Förslag till RÅDETS REKOMMENDATION OM BARNS OCH UNGDOMARS ALKOHOLKONSUMTION

(framlagt av kommissionen)

MOTIVERING

1. INLEDANDE KOMMENTARER

Alkoholkonsumtion är en vanlig, om än inte självklar del av vuxenlivet i det europeiska samhället. Det är i allmänhet i tonåren som ungdomar börjar dricka och aktivt delta i den egna gruppens eller det egna samhällets alkoholkultur. Att börja dricka alkohol innebär alltså för de flesta ett etablerat sätt att växa in i vuxenrollen och i mycket stor utsträckning återspeglar ungdomarnas dryckesvanor det omgivande vuxna samhällets attityder och dryckesmönster.

På grund av detta kan de problem som orsakas av ungdomars olämpliga alkoholkonsumtion inte lösas helt separat från de övriga mer globala samhällsproblemen. Ungdomars dryckesvanor följer ett särskilt mönster och det finns goda skäl att vidta särskilda åtgärder för att ta itu med de problem som hänger samman med detta.

För att beskriva dryckesvanor används olika termer, som t.ex. missbruk eller alkoholrelaterade problem. Dessa används i och av medlemsstaterna samt av dem som har att göra med alkoholkonsumtion. Termerna tolkas och uppfattas emellertid på olika sätt. På grund av detta har kommissionen valt att i denna rekommendation från rådet använda en beskrivande terminologi utan på något sätt vara negativt inställd till den fortsatta användningen av varierande terminologi.

2. PROBLEMETS SÄRDRAG

Något som kännetecknar ungdomars drickande är att de i allmänhet lättare drabbas av alkoholens skadeverkningar än vuxna. Undersökningar om alkohol och dödlighet bland tonåringar och unga vuxna visar att dödligheten ökar när konsumtionen ökar, och det finns inte tecken på någon påstådd "skyddseffekt" [1]. Att regelbunden, måttlig alkoholkonsumtion framför allt i kombination med sunda kostvanor har en positiv effekt på hjärt- och kärlsjukdomar gäller endast personer i medelåldern och äldre. Å andra sidan vet man att alkohol är en av de viktigaste hälsopåverkande faktorerna i EU [2].

[1] Andreasson et al: Alcohol and Mortality Among Young Men: Longitudinal Study of Swedish Conscripts. British Medical Journal 296, 1021-1025, 1988.

[2] Determinants of the burden of disease in the European Union, Folkhälsoinstitutet, Sverige, 1997.

Ungdomar har inte alltid tillräcklig erfarenhet eller vägledning för att på ett riktigt sätt kunna bedöma potentiella risker, som t.ex. de risker som hänger samman med olämplig alkoholkonsumtion. Därför råkar ungdomar oftare ut för alkoholrelaterade olyckor än vuxna.

Både regelbunden berusningskonsumtion och intensivkonsumtion påverkar den fysiska och psykiska hälsan. Om ungdomar använder alkohol som en psykoaktiv drog för att klara av svåra situationer, kan detta skada deras psykiska och emotionella utveckling.

På lång sikt kan alkoholens effekt på en persons hälsa fastställas genom dennas konsumtionsmönster, dvs. de dryckesvanor som personen fått under sin ungdom. Det har påvisats att ungdomar som börjar dricka regelbundet i tidig ålder löper betydligt större risk att utveckla ett alkoholberoende senare i livet än de ungdomar som börjar dricka alkohol senare [3]. Därför är det viktigt att hjälpa ungdomar att få vanor som minimerar de problem som hänger samman med konsumtion av alkoholhaltiga drycker.

[3] Age at Onset of Alcohol Use and its Association with Alcohol Abuse and Dependence. NIAAA. USA. 1997.

Ungdomars alkoholkonsumtion associeras på kort sikt snarare med riskerna för ett stort antal sociala problem än med medicinska. Sambandet mellan alkohol och asocialt beteende, såsom våld, är särskilt starkt bland ungdomar. De psykologiska kopplingarna mellan alkohol och risktagning kan göra speciellt barn sårbara för marknadsföringsmetoder som sammankopplar alkoholprodukter med farliga aktiviteter eller sådan verksamhet som verkar vara riskfylld. Dessutom har intensivkonsumtion kopplats till oönskade graviditeter, sexuellt överförbara sjukdomar, kriminalitet och trafikolyckor.

Folkhälsoproblemet med det stora antalet dödsoffer och allvarligt skadade i trafikolyckor orsakade av förare med nedsatt handlingsförmåga på grund av alkoholkonsumtion har legat till grund för omfattande forskning och är väldokumenterat. Enligt kommissionen är problemet med trafikonykterhet en av de sex viktigaste frågorna i arbetet för att minska antalet dödsoffer i trafiken i EU till cirka 45 000 per år [4]. Därför lägger kommissionen fram en rekommendation om högsta tillåtna promillegränser för att stödja en ökad strävan att minska trafikonykterhet [5].

[4] "Prioriteringar när det gäller vägtrafiksäkerheten inom EU - Lägesrapport och klassificering av åtgärder", KOM(2000) 125.

