SV    SV  EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 22.12.2005 
KOM(2005) 680 slutlig 
  
MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN  TILL EUROPAPARLAMENTET, 
RÅDET, EUROPEISKA EKONOMISKA  OCH SOCIALA KOMMITTÉN SAMT 
REGIONKOMMITTÉN 
EU:s verksamhet inom området utbildning genom idrott: att bygga vidare på resultaten 
av Europeiska året för utbildning genom idrott 2004 
  
{SEC(2005)1741} 
 
SV 2   SV MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN  TILL EUROPAPARLAMENTET, 
RÅDET, EUROPEISKA EKONOMISKA  OCH SOCIALA KOMMITTÉN SAMT 
REGIONKOMMITTÉN 
EU:s verksamhet inom området utbildning genom idrott: att bygga vidare på resultaten 
av Europeiska året för utbildning genom idrott 2004 
”Orandum est ut sit mens sana in corpore sano1” 
(Decimus Iunius Iuvenalis,  1:a århundradet e.Kr)  
” Rör din kropp – skärp din hjärna” 
(Mottot för Europeiska året för utbildning genom idrott 2004)  
1. I NLEDNING  
Detta meddelande är en uppföljning av den uppmaning att överlämna en rapport om de 
åtgärder som vidtagits under år et som Europaparlamentet och rådet riktade till kommissionen 
i artikel 12 till beslutet om inrättande av Europeiska året för utbildning genom idrott 20042. 
I meddelandet lägger kommissionen fram de vi ktigaste resultat so m uppnåtts under året 
tillsammans med förslag till uppföljning in om området utbildning genom idrott. I 
kommissionens arbetsdokument  som bifogas meddelandet beskrivs de åtgärder och de 
aktiviteter som genomförts som ett led i Europeiska året för utbildning genom idrott 2004. Kommissionens rapporter och förslag grunda r sig på en oberoende utvärdering
3. 
Europeiska året för utbildning genom idrott 20 04 inrättades för att öka medvetenheten om 
idrottens potential när det gäller utbildning och social integration. Det budskap som man velat 
föra fram under året är att idrotten kan och bör  fungera som ett redskap för formellt och icke-
formellt lärande i våra multikulturella samhällen. 
Utbildningsinstitutioner, idrottsorganisatione r och offentliga organ arbetade tillsammans 
under året för att via idrottsaktiviteter se till att värderingar såsom känsla för rent spel, 
tolerans, lagarbete samt respekt för regler och för motståndarna sprids till EU:s medborgare, 
och särskilt till ungdomar.  
De förväntningar som initiativet gav upphov till i EU:s civila samhälle, de konkreta resultat 
som uppnåtts under året och dess positiva effekter  (del 2) förtjänar en ordentlig politisk 
uppföljning (del 3). 
                                                 
1 ”Man bör sträva efter en sund själ i en sund kropp”. 
2 Europaparlamentets och rådets beslut nr 291/2003/EG (EGT L 43, 18.2.2003, s. 1). 
3 Utvärderingsrapport av Eureval-C3E:  
http://www.europa.eu.int/comm/sport/actio n_sports/aees/aees_en.html#Evaluation  
 
