Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén

”Ta tillvara på möjligheterna med gräsrotsfinansiering i Europeiska unionen”

1. Inledning

Gräsrotsfinansiering (crowdfunding) avser vanligen ett öppet anrop som riktas till allmänheten för att anskaffa medel för ett visst projekt. Under 2012 anskaffades cirka 735 miljoner euro[1] för alla former av gräsrotsfinansiering i Europa, och siffran för 2013 uppskattas till omkring 1 miljard euro. Siffran är relativt marginell jämfört med bankers utlåning till icke-finansiella institutioner (6 biljoner euro 2011), men visar en lovande utveckling jämfört med finansiering som tillhandahålls av s.k. affärsänglar (det synliga marknadssegmentet uppskattas till 660 miljoner euro 2010) eller riskkapitalister i sådd- och etableringsskedet, i senare skeden och tillväxtskeden (7 miljarder euro 2012).[2] Gräsrotsfinansiering är också en viktig finansieringskälla för cirka en halv miljon europeiska projekt[3] varje år, som kanske inte kan anskaffa de medel som krävs för att genomföra dem utan denna möjlighet.

Gräsrotsfinansiering har stor potential som komplement till traditionella finansieringskällor och för att bidra till finansieringen av realekonomin. Genom grönboken om långsiktig finansiering av den europeiska ekonomin[4] inleddes en bred diskussion om de olika faktorer som gör det möjligt för den europeiska ekonomin att kanalisera finansiering till de långsiktiga investeringar som behövs för att garantera ekonomisk tillväxt. I detta meddelande, som är en uppföljning till grönboken, anges ett antal prioriterade områden där kommissionen har för avsikt att ta initiativ för att hjälpa små och medelstora företag att locka till sig finansiering.

Gräsrotsfinansiering är en del av denna arbetsplan. Den är en av de nya finansieringsmodeller som har utvecklats och bidrar alltmer till att hjälpa nyetablerade företag att klättra uppåt på ”finansieringstrappan”[5] och till att skapa en pluralistisk och motståndskraftig social marknadsekonomi. Gräsrotsfinansiering utgör en verklig möjlighet att finansiera olika typer av projekt, till exempel innovativa och kreativa projekt och kulturprojekt eller sociala företags verksamheter, som har svårt att få tillgång till andra finansieringsformer.

Gräsrotsfinansiering är en lovande ny form av medelanskaffning, men svaren på kommissionens offentliga samråd om gräsrotsfinansiering[6] och undersökningen från Startup Europe Crowdfunding Network[7] visar på ett antal frågor som kommer att vara avgörande för att det ska vara möjligt att fullt ut dra nytta av alla möjliga fördelar. Frågorna sträcker sig från bristande medvetande och kunskap, problem med skydd av immateriella rättigheter, oro i fråga om bedrägerier och konsumentskydd till problem med rättsosäkerhet och betungande lagstiftningskrav. Många av dessa frågor är även relevanta för andra finansieringsformer. Detta meddelande inriktas dock på de frågor som är särskilt relevanta för gräsrotsfinansiering.

Vad betyder gräsrotsfinansiering?

Själva begreppet har uppstått spontant på marknaden och syftar i allmänhet på att man går ut med en inbjudan till allmänheten att bidra med pengar till ett visst projekt. Sådana inbjudningar sprids och marknadsförs ofta via internet och sociala medier, och förblir öppna bara under en begränsad period. Som regel handlar det om en större grupp givare som bidrar med mindre belopp vardera, men det finns undantag.

Begreppet gräsrotsfinansiering ska främst ses som en metod för att kanalisera medel, och metoden kan användas på många olika sätt. Ibland är det rena donationer som samlas in, vilket kan kallas donationsbaserad gräsrotsfinansiering om det handlar om en insamling till ett specifikt projekt under en begränsad period med hjälp av internet och sociala medier.[8] I andra typer av kampanjer kan bidragsgivarna erbjudas någonting i gengäld. Man kan tala om gräsrotsfinansiering baserad på belöningar eller på förhandsförsäljning om de som bidrar erbjuds en symbolisk förmån i utbyte mot sitt bidrag, till exempel möjlighet att delta i det kulturprojekt de är med och finansierar (t.ex. att delta som statister i en filminspelning) eller gratisexemplar av en produkt som utvecklats och finansierats med de medel som samlas in. Alla de nu nämnda formerna av gräsrotsfinansiering kan gemensamt beskrivas som "gräsrotssponsring".

