Förslag till RÅDETS BESLUT om den ståndpunkt som, på Europeiska unionens vägnar, ska intas vid den sjätte partskonferensen för Stockholmskonventionen om långlivade organiska föroreningar vad gäller förslaget till ändring av bilagorna A och B /* COM/2013/0134 final - 2013/0075 (NLE) */





MOTIVERING 1. BAKGRUND TILL FÖRSLAGET Stockholmskonventionen om långlivade organiska föroreningar[1] antogs i maj 2001 inom ramen för FN:s miljöprogram (Unep). Europeiska unionen och dess medlemsstater[2] är parter i konventionen[3], vars bestämmelser har genomförts i EU-lagstiftningen genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 850/2004 av den 29 april 2004 om långlivade organiska föroreningar och om ändring av direktiv 79/117/EEG[4] (nedan kallad POP-förordningen). Stockholmskonventionens övergripande mål är att skydda människors hälsa och miljön mot långlivade organiska föroreningar (POP-ämnen). Den hänvisar särskilt till försiktighetsmetoden enligt princip 15 i Riodeklarationen om miljö och utveckling, som antogs 1992. Principen konkretiseras i artikel 8 i konventionen som innehåller bestämmelser om införande av nya kemikalier i bilagorna till konventionen. Vid den sjätte partskonferensen i maj 2013 bör ett beslut fattas om att i bilaga A till Stockholmskonventionen, som förtecknar de ämnen som ska elimineras, införa ett nytt ämne, hexabromcyklododekan (HBCDD)[5], som föreslogs av Norge 2008. Vid samma möte bör det fattas ett beslut om att stryka ett antal särskilt angivna undantag och godtagbara syften för produktion, utsläppande på marknaden och användning av perfluoroktansulfonsyra (PFOS) och dess derivat. HBCDD och EU-rätten HBCDD används endast som ett additivt flamskyddsmedel i expanderad polystyren (EPS), extruderad polystyren (XPS), slagtålig polystyren (HIPS) och i polymerdispersion för textilier. HBCDD är ett långlivat, bioackumulerbart och toxiskt ämne (PBT). Som sådant har det konstaterats vara ett ämne som inger mycket stora betänkligheter (SVHC) enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 av den 18 december 2006 om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (Reach)[6]. År 2011 infördes[7] HBCDD i bilaga XIV till Reach och blev därmed föremål för tillståndsförfarandet enligt den förordningen. Om en person vill släppa ut på marknaden och/eller använda HBCDD efter den 21 augusti 2015 (det s.k. slutdatumet), måste personen i fråga därför senast den 21 februari 2014 inge en ansökan om tillstånd för relevant användning till Europeiska kemikaliemyndigheten. Efter den 21 augusti 2015 är utsläppande på marknaden och användning av HBCDD förbjudet om tillstånd inte beviljas till en viss person för en viss användning. Efter den 21 augusti 2015 får EU-tillverkare av EPS, XPS, HIPS och textilier innehållande HBCDD tillverka dessa material endast om de har tillstånd att göra det. Importerade varor som innehåller HBCDD omfattas inte av kravet på tillstånd enligt Reach. Ämnen som tas upp i bilagorna A, B och/eller C till Stockholmskonventionen[8] måste inkluderas i POP-förordningen för att det ska säkerställas att EU:s genomförande motsvarar dess internationella åtaganden. PFOS och EU-rätten Vid det fjärde mötet i partskonferensen den 4–8 maj 2009 enades man om att ta upp, bland annat PFOS och dess derivat i bilaga B till konventionen, med ett antal särskilt angivna undantag och godtagbara syften. Den genomförande EU-lagstiftningen är mer restriktiv än Stockholmskonventionen eftersom den inte innefattar de undantag och de godtagbara syften som redan förbjudits i EU enligt Reach. Detta gjordes för att uppfylla den övergripande principen om att inte att försämra miljöskyddet i EU. Införande av nya POP-ämnen och ändring av bilagorna till konventionen Enligt artikel 8 i konventionen får parterna tillställa sekretariatet förslag om införande av kemikalier i bilagorna A, B och/eller C. Granskningskommittén för långlivade organiska föroreningar ska pröva förslaget. Om slutsatsen av prövningen är att det med fog kan förmodas att kemikalien till följd av sin långväga spridning kan medföra avsevärda negativa effekter på människors hälsa och/eller miljön i en sådan utsträckning att globala åtgärder är befogade, ska förslaget behandlas vidare. Kommittén