MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET

Uppföljning av rådets beslut 2010/320/EU riktat till Grekland i syfte att förstärka och skärpa den finanspolitiska övervakningen samt förelägga Grekland att vidta de åtgärder för att minska underskottet som anses nödvändiga för att komma till rätta med situationen med ett alltför stort underskott (juni 2011)

Inledning

I detta kvartalsmeddelande bedöms de av Grekland genomförda och planerade åtgärderna för att efterleva rådets beslut 2010/320/EU[1]. De åtgärder som har vidtagits fram till slutet av 2010 bedömdes i ett meddelande av 24 februari 2011[2]. Tillsammans med en medföljande kommissionsrapport som har utarbetats i samarbete med ECB[3] bidrar meddelandet också till bedömningen av Greklands efterlevnad av memorandumet om den ekonomiska och finansiella politiken (MEFP) och samförståndsavtalet (MoU)[4] inom ramen för avtalet mellan Grekland och de övriga medlemsstaterna i euroområdet om lånemöjligheter.

Denna bedömning grundas på den rapport som Grekland[5] lämnat in till rådet och kommissionen och på det uppdrag som Europeiska kommissionen tillsammans med IMF och ECB utfört inom ramen för det ekonomiska saneringsprogram som finansieras av bilaterala lån från medlemsstaterna i euroområdet och genom en standby-överenskommelse med IMF.

RÅDETS BESLUT AV DEN 10 MAJ 2010

Den 10 maj 2010 antog rådet beslut 2010/320/EU, i enlighet med artiklarna 126.9 och 136 i EUF-fördraget, riktat till Grekland i syfte att förstärka och fördjupa den finanspolitiska övervakningen samt förelägga Grekland att vidta de åtgärder för att minska underskottet som anses nödvändiga för att senast 2014 komma till rätta med situationen med ett alltför stort underskott.

Med utgångspunkt från ett underskott i de offentliga finanserna på 36 306 miljoner euro vid utgången av 2009 krävde rådet i sitt beslut att Grekland antar ett antal särskilda åtgärder, för att få ned underskottet i de offentliga finanserna under följande tak:

- 18 508 miljoner euro år 2010 (8,0 % av BNP baserat på senast tillgängliga BNP-uppgifter).

- 17 065 miljoner euro år 2011 (7,6 % av BNP enligt de senaste prognoserna).

- 14 916 miljoner euro år 2012 (6,5 % av BNP).

- 11 399 miljoner euro år 2013 (4,8 % av BNP) och

- 6 385 miljoner euro år 2014 (2,6 % av BNP)[6].

I beslutet förtydligas att privatiseringsintäkter inte ska räknas med i ansträngningen att iaktta dessa tak.

I beslutet krävs också att den årliga ökningen av den konsoliderade offentliga bruttoskulden inte får överstiga

- 34 058 miljoner euro under 2010,

- 17 365 miljoner euro under 2011,

- 15 016 miljoner euro under 2012,

- 11 599 miljoner euro under 2013,

- 7 885 miljoner euro under 2014[7].

Beslutet ändrades den 7 september 2010 (beslut 2010/486/EU)[8], den 20 december 2010 (beslut 2011/57/EU)[9] och den 7 mars 2011 (beslut 2011/257/EU)[10]. De ovan nämnda taken för underskottet i den offentliga sektorns finanser och den årliga förändringen av skuldnivåer har bibehållits.

BUDGETGENOMFÖRANDE

2010

Det ENS-baserade offentliga underskottstaket för 2010 har överskridits. Det underskottstak som fastställdes i rådets beslut var 18 508 miljoner euro för 2010 (eller 8,0 % av BNP), men det faktiska underskottet uppgick till 24 193 miljoner euro (eller 10,5 % av BNP). Större delen av avvikelsen från budgetmålen förutsågs redan i det föregående kvartalsmeddelandet och var delvis ett resultat av omklassificeringen av offentliga organ (0,8 % av BNP). Det faktiska underskott som godkändes av Eurostat[11] översteg emellertid också med cirka 1 % av BNP kommissionens uppskattningar från februari 2011[12]. Avvikelsen i förhållande till de tidigare uppskattningarna var ett resultat av offentliga intäktsbortfall, sämre utfall än väntat för socialförsäkringssektorn och en större ackumulering av eftersläpande utbetalningar av förfallna skulder än i tidigare uppskattningar.

Den offentliga skuldkvoten hade vid utgången av 2010 stigit till 328 588 miljoner euro eller 142,8 % av BNP. Jämfört med 2009 ökade skulden med 29 882 miljoner, vilket understeg det tak som rådet hade fastställt.

Första kvartalet 2011

Under första kvartalet 2011 efterlevdes kvartalsriktvärdet för statliga primärutgifter, såsom det fastställdes i memorandumet om den ekonomiska och finansiella politiken (MEFP) och samförståndsavtalet om särskilda ekonomisk-politiska villkor (MoU). Utfallet blev 13,5 miljarder euro jämfört med ett tak på 15 miljarder. Det ska noteras att uppgifterna nu inkluderar förändringar i statens ackumulerade förfallna skulder, jämfört med tidigare kvartal då taket för statens primärutgifter definierades på kontantbasis. Enligt tillgänglig information var vid utgången av det första kvartalet 2011 statens icke betalda förfallna skulder drygt 1,1 miljarder euro (jämfört med 0,9 miljarder vid utgången av 2010)[13].

