående: 1996 räknar man 
med att det finns 18 miljoner arbetslösa i Europa, 1,3 miljoner konstaterade aidsfall 
i världen och 50 miljoner användare av internet. 
Allt tycks vara möjligt. Ekonomin globaliseras. Idéer såväl som kapital färdas runt 
jorden så snabbt fiberoptik och satelliter tillåter. Varje dag handlas det med 
värdepapper för motsvarande 2 000 miljarder dollar i världen. Värdet på 
producerade varor blir alltmer immateriellt. Arbetslösheten däremot förblir ett 
konkret problem. 
Den institutionella uppbyggnaden av Europa fortsätter, bland annat genom 
inledandet av regeringskonferensen, som kommer att få betydelse för Europas 
framtid i många år framöver. Här måste forskningen spela en integrerande och 
konstruktiv roll i framtidspolitiken. 
I det dagliga livet är den enskilde samtidigt medborgare, konsument av varor och 
tjänster och skapare av idéer och förhållningssätt, i ett europeiskt samhälle som 
är splittrat mellan framtid och samtid. Då man lever i en värld som alltmer bygger 
på att behärska kunskap, kan man ibland fråga sig vilka följder vetenskapliga 
framsteg får för individernas livsstil och värderingar. 
Det råder inget tvivel om att världen har blivit mer komplicerad. För att förstå den 
bättre och lättare finna sig till rätta i den behöver individen mer kunskap. Man kan 
konstatera att när det gäller de stora samhällsproblemen, såsom tillväxt och 
sysselsättning, men också hälsa, miljö och rörlighet, måste svaret till stor del sökas 
i vetenskap och teknik. 
Detta är syftet med europeisk forskning. Denna är inte ett mål i sig utan är ett 
medel för att uppnå gemensamma mål. Det är nu tid att faststlå forskningens 
inriktning för att anpassa den till de nya förhållandena. Forskningen har hittills till 
stor del varit inriktad på tekniska resultat och det gäller nu att på ett mer effektivt 
sätt utveckla den till att bli mer inriktad på att möta medborgarnas grundläggande 
sociala och ekonomiska behov och uppnå de förändringar som dessa önskar. 
I.VILKA UPPGIFTER SKALL EUROPEISK FORSKNING HA I BÖRJAN AV 
2000-TALET? 
Europa behöver forskningen och forskningen behöver Europa. 
På grund av globaliseringen av ekonomi och handel är det många problem som 
endast kan lösas med hjälp av de resurser och specialkunskaper som är 
kännetecknande för Europa. Europa är normgivande för nationella eller lokala 
åtgärder och en plats för möten och utbyte av erfarenheter. 
I artikel 130f i unionsfördraget ges europeisk forskning ett särskilt instrument, 
ramprogrammet, och följande allmänna mål: (i) Att stärka de vetenskapliga och 
teknologiska grunderna för gemenskapsindustrin;(ii)Att bidra till 
gemenskapsindustrins internationella konkurrenskraft; (iii)Att stödja 
gemenskapspolitiken. 
Följande fyra åtgärdstyper nämns:(i) Forskning, teknisk utveckling och 
demonstration; (ii) Internationellt vetenskapligt samarbete; (iii) Spridning och 
utnyttjande av resultat; (iv) Utbildning av forskare och rörlighet för dessa. 
Denna struktur i fyra punkter utgör grunderna för fjärde ramprogrammet. Strukturen 
motsvarar områden där insatser på Europanivå är fullt berättigade. 
Genom att ge europeisk forskning denna identitet får den också ett egenvärde. 
Summan är större än dess enskilda beståndsdelar: partnerskapsprojekten, som 
utgör den viktigaste formen för genomförande, är en investering med kraftig 
multiplikatoreffekt, både på det ekonomiska och det sociala planet. 
Det är värt att notera att enligt en färsk opinionsundersökning om "européer, 
vetenskap och teknik" har medlemsstaternas medborgare förtroende för den 
forskning som bedrivs på Europanivå "...för att den är effektiv..." (64 % anser att 
"...den är lika effektiv som nationell forskning eller effektivare än denna...') och de 
anser att "...den kommer att bli viktigare..." (79 % "...lika viktig som i dag eller 
viktigare...') och att "...den överensstämmer med nationella intressen..." (69 %). 
1.1 Allmänna parametrar 
Innan man fastställer målen för det nya ramprogrammet är det nödvändigt att 
beakta tre parametrar som på olika sätt är förbundna med den mervärdesprincip 
som är vägledande för gemenskapens insats. 
• Den tidsskala som har fastställts för att uppnå målen gör det nödvändigt att 
på nytt se över den tid som det tar för forskningen att nå ut på marknaden och 
in i vardagen. Som ett exempel kan nämnas att 78 % av dataindustrins intäkter 
härrör från produkter sorti funnits på marknaden i högst två år. Den forskning 
som företagen bedriver år 2000 kommer att nå marknaden omkring år 2003-
2007. Gemenskapsforskningen måste både förbereda för framtiden på längre 
sikt och räkna med minskade tidsfrister för saluföring av forskningen. 
• Forskning bör endast företas på Europanivå om den kan genomföras bättre 
på den nivån än på medlemsstatsnivå eller regional nivå. Ramprogrammet, 
som endast utgör en bråkdel av forskningsinsatserna i Europa, syftar inte till 
att ersätta nationella program. Forskning på Europanivå bör tvärtom kunna vila 
på starka nationella och regionala strukturer, som underlättar ett effektivt 
samarbete. 
Det gäller att samordna forskningen i Europa på ett bättre sätt genom att 
sörja för att alla forskningsinsatser inom EU, medlemsstaterna eller andra 
europeiska eller internationella samarbetsramar är förenliga och enhetliga och 
att de kompletterar varandra. 
• EU:s forskning skall precis som all annan offentlig politik vara budgetmässigt 
effektiv, med siktet inställt på en ekonomisk och monetär union, vilket kräver 
bärkraft. Det måste därför göras en exakt beräkning av vilka resurser som 
erfordras och vilka resultat som förväntas för de utvalda forskningsämnena, 
som följaktligen måste väljas ut på ett mer selektivt sätt. Europeisk forskning 
måste mer än någonsin tidigare sträva efter att bli så kostnadseffektiv som 
möjligt. 
Det blir ministrarnas och parlamentsledamöternas sak att bestämma hur stora 
de totala budgetanslagen skall vara. Det bör påminnas om att den europeiska 
investeringen i forskning 1995 uppgick till 1,9 % av BNI, medan motsvarande 
siffra för USA och Japan var 2,45 % respektive 2,95 % (i Japan har 
forskningsinsatserna de senaste sju åren ökat med över 3 % per år). 
Jämförelsen med EU:s stora konkurrenter visar att privat investering i forskning 
bör öka i Europa. 
Satsningen på forskning utgör en pålitlig mätare av den tilltro som ett land, en 
region eller ett företag har till sin framtid. Europa måste utforma sin framtid. 
1.2 Utmaningar och möjligheter (jfr. bilaga) 
De olika undersökningar och prognoser som har gjorts ("Vetenskapliga indikatorer" 
av kommissionen, "Teknologisk prognos" i Förenade kungariket, 
"Nyckelteknologier" i Frankrike, OECD-undersökningar, osv.) visar vilka utmaningar 
och möjligheter som Europa kommer att möta år 2000 och framåt, och pekar på 
de viktigaste områdena inom teknik och vetenskap, som t.ex. följande: 
Samhällsproblemen inom EU och utmaningen med en hållbar utveckling: 
Jfr problemen relaterade till behovet av rörlighet (kostnaderna för 
trafikstockningar, olyckor, miljöskador och hälsoproblem uppskattas till 250 
miljarder ecu per år) eller med en åldrande befolkning och ökade 
sjukvårdskostnader (antalet äldre över 75 år väntas öka med omkring 40 % 
fram till år 2010). 
Begreppet "miljöeffektivitet" ("att producera mer och bättre med mindre och 
med hänsyn tagen till miljön") är vägledande för att minska belastningen från 
avfall och föroreningar på samhället, samtidigt som det ger företagen möjlighet 
till besparingar. 