ska då upprätta en riskhanteringsbedömning innefattande en analys av möjliga kontrollåtgärder. På denna grundval avger sedan kommittén en rekommendation om huruvida kemikalien ska prövas av partskonferensen för upptagande i bilagorna A, B och/eller C. Det slutliga beslutet fattas av partskonferensen. För EU:s del träder ändringar av bilagorna A, B och/eller C i kraft ett år efter den dag då depositarien lämnar meddelande om att de antagits av partskonferensen. Rekommendationer från granskningskommittén Vid sitt åttonde möte i oktober 2012 beslutade granskningskommittén att rekommendera att HBCDD tas upp i bilaga A till konventionen, med särskilt angivna undantag för produktion och användning i EPS och XPS i byggnader. Granskningskommitténs rekommendation grundar sig på det faktum att det finns alternativ till HBCDD. Det är dock ovisst om alternativen finns i tillräckliga mängder och om produktionssystemet för XPS och EPS i byggnader kan behöva anpassas på kort tid, särskilt i vissa utvecklingsländer. Granskningskommittén noterar också i beslutet att bortskaffande av uttjänta produkter och varor innehållande HBCDD under lång tid kommer att utgöra en källa till utsläpp till miljön, och att om HBCDD tas upp i bilaga A till konventionen skulle åtgärder för avfallshantering i enlighet med artikel 6.1 d i konventionen säkerställa att produkter och varor som innehåller HBCDD bortskaffas på ett sådant sätt att innehållet av den långlivade organiska föroreningen förstörs eller på annat sätt bortskaffas på ett miljömässigt godtagbart sätt. I enlighet med artikel 8.9 i konventionen har granskningskommittén beslutat avge denna rekommendation till partskonferensen för övervägande vid mötet i maj 2013. Granskningskommittén har också antagit ett antal rekommendationer om alternativ till användningen av PFOS i öppna tillämpningar. Granskningskommittén finner i sina rekommendationer att information om den kommersiella tillgången till och effektiviteten av säkrare alternativ till PFOS har blivit tillgänglig för följande användningsområden, och uppmuntrar parterna att sluta använda PFOS för dessa användningsområden: brandsläckningsskum; insekticider för bekämpning av eldmyror (Solenopsis invicta) och termiter; dekorativ metallbeläggning; mattor; läder och kläder; textilier och möbelstoppning. Granskningskommittén uppmuntrar dessutom parterna att begränsa användningen av PFOS i hårdmetallbeläggning till enbart slutna system. Granskningskommitténs rekommendationer och EU-rätten Granskningskommitténs rekommendation, om den följs av partskonferensen i maj 2013, kommer att innebära ett internationellt förbud mot tillverkning, utsläppande på marknaden och användning av HBCDD, med undantag för dess användning i EPS och XPS i byggnadsrelaterade tillämpningar. Detta särskilda undantag kommer att gälla i fem år, och kan förlängas, om så behövs, med ytterligare fem år. Upptagandet av HBCDD i bilaga A till konventionen kräver ändringar av POP-förordningen. När ett ämne införs i konventionen kan bilagorna till förordningen, enligt artikel 14.1 i förordningen, ändras i enlighet med de sedvanliga kommittéförfarandena i artikel 5a i beslut 1999/468/EG[9], med beaktande av artiklarna 10 och 11 i förordning (EU) nr 182/2011[10]. Införandet av HBCDD i konventionen bör förläggas så att den efterföljande ändringen av POP-förordningen kan tillämpas från slutförandet av tillståndsförfarandet för HBCDD enligt Reach. För detta kan parterna i konventionen eventuellt behöva tillåtas skjuta upp införlivandet av partskonferensens beslut till februari 2016. Det tidsbegränsade undantaget enligt konventionen har ett syfte liknande tillståndsförfarandet i Reach. Båda instrumenten tvingar aktörerna att fasa ut problematiska ämnen samtidigt som de ger en rimlig tidsfrist för detta. När det gäller HBCDD kommer tidsfristerna för de båda instrumenten att sammanfalla och de kommer således att få liknande effekter på större delen[11] av EU-marknaden. Tillverkare, handlare och användare av HBCDD i EPS och XPS i byggnadsrelaterade tillämpningar, som omfattas av undantaget, kommer att kunna ansöka om och beviljas tillstånd enligt Reach. Tillverkare, handlare och användare av HBCDD i HIPS, textilier och icke