Under samma period uppgick det (reviderade) primära underskottet i de offentliga finanserna till 806 miljoner euro, jämfört med taket på 2 miljarder euro. Det var också första gången som ackumulerade obetalda förfallna skulder beaktades i detta kriterium.

Tabellerna 1 och 2 innehåller närmare uppgifter om budgetgenomförandet under perioden januari–mars 2011, samt vissa uppgifter som inkluderar maj 2011.

Tabell 1: Budgetgenomförandet (januari-mars 2011)

2010 | 2011 |

Enl. kontantprincipen (miljoner euro) | Jan.-mars | % förändr.jan.-mars | Budget% föränd-ring |

Totala inkomster | 12 362 | 11 732 | -5,1 | 8,5 |

Inkomster före återbetalningar | 13 141 | 11 931 | -9,2 | 5,6 |

Skatteåterbäring | 1 057 | 825 | -21,9 | -23,7 |

Inkomst av kapital | 275 | 609 | 121,5 | 27,7 |

NATO-utgifter | 3 | 17 |

Totala utgifter | 16 732 | 16 435 | -1,8 | 6,6 |

Primära utgifter | 12 373 | 12 086 | -2,3 | 1,9 |

Sjukhussektorns upplupna skulder | - | 375 |

Försvarsutbetalningar och NATO | - | 50 |

Åberopade garantier (från den offentliga sektorn) | 46 | 10 | -78,3 | 0,0 |

Ränteutgifter | 2 797 | 3 237 | 15,7 | 20,4 |

Kapitalutgifter | 1 516 | 677 | -55,3 | 0,6 |

Statligt budgetsaldo | -4 370 | -4 703 | 7,6 | -3,9 |

Förändringar i obetalda förfallna skulder | - | 263 | - | - |

Statliga primärutgifter | 13 935 | 13 461 | -3,4 | - |

Saldot i lokal förvaltnings finanser | - | 191 | - | - |

Saldot i socialförsäkringssektorn (*) | - | 605 | - | - |

Övrigt | - | -9 | - | - |

Saldot (reviderat) i de offentliga finanserna | - | -4 179 | - | - |

Den offentliga sektorns (reviderade) primärsaldo (**) | - | -806 | - | - |

Källor: Det statliga ekonomiverket (General Accounting Office), det grekiska finansministeriet och egna beräkningar. (*) Baserat på den grekiska centralbankens bankstatistik (Bank of Greece). (**) Exklusive statsägda företag och merparten offentliga medel utanför budgeten. |

Tabell 2: Budgetgenomförandet (januari-maj 2011)

2010 | 2011 |

Enl. kontantprincipen (miljoner euro) | Januari – maj | Föränd-ring i % januari – maj | Budget% föränd-ring |

Totala inkomster | 20 069 | 19 019 | -5 ,2 | 8 ,5 |

Inkomster före återbetalningar | 21 508 | 20574 | -4 ,3 | 5 ,6 |

Skatteåterbäring | 1 751 | 2 234 | 27 ,6 | -23 ,7 |

Inkomst av kapital | 309 | 661 | 113 ,9 | 27 ,7 |

NATO-utgifter | 3 | 18 |

Totala utgifter | 29 169 | 29 293 | 0 ,4 | 6 ,6 |

Primära utgifter | 20 418 | 21 292 | 4 ,3 | 1 ,9 |

Sjukhussektorns upplupna skulder | - | 375 | - |

Försvarsutbetalningar och NATO | 68 | 66 | - |

Åberopade garantier (från den offentliga sektorn) | 56 | 15 | -73 ,2 | 0 ,0 |

Ränteutgifter | 5 397 | 5 844 | 8 ,3 | 20 ,4 |

Kapitalutgifter | 3 230 | 1 701 | -47 ,3 | 0 ,6 |

Statligt budgetsaldo | - 9 100 | -10 274 | 12 ,9 | -3 ,9 |

Statliga primärutgifter | 23 772 | 23 449 | -1 ,4 |

Källor: Det statliga ekonomiverket (”General Accounting Office”), det grekiska finansministeriet och egna beräkningar. |

4. Utsikter för 2011 och 2012-14

Enligt kommissionens, IMF:s och ECB:s beräkningar inom ramen för det fjärde granskningsuppdraget av det ekonomiska saneringsprogrammet (maj 2010), väntas underskottet komma att överstiga 10 % av BNP om inga ytterligare åtgärder vidtas. Detta innebär att underskottstaket på 7½ % av BNP överskridits med ett gap på nästan 3 % av BNP[14]. Det fanns också mycket stora gap för åren 2012–2014: 5 procent för 2012, 7 procent för 2013 och nästan 10 procent för 2014.