Marknadsmöjligheter och skapande av sysselsättning i Europa: Flera 
områden inom teknologin väntas växa snabbt, t.ex. värdet på varor och tjänster 
som härrör från miljöskyddsteknik, ett område där vissa länder i Europa ligger 
mycket långt framme (den europeiska vattenmarknaden lär komma att uppgå 
till 30 miljarder ecu år 2000). Marknaden för bioteknik, som uppskattas till 
mindre än 10 miljarder ecu 1996, väntas uppgå till mellan 40 och 80 miljarder 
ecu år 2000. Globalt sett kan man konstatera ett oroväckande samband mellan 
den europeiska industrins förlust av marknadsandelar på området avancerad 
teknik och arbetslöshetskurvan samt de europeiska ländernas sjunkande 
konkurrenskraft. 
Men läget är inte hopplöst. Olika undersökningar visar t.ex. att en snabb och 
samordnad utveckling av avancerade kommunikationsmedel inom EU skulle 
öka BNI med 3,5 % fram till år 2010, vilket direkt och indirekt skulle skapa 6 
miljoner nya arbetstillfällen. Mer allmänt gäller det att skapa gynnsamma villkor 
för utveckling av effektiva verksamheter som genererar ett högt mervärde, men 
som också kan leda till ökad sysselsättning. 
- Utmaningen med globaliserade kunskaper och Europas ställning i 
världen: Två tredjedelar av de vetenskapliga och tekniska framstegen i världen 
görs utanför EU. Europa har 1996 4,7 forskare och ingenjörer per 1000 
invånare, mot 7,4 i USA och 8 i Japan. Nytt är att det nu finns lika många 
forskare och ingenjörer totalt i Kina, Indien och Indonesien som i EU. 
Globaliseringen synliggör tre behov: Behovet att dela på kunskap, investeringar 
och risker när det gäller vissa världsomspännande frågor (t.ex. global 
klimatförändring, uppkomst av nya infektionssjukdomar), behovet att på vissa 
områden utnyttja sådan expertis som saknas i Europa, eller få tillträde till olika 
forskningsmiljöer och behovet att så vitt som möjligt sprida det europeiska 
inflytandet (t.ex. genom utarbetandet av världsstandarder) för att på längre sikt 
vinna marknadsandelar. 
- Den europeiska innovationsparadoxen: I grönboken om innovation framhävs 
den obalans som finns mellan Europas vetenskapliga och tekniska potential 
och resultatet när det gäller innovation. Som exempel kan nämnas att det 
totala antalet japanska patent som registreras inom det europeiska 
patentsystemét överstiger antalet patentansökningar från varje enskilt land i 
Europa. Vidare kostar det 120 000 US$ att söka och inneha patent i åtta 
medlemsstater, mot 13 000 US$ i USA. 
De små och medelstora företagen utgör mycket viktiga innovationskällor. 
Förutom ett begränsat antal högteknologiska små och medelstora företag (t.ex. 
inom områdena för programvaror och bioteknik) finns det ett betydligt större 
antal "traditionella" små och medelstora företag som bör ha tillgång till 
forskningens arbeten och resultat. 
1.3 De viktigaste målen 
Oavsett om de vetenskapliga och tekniska framstegen hänför sig till kunskaper, 
idéer, produkter, processer eller tjänster bör de bana väg för nya områden, för 
individernas välfärd och en harmonisk utveckling av sysselsättning, ekonomi och 
sammanhållning i det europeiska samhället. Framstegen bör även bidra till 
förverkligandet av en hållbar utveckling och tillväxt. 
För att omsätta denna nya politiska vilja i praxis för det kommande 
ramprogrammet, inom fördragets ramar, och samtidigt stödja 
gemenskapspolitikens mål gäller det att 
leva upp till medborgarnas förväntningar och sörja för en bättre livskvalitet, 
arbetsmiljö och miljö, genom att göra system, produkter och tjänster lätta och 
säkra att använda, med sikte på en hållbar utveckling. 
För att medborgaren skall acceptera och ta till sig vetenskap och teknik krävs 
också en mer lättförståelig och synlig forskning som ligger närmare individen, 
även om modern vetenskap blir alltmer komplicerad. 
bygga på, som det framhävdes vid det europeiska toppmötet i Florens i juni 
1996, "...immateriella investeringar i mänskligt kapital och i forskning och 
utveckling, innovation...", för att sörja för en positiv inverkan på 
sysselsättning och konkurrenskraft. 
Enligt vissa ekonomer svarar teknisk förändring och undervisningskvalitet för 
80 % av tillväxten. Generering av nya idéer, en resurs som är så gott som 
outtömlig, utgör en allt större del och gör det möjligt att överskrida de fysiska 
gränserna. I G7-länderna medför en ökning av investeringen i forskning med 
100 US$ en genomsnittlig ökning av BNI med 123 US$, enligt nyligen gjorda 
undersökningar1. För att främja uppkomsten av en innovativ 
sysselsättningsskapande tredje sektor måste det finnas effektiva och 
forskningsintensiva industri- och tjänsteföretag. 
att öka kunskaperna inom ett antal nyckelområden. Detta kräver mer än 
någonsin tidigare att principen om att "gå i spetsen" efterlevs. De bästa 
europeiska forskarlagen har, genom att arbeta i nätverk och dela utrustning, 
tillsammans lyckats sekvensbestämma genomet för jäst, vilket var 
världspremiär och banar vägen för talrika medicinska och industriella 
användningsmöjligheter. Europa bör vara en referenspunkt och ett 
attraktionscenter för världsforskningen. 
att med större bestämdhet än tidigare skapa ett gynnsamt klimat för 
forskning och innovation i Europa. Ramprogrammet skall hjälpa 
medlemsstaterna att anpassa sina forsknings- och innovationssystem och göra 
dem mer förenliga med varandra. 
Ramprogrammet skall fortsätta att stärka partnerskapsbanden mellan 
forskare, företag, universitet och användare i Europa så att dessa delar 
forskningens risker, investeringar och fördelar och bidrar till en genuint 
europeisk forskningsmiljö och en inre marknad. I det avseendet är det 
uppmuntrande att konstatera att, inom vissa industriprogram, består två 
International R&D spillovers European Economic Review, vol. 39, nr 5 maj 1995. 
tredjedelar av de partnerskap som upprättas för ett projekt även efter det att 
projektet har avslutats. 
Kriterier 
Mot bakgrund av detta kan en rad kriterier fastställas. När femte ramprogrammet 
har nått ett mer framskridet stadium är det meningen att det skall möjliggöra större 
selektivitet i valet av ämnen som skall behandlas, och tyngdpunkten skall ligga på 
frågor där gemenskapsforskningen kan spela en betydande roll. Varje ämne skall 
fastställas på grundval av en optimal kombination av kriterier från följande tre 
grupper: 
(i) Grundprinciperna, särskilt i fråga om 
- mervärde på Europanivå, sett i förhållande till subsidiaritetsprincipen, och till 
tillgängliga medel, 
- begreppen allmänhetens intresse och social acceptans, som gör att 
forskningsarbetet blir meningsfullt för medborgarna i Europa. 
(ii) De stora projekt som vid upprepade tillfällen föreslås vid europeiska 
toppmöten, särskilt i fråga om 
- sysselsättning, på grund av möjligheten att skapa nya arbetstillfällen eller på 
grund av sysselsättningens betydelse inom de utvalda ämnesområdena, 
- konkurrenskraft, genom inriktning på Europas egna tillgångar (särskilt vad 
avser kunskap samt produktions- och utnyttjandekapacitet), i enlighet med de 
prioriteringar som industrin har givit uttryck för och med avseende på en 
utveckling av marknaderna, 
- bidrag till upprättandet av informationssamhället, 
- främjande av en modell för en hållbar utveckling, genom förbättrade 
levnadsvillkor och en begränsning av miljöangreppen, 
- förberedelse inför kommande anslutning av nya medlemsstater från 
Central- och Östeuropa och partnerskapet mellan Europa och länderna i 
Medelhavsområdet 
9 
(iii) Stöd till gemenskapspolitikens mål, särskilt i fråga om 
- bidrag till utveckling av jordbruks- och fiskeripolitiken, 
- fastställande av vilka instrument och system som är nödvändiga på 
transportområdet, 
- spridningseffekterna i Europas olika regioner (sammanhållningspolitiken), 
- utökad kunskap och ny teknik på hälsoskyddsområdet, 
- bemästrande och optimering av tekniker på energiområdet, 
- små och medelstora företags ökade deltagande i forsknings- och 
innovationsinsatser. 