SV 3   SV 2. G ENOMFÖRANDET OCH DE VIKTIGASTE RESULTATEN AV DET EUROPEISKA ÅRET 
FÖR UTBILDNING GENOM IDROTT 2004 
2.1. Mål och resultat 
Det övergripande målet var att främja utbildning genom idrott inom formell och 
icke-formell utbildning och att göra människor medvetna om idrottens centrala roll 
för social integration eftersom det kan hjälpa människor att utveckla nödvändiga 
kunskaper och färdigheter. Samarbete mellan utbildningsinstitutioner och idrottsorganisationer måste därför uppmuntras.  
Det mer specifika målet var att främja friv illiga aktiviteter, elevers rörlighet och 
utbyten genom idrottsaktiviteter, social integrering av mindre gynnade grupper och 
att skapa bättre balans mellan intellek tuell och fysisk aktivitet i skolan.  
En rad informations- och kommunikati onskampanjer samt många projekt och 
initiativ har därför genomförts. De viktigaste resultaten är följande: 
– EU:s 25 medlemsstater och de tre Efta/ EES-länderna Island, Liechtenstein och 
Norge har deltagit. 
– 167 projekt som valts ut från 1643 an sökningar har samfinansierats.  
– 66 projekt har genomförts inom området för formell utbildning: 22 handlade om 
integration av idrott i skolan, 21 syftade ti ll att främja värdet för utbildningen av 
rörlighet och utbyte, 17 projekt använde idrott för att främja en sundare livsstil 
och 6 handlade om utbildning av unga id rottare som deltar i tävlingsidrott.  
– Inom området icke-formellt lärande har följande projekt genomförts: 60 projekt 
som framhäver idrottsliga värderingar i aktiviteter för ungdomar (47 projekt) och 
vuxna (13 projekt), 25 som använder id rott för att socia lt integrera mindre 
gynnade grupper, 12 som rör funktionshind rade och 4 som handlar om icke-
formellt lärande genom ideell verksamhet.  
– 30 ceremonier (invignings- och avslutning sceremonier för Europeiska året för 
utbildning genom idrott) har genomförts. 
– Europeiska året för utbildning genom idrott har deltagit i 12 internationella 
evenemang såsom EM i fotboll 2004 och de  olympiska och paraolympiska spelen.  
– 2 Eurobarometerundersökningar har genomförts. 
Målgrupperna för dessa aktivite ter var politiska beslutsfattare, lärare, elever och 
studenter, ledare för idrottsorganisati oner, ungdomar och mindre gynnade sociala 
grupper. 
2.2. Genomförande 
2.2.1. Samarbete med berörda parter 
För att initiativet skulle lyckas krävdes ett smidigt och kontinuerligt samarbete 
mellan medlemsstaterna och det civila samh ället i Europa. Den enighet som rådde då 
 
SV 4   SV man antog beslutet om inrättande av året har bekräftats av att alla berörda parter 
deltog aktivt i genomförandet.  
Samarbetet med de deltagande länderna leddes av den rådgivande kommittén, där de 
flesta länderna företräddes av re presentanter från utbildnings- och 
idrottsministerierna. Kommittén har blivit de t första stabila europeiska nätverket av 
offentliga myndigheter med ansvar för utb ildning och idrott, något som gjort det 
möjligt att ha ett rikt utbyte inte bara på europeisk, utan också på nationell nivå. Detta samarbete kompletterades av nätver ket av nationella samordningsorgan som 
utsetts av medlemsstaterna. Samordni ngsorganen ansvarade för den tekniska 
samordningen och genomförandet av initiativet på nationell nivå.  
Att det civila samhället i Europa, särski lt idrottsrörelserna, deltog aktivt var av 
avgörande betydelse för att målen för året kunde nås.  
EU-institutionerna deltog också aktivt i or ganisationen av Europeiska året för 
utbildning genom idrott 2004. Europaparlam entet deltog i en rad evenemang och 
aktiviteter under året, t.ex. vi d den särskilda dagen för Eur opeiska året för utbildning 
genom idrott vid handikapp-OS i Ate n. Europeiska ekono miska och social 
kommittén och Regionkommittén placerade idrottsfrågor högt upp på dagordningen 
under 2004 och organiserade en rad olika ev enemang som bidrog till att initiativet 
fick stor uppmärksamhet.  
Under året samarbetade kommissione n med Europarådet bl.a. genom att 
samfinansiera ett projekt inom utbildning för demokratiskt medborgarskap i Europa. 
Som en del av förberedelserna inför Inte rnationella året för gymnastik och idrott 
2005 har kommissionen fört en givande di alog med Unesco i syfte att fortsätta 
aktiviteterna under 2005. 
2.2.2. Överensstämmelse och komplementaritet 
Synergin mellan Europeiska året för utbildning genom idrott 2004 och olika 
nationella och lokala politiska initiativ för utbildning genom idrott har noterats av 
alla inblandade. Året gav aktörerna möjli ghet att samarbeta oc h knyta kontakter som 
de inte hade haft utan gemenskapens init iativ. Det gav också möjlighet till utbyte av 
goda exempel och hade en nyttig hävstå ngseffekt på flera olika områden:  
– De deltagande länderna ställde upp med lika mycket pengar som avsatts i EU:s 
budget för Europeiska året för utbildni ng genom idrott 2004 för att finansiera 
projekt som inte kunde få EU-stöd på grund av budgetrestriktioner.  
– De deltagande länderna inledde pilotprojekt för att främja bättre balans mellan 
intellektuell och fysisk aktivitet i skolan (t.ex. startades i åtta medlemsstater en kampanj för att belöna de skolor  som satsade mest på idrott).  
– Olika myndigheter (nationella, regionala  och lokala) inledde aktiviteter och 
program för att främja utbildning genom idrott. Även i länder som inte deltog, t.ex. Rumänien, inrättades ett nationellt program med o lika initiativ för att uppnå 
målen för Europeiska året fö r utbildning genom idrott 2004. 
 