[5] Förslag till Europaparlamentets och rådets rekommendation om högsta tillåtna blodalkoholkoncentration (BAK) för förare av motorfordon, KOM(2000) xxx.

Unga bil- och motorcykelförare (en del förare är bara 14 år i vissa medlemsstater) är en viktig del av detta problem. I rekommendationen beaktas detta genom att föreslå relativt sett lägre promillegränser på 0,2 mg/ml för oerfarna, mestadels unga bilförare och även för förare av tvåhjuliga fordon.

Personer som har ett starkt behov av att pröva nya upplevelser och ett svagt utvecklat sinne för att undvika svårigheter börjar missbruka alkohol redan i tidig ålder [6]. Därför är det viktigt att hitta en balans mellan ungdomars naturliga önskan att pröva på nya saker och en god förståelse för riskerna i samband med detta.

[6] C.R. Cloninger et al: Childhood Personality Predicts Alcohol Abuse in Young Adults. Alcoholism, Clinical & Experimental Research, 1998, 12-4: s. 494-505.

3. PROBLEMETS OMFATTNING

I flera medlemsstater ligger ungdomars alkoholkonsumtion och alkoholrelaterade problem redan på en hög nivå, och i vissa medlemsstater är det uppenbart att problemen ökar. En viktig aspekt är att "nordiska" dryckesvanor har blivit vanligare bland ungdomar i de vinproducerande länderna, särskilt i Frankrike och Spanien. I Frankrike t.ex. är tonåringars och unga vuxnas berusningsdrickande ett tilltagande problem tillsammans med slagsmål och våld, skolk, stölder och användning av olagliga droger [7]. I en rapport från franska hälso- och sjukvårdsministeriet behandlas dessa frågor och hur tonåringars och unga vuxnas dryckesvanor har blivit ett ytterst allvarligt problem [8]. I EU-rapporten om ungdomars hälsotillstånd fastställs att även om ungdomar i Europa första gången smakar på alkohol ungefär i samma ålder som tidigare, nämligen i de tidiga tonåren, börjar de dricka regelbundet i mycket yngre ålder än tidigare. När det gäller förebyggande av alkoholrelaterade problem bland barn och ungdomar, skulle det vara ett stort framsteg att medlemsstaternas nuvarande lagstiftning om unga tonåringars tillgång till alkohol tillämpas.

[7] M. Choquet & S. Ledoux in M. Plant (Ed): Alcohol-Related Problems in High Risk Groups. Euro Reports and Studies 109, WHO Geneva 1989.

[8] Rapport från professor Bernard Roques vid franska hälsovårdsministeriet. Problèmes posés par la dangerosité des drogues. Maj 1998.

I de flesta av medlemsstaterna dricker pojkar fortfarande betydligt oftare och större mängder än flickor. Ett ökat drickande och en allt lägre debutålder påverkar emellertid både pojkar och flickor, och könsskillnaden har minskat i flera medlemsstater. I detta sammanhang bör betonas att i allmänhet är flickor och kvinnor känsligare för alkohol än pojkar och män och de får lättare problem inom en kortare period av mindre mängder.

Tyvärr finns det inte särskilt mycket vetenskapliga uppgifter om problemens orsaker, slag och omfattning. Trots att ett rätt stort antal undersökningar har genomförts i många länder, är det ganska svårt att skapa sig en överskådlig bild. Huvudorsaken till detta är att undersökningarna har gjorts bland olika ålderskategorier med hjälp av olika frågeformulär och vid olika tidpunkter. Med andra ord inverkar alltför många faktorer på resultatet och försvårar jämförelser. Följande resultat ger en bild av problemets omfattning, även om de inte är övergripande:

* En undersökning som nyligen gjordes bland 15-16-åringar, och även omfattade några EU-medlemsstater, visade att intensivkonsumtion förekom oftast i Irland, Förenade kungariket och Danmark. I Förenade kungariket, Danmark, Finland, Frankrike och Sverige rapporterades de största andelarna av pojkar och flickor som uppgett att de varit alkoholberusade vid 13-årsålder eller tidigare [9].

[9] Alcohol and Other Drug Use Among Students in 26 European Countries. The 1995 ESPAD Report. Centralförbundet för alkohol- och narkotikaupplysning, 1997.

* Enligt WHO-HBSC-studien 1997/1998 uppger i alla berörda länder flera 15-åriga pojkar än flickor att de dricker öl varje vecka. Särskilt oroande är de höga siffror som visar andelen 15-åriga pojkar som regelbundet dricker öl i Wales (50 %), Danmark (43 %), Grekland (42 %) och England (40 %). De enda länder där flickor i 15-årsåldern anger en högre konsumtion av både starksprit och vin än pojkar är Skottland, England och Wales [10].

[10] Health Behaviours in School - Aged Children (HBSC), a WHO Cross - National Study, 1997/98.

* En jämförelse av WHO-HBSC-studierna 1993/1994 och 1997/1998 visar att andelen 15-åriga pojkar och flickor som varit berusade minst två gånger under sitt liv ökat i nästan samtliga undersökta länder. 1997/1998 angav mer än hälften av de 15-åriga pojkarna och flickorna i Danmark, Finland, England, Skottland och Wales att de varit berusade minst två gånger, medan motsvarande andel var mindre än 30 % för pojkar och flickor i Frankrike och Grekland. Det tydliga geografiska mönstret där elever i länderna i södra Europa anger att de sällan är berusade står i skarp kontrast till vissa länder i norra Europa där 15-åringar anger att de varit berusade minst 10 gånger.