// Från fjärde till femte ramprogrammet 
De många förslag som inlämnats om det framtida ramprogrammet har det 
gemensamt att endast en förnyelse av det fjärde ramprogrammet inte anses vara 
lämpligt. 
I första hand framstår det som nödvändigt att konsolidera satsningarna inom 
forskningen. I andra hand visar sig satsningar på förnyelse inom tematiken och på 
hur forskningsorganisationen är uppbyggd oumbärliga om kontinuiteten i vissa 
beprövade arbeten, begrepp och former är värd att säkerställa2. Sökandet efter ny 
jämvikt måste ses i ljuset av de första resultaten från analysen av det fjärde 
ramprogrammet. 
11.1 Lägesbeskrivning av fjärde ramprogrammet 
Det fjärde ramprogrammet pågår sedan 18 månader. Det har visat sig vara mycket 
populärt. Under 1995 mottogs mer än 20 000 förslag som resulterade i nästan 3 
000 program med mer än 10 000 deltagare. 
2I de flesta förslag som inkommit från medlemsstaterna och övriga berörda parter med intresse för den 
framtida forskningen inom gemenskapen, betonas de positiva resultaten från ramprogrammen, i synnerhet 
vad gäller industriell forskning och upprättandet av forskamätverk och deras rörlighet. Under årens lopp har 
vid sidan av noterade framgångar (t.ex. sekvensindelningen av genomet för jäst, parallelldatorer, 
telekommunikationsnormer, tidiga experiment med fusionsenergi), mer än 100 000 samarbetsavtal upprättats 
över hela Europa som ofta i dag tar formen av handelsförbindelser. 
10 
Det kan konstateras att storleken på projekten tenderar att öka med ett i 
genomsnitt växande antal deltagare från allt fler medlemsstater. Antalet nytillkomna 
deltagare liksom de små och medelstora företagens medverkan har ökat (i 
genomsnitt 37 % nya deltagare varav 40 % små och medelstora företag). Ett 
orosmoment är den stadiga ökningen av antalet inte antagna förslag. I genomsnitt 
har bara ett förslag av sex kunnat understödjas. 
De första uppgifterna belyser omedelbart behovet av en bättre 
målgruppsbestämning för förslagsinfordran och även ett större mått av 
koncentration för att begränsa utspridningen av resurser och försvårandet av 
administrationen. En mer ingående utvärdering av arbetsuppgifterna kommer att 
åtfölja det officiella förslaget till det femte ramprogrammet. 
11.2 Förändrad balans för att förbättra effekterna på samhälle och ekonomi 
Den nya politiska inriktningen som består i att sätta forskningen i den enskilde 
medborgarens tjänst sker genom ett förstärkande av grunderna för europeisk 
konkurrens med inriktning på en hållbar utveckling. Detta förutsätter både ett mer 
uttalat stöd till framtagandet av nya idéer, ett bättre beaktande av det som 
efterfrågas och en förstärkning av banden med de organisationer som kan bidra 
med att ge utdelning på resultaten. 
Stöd till grundforskning 
Minskningen av den tid som förflyter mellan "upptäckt i laboratorium" och 
"marknadsförande" å ena sidan och mångfalden av bidrag som krävs för att 
utveckla komplicerade system å den andra, tenderar att sudda ut den gamla 
motsättningen mellan grundforskning och industriell och tillämpad forskning. 
Det är idag svårt att katalogisera upptäckten av en dataalgoritm eller ett 
genombrott sekvensbestämmelse av genomen eftersom de grundläggande 
framstegen och deras tillämpning kan ligga så nära varandra. 
Följaktligen är det nödvändigt att garantera ett forskningsområde som är öppet 
för nya idéer, för arbeten med inriktning på grundläggande frågor som kanske 
kan ge upphov till nya verksamhetsområden. 
Ett närmande mellan forskning och marknadsrealism 
En gammal diskussion om ramprogrammet berör avståndet mellan forskning 
och marknad, och mellan "akademisk forskning" och "industriell forskning". 
Därigenom uppkom begreppet "för-konkurrens" vars gränser blivit otydliga och 
som i praktiken är till stor del okänt av de stora europeiska konkurrenterna. 
Ii 
Konkurrensen utgör en av de grundläggande drivkrafterna inom forskningen, 
antingen den är av intellektuell, industriell eller ekonomisk art. Det finns 
emellertid tre punkter som måste beaktas i samband med utarbetandet av 
ramprogrammet. För det första är forskningens referensramar 
världsomspännande, för det andra är kostnadsökningen inom forskning och 
utveckling sådan att de resurser en ensam aktör eller till och med en enskild 
stat har ej förslår, vilket nu för tiden har resulterat i att risker och investeringar 
delas. För det tredje måste frågan ställas om hur forskningsresultaten används. 
Erfarenheten visar att man måste gå från forskning med enbart teknologisk 
inriktning till att tillgodose konsumenternas behov för att tillhandahålla varor 
och tjänster av hög kvalitet som framställts under acceptabla former till låg 
kostnad, med en hög grad av diversifiering, individanpassning och 
snabbtillgänglighet. 
Behovet av att i större utsträckning involvera konsumenterna i utformningen av 
projekten fordrar att större uppmärksamhet riktas mot demonstrationsprogram 
och förhandsanpassning vilket är till fördel om man önskar svar på reella 
behov. Med beaktande av kravet på genomskådlighet och med hänsyn till de 
internationella regler och den gemenskapslagstiftning som existerar för stöd till 
forskning, innebär detta att omfånget på det stöd som ges måste ändras. 
Ett bättre utnyttjande av resultaten 
I de tidigare ramprogrammen var tidvis utnyttjandet av vissa resultat 
otillräckligt. En ytterligare ansträngning är nödvändig för att utöka kontakterna 
i partnerskap och inom nätverken för att bättre dra nytta av resultaten och 
täcka riskerna genom ett mer varierat utbud av finansieringskällor, inklusive 
grupper med ekonomiska tillgångar och riskkapital. 
Reglerna som rör upphovsmannarätt hör intimt samman med frågan om 
partnerskap och utnyttjande. Reglerna bör anpassas med hänsyn till den 
tekniska utvecklingen samt för att ge större uppmuntran till utnyttjande och ett 
bättre värdesättande av europeiska intressen i ett globalt perspektiv. 
/// Preliminärt förslag till utformning av femte ramprogrammet 
Med hänsyn till ramarna och tidigare fastställda kriterier, kan ett första intryck fås 
av det framtida ramprogrammets innehåll liksom förutsättningarna för dess genom­
förande. 
I vidare bemärkelse täcker denna diskussion även ramprogrammet Euratom. 
12 
Il 1.1 Innehåll 
Utan att dra några förhastade slutsatser vad gäller de definitiva målen kan tre 
huvudinriktningar konstateras vars antal avsiktiigen begränsats, liksom tre 
tvärvetenskapliga åtgärdsprogram. 
Hl.1.1 Prioriterade frågor (forskning i medborgarnas tjänst) 
Tyngdpunkten läggs på målgrupper och på vilken inverkan arbetena kommer att 
ha på medborgarnas tillvaro. 
Forskning om bioresurser och ekologiska system: Den levande 
omgivningen och ekosystemet är insatser av vital betydelse för den enskilde 
medborgaren med bland annat avgörande inverkan på hälsofrågor. Inom dessa 
områden har Europa tekniska och vetenskapliga tillgångar att lyfta fram och 
där finns även hopp om att skapa nya arbetstillfällen och marknader. 
Från individens horisont skall i denna del särskilt behandlas den levande 
omgivningens grundläggande mekanismer både vad gäller kunskaper och den 
praktiska användningen av dessa särskilt inom områden som hälsa och 
livsmedel. 
Tyngdpunkten kommer att läggas på att inhämtandet av grundläggande 
kunskaper, förebyggande av sjukliga förändringar (t.ex forskning om hjärnan 
och nya infektionssjukdomar) och om kvalitet, ofarlighet och förnyelsebarhet 
inom bioproduktion med iakttagande av etiska riktlinjer. 
