EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 21.09.1998 
KOM(1998) 534 slutlig 
MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET 
Företagstjänsternas bidrag till 
industrins prestationsförmåga 
En gemensam politisk ram 

FÖRORD 
I slutsatserna från rådets (industri) möte den 6-7 november 199S anmodades 
kommissionen att utreda läget i företagstjänstesektorn ur aspekten hur den kan bidra 
till näringslivets konkurrenskraft och till nya jobb. Vidare begärdes att kommissionen 
skulle sammanställa ett meddelande om företagstjänstesektorns framtid och gå igenom 
vilka politiska åtgärder som kan krävas. 
En utförlig faktabakgrund och analys av läget i företagstjänstesektorn finns med i 
kommissionens arbetsdokument om industrins konkurrenskraft och 
företagstjänstesektorn som överlämnades till rådet i april 1998. Det är att betrakta som 
en del av det här meddelandet, som är en åtgärdsinriktad uppföljning av 
arbetsdokumentet. 
De centrala politiska budskapen i meddelandet är följande: 
Det råder ett starkt behov av bättre data och uppgifter om 
företagstjänstesektorn och av att öka dess bidrag till Europas konkurrenskraft 
och förmåga att skapa nya jobb. 
Hindren för företagstjänsteleverantörernas tillträde till marknaden i 
medlemsstaterna måste kartläggas och undanröjas. 
et måste skapas optimala förutsättningar som gör att företagstjänstesektorn 
|ca» bidra till att skapa nya jobb, både inom den egna sektorn och indirekt 
genom det tillskott den ger till det övriga näringslivet Om man drar en parallell 
med USA kan den outnyttjade potentialen inom företagstjänstesektorn motsvara 
över 3 miljoner nya jobb. 
Det konkreta utmaningarna består i 
• att se till att människors kompetens överensstämmer med de krav som 
kunskapsbaserade företagstjänster ställer, 
• att utnyttja Europas exportmöjligheter genom att se till att leverantörerna av 
företagstjänster hamnar i det främsta ledet i den internationella 
konkurrensen, 
• att se till att leverantörerna av företagstjänster samverkar i nätverk så att 
man fullt kan utnyttja de möjligheter som tillgången till innovation och 
kapitalmarknader utgör, 
• att bidra till konkurrenskraft, tillväxt och innovation i näringslivet, med 
särskild betoning på små och medelstora företag, genom en satsning på deras 
utnyttjande av företagstjänster. 
z 
I. INLEDNING 
H. DEFINITION OCH KLASSIFKATION AV FÖRETAGSTJÅNSTER 
III. GRUNDLÄGGANDE UPPGIFTER OM FÖRETAGSTJÄNSTER 
A. Företagstjänstesektorns storlek och tillväxt 
B. Jämförelser med andra ekonomiska sektorer 
IV. VARFÖR FÖRETAGSTJÄNSTER ÄR VIKTIGA FÖR INDUSTRIELL 
KONKURRENSKRAFT OCH EKONOMISK TILLVÄXT 
A. Grundläggande relationer 
B. Dynamiska relationer till industrin 
C. Skapande av konkurrensfördelar 
D. Utveckling av kunskap och innovation 
E. Möjligheter till sysselsättningsskapande 
V. DEN POLITISKA RAMEN 
A. Mål: ökad produktivitet 
B. Mål: bättre sysselsättningsmöjligheter 
C. Mål: ökad konkurrens i företagstjänstesektorn 
D. Mål: främjande av samarbete mellan leverantörer av företagstjänster 
E. Mål: främjande av företagstjänster 
F. Mål: främjande av modernisering av de offentliga förvaltningarna 
VI. SLUTSATSER 
Bilaga 1. Referenser 
Bilaga 2. Grundläggande uppgifter om fbretagstjänster 
Bilaga 3. Diagram över förädlingsvärde och sysselsättning 
Bilaga 4. Jämförelse av företagstjänster i representativa europeiska länder och USA 
Bilaga 5. Diagram över företagstjänsternas roll i ekonomin 
3 
I. INLEDNING 
I sina slutsatser av den 6-7 november 1995 uppmanade industriministerrådet 
kommissionen att genomföra en analys av situationen för företagstjänster med avseende på 
deras bidrag till de europeiska företagens konkurrenskraft och sysselsättningsskapandet. 
Resultatet av analysen presenterades för rådet i en rapport från kommissionens enheter om 
industriell konkurrenskraft och företagstjänster1. 
I rådets slutsatser uppmanades kommissionen dessutom att undersöka hur nationell politik 
respektive gemenskapspolitik kan bidra till att förbättra ramvillkoren för 
företagstjänsternas verksamhet och att bedöma företagstjänsternas bidrag till 
internationaliseringen av företagen, i synnerhet de små och medelstora företagen. Slutligen 
uppmanades kommissionen att utarbeta ett meddelande om den framtida utvecklingen av 
företagstjänsterna i Europeiska unionen, med särskild inriktning på argumenten för och 
emot en politik inom detta område. 
Det föreliggande meddelandet är resultatet av dessa uppmaningar. I detta meddelande, 
som följer efter rapporten om industriell konkurrenskraft och företagstjänster, utökas de 
ekonomiska motiveringarna för en politik för företagstjänster samt görs en vidare analys 
av frågan om politik, en fråga som i rapporten allmänt taget ansågs vara i behov av 
åtgärder. 
Såsom framhölls i rapporten ligger den centrala betydelsen av företagstjänsterna i deras 
dynamiska länkar och bidrag till EU-industrins konkurrenskraft2. Ett viktigt element i 
EU: s konkurrenskraftspolitik är främjandet av immateriella investeringar 
(kunskapsskapande, kvalitet, innovation, företagsledning mm.). För att få 
nyckelelementen till sådana investeringar krävs ofta företagstjänster. För att främja 
immateriella investeringar krävs således också att företagstjänster främjas. 
Företagstjänsterna är mycket viktiga när det gäller att hjälpa små och medelstora företag 
att förverkliga sitt potentiella bidrag till innovation och tillväxt. Det finns uppgifter om att 
de mest dynamiska företagen i denna kategori redan utnyttjar företagstjänster för 
funktioner som inte kan genomföras internt. Internationaliseringstrycket måste bemötas 
med att man uppmuntrar allt fler små och medelstora företag att i allt högre grad utnyttja 
företagstjänster. 
De som levererar företagstjänster är ofta även de små företag, som kräver rätt miljö för att 
kunna vara lönsamma. Det är en viktig aspekt som inte får förbises när åtgärder vidtas för 
att uppmuntra sektorns vidare utveckling. 
Med den växande integreringen av företagstjänster i tillverkningsindustrin (och omvänt) 
och deras betydelse för hela den ekonomiska utvecklingen, måste politiken för industriell 
konkurrenskraft utvidgas och inriktas på företagstjänster. Det är på grund av denna 
växelverkan (som diskuteras mer ingående i kapitel IV) som kommissionen i detta 
i SEK(1998)0735,29.4.1998. 
I det följande definieras "industri" som tillverknings- och tjänsteaktiviteter som levereras på marknasbasis, 
oberoende av om de fir integrerade med varandra eller inte. 
4 
meddelande bygger på sin övergripande politiska ram som vägleder EU: s 
konkurrenskraftspolitik, inklusive dess effekter på sysselsättning och ekonomisk tillväxt3. 
De politiska åtgärder som behandlas i detta meddelande täcker i allmänhet alla 
företagstjänster. Detta horisontella tillvägagångssätt är dock inte möjligt då det handlar 
om avskaffande av nationella begränsningar för marknadstillträde till den del 
begränsningarna är specifika för vissa verksamheter och varierar från land till land. 
Jämfört med tidigare spridda och dåligt samordnade initiativ på detta område behandlas 
inte enbart utbudet av företagstjänster, utan även efterfrågesidan. Med detta säkerställs att 
kundindustriernas intressen beaktas i ett sammanhängande synsätt baserat på ett utbud-
/efterfrågeperspektiv, som gör det möjligt att förutse det framtida behovet av tjänster och 
uppkomsten av nya typer av fbretagstjänster. 