* Den nyligen gjorda undersökningen om skolbarns hälsomedvetenhet i Irland bekräftade tidigare undersökningsresultat, enligt vilka en allt större andel av ungdomar börjar experimentera med alkohol i en tidigare ålder och att berusa sig för en del av dem utgör en del av alkoholkulturen. Av studien framgick att upp till en femtedel av de 15-17-åriga pojkarna angett att de varit berusade minst 10 gånger.

* I en undersökning som gjordes i Tyskland om alkoholkonsumtionen bland 14-24-åriga ungdomar fastställdes att ca 10 % av de som svarat angav alkoholmissbruk och drygt 6 % alkoholberoende. Alkoholproblem var mer vanliga hos män än hos kvinnor och prevalensen ökade också i de högre åldersklasserna. Även bland de 14-17-åringar som svarade angav en betydande andel en stor och regelbunden konsumtion, tecken som tyder på missbruk och beroende samt till och med alkoholberoende [11].

[11] Patterns of use and their relationship to DSM-IV Abuse and Dependence of Alcohol among adolescents and young adults, A. Holly and H.-V. Wittchen, Max Planck Institute of Psychiatry, Munic, 1998.

* År 1998 angav 21 % av 11-15-åringarna i England att de druckit alkohol under de senaste sju dagarna, vilket statistiskt är en betydande minskning i jämförelse med 1996 när 27 % hade gjort det. Den genomsnittliga konsumtionen under den föregående veckan ökade igen bland dem som dricker från 8,5 enheter 1996 till nästan 10 enheter 1998 och bekräftade sålunda den tendens som observerats sedan 1990. Även om alkoholkonsumtionen under den föregående veckan hade minskat 1998 i jämförelse med 1996, hade de som dricker börjat dricka mer [12].

[12] E. Goddard et al: Smoking, drinking and drug use among young teenagers in 1998, Volume 1, England, Office for National Statistics, 1999.

* I Spanien hade en av fem ungdomar varit berusad under den månad som föregick den undersökning som gjordes 1996 bland 14-18-åriga skolungdomar. Två av tre elever hade druckit alkohol under den månad som föregick undersökningen (två av fem elever var 14 år och fyra av fem elever var 18 år) [13].

[13] Plan Nacional Sobre Drogas (1998) "Encuesta sobre Drogas en la poblacion escolar". Ministerio del Interior, Madrid (Survey on Drugs in the School Population).

På grund av bristen på omfattande information, krävs ytterligare forskning för att på ett riktigt sätt kunna fastställa de olika problemaspekterna och på så sätt kunna rikta in särskilda och lämpliga åtgärder på dem samt ge möjlighet till att mäta effekten av dessa åtgärder både i enskilda medlemsstater och i hela EU.

Man bör särskilt uppmärksamma vad gäller detta orsakerna till alkoholmissbruk, dryckesvanor, slaget av drycker samt uppförandet i samband med olika slag av dryckesvaror.

Det måste betonas att resultaten av två pågående projekt kommer att vara till hjälp i detta hänseende. Den ena är den andra undersökningen om alkohol och andra droger i skolorna i Europa (ESPAD) och inbegriper sju medlemsstater och den andra är den europeiska jämförande undersökningen kring alkohol (ECAS) [14] och omfattar alla medlemsstater utom Luxemburg.

[14] "A comparative analysis of alcohol policy and its effects in the EU-States" (ECAS I) och "A comparative analysis of alcohol consumption and its public health effects in the EU-States" (ECAS II), Folkhälsoinstitutet, Sverige.

4. FÖRSLAG TILL TILLVÄGAGÅNGSSÄTT

Det är t.ex. klart att föräldrarnas exempel och familjeförhållanden hör till de faktorer som i första hand och mest påverkar barns dryckesvanor. Ett annat drag är att även om föräldrarnas inflytande är stort under barndomen kan tonåringarnas dryckesvanor ofta vara mycket olika föräldrarnas både när det gäller hur mycket och på vilket sätt de dricker, eftersom föräldrarnas inflytande ersätts av de jämnårigas inflytande, som i sin tur kan vara starkt påverkat av en allt mer internationell och kommersialiserad ungdomskultur.

På grund av dessa orsaker fokuseras de föreslagna åtgärderna bland annat på utbildning, information och hälsofrämjande. Vid målinriktat främjande av hälsan och hälsoundervisning bör ett sektorövergripande tillvägagångssätt och en sektorövergripande fokusering tillämpas vid utvecklingen av personliga och sociala färdigheter, som ger ungdomar möjlighet att göra ansvarsmedvetna val som främjar hälsan. Dessa åtgärder bör inriktas direkt och indirekt på ungdomar genom att ge information och hjälp till föräldrar, skolor och ungdomsklubbar, samhället och övriga myndigheter, arbetsgivare, massmedier, hälso- och sjukvårdspersonal och andra som kan spela en vägledande roll i ungdomars övergång till vuxenlivet. Den huvudroll och det ansvar som föräldrarna har bör framhävas i detta sammanhang.

Man bör emellertid komma ihåg att utbildning och allmänna utbildningsaktioner som enskilda företeelser knappast kommer att få en betydande och varaktig effekt. Det kan vara nödvändigt att komplettera dem med andra åtgärder, dvs. politiska interventioner som fokuserar på bättre kunskaper för att kunna fatta beslut och ett starkare stöd för allmän ordning.

Dessa förslag riktar sig också via medlemsstaterna till tillverkarna och återförsäljarna av alkoholhaltiga drycker. Tillverkarna och försäljarna bör uppmuntras att hjälpa till genom att ge information och höja medvetenheten samt genom att tillhandahålla utbildning för personer som serverar och övrig säljpersonal. Marknadsutbudet och affärskommunikation är viktiga faktorer med potentiellt inflytande på inte bara vuxnas utan även ungdomars konsumtionsvanor. Tillverkarna av olika slag av alkoholhaltiga drycker är därför skyldiga att se till att deras kommersiella verksamhet är ansvarskännande och inte uppmuntrar till ansvarslös eller skadlig konsumtion.

Denna fråga, som utgör den andra frågan som man fokuserar på i de föreslagna åtgärderna, blev aktuell när alkoläsken och färdiga drinkblandningar plötsligt dök upp på marknaden i en rad medlemsstater. Detta väckte stor oro bland allmänheten, i massmedierna och i de politiska kretsarna på grund av möjligheten att marknadsföra dessa alkoholhaltiga drycker så att de tilltalar särskilt barn som ännu inte lärt sig tycka om smaken av alkohol.

Till exempel i en skriftlig förklaring om alkoläsk och färdiga drinkblandningar, som utfärdades och undertecknades av mer än 200 parlamentsledamöter, anmodades gemenskapens institutioner att ta större hänsyn till behovet av anpassad hälsoskyddspolitik för barn och ungdomar.

Den industri som tillverkar alkoholhaltiga drycker och/eller reklamsektorn har i flera av Europeiska unionens medlemsstater reagerat på denna oro genom att bygga upp eller skärpa befintliga självreglerande strukturer (uppförandekodex, etiska regler), inbegripet klagomålsförfaranden. Inom ramen för detta prioriterar man att ungdomar skyddas och utbildas.

Frågan om alkoläsk bör dock inte ägnas så mycket uppmärksamhet att själva huvudfrågan kommer i skymundan. Som exempel kan nämnas att till och med då alkoläsken var som mest populär drack ungdomarna i Förenade kungariket mest öl och cider [15]. I en omfattande undersökning som genomförts vartannat år sedan 1988 om alkoholkonsumtionen bland tonåringar har det fastställts att 1996, dvs. ungefär ett år efter att alkoläsk kom ut på marknaden, var alkoläsken den näst populäraste drycken (efter öl, lageröl eller cider) i denna åldersgrupp. Två år senare kom alkoläsken långt efter sprit och vin och var förmodligen huvudsakligen ett ytterligare alternativ för barn som skulle ha druckit i vilket fall som helst. I undersökningen fastställdes att även uppgifterna från Skottland visade en minskning av alkoläskens relativa popularitet och återspeglade hur snabbt olika dryckers popularitet kan ändras i denna åldersgrupp [16].

[15] Young people and alcohol - a survey of attitudes and behaviour towards new types of alcoholic drinks in England. Health Education Authority, December 1996.

[16] Goddard. Young teenagers and alcohol series for England and Scotland - 1996 and 1998. ONS, October 1997 and October 1999.

En nederländsk undersökning från september 1998 visade t.ex. att bland ungdomar under 16 år drack 13 % alkoläsk. Av dem som drack alkoläsk drack 11 % minst tre glas varje gång. Uppgifterna ger vid handen det var ännu mer populärt att dricka öl i denna åldersgrupp: 57 % av alla ungdomar drack öl och 40 % av dessa öldrickare drack minst tre glas varje gång [17].

[17] Hielkema, R., Ordelman, W.: Licht-alcoholhoudende dranken. Amsterdam, Trendbox, 1998.

Även om det är sannolikt att försäljningen av alkoläsk nu har stabiliserats eller minskat runt om i Europa skall man inte tro att det betyder att problemet är löst. Produkter såsom färdiga drinkblandningar och alkoläsk kan förbli ett problem, eftersom tillverkarna oavbrutet försöker komma på nya versioner av dessa drycker som skall tilltala varje ny generation.

Självreglerande reklam för alkoholhaltiga drycker understöds av de direkt berörda parterna: tillverkare, annonsörer, reklambyråer och de massmedier som har reklam. I vissa medlemsstater följer regeringarna dessutom denna utveckling och ger självregleringen sitt stöd inom ramen för sin nationella lagstiftning. Därför är det nödvändigt att man beaktar de verksamheter som redan pågår i medlemsstaterna. Vid genomförandet kommissionens förslag bör man beakta resultaten av en undersökning om hur TV-reklam och köp-TV påverkar minderåriga. Kommissionen påbörjade undersökningen i januari 2000 i samband med en översyn av direktivet om television utan gränser.