För miljöns del ställer utvecklingen inom miljölagstiftningen, skatteincitamenten 
och den allmänna tillämpningen av ansvarsprincipen krav på en bättre 
förståelse av hur miljön fungerar och på förfogandet över avancerad teknologi 
för miljöskyddet och hushållandet med naturresurserna samt grepp om frågor 
som rör nedsmustning och avfall. 
Dessa uppgifter, som stödjer sig på ett stort antal vetenskapliga inriktningar, 
skulle bland annat kunna omfatta en ingående undersökning av frågor i 
samband med globala miljöförändringar, bakomliggande utvecklingscykler, 
naturliga risker och de europeiska ekosystemen. 
• Utveckling av ett användarvänligt informationssamhälle: Europa har 
utmärkt sig genom att utarbeta begreppet "informationssamhälle" som förenar 
tekniska, ekonomiska och industriella aspekter med en social dimension. Det 
stora antal tillämpningsområden som erbjuds inom praktiskt taget alla 
verksamhetsområden understryker dess enorma potential för att öka industrins 
konkurrenskraft och tillgodose den enskilde individens behov. 
13 
Det förväntade samarbetet inom områdena datorer, telekommunikation och 
media har nu definitivt slagit igenom på grund av användandet av digitala 
system och multimedia. Den icke materiella aspekten av den här utvecklingen, 
speciellt mjukvaran är av stor betydelse. Syftet är nu att identifiera den 
forskning som behövs i ett informationssamhälle. 
Forskningsprogrammen skulle kunna inriktas mot teknikutveckling, 
infrastrukturer och tjänster och världsomspännande samverkande tillämpning. 
Dessa kommer att ge upphov till många av framtidens yrken och kommer att 
underlätta framväxten av decentraliserade och individualiserade aktiviteter mot 
en ekonomisk bakgrund med mer konkurrens och förnyelse. 
Fastställande av och experimenterande med nya begrepp och instrument 
skulle underlätta människors tillgång till information, till en kontinuerlig 
utbildning, till det kulturella arvet samt ett bevarande av den språkliga 
mångfalden. 
Främjande av en konkurrenskraftig och hållbar tillväxt: Under denna punkt 
återfinns aktuella frågor med ursprung i bland annat gemenskapspolitiken med 
ansenlig inverkan på unionens konkurrenskraft med ett stort antal 
arbetstillfällen på spel med det övergripande målet att påbörja 
omorganiserandet av produktionssystemen i riktning mot en hållbar tillväxt. 
Industrins traditionella framställningsprocesser, idéer och utvecklandet av nya 
produkter och nya material bör redan i utgångsläget införstå begrepp som 
"livscykel", lägre kostnader, utarbetande av normer och i största allmänhet 
"externa effekter" som hittills allt för ofta förbisetts. Vidare skulle områden som 
tar en ökande del av ekonomin i anspråk som tjänstesektorn och imateriell 
verksamhet, konceptteknik, produktion, administration av invecklade system, 
ergonomi, kunna utvecklas. 
Inom energisektorn borde prioritet ges åt utveckling och demonstration av 
säkra och godtagbara energisystem som motsvarar normer och miljöhänsyn 
samt är konkurrenskraftiga vad gäller produktionskostnad och totalekonomi. 
Forskning och rationell energihantering i vardagslivet skulle kunna beaktas 
(t.ex. i ett koncept som "stad och boende i framtiden"), liksom även de olika 
befintliga alternativen för produktion och lagring av energi på medellång och 
lång sikt. 
Den forskning som görs om arbetskraftens och varutransporters rörlighet skulle 
kunna inriktas mot större effektivitet, säkerhet, miljöpåverkan och konkurrens­
kraft som är oumbärlig för att främja kvalitén på produkter och tjänster, för att 
14 
säkerställa att de integreras på europeisk nivå samt även för att vinna insteg 
på marknader över hela världen. Särskild uppmärksamhet skulle kunna riktas 
mot frågan om kombinationsmöjligheter mellan olika transportmedel. 
På jordbruksområdet skulle det handla om att förverkliga begreppet "integrerad 
landsbygdspolitik". Alla verksamheter på landsbygdsområdet, däribland 
skogsbruk, skulle kunna föras samman i en integrerad utveckling som vilar på 
konkurrens och uthållighet samt garanterar en omfattande bosättning inom 
dessa områden. Nya instrument och system skulle krävas för att öka värdet på 
de olika produktionerna och diversifiera dem genom att främja internationella 
kontakter, flerfunktionsförvaltning (ur socialt, produktions- och miljöhänseende), 
kontakter mellan enskilda verksamhetsgrenar och på varje nivå omfatta 
kvalitet, hälsa, miljö och socioekonomiska aspekter. 
På fiskerinäringens område skulle tvärvetenskapliga arbeten kunna 
genomföras i syfte att förbereda kommande verksamhet på detta område samt 
återställa balansen inom fisket. 
111.1.2 Övergripande åtgärder 
Dessa åtgärder införstår två huvuddelar: en allmänn för att möta gemensamma 
behov och garantera en övergripande samordning. Den andra delen sammanfattas 
i nedanstående punkter. 
• Utökande av individens möjligheter: Intensifierade insatser skulle krävas för 
att förbättra forskarnas utbildning och rörlighet, även i industrivärlden samt att 
uppmuntra dem att prioritera Europa vid vistelser i forskningssyfte. För att 
genomföra detta måste man garantera snarlika utbildningar och en likvärdig 
behandling av gästforskare över hela Europa, utvidga nätverken för 
kommunikation och utbyte mellan laboratorier och företag, möjliggöra tillgång 
till stora anläggningar för att undvika dubblering, och att nya projekt bör bli 
föremål för bättre samordning. 
Främjandet av europeisk identitet genom ett europeiskt vetenskapspris (som 
Europaparlamentet nyligen föreslog) och gemensamma regler för europeiska 
forskare skulle kunna uppmuntras. Även bättre kontakter med de utbildnings­
politiska instrument skulle vara eftersträvansvärd. 
På det socioekonomiska planet handlar det om att bättre fastställa de 
samhälleliga behoven och att bättre förstå den sociala räckvidden för 
forskningsinsatserna, utvecklingen och de ingående delarna och grunderna i 
variationen i det europeiska samhället, till exempel genom att utveckla 
15 
kapaciteten för framtidsplanering och studier av olika scenarion som uppstått 
genom införandet av teknik i arbetslivet, i ekonomin, i utbildningen och i 
kulturen. Nya utbildnings- och organisations-modeller för att minska risken för 
utestängning och skapa förutsättningar för nya arbetstillfällen skulle kunna 
analyseras liksom även de bästa erfarenheter som gjorts på detta område. 
Innovation och deltagande av små och medelstora företag: Tillgång till den 
samlade forskningsverksamheten och dess rön, skulle kunna underlättas för 
ett större antal "traditionella" små och medelstora företag genom att ett 
gemensamt och förenklat regelverk skapas och genom utformandet av 
mekanismer för tekniköverföring. 
Efter de riktlinjer som skall fastslås i åtgärdsprogrammet om förnyelse, skulle 
samtidigt en större uppmärksamhet ägnas åt analysinstrument avsedda för 
samtliga uppnådda forskningsresultat och hur de utnyttjas samt mekanismer 
till upprättandet av kontakter med riskkapital och finansieringstekniska 
mekanimer som framgången med NASDAQ påvisade. En analys av olika 
former för uppmuntran av forskning skulle likaledes kunna företas. 
Befästande av den europeiska forskningens internationella roll: I linje med 
unionens politiska målsättningar (särskilt den externa politiken) och principen 
om ömsesidigt intresse samt på grundval av bilaterala och regionala 
överenskommelser, beslut om inledande av särskilda program och åtgärder, 
skulle följande inriktningar kunna påbörjas: 
Direkt deltagande av vissa utomstående parter i forskningsprogram. Särskild 
uppmärksamhet skulle kunna riktas mot staterna i Central- och Östeuropa för 
att underlätta en snabb integration i unionen samt deras fulla deltagande inom 
forskning och, i ömsesidigt intresse, skulle ett ökat deltagande av 
industriländer, framväxande ekonomier och kanske medelhavsländer kunna 
genomföras. 