Det bör observeras att då detta meddelande utgör ett första försök att upprätta en politisk 
ram för ett område som kännetecknas av brist på tillräckligt specificerad och tillförlitlig 
ekonomisk information, prioriteras på detta stadium en systematisk insamling av 
statistiska data, analys och forskning. Parallellt med att data och analysmaterial, som är 
lämpade för att genomföra politiska beslut, blir i allt högre grad tillgängliga måste de 
politiska åtgärderna förfinas, fördjupas och utvidgas. 
Kommissionen kommer periodiskt att rapportera till rådet om framstegen på detta 
område, tillsammans med konsekvenserna för utformningen av politiken. Beroende på 
resultatet av genornförandestudier, som redan påbörjats, kommer vidare utvidgningen av 
de politiska åtgärderna till andra tjänster för industrin, som t.ex. industriell utbildning, 
logistik och kontraktsforskning, att övervägas i en följande fas. 
De politiska mål som presenteras i detta meddelande sammanfattas i rutan nedan. 
MÅL FÖR POLITIKEN 
Att förstärka den europeiska industrins konkurrenskraft genom att förbättra den ram 
inom vilken företagstjänsterna fungerar i hela förädlingskedjan i industrin. Detta skall 
ske på de sätt som anges nedan. 
(1) Underlätta beslutsfattandet: att skapa en enhetlig teoretisk och analytisk grund 
för och att företa en kontinuerlig övervakning av situationen för företagstjänster, 
för att säkerställa en hållbar grund för beslutsfattare på företagsnivå, på de 
offentliga förvaltningarnas nivå och på politisk nivå. 
(2) Tillämpa gemenskapens politik: att förbättra den affärsmiljö inom vilken 
företagstjänsteföretagen och deras kunder verkar genom att använda 
gemenskapens befintliga politikinstrument för att förstärka konkurrenskraften. 
Se bilaga 1 för referenser. 
Dessa politiska instrument gäller främst informationssamhället och elektronisk 
handel, FTD och utbildning, den inre marknaden och offentlig upphandling, 
GATS, strukturpolitiken» konkurrenspolitiken och kvalitetsgaranti, 
Det skall understrykas att kommissionen inte föreslår en ny särskild politik för 
företagstjänster. Vad som eftersträvas är att i en sammanhängande ram genomföra den 
existerande politiken på olika områden som redan påverkar företagstjänsterna. 
H. DEFINITION OCH KLASSIFDCATION AV FÖRETAGSTJÄNSTER 
Företagstjänster omfattar en rad olika verksamheter. De inbegriper mycket avancerade 
konsulttjänster, som konsultverksamhet avseende företags organisation, information m.m. 
eller datatjänster, yrkesmässiga tjänster, som tekniska och juridiska tjänster, 
marknadsföringstjänster, som reklam eller mässor och utställningar, arbetsintensiva 
tjänster, som personaltjänster, samt driftstjänster som städning och säkerhetstjänster. 
Detta heterogena panorama av företagstjänster förklaras av de olika funktionella 
särdragen hos företagen som köper dessa tjänster: ledning, administration, produktion, 
informations- och kommunikationsteknik, marknadsföring, personal, säkerhet, städning 
m.fl. För varje central funktion i företaget finns det en motsvarande företagstjänst. De 
kännetecknas av en interaktiv samverkningsprocess mellan efterfråge- och utbudssidorna 
med det övergripande syftet att förbättra kundens konkurrenskraft. En detaljerad 
definition av företagstjänster med en förteckning över alla verksamheter finns i rapporten 
om industriell konkurrenskraft och företagstjänster. Av praktiska och illustrativa skäl ges 
de viktigaste verksamheterna och klassificeringen av dem nedan. 
Definition av fflretagstjfinster enligt klassifikationen i NACE Rev. I4 
Klassifikation Tjflnster Viktigaste verksamheter 
av NACE-
verksamheter 
Konsultverksamhet avseende maskinvara 
72.1-6 Datorer - Konsultverksamhet avseende system- och 
programvara 
Databehandling 
Databasverksamhet 
74.11,74.12, - Juridisk verksamhet 
74.14 Yrkesmassiga - Redovisning och bokfdring, revision, 
skatteradgivning 
Konsultverksamhet avseende fdretags organisa-
tion, information m.m. 
74.13,74.4 Marknadsfdring - Marknads- och opinionsundersdkning 
Reklam 
Arkitekt- och teknisk konsultverksamhet o.d. 
74.2,74.3 Tekniska - Teknisk verksamhet 
Teknisk provning och analys 
71.1,71.21-23, Leasing och - Uthyrning av bygg- och anlaggningsmaskiner 
uthyrning 
71.31-33 - Uthyrning av kontorsmaskiner och 
kontorsutrustning inkl. datorer 
74.5 Arbetsftrmedling - ArbetsfOrmedling och rekiytering 
74.6, 74.7 Drift - Detektiv- och bevakningsverksamhet; sakerhets-
tjanst 
RengOring och sotning 
74.81-84 Ovriga - Kontorsservice och Oversattningsverksamhet 
Fftrpackningsverksamhet 
Denna definition är i enlighet med Eurostats publikation "Business Services in Europe" från 1995. 
Det bör observeras att NACE-gruppema 70 (fastighetstjänster), 73 (forskning och utveckling) och 
undergrupp 74.15 (holdingverksamhet) inte ingår i denna definition. 
Mässor och utställningar 
III. GRUNDLÄGGANDE UPPGIFTER OM FÖRETAGSTJÄNSTER 
I rapporten om industriell konkurrenskraft och företagstjänster underströks den allvarliga 
bristen på statistiska grunddata om företagstjänster. På basis av ett antal olika källor har 
extrapolationer och uppskattningar gjorts som ger en del nyckeltal, som bör behandlas 
med en viss försiktighet tills ytterligare arbete har gjorts på detta område (se kapitel V). 
Det största problemet är att jämförelser mellan medlemsstaterna i EU förhindras av en 
geografiskt ojämn statistisk täckning och olika aggregeringsnivåer för tjänstesektorn. 
Detta kapitel gäller endast företagstjänster som köps utanför företaget, inte tjänster som 
levereras internt. 
A. Företagstjänstesektorns storlek och tillväxt 
I tabell 1 i bilaga 2 ges grundläggande statistiska uppgifter om företagstjänster i Europa. 
Sektorn sysselsätter mer än 11,5 miljoner människor och bidrar med ett förädlingsvärde på 
mer än 850 miljarder ecu. Det motsvarar 8,5 % av den totala sysselsättningen och 15,3 % 
av förädlingsvärdet. Sektorn är organiserad i många små företag (mer än 2,5 miljoner), 
som främst verkar på nationella marknader. 
De årliga tillväxttakterna som ges i tabell 2 i bilaga 2 visar på den mycket imponerande 
tillväxten för företagstjänster under de senaste åren. Både uppgifterna om sysselsättning 
och om förädlingsvärde innebär en årlig tillväxt på omkring 5,5 % för företagstjänster, 
medan sysselsättning och förädlingsvärde i hela ekonomin ökade med 0,4 % respektive 
1,5 %. Denna snabba tillväxt kan delvis förklaras med en ökande tendens att anlita 
företagstjänster utifrån men man tror att huvudorsaken är industrins krav på nya, 
avancerade, kunskapsbaserade och specialiserade tjänster (se kapitel IV). 
B. Jämförelser med andra ekonomiska sektorer 
1. Förädlingsvärde 
Följande jämförelser är nyttiga för att förstå den uppmärksamhet som bör ägnas 
företagstjänstesektorn: 
- Företagstjänsternas förädlingsvärde (15,3 %) är större än det sammanlagda 
förädlingsvärdet i bank-, försäkrings-, transport- och kommunikationstjänstesektorerna 
(12,1%). 
- Företagstjänstesektorns bidrag till ekonomin i form av förädlingsvärde är omkring 
72 % av tillverkningsindustrins bidrag och är sex gånger jordbrukets bidrag. 