Dessa gap berodde i huvudsak på betydande inkomstbortfall, betydligt sämre utfall för skatteintäkterna än beräknat, försenat genomförande av finanspolitiska åtgärder i budgeten för 2011, liksom en ingångseffekt till följd av det sämre än väntade utfallet i de offentliga finanserna 2010. Dessutom kommer vissa åtgärder inte att genomföras som man tidigare hade överenskommit med kommissionen (t.ex. utjämning av skatten på eldningsolja och diesel för transportändamål). Nedgången tycks ha varit djupare och mer utdragen än vad som hittills beräknats. Den ekonomiska aktiviteten minskade under 2010 med 4½ procent, något mer än beräknat när programmet sjösattes och vid efterföljande uppföljningar. För 2011 räknar kommissionens avdelningar för närvarande med en real BNP-nedgång på 3,8 % jämfört med 2,5 % i det ursprungliga programmet.

Enligt den grekiska budgetramlagen är regeringen skyldig att utarbeta en finanspolitisk medelfristig strategi för perioden 2012–2015. Inom ramen för denna strategi aviserade den grekiska regeringen beslut om ytterligare finanspolitiska åtgärder för 2011–2015 i syfte att få ned underskottet under den perioden. Dessa åtgärder är förenade med olika grader av genomföranderisk. För 2011 och 2012 bedöms denna risk vara relativt låg, eftersom intäkter från förbättrad efterlevnad av skattelagstiftningen inte har beaktats och huvuddelen av konsolideringen finansieras med bredare skattebaser och höjda skattesatser (3,1 miljarder euro under 2011) samt nedskärningar i den offentliga sektorns lönebudget och i sociala utgifter (utgiftsnedskärningar på 3,4 miljarder euro under 2011).

De ytterligare åtgärderna för att iaktta underskottstaket för 2011 och den medelfristiga finanspolitiska strategin fram till och med 2015 väntas inbegripa följande (den grekiska regeringen har på sedvanligt sätt åtagit sig att diskutera dessa åtgärder med kommissionen, ECB och IMF om de skulle behöva revideras):

- Sänkt offentlig lönebudget med minst 770 miljoner euro 2011 och ytterligare 600 miljoner 2012, 448 miljoner 2013, 306 miljoner 2014 och 71 miljoner 2015, genom naturlig avgång utöver regeln om en nyrekrytering för var femte personalavgång (en för var tionde 2011); förlängning av arbetsveckan inom den offentliga sektorn från 37,5 till 40 timmar och sänkning av övertidsersättningar; minskning av antalet arvoderade kommittéer och råd; nedskärningar vad gäller andra extra ersättningar, traktamenten och bonusordningar; minskning av antalet entreprenadsföretag (50 procent 2011 och ytterligare 10 procent från och med 2012); tillfällig frysning av automatiska uppräkningar; genomförande av en ny löneskala; införande av deltidsarbete och obetald ledighet inom den offentliga sektorn; minskad antagning till militär- och polishögskolor; förflyttning av övertalig personal till en personalreserv med i genomsnitt 60 procent av grundlönen samt sänkning av produktivitetstillägget med 50 procent.

- Minskning av statens driftsutgifter med minst 190 miljoner euro 2011 och ytterligare 92 miljoner 2012, 161 miljoner 2013, 323 miljoner 2014 och 370 miljoner 2015, genom att göra all offentlig upphandling elektroniskt; rationalisera den offentliga sektorns energiutgifter; sänka hyresutgifter genom effektivare disponering av offentligägda fastigheter; minska alla telekommunikationsutgifter och avskaffa gratis tidningar; över hela linjen minska driftsutgifter i den allmänna budgeten; genomföra riktmärken i den offentliga utgiftsförvaltningen, efter det första årets erfarenheter av hur styrsystemet för den offentliga sektorns utgiftsförvaltning (MIS) fungerar.

- Minskning av medel utanför budgeten samt av överföringar till andra enheter med minst 540 miljoner euro 2011 och ytterligare 150 miljoner 2012, 200 miljoner 2013, 200 miljoner 2014 och 150 miljoner 2015, genom att alla enheter som den offentliga sektorn finansierar utvärderas vad gäller uppdrag, bärkraft och utgifter och även sammanslagning och nedläggning; sammanslagning/nedläggning och minskade bidrag till utbildningsanstalter (skolor, högskolor och universitet); minskade statliga bidrag till enheter utanför den offentliga sektorn och en handlingsplan för nedläggning, sammanslagning och bantning av enheter.

- Besparingar på statsägda företag med minst 414 miljoner euro 2012 och ytterligare 329 miljoner 2013, 297 miljoner 2014 och 274 miljoner 2015, genom ökning av intäkterna på OSE, OASA och andra företag, genomförande av omstruktureringsplaner och privatisering av Hellenic Defence Systems, Hellenic Aeronautical Industry, Hellenic Horse Racing Corporation; försäljning av företagstillgångar utanför kärnverksamheten; minskade personalutgifter; minskning av driftsutgifter samt sammanslagning och nedläggning av företag.

- Minskning av försvarsrelaterade driftsutgifter med minst 133 miljoner euro 2013 och ytterligare 133 miljoner 2014 och 134 miljoner 2015, utöver de minskade inköpen av militär utrustning (leveranser) med 830 miljoner under perioden 2010–2015.