Finna nödvändiga medel för att bättre kunna samarbeta på europeisk nivå och 
att göra den europeiska forskningssfären attraktiv för forskare som kommer 
från länder med vilka gemenskapen har kontakt. 
Fastställande av avgränsade internationella vetenskapliga samarbetsområden 
med relevanta medel om frågor och för stater eller områden som 
Medelhavsregionen, nyligen självständiga stater eller utvecklingsländer, till stöd 
för externa politiska målsättningar som omfattar europeisk industri och 
europeiska vetenskapscentra. 
16 
III.2 Genomförande 
För varje ramprogram ställer sig frågan om spridningen av projekt och resurser. 
Det har även visat sig svårt att inlämma nyheter som kommit under programmets 
gång för att inte nämna den bristande förmågan att avsluta vissa verksamheter 
som var och en för sig är knuten till en enskild grupp. 
Tiden är mogen för att införa ett större mått av selektivitet i frågorna och en högre 
grad av koncentration av medlen. För att denna åtgärd skall ge resultat, måste 
den kombineras med högre effektivitet i genomförandet, samtidigt som kraven på 
öppenhet skall iakttas, i synnerhet vid urvalet. Kommissionen skall även göra en 
insats för att undvika fragmentisering av gemenskapens forskningsarbeten. 
Större flexibilitet i arbete och beslutsfattande 
De förfaranden som utarbetats under årens lopp i anslutning till 
ramprogrammet bör förenklas samtidigt som de för ramprogrammet 
karaktäristiska principerna om likvärdig behandling, tillträde och öppenhet 
bevaras. 
Den institutionella inramningen kan förbättras avsevärt. I samband med 
regerings-konferensen, skall kommissionen plädera för en förenklad 
beslutsordning för genomförandet av forskningspolitiken och de enskilda 
programmen liksom även för beslut som fattas med kvalificerad majoritet. I 
strävan efter att förenkla handhavandet är det även önskvärt att kraftigt 
minska antalet program liksom antalet kommittéer. 
På det strukturella planet bör arbetsprogrammen fortlöpande kunna 
kompletteras och anpassas för att följa utvecklingen både vad gäller 
vetenskap, teknik och gemenskaps-politiken. I brådskande ärenden som 
nyligen var fallet med den "galna kosjukan", bör det vara möjligt att snabbt 
styra ett antal program mot samma mål, att samla nödvändiga resurser och om 
så krävs, ge arbetet en ny inriktning. 
Effektivare förvaltning 
Vissa vinster skulle kunna göras på förvaltningsteknikens område. 
Kommissionen har tagit initiativ till en öppen diskussion om de förenklingar 
som kan göras vid förfarandena, både i intern förvaltning och i samband med 
externa kontraktförbindelser. 
17 
En deklarerad målsättning är att korta ner tidsåtgången och minska 
kostnaderna för handläggning av ärendena, i synnerhet för urvalet av förslag 
och för kontraktslutandet, liksom även för betalning, något som är speciellt 
viktigt för småföretagen och stipendiaterna. 
Förslagsinfordran skall ske regelbundet och skall vara avpassad efter 
arbetstakten inom industri, forskningscentra och universitet och även 
fortsättningsvis motsvara kraven på sund administration. Vid valet av förslag 
framstår en bättre redogörelse för urvalskriterierna som nödvändig. 
Slutligen föreligger det även ett behov av en form av "kontrollpanel" som 
utifrån ett antal målsättningar, indikatorer och bra statistiskt material 
omedelbart kan ge upplysningar om ramprogrammets framåtskridande och 
effektivitet, liksom behovet av en struktur för en fortlöpande dialog (t.ex forum 
internet) med deltagare och berörda personer inom det femte ramprogrammet. 
Utvidgade interventions- och samordningsmöjligheter 
Efter det gängse tillvägagångssättet som till övervägande del dominerats av 
samordning av ett stort antal projekt (50/50 partnerskap i ett projekt av i 
allmänhet blygsam omfattning) måste följa en hel skala av utvidgade 
interventionsmöjligheter och finansieringsmöjligheter som är avpassade efter 
de olika målsättningarna och som gör det möjligt att upprätta närmare 
kontakter i vissa frågor mellan de gemenskapliga och nationella åtgärderna 
eller mellan nationella åtgärder. 
För att snabbt kunna tillmötesgå kravet på att ta emot "spontana förslag", 
inlämma nya tvärvetenskapliga forskningsuppgifter (t.ex. neurovetenskaper) 
och ha utrymme för det oförutsedda, fordras det att vissa i beslutsordningen 
strikt avgränsade mariginaler medges. 
Följande interventionsmöjligheter planeras: 
• Gränsöverskridande program i begränsat antal med ett kraftigt inslag av 
generisk teknologi som kan användas på många områden och ge upphov och 
bidra till mer målinriktade forskningsområden som inte nödvändigtvis har varit 
avgränsade i början. 
• Projektgrupper: Detta tillvägagångssätt hör samman med målinriktad forskning 
kring gemensamma frågor som är öppen för alla. Åtgärder i form av 
projektgrupper är en nyhet som framlagts som förslag av kommissionen i 
anknytning till det fjärde ramprogrammet. 
18 
Denna form av forskning utgår från idén om att de vetenskapliga och tekniska 
framstegen i första hand skall tjäna sociala och industriella 
målsättningar och uppfylla de tre kraven på läslighet, selektivitet och 
koncentration. I verkligheten rör det sig framför allt om instrument för 
samordning som skapats för att fastställa och följa genomförandet av ett 
begränsat antal nya åtgärder under en viss tid. Huvudmålen skall fastställas 
i nära samråd med industrin, användarna och myndigheterna. 
Medel för att uppmuntra samarbete mellan medlemsstater: Om den europeiska 
forskningen skall få en reell betydelse, får den inte inskränkas till 
gemensamma uppgifter inom ramen för de enskilda projekten. Kommissionen 
som är beroende av medlemsstaternas vilja är beredd att stödja det 
tillvägagångssätt för särskilda frågor med den möjlighet till intervention som 
erbjuds i artiklarna 130k (kompletterande program), 1301 (deltagande i projekt 
som drivs av vissa medlemsstater) eller 130n (deltagande i gemensamma 
företag) i fördraget. 
För de tre första åtgärderna skulle COST, som fallet ursprungligen var, 
användas som "plantskola" för idéer och bättre möjligheter skulle kunna 
eftersträvas med EUREKA för att bringa forskningsresultaten närmare 
marknaden. Detta skulle kräva en tätare samverkan mellan ramprogrammet 
och dessa båda samarbetsfora vars strategi är under omvandling. 
Vidare är det nödvändigt med ett bättre informationsutbyte och en effektivare 
samordning mellan forskningspolitik och -investeringar på gemenskapsnivå och 
nationell nivå4. En bättre sammanhållning utgör en konkurrensfördel och en 
besparing i budgeten som kommer att göra det möjligt för Unionen och 
medlemsstaterna att mer effektivt inrikta sig på de olika målsättningarna. 
För att ramprogrammet bättre skall kunna erbjuda ett effektivt stöd åt 
gemenskapens övriga politiska program, måste en påtaglig förbättring 
åstadkommas av förbindelser och samordning med andra politiska instrument 
för att dessa skall kunna tillämpas mer effektivt inom forskning och 
gemenskapens åtgärder5. 
Jfr. artikel 130h i EG-fördraget: "Medlemsstaterna skall tillsammans med kommissionen 
sinsemellan samordna de riktlinjer och program som genomförs på nationell nivå. I nära samråd 
med medlemsstaterna får kommissionen ta alla lämpliga initiativ för att främja en sådan 
samordning." 
Erfarenheten från tillvägagångssättet med projektgrupper visar på svårigheten med att sammanlänka 
de olika programmen (t.ex. de som behandlar forskning och utbildning) i samband med en 
gemensam förslagsinfordran. 
19 
I första hand berörs det internationella samarbetet6 och strukturfonderna. I 
sistnämnda fallet är avsikten den att uppmuntra medlemsstaterna att ägna en 
större del av strukturtillgångarna till forskning för att garantera en lämplig grund 
för en snabb förbättring av sin vetenskapliga kompetens och hävda de 
landvinningar som redan vunnits7. 