Diagram i bilaga 3 innehåller jämförelse av företagstjänsternas och de övriga stora 
ekonomiska sektorernas bruttoförädlingsvärde. 
2. Sysselsättning 
I fråga om sysselsättning är det absoluta talet lika mycket som den sammanlagda 
sysselsättningen i bank-, försäkrings-, transport- och kommunikationstjänstesektorerna. 
Talet ligger nära den totala sysselsättningen i parti- och detaljhandeln. I motsats till dessa 
tjänster har många företagstjänster ett högt förädlingsvärde och välbetalda jobb. 
Diagram 2 i bilaga 3 innehåller en jämförelse av företagstjänsternas och de övriga stora 
ekonomiska sektorernas sysselsättning. 
Skillnaden mellan procenttalen för förädlingsvärde och sysselsättning visar på den höga 
relativa produktivitetsnivån i företagstjänstesektorn jämfört med andra tjänster och en 
produktivitetsnivå som är av minst samma storleksordning som i tillverkningssektorn. 
De relativa talen för sysselsättning och produktivitet är dock inte de enda relevanta 
faktorerna för att bedöma företagstjänsternas betydelse för att skapa sysselsättning. 
Uppskattningar av den potentiella tillväxten i denna sektor kan grundas på det faktum att 
under 14 år (1980-1994) har sysselsättningen växt med en årstakt på 5,5 % i genomsnitt, 
högre än i någon annan sektor i ekonomin, och det finns heller inget skäl att tro att detta 
mönster kommer att brytas. Tvärtom kommer den tekniska utvecklingen och 
internationaliseringen att skapa nya företagstjänster med ytterligare utsikter till 
sysselsättningsskapande. 
3. Utrymme för tillväxt 
Av ovanstående kan man sluta sig till att företagstjänster är en av de få ekonomiska 
sektorer där höga produktivitetsnivåer går hand i hand med en stark 
sysselsättningsökning, och att denna tendens förväntas fortsätta. 
Dessa fakta ger ingen anledning till självbelåtenhet. Företagstjänsterna har en outnyttjad 
potential när det gäller att bidra till konkurrenskraft, tillväxt och sysselsättning. Som redan 
rifmnts uppgår deras förädlingsvärde till endast omkring 72 % av tillverkningsektorns. 
Denna bild bör jämföras med situationen i USA där företagstjänsternas förädlingsvärde 
står för 106 % av motsvarande värde för tillverkningsindustrin. (Se tabell 3 i bilaga 2, 
andra jämförelser mellan ett antal representativa europeiska länder och USA finns i bilaga 
4.) Detta manöverutrymme kan endast fyllas genom att ägna mer politisk 
uppmärksamhet åt en förbättring av ramvillkoren för företagstjänsternas verksamhet på 
EU-nivå. 
10 
IV. VARFÖR FÖRETAGSTJÄNSTER ÄR VIKTIGA FÖR INDUSTRIELL 
KONKURRENSKRAFT OCH EKONOMISK TILLVÄXT 
A. Grundläggande relationer 
Skälen till att industrin vänder sig till leverantörer av företagstjänster omfattar en mängd 
olika faktorer som är kännetecknande för företagstjänsternas verksamhet, såsom ökad 
flexibilitet, högre grad av specialisering, differentierade produkter enligt kundernas behov, 
koncentration på kärnverksamheter, ändrad intern organisation, lägre kostnader, 
förbättrad kvalitet, ökad tillgång till kunskap, yrkesskicklighet, expertis och ny teknik, 
sökande av nya marknader (internationalisering) osv. 
Det är denna uppsättning faktorer som leder till ökad produktivitet, konkurrens och 
sysselsättning, de tre grundelementen för industriell konkurrenskraft och ekonomisk 
tillväxt. 
Dessa faktorer hänger direkt samman med de fyra huvudorsaker som har identifierats som 
förklaringen till företagstjänsternas ekonomiska betydelse och som undersöks nedan under 
punkt B-E. 
Undersökningsaspekt 
M0j1igheterMirsyssmämtng$s 
Relationerna ovan illustreras i diagram 3 i bilaga 5. 
B. Dynamiska relationer till industrin 
En orsak till företagstjänsternas snabba tillväxt under de två senaste decennierna är att 
funktioner som tidigare utfördes inom tillverkningsindustrierna nu läggs ut utanför 
industriföretaget, på grund av den uppsättning faktorer som nämndes ovan. Det är dock 
inte den viktigaste anledningen till tillväxten av förädlingsvärde och sysselsättning i 
sektorn. Det är inte helt enkelt fråga om att ersätta tjänster producerade inom företaget 
med sådana som tillhandahålls av utomstående leverantörer. 
Såsom nämndes i inledningen ligger den centrala betydelsen av företagstjänsterna i deras 
dynamiska länkar och bidrag till de europeiska företagens konkurrenskraft, på grund av 
deras växande integrering i den industriella produktionen. 
Företagstjänster behövs for att klara av de industriella förändringarna. Företagen behöver 
företagstjänster för att mer flexibelt kunna anpassa sina produktionskedjor, för att 
förbättra kvaliteten hos de mänskliga och tekniska produktionsfaktorerna, skapa 
produktdifferentiering, hantera den snabba tekniska utvecklingen och ta sig an mer 
komplexa och internationaliserade marknader. Dessa immateriella element och 
insatsfaktorer i förädlingskedjan börjar bli viktigare än de traditionella materiella 
investeringarna. 
11 
Det finns en viktig dynamisk relation och en ömsesidigt förstärkande växelverkan mellan 
företagstjänster och industri. Företagstjänsternas tillväxt beror på en ökad efterfrågan från 
industrin och industrins tillväxt är i allt högre grad knuten till industrins egen användning 
av företagstjänster. Detta förhållande utgör en drivkraft för tillväxt och sysselsättning, och 
är därför förtjänt av större uppmärksamhet från de politiska beslutsfattarnas sida. 
Det börjar växa fram en allt större insikt om att en stor del av kostnadstrycket i industrin 
inte uppstår enbart i tillverkningen utan även i företagstjänstesektorn. Dessa 
"insatstjänster" är i Europa i många fall mindre konkurrenskraftiga än i USA och andra 
avancerade ekonomier och orsakerna till detta måste behandlas (se kapitel V om politiska 
uppgifter). 
Effekterna på verksamheten längre fram i produktionskedjan minskar den europeiska 
industrins konkurrenskraft, vilket är det viktigaste argumentet för att förbättra de 
ramvillkor inom vilka företagstjänsterna och deras kunder verkar. 
C. Skapande av konkurrensfördelar 
Tre konkurrensfördelar på grund av användning av företagstjänster kan identifieras: lägre 
priser, högre kvalitet och mer internationalisering. 
1. Lägre priser 
Förekomsten av välutvecklade marknader för företagstjänster minskar kostnadstrycket på 
industrin genom att produktiviten förbättras, fasta kostnader omvandlas till rörliga och ny 
efterfrågan skapas för företagstjänster, vilket leder till mer konkurrens och en sänkning av 
priserna på dessa tjänster. 
2. Högre kvalitet 
Det sätt på vilket företagstjänster bidrar till industriell kvalitet handlar inte bara om 
specialisering, utan också om det faktum att en del tjänster gör det möjligt för 
tillverknings- och tjänstebranscher att direkt förbättra sina egna kvalitetsstandarder 
beträffande processer och produkter. En del företagstjänster, som t.ex. kvalitetskontroll, 
certifiering, designtjänster eller tekniska tjänster, bidrar till goda kvalitetsresultat och 
produktdifferentiering. Andra, som t.ex. reklam, marknadsundersökningar eller mässor 
och utställningar, gör det möjligt att fa viktig information från kunder och konkurrenter 
som ger respons om produktbrister, kvalitetsfrågor, förbättrad produktdifferentiering och 
entreprenörsstrategier som svarar mot marknadens behov. Det faktum att många av dessa 
tjänster nu köps utifrån tar in en konkurrensprocess som ökar kvaliteten och utbudet, 
särskilt när den dynamiska och innovativa potentialen hos mindre leverantörer av 
företagstjänster ger tillräckligt spelrum. 