byggnadsrelaterade tillämpningar av EPS och XPS måste övergå till andra alternativ. På grund av tillgången till alternativ, de berörda marknadernas ringa storlek och – när det gäller textilier – på grund av de rådande marknadstrenderna med en kraftigt minskad användning av HBCDD under de senaste åren, är det osannolikt att de berörda marknadsaktörerna ändå skulle investera i tillståndsansökningar. Även utan upptagande av HBCDD i konventionen förväntas dessa användningsområden fasas ut och vara helt förbjudna i EU efter den 21 augusti 2015 enligt Reach. Även om effekten av de båda åtgärderna på EU-marknaden i stort sett är densamma, kommer upptagandet av HBCDD i konventionen och genomförandet i EU-lagstiftningen att ge ett stort mervärde. HBCDD är en långlivad organisk förorening med långväga spridning. Därför är tillståndsförfarandet enligt Reach kanske inte tillräckligt för att skydda EU-medborgarna och miljön från de negativa effekterna av HBCDD, eftersom det inte kommer att påverka tillverkning och användning av HBCDD i tredjeländer. Därför krävs globala åtgärder. Upptagandet av HBCDD i konventionen kommer dessutom att skapa lika villkor mellan användarna i EU och i tredjeländer. Den förstnämnda gruppen är enligt Reach skyldig att investera resurser när de byter till alternativ och/eller förbereder tillståndsansökningar, medan den senare gruppen för närvarande inte omfattas av sådana belastningar eftersom importerade varor inte omfattas av Reach-tillstånd. Genom att ta upp HBCDD med det tidsbegränsade undantaget i konventionen tvingas tredjelandsaktörer att övergå till andra alternativ på samma sätt som tillståndsförfarandet enligt Reach tvingar EU-användarna att göra detsamma. Granskningskommitténs rekommendation om HBCDD bör så snart partskonferensen antagit den genomföras i EU-lagstiftningen på ett sådant sätt att Reach och POP-förordningen kompletterar snarare än strider mot varandra. Detta innebär att undantaget för byggnadsrelaterade användningsområden, när det genomförs genom POP-förordningen, kommer att begränsas till dem som är tillåtna enligt Reach. Detta sätt att handla ligger i linje med den övergripande principen om att inte sänka miljöskyddet i EU. På så sätt skyddas också investeringar gjorda av marknadsaktörer som med framgång fått tillstånd enligt Reach. Undantaget enligt POP-förordningen måste tidsbegränsas. Om undantaget inte förlängs, löper det ut fem år efter det att det har trätt i kraft (februari 2021). Om det trots de uppgifter som lämnats av branschen krävs mer tid för att kunna ersätta HBCDD kan EU föreslå en förlängning av undantagets giltighetstid enligt konventionen med ytterligare fem år (februari 2026). I fråga om PFOS och dess derivat skulle ett avskaffande av de särskilda undantag som tas upp i granskningskommitténs beslut inte påverka EU-rätten eftersom undantagen i fråga antingen inte genomförs i POP-förordningar eller redan har upphört att gälla. Den enda avvikelsen från detta är undantaget för användning av PFOS i hårdmetallbeläggning i öppna system, vilket för närvarande undantas enligt POP-förordningen för användning som vätmedel i kontrollerade elektropläteringssystem. Detta undantag enligt POP-förordningen gäller bara till och med den 26 augusti 2015. EU:s ståndpunkt Mot bakgrund av detta bör Europeiska unionen vid den sjätte partskonferensen inom ramen för Stockholmskonventionen stödja införandet av HBCDD i bilaga A till konventionen (med undantag för dess tillverkning och användning i EPS och XPS i byggnader). Parter i konventionen bör tillåtas att skjuta upp införlivandet av upptagandet av HBCDD till och med februari 2016. Dessutom bör Europeiska unionen stödja avskaffandet av de berörda särskilda undantagen och godtagbara syftena för PFOS och dess derivat, utom undantaget för användning som vätmedel i kontrollerade elektropläteringssystem. Det undantaget bör behållas tills det löper ut 2015. Undantaget bör därefter inte förlängas. 