SV 5   SV – Ett stort antal initiativ som togs av offentliga och privata organisationer fick 
moraliskt stöd från EU, t.ex. rätt a tt använda årets officiella logotyp.  
– Europeiska året för utbildning genom  idrott samverkade med programmen 
Sokrates och Ungdom samt med an tirökkampanjer och kampanjer mot 
diskriminering (t.ex. samfinansierades  603 idrottsrelaterade projekt inom 
programmet Ungdom under 2004).  
– Fyra undersökningar beställdes för att öka  kunskaperna om olika aspekter av 
utbildning genom idrott4. 
Året kan följaktligen betraktas som ett sammanhållet initiativ både internt 
(överensstämmelse mellan de olika åtgärd erna och aktiviteterna under Europeiska 
året för utbildning genom idrott 2004) och externt (samverkan med andra nationella 
eller europeiska politiska initiativ). Öv erensstämmelsen mellan nationell och lokal 
politik på området utbildning genom id rott var särkilt värd att notera.  
2.3. Konsekvensanalys 
Det stora antalet ansökningar som inkom mit inom ramen för inbjudan att lämna 
projektförslag bekräftade de enorma förväntningar oc h den stora efterfrågan på 
konkreta initiativ för utbildning ge nom idrott som fanns i Europa.  
Genom att uppmuntra projekt mobiliserade året tusentals organisationer i Europa. 
Det gjorde det möjligt att skapa och utveck la bestående nätverk och ofta även nya 
partnerskap mellan utbildning och idrott . Utöver de nätverk som skapats har 
Europeiska året för utbildning genom id rott 2004 gett upphov till många exempel på 
goda lösningar.  
Europeiska året för utbildning genom idrott har fått flera viktiga effekter. Det har  
– i hög grad bidragit till att sprida  idrottens utbildningsvärde,  
– främjat utbildning genom idrott och bidragit till att detta fått st örre erkännande,  
– bidragit till att förändra allmä nhetens attityder på området. 
Kommissionens budskap har spri dits bland experter inom  området utbildning genom 
idrott och de idéer som lyfts fram under Euro peiska året för utbi ldning genom idrott 
2004 har tydligt anammats av politiker, idrotts- och utbildningsledare och 
akademiker. Information om de projekt som genomförts har spridits i Europa på cd-rom. Vissa innovativa projekt förtjänar emellertid mer uppmärksamhet (t.ex. via 
Internet eller möten), inte enbart från be rörda parter utan också genom ytterligare 
politiska åtgärder. 
De utbildningsinstitutioner oc h idrottsorganisationer som deltog i året har förklarat 
att det uppfyllde deras fö rväntningar. Initiativet kan därf ör anses ha uppnått sina mål.  
                                                