3. Internationalisering 
Tre faktorer bidrar till att göra det lättare för kundföretag att få tillträde till utländska 
marknader. 
Företagstjänster förstärker företagens konkurrensförmåga och förbereder på så 
sätt sina kunder på ökad konkurrens i utlandet. Dessutom behövs en del specifika 
företagstjänster för att definiera, planera och utveckla en internationell strategi 
(organisationskonsulter, mässor och utställningar, marknadsundersökningar och 
12 
reklam, IT-tjänster osv.). Bidragen från dessa tjänster kan vara särskilt betydande 
för små företag som satsar på nya marknader. 
Företagstjänster gör det lättare att hantera handelshinder. Många företagstjänster 
bidrar till att övervinna rättsliga, ekonomiska och kulturella hinder både inom och 
utanför gemenskapens marknad. Lagstiftningshindren inom gemenskapens 
marknad måste behandlas, men de övriga hindren kan bara övervinnas med hjälp 
av tjänster som organisationskonsulter, översättning och tolkning, IT-specialister, 
jurister osv. 
Direkta utländska investeringar i samt handel med företagstjänster inom och 
mellan företag gör det möjligt för kunderna att få tillgång till multinationella 
företag inom företagstjänstesektorn. Till och med den direkta handeln i 
företagstjänster, som är ett sekundärt medel för internationaliseringen av dem, 
växer i snabb takt, mycket snabbare än de flesta andra tjänste- och varusektorer. 
D. Utveckling av kunskap och innovation 
De flesta företagstjänster kunskapsintensiva. De tillhandahåller strategisk information som 
gör det möjligt för industrin att anpassa sig till den tekniska utvecklingen, 
internationaliseringen och ett allt mer komplext samhälle. 
Följaktligen är foretagstjänsterna en nyckelfaktor för tekniska innovationer. För att ett 
kundföretag själv skall kunna dra nytta av företagstjänster, måste ofta ny teknik införas, 
vilket leder till en modernisering av den tekniska industriella basen. Samtidigt ökar 
företagstjänsterna effektiviteten av tekniska insatser, eftersom avancerade tjänster, såsom 
IT-tjänster, möjliggör en effektivare användning av existerande teknik. 
Å andra sidan gör ny teknik det möjligt för företagstjänsterna att expandera genom att 
göra det lättare att handla med dem, särskilt dem som varit geografiskt eller tidsmässigt 
begränsade med avseende på produktion och konsumtion. Ny teknik leder till bättre 
presterande företagstjänster och omvänt. 
Av dessa skäl måste politiken på områdena för FTD, IT och innovationer inriktas på att 
bygga upp en stark teknisk bas för innovationer på området för företagstjänster. Eftersom 
Europa uppenbart ligger efter USA i utvecklandet av ny teknik och avancerade 
företagstjänster, finns det ett potentiellt utrymme för att främja politiska åtgärder för att 
stimulera marknadens innovationsförmåga. 
Företagstjänsterna bidrar också i hög grad till produkt- och processinnovation som inte 
har med teknik att göra. Detta sker både direkt, på grund av naturen hos de tjänster som 
ges till andra företag, och indirekt genom de konkurrenseffekter som uppstår när flera 
företag utnyttjar företagstjänster. På så sätt stimulerar effektiva företagstjänster ett stort 
område av innovativa verksamheter. 
E. Möjligheter till sysselsättningsskapande 
En dynamisk och blomstrande företagstjänstesektor är viktig som sysselsättningsskapare i 
sig själv (se föregående kapitel). Företagstjänsternas huvudbetydelse ligger dock i deras 
indirekta sysselsättningsskapande potential genom deras värdeskapande insats i 
industrin, som ger upphov till ökad ekonomisk aktivitet, som i sin tur skapar nya 
sysselsättningsmöjligheter. 
13 
Dessutom ger ackumuleringen av kompetens och specialiserad expertis i företagstjänster, i 
synnerhet i arbetsförmedlingstjänster, möjlighet till bättre urval, avtal, utbildning, 
återutnyttjande och ledning av personal. Det är dock skäl att beakta att ökade 
arbetsförmedlingstjänster, till den del ökningen består av personal som tillfälligt arbetar i 
andra sektorer av ekonomin, inte indikerar att sektorn i sig skulle växa, utan att det har 
skett ändringar i avtalsarrangemangen. 
Grova uppskattningar visar att omkring 20 % fler personer är sysselsatta i interna 
företagstjänster än i oberoende företagstjänsteföretag. Detta tyder de på att det finns 
utrymme för ytterligare utläggning av företagstjänsteverksamheter med positiva effekter 
på produktiviteten och en effekt genom indirekt sysselsättningsskapande. För att till fullo 
förstå denna process och de politiska konsekvenserna, är det nödvändigt att undersöka 
industrins efterfrågan på företagstjänster. För att få en fullständig bild måste bättre data 
om utbudet (oberoende företagstjänsteföretag) och efterfrågan (på både interna och 
externa företagstjänster) tillhandahållas. 
14 
V. DEN POLITISKA RAMEN 
Det övergripande syftet med att skapa en politisk ram för företagstjänster är att stärka de 
dynamiska länkarna mellan företagstjänster och den allmänna ekonomiska 
prestationsförmågan. I de föregående kapitlen behandlades den ekonomiska motiveringen 
för att skapa en politik för företagstjänster. I detta kapitel motiveras och definieras 
innehållet i den politik som kommissionen föreslår för att förbättra situationen för 
företagstjänster baserad på politiken för industriell konkurrenskraft. 
Då denna politik tillämpas på företagstjänster framträder följande sex huvudmål: 
- Ökad produktivitet 
- Bättre sysselsättningsmöjligheter 
- Ökad konkurrens i företagstjänstesektorn 
- Främjande av industriellt samarbete mellan leverantörer av företagstjänster 
- Främjande av företagstjänster 
- Främjande av modernisering av de offentliga förvaltningarna 
EU: s politik på en rad områden bidrar till den industriella konkurrenskraften. Nedan visas 
hur denna politik i varierande utsträckning kan tillämpas på de sex mål som nämns ovan. 
Vid utvecklingen av en politik för företagstjänster är utmaningen att genomföra politiken i 
en sammanhängande ram med anknytning till vart och ett av huvudmålen. Då denna 
politik genomförs inom ramen för en global vision skapas samverkansvinster och 
ömsesidigt förstärkande åtgärder. Detta kräver en samordnad insats i alla faser av 
planering och tillämpning, uppföljning och utvärdering av politiken. En politik på ett eller 
flera områden kan inte åstadkomma det som kan göras genom en samordnad insats för att 
genomföra politiken på ett flertal områden i en sammanhängande ram. 
A. Mål: ökad produktivitet 
På grund av företagstjänsternas immateriella natur, ger produktivitetsmätningar upphov 
till svåra problem. Det är nödvändigt att skilja mellan den produktivitetsökning som sker i 
företagstjänsteföretagen när de producerar och distribuerar sina tjänster (se kapitel III) 
och den produktivitetsökning som totalt sett sker i ekonomin till följd av att 
företagstjänster används. Det innebär att företagstjänsteföretag, även om deras egen 
produktivitet inte skulle öka, ändå kan ge upphov till produktivitetsökningar på annat håll 
till följd av betydande övergripande fördelar för ekonomin. För att få bättre kunskaper om 
denna process måste nya indikatorer och mätningsmetoder tas fram. 
Vidare är det nödvändigt att skaffa bättre kunskaper om vissa hinder för 
produktivitetsförbättringar (stelheter på arbetsmarknaden, små och fragmenterade 
marknader, tunga administrativa bördor osv.) och att undersöka de sätt på vilka 
15 
utbildning, kunskap, informationsteknik och innovation bidrar till det centrala förhållandet 
mellan företagstjänster och industriell produktivitet. 