2. RESULTAT AV SAMRÅD MED BERÖRDA PARTER OCH KONSEKVENSBEDÖMNINGAR Relevanta risker och socioekonomiska överväganden som rör användning av HBCDD i EU och i världen undersöktes av Echa 2008 och av granskningskommittén under perioden 2009–2012. Båda undersökningarna innefattade samråd med berörda parter. Samrådet När HBCDD rekommenderades för upptagande i bilaga XIV till Reach, tog Echa fram ett bakgrundsdokument[12] som underlag för rekommendationen. Bakgrundsdokumentet grundades på dokumentet Data on Manufacture, Import, Export, Uses and Releases of HBCDD as well as Information on Potential Alternatives to its Use[13]. Båda dokumenten var föremål för offentligt samråd. Den information som redovisas i dessa två dokument om tillverkning, import och export, användning och utsläpp från användning grundar sig på riskbedömningsrapporten med ytterligare data som lämnades av HBCD-industrins användargrupp i oktober 2008. Dessa ytterligare data inkluderar sammanfattande uppgifter för den totala försäljningen och konsumtionen av HBCDD i hela EU för varje år mellan 2003 och 2007. Information om möjliga alternativ till HBCDD har hämtats från en rad olika källor, däribland undersökningar som redan gjorts av både industrin och tillsynsmyndigheterna i syfte att identifiera kandidatämnen/-tekniker. Granskningskommittén antog vid sitt sjunde möte riskhanteringsbedömningen för HBCDD[14]. Samråd om riskhanteringsbedömningen fördes med berörda parter, inklusive företrädare för industrin, under perioden 2010–2012, och granskningskommittén uppmanade den arbetsgrupp för HBCDD som utarbetade riskhanteringsbedömningen att inhämta mer information om HBCDD. Granskningskommittén beslutade att se över den ytterligare informationen och att vid sitt åttonde möte överväga att specificera berörd bilaga till konventionen och eventuella undantag som bör behandlas av partskonferensen i samband med upptagande av HBCDD. Tjugosex parter och observatörsländer lämnade information[15]. Dessutom lämnades information av sju icke-statliga observatörer[16]. Resultat av samrådet Om HBCDD tas upp i konventionen i enlighet med granskningskommitténs rekommendation och detta sedan genomförs i EU genom POP-förordningen kommer det att innebära förbud mot tillverkning, utsläppande på marknaden och användning av HBCDD i HIPS och textilier samt icke byggnadsrelaterade tillämpningar av EPS och XPS. HIPS Enligt de dokument som offentliggjorts av Echa används HIPS med HBCDD huvudsakligen i video- och stereoutrustning, fördelningsboxar för elledningar i byggsektorn samt för invändig beklädnad av kylskåp. Olika källor uppskattar att flamskyddade HIPS innehåller 1–7 viktprocent HBCDD, och i EU:s riskbedömningsrapport antas som ett sämsta tänkbara fall att HIPS innehåller 7 % HBCDD. Användningsvolymen har inte förändrats under de senaste åren i Europa och beräknas till 210 ton/år (1,81 % av den totala användningen av HBCDD i EU). HBCDD används inte i någon större utsträckning i HIPS och det är rimligt att anta att alternativa flamskyddsmedel är tillgängliga för denna tillämpning. Följande kemikalier kan användas som alternativ till HBCDD i HIPS: etylenbis(tetrabromftalimid) (EBTPI) (tekniskt genomförbart, kommersiellt tillgängligt och används i stor omfattning); dekabromdifenyletan (DBDPE) (tekniskt genomförbart, kommersiellt tillgängligt och används i stor omfattning) – DBDPE används ofta i HIPS och textilier med bättre effekt än HBCDD och med ungefär samma pris som HBCDD; trifenylfosfat (tekniskt genomförbart, kommersiellt tillgängligt och används i stor omfattning); bisfenol A-bis(difenylfosfat) (BDP) (tekniskt genomförbart, kommersiellt tillgängligt och används i stor omfattning; difenylkresylfosfat (tekniskt genomförbart, kommersiellt tillgängligt och används i stor omfattning). Andra kemikalier som kan användas som alternativ till HBCDD i HIPS omfattar många olika bromerade flamskyddsmedel som används tillsammans med antimontrioxid (ATO), exempelvis tris(tribromneopentyl)fosfat; tetrabrombisfenol A-bis(2,3-dibrompropyleter) (TBBPA-DBPE); 2,4,6-tris(2,4,6-tribromfenoxi)-1,3,5-triazin; etan-1,2-bis(pentabromfenyl) och etylenbis(tetrabromftalimid). Det finns också alternativa material till HIPS på marknaden. I elprodukter till exempel kan HIPS ersättas med flera olika alternativa material, inbegripet blandningar av polykarbonat/akrylnitrilbutadienstyren (PC/ABS), polystyren/polyfenyleneter (PS/PPE) och polyfenyleneter/slagtålig polystyren (PPE/HIPS) utan flamskyddsmedel eller med användning