Andra gräsrotsfinansieringskampanjer kan locka med andra former av ekonomiska fördelar. I system som bygger på vinstdelning utlovas en andel i de framtida vinster som projektet är avsett att generera.[9] Gräsrotsfinansiering som grundas på investering i värdepapper innebär att man emitterar aktier eller skuldebrev till bidragsgivarna.[10] Skillnaden mot en vanlig börsintroduktion är att man som regel inte handlar med de emitterade aktierna på en sekundärmarknad samt att det inte förekommer några emissionsgarantier. Vinstdelnings- och värdepappersbaserad gräsrotsfinansiering kan med en gemensam term beskrivas som "gräsrotsinvestering". Ett tredje begrepp, "gräsrotsutlåning", syftar på att de som organiserar kampanjen lånar pengarna från bidragsgivarna och lovar att betala tillbaka kapitalbeloppet på givna villkor, oftast med ränta. Exempel på detta är när konsumenter lånar mindre summor via gräsrotsfinansiering för att renovera sitt hem, finansiera studier etc., eller när företag tar lån för att finansiera ny verksamhet.

Detta är de huvudsakliga modellerna för gräsrotsfinansiering hittills. Men finansieringsformen är i ett tidigt utvecklingsstadium och de olika modellerna kan komma att ta nya former i framtiden.

Syftet med meddelandet är att bidra till att stödja utvecklingen av gräsrotsfinansiering, med följande prioriteringar:

· Inrätta en expertgrupp för gräsrotsfinansiering som ska hjälpa kommissionen med rådgivning och sakkunskap på detta område. Expertgruppen bör särskilt bistå kommissionen när det gäller att undersöka de potentiella fördelarna med att införa en ”kvalitetsmärkning”, med målet att bygga upp förtroendet hos användarna, samt genom expertis stödja kommissionens ansträngningar för att främja öppenhet, bästa praxis och certifiering.

· Öka medvetandet om gräsrotsfinansiering, främja information och utbildning samt höja standarderna.

· Kartlägga rättslig utveckling på nationell nivå och anordna seminarier på detta tema för att säkerställa en optimal funktion hos den inre marknaden och bedöma om det krävs rättsliga åtgärder på EU-nivå.

2. Varför gräsrotsfinansiering?

Gräsrotsfinansiering erbjuder ett antal fördelar till en bred användargrupp. Detta beror delvis på gräsrotsfinansieringens flexibilitet, samhällets engagemang och de många olika finansieringsformerna. Donationer, belöningar och förhandsförsäljning ger inga finansiella vinster för bidragsgivarna, medan vinstdelning, utlåning och investeringar i säkerheter är modeller som innebär utsikter till finansiell vinst. Den första kategorin kan generellt benämnas gräsrotssponsring, medan den andra kategorin kan beskrivas som gräsrotsutlåning eller gräsrotsfinansiering (inklusive vinstdelning). Initiativtagare som samlar in medel kan vara små och medelstora företag, nystartade företag, mikroföretag, sociala företag, egenföretagare, kultursektorn och den kreativa sektorn, myndigheter, innovativa projekt eller miljöprojekt, allmännyttiga organ, forskare, konsumenter eller arbetslösa.

Tillgång till finansiering är ett av de mest pressande problemen för små och medelstora företag, som rapporterar om försämringar i det offentliga finansiella stödet (– 13 %), tillgång till lån (– 11 %), handelskrediter (– 4 %) och investerarnas vilja att investera i aktier (– 1 %).[11] Många projekts finansieringsbehov tillgodoses inte genom befintliga finansieringskällor, vilket allmänt benämns finansieringsunderskott. Vissa sektorer i ekonomin, som sociala företag eller den kulturella och kreativa sektorn, har svårt att hitta lösningar som är anpassade till deras behov på grund av de särskilda förhållandena i deras verksamhet, till exempel sociala mål eller beroende av immateriella tillgångar samt mycket osäker marknadsefterfrågan.[12] Genom gräsrotsfinansiering sammanförs små, och även större, bidragsgivare och investerare direkt med projekt som är i behov av finansiering, främst i de tidiga skedena.

Gräsrotsfinansiering kan dessutom främja företagande, inte bara i form av ökad tillgång till finansiering, utan även som ett ytterligare marknadstest- och marknadsföringsverktyg, som kan hjälpa företagarna att förvärva relevant kunskap om kunder och medieexponering. Erfarenheten från sådana kampanjer ger också kompetens för ökad anställbarhet[13], och framgångsrika kampanjer ger värdefulla förebilder för andra företagare ”i vardande”.

Ur bidragsgivarnas perspektiv innebär denna nya finansieringsform att de direkt kan välja var de vill lägga sina pengar, vilket i sin tur ger en känsla av att man engagerar sig i projektet. De personer som bidrar kan också få ett annorlunda perspektiv på och en mer direkt kontakt med företagarna, vilket ytterligare kan stärka företagarkulturen. Bidragsgivarna bildar ofta också en grupp för att stödja finansierade projekt, eller kan tillhandahålla icke-finansiella medel i form av så kallad crowdsourcing.[14]

Gräsrotsfinansiering ger dessutom stora möjliga fördelar för innovation, forskning och utveckling och kan bidra till tillväxt, samhällsutveckling och sysselsättningsskapande.[15] Den ger också möjligheter att finansiera innovativa projekt som inte har den mognadsgrad som traditionella finansmarknadskällor kräver. Jämfört med andra finansieringstyper kan gräsrotsfinansiering dessutom bidra till att minska företagens kostnader och administrativa bördor, särskilt för små och medelstora företag.