Det gemensamma forskningscentret: I samtliga stora I-länder granskas 
uppmärksamt de funktioner och uppgifter som de allmänna laboratorierna har. 
De laboratorier som utgör det gemensamma forskningscentret bör även de 
utnyttjas för tydliga och ambitiösa uppdrag genom att stärka kompetensen på 
vissa områden som är anpassade till nya behov i samhället och på 
marknaden. Det handlar bl.a. om att 
tillhandahålla en oberoende expertis som inte låter sig påverkas av 
särintressen, för att bättre kunna motsvara de krav som ställs av 
gemenskapspolitiken och för att bidra till den vetenskapliga grunden för 
unionens politiska beslut, 
stärka institutens förbindelser till nationella och internationella laboratorier. 
Det gemensamma forskningscentret bör ha den nödvändiga anpassningsbara 
organisation som krävs för att kunna samarbeta med industrin och användarna 
inom ett passande juridiskt ramverk. Tyngdpunkten kommer att läggas på 
forskarnas kompetens och institutens anläggningar (ofta unika i Europa), 
tekniköverföring och industriella samarbetsprojekt. 
Inom internationellt vetenskapligt samarbete pågår redan förbättringar med en utökning av program 
som TACIS, PHARE och MEDA för att tillåta forskare från berörda länder att deltaga i 
gemenskapens forskning. 
Ett meddelande om kontakterna mellan strukturfonderna och forskningen utarbetas av 
kommissionen. 
20 
SAMMANFATTNING 
Förberedelserna för det femte ramprogrammet genomförs i en tid av snabba och 
intensiva förändringar. Sysselsättningsproblemen, den allt mer globala ekonomin 
och den pågående omvandlingsprocessen inom EU (regeringskonferensen, den 
ekonomiska och monetära unionen, utvidgningen), allt detta måste beaktas i 
förberedelserna. 
Mot bakgrund av detta måste den europeiska forskningens betingelser granskas 
ur en ny synvinkel. För att ha ett existensberättigande måste den europeiska 
forskningen vara mer läslig och synlig, enklare i sin tillämpning och mer 
resultatinriktad. 
De första riktlinjerna kan redan urskiljas. Samtidigt som kontinuiteten i en rad 
erkända landvinningar måste garanteras, krävs en ny jämvikt och att innehållet i 
forskningsuppgifterna förnyas med hänsyn till de utmaningar och möjligheter som 
2000-talet erbjuder. 
Det handlar i grund och botten om att gå från forskning med enbart teknisk 
inriktning till en forskning inriktad på medborgaren och på sociala och ekonomiska 
behov. 
För att lyckas med detta krävs en kraftfull och samfälld politisk vilja. Kommissionen 
uppmuntrar till diskussioner och synpunkter på dessa preliminära riktlinjer. Därefter 
kommer kommissionen att lämna detaljerade förslag till parlamentet och rådet. 
Fakta, siffror, tendenser 
1. Europa i den globala forskningen 
2. Den europeiska paradoxen 
3. Den europeiska forskningen i det internationella teknologiska samman hanget 
4. Amerikanska och japanska satsningar på forskning 
5. Små och medelstora företag, forskning och sysselsättning 
6. Framtidsutsikter och prioriteringar 
7. Samhällsbehov och marknadsperspektiv: exempel 
Hållbar utveckling och miljö 
Bioteknik 
Hälsa 
Informationssamhället 
1. Europa i den globala forskningen 
Inom Europeiska unionen är den del av BNP som används till forskning, industrins forskningsutgifter, forskningsutgifter 
per invånare, det totala antalet forskare och antalet forskare inom företagen i förhållande till den yrkesverksamma 
befolkningen lägre än i USA och Japan. 
Totala utgifter för FoU (miljoner ecu) 1994 
Totala utgifter för FoU av % af BN11995 
Totala utgifter för FoU per invånare ( ecu) 1994 
% av totala utgifter för FoU som finansieras av staten 
1993 
% av totala utgifter för FoU som finansieras av 
industrin 1993 
Antal forskare 1993 
Antal forskare per tusen yrkesverksamma 1993 
Antal forskare i företagen 1993 
Antal forskare i företagen per tusen 
yrkesverksamma 1993 EU 15 
121,882 
1.91 
329 
39.6 
53.5 
774,071 
4.7 
376,000 
2 USA 
142,047 
2.45 
545 
39.2 
58.7 
962,700 
7.4 
765,000 
6 JAPAN 
104,069 
2.95 
833 
19.7 
73.4 
526,501 
8.0 
367,000 
6 
Källa: Europeiska kommissionen , GD XII utifrån OECD-datu 
Det framgår av de viktigaste indikatorerna (utgifter till forskning, antal forskare) för andra områden i världen att län­
derna i EU, Förenta staterna och Japan inte längre är ensamma på den internationella vetenskapliga och teknologiska 
arenan. Nya makter träder fram och höjer sig gradvis till de mest avancerade ländernas nivå. 
Viktigaste indikatorerna för några områden i världen 
Bruttonationalut-
gifter för FoU (i 
miljarder dollar) Bruttonationalut-
gifter för FoU/BNP i Vetenskapsmän och 
tekniker inom FoU 
(i tysental) Vetenskapsmän 
inom FoU per tusen 
invånare 
Central- och östeuropeiska 
länder 
Israel 
Latinamerika 
NIC-länder 
Kina 
Indien 2.89 
1.24 
3.93 
10.73 
22.24 
7.1 1.5 
1.9 
0.4 
1.3 
0.7 
0.8 285.5 
20.1 
158.5 
136.7 
391.1 
106.0 2.2 
3.8 
0.3 
1.5 
0.3 
0.1 
Kulla: Europeiska kommissionen GD XII (1994) Europeisk rapport om 
vetenskapliga och tekniska indikatorer: UNESCO; OST estimates ami 
treatment, 1995 UNESCO, World Science Report 
71 
Den europeiska paradoxen 
Världsandel av publikationer i procent 
1981 I 1993 
EU 15 29 32 
USA 37 36 
JAPAN 7 8 
ÖVRIGALÄNDER 27 24 
VÄRLDEN TOTALTt 100 | 100 Europa är fortfarande en vetenskaplig stormakt: En 
tredjedel av vetenskapliga publikationer i världen 
kommer från Europeiska unionen. Dess andel av 
lotalen har t.o.m. ökat under de senaste åren. En 
genomgång av patentansökningarna i USA och i 
Europa visar dock att det tekniska resultatet i Europa 
generellt är svagare än för dess konkurrenter. Det är 
den "europeiska paradoxen". 
Världsandel av patentansökningar i procent 
EU 15 
USA 
JAPAN 
ÖVRIGALÄNDER 
VÄRLDENTOTALT i USA 
1990 
23 
45 
25 
7 
100 1993 
18 
50 
24 
8 
100 1 Europa 
1990 
46 
26 
21 
7 
100 1993 
46 
29 
18 
7 
100 
Källa: Europeiska kommissionen GD XII. OECD, EUROSTAT 
Om man delar upp de internationella delarna av europeiska och amerikanska patent i områden, visar det att Japan har 
en stark ställning inom avancerad teknik, att de traditionella sektorerna är viktigast i Europa och att de amerikanska 
industrierna har en stark plats inom samtliga sektorer. 
£U:s, USA:s och Japans ställning per tekniskt område, mätt i andelen patent, 1993 
Fi 1ROPA EU USA Japan EU USA Japan 
Elektronik/electricitet 
Instrument/optik 
Kemikalier/läkemedel 
Industriella processer 
Maskinteknik/transport 
Konsumtionsvaror 34.2 
37.8 
40.3 
50.1 
58.5 
64.0 30.0 
32.4 
33.7 
25.6 
19.2 
16.9 31.8 
23.4 
20.0 
16.6 
15.5 
8.0 11.5 
14.9 
28.2 
22.3 
23.6 
19.1 46.7 
50.8 
51.0 
50.5 
45.4 
50.1 35.4 
28.0 
19.7 
19.3 
22.5 
12.5 
Kalla: USPTO-data; OST och CHI-Research treatments, 1995. UNESCO World Science Report 
11 
Den europeiska forskningen i det internationella teknologiska 
sammanhanget 
Resultatförsämringen för unionens handel med resten av världen vad gäller varor med hög FoU-intensitet är en 
indikator på att Europas tekniska konkurrenskraft urholkas: på ett tiotal år har underskottet tiodubblats. 