av icke-halogenerade fosforbaserade flamskyddsmedel. Textilier Enligt de dokument som offentliggjorts av Echa används HBCDD i textila tillämpningar för att överensstämma med brittiska och tyska DIN-standarder för flamskyddsmedel, främst för stoppade möbler och sittplatser i transportmedel, draperier, madrassöverdrag, inrednings- och biltextilier. Den sannolika HBCDD-koncentrationen i slutprodukten uppskattas till 10–15 %. Efter en avsevärd minskning av denna användning under de senaste åren uppskattas att endast cirka 210 ton/år för närvarande används i textilbeläggningar (1,81 % av den totala användningen av HBCDD i EU). Den relativt ringa mängd HBCDD som används i textilbeläggningar och den stora minskningen av användningen under de senaste åren antogs avspegla tillgången till lika effektiva alternativ. Användningen av flamskyddsmedel i textilier kan undvikas om själva materialet inte är antändligt eller svårantändligt. Vissa naturliga material såsom ull kan därför användas som barriärmaterial i möbler. Andra material med goda flamskyddsegenskaper är rayon med fosfortillsats, polyesterfibrer och aramider. Det finns också flera kemikalier som kan användas som ersättning för HBCDD i textila tillämpningar. Bland kemiska alternativ till HBCDD för baksidesbeläggning av textilier kan nämnas dekabromdifenyletan (DBDPE) (tekniskt genomförbart, kommersiellt tillgängligt och används i stor omfattning; etylenbis(tetrabromftalimid) (tekniskt genomförbart, kommersiellt tillgängligt och används i stor omfattning); klorparaffiner (tekniskt genomförbart, kommersiellt tillgängligt och används i stor omfattning) och ammoniumpolyfosfater (tekniskt genomförbart, kommersiellt tillgängligt och används i stor omfattning). Det bör dock noteras att dessa, med undantag av ammoniumpolyfosfater, är halogenerade och långlivade ämnen som själva kan komma att klassificeras som långlivade organiska föroreningar i ett senare skede. Dessutom omfattas kortkedjiga klorparaffiner (SCCP) redan av restriktioner enligt POP-förordningen. I textilier kan brandsäkerhet även uppnås genom system som använder ett expanderande (intumescent) material. Materialet sväller i hetta och fungerar som värmeisolering. Denna typ av system består vanligen av en kombination av en kolkälla som bildar isoleringsmassan, ett syrabildande ämne och ett nedbrytande ämne som utvecklar gas och får isoleringsmassan att expandera. Icke byggnadsrelaterade tillämpningar av EPS och XPS Enligt rapporten från 2011 Assessment of the consumption of HBCDD in EPS and XPS in conjunction with national fire requirements[17] används inom EU 70 % av EPS i byggnadsrelaterade tillämpningar, 25 % i förpackningar (industri och livsmedel) och 5 % i andra tillämpningar. Förpackningsmaterial förmodas i allmänhet vara HBCDD-fria. Den viktigaste icke byggnadsrelaterade användningen av EPS som innehåller HBCDD är i bilbarnstolar för att uppfylla kraven i standarden FMVSS 302. I EU tycks det inte finnas några icke byggnadsrelaterade tillämpningar av XPS som innehåller HBCDD. Under det tvååriga samrådet har ingen begäran om ett särskilt undantag för icke byggnadsrelaterade användningar av EPS och XPS gjorts av regeringar eller industrin. Man kan därför anta att alternativa kemikalier används i dessa tillämpningar eller att de använder helt andra material. Byggnadsrelaterade tillämpningar av EPS och XPS I EU används HBCDD främst i produktionen av EPS och XPS. EPS som innehåller HBCDD används främst i byggnadsrelaterade tillämpningar. XPS som innehåller HBCDD tycks endast användas i byggnadsrelaterade tillämpningar. I dagsläget finns lämpliga flamskyddsmedel tillgängliga men i otillräcklig mängd för att ersätta HBCDD i de flesta byggnadsrelaterade användningar av XPS eller EPS, eftersom det skulle behövas mycket högre halter av icke-halogenerade flamskyddsmedel (EPS och XPS innehåller 0,7 % respektive 2,5 % HBCDD). I mars 2011 meddelade Great Lakes Solutions att man kommer att öka produktionen av ett flamskyddsmedel som är en bromerad sampolymer av styren och butadien med hög molekylvikt och som är lämpligt för EPS och XPS. Det väntas dock ta flera år innan branschen helt kan gå över till denna teknik. Enligt branschens farobedömning är denna