3. Viktiga utmaningar för gräsrotsfinansiering i EU 3.1. Bristande öppenhet kring tillämpliga bestämmelser 3.1.1. Alla typer av gräsrotsfinansiering

De olika former av gräsrotsfinansiering som beskrivs ovan skiljer sig åt när det gäller användargrupper, risker, komplexitet och ändamål, vilket innebär att det är nödvändigt att göra en åtskillnad mellan de olika formerna, särskilt mellan finansiella och icke-finansiella vinstmodeller. Gräsrotsfinansiering som ger finansiell vinst är något mindre välkänd och anses medföra större risker för de bidragsgivare som går in i projekt som investerare. De viktigaste frågorna som behandlas i EU:s lagstiftning med avseende på alla typer av gräsrotsfinansiering är bekämpning av penningtvätt samt marknadsföring, konsumentskydd och i förekommande fall även skydd av immateriella rättigheter.

Ett antal aktörer påpekade att det eventuellt kan råda olika villkor till följd av de gällande reglerna för bekämpning av penningtvätt. Beroende på var betaltjänstleverantören är etablerad kan en plattform vara skyldig att kontrollera flödet av medel vid olika transaktionsgränser. Medlagstiftarna förhandlar för närvarande om föreslagna ändringar av direktivet om penningtvätt och förordning (EG) nr 1781/2006.[16] Ändringarna förväntas bidra till att lösa detta problem genom en enhetlig transaktionsgräns i samtliga medlemstater, som för närvarande fortfarande befinner sig på diskussionsstadiet, för kundkontroll vid överföringar av medel.

Av de projektledare som besvarade frågeformuläret uppgav 20 % att riskerna med bristande skydd av immateriella rättigheter är för höga. Innovativa projekt måste lämna ut sina idéer för att locka till sig bidragsgivare. Genom att lämna ut en uppfinning utan tillräckligt patentskydd löper de dock risken att någon utnyttjar deras idéer. Ett av de största problem som framkom under samrådet är det för närvarande fragmenterade patentsystemet i EU. Så snart den pågående reformen av patentsystemet[17] har genomförts kommer det att vara möjligt att erhålla ett europeiskt patent med enhetlig verkan vid en enda kontaktpunkt, vilket både ger kostnadsfördelar och minskar de administrativa bördorna.

Även annan EU-lagstiftning kan vara tillämplig på gräsrotsfinansiering, beroende på vilken affärsmodell som används. Plattformar som tar ut avgifter för slutförda projekt sysslar till exempel med e‑handel och omfattas av direktivet om e‑handel[18]. Genom direktivet om vilseledande och jämförande reklam[19] harmoniseras minimikriterierna när det gäller vilseledande marknadsföringsmetoder mellan företag. Konsumenterna skyddas mot vilseledande och aggressiva gräsrotsfinansieringsmetoder genom direktivet om otillbörliga affärsmetoder[20], där vissa marknadsföringsmetoder förbjuds. Om standardvillkor som används av gräsrotsfinansieringsaktörer innehåller oskäliga bestämmelser är de enligt direktivet om oskäliga villkor i konsumentavtal[21] inte bindande för deltagande konsumenter. Dessutom gäller även EU:s bestämmelser om statligt stöd och konkurrens för gräsrotsfinansiering.

Även om EU-lagstiftning inte gäller, kan det finnas olika nationella bestämmelser. Detta gäller särskilt välgörenhetsbidrag och donationer samt gräsrotsfinansieringsmodeller som baseras på belöningar och förhandsförsäljning.

3.1.2. Gräsrotsfinansiering som ger finansiell vinst (gräsrotsutlåning och gräsrotsfinansiering)

Kampanjer och plattformar som ger finansiell avkastning kan omfattas av ytterligare regler på både EU-nivå och nationell nivå, vilket även här beror på den affärsmodell som används.

Bland annat kan följande EU-lagstiftning gälla: prospektdirektivet[22], betaltjänstdirektivet[23], direktivet om marknader för finansiella instrument[24], kapitalkravsdirektivet (CRD IV)[25], direktivet om förvaltare av alternativa investeringsfonder[26], konsumentkreditdirektivet[27] och direktivet om distansförsäljning av finansiella tjänster[28] samt kapitalkravsförordningen[29], förordningen om europeiska riskkapitalfonder och förordningen om europeiska fonder för socialt företagande[30].

På nationell nivå kan andra ytterligare regler gälla. Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (Esma) och Europeiska bankmyndigheten (EBA) samlade 2013 in information för att förbättra förståelsen av hur det befintliga regelverket gäller för gräsrotsfinansiering i varje medlemsstat.