 
4 http://europa.eu.int/comm/sport/whatsup/index_en.html  
 
SV 6   SV Inom andra områden har året dock haft mer begränsade framgångar, t.ex. när det 
gäller att främja idrott som ett redskap för att öka den sociala integrationen av mindre 
gynnade grupper, att främja bättre balans me llan intellektuell och fysisk aktivitet i 
skolan samt att betona det positiva bidrag som ideell verksamhet och rörlighet för studerande har varit. Det har visserligen genomförts projekt inom dessa områden, 
vissa mycket innovativa, men de har ännu inte  haft tillräckligt stor genomslagskraft.  
Attityderna har förändrats när det gäller behove t av att bättre integrera idrotten i 
utbildningen, både inom formell och icke-for mell utbildning, och därför är det viktigt 
att knyta kontakter och öka samarbetet  mellan utbildningsinstitutioner och 
idrottsorganisationer. Man kan dock inte ta  för givet att detta kommer att genomföras 
i praktiken. Denna process måste därf ör få ytterligare politiskt stöd. 
3. B
EHOV AV YTTERLIGARE INSATSER INOM OMRÅDET UTBILDNING GENOM IDROTT  
Idrottens utbildningsvärde erkändes vi d Europeiska rådets möte i Nice5. I slutsatserna 
uppmanas gemenskapsinstitutionerna att ta vederbörlig hä nsyn till idrottens 
utbildningsvärde i flera bestämmelser i fördraget eftersom idrott skapar identitet, något som också erkänns i förklaring 29 som bifogats Amsterdamfördraget. I 
Niceförklaringen underströk Europeiska råde t att ”även om gemenskapen inte har 
direkta befogenheter på detta område bör den i åtgärder i enlighet med fördragets 
olika bestämmelser beakta idrottens soci ala, fostrande och kulturella funktion”. 
I sin resolution av den 17 december 1999 om  den informella utbildningsdimensionen 
vid idrottsverksamhet i Europeiska gemenskapens ungdomsprogram
6 uppmanade 
rådet kommissionen att i samarbete med medlemsstaterna utforma en 
sammanhängande strategi med syftet att utnyttja idrottens utb ildningspotential, med 
tanke på att idrottsverksamhet kan ha ett pe dagogiskt värde som bidrar till att stärka 
det civila samhället. Europaparlamente t har också stött denna icke-formella 
utbildningsdimension och betonat idrotten s sociala och utbildningsmässiga värde 
samt dess roll i kampen mot rasism och främlingsfientlighet7.  
Europeiska året för utb ildning genom idrott 2004 var en uppföljning till både 
förklaringen och resolutione n. De europeiska medborgarnas och institutionernas 
positiva reaktioner på Europeiska året för utbildning genom idrott 2004 har lyft fram 
behovet att stärka förbindelserna och sa marbetet mellan idrottsvärlden och den 
formella och icke-formella ut bildningen för att bättre rust a EU:s medborgare för de 
nya utmaningar som vårt allt mer mobila oc h diversifierade samhälle ställs inför 
(2004 var 82 % av medborgarna positivt instä llda till att stärka idrottens roll i 
utbildningen och 63 % stödde idén att öka samarbetet mellan EU, idrottsorganisationerna och de nationella regeringarna
8). 
                                                 
5 Förklaring IV, bifogad ordför andeskapets slutsatser. Europeiska rådet den 7-9 december 2000. 
6 EGT C 8, 12.1.2000, s. 5. 
7 EGT C 135, 7.5.2001, s. 274. 
8 Svar på en särskild Eurobarometerundersökning, 213 ”EU:s medborgare och idrott” december 2004. 
 