Handelsresultat i miljarder dollar 
Industri­
sektorer med: 
hög FoU 
Intensitet 
genomsnitlig 
FoU intensitet 
låg FoU 
intensitet 1982 
EU 
-2.21 
69.93 
35.75 USA 
13.48 
6.23 
-18.01 Japan 
15.98 
54.92 
24.07 1991 
EU 
-23.64 
87.79 
5.54 USA 
12.48 
-23.44 
-43.05 Japan 
52.36 
133.34 
-9.21 
Källa: Chelem CEPI1. behandling OST OST, Science and Technology 
Indicators 1996 
USA:s ställning inom teknologin i förhållande till 
Japan och Europa 
Energi 
Energieflektivitel 
Lagring, bearbetning, distribution och 
överföring 
Förbättrad Iramstallnmq 
Miljökvalitet 
Kontroll och utvärdering 
Fororeningskonlroll 
Avhjälpande och återställande 
Information och kommunikation 
Komponenter 
Kommunikation 
Datasystem 
Informationshantering 
Inielliqenta komplexa adaptiva system 
Sensorer 
Programvara och verktyg 
Lavanda ayatam 
Bioleknik 
Medicinsk teknologi 
Jordbruks- och livsmedelsteknik 
Mänskliga system 
Tillverkning 
Diskret varuframställning 
Kontinuerlig matenalbearbelntnq 
M K: ro/nanotill verkning och -bearbetning 
Material 
Material 
Strukluier 
Transporter 
Aerodynamik 
Flyglektronik och kontroller 
Dnftsystem och kraft 
Systemintegration 
Kontaktyta människa-maskin Eftersläpning 
Omfattande Ringa Partiet 
) 
> 
) y 
O 
> -• 
• 
• «-
-
• Ledande 
Rwiqa 
O 
O 
O 
<• 
o 
. ) > 
«• 
-> «• 
• • • 
«-
• 
-» • -• -» 
• 
• 
• • 
• «-• • Omlatlande 
) 
) 
> 
) > -• Jämförelsen mellan de amerikanska, 
europeiska och japanska ställningarna i 
en rad "kritiska teknologier" visar i 
vilken utsträckning USA fortsätter att 
dominera den internationella teknolo­
giska arenan, trots att landet ställning 
försämrats inom vissa sektorer. 
USA's teknologiska stilling 
1 forhold til: 
Japan 
Europa 
Trend 1990-94 Förbättrad 
> -Försämrad 
C" 
«• Bibehållen 
) » 
Källa: National Critical 
Technologies Review Groups Vetenskapliga och tekniska indikatorer 1996 
4. Amerikanska och japanska satsningar på forskning 
USA 
Trots att den amerikanska federala forskningsbudgeten har ökat nominellt från 1990 till 1996 har den minskat något i 
reella tal. Denna minskning är resultatet av nedskärningen av anslagen till militär FoU. 
Utgifterna för civil forskning har däremot ökat med 3,4 miljarder dollar i reella tal under dessa fem år. Hälso-, rymd-, 
energi- och grundforskningssektorernas relativa andelar av den federala budgeten har ökat. Trots budgetrestriktionerna 
har regeringen Clinton-Gore föreslagit en ökning av budgeten på 1,6 % för 1997. 
Utveckling av prioriterade områden för amerikansk federal finansiering av 
FoU (budgetanslag till FoU per socio-ekonomisk målsättning) 
Totalt värde (i miljoner dollar) 
Försvar 
Hälsa 
Rymdforskning och teknologi 
Naturvetenskap 
Energi 
Naturresurser och miljö 
Transporter 
Jordbruk 
Övriga 
Totalt i procent 1990 
63 781 
62.6 
13.0 
9.0 
3.8 
4.3 
2.2 
1.6 
1.5 
2.0 
100.0 1995 
70 309 
54.8 
16.2 
11.2 
4.0 
4.1 
2.9 
2.7 
1.7 
2.4 
100.0 1996 
70 503 
53.3 
16.7 
11.2 
4.3 
4.4 
3.1 
2.8 
1.7 
2.5 
100.0 
Källa: National Science Foundation 
Från 1991 till 1995 har amerikanska forskningsprogram som grundar sig på partnerskap med den privata sektorn fatt 
kraftigt ökad budget. 
Ett urval federala partnerskap med industrin 
3000 
2500 
2000 
1000 
500 SEMATECH - Consortium on semiconductor technology 
TRP - Technology Rejnvflstrtwni Project 
CRADAs - Cooperative Reseat ch and Development Agreements 
M£P - Manufacturing £xt«rMuot» Program 
ATP - Advanced Technology Project 
j SBIR - Srrtatl Bu»i«es* Investment in Research 
1988 1989 1990 1991 1992 
r<.WM!-iStli«v: ..1H- I.K.H v-i.-H • •>-••) I'VI*!'.! 1 UU'U" "i'f. li; ;•'. : >< .l.r U.M IHl'K 
Källa: Handelsdepartementets data, 1995 1993 1995 
UNESCO, World Science Report 
Japan 
Japan ligger bra till vad gäller teknologiska tillämpningar, men något efter USA och Europa vad gäller grundforskning. 
Japan investerar därför numera kraftigt i forskning inom naturvetenskap och mänskliga resurser. Samtidigt fortsätter 
man med en kraftig satsning på industriell forskning. 
Ökningar i 1996 års offentliga forskningsbudget i Japan 
Total offentlig forskningsbudget: +6,9 % 
Organ: 
-, Ministeriet för vetskap (MONBUSHO): +1,2% 
Ministeriet för internationell handel och industri (MITI): +5,3 % 
Byrån för vetenskap och teknik (STA): +7,2 % 
Byrån för industriell forskning och teknik: +7,4 % 
Program: 
Postdoktorala stipendier 
Program för kunskapscentrer; +23,8 % 
Forskningsbidrag: +10,2% 
Program for industriell vetenskap och teknik: +6,3 % 
Områden (exempel): 
Strategisk grundforskning: +100% 
Rymdforskning: +5,2% 
Kärnenergi: +7,2 % 
'l C 
5. Små och medelstora företag, forskning och sysselsättning 
De små och medelstora företagen utgör den största källan till sysselsättning i Europeiska unionen. Dessutom är det de 
små och mycket små företagen som producerar flest innovationer. Analysen visar att de sektorer där investeringarna i 
forskning ökar mest också är de som skapar de flesta arbetstillfällena. 
De små och medelstora företagens andel av den 
totala sysselsättningen i EU I Små och medelstora förelag 
(.250 anställda) 
ISIonorelag (> 250 anställda) 
Källa: Europeiska kommissionen Eurostat, databas for projektet för smä och medelstora företag, 1995 
Procentuell fördelning av innovationer i kategorier 
efter antal anställda 
(Irland, Italien, Nederländerna, Förenade kungariket) 
Storlekskategori Irland Italien Nederländerna örenade kungarik< 
1-19 
20-49 
50-99 
100-499 
500-999 
1000 och däröver 61.0 
21.0 
9.0 
8.0 
1.0 14.4 
21.3 
27.2 
14.1 
5.5 
17.5 35.0 
18.4 
10.9 
21.1 
14.6 22.4 
14.7 
26.7 
15.6 
7.6 
13.0 
Källa: Europeiskt centrum för smä och medelstora förelag//, 1995 
Foll-utgifter och ökning av sysselsättningen, 1973-1990 
Genomsnittlig ökningstakt i procent per industri i förhållande till den totala tillväxten 
för industrin i 13 länder inom OECD 
•1 "6 
-8 4-Sten 
O Icke 
järnmetaller 
Kemiska 
Andra transporter O produkter 
Oljerafflnering O Q 
O Trä 
Järn och stål 
O 
Textilier Datorer 
Sr* Läkemedel 
O 
Vetenskapliga 
instument Radio, TV och 
O kommunikations-
O Bilar Q utru8,n,n9 
O Flyg- och rymdindustri Livsmedel 
-ÛL Varvsindustri +• + Icke elektrisk utrustning 
Q Papper 
O Gummi 
+ Elektrisk utrustning 
-3 Källa: OECD 
databas STAN 
Framtidsutsikter och prioriterade områden 
"Foresight exercises" (studier om vetenskapliga och tekniska framtidsutsikter) genomfors regelbundet i Japan och i 
Usa sedan trettio år tillbaka. Verksamhet av det här slaget har redan satts igång i Europa (särskilt i Storbritannien, 
Frankrike, Tyskland, Danmark, Nederländerna och Spanien). 