- Minskning av utgifterna för hälso-/sjukvård och läkemedel med minst 310 miljoner euro 2011 och ytterligare 697 miljoner 2012, 349 miljoner 2013, 303 miljoner 2014 och 463 miljoner 2015, genom införandet av en ny ”sjukvårdskarta” och med den sammanhängande minskningar av sjukhusutgifterna; en omvärdering av uppdrag och utgifter vad gäller enheter som inte står under sjukhustillsyn; införande av ett centralt upphandlingssystem; sänkning av genomsnittskostnaden per fall genom en normerande jämförelse med liknande sjukdomsfall, s.k. case-mixing; neddragning av sjukvårdstjänster till oförsäkrade (s.k. grindväktarfunktion); införande av vårdavgifter för utländska medborgare; startande av den nationella primärsjukvårdsorganisationen (EOPI); skanning av handskrivna recept hos den grekiska socialförsäkringskassan (IKA); utvidgning av förteckningen över receptfria läkemedel; nya priser på läkemedel; socialförsäkringssektorns införande av försäkringspriser och ett fullständigt genomförande av e-recept.

- Minskning av sociala förmåner med minst 1 188 miljoner 2011 och ytterligare 1 230 miljoner 2012, 1 025 miljoner 2013, 1 010 miljoner 2014 och 700 miljoner 2015, genom en anpassning av tilläggspensionssystemen och en påföljande frysning av dem till och med 2015; en frysning av grundpensionerna; reformering av systemet för invaliditetspension; en folkräkning av pensionärer och dubbelkontroll av personuppgifter med konsekvent användning av socialförsäkringsnummer samt införande av ett övre pensionstak; rationalisering av pensionskriterier (EKAS); rationalisering av förmåner och berättigande till bidrag från de allmännyttiga bostadsorganisationerna OEE-OEK och från den offentliga arbetsförmedlingen OAED; sänkning av engångsbelopp vid pensionering; dubbelkontroll av personuppgifter från införandet av tak för arbetstagare som kan ansluta sig till OAED:s bidragssystem; minskning av grundpensionen i jordbrukarnas försäkringskassa (OGA) och sänkning av de lägre pensionströsklarna i andra socialförsäkringskassor samt en uppstramning av kriterierna för fast bosättning; minskning av utgifterna för sociala förmåner genom dubbelkontroll av uppgifter; förenhetligande av alla socialförsäkringskassors regler för sjukvårdsförmåner; förenhetligande av kontrakt med privata sjukhus och vårdcentraler; översyn av sociala förmåner som betalas ut kontant och in natura för att avskaffa de minst effektiva; höjning av den särskilda pensionsavgiften (lag 3863/2010) för pensionärer med en månatlig pension över 1 700 euro; höjning av den särskilda socialförsäkringsavgift som betalas av pensionärer under 60 år med månatliga pensioner över 1 700 euro; införande av särskilda stegvis ökande avgifter för tilläggspensioner över 300 euro per månad och minskning av överföringarna till NAT (sjömännens pensionskassa) och OTE:s pensionskassa, med motsvarande minskning av pensionsutgifterna.

- Nedskärningar i övriga utgifter med minst 150 miljoner euro 2001, och med ytterligare 250 miljoner 2012, 175 miljoner 2013, 170 miljoner 2014 och 160 miljoner 2015 genom utgiftsnedskärningar i kommuner som uppbär statsbidrag.

- Nedskärningar i offentliga investeringsbudgetar (inom landet finansierade offentliga investeringar och investeringsrelaterade bidrag) och av förvaltningskostnader med 950 miljoner euro 2011, varav 350 miljoner ska utgöras av definitiva nedskärningar, och med ytterligare 154 miljoner 2012 (förvaltningskostnader).

- Skattehöjningar med minst 2 017 miljoner euro 2011 och med ytterligare 3 678 miljoner 2012, 156 miljoner 2013 och 685 miljoner 2014, genom en höjning av mervärdesskattesatsen för restauranger och barer från 13 procent till 23 procent från och med september 2011; höjda fastighetsskatter; sänkning av grundavdraget till 8 000 och införande av en progressiv solidaritetsskatt; striktare skönstaxering och uppbörd för egenföretagare; minskning av skattebefrielser/avdragsgilla utgifter; förändringar i beskattningen av tobaksprodukter, med en förkortad betalningsfrist för punktskatten och förändrad skattestruktur; införande av punktskatt på läskedrycker; införande av punktskatter på naturgas och kondenserad gas; avskaffande av skatteförmånerna för eldningsolja (för företag från och med oktober 2011 och för hushåll progressivt från och med oktober 2011 till och med oktober 2013); höjning av fordonsskatten; införande av en krisavgift på fordon, motorcyklar och pooler; höjda böter för olaglig byggnation samt reglering av överträdelser av byggnadsplaner; beskattning av båtar och lustjakter för privat bruk; särskild avgift på fastigheter med högt värde; särskilda avgifter på utrymmen för rökare.

- Förbättringar i fråga om efterlevnaden av skattelagstiftningen som ska inbringa minst 878 miljoner euro 2013, ytterligare 975 miljoner 2014 och 1 147 miljoner 2015.