Företagstjänsternas expansion har i hög grad framkallats av kontinuerliga ändringar i 
produktutvecklingen, som till stor del drivs av förbättringar i det intellektuella kapitalet. 
Politiken inom områdena för undervisning, utbildning och annan utveckling av 
humanresurser måste permanent stå kvar i fokus tillsammans med behovet till snabba 
ändringar av politiken mot bakrund av konkurrensbetonade ändringar i 
produktutvecklingen och annan marknadsutveckling. 
De fyra uppgifter som anges nedan skulle stödja målet att öka industrins produktivitet. De 
anknyter till EU:s politik på flera olika områden, såsom data- och informationsinsamling, 
kvalitetsfrämjande, FTD, innovationer och IT. 
;. Uppgift: att skapa nya instrument för att mäta produktivitet 
Åtgärder: 
=> Att finna nya indikatorer för förhållandet mellan pris och kvalitet, för reala 
prisökningar, produktionstillväxt osv., som skapar en ny statistisk metodik för att mäta 
resursinsatser och produktion i alla företagstjänsteverksamheter, 
=» Att finna indikatorer och att mäta företagstjänsternas roll för att förbättra deras 
kunders, och därigenom även hela det ekonomiska systemets, produktivitet, 
•=> Att analysera andra faktorer som påverkar behovet av företagstjänster, inbegripet 
förekomsten av brister på den relevanta marknaderna och politikens respons på dem. 
Uppgift: att identifiera och utvärdera hinder för 
produktivitetsförbättringar 
Åtgärder: 
=> Att utvärdera företagstjänsternas roll för att undanröja existerande hinder för 
förbättrad produktivitet i ekonomin. 
=> Att analysera effekterna av utläggning av tjänster på industrins produktivitet, 
3. Uppgift: att förbättra de mänskliga resursernas kvalitet 
Åtgärder: 
=> Att analysera kvalifikationer, kompetens och arbetsförhållanden i 
företagstjänsteföretag och identifiera framtida behov. 
=> Att analysera hur dessa företagstjänsteverksamheter med anknytning till mänskliga 
resurser (organisationskonsultrådgivning, arbetsförmedling etc.) bidrar till att förbättra 
humankapitalets produktivitet i industrin. 
s> Att främja utarbetandet av ett europeiskt system för kontroll av av utbildningens 
kvalitet baserad på ett liknande tillvägagångssätt som vid standarder för process* och 
produktkvalitet. Denna kvalitetskontroll skall stödas av ett certifieringssystem som 
16 
beaktar behovet att fokusera på kvalifikationernas rörlighet, och göra dem öppnare för 
både anställda och arbetsgivare. 
4. Uppgift: att främja innovationer 
Åtgärder: 
=> Att skapa medvetenhet och underlätta företagstjänsteföretagens deltagande i projekt 
som främjar innovation i tjänsteutbudet, inbegripet projekten inom det femte 
ramprogrammet och det fleråriga programmet för små och medelstora företag, 
=> Att underlätta företagstjänsteföretags deltagande i åtgärder inom ramen för den första 
handlingsplanen för innovation, särskilt i åtgärder som främjar deras tillämpning av 
informationsteknik genom demonstrations- och pilotprojekt, workshops m.m. 
B. Mål: bättre sysselsättningsmöjligheter 
De flesta av de uppgifter och åtgärder som nämns ovan under målet att förbättra 
produktiviteten är nödvändiga men inte tillräckliga för att skapa alla de arbetsplatser som 
företagstjänstesektorn kan tillhandahålla. Följaktligen bör uppgifterna och åtgärderna 
under detta mål ses som komplementära. 
Såsom visats i kapitlen III och IV är företagstjänstesektorn förmodligen den ekonomiska 
sektor som har den största potentialen för att skapa sysselsättning, inte endast i själva 
sektorn utan genom dess värdeskapande insats i industrin med de positiva effekterna på 
sysselsättning, konkurrenskraft och tillväxt i industrin. Det har också visats att det finns 
rum för skapande av ytterligare arbetsplatser. För att få en bättre förståelse för dessa 
växelverkningar och mekanismer behövs emellertid tillförlitliga statistiska och analytiska 
data. 
Dessutom bör man dra fördel av andra program för att skapa sysselsättning som har 
direkta effekter på företagstjänster, såsom de nya möjligheter som har öppnats genom de 
nyligen antagna riktlinjerna avseende sysselsättningen och de nya inriktningarna i 
Europeiska socialfonden. 
De tre uppgifter som anges nedan skulle understödja detta mål. De anknyter till EU:s 
befintliga politik på områdena för insamling av data och information, samordning av 
sysselsättningspolitik, informationssamhället och utbildning inom socialfonden. 
1. Uppgift: att öka kunskapen om företagstjänsternas 
sysselsättningsskapande potential 
Åtgärd: 
=> Att insamla data och analysera relationerna mellan kvalifikationer, kompetens och 
arbetsförhållanden för att förstå hur sysselsättningen i företagstjänstesektorn skapas 
och hur detta påverkar skapandet av arbetsplatser i andra sektorer inom ekonomin. 
2. Uppgift: samordning av nationell sysselsättningspolitik 
Åtgärd: 
17 
=> Att skapa medvetenhet i företagstjänsteorganisationer och -foretag om de nya 
möjligheterna som kommer att följa av riktlinjerna i 199$ års nationella 
handlingsplaner för sysselsättning, 
=> Undanröja hindren för rörligheten och främja tillträde till undervisning och utbildning 
genom att utveckla distansinlärning, partnerskap mellan universitetenoch industrin och 
utväxling av bästa praxis. 
•*• Uppgift: att uppmuntra sysselsättningsutvecklingen i 
företagstjänstesektorn genom Europeiska socialfonden och andra 
humanresursrelaterade program. 
Åtgärder: 
=> Att skapa ett samordnat och systematiskt sysselsättnings- och utbildningsprogram t.ex. 
i form av ett arbetsbevakande program baserat på informations- och 
kommunikationsteknik, för att länka samman undervisning, utbildning och 
sysselsättning på europeisk nivå. 
=> Att förbättra medvetenheten hos företagstjänsteorganisationer och -företag om 
möjligheterna för stöd från Europeiska socialfonden inom ramen för dess nya 
prioriteringar. 
=> Att utveckla infrastrukturen för undervisning och utbildning avseende företagstjänster, 
särskilt lokal utveckling och främjandet av sysselsättning och utbildning i ûest tredje 
sysselsättningssystemet (kooperativ, anställdas aktieinnehav i företagen osv.). 
C. Mål: ökad konkurrens i företagstjänstesektorn 
Som framgår av kapitel IV utgör företagstjänsterna betydande immateriella insatsvaror 
som europeiska företag behöver för att kunna konkurrera på globala och komplexa 
marknader. Följaktligen är ett av huvudmålen i detta meddelande att hjälpa europeiska 
företag att identifiera och effektivt utnyttja de företagstjänster som de behöver. Ett av de 
allvarligare hindren för bättre konkurrens mellan företagstjänsteföretag är bristen på 
öppenhet hos de tjänster som levereras. Rädslan för det okända gör att företagstjänsternas 
kunder ofta tyr sig till leverantörer de redan känner till, vilket gör det svårt för 
nykomlingarna på marknaden. Detta ger upphov till frågor om regleringens roll för att 
säkerställa standarder och rent spel, vilket alltid måste vägas mot behovet att undvika 
byrokratiska bördor för företagen. 
Den inre marknadens natur innebär dessutom att alla företagstjänster som lagenligt erbjuds 
i det land där företagstjänsteföretaget har sitt säte i princip bör vara fritt tillgängliga för 
kunder i andra medlemsstater, utan att det vid varje tillfälle måste bekräftas att tjänsten i 
fråga är förenlig med de regleringsmässiga, administrativa och yrkesmässiga 
bestämmelserna eller andra hinder i det land där kunden finns. Den minskning av 
kostnaderna för regelföljande som detta sannolikt skulle medföra kommer att hjälpa 
leverantörerna av företagstjänster att utsträcka sin verksamhet utanför de nationella 
gränserna och på så sätt öka konkurrensen på den inre marknaden och internationellt och 
därigenom stimulera ett ännu mer effektivt tillhandahållande av företagstjänster till förmån 
för deras kunder. 