En jämförelse av deras slutsatser visar att det finns en hög grad av överensstämmelse mellan förteckningarna över 
prioriteringar som gjorts på hög och medelhög nivå för att hålla ihop teman (elektronoptik och artificiell intelligens, 
nanoteknologi och nya och intelligenta material; bioteknik, molekulär biologi och neurovetenskap; miljöteknik och 
teknik för produktion av miljövänlig energi, etc). 
I fråga om ekonomiska och sociala mål är två viktiga teman framträdande: 
informationssamhället 
en hållbar utveckling 
Dessa slutsatser överensstämmer även med slutsatserna från "Projekt 2025" som startats på begäran av 18 stora 
amerikanska, brittiska och tyska organisationer och företag. Detta projekt grundar sig på en kritisk analys av 1 500 
prognoser som gjorts sedan 1970. Det har utmynnat i upprättandet av en förteckning över 83 hypoteser "med stor 
sannolikhet" för år 2025. Till de viktigaste temana hör: en integrerad förvaltning av miljön och naturresurserna; en 
integrerad förvaltning av människors hälsa; tillkomsten av den "globala elektroniska byn"; den intelligenta produk­
tionen. 
Källa: OECD Science and Technology Industry Review, No 17, Special issue on Government Technology Foresight Exercises; The competitive 
position of European science, technology and industiy - an ESTA opinion in relation with the 5th Framework Programme; L'avenir hautement 
probable. S3 hypothèses sur l'année 2025, Joseph Coûtes, Futuribles, april 1996. 
8 
7. Samhällskrav och marknadsperspektiv: exempel 
Hållbar utveckling och miljö 
Man kan inte ha någon hållbar utveckling utan forskningsansträngningar. Två av de stora problem som måste lösas 
gäller vattentillgångarna och transporternas inverkan på miljön. Såväl på europeisk nivå som på världsnivå utgör miljön 
en viktig potentiell marknad. 
Vattnet: en sällsynt resurs 
Både i Europa och i världen som helhet håller vattnet på att bli en sällsynt resurs. 65 % av det vatten som tas ur floder, 
sjöar och grundvatten i världen utnyttjas i jordbruket. För att producera ett ton vete krävs det ettusen ton vatten. För 
att livnära de nittio miljoner människor som världens befolkning ökar med varje är behövs ytterligare 27 miljoner 
m3 vatten. 
I Europa är 20 % av ytvattnet hotat. 60 % av all åkermark avger gödningsämnen och bekämpningsmedel i en kon­
centration som är farlig för kvaliteten på vattnet i omgivningen. Mellan 15 och 30 % av det vatten som utnyttjas av 
människan i Europa går förlorat i distributionen. 
Källa: Arbetsdokument frän kommissionens tjänster om arbetsgrupperna för industriforskning (SEK(96) 568) / Tillståndet i världen 1996. 
Transportkostnaderna 
Världens befolkning har fördubblats på femtio år. Antalet privata bilar har tiodubblats och ligger idag pä unge lar 500 
miljoner. Kring 2025 eller 2030 kommer det troligen att finnas en miljard bilar i världen. 1 Europa kommer bilparken 
troligen att öka med 25 % mellan 1992 och 2005. 
Transporterna står för 30 % av slutbehovet av energi och är ansvariga för 25 % av alla koldioxidutsläpp. Enbart 
landsvägstransporterna står för 80 % av den koldioxid som transporterna producerar. De totala yttre kostnaderna för 
de hälsoproblem som utsläppen från transporterna vållar beräknas ligga mellan 0,3 Och 0,4 % av BNP. 
Källa: Arbetsdokument från kommissionen om arbetsgrupperna för industriförskning (SEK (96) 568) / "Living with the Car: a Survey", i The 
Economist den 22 juni 1996. 
Miljömarknaden i världen 
Uppskattningar (miljarder dollar) 
Ar 
Nordamerika 
Latinamerika 
Västeuropa 
östeuropa/OSS 
Asien, Océanien 
Världen OECD 
2000 
125 
-
78 
21 
42 
300 ECOTEC 
2000 
147 
5 
89 
9 
63 
320 ETDC 
2000 
217 
-
188 
25 
138 
580 Internatio- nell 
miliöindu- stri 
1998 
199 
10 
132 
27 
49 
426 
Källa:OECD (1992); ECOTEC (1994); ETDC (1994); OTA (1994) 
-r 
Bioteknik 
Marknaden för produkter baserade på bioteknik är en av dem som utvecklas snabbast i världsmåttstock. I fråga om 
antalet företag och anställda, omsättning och satsning på forskning ligger Förenta staterna idag långt före Europa 
Försäljning av bioteknikbaserade produkter i världen 
Tioårsprognos 1996-2206 (miljarder dollar, 1996 års priser) 
Icke-medicinsk 
diagnostik 
Särskilda 
kemiske områden 
Humandiagnostik 
Humanterapi 
1996 Alla områden 
Källa: Consulting Resources Corp. 
Biotekniksektorerna i EU och i USA 
(miljoner ecu) 
Finanser 
Omsättning 
Satsning på FoU 
Industri 
Antal företag 
Antal anställda Europa 
1,158 
605 
584 
17,200 USA 
9.663 
5.859 
1.308 
108.000 
10 Källa: Ernest & Young BioBusiness 
^ 
Hälsa 
Europas befolkning blir allt äldre. År 2020 kommer mer än var fjärde person att vara över sextio år gammal, medan bara 
något mer än var femte kommer att vara under 20. Detta kommer att få viktiga följder för sjukvård och folkhälsa. 
Befolkningen i EU efter åldersgrupp (%) 
0 19 
20-59 
"" >60 
äåÄÄ" 
Källa: Eurostat, Europa i siffror 
Hundratals miljoner människor i världen drabbas av infektionssjukdomar, och tiotals miljoner dör av dem. 
Offer för olika infektionssjukdomar 1993 
Sjukdom Dödsfall Sjukdomsfall 
Akuta luftvägsinfektioner 4.1 miljoner 248 miljoner 
Diarréer 3.0 miljoner 1.8 miljard 
Tuberkulos 2.7 miljoner 8.8 miljoner 
Malaria 2.0 miljoner 300-500 milj, (utbredning) 
Mässling 1.2 miljoner 45 miljoner 
Hepatit B 1.0 miljoner 2.2 miljoner 
HIV/AIDS 700000 2-3 miljoner 
Kolera 6800 380000 
Polio | 5500 | 110000 
Källa: WHO 1995 / Tillståndet i världen 1996 
11 
~V 
Informationssamhället 
Europa har kommit in i informationssamhället. Antalet enskilda och företag som är anslutna till datanätet Internet växer 
stadigt, och det gör också marknaden för CD-ROM-läsare. Det är idag amerikanska företag som producerar flertalet 
CD-ROM-titlar. 
Marknaden för Internet 1994-2000 
Hushåll med anslutning till Internet (miljoner) 
• Spanien 
Oltalien 
• Frankrike 
B Förenade kum 
••Tyskland 
• Övriga Europa 
Ha: European Information Technology Observatory, EITO, 1996 
Hushåll med CD-ROM-läsare 
Miljoner 
• Europa 
• USA Produktion av CD-ROM-titlar i världen 
1995 
1994 1995 1996 1997 1998 
Källa: Inteco 1994 Källa: TPFL Publishing, Facts & Figures 95 
12 

ISSN 1024-4506 
KOM(96) 332 slutlig 
DOKUMENT 
SV 15 
Katalognummer : CB-CO-96-356-SV-C 
ISBN 92-78-06935-3 
Byrän för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg