Copernicus samlar in data från olika källor: satelliter, fältsensorer och andra uppdrag. De rymdburna data som överförs från Sentinelsatelliterna (Copernicus satelliter) till marksegmentet kompletteras med icke-rymdburna data som har en geografisk dimension, däribland observationsdata från mark-, havs- och luftbaserade sensorer, samt referens- och hjälpdata från olika källor på licens eller för användning inom Copernicus (i huvudsak datakällor i medlemsstaterna eller europeiska och internationella organ, som Eumetnet ), de s.k. fältsensorerna. Utvärderingen har bekräftat att rymdkomponenten, som har delegerats till ESA och Eumetsat, är den mest avancerade delen i programmet, i fråga om användning av satelliter, volym och kvalitet i de data som överförs och behandlas för vidare spridning. Alla data som samlas in av satelliterna kontrolleras, kalibreras utifrån fältdata och valideras innan de offentliggörs, vilket tryggar en enhetlig kvalitetsnivå. Många användare anser att detta är en av Copernicusprogrammets viktigaste tillgångar.

Användarna måste ges tillgång till rymdburna och fältbaserade data och även till information och produkter från tjänsterna på ett effektivt sätt. En av de svagheter som lyftes fram under samrådet med de berörda parterna i fråga om programmets komponent för spridning av data är fragmenteringen av produktutbudet och mekanismen för dataspridning (via de betrodda enheterna, via EU:s webbportaler och via ESA). Den kan ha varit förvirrande för vissa användare och har uppfattats som dubbelarbete. Därför föreslås ytterligare insatser för att underlätta tillgången till data, framför allt med inriktning på samverkansbaserade marksegment och dataspridning på nationell nivå. Dataöverföringarna mellan Copernicus uppsamlingspunkter och användarna tar ganska lång tid, vilket påverkar möjligheten att använda dem i stor skala. Vissa användare har också problem med läsbarheten hos metadata, framför allt om det krävs superdatorer för att lagra data. Användarna förväntar sig också anläggningar för onlinebehandling nära data, för att undvika att ladda ned stora mängder data. Kommissionen har vidtagit åtgärder för att hantera dessa användarbehov. De traditionella distributionsvägarna för att få tillgång till data och information från Copernicus förstärks och nya tjänster för tillgång till data och information lanseras för närvarande inom ramen för avtalen med ESA och Eumetsat, för att användarna ska kunna komma åt data lättare. De första nya tjänsterna för tillgång till data och information förväntas tas i drift i början av 2018. De fyra ESA-naven utgör i dag de viktigaste kanalerna för tillgång till viktig satellitdata, vid sidan av tillgången till Copernicus tjänsteplattformar, som drivs av de olika delegerade organen:

1. Copernicus Open Access Hub (COAHub), f.d. Scientific Hub.

2. Copernicus Services Data Hub (ServHub), f.d. CopHub, endast öppet för Copernicus tjänster och EU-institutioner.

3. Collaborative Data Hub (ColHub), öppet för rymdkomponenten inom GMES (GSC) och Copernicus deltagarländer efter ett undertecknat avtal med ESA om samverkansbaserade marksegment.

4. International Access Hub (IntHub), öppet för internationella partner som har undertecknat ett avtal.

De stora mängder data som laddas ned leder till utmaningar för hanteringen av nättrafiken i IKT-infrastrukturen. En särskild länk till nätverket ”GÉANT” upprättades i maj 2016 för att hantera utmaningen: det hanterar för närvarande ungefär 66 % av nättrafiken. Den nuvarande infrastrukturen uppgraderas i mars 2017 för att dubblera bandbreddskapaciteten.

När det gäller säkerhetsaspekterna tillämpas policyn om fullständig, öppen och kostnadsfri tillgång till data i enlighet med artikel 23 i förordningen, inklusive de begränsningar som anges där. Inga särskilda cyberhot har fastställts med hänsyn till den nuvarande bildupplösningen och varje betrodd enhets interna åtgärder för att hantera hoten.

·Copernicus nya nivåer gällande produktion och behandling av data och information har lett till ett paradigmskifte inom stordata för jordobservationer. De tillhörande utmaningarna har hanterats genom toppmoderna lösningar för att utarbeta en digital ekonomi. ·Till en början var Copernicus utformat för att i första hand tillgodose Copernicustjänsternas behov av data. Det målet har uppnåtts med stor framgång. Nya användarbehov har emellertid vuxit fram, med bl.a. krav på storskalig tillgång till och användning av direkta data från Sentinelsatelliterna vid olika tidpunkter och behandlingsnivåer. Därför planerar kommissionen en förändring av programmet för att lägga till ett kraftfullt system för att tillhandahålla stordata.

Användning av data

Att uppnå största möjliga socioekonomiska fördelar genom stöd till utveckling av smarta tillämpningar i enlighet med förordningen om Copernicus har visat sig vara en svår uppgift, eftersom Copernicus data var planerade, men ännu inte tillgängliga (på grund av att uppskjutningarna gjordes successivt).

Copernicus antagna policy om kostnadsfria, kompletta och öppna data har väckt ett oväntat intresse: i slutet av mars 2017 överskred antalet registrerade användare i det viktigaste navet (navet med öppen tillgång) med råge det mål som fastställdes när programmet inleddes, liksom antalet nedladdade produkter. Tillgängligheten i Copernicus data och tjänster ledde till en kraftig tillväxt i nedströmssektorn i det europeiska jordobservationsprogrammet (mer än 10 % per år 2014 och 2015 , jämfört med ett genomsnitt på 1,8 % för den europeiska ekonomin i stort).

Europeiska kommissionen har stött denna utveckling genom att inleda en mängd initiativ för spridning till användare. För att stärka marknadsföringen på regional och lokal nivå har två europeiska nät upprättats: Copernicus Relay-nätet och Copernicusakademin, som ansvarar för att organisera informationskampanjer och att fungera som lokala hjälpcentraler. Ett Copernicusstödkontor har inrättats för att ge stöd till alla användare. För att stimulera innovativ användning av data från Copernicus har kommissionen också anordnat Copernicus Masters tillsammans med ESA, en årlig tävling som ska öka innovationen och medvetenheten samt lyfta fram nystartade företag. Copernicus program för nystartade företag omfattar även Copernicus Accelerator, ett coachingprogram på ett år som inleddes 2016 och som inom kort kommer att kompletteras med programmen Copernicus Hackathon och Copernicus Incubation. En mängd informations- och utbildningsträffar och temabaserade workshoppar, för såväl offentliga som privata användare, har också anordnats. Kommunikationen på webben och via sociala medier har också utökats väsentligt. Samtidigt har kommissionen utarbetat ett kompetensutvecklingsprogram för Copernicus, med ett partnerskap för kompetens för den geospatiala sektorn (via programmet Erasmus+) och samarbete med två kunskaps- och innovationsgrupper för klimatförändringar och råvaror. Denna verksamhet kompletteras med Copernicus betrodda enheters kommunikation och aktiviteter för att främja spridningen bland användare.

Kommissionen har arbetat hårt för att öka spridningen bland användare, men verksamheten behöver fortfarande byggas ut för användare som inte är specialister på jordobservation. Vissa grupper bör särskilt väljas ut för insatserna, t.ex. it-sektorn och vissa lovande sektorer (smarta städer, försäkring m.fl.). Detta skulle bredda Copernicus användarbas och öka dess genomslag i samhället avsevärt. För att öka antalet åtgärder för spridning till användarna kan kommissionen också överväga att delegera vissa arbetsuppgifter till ett operativt organ. Slutligen skulle medlemsstaternas ökade delaktighet och en närmare samordning med insatser på EU-nivå kunna öka spridningen till Copernicus användare. Kommissionen har börjat arbeta med denna fråga och kommer snart att ingå ett ramavtal om partnerskap med medlemsstaterna för att samfinansiera spridningen till användarna.