Flera medlemsstater har försökt lösa de problem som finns med gräsrotsfinansiering med finansiell vinst med hjälp av riktlinjer (t.ex. Tyskland, Nederländerna och Belgien). Andra medlemsstater (Italien, Storbritannien, Frankrike och Spanien) överväger att vidta eller har redan vidtagit rättsliga åtgärder för att underlätta denna nya finansieringsform,[31] och samtidigt skydda investerare på lämpligt sätt. Risken är att alltför betungande, och förhastade regleringsåtgärder kan hindra utvecklingen av gräsrotsfinansiering. Alltför slapp politik kan å andra sidan ge upphov till skandaler, vilket skadar konsumenternas förtroende och förtroendet för gräsrotsfinansiering. Relevanta frågor i detta sammanhang är om den befintliga lagstiftningen på EU-nivå och nationell nivå är lämpligt utformad för gräsrotsfinansieringens behov eller om det finns onödigt betungande regler på gräsrotsfinansieringsområdet som bör anpassas till användarnas behov så att möjligheterna med gräsrotsfinansiering kan utnyttjas, vilket särskilt gäller små och medelstora företag. För närvarande föreslår medlemsstater som har tagit rättsliga initiativ på detta område olika lösningar på de ovannämnda problemen. Utan att föregripa vilken lösning som ska anses vara den bästa kan det faktum att strategierna varierar ge upphov till rättsosäkerhet när det gäller vilka regler som gäller för vilka finansieringsformer, trots den senaste tidens initiativ för att samla in information om befintlig lagstiftning.[32] Det offentliga samrådet bekräftade att ett tydligt rättsläge är en viktig aspekt för alla aktörer. Dessutom kan olika strategier i de nationella ramarna leda till fragmentering av den inre marknaden genom att gräsrotsfinansieringsplattformarnas möjlighet att erbjuda tjänster mellan medlemsstaterna begränsas, vilket i sin tur skadar gräsrotsfinansieringens potentiella tillväxt i Europa.

Kommissionen kommer att fortsätta att övervaka marknaden och utifrån de olika erfarenheterna bedöma behovet av rättsliga åtgärder för att bemöta förändrade förhållanden. Informationsutbyte om nationell regleringspraxis kan såväl bidra till att sprida god praxis som till att identifiera de skillnader mellan de nationella strategierna som kan skapa hinder.

3.2. Hur fungerar gräsrotsfinansiering på den inre marknaden? 3.2.1. Gräsrotsfinansiering utan finansiell vinst (gräsrotssponsring)

Resultaten av samrådet visade att den inre marknaden för gräsrotsfinansiering utan finansiell vinst fungerar relativt väl. Av plattformarna för gräsrotsfinansiering utan vinst bedriver 81 % redan gränsöverskridande verksamhet, medan 14 % skulle vilja göra det i framtiden. Endast omkring en tredjedel av aktörerna gav sitt stöd för EU-åtgärder för gräsrotsfinansiering utan finansiell vinst för att underlätta marknadstillträdet (cirka 35 %) eller för att förbättra skyddet för bidragsgivarna (mindre än 30 %). De aktörer som var positivt inställda till EU-åtgärder för att underlätta gränsöverskridande verksamhet för modeller utan finansiell vinst nämnde ofta ett oklart rättsläge som det största hindret.

3.2.2. Gräsrotsfinansiering för finansiell vinst (gräsrotsutlåning och gräsrotsfinansiering) – marknadstillträde med en hög nivå på investerarskyddet

Det offentliga samrådet visar att den inre marknaden fungerar mindre väl för plattformar för finansiell vinst. Endast 38 % av de plattformar för finansiell vinst som besvarade samrådet bedriver gränsöverskridande verksamhet, medan nästan hälften i framtiden skulle vilja utöka sin verksamhet till att omfatta andra EU‑medlemsstater.

Av alla plattformar för finansiell vinst hävdade 44 % att bristen på information om tillämpliga bestämmelser hindrar dem från att verka i fler än ett EU-land. Dessutom uppgav 27 % av dessa plattformar höga kostnader för att få tillstånd i en annan medlemsstat som skälet till att de endast bedriver verksamhet inom den egna medlemsstaten.

Hälften av respondenterna ansåg att det finns ett behov av åtgärder när det gäller gräsrotsfinansiering med finansiell vinst. Marknadstillträde och investerarskydd förefaller vara lika viktiga överväganden. Av respondenterna uppmanade dessutom 49 % EU att främja den inre marknaden för gräsrotsfinansiering med finansiell vinst, och 51 % ansåg att det finns ett behov av EU-åtgärder för att garantera tillräckligt skydd för investerarna när det gäller gräsrotsfinansiering i form av utlåning och säkerheter. Respondenterna betonade även riskerna för bidragsgivare i gräsrotsutlånings- och gräsrotsfinansieringsmodellerna (t.ex. förlust av investerat kapital och risk för bedrägeri) som behovet av bättre information om de avgifter som plattformarna tar ut, räntesatser och förväntad avkastning.

En stor majoritet av aktörerna höll med om att plattformsansvariga som deltar i utlånings- och investeringsmodeller bör vara skyldiga att informera bidragsgivarna om riskerna med investeringar och krediter och tillhandahålla rådgivning om investeringsspridning. Eventuella bidragsgivare kan också komma att avstå från att delta i gräsrotsfinansiering av riskhänsyn. Här är de största problemen olika individuella investeringsgränser i olika länder, utövande av rösträtt för aktieägare, gränsen för prospektkrav, insynsregler, lämplighetsbedömningar för investeringar, skydd av klienternas pengar och investeringsråd.

3.3. Hur fungerar gräsrotsfinansiering inom det finansiella ekosystemet?

Gräsrotsfinansiering är fortfarande en ung finansieringsform i utveckling som bör utforskas mer inom ramen för det finansiella ekosystemet. Gräsrotsfinansiering utan finansiell vinst är viktig både när det gäller volym och inverkan (de flesta gräsrotsfinansieringskampanjer har den formen, och många har sociala mål), men även gräsrotsfinansiering med finansiell vinst ökar och tillgodoser särskilda finansieringsbehov hos många projekt som drivs av företagare eller privata konsumenter.

Gräsrotsfinansiering är en alternativ finansieringsform som kan komplettera andra traditionella finansieringsformer. Såsom diskuteras ovan kan den bidra till att lösa problem med tillgång till finansiering och hjälpa nyetablerade företag att klättra uppåt på ”finansieringstrappan”. En fjärdedel av de etablerade banker som besvarade samrådet uppgav att de var intresserade av att engagera sig i gräsrotsfinansiering i framtiden. Genom gräsrotsfinansiering kan reglerade finansinstitut ge trovärdighet åt en plattform och dess projekt och därmed öka förtroendet. Här uppstår dock frågor om ökade kostnader och minskad konkurrens mellan traditionella och nya aktörer på finansieringsområdet.

De aktörer som besvarade det offentliga samrådet ansåg att gräsrotsfinansiering kan ge stora fördelar för innovation. För närvarande finns det dock få uppgifter tillgängliga om hur gräsrotsfinansiering kan bidra till att finansiera forskning och innovation.[33]

En fråga som gav upphov till stora diskussioner i detta avseende är den varierande skattebehandlingen av bidrag i medlemsstaterna och hur detta kan påverka människors och företags val när de överväger var de vill lägga in, investera eller donera pengar. Donationer och vissa former av finansiella investeringar (nyetableringar, forsknings- och utvecklingsverksamheter (FoU) etc.) ger skatteavdrag i vissa medlemsstater men inte i andra. Det krävs därför förbättrad förståelse av effektiviteten hos och tillämpningen av skattelättnader inom EU.

Kommissionen har beställt en undersökning av utbyte av god praxis när det gäller effektiviteten hos skattelättnader för FoU och hur sådana skattelättnader är utformade. Undersökningen beräknas vara klar 2014. Den kommer att ge en översikt av skattelättnadssystem för FoU i EU-medlemsstaterna och ett utvalt antal OECD‑länder. Den kommer vidare att innehålla en bedömning av effektiviteten hos FoU-skattelättnader genom en översyn av befintliga empiriska belägg och främja kunskapsutbytet om god praxis. Detta kan vara särskilt relevant för gräsrotsfinansiering och främjande av forskning, utveckling och innovation via gräsrotsfinansieringsplattformar.

3.4. Främja gräsrotsfinansiering genom att öka medvetenheten och bygga upp förtroendet

Det finns fortfarande en allmänt bristande medvetenhet om gräsrotsfinansiering i Europa. Nästan hälften av respondenterna stöder någon form av informationskampanj på EU-nivå. Aktörerna visade även intresse för en enda informationskälla om möjligheterna med gräsrotsfinansiering för att göra den synligare.

Ökat medvetande är dock inte den enda förutsättningen för effektiv gräsrotsfinansiering. God förståelse för hur gräsrotsfinansiering fungerar, vilka resultat den kan ge och vilka risker som finns kan också vara viktiga faktorer för att skapa förtroende hos både bidragsgivare och initiativtagare. Hållbar tillväxt i gräsrotsfinansiering är endast möjlig om användarna har förtroende för denna finansieringsform. En effektiv gräsrotsfinansieringskampanj är också beroende av att initiativtagarna har nödvändig kompetens och utbildning och kan få stöd från plattformar och andra aktörer.[34] Projektledarna kan behöva utbildning om användning av gräsrotsfinansiering, möjliga risker och eventuellt även om planering eller projektledning.

Med tanke på att det finns vissa risker med gräsrotsfinansiering är det likaså viktigt att lyfta fram plattformarnas betydelse i detta tidiga utvecklingsskede. En kvalitetsmärkning skulle bidra till detta och skulle samtidigt bidra till att bygga upp förtroendet. En kvalitetsmärkning skulle ge en signal om att vissa normer följs, till exempel för att minska risken för bedrägeri, och skulle dessutom bidra till att bygga upp förtroendet hos användarna. I vissa länder, som Storbritannien, har självreglerande organ redan infört regler som plattformarna kan välja att följa för att få använda organets kvalitetsmärkning.

3.5. Möjligheter till matchande finansiering (offentlig och privat)

På grund av gräsrotsfinansieringens begränsade omfattning kan den inte förväntas vara den enda lösningen på problemen i samband med de olika formerna av tillgång till finansiering. Möjligheterna att kombinera offentlig finansiering med gräsrotsfinansiering bör därför i vederbörligen motiverade fall utforskas närmare på både nationell nivå och EU-nivå om ett marknadsmisslyckande kan påvisas. Matchad finansiering kan antingen tillhandahållas genom saminvesteringar i projekt parallellt med privata bidragsgivare[35], lånegarantier till gräsrotsutlåningstransaktioner eller direkt till gräsrotsfinansieringsplattformar. I de nyligen antagna bestämmelserna om statligt stöd för riskfinansiering[36] utökas räckvidden för stödberättigade företag till att omfatta små och medelstora företag, små s.k. midcap-företag och innovativa midcap-företag i syfte att förbättra tillgången till finansiering för företag som trots att de är lönsamma ställs inför ett marknadsmisslyckande när det gäller tillgång till nödvändig finansiering. De riskfinansieringsregler som gäller för alternativa handelsplattformar kan på motsvarande sätt vara tillämpliga på vissa typer av gräsrotsfinansieringsplattformar. Stöd som omfattar statliga medel måste följa konkurrensbestämmelserna, särskilt bestämmelserna om statligt stöd för riskfinansiering.

4. Vägen framåt

Gräsrotsfinansiering erbjuder många fördelar för en rad olika användargrupper och är en lovande finansieringskälla för många typer av aktörer som inte hittar lösningar som passar deras finansieringsbehov.

Med tanke på möjligheterna och de största problemen med detta nya fenomen vill kommissionen i samarbete med aktörerna skapa en gemensam förståelse på EU-nivå och bana väg för eventuella framtida åtgärder.

Kommissionen kommer att genomföra en undersökning 2014 för att få en bättre överblick av hur gräsrotsfinansiering passar in i det bredare finansiella ekosystemet och vilka projekt som använder sig av vilka typer av gräsrotsfinansiering. I en separat undersökning kommer kommissionen dessutom att utforska gräsrotsfinansieringens möjligheter att stödja forskning och innovation och överväga vilken roll skattelättnader kan spela i förhållande till gräsrotsfinansiering av FoU och innovation.

För att stödja den politiska utvecklingen på detta område kommer kommissionen att inrätta ett europeiskt forum för gräsrotsfinansieringsaktörer (European Crowdfunding Stakeholder Forum, ECSF) som en expertgrupp med företrädare på hög nivå från berörda intressentgrupper och nationella myndigheter. Syftet är att bidra till att öka medvetenheten, tillhandahålla information och utbildning för projektledare, främja insyn och utbyte av bästa praxis samt identifiera problem som kan behöva lösas för att gräsrotsfinansieringen ska blomstra, samtidigt som man tar full hänsyn till bidragsgivarnas intressen.

Kommissionen kommer att nära följa näringslivssammanslutningarnas arbete med att ta fram normer för öppenhet och bästa praxis på nationell nivå och EU-nivå, med målsättningen att informera användarna (både projektledare och bidragsgivare), skydda bidragsgivarna mot bedrägeri och se till att det finns ett lämpligt system för hantering av klagomål. Kommissionen kommer att inleda en undersökning för att utforska befintliga nationella självreglerande organ och deras regler, hur effektiva de är och vilka begränsningar som finns samt undersöka de potentiella fördelarna med att skapa en europeisk kvalitetsmärkning.

Kommissionen kommer också att nära övervaka utvecklingen kring gräsrotsfinansiering inom ramen för målet för en väl fungerande inre marknad. Den kommer att anordna seminarier om regleringsfrågor för att diskutera hinder för gränsöverskridande verksamhet. Vid behov kommer kommissionen att bedöma om det är nödvändigt att utfärda rekommendationer via rapporten om den inre marknaden eller nätverket av nationella småföretagsrepresentanter[37] som övervakar genomförandet av småföretagsakten eller den digitala agendan för Europa, för att uppmana medlemsstaterna att undvika inkonsekvenser i de nationella strategierna som kan hämma den inre marknadens funktion.

Som en växande men fortfarande förhållandevis liten källa till privat finansiering kan gräsrotsfinansiering inte förväntas ersätta offentliga medel till projekt som har svårt att få tillgång till annan finansiering. EU:s nya bestämmelser för statligt stöd gör det lättare att kombinera offentlig finansiering och privata medel till företag. Man kan därför överväga möjligheten att använda offentliga medel som komplement till privata medel kanaliserade via gräsrotsfinansieringsprojekt, förutsatt att man uppfyller reglerna för statligt stöd, i synnerhet riktlinjerna för statligt stöd för att främja riskkapitalinvesteringar, samt de rättsliga villkoren för insyn i och ansvarsskyldighet för användningen av offentliga medel. Man måste där så är tillämpligt också följa kraven i budgetförordningen.

Kommissionen kommer med forumets stöd att nära övervaka denna sektor i utveckling. På grundval av undersökningar, de olika berörda aktörernas arbete och seminarierna om regleringsfrågor kommer den dessutom att göra regelbundna bedömningar av situationen för tillämpliga regelverk för gräsrotsfinansiering på EU-nivå och nationell nivå och avgöra om det behövs ytterligare EU-åtgärder. Särskilt i samband med planerade översyner kommer kommissionen att överväga om det är lämpligt att avpassa kraven till de specifika särdragen hos gräsrotsfinansiering med finansiella vinster. Eventuella framtida lagstiftningsåtgärder eller andra typer av åtgärder från unionens sida kommer först att genomgå ett offentligt samråd och en konsekvensbedömning.

Eftersom gräsrotsfinansiering är en global verksamhet och även andra länder som Förenta staterna har börjat reglera den, kommer kommissionen slutligen att nära följa den internationella utvecklingen och stödja åtgärder för att skapa rättslig konvergens i strategierna på internationell nivå.[38]

Kommissionen kommer att rapportera om utvecklingen under 2015.

[1] Baserat på en uppskattning från näringslivet: Massolution (2013) Crowdfunding Industry Report 2012: http://www.crowdsourcing.org/research.

[2] Europeiska bankförbundet, Facts and Figures (2012): http://www.ebf-fbe.eu/uploads/FF2012.pdf; CSES (2012), Evaluation of EU Member States’ Business Angel Markets and Policies Final report; EVCA Yearbook 2012 at: http://www.evca.eu/uploadedfiles/home/press_room/Yearbook_2012_Presentation_all.pdf.

[3] Uppskattningar från näringslivet visar att cirka 470 000 europeiska projekt framgångsrikt finansierades genom gräsrotsfinansiering 2012. Massolution (2013).

[4] COM(2013) 150 final, 25.3.2013.

[5] Gräsrotsfinansiering kan kompletteras av andra finansieringsformer, till exempel bankfinansiering, företagsängels- eller riskkapital eller publika erbjudanden.

[6] Hölls den 3 oktober–31 december 2013.

[7] http://www.crowdfundingnetwork.eu/

[8] Det handlar här om penningbidrag som oftast, men inte alltid, är avsedda för välgörande ändamål.

[9] Till exempel vinsterna från försäljningen av en ny mobilapplikation som utvecklas med hjälp av medlen från kampanjen.

[10] Man kan till exempel emittera skuldebrev för att finansiera utbyggnad av förnybar energi, eller ett nystartat företag kan emittera aktier för att få in pengar för att komma igång med sin verksamhet.

[11] ECB–Europeiska kommissionen: SMEs’ Access to Finance survey 2013 (http://ec.europa.eu/enterprise/policies/finance/files/2013-safe-analytical-report_en.pdf).

[12] Meddelandet Att främja de kulturella och kreativa sektorerna för att främja tillväxt och sysselsättning i EU (COM(2012) 537). Se även GD EAC (2014), Survey on access to finance for cultural and creative sectors (2014), http://ec.europa.eu/culture/key-documents/documents/access-to-finance-culture-and-creative-sector_en.pdf, ett nytt EU-program för sysselsättning och social innovation till stöd för sociala företag, http://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=1084&langId=en.

[13] Green A. m.fl. (2014), Explanatory Research on Internet Work Exchanges and Employability, Analysis and synthesis of quantitative evidence on crowdsourcing for work, funding and volunteers. Steward J (Ed). JRC Scientific and Policy Report Series, EUR 26423 EN. Institutet för framtidsstudier (IPTS), gemensamma forskningscentrumet, Europeiska kommissionen: http://ftp.jrc.es/EURdoc/JRC85646.pdf.

[14] Uppmaningar till allmänheten att tillhandahålla icke-monetära bidrag till genomförandet av ett projekt (t.ex. kompetens, kommersiella nätverk etc.).

[15] Gräsrotsfinansiering skapade uppskattningsvis 7 500 direkta ”gräsrotsjobb” i Spanien under 2012 via cirka 2 800 framgångsrika gräsrotsfinansieringsprojekt. Ramos & Gonzalez (2013), Crowd-Funding as a new economic instrument for economic growth and employment. Dokument framlagt vid seminariet ”Alternativa finansieringsformer i den digitala eran”. Ateneu Barcelonès, maj 2013.

[16] Grundas på kommissionens förslag COM(2013) 44 och COM(2013) 45.

[17] Förordningarna om inrättande av ett enhetligt patentskydd i EU antogs den 17 december 2012 genom ett förstärkt samarbetsförfarande mellan 25 av medlemsstaterna. Ett internationellt avtal mellan medlemstaterna om inrättande av en enhetlig patentdomstol håller för närvarande på att ratificeras.

[18] Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/31/EG av den 8 juni 2000 om vissa rättsliga aspekter på informationssamhällets tjänster, särskilt elektronisk handel, på den inre marknaden (EGT L 178, 17.7.2000, s. 1).

[19] Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/114/EG av den 12 december 2006 om vilseledande och jämförande reklam (EUT L 376, 27.12.2006, s. 21).

[20] Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/29/EG av den 11 maj 2005 om otillbörliga affärsmetoder som tillämpas av näringsidkare gentemot konsumenter på den inre marknaden och om ändring av rådets direktiv 84/450/EEG och Europaparlamentets och rådets direktiv 97/7/EG, 98/27/EG och 2002/65/EG samt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2006/2004 (EUT L 149, 11.6.2005, s. 22).

[21] Rådets direktiv 93/13/EEG av den 5 april 1993 om oskäliga villkor i konsumentavtal (EGT L 95, 21.4.1993, s. 29).

[22] Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/71/EG av den 4 november 2003 om de prospekt som ska offentliggöras när värdepapper erbjuds till allmänheten eller tas upp till handel och om ändring av direktiv 2001/34/EG (EUT L 345, 31.12.2003, s. 64).

[23] Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/64/EG av den 13 november 2007 om betaltjänster på den inre marknaden och om ändring av direktiv 97/7/EG, 2002/65/EG, 2005/60/EG och 2006/48/EG samt upphävande av direktiv 97/5/EG (EUT L 319, 5.12.2007, s. 1). Betaltjänstdirektivet kan även vara tillämpligt på gräsrotsfinansiering om den valda affärsmodellen är sådan att den omfattas av direktivet.

[24] Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/39/EG av den 21 april 2004 om marknader för finansiella instrument och om ändring av rådets direktiv 85/611/EEG och 93/6/EEG och av Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/12/EG samt om upphävande av rådets direktiv 93/22/EEG (EUT L 145, 30.4.2004, s. 1).

[25] Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/36/EU av den 26 juni 2013 om behörighet att utöva verksamhet i kreditinstitut och om tillsyn av kreditinstitut och värdepappersföretag, om ändring av direktiv 2002/87/EG samt upphävande av direktiv 2006/48/EG och 2006/49/EG (EUT L 176, 27.6.2013, s. 338).

[26] Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/61/EU av den 8 juni 2011 om förvaltare av alternativa investeringsfonder samt om ändring av direktiv 2003/41/EG och 2009/65/EG och förordningarna (EG) nr 1060/2009 och (EU) nr 1095/2010 (EUT L 174, 1.7.2011, s. 1).

[27] Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/48/EG av den 23 april 2008 om konsumentkreditavtal och om upphävande av rådets direktiv 87/102/EEG (EUT L 133, 22.5.2008, s. 66).

[28] Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/65/EG av den 23 september 2002 om distansförsäljning av finansiella tjänster till konsumenter och om ändring av rådets direktiv 90/619/EEG och direktiven 97/7/EG och 98/27/EG (EGT L 271, 9.10.2002, s. 16).

[29] Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013 av den 26 juni 2013 om tillsynskrav för kreditinstitut och värdepappersföretag och om ändring av förordning (EU) nr 648/2012 (EUT L 176, 27.6.2013, s. 1).

[30] Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 345/2013 av den 17 april 2013 om europeiska riskkapitalfonder (EUT L 115, 25.4.2013, s. 1) och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 346/2013 av den 17 april 2013 om europeiska fonder för socialt företagande (EUT L 115, 25.4.2013, s. 18).

[31] I linje med EU:s handlingsplan för företagande 2020: http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2012:0795:FIN:SV:PDF.

[32] ECN (2013), Review of Crowdfunding Regulation: http://www.europecrowdfunding.org/2013/10/review-crowdfunding-regulation-2013.

[33] Rapport från European Expert Network on Culture, Crowdfunding schemes in Europe (2011), http://www.eenc.info/wp-content/uploads/2012/11/DR%C3%B6thler-KWenzlaff-Crowdfunding-Schemes-in-Europe.pdf.

[34] Ramos, J. (2014), Crowdfunding and the Role of Managers in Ensuring the Sustainability of Crowdfunding Platforms. Stewart J (Ed). JRC Technical Report Series, Institutet för framtidsstudier (IPTS), Europeiska kommissionen: http://is.jrc.ec.europa.eu/pages/EAP/eInclusion/employability.html.

[35] I sådana fall bör det beaktas att ett projekts popularitet mätt i framgångar när det gäller gräsrotsfinansiering kanske inte är det bästa urvalskriteriet för offentliga utgifter.

[36] Meddelande från kommissionen, Riktlinjer för statligt stöd för att främja riskfinansiering, C(2014) 34/2, Bryssel, 15.1.2014.

[37] http://ec.europa.eu/enterprise/policies/sme/small-business-act/sme-envoy/index_en.htm

[38] Även Iosco arbetar med detta, se Iosco (2014), Crowd-funding: An Infant Industry Growing Fast, SWP3/2014.