sampolymer långlivad men inte bioackumulerande eller toxisk. Enligt den information som lades fram vid granskningskommitténs åttonde möte pågår för närvarande ett pilotprojekt där mindre kvantiteter av sampolymeren levereras till nedströmsanvändare för provning. Försök med produktion i industriell skala har gjorts med lyckat resultat och sampolymeren bör vara kommersiellt tillgänglig från Great Lakes Solutions-Chemtura Corporation under 2012. ICL-Industrial Products meddelade nyligen att de siktar på kommersiell produktion senast 2014 (10 000 Mt). Albemarle (USA) kommer att ha kemikalien kommersiellt tillgänglig 2014. Tillräcklig kapacitet för att ersätta HBCDD bör därför kunna uppnås inom 3–5 år. Mot denna bakgrund bör det tidsbegränsade undantaget för användning av HBCDD i byggnadsrelaterade tillämpningar av EPS och XPS stödjas i syfte att ge industrin tillräcklig tid för att gå över till alternativen. 3. FÖRSLAGETS RÄTTSLIGA ASPEKTER Förslaget utgörs av ett rådsbeslut, grundat på artiklarna 192.1 och 218.9 i EUF-fördraget, och fastställer vilken ståndpunkt som ska antas på EU:s vägnar vid den sjätte partskonferensen (COP6) för Stockholmskonventionen om långlivade organiska föroreningar vad gäller förslaget till ändring av bilagorna A och B. Artikel 218.9 i EUF-fördraget är den lämpliga rättsliga grunden eftersom den akt som COP6 uppmanas att anta är ett beslut om ändring av en bilaga till Stockholmskonventionen som har rättslig verkan. 2013/0075 (NLE) Förslag till RÅDETS BESLUT om den ståndpunkt som, på Europeiska unionens vägnar, ska intas vid den sjätte partskonferensen för Stockholmskonventionen om långlivade organiska föroreningar vad gäller förslaget till ändring av bilagorna A och B EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 192.1 jämförd med artikel 218.9, med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och av följande skäl: (1) Stockholmskonventionen om långlivade organiska föroreningar (nedan kallad konventionen) ratificerades av Europeiska unionen den 16 november 2004, på grundval av rådets beslut 2006/507/EG av den 14 oktober 2004 om ingående på Europeiska gemenskapens vägnar av Stockholmskonventionen om långlivade organiska föroreningar[18]. (2) Skyldigheterna enligt konventionen genomfördes i unionsrätten genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 850/2004 av den 29 april 2004 om långlivade organiska föroreningar och om ändring av direktiv 79/117/EEG[19] (nedan kallad POP-förordningen). (3) EU anser att det är viktigt att bilagorna A, B och C till konventionen gradvis utökas med nya ämnen som uppfyller kriterierna för att utgöra långlivade organiska föroreningar (POP-ämnen), med beaktande av försiktighetsprincipen, för att nå konventionens mål och fullgöra åtagandet från alla regeringar vid världstoppmötet i Johannesburg 2002 om att minimera de negativa effekterna av kemikalier fram till 2020. (4) Enligt artikel 22 i konventionen får partskonferensen (COP) anta beslut om ändring av bilagorna A, B och C till konventionen. Dessa beslut träder i kraft ett år efter den dag då depositarien har lämnat meddelande om en ändring, utom för de parter som har valt att inte godta ändringen. (5) Efter att Norge 2008 föreslog hexabromcyklododekan (HBCDD)[20] har den granskningskommitté för långlivade organiska föroreningar (nedan kallad granskningskommittén) som inrättats inom ramen för konventionen slutfört sitt arbete avseende denna produkt. Granskningskommittén fann att HBCDD uppfyller konventionens kriterier för att tas upp i bilaga A. Den kommande partskonferensen för konventionen väntas besluta om upptagande av HBCDD i bilaga A till konventionen. (6) HBCDD togs 2011 upp[21] i bilaga XIV till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 av den 18 december 2006 om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (Reach)[22]. HBCDD omfattas därför av tillståndsförfarandet enligt den förordningen. Utsläppande på marknaden och användning av HBCDD kommer att förbjudas om tillstånd inte beviljas till en särskild person för en särskild användning. Eftersom HBCDD kan spridas över stora avstånd, skulle en global utfasning av användningen av detta ämne vara mer fördelaktigt för EU-medborgarna än en EU-omfattande