SV 7   SV 3.1. Förväntningar inom formell utbildning 
Forskningsresultat har visat att regel bunden motion förbättrar vår fysiska och 
psykiska hälsa och dess positiva inverkan på inlärningsprocessen är idag fullt accepterad. Inom den formella utbildningen borde man bättre ta tillvara idrottens 
värderingar för att utveckla kunskaper, mo tivation, färdigheter, beredvillighet till 
egna insatser men också sociala färdigheter såsom lagarbete, solidaritet, tolerans och 
känsla för rent spel i en mångkulturell milj ö. Idrotten är oumbärlig för den formella 
utbildningen eftersom den gör det möjligt att förvärva och utveckla nyckelkompetenser
9 som alla behöver för självförve rkligande, social integration och 
för att öka sina anställningsmöjligheter. 
Formell utbildning har omvänt en avgörande  roll att spela när de t gäller att skapa 
vanor som leder till regelbunden fysisk ak tivitet och som motarbetar en ohälsosam 
livsstil. Denna roll är nödvändig eftersom EU:s medborgares häls a verkar bli allt 
sämre på grund av att vi inte motionerar tillräckligt. Formell utbildning bidrar 
dessutom till att förbättra kvalifikationerna för dem som har idrottsrelaterade yrken 
och att skapa en bättre och tryggare miljö inom idrotten. Detta hänger samman med den pågående utvecklingen när det gälle r kvalifikationer och kompetens inom 
idrottssektorn på EU-nivå (mycket har fö rvärvats genom icke-formell utbildning) 
som kommer att stödjas av den gemens amma referensnivån inom den framtida 
europeiska ramen för kvalifikationer
10. 
Utbildning och idrott står därför inför ge mensamma utmaningar och om en ordentlig 
samarbetsprocess inleds kan båda sektorerna  hjälpa till att uppfy lla de europeiska 
medborgarnas förväntningar.  
Europeiska året för utbildni ng genom idrott 2004 har bi dragit till att höja de 
europeiska medborgarnas förväntningar på åtgä rder som syftar till att bättre ta till 
vara idrottens sociala och utbildningsmässi ga värde inom den formella utbildningen. 
Följande krav och idéer har förts fram:  
– Nationella experters fackkunska per bör utnyttjas för att på EU-nivå skapa bättre 
förståelse för och ökad kunskap om idrott ens och den fysiska aktivitetens plats i 
skolan. Man bör också främja erkännandet av att institutioner och organisationer 
bidrar till att idrottsaktivitet er bättre integreras i skol an (t.ex. genom att uppmuntra 
medlemsstaterna att ge erkännande till de skolor som satsar på  idrott på grundval 
av kriterier som upprättats på EU-nivå). 
– Men bör uppmärksamma att såväl utbildningsinstitutionerna som 
idrottsorganisationerna har allt att vinna på ett tätare samarbete. På det sättet kommer man att bättre kunna utnyttja id rottens potential för att förvärva och 
utveckla de nyckelkompetenser so m gör ungdomar och vuxna rustade för 
vuxenlivet, såsom social, interkultu rell och medborgerlig kompetens. 
                                                
 
9 Förslag till Europaparlamentets och rådets rekommendation om nyckelkompetenser för livslångt 
lärande (KOM/2005/548 slutlig). 
10 Kommissionens arbetsdokument: Towards a European Qualifications Framework for Lifelong Learning 
(SEK(2005)957). 
 
SV 8   SV – Erkännandet av kvalifikationer hos de personer som undervisar inom 
idrottsrelaterade yrken (t.ex. tränare och id rottsledare) måste förbättras för att man 
fullt ut ska kunna utnyttja den potential a tt skapa nya arbetstillfällen som finns 
inom idrotten, och som i sin tur kan bidra till att öka den sociala 
sammanhållningen i Europa.  
– Idrottens och den fysiska aktivitetens pot ential bör utnyttjas fullt ut inom den 
formella utbildningen för att vända de n aktuella utvecklingen mot en alltmer 
stillasittande och passiv livsstil. 
– Man bör dra nytta av resultaten av Eur opeiska året för utbildning genom idrott 
2004 genom att använda de goda exempel so m utvecklats under året och bättre 
utnyttja möjligheterna att finansiera pr ojekt och initiativ som grundar sig på 
idrottsverksamhet.  
3.2. Förväntningar inom ic ke-formell utbildning 
Idrott når alla medborgare oavsett kön, ra s, ålder eller social- eller ekonomisk 
bakgrund och Europeiska året för utbil dning genom idrott 2004 bekräftade det 
ökande intresset för att använda idrott som ett redskap för icke-formellt lärande. Året har visat att det finns en vilj a inom det civila samhället i Europa att använda idrott 
inom icke-formellt lärande och som ett redskap för att främja social integration, interkulturell dialog samt för att bekä mpa diskriminering, särskilt rasism och 
främlingsfientlighet.  
Både idrotts- och ungdomsorgani sationer har blivit allt mer medvetna om att de har 
mycket att vinna på att handla gemensamt och om de möjligheter till detta som programmet Ungdom erbjuder. Europeiska år et för utbildning genom idrott 2004 har 
också bidragit till samverkan inom område t aktivt medborgarskap. Att ägna sig åt 
idrott är lärorikt i sig, men det är också nyttigt att vara en aktiv medlem i 
idrottsföreningar och idrottsorganisationer eftersom de hjälper till att stärka det civila 
samhället genom att lära ut prak tiska demokratiska värderingar. 
Europeiska året för utb ildning genom idrott 2004 har visat att samarbete med 
organisationer som är aktiva inom området för social integration, ungdomsarbete och 
aktivt medborgarskap kan vara av största nytta för idrottsorganisationer eftersom 
detta skulle öka erkännandet av deras sociala funktion. 
De förväntningar som året gav upphov til l hos Europas medborgare har lett till 
följande krav och idéer:  
– Nationella experters fackkunska per bör utnyttjas för att sk apa bättre förståelse för 
idrottens potential inom icke-formellt lärande.  
– Man bör uppmärksamma idrottens utbildni ngspotential inom det icke-formella 
lärandet bland människor som arbetar med idrott (klubbar, förbund osv.) och 
bland icke-idrottsorganisationer som är verksamma inom områdena ungdom, 
aktivt medborgarskap, anti-diskriminering, so cial integration, anti-rasism osv.  
– Man bör på EU-nivå värdesätta det ideella arbetet inom idrotten eftersom detta är 
ett viktigt redskap inom icke-formellt och informellt lärande. Ungdomar bör 
 
SV 9   SV uppmuntras att vara aktiva medlemmar i idrottsorganisationer för att på så sätt 
utnyttja idrottens potential för att förv ärva nya färdigheter och medborgerliga 
värderingar.  
– Idrottens pedagogiska värde måste utnyt tjas bättre genom att man använder 
idrotten för att främja utbyten och genom  att man utnyttjar den samverkan som 
finns mellan idrottsinitiativ inom EU-p rogram som handlar om icke-formellt 
lärande och aktivt medborgarskap.  
3.3. Europeiska kommissionens uppföljning 
Genom Europeiska året för utbildning ge nom idrott 2004 betonades behovet av att 
bättre integrera idrotten i formell och icke-formell utbildning och icke-formellt 
lärande. Därför är det viktigt att knyta kontakter och förbättra samarbetet mellan 
utbildningsinstitutioner och idrottsorganisat ioner. Europeiska året för utbildning 
genom idrott har medfört en attitydförändri ng, men det krävs ytterligare insatser på 
EU-nivå.  
Men tanke på att medborgarna under året  efterfrågat konkret a insatser kommer 
kommissionen inom sitt behörighetsområde och i enlighet med subsidiaritetsprincipen att göra en uppföljning av Europeiska året för utbildning 
genom idrott, med beaktande av utbildningsinstitutionernas och 
idrottsorganisationernas självständighet. Uppföljningen kommer att bl.a. att bestå av 
följande:  
– Att göra nya undersökningar, organisera yt terligare expertmöten och inleda nya 
Eurobarometerundersökningar för att id rottens och den fysiska aktivitetens 
betydelse inom formell och icke-formell ut bildning ska få större spridning på EU-
nivå.  
– Att fortsätta att anordna möten med de offentliga myndigheter som ansvarar för 
utbildning och idrott och utvidga dessa mö ten till att också gä lla berörda parter 
inom dessa båda områden i syfte att höja medvetenheten om vilka fördelar man skulle uppnå genom bättre samarbete mellan idrotts- och ungdomsorganisationer.  
– Att förstärka dialogen oc h samarbetet med idrottsrörelserna när det gäller 
idrottens utbildningsvärde (t.ex. ideellt arbete, deltagande i idrottsaktiviteter 
särskilt för kvinnor, kamp mot rasism och främlingsfientlighet, utbildning och 
skydd för unga idrottare osv.). 
– Att använda möjligheterna att finansiera projekt och initiativ som rör 
idrottsaktiviteter inom ramen för EU-åtgärder såsom kommande europeiska år
11 
och det nya integrerade EU-programmet om  livslångt lärande samt dra nytta av 
idrottens pedagogiska värde i utbyten mellan medborgarna då man utnyttjar 
synergin mellan initiativen  inom områdena idrott, ungdom och medborgarskap 
inom ramen för EU-programmen ”Aktiv  ungdom” och ”Medborgare för Europa”. 
                                                 