- Ökade intäkter från socialförsäkringsavgifter med minst 629 miljoner euro 2011 och med ytterligare 259 miljoner 2012, 714 miljoner 2013, 1 139 miljoner 2014 och 504 miljoner euro 2015, genom en helt genomförd gemensam och enhetlig metod för inbetalning av källskatt och socialförsäkringsavgifter; en höjning av avgiftsuttaget för jordbrukarnas försäkringskassa (OGA) och försäkringskassan för fria yrken (ETAA); inrättandet av en solidaritetsfond för försäkringskassan för egenföretagare (OAEE); justering av privatanställdas arbetslöshetsavgifter; införandet av arbetslöshetsavgifter för egenföretagare och av en arbetslöshetsavgift för offentliganställda, inklusive anställda i statsägda företag, lokala förvaltningar och andra offentliga enheter.

- Ökning av lokala förvaltningars egna intäkter med minst 105 miljoner euro 2012 och ytterligare 170 miljoner 2013, 130 miljoner 2014 och 145 miljoner 2015, genom ökade inkomster från vägavgifter, rättigheter och andra inkomstströmmar som en följd av sammanslagning av kommunförvaltningar samt förbättrad efterlevnad av den kommunala skattskyldigheten genom införandet av krav på intyg om att kommunalskatter är betalda.

5. Framsteg med strukturella reformer

Framsteg har gjorts i fråga om strukturella finanspolitiska reformer, även om det i vissa fall gått långsammare än planerat. Reformer inom skatteförvaltningen har tagit fart och flera åtgärder håller på att genomföras. De åtgärder regeringen hittills har vidtagit rör huvudsakligen lagstiftning för att höja effektiviteten i skatteförvaltningen och skattekontrollen, genom att införa en effektiv projektstyrningsmodell och genomföra en strategi för att bekämpa skatteflykt i syfte att återställa skattedisciplin och höja skattemoralen. Den relevanta lagstiftningen, som parlamentet antog i mars 2011, utgör en del av den bredare treårsstrategin mot skatteflykt.

De institutionella budgetreformerna går framåt med upprättandet av det grekiska parlamentets budgetkontor och utnämningen av dess chef och personal, liksom omorganiseringen av det statliga ekonomiverket (”General Acounting Office”). Framsteg har också gjorts för att säkerställa att uppgifter om de offentliga finanserna tillhandahålls i rätt tid, även om kvaliteten och omfattningen ytterligare behöver förbättras. Styrningen av budgetens utgiftssida behöver också förbättras, särskilt när det gäller register över utgiftsåtaganden i varje ministerium och i icke statliga offentliga enheter. Offentliggörandet av uppgifter om obetalda förfallna skulder har påbörjats, men uppgifternas räckvidd och täckning måste förbättras.

Arbetet med hälso- och sjukvårdsreformen går framåt – ett första reformpaket antogs i mitten av februari 2011 och håller på att genomföras, inklusive driften av databasen ESY.NET, som ska garantera att uppgifter om inkomster och utgifter tillhandahålls för flertalet sjukhus. En rad finanspolitiska strukturåtgärder har emellertid blivit försenade, bland annat när det gäller att förenkla systemet för löner och ersättningar i den offentliga sektorn och att fullt ut införa systemet en enda utbetalningsmyndighet (”SPA”). Arbetet med att utforma funktionella översyner av statsförvaltning och sociala program går också framåt, om än med viss försening.

6. Privatisering AR

MAN HAR BESLUT at om viktiga steg för att stärka och påskynda privatiseringsprogrammet. Den grekiska regeringen är en av de i Europa med störst tillgångsportfölj. I denna portfölj ingår både börsnoterade och onoterade företag, koncessioner och fastigheter: byggnader och mark med kommersiellt värde. Merparten av dessa tillgångar har inte alstrat någon nämnvärd inkomst. Statsägda företag som går med förlust har faktiskt genererat kostnader som belastat skattebetalarna. En privatisering av dessa tillgångar kommer att bidra till att minska statens balansräkning till liten eller ingen kostnad för framtida inkomster, och kan faktiskt minska kostnader. Samtidigt främjar privatiseringen den ekonomiska aktiviteten och utländska direktinvesteringar. Regeringen har kartlagt nyckeltillgångar att privatisera (ytterligare arbete krävs för att sammanställa en fastighetsportfölj som lämpar sig att privatisera) och man har enats om en provisorisk privatiseringstidtabell. För att driva på förfarandet och se till att hela processen blir oåterkallelig är man i färd med att införa lämpliga styrorgan: En privatiseringsfond som leds av en oberoende och professionell styrelse kommer att inrättas inom kort. Kommissionen och eurogruppen kommer att ha rätt att utse en observatör var till styrelsen.

Genom att fullfölja den planerade saneringen av de offentliga finanserna och privatiseringsplanerna kommer man att bidra till att styra in skuldkvoten på en långsiktigt hållbar bana. Grekland kommer att behöva ståndaktigt fortsätta den finanspolitiska åtstramningen och det kommer att krävas en flerårig ansträngning för att minska skuldkvoten, men att genom att vända skuldkvotens utveckling bör man bidra till att stärka marknadens förtroende för den grekiska ekonomin.