utfasning enligt Reach. (7) För att anpassa upptagandet enligt POP-förordningen till den gällande tidsfristen enligt bilaga XIV till Reach, bör konventionsparterna tillåtas att skjuta upp införlivandet av partskonferensens beslut om upptagande av HBCDD till och med februari 2016. (8) Granskningskommittén rekommenderar att HBCDD tas upp i konventionen med ett tidsbegränsat undantag för produktion och användning av HBCDD i byggnadsrelaterade tillämpningar av expanderad polystyren (EPS) och extruderad polystyren (XPS). Dessa tillämpningar står för den största delen av HBCDD-användningen i EU. Inom EU kommer det att behövas tre till fem år för att nå den kapacitet som krävs för att ersätta HBCDD. EU bör därför stödja de föreslagna särskilda undantagen vid partskonferensens sjätte möte (COP6). (9) Granskningskommittén konstaterar att om HBCDD tas upp i bilaga A, skulle åtgärder för avfallshantering enligt artikel 6.1 d i konventionen säkerställa att produkter och varor som innehåller HBCDD bortskaffas på ett sådant sätt att deras innehåll av den långlivade organiska föroreningen förstörs eller på annat sätt bortskaffas på ett miljömässigt godtagbart sätt. (10) Avfall som innehåller HBCDD, särskilt EPS och XPS som används i byggnadsrelaterade tillämpningar, återanvänds för närvarande i ett antal länder som är parter i konventionen. Dessa parter kan föreslå ett undantag för att tillfälligt tillåta återvinning av avfall som innehåller HBCDD, på motsvarande sätt som anges i den bestämmelse som vid COP4 infördes i del IV i bilaga A och som tillåter återvinning av avfall som innehåller tetrabromdifenyleter och pentabromdifenyleter på vissa noga fastställda villkor. (11) Perfluoroktansulfonsyra (PFOS) och dess derivat togs 2010 upp[23] i bilaga I till POP-förordningen. (12) Granskningskommittén uppmanar parterna att sluta använda PFOS i brandsläckningsskum; insekticider för bekämpning av eldmyror (Solenopsis invicta) och termiter; dekorativ metallbeläggning; mattor; läder och kläder; textilier och möbelstoppning. Granskningskommittén uppmanar också parterna att begränsa användningen av PFOS i hårdmetallbeläggning, vilket för närvarande är tillåtet som ett särskilt angivet undantag, till endast slutna system, vilket för närvarande är tillåtet som ett godtagbart syfte enligt konventionen. (13) PFOS och dess derivat togs upp i bilaga I till POP-förordningen med endast ett fåtal undantag som anges i konventionen. Mot bakgrund av granskningskommitténs beslut bör gällande särskilt angivna undantag och godtagbara syften för PFOS och dess derivat utgå, utom undantaget för vätmedel för användning i kontrollerade elektropläteringssystem. Det undantaget bör bibehållas tills det löper ut 2015. Undantaget bör därefter inte förlängas. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 1 Den ståndpunkt som Europeiska unionen ska inta vid den sjätte partskonferensen för Stockholmskonventionen ska vara att stödja - upptagande av hexabromcyklododekan (HBCDD)[24] i bilaga A till konventionen med ett tidsbegränsat undantag för produktion och användning av HBCDD i byggnadsrelaterade tillämpningar, - strykningen av följande undantag och godtagbara syften från posten om perfluoroktansulfonsyra (PFOS) och dess derivat i bilaga B till konventionen: brandsläckningsskum; insekticider för bekämpning av eldmyror (Solenopsis invicta) och termiter; dekorativ metallplätering; mattor; läder och kläder; textilier och möbelstoppning, i enlighet med rekommendationerna från granskningskommittén för långlivade organiska föroreningar[25]. Unionens företrädare vid den sjätte partskonferensen för Stockholmskonventionen får utan något nytt beslut av rådet godkänna mindre förändringar i förhållande till rekommendationerna från granskningskommittén för långlivade organiska föroreningar. 2 Parterna i konventionen bör tillåtas att skjuta upp införlivandet av upptagandet av HBCDD i bilaga A till konventionen till och med februari 2016. 