11 Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om  Europeiska året för interkulturell dialog (2008) 
(KOM(2005) 467, 5.10.2005). 
 
SV 10   SV – Att förbättra erkännandet av kvalifikationer inom idrottsrelaterade yrken12 (t.ex. 
genom att inkludera idrott i den gemensamma ramen för kvalitetssäkring, en gemensam referensram som skall främja utvecklingen och reformen av kvaliteten på yrkesutbildningen) och att främja rörl ighet (t.ex. genom att inkludera idrott i 
Europeiska systemet för överföring av st udiemeriter för yrkesutbildning) eftersom 
det inom detta område finns stor potential för att skapa nya arbetstillfällen och det 
kan därför bidra till social  sammanhållning i Europa.  
– Att göra människor uppmärksamma på hur viktigt det är med fysisk aktivitet för 
att bekämpa tendenserna till ökad fetma geno m att se till att samarbete bedrivs på 
idrottsområdet på EU-nivå och genom att uppmuntra berörda parter inom 
utbildning och idrott i Europa att delta i den europeiska hand lingsplattformen för 
kost, fysisk aktivitet och hälsa.  
4. S
LUTSATS  
De huvudsakliga målen med beslutet om inrä ttande av Europeiska året har uppnåtts. 
Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén har bidragit till att göra idrottens potential som ett utbildningsredskap mera känt. En ram för 
samarbete har inrättats på EU-nivå, men även det nationella samarbetet har ökat. 
Utbildningsinstitutioner, idrottsorganisationer och offentliga myndighete r har deltagit aktivt i 
olika projekt under året.  
Det stora intresse för EU-åtgärder inom om rådet utbildning genom idrott som det civila 
samhället har visat har konkretiserats, i synn erhet när det gäller EU-åtgärder för att öka 
samarbetet mellan såväl idrottsorganisationer och utbildningsinstitutioner som de nationella 
regeringarna.  
Därför vill kommissionen  
(1) värdesätta de resultat som uppnåtts under Euro peiska året för utbildning genom idrott 
2004, dra nytta av initiativet och ta t ill vara och sprida goda exempel,  
(2) utveckla sina åtgärder i enlighet med detta meddelande för att öka kunskapen om 
utbildning genom idrott, främja samarb ete mellan medlemsstaterna samt mellan 
utbildningsinstitutioner och idrottsorganisa tioner, öka användningen av idrott inom 
olika EU-instrument, öka erkännandet av kvalifikationer och färdigheter inom idrott 
samt främja fysisk aktivitet,  
(3) uppmuntra rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén 
och regionkommittén att erkänna effekter na och de positiva resultat som uppnåtts 
under Europeiska året för utbildning genom idrott 2004 och att i sitt arbete ta hänsyn 
till de förväntningar so m skapats under året.  
                                                
 
12 EU:s rättsligt bindande instrument för erkännande av yrkeskvalifikationer för reglerade yrken är 
direktivet om erkännande av yrkeskvalifikationer (EUT L 255, 30.9.2005).