18 
Det är därför nödvändigt att analysera alla hinder för marknadstillträde, såsom 
prisregleringar, tariffer, tekniska standarder, licenser, produktdifferentiering, 
överskottskapacitet osv. Denna identifiering av bristerna i tillämpandet av den inre 
marknadens principer i kombination med tillämpandet av fördragets och nationella 
konkurrensregler hjälper att eliminera de flesta hindren. 
Konkurrensen på marknaden förbättras också av effektivare och flexiblare regler för 
offentlig upphandling. 
Slutligen kan konstateras att företagstjänsteföretagens konkurrenskraft på den inre 
marknaden ett nödvändigt men inte tillräckligt villkor för att de skall vara 
konkurrenskraftiga på en allt mer global marknad. Ytterligare insatser för att öppna 
marknader i tredje land kommer av sig själv att leda till en växande marknad för 
företagstjänster. Detta leder även till ökad konkurrens mellan europeiska leverantörer av 
företagstjänster, vilket i de rätta betingelserna kan hjälpa dem att nå en tillräckligt stor 
dimension för att konkurrera på världsmarknaden. 
De fem uppgifter som anges nedan skulle förbättra konkurrensförhållandena för 
företagstjänster. De hänför sig till insamling av data och information, kvalitetsfrämjande, 
politiken för den inre marknaden samt gemenskapens handels- och konkurrenspolitik. 
1. Uppgift: att främja öppenhet på utbuds- och efterfrågesidorna på 
marknaden. 
Åtgärder: 
=> Att förbättra insamlingen av data, analyserna av och forskningen om efterfrågan på 
och utbudet av företagstjänster genom att avdela mer resurser till detta område på 
gemenskapsnivå och på nationell nivå. De riktlinjer för det framtida arbetet på detta 
område som nämns i rapporten om industriell konkurrenskraft och företagstjänster 
(kapitel IV) kan användas för en första definition av denna uppgift, 
=> Att i detalj analysera företagstjänsternas dynamik och därvid särskilt beakta de mindre 
företagens roll och deras potentiella bidrag till dynamikens framtida utveckling. 
=> Att understödja spridning av den insamlade informationen till alla berörda parter, med 
samtidigt säkerställande av att detta inte begränsar eller snedvrider konkurrensen. 
=> Att främja åtgärder för att förbättra kvaliteten på och tillträde till certifiering av 
företagstjänster i form av ett partnerskap med berörda parter. 
=> Att utvärdera brister i kvalitetsbedömningen och att stödja förbättringar. 
-2* Uppgift: att skapa en inre marknad för företagstjänster 
Åtgärder: 
=> Att göra en översyn av den inre marknaden med avseende på alla eventuella hinder för 
tillträde till de olika verksamheterna inom området för företagstjänster, inbegripet 
nationella regleringsmässiga och administrativa hinder samt självreglerade yrkesregler. 
19 
=> Att undersöka rekommendationerna frånBEST-arbetsgruppen (Business Environment 
Simplification Task Force) och deras följder för denna sektor och särskilt begrunda 
hur villkoren för att starta nya företag kan förbättras. 
=> Att på basis av resultaten av denna översyn tillsammans med medlemsstaterna bedöma 
huruvida de hinder som identifierats är proportionella och att tillämpa fördragets 
konkurrensregler med sikte på att undanröja älta hinder som inte kart motiveras med 
hänvisning till allmänintresset, säkerhet, hälsa etc. enligt artikel 59 i fördraget. 
=> Att bidra till identifieringen av bästa praxis för att tillhandahålla och främja 
företagstjänster i medlemsstaterna, inom ramen för samordnade åtgärder för 
stödtjänster till små och medelstora företag, och att utveckla en strategi för att 
förbättra företagstjänstemas öppenhet, inom den vidare kontext som består av att 
främja stödtjänster till företag. 
Uppgift: att förbättra funktionen för den europeiska marknaden för 
offentlig upphandling med tanke på företagstjänster 
Åtgärd: 
=> Att vid ändringarna av direktiven för offentlig upphandling, som har tillkännagivits i 
kommissionens meddelande om offentlig upphandling i Euopeiska unionen» ta hänsyn 
till möjligheterna att göra förfarandena för offentlig upphandling flexiblare och tillåta 
dialog mellan upphandlare och leverantör under förfarandets förlopp och inte bara i 
undantagsfall. 
4- Uppgift: att säkerställa alt konkurrenspolitiken på både 
gemenskapsnivå och nationell nivå grundar sig på bästa möjliga 
kunskap om företagstjänstesektorn. 
Åtgärd: 
=> Att kontinuerligt analysera strukturen hos den europeiska marknaden för 
företagstjänster och låta resultaten från sådana analyser återspeglas i gemenskapens 
och medlemsstaternas respektive konkurrenspolitik. 
=> Att systematiskt analysera vilka följder konkurrensbeslut som berör 
företagstjänsteföretag har för EU-industrins konkurrenskraft. 
5. Uppgift: att ytterligare öppna de internationella marknaderna för 
EU:s företagstjänsteföretag 
Åtgärd: 
=> Att skapa starkare länkar mellan kommissionen och den europeiska 
företagstjänstesektorn för att säkra aktivt stöd från den senare till förberedelserna av 
förhandlingsrundan GATS 2000. 
D. Mål: främjande av samarbete mellan leverantörer av företagstjänster 
Såsom nämndes under målet om att öka konkurrensen i företagstjänstesektorn (punkt C 
ovan) kan rättsliga och yrkesmässiga hinder stå i vägen för tillträde till marknaderna och 
20 
därigenom effektivt utesluta gränsöverskridande samarbete. Dessa hinder är inte de enda 
hämskorna för samarbete mellan företag i företagstjänstesektorn. Brist på information om 
möjliga partners och nationella särförhållanden, språkliga och kulturella kunskaper är 
viktiga faktorer bakom marknadens fragmentarisering. 
Ställda inför internationell konkurrens måste de europeiska företagstjänsteföretagen 
utforska formella och informella nätverk av företagstjänsteleverantörer. Detta skulle inte 
endast medföra fördelen av lättare tillträde till internationella marknader, utan skulle även 
öppna möjligheter att leverera sektoröverskridande systemlösningar som bygger på ett 
stort antal specialiserade kompetenser. 
Den åtgärd som anges nedan föreslås. Den anknyter till EU: s politik för att främna 
företagssamarbete, informationssamhället, kvalitetsfrämjande och FTD. 
Uppgift: att stödja skapande av samarbetsnät mellan olika leverantörer av 
företagstjänster. 
Åtgärder. 
=> Att underlätta upprättandet av databaser om samarbetsnät mellan leverantörer av 
företagstjänster och att främja certifiering av sådana nät för att skapa förtroende för 
deras förmåga. 
=> Att göra fördelarna med samarbete mer synliga genom att främja deltagande i projekt 
inom gemenskapens instrument för främjande av företagssamarbete (BC-Nèt, BRE, 
Euro-partneriat, Interprise) och det femte ramprogrammet, 
=> Att stödja en förstärkt institutionell representation för hela företagstjänstesektorn. 
£. Mål: främjande av företagstjänster 
Det finns i EU två typer av marknadsmisslyckanden som i viss utsträckning kan motivera 
offentligt stöd till utvecklingen av företagstjänster: lägesrelaterade faktorer och storleken 
på potentiella kundföretag. De flesta företagen inom företagstjänstesektorn är 
koncentrerade till de centrala och urbaniserade regionerna i gemenskapen, medan 
tillgången på företagstjänster i de perifera regionerna och för små och medelstora företag är 
knapp. För att rätta till detta har gemenskapens strukturfondspolitik och politik för små 
och medelstora företag på olika sätt främjat utnyttjandet av företagstjänster. 