De flesta medlemsstater verkar vidta ett antal åtgärder när det gäller barns och ungdomars alkoholkonsumtion, ibland i samarbete med Världshälsoorganisationen (WHO). WHO:s alkoholkonvention, som undertecknats av unionens alla medlemsstater, innehåller de etiska principerna att alla barn och ungdomar har rätt att växa upp i en omgivning fri från alkoholkonsumtionens negativa effekter och de skall så långt det är möjligt inte utsättas för alkoholreklam.

Tyskland är ett exempel på en medlemsstat som strävar efter att tillämpa denna princip. Delstaterna antog 1997 en handlingsplan som omfattade ett åtagande att bättre skydda barn och ungdomar mot de negativa effekterna av alkoholmissbruk.

Utöver detta finns det ett stort antal andra sociala och miljörelaterade faktorer som påverkar ungdomars beteende och som kan uppmuntra eller förebygga brottslighet. Olika faktorer allt från ungdomars arbetslöshetsgrad till tillgång till eller bristen på fritidssysselsättning är också relevant och de föreslagna åtgärderna måste övervägas och bedömas mot bakgrund av detta.

5. VARFÖR BEHÖVS EN GEMENSKAPSDIMENSION?

Syftet med rådets resolution om alkoholmissbruk, som antogs 1986, är att minska alkoholrelaterade problem i medlemsstaterna genom ett gemensamt initiativ som tar hänsyn till ekonomiska faktorer och folkhälsofrågor. Därför uppmanas kommissionen i resolutionen att vidta åtgärder med beaktande av de intressen som tillverkning, distribution och marknadsföring av alkoholdrycker har samt av folkhälsointressen, att genomföra en balanserad politik och att lägga fram lämpliga förslag till rådet.

I artikel 152 i fördraget föreskrivs behörighet för gemenskapen på detta område genom att gemenskapen bidrar till att främja samarbete mellan medlemsstaterna och vid behov stöder dessa åtgärder. Enligt artikel 5 i fördraget bör de åtgärder som vidtas för att detta mål skall kunna uppnås, dvs. att gemenskapen skall bidra till att garantera en hög hälsoskyddsnivå, förverkligas i enlighet med subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna.

Ett av de uttryckliga målen i gemenskapens åtgärdsprogram för främjande av upplysning, undervisning och utbildning om hälsa inom ramen för verksamheten på folkhälsoområdet (1996-2000) är främjande av analyser, utvärderingar och utbyte av erfarenheter och stöd till åtgärder för att förebygga missbruk av alkohol och dess hälsomässiga och sociala konsekvenser.

I kommissionens förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om antagande av ett program för gemenskapsåtgärder på folkhälsoområdet (2001-2006) betonas behovet att angripa hälsopåverkande faktorer genom främjande av hälsa och förebyggande av sjukdomar. Det inbegriper också ett antal särskilda åtgärder för att ge effekt åt bestämmelserna i fördraget och att en hög hälsoskyddsnivå för människor skall säkerställas i utformningen och genomförandet av all gemenskapspolitik och alla gemenskapsåtgärder. I och med att alkohol är en av de största riskfaktorerna för människors hälsa, kommer alkoholfrågan att vara ytterst viktig inte endast i medlemsstaterna utan också i Europeiska unionen även i fortsättningen.

Åtgärder på gemenskapsnivå behövs, eftersom ungdomskulturen blir alltmer internationell till sin karaktär och de nationella gränserna spelar en allt mindre roll, när det gäller överföring av denna kultur och produkter som hör samman med den. Därför är det befogat att gemenskapen uppmärksammar hälsofrämjande och utbildningsåtgärder samt tar upp sådana frågor som produktmärkning och reklam med beaktande av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna.

Det är skäl att betona att kommissionen inte har några planer på att förbjuda alkoholreklam. Gemenskapen måste emellertid överväga affärskommunikation både mot bakgrund av hälsofrämjande och hälsoundervisning och för att säkerställa att de självreglerande reklambestämmelserna i medlemsstaterna följer principerna i EG-fördraget och särskilt i artikel 49 om fri rörlighet för tjänster.

I detta sammanhang måste man uppmärksamma rådets direktiv om utförandet av sändningsverksamhet för television i medlemsstaterna (direktivet om television utan gränser), i vilket ett antal klara kriterier för TV-reklam för alkoholdrycker fastställs, särskilt med tanke på ungdomar.

Det finns också ett tydligt behov av gemenskapsåtgärder för bättre insamling av enhetliga uppgifter och enklare informationsutbyte när det gäller god praxis för hälsoupplysning och andra förebyggande strategier. Kulturella och nationella skillnader förhindrar uppbyggandet av en stel modell som skall genomföras överallt i unionen. Däremot kan man mycket väl utveckla en allmän ram inom vilken man respekterar de kulturella skillnaderna, vilket gör det lättare att vidta åtgärder för att angripa de problem som medlemsstaterna ser som allvarliga.