7. SLUTSATS

Det tak för det offentliga underskottet (enligt ENS 95) för 2010 som fastställts i rådets beslut har överskridits. Under 2010 föll dock underskottskvoten med nästan 5 procentenheter jämfört med 2009. Den offentliga skuldkvoten har ökat från 127,1 % av BNP i slutet av 2009 till 142,8 procent 2010.

Under 2011 krävs ytterligare åtgärder för att underskottstaket inte ska överskridas. Regeringen har därför utarbetat en rad varaktiga åtgärder som kommer att minska underskottet under kommande år. Inom ramen för den medelfristiga strategin har varaktiga finanspolitiska konsolideringsåtgärder på motsvarande omkring 10 % av BNP fastställts, för att säkerställa att underskottsmålen fram till 2014 uppnås och att skuldkvoten fås att varaktigt börja minska. En uppgraderad privatiseringsplan beräknas att inom fem år komma att minska skuldkvoten med närmare 20 % av BNP.

Sammantaget, trots att det uppställda målet för de offentliga finanserna för 2010 inte uppfylldes, vidtar Grekland de åtgärder som krävs för att genomföra den nödvändiga ekonomiska politiken och för att inte avvika från den utstakade konsolideringsstrategin, som syftar till att få det alltför stora underskottet att upphöra senast 2014 i enlighet med rådets beslut.

BILAGA I: ÅTGÄRDER SOM I KRAFT AV RÅDETS BESLUT SKA HA VIDTAGITS FÖRE UTGÅNGEN AV MARS 2011

Åtgärder (som krävs enligt artikel 2.4 i rådets beslut) | Läge |

”Grekland ska vidta följande åtgärder före utgången av mars 2011: |

a) (upphävt) | -- |

b) Offentliggöra fullständiga långsiktiga beräkningar av pensionsutgifter fram till 2060 enligt lagreformen från juli 2010. Beräkningarna ska inbegripa de (frivilliga) tilläggspensionssystemen, baserade på en fullständig uppsättning statistiska uppgifter som insamlats och sammanställts av den nationella aktuariemyndigheten. Beräkningarna ska bli föremål för kollegial granskning och godkännas av kommittén för ekonomisk politik. | Delvis uppfyllt. De långsiktiga beräkningar som den nationella aktuariemyndigheten överlämnat täcker de fyra största pensionsfonderna, vilka för 2009 svarar för utgifter på motsvarande 9,4 % av BNP eller 2/3 av de totala pensionsutgifterna det året, täcker 93 procent av den totala aktiva försäkrade befolkningen och 93 procent av alla pensionärer i Grekland. De tillgängliga beräkningarna täcker inte samtliga kompletterande pensionsfonder, välfärdsfonder, vissa offentliga företags pensionsfonder och sjöfartsfonden. |

c) Regeringen betalar obetalda förfallna skulder som ackumulerats under 2010 och minskar dem från tidigare år. | Ej uppfyllt. Utlägg för vilka leverantörer ännu inte erhållit betalning och som förfallit till betalning har ökat under första kvartalet 2011. Uppgifter från det grekiska finansministeriet visar att obetalda förfallna skulder vid utgången av mars 2011 uppgår till 1,1 miljarder euro för den statliga sektorn. Detta är en ökning med minst 263 miljoner euro sedan slutet av december 2010. Det finns även obetalda förfallna skulder på andra nivåer inom den offentliga sektorn, som exempelvis den lokala förvaltning eller sjukhussektorn, vilka ännu inte har medtagits i de kvartalsvisa resultatkriterierna. För hela den offentliga sektorn uppgår obetalda förfallna skulder vid utgången av mars 2011 till 6 miljarder euro. |

d) Utarbeta en medelfristig finanspolitisk strategi, i vilken man definierar varaktiga finanspolitiska konsolideringsåtgärder som minst uppgår till 8 % av BNP (varav vissa redan identifierats i maj 2010), plus en reserv för oförutsedda utgifter, som kommer att säkerställa att underskottsmålen fram till 2014 uppnås och att skuldkvoten styrs in på en varaktigt sjunkande bana. Den strategiska planen kommer att offentliggöras för offentligt samråd före utgången av mars. I den medelfristiga strategiska planen läggs tonvikt bland annat på följande: försiktiga makroekonomiska prognoser; basscenario för inkomst- och utgiftsberäkningar vid oförändrad politik för staten och övriga offentliga enheter; en beskrivning av varaktiga finanspolitiska åtgärder, tidtabell och kvantifiering av åtgärderna, årliga utgiftstak för varje ministerium och skattefinansieringsmål för övriga offentliga enheter fram till och med 2014; beräkningar för de offentliga finansernas utveckling i linje med underskotts- och skuldmålen; långsiktiga skuldberäkningar baserade på försiktiga makroekonomiska beräkningar, stabila primära överskott från och med 2014, samt planerade privatiseringar. Den medelfristiga strategiska planen kommer att samordnas med de pågående sjukvårds- och pensionsreformerna och med specifika planer för vissa sektorer. Dessa sektorsvisa planer (utkast till planer kommer att finnas tillgängliga före utgången av mars) kommer särskilt att behandla följande: skattepolitiska reformer, statsägda företag, förvaltningen av offentliga medel utanför budgeten (organ som utgör juridiska personer tillhörande den offentliga sektorn och öronmärkta kontomedel); den offentliga lönebudgeten, samt offentlig förvaltning, socialutgifter, offentliga investeringar och försvarsutgifter. Planen för varje sektor kommer att förvaltas av en interministeriell arbetsgrupp. | Ännu ej uppfyllt. Den medelfristiga strategin för de offentliga finanserna väntas antas före utgången av juni 2011. |