Nya möjligheter för ytterligare främjande av företagstjänster finns i de finansiella 
instrument som skapades vid uppföljningen av toppmötet i Luxemburg om sysselsättning 
(garantin för små och medelstora företag, den europeiska mekanismen för teknik och den 
europeiska samriskgarantin) och i aktiviteterna inom ramen för det integrerade 
programmet för små och medelstora företag. Det finns dock uppgifter som tyder på en 
brist på kunskap bland företag i företagstjänstesektorn om möjligheterna hos dessa 
instrument, som ofta uppfattas som inte tillämpliga på immateriella investeringar i 
företagstjänster. 
Det finns dessutom en stor variation i hur halvoffentliga eller offentliga stödprogram 
organiseras och genomförs i medlemsstaterna. För att undvika resursslöseri och ge största 
möjliga fördelar åt kunder som utnyttjar företagstjänster samt för att undvika snedvridning 
av konkurrensen mellan offentligt stödda och privata leverantörer, bör tjänsterna från 
21 
företagsstödbyråer och deras växelverkan med den privata sektorns leverantörer av 
företagstjänster ges en mer framträdande ställning. 
De tre uppgifter som föreslås nedan anknyter till EU: s politik för strukturfonder, små och 
medelstora företag, informationssamhället samt insamling av data och information. 
1- Uppgift: att säkerställa en bättre geografisk och regional 
distribution av företagstjänster. 
Åtgärder: 
=> Att identifiera och analysera bästa praxis för investeringar i företagstjänster i de 
mindre gynnade regionerna för att rationalisera och konsolidera de aktuella 
ansträngningarna baserade på analyser av behoven i den regionala ekonomiska 
strukturen. 
=> Att ytterligare fokusera och systematisera strukturfondernas och andras åtgärder för 
företagstjänster, särskilt genom att prioritera stöd till små och medelstora företag och 
IT- och utbildningstillämpningar i utvecklingsprogrammen. 
2. Uppgift: att underlätta skapande av nya företag inom 
företagstjänstesektorn och expansion för befintliga företag. 
Åtgärder: 
=> Att analysera hur företagstjänsterna påverkas, hur företagstjänsterna omvandlas och 
vilka typer av företagstjänster som sannolikt skapas genom informationssamhällets 
tekniker och tillämpningar (t.ex. elektronisk handel, virtuella organisationer, nya typer 
av förmedling och partnerskap osv.) 
=> Att inrikta (t.ex. genom att utarbeta riktlinjer) spridningen av information på 
organisationer och företag inom företagstjänstesektorn för att öka deras medvetenhet 
om tillgängliga finansiella instrument och andra stödmöjligheter. 
**• Uppgift: att garantera största möjliga fördelar av halvoffentliga och 
offentliga insatser till förmån för företagstjänster. 
Åtgärd: 
=> Att identifiera olika europeiska modeller och inbördes förhållanden i främjandet av 
företagstjänster och att skapa måttstockar för bästa praxis beträffande halvoffentliga 
eller offentliga insatser till förmån för företagstjänster. 
F. Mål: främjande av modernisering av de offentliga förvaltningarna 
Det är inte bara industrin som köper företagstjänster. Beroende på olika politiska 
överväganden och traditioner, förvärvar offentliga myndigheter i medlemsstaterna i olika 
grad företagstjänster av likartade skäl som industrin, dvs. kostnadsminskningar och 
flexibilitet, högre kvalitet och expertis, administrativa och organisatoriska innovationer, 
högre effektivitet osv. De nuvarande utvecklingstendenserna i medlemsstaterna pekar mot 
en trimning av de offentliga förvaltningarna genom fortsatta privatiseringsåtgärder och en 
växande förlitan till inköp av företagstjänster. En sådan process kan fa två 
22 
sammanhängande följder: en effektivare offentlig förvaltning och som en bieffekt 
framväxandet av en större marknad för företagstjänster. 
Dessa sammanhängande mål kan stödjas genom följande uppgift för att samla in data och 
information: 
1. Uppgift: att få fördjupade kunskaper om konsekvenserna av 
utläggning av vissa offentliga förvaltningsfunktioner. 
Åtgärd: 
=> Att skapa en måttstock för bästa praxis i medlemsstaterna på grundval av indikatorer 
och en metodik som skall utvecklas. 
23 
VI. SLUTSATSER 
Företagstjänstesektorn är den större ekonomiska sektor som under de senaste åren 
uppvisat den högsta tillväxttakten med avseende på förädlingsvärde och sysselsättning. 
Dess betydelse för de europeiska företagens konkurrenskraft och den ekonomiska 
tillväxten förtjänar större politisk uppmärksamhet. Det finns väldiga outnyttjade 
möjligheter för att stärka företagstjänsternas roll i den europeiska ekonomin genom en 
strategi för bättre ramvillkor för dessa tjänster. Detta skulle kunna uppnås genom att 
företagsmiljön för sektorns små och medelstora företag förbättrades och genom stöd till 
produktivitetsförbättringar, sysselsättningsskapande, konkurrens, samarbete mellan 
företag, offentligt främjande och modernisering av offentliga förvaltningar. 
Kommissionen har varit ytterst noggrann med att respektera subsidiaritetsprincipen då den 
utarbetat en europeisk politik för företagstjänster. Alla åtgärder som föreslås ligger inom 
ramen för gemenskapens befintliga politik på olika områden. De gäller endast uppgifter 
som medlemsstaterna inte på egen hand kan utföra i tillräcklig utsträckning och som 
därför, på grund av omfattningen eller effekterna av de föreslagna åtgärderna, bättre kan 
utföras av gemenskapen. 
Detta tillvägagångssätt leder automatiskt till att detta meddelande begränsas till åtgärder 
av "mjukare" slag. De rör i grunden följande tre områden: 
En förbättring av kunskapsläget med avseende på företagstjänster genom en 
förbättring av den insamling av data och information som krävs för en 
vidareutveckling av de politiska åtgärderna. 
En höjning av medvetenheten hos företagen inom företagstjänstesektorn om 
möjligheten att förbättra deras situation inom ramen för gemenskapens nuvarande 
politik på olika områden, och hos politiska beslutsfattare om de särdrag hos 
företagstjänsterna som måste beaktas vid utformningen av politiken. 
Inledandet av en process som leder till att det skapas en verklig inre marknad för 
företagstjänster. 
I takt med förbättringen av informationsläget om företagstjänster och kommissionens 
andra projekt för att skaffa kunskap om andra tjänster som bidrar till industrins 
förädlingsvärde, som nämns i rapporten om industriell konkurrenskraft och 
företagstjänster, har kommissionen för avsikt att i en kontinuerlig process ytterligare 
utveckla de politiska åtgärderna. 
Kommissionen kommer regelbundet att rapportera om de framsteg som görs på detta 
område, och ge en utvärdering av de åtgärder som föreslås i kapitel V samt föreslå nya 
initiativ rörande företagstjänster och andra sammanhängande tjänster som bidrar till 
värdeskapandet i industrin. 