Eftersom överkonsumtion av alkohol leder till mycket stora sociala och hälsomässiga problem, måste alla tillgängliga krafter mobiliseras för att denna konsumtion skall kunna minskas. Detta är en entydig slutsats som kan dras av de omfattande uppgifter som man fått från olika berörda parter vid utarbetandet av detta förslag. Alla medlemsstater vidtar åtgärder på detta område, men metoderna och strategierna är mycket olika. Det är uppenbart att länderna har mycket att lära av varandra. Gemenskapen har goda möjligheter att främja en enhetlig, övergripande strategi i kampen mot alkoholrelaterade problem.

Såsom tidigare nämnts, bör det framhållas att berörda sektorer inom näringslivet redan aktivt främjar ett ansvarsmedvetet uppförande. En avgörande aspekt när det gäller att framgångsrikt genomföra de föreslagna åtgärder som syftar till att förebygga alkoholrelaterade problem hos barn och ungdomar är att alla berörda parter samarbetar. Genom ett kontinuerligt samråd med de berörda parterna och en öppen dialog kommer de mål som rekommendationerna ställer upp att uppnås.

Förslag till RÅDETS REKOMMENDATION OM BARNS OCH UNGDOMARS ALKOHOLKONSUMTION

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD UTFÄRDAR DENNA REKOMMENDATION,

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 152.4 i detta,

med beaktande av kommissionens förslag [18], och

[18] EGT C [...], [...], s. [...]

av följande skäl:

1) Enligt artikel 3 p i fördraget skall gemenskapens verksamhet innefatta bidrag till att uppnå en hög hälsoskyddsnivå.

2) Hälsoundervisning och hälsoupplysning nämns uttryckligen i artikel 152 i fördraget och utgör ett prioriterat område för gemenskapens insatser på folkhälsoområdet.

3) I kommissionens meddelande om en hälsovårdsstrategi för Europeiska gemenskapen och i förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om antagande av ett program för gemenskapsåtgärder på folkhälsoområdet (2001-2006) är alkohol ett av de områden som nämns inom vilka särskilda åtgärder och insatser skulle kunna genomföras [19].

[19] KOM(2000) 285 slutlig.

4) I kommissionens meddelande om prioriteringar när det gäller vägtrafiksäkerheten (KOM(2000) 125) fastställs att trafikonykterhet är en av de mest prioriterade frågorna, där gemensamma åtgärder skulle kunna minska det stora antalet dödsoffer i trafiken i EU. Kommissionens rekommendation om högsta tillåtna blodalkoholkoncentration för förare av motorfordon (KOM(2000) xxx) lyfter särskilt fram problemet med unga förare och föreslår en gräns på 0,2 mg/ml för oerfarna förare och förare av tvåhjuliga fordon.

5) Ett av målen i gemenskapens åtgärdsprogram för främjande av upplysning, undervisning och utbildning om hälsa (Europaparlamentets och rådets beslut nr 645/96/EG) [20] är främjande av analyser, utvärderingar och utbyte av erfarenheter och stöd till åtgärder för att förebygga missbruk av alkohol och dess hälsomässiga och sociala konsekvenser. På grundval av detta program kan de föreslagna åtgärderna följas upp och övervakas.

[20] EGT L 95, 16.4.1996, s. 1.

6) I gemenskapens åtgärdsprogram för hälsoövervakning (Europaparlamentets och rådets beslut nr 1400/97/EG) [21] är alkoholkonsumtion ett av de områden inom vilka hälsoindikatorer kan fastställas. Detta kan särskilt vara till hjälp vid genomförandet av de föreslagna åtgärderna.

[21] EGT L 193, 22.7.1997, s. 1.

7) I gemenskapens åtgärdsprogram avseende förebyggande av personskador (Europaparlamentets och rådets beslut nr 372/99/EG) [22] kommer de vidtagna åtgärderna att inbegripa skador i samband med alkoholmissbruk, vilket kan vara till nytta vid insamling av uppgifter som behövs för att kunna genomföra de föreslagna åtgärderna.

[22] EGT L 46, 20.21992, s. 1.

8) I resolutionen om alkoholmissbruk, som antogs av rådet och medlemsstaternas regeringsföreträdare vid rådets möte den 29 maj 1986 [23], fastställs att det ökade alkoholmissbruket är ett allvarligt hot mot folkhälsan och den sociala välfärden. Tillverkning, försäljning och distribution av alkoholdrycker är en viktig faktor i de flesta medlemsstaters ekonomi. När det gäller förebyggande av alkoholmissbruk på europeisk nivå rekommenderas ett gemensamt initiativ för förebyggande av alkoholmissbruk och det vore lämpligt att kommissionen noggrant väger de olika parternas intressen mot varandra och utgående från resultatet utformar en balanserad politik, och vid behov lämnar förslag till rådet.

[23] EGT C 184, 23.7.1986, s. 3.

9) Med tanke på syftet med de rekommenderade åtgärderna är det viktigt att observera att det ändrade förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 79/112/EEG om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om märkning, presentation och reklam i fråga om livsmedel [24], konstateras det att för att bidra till att en hög hälsonivå uppnås och för att skydda konsumenternas hälsa skall lämplig information till konsumenterna säkerställas inom livsmedelsområdet, särskilt vad gäller alkoholhaltiga drycker, bland annat genom att ingredienserna anges på märkningen. Detta är desto mer angeläget eftersom alltfler alkoholhaltiga drycker, vilkas sammansättning och presentation uppenbart har utvecklats för försäljning till ungdomar, har kommit ut på marknaden under de senaste åren. Dessutom är gemensamma bestämmelser om märkning av alkoholhaltiga drycker absolut nödvändiga för att den inre marknaden för dessa produkter skall utvidgas och bevaras.