3 Om det föreslås ett införande i bilaga A av en klausul som tillfälligt tillåter återvinning av avfall som innehåller HBCDD på särskilda väldefinierade villkor, får Europeiska unionen stödja en sådan ändring. Artikel 2 Det beslut som antas av partskonferensen för Stockholmskonventionen ska efter antagandet offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning. Utfärdat i Bryssel den På rådets vägnar Ordförande [1] http://www.pops.int/documents/convtext/convtext_en.pdf. [2] Två EU-medlemsstater (Italien och Malta) har ännu inte ratificerat konventionen. [3] EUT L 209, 31.7.2006, s. 1. [4] EUT L 158, 30.4.2004, s. 7. [5] Hexabromcyklododekan (CAS-nr: 25637-99-4), 1,2,5,6,9,10-hexabromcyklododekan (CAS-nr: 3194-55-6) och dess viktigaste diastereoisomerer: alfa-hexabromcyklododekan (CAS-nr: 134237-50-6), beta-hexabromcyklododekan (CAS-nr: 134237-51-7) och gamma-hexabromcyklododekan (CAS-nr: 134237-52-8). [6] EUT L 396, 30.12.2006, s. 1. [7] Kommissionens förordning (EU) nr 143/2011 av den 17 februari 2011 om ändring av bilaga XIV till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (Reach), EUT L 44, 18.2.2011, s. 2. [8] Detsamma gäller ämnen som införs i bilagorna I, II och/eller III till Uneces protokoll om långlivade organiska föroreningar. [9] Rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som ska tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (EGT L 184, 17.7.1999, s. 23). [10] Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (EUT L 55, 28.2.2011, s. 13). [11] År 2008 utgjorde användningen av HBCDD i EPS och XPS 96,3 % av den totala HBCDD-användningen i EU. Enligt 2011 års uppskattning av HBCDD-förbrukningen i EPS och XPS i samband med nationella brandskyddskrav (se http://www.klif.no/publikasjoner/2819/ta2819.pdf) i Europa, används 70 % av EPS i byggnadsrelaterade tillämpningar, 25 % i förpackningar och 5 % i andra tillämpningar. Förpackningsmaterial förmodas i allmänhet vara HBCDD-fria. Därför används det stora flertalet EPS som innehåller HBCDD i byggnadsrelaterade tillämpningar. XPS som innehåller HBCDD tros endast användas i byggnadsrelaterade tillämpningar. [12] http://echa.europa.eu/documents/10162/42ddec00-863a-4cff-abd2-6d4b39abe114. [13] http://echa.europa.eu/documents/10162/eb5129cf-38e3-4a25-a0f7-b02df8ca4532. [14] UNEP/POPS/POPRC.7/19/Add.1, finns på http://chm.pops.int/Convention/POPsReviewCommittee/POPRCMeetings/POPRC7/POPRC7Documents/tabid/2267/language/en-US/Default.aspx. [15] Argentina, Azerbajdzjan, Brasilien, Bulgarien, Kambodja, Kamerun, Kanada, Kina, Tyskland, Guatemala, Indonesien, Irland, Israel, Italien, Kiribati, Lettland, Mali, Mexiko, Monaco, Myanmar, Nederländerna, Norge, Polen, Rumänien, Thailand och Förenta staterna. [16] Great Lakes Solutions, Green Chemicals Srl, International POPs Elimination Network IPEN, PS Foam Industry, Extruded Polystyrene Foam Association och gemensamt från industriförbunden Exiba (en sektorsgrupp inom Cefic) och EPS (PlasticsEurope) samt tidigare medlemmar i granskningskommittén. [17] http://www.klif.no/publikasjoner/2819/ta2819.pdf. [18] EUT L 209, 31.7.2006, s. 1. [19] EUT L 158, 30.4.2004, s. 7. [20] Hexabromcyklododekan (CAS-nr: 25637-99-4), 1,2,5,6,9,10-hexabromcyklododekan (CAS-nr: 3194-55-6) och dess viktigaste diastereoisomerer: alfa-hexabromcyklododekan (CAS-nr: 134237-50-6), beta-hexabromcyklododekan (CAS-nr: 134237-51-7) och gamma-hexabromcyklododekan (CAS-nr: 134237-52-8). [21] Kommissionens förordning (EU) nr 143/2011 av den 17 februari 2011 om ändring av bilaga XIV till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (Reach), EUT L 44, 18.2.2011, s. 2. [22] EUT L 396, 30.12.2006, s. 1. [23] Kommissionens förordning (EU) nr 757/2010 av den 24 augusti 2010 om ändring av bilagorna I och III till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 850/2004 om långlivade organiska föroreningar, EUT L 223, 25.8.2010, s. 29. [24] Hexabromcyklododekan (CAS-nr: 25637-99-4), 1,2,5,6,9,10-hexabromcyklododekan (CAS-nr: 3194-55-6) och dess viktigaste diastereoisomerer: alfa-hexabromcyklododekan (CAS-nr: 134237-50-6), beta-hexabromcyklododekan (CAS-nr: 134237-51-7) och gamma-hexabromcyklododekan (CAS-nr: 134237-52-8). [25] Besluten POPRC-8/3: Hexabromcyklododekan och POPRC-8/8: Perfluoroktansulfonsyra, dess salter och perfluoroktansulfonylfluorid och besläktade kemikalier i öppna tillämpningar (del av POPRC-8/16), tillgänglig på http://chm.pops.int/Convention/POPsReviewCommittee/LatestMeeting/POPRC8/MeetingDocuments/tabid/2801/Default.aspx.