e) Anta en plan mot skatteflykt som innefattar kvantitativa resultatindikatorer för att kunna utkräva ansvar av skatteförvaltningen; anta lagstiftning för att förenkla de administrativa förfarandena vid skattetvister och överklagande och de lagar och förfaranden som krävs för att bättre kunna hantera skattetjänstemäns försummelser, korruption och bristfälliga resultat, inklusive åtal i händelse av tjänstefel; samt offentliggöra månatliga rapporter av de fem särskilda arbetsgrupperna mot skatteflykt, med en rad indikatorer på hur arbetet fortskrider. | Delvis uppfyllt. Den slutgiltiga lagtexten såsom den antogs av parlamentet var väsentligt förändrad i förhållande till det utkast som tidigare hade diskuterats med kommissionen. Vissa inslag i det ursprungliga utkastet såsom de indirekta revisionsmetoderna hade utelämnats i lagen. |

f) Anta en detaljerad handlingsplan med en tidsplan för att färdigställa och genomföra det förenklade ersättningssystemet; ta fram en medelfristig personalplan för perioden fram till 2013 i överensstämmelse med regeln om en nyrekrytering för var femte personalavgång liksom specificerade planer för att omfördela kvalificerad personal till prioriterade områden, samt offentliggöra månatliga uppgifter om personalförändringar (nyrekryteringar, personalavgångar, förflyttningar mellan enheter) i ett flertal offentliga förvaltningar. | Delvis uppfyllt. Det finns en rapport som beskriver situationen vad gäller anställning och löner i den offentliga sektorn. Rapporten innehåller emellertid inte policyalternativ med en tidsplan för att rationalisera löneskalorna. |

g) Genomföra den heltäckande reform av hälso- och sjukvårdssystemet som påbörjades 2010 och som syftar till att begränsa de offentliga hälso- och sjukvårdsutgifterna till högst 6 % av BNP; vidta åtgärder som ger besparingar i läkemedelsutgifter med minst 2 miljarder euro jämfört med 2010 års nivå, varav minst 1 miljard euro 2011; förbättra sjukhusens redovisnings- och faktureringssystem genom följande åtgärder: införa periodiserade redovisningssystem med dubbel bokföring för alla sjukhus; använda enhetliga kodsystem och ett gemensamt register för medicinska produkter; beräkna lager och flöden av medicinska produkter i alla sjukhus som använder det enhetliga kodsystemet för medicinska produkter; samt fakturera behandlingskostnader i rätt tid (senast efter 2 månader) till grekiska socialförsäkringsfonder, andra medlemsstater och privata sjukförsäkringsbolag; se till att minst 50 % av den volym läkemedel som används av allmänna sjukhus i slutet av 2011 består av generiska preparat och icke-patenterade mediciner genom att göra det obligatoriskt för offentliga sjukhus att köpa in läkemedel efter aktiv substans. | Delvis uppfyllt. Regeringen antog lag 3918/2011 om strukturella förändringar i hälso- och sjukvårdssystemet och andra bestämmelser som inför en rad förändringar i hur systemet styrs och i hur vissa tjänster köps in och tillhandahålls (t.ex. upphandlingssystem) och regleras (t.ex. apotek). Genom lagen slås även de fyra största försäkringskassornas (IKA-ETAM, OGA, OPAD och OAEE) sjukvårdsförsäkringsdel samman och den nationella organisationen för hälso- och sjukvårdstjänster (EOPYY) inrättas för inköp av hälso- och sjukvårdstjänster för de som tillhör dessa försäkringskassor. I februari 2011 hade omkring 20 sjukhus inget väl fungerande/modernt IT-system. För de övriga sjukhusen har hälso- och sjukvårdsministeriet skapat en webbplattform, ESY.net, som fungerar som ett system för att sammanställa information (finansiell, administrativ och verksamhetsrelaterad information) från alla sjukhus. Denna information sammanställs månatligen och skickas till hälso- och sjukvårdsministeriet och finansministeriet. 132 sjukhus har nu övergått till redovisningssystem med periodiserad redovisning och dubbel bokföring för månatlig redovisning av utgifter och inkomster. 119 sjukhus har tagit fram balansräkningar för 2009 och 121 sjukhus har gjort det för 2010, men vissa sjukhus har ännu inte gjort det. I februari hade EKEVYL och EPI infört ett gemensamt kodningssystem för alla inköp av medicinska produkter som ska användas av alla offentliga sjukhus tillsammans med en webbplattform för att följa upp sjukhusens beställningar. Arbetet med att modernisera IT-systemen för att skapa ett fullt integrerat och automatiserat system pågår. I december 2010 utfärdades ett cirkulär med krav på kvartalsvis rapportering av läkemedelskostnader från alla sjukhus, inklusive mängden läkemedel och kostnaden för generiska läkemedel. I ett annat cirkulär fastställdes målet att öka andelen generiska läkemedel på offentliga sjukhus till 50 procent under 2011. Andelen generiska läkemedel uppgår för närvarande till 12,4 procent. |