[24] EGT L 47, 19.2.2000, s. 34.

10) Enligt artikel 15 i rådets direktiv 89/552/EEG, ändrad genom rådets direktiv 97/36/EG [25], om samordning av vissa bestämmelser som fastställts i medlemsstaternas lagar och andra författningar om utförandet av sändningsverksamhet för television skall TV-reklam för alkoholhaltiga drycker uppfylla vissa kriterier med särskild hänvisning till skydd av ungdomar.

[25] EGT L 202, 30.7.1997, s. 60.

11) När de rekommenderade åtgärderna genomförs måste man komma ihåg att restriktioner för gränsöverskridande affärskommunikationer måste vara förenliga med artikel 49 i fördraget och måste därför stå i proportion till målen av allmänt intresse såsom skydd av folkhälsa och konsumenter.

12) Det är viktigt att observera att alla beslut att dra bort olovliga produkter från en annan medlemsstat omfattas av beslut 3052795/EG [26] för att fastställa ett förfarande för ömsesidig information om nationella åtgärder som avviker från principen om fri rörlighet för varor inom gemenskapen. Detta måste anmälas till kommissionen och dess proportionalitet skall motiveras för enligt bestämmelserna i beslutet.

[26] EGT L 321, 30.12.1995, s. 1.

13) Självreglerande reklam för alkoholhaltiga drycker, som understöds av relevanta berörda parter, såsom tillverkare, annonsörer och massmedier, och som redan tagits i bruk i ett antal medlemsstater (ofta i nära samarbete med regeringen), kan spela en viktig roll när det gäller att skydda barn och ungdomar mot alkoholrelaterade problem.

14) Vissa medlemsstater har statistiska uppgifter om hur ungdomars dryckesvanor har förändrats. Särskilt oroväckande är en ökad intensivkonsumtion och berusningskonsumtion bland minderåriga, en tendens mot betydande, oövervakad alkoholkonsumtion utanför familjen i ett tidigare skede och en ökad konsumtion bland unga flickor i en del medlemsstater. Den tillgängliga informationen måste emellertid bearbetas ytterligare.

15) Det är uppenbart att gemenskapen måste förbättra insamlingen av enhetliga uppgifter för att få ett bättre vetenskapligt informationsunderlag om orsakerna till, slagen och omfattning av de problem som barns och ungdomars alkoholkonsumtion leder till.

16) Enligt artikel 5 i fördraget bör de åtgärder som vidtas för att detta mål skall kunna uppnås, dvs. att gemenskapen skall bidra till att garantera en hög hälsoskyddsnivå, förverkligas i enlighet med subsidiaritetsprincipen och i enlighet med principen om att gemenskapen inte skall vidta någon åtgärd som går utöver vad som är nödvändigt för att uppnå målen i fördraget. De rekommenderade åtgärderna måste därför i enlighet med subsidiaritetsprincipen ta hänsyn till tidigare och pågående åtgärder som genomförs i medlemsstaterna och måste följa fördraget, i synnerhet artiklarna 28-30 och 49 samt stå i proportion till sitt folkhälsomål.

17) De vidtagna åtgärderna skall bedömas fortlöpande, särskilt med beaktande av hur effektiva de är och hur de uppställda målen på nationell nivå och på gemenskapsnivå har uppnåtts.

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS

att medlemsstaterna vid utformningen av strategier och vidtagande av åtgärder, som är anpassade till förhållandena i de enskilda medlemsstaterna, fokuserar på de problem som orsakas av barns och ungdomars olämpliga alkoholkonsumtion och bör

- HÄLSOFRÄMJANDE, HÄLSOUNDERVISNING OCH HÄLSOUPPLYSNING -

(1) stärka arbetet för att utveckla och genomföra lämplig, övergripande och hälsofrämjande politik som är inriktad på barn, ungdomar, deras föräldrar, lärare och vårdare på lokal, nationell och europeisk nivå med särskild betoning på omgivningen, t.ex. ungdomsorganisationer, idrottsföreningar och skolor,

(2) stärka och stödja strävanden att utarbeta och genomföra hälsofrämjande program i skolor, på lämpligt sätt inbegripa alkoholfrågan, beakta erfarenheter som t.ex. idén om hälsofrämjande i skolan samt de kulturella skillnaderna i Europeiska gemenskapen,

(3) stödja åtgärder för att höja medvetenheten om alkoholens verkningar, särskilt på barn och ungdomar, och följderna för enskilda personer och det omgivande samhället,

(4) uppmuntra och tillhandahålla resurser för utvärdering av de mest effektiva metoderna för hälsofrämjande och hälsoupplysning när det gäller alkohol,

(5) uppmuntra ungdomsorganisationer, idrottsorganisationer och andra lokala samhällsinitiativ till att införliva och integrera hälsoupplysning om alkohol i sina verksamhetsprogram, och särskilda åtgärder (särskilt inom informationsområdet) för ungdomar, som ungdomar tar initiativ till och genomför, bör betraktas som särskilt ändamålsenliga i detta sammanhang,