24 
Bilaga 1. Referenser 
Vitbok om tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning (KOM(93)0700, december 
1993) 
Kommissionens meddelande om en europeisk politik för industriell konkurrenskraft 
(KOM(94)0319 slutlig, 14.9.1994) 
En förtroendepakt för sysselsättning (SEK(96)1093, 6.5.1996) 
Det integrerade programmet för små och medelstora företag och hantverkssektorn 
(KOM(96)0329 slutlig, 13.7.1996) 
The European Observatory for SMEs, fjärde årsrapporten (1996), kapitel 5 
Den inre marknadens följder och effektivitet (KOM(96)0520 slutlig, 30.10.1996) 
Första handlingsplanen för innovation i Europa. Innovation i tillväxtens och 
sysselsättningens tjänst (KOM(96)0589, 7.11.1996) 
Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och 
sociala kommittén och regionkommittén om "Europa i ledningen för det globala 
informationssamhället: löpande åtgärdsplan" (KOM(96)0607, 27.11.1996) 
Meddelande från kommissionen om genomförande av benchmarking av den 
europeiska industrins konkurrenskraft (KOM(96)0463 slutlig, 9.10.1996) 
Meddelande från kommissionen: Putting Services to Work (CSE(96)0006 slutlig, 
27.11.1996) 
Rapport från kommissionen om den europeiska industrins konkurrenskraft 
(SEK(96)2121/2, 3.3.1997) 
Meddelande från kommissionen: Uppföljning av grönboken om 
affärskommunikation på den inre marknaden (KOM(98)0121 slutlig) 
2T 
Bilaga 2. Grundläggande uppgifter om företagstjänster 
Tabell 1. Grundläggande statistik om företagstjänster, Eu ropa-15 (*) 
Företagstjänster Andel av hela ekonomin 
Sysselsättning (1994) 
Förädlingsvärde (1994) (Mecu) 
Företag (1995) 
Export (1993) (Mecu) 
Import (1993) (Mecu) 11635 000 
863 500 
2 690 130 
31785 
34107 8,5% 
15,3% 
15,0% 
2.0% 
2,0% 
(*) Uppskattningarna för EUR 15 är baserade på tillgängliga data från Eurostatoch OECD. Uppgifterna om 
utrikeshandeln är för EUR 12. 
Källa: OECD (1996) Services: Statistics on Value Added and Employment, och Eurostat(1996) International 
Trade in Services, (1997) Statistics in Focus 1997/4, Market Services in Europe. 
Tabell 2. Årlig tillväxttakt för företagstjänster, Europa-15 (*) 
Arlig tillvdxttakt Foretagstjanster Tillverkning och tjanster 
Sysselsattning (1980-94) 5,5% 0,4% 
Forddlingsvarde (1980-94) 5,4 % 1,5 % 
Export (1984-93) 8,7% 5,1% 
Import (1984-93) | 10.2% | 5.2% 
(*) Uppskattningarna för EUR 15 är baserade på tillgängliga data från Eurostatoch OECD. Uppgifterna om 
utrikeshandeln är för EUR 12. 
Källa: OECD (1996) Services: Statistics on Value Added and Employment, och Eurostat (1996) International 
Trade in Services, (1997) Statistics in Focus 1997/4, Market Services in Europe. 
Tabell 3. Förädlingsvärde: företagstjänster/tillverkning 
Företagstjänster 
Tillverkning 
Företagstjänster/tillverkning Europa 15 
15.3 
21,2 
72% USA 
19,2 
18.0 
106% 
Källa: Nationalräkenskaper, Eurostat och OECD 
zC 
Bilaga 3. Diagram över förädlingsvärde och sysselsättning 
Diagram 1. Bruttoförädlingsvärde EUR 15 
Tillverkning 
21,1 % Energi och konstruktion 
10,3% 
Offentliga tjänster 
13,2% Parti- och 
Jordbruk , ,., . , 
. . 0/ detaljhandel 
2>5/o 14,8% 
Sociala och 
personliga tjänster 
10,6% Transport och 
kommunikation 
fcfr^ 6,4 % 
} Finans- och 
^^H forsäkningsverksamhet 
^H % 
^^ Företagstjänster 
15,3% 
Källa: Uppskattningar för 1994 baserade på OECD (1996) Services: statistics on value added and employment. 
Diagram 2. Sysselsättning EUR 15 
Energi och konstruktion 
7,8 % Jordbruk 
5,1 % Parti- och 
detaljhandel 
18,7% 
Tillverkning 
22,7 % Transport och 
kommunikation 
5,9 % 
Finans- och 
fbrsäkringsverksamhe 
3,1 % 
Företagstjänster 
8,5 % 
Offentliga tjänster 
21,1% Sociala och 
personliga tjänster 
7,1 % 
Källa: Uppskattningar för 1994 baserade på OECD (1996) Services: statistics on value added and employment. 
11 
Bilaga 4: Jämförelse mellan företagstjänsterna i ett antal representativa europeiska länder och USA. 
OSTERRIKE 
DANMARK 
FINLAND 
FRANKRIKE 
TYSKLAND (1) 
NEDERLANDERNA 
SVERIGE 
FOR. KUNGAR. 
MEDELTALEUR8 
USA FOretag 
1995 
35.484 
90.742 
31.255 
427.074 
642.339 
88.326 
107.205 
359.686 Sysselsfittning Foretagstjanstemas 
1994 
(tusental) 
151 
156 
125 
1.811 
2.805 
496 
266 
2.013 
12055 andel av hela 
sysselsfittningen 
4,5% 
6,3% 
6,5% 
8,2% 
9,8% 
9,3% 
6,6% 
(4) 9,3% (4) 
7,6% 
(5) 10,4% (5) Bruttofbiadlings- Foretagstjanstemas 
varde(*), 1994 
(miljarder ecu) 
20 
18 
11 
202 
220 
41 (3) 
29 
146 
1038 (5) totala 
fBr&dlingsvfirde 
11,8% 
16,6% 
15,6% 
18,0% 
14,2% (2) 
16,4% 
17,5% 
19,5% 
16,2% 
19,2% 
Arlig tillvfixttakt fbr sysselsattningen Arlig tillvfixttakt for bruttof&radlingsvardet (**) 
1980-90 1990-94 | 1980-90 1990-94 
OSTERRIKE 3,6% 14,6% 8,8% 
DANMARK 4,1% 0,6% 5,4% 2,9% 
FINLAND 8,5% -2,5% 8,0% -3,1% 
FRANKRIKE 5,8% 0,3% 4,3% 3,8% 
TYSKLAND (1) 4,4% 5,2% 15,1% (2) 11,1% (2) 
NEDERLANDERNA 6,5% 4,3% 14,7% 6,8% (3) 
SVERIGE 7,0% -1,5% 1,6% 1,5% 
FOR. KUNGAR. 0,7% (4) 4^2% 1^0% 
MEDELTAL EUR8 6fi% U% 8j5% 4,1% 
USA ' I 7,6% 2,1% (5) 7,8% 5,1% (5) ~" 
(*) Förädlingsvärde 1994, ecu i aktuella marknadspriser utom 
Danmark, Förenade kungariket (faktorpris) och Finland och Sverige (baspris) 
(**) Tillväxttakter för förädlingsvärde vid konstanta marknadspriser i ecu 1990 utom 
för Danmark, Förenade kungariket (faktorpris) och Finland och Sverige (baspris) 
(1) Västtyskland. Uppgifterna om företagstjänster (sysselsättning och förädlingsvärde) finns under "övriga företagstjflnster" 
inbegripet stödjande finansiella tjänster och vissa personella tjänster. 
(2) Tyskland, 1993; tillväxttakt 1990-93 och 1980-93. 
(3) Nederländerna, 1992; årliga tillväxttakter för 1990-92 och 1980-92. 
(4) Sysselsättningsuppgifterna för Förenade kungariket ar uppskattningar frän OECD och Eurostat. 
(nationella räkenskaper baserade pä antal anställda) 
(5) USA 1993; ärliga tillväxttakter för 1990-93 och 1980-93. 
Källor: OECD (1996) Services statistics on value added and employment (data om förädlingsvärde och sysselsättning) 
och Eurostat (1997) Market Services, Statistics in Focus 1997/4 (data om antal företag) 
£b <? 
Bilaga 5. Företagstjänsternas roll i ekonomin 
Flexibility 
Specialisering 
Produktdifferentiering 
Koncentration 
Organisatoriska förändringar 
Kostnadsminskningar 
Kvalitetsprestationer 
Kunskap 
Kompetens och expertis 
Ny teknik 
Internationalisering ^—_• 
— Produktivitet 
— Konkurrens , _ 
Innovation 
-SysselsSttning Industriell 
konkurrenskraft 
Ekonomisk tillvSxt 
v 
Undersökningsaspekt 
2^ 

ISSN 1024-4506 
KOM(98) 534 slutlig 
DOKUMENT 
SV 10 08 15 01 
Katalognummer : CB-CO-98-539-SV-C 
ISBN 92-78-39272-3 
Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg 
Jo