h) Anta en lag om följande för att bekämpa slöseri och bristfällig förvaltning i statsägda företag och generera budgetbesparingar på minst 800 miljoner euro: sänkning av de primära ersättningarna i offentliga företag med minst 10 procent på företagsnivå, begränsning av sekundära ersättningar till 10 procent av den primära ersättningen, tak på 4 000 EUR per månad för bruttoinkomst (12 betalningar per år), ökning av kollektivtrafikavgifterna med minst 30 procent, höjning av andra avgifter, åtgärder som sänker driftskostnaderna i offentliga företag med 15–25 procent samt en lag om en omstrukturering av Atenregionens lokaltrafikbolag (OASA). | Uppfyllt. Lag 3920/2011 om omstruktureringen av Atenregionens lokaltrafikbolag (OASA) antogs den 22 februari 2011. |

i) Anta ett nytt regelverk som gör det lättare för regionala flygplatser att ingå koncessionsavtal. | Uppfyllt. Lag 3913/2011 antogs den 16 februari 2011. |

j) Inrätta en oberoende arbetsgrupp för utbildningspolitik i syfte att effektivisera det offentliga utbildningssystemet (grundskola, gymnasium och högre utbildning) och därmed använda resurserna effektivare. | Uppfyllt. |

k) Anta en lag om inrättande av en enda myndighet för offentlig upphandling i linje med handlingsplanen; samt ta fram en IT-plattform för elektronisk upphandling med fastställande av mellanliggande milstolpar i linje med handlingsplanen, som inbegriper följande: Testning av en pilotversion, möjlighet att utnyttja alla funktioner för alla kontrakt och infasning av den obligatoriska användningen av e-upphandlingssystem för varu-, tjänste- och entrepenadkontrakt. | Pågående. Utkastet till lag om en enda myndighet för offentlig upphandling är förenligt med den handlingsplan som kommissionen och Grekland enades om i september 2010. Kontraktet för att leverera en e-upphandlingsplattform har ännu inte undertecknats. |

l) anta en rättsakt som föreskriver kvalifikationer och ansvarsområden för räkenskapsförare som ska utses i samtliga fackministerier och viktiga offentliga enheter med ansvar för att säkerställa en sund ekonomistyrning; utnämning av finansräkenskapsförare; påskyndande av arbetet med att upprätta heltäckande register över utgiftsåtaganden och transaktioner i hela den offentliga sektorn (utom för de allra minsta enheterna). | Delvis uppfyllt. Finansräkenskapsförare har utnämnts men de är ännu inte helt i arbete. Registren över utgiftsåtaganden är ännu inte operationella i alla offentliga enheter. |

[1] EUT L 145, 11.6.2010, s. 6.

[2] KOM(2011) 85 slutlig.

[3] ”The Economic Adjustment Programme for Greece – Fourth review,” European Economy–Occasional Paper , (2011). Detta dokument innehåller en mer detaljerad bedömning av hur de makroekonomiska, finansiella, ekonomisk-politiska och strukturella reformerna fortskrider.

[4] Memorandum om den ekonomiska och finansiella politiken och samförståndsavtal om specifik ekonomisk-politisk villkorlighet av den 3 maj, uppdaterade den 23 februari 2011.

[5] The Economic Adjustment Programme for Greece – Report submitted in accordance with Council Decision – maj 2011 . Denna rapport överlämnades av den grekiska regeringen den 17 juni 2011. Den finns på följande webbplats: http://ec.europa.eu/economy_finance/eu/countries/greece_en.htm.

[6] Andelen av BNP är vägledande. I rådets beslut avser BNP-andelen uppgifterna om nominell BNP från maj: 8,0, 7,6, 6,5, 4,9 respektive 2,6 % av BNP för åren 2010–2014.

[7] Med beaktande av de reviderade skulduppgifterna för 2010 enligt den revidering som gjordes i april 2011 och de senaste nominella BNP-beräkningarna motsvarar detta följande skuldkvotstak: 143, 154, 158, 159 respektive 157 procent av BNP för åren 2010–2014.

[8] EUT L 241, 14.9.2010, s. 12.

[9] EUT L 26, 29.1.2011, s. 15.

[10] EUT L 110, 29.4.2011, s. 26.

[11] Eurostat News Release 60/2011 av den 26 april 2011.

[12] ”The Economic Adjustment Programme for Greece – Third Review”, European Economy – Occasional Paper, 77 (februari 2010).

[13] Det finns även obetalda förfallna skulder på andra nivåer inom den offentliga sektorn, som exempelvis lokal förvaltning eller sjukhussektorn, vilka ännu inte har medtagits i de kvartalsvisa resultatkriterierna.

[14] I den tidigare granskningen av saneringsprogrammet hade kommissionen redan konstaterat ett gap på minst ¾ % BNP.