(6) stödja tillverkare av alkoholdrycker i deras strävan att utarbeta särskild utbildning för personer som serverar och övrig säljpersonal när det gäller att skydda barn och ungdomar,

(7) uppmuntra utarbetande av informationsmaterial för föräldrar för att hjälpa dem att diskutera alkoholfrågor med sina barn samt främja spridning av materialet via lokala nätverk som t.ex. skolor, hälso- och sjukvårdstjänster, bibliotek, samlingslokaler i närmiljön och via Internet,

(8) ytterligare utveckla särskilda initiativ som riktar sig till ungdomar och som berör riskerna med rattonykterhet, varvid man särskilt beaktar miljöer som t.ex. diskotek,

(9) prioritera strikta sanktioner mot olaglig försäljning av alkohol till minderåriga konsumenter, och i förekommande fall, stödja att ett officiellt identitetskort av vilket åldern framgår utarbetas och används aktivt,

(10) stödja en lösning som omfattar flera olika centrum när det gäller att upplysa ungdomar om användning och missbruk av alkohol för att på så sätt förebygga alkoholmissbruk och, i förekommande fall, inbegripa utbildning, hälso- och sjukvård, ungdomsverksamhet, instanser för kontroll av lagstiftningens efterlevnad och massmedier,

(11) sammanställa, sprida och använda tillförlitliga uppgifter om de faktorer som får barn att börja dricka oroväckande mycket,

(12) stödja utvecklingen av särskilda tillvägagångssätt för att tidigt upptäcka ungdomars alkoholberoende och kunna erbjuda dem kortvariga vårdformer,

- ETISKA REGLER -

(13) stärka myndighetskontrollen av marknadsföring och försäljning av alkoholhaltiga drycker och uppmana tillverkare och försäljare att stärka lagenliga eller självreglerande kontroller inom dessa områden,

(14) försöka få tillverkare och försäljare i alla medlemsstater att ta ansvar på samma sätt och enligt samma normer när det gäller annonsering, marknadsföring och återförsäljning,

(15) upprätta i samarbete med tillverkare och återförsäljare av alkoholhaltiga drycker effektiva mekanismer för att

(a) se till att tillverkarna inte riktar alkoholprodukter till barn och ungdomar,

(b) se till att alkoholdrycker inte utformas eller marknadsförs på ett sätt som särskilt tilltalar barn och ungdomar. Särskilt följande punkter bör beaktas:

- Bokstäver, motiv, färger och stilarter som ger associationer till ungdomskulturen.

- Användningen av barn, ungdomar eller ungdomliga modeller i försäljningskampanjer.

- Anspelningar på drogkulturer eller motsvarande bilder.

- Koppling till våld eller antisocialt beteende.

- Anspelningar på framgång på det sociala, sexuella området eller idrottsområdet.

- Uppmuntran till överdrivna eller oansvariga dryckesvanor.

- Reklam eller sponsring i samband med idrottsevenemang eller liknande evenemang som är riktade till barn och ungdomar som deltar i sådana evenemang.

- Reklam i tryckta medier som riktas till barn och ungdomar.

- Gratis distribution av alkoholhaltiga drycker i reklamsyfte.

(c) skapa ett system för behandling av klagomål mot ansvarslös marknadsföring av produkter genom stöd till bildandet av en oberoende panel, varvid systemet skall vara välkänt, lättillgängligt och kostnadsfritt,

(d) skapa ett system som ser till att produkter som strider mot de etiska reglerna dras bort från marknaden och att olämplig marknadsföring stoppas,

(e) se till att tillverkarna har möjlighet att genom tjänster som företag kan utnyttja om de vill få råd och anvisningar innan de börjar marknadsföra eller investerar i en produkt eller inleder en reklamkampanj,

(16) uppmana alkoholindustrins intresseorganisationer att visa sin beslutsamhet att följa principerna ovan,

- ÅTFÖLJANDE ÅTGÄRDER -

(17) regelbundet rapportera till kommissionen om genomförandet av de rekommenderade åtgärderna,

- UPPFÖLJNING PÅ GEMENSKAPSNIVÅ -

KOMMISSIONEN UPPMANAS

(1) att ge sitt stöd till medlemsstaterna i deras strävan att genomföra de föreslagna åtgärderna, särskilt genom att samla in och lämna relevanta, jämförbara uppgifter och genom att underlätta utbyte av information och god praxis,

(2) att följa upp, utvärdera och övervaka utvecklingen och de åtgärder som vidtagits i medlemsstaterna och på gemenskapsnivå samt att säkerställa i detta sammanhang en kontinuerlig, konstruktiv och strukturerad dialog med alla berörda parter,

(3) att rapportera om genomförandet av de föreslagna åtgärderna på grundval av de uppgifter som medlemsstaterna lämnat senast i slutet av det femte året efter datumet för antagande av denna rekommendation, att överväga i vilken utsträckning de föreslagna åtgärderna fungerar effektivt och att överväga behovet av ytterligare åtgärder.

Utfärdad i Bryssel den [...]

På rådets vägnar

Ordförande