MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET enligt artikel 251.2 andra stycket i EG-fördraget om Gemensam ståndpunkt antagen av rådet inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut om inrättande av ett program för gemenskapsåtgärder som skall uppmuntra medlemsstaterna att samarbeta för att motverka social utslagning

1. Förfarande

Förslaget KOM(2000)368 slutlig överlämnades till Europaparlamentet och rådet den 16 juni 2000. Europaparlamentet avgav ett yttrande i första behandlingen den 16 november 2000. Ekonomiska och sociala kommittén antog ett yttrande vid sitt plenarsammanträde den 19 oktober 2000 och Regionkommittén gjorde det den 13 december 2000.

Sedan Europaparlamentet avgett sitt yttrande och enligt artikel 250.2 i EG-fördraget antog kommissionen ett ändrat förslag som överlämnades till rådet och Europaparlamentet den 24 november 2000 (KOM(2000)796 slutlig).

Rådet nådde politisk enighet om en gemensam ståndpunkt vid sitt möte den 27-28 november 2000. Rådet antog sin gemensamma ståndpunkt den 12 februari 2001.

2. Syftet med förslaget

Förslaget lades fram av kommissionen som svar på Europeiska rådets slutsatser från Lissabon där det sägs att "Policyn för att motverka social utslagning bör grunda sig på en öppen samordningsmetod där nationella handlingsplaner kombineras med ett initiativ från kommissionen för samarbete på området som skall läggas fram senast i juni 2000" (punkt 32 i slutsatserna). Det grundar sig på bestämmelserna i EG-fördraget, särskilt artikel 136 och artikel 137.2 andra och tredje stycket. Förslaget ger en rättslig grund för ett femårigt program för gemenskapsåtgärder som syftar till att öka förståelsen, organisera det ömsesidiga lärandet inom ramen för medlemsstaternas nationella handlingsplaner för att motverka fattigdom och social utslagning, samt stödja intressegruppernas deltagande och nätverkssamarbete i EU. Programmet skall hjälpa unionen och dess medlemsstater att göra politiken för att motverka fattigdom och social utslagning effektivare och mer verkningsfull.

3. Kommentarer till den gemensamma ståndpunkten

3.1 Allmänna anmärkningar

p.m.

3.2 Hur har hänsyn tagits till Europaparlamentets ändringsförslag-

Kopplingen till slutsatserna från Europeiska rådets möte i Lissabon om kampen mot social utslagning har stärkts och ytterligare hänvisningar till fattigdom har förts in där så varit möjligt. Större tonvikt har lagts vid förbättringar av indikatorer och bedömningskriterier som ett sätt att stödja samarbetet mellan medlemsstaterna inom ramen för en öppen samordningsmetod. Kommittén för social trygghet och dess roll framhävs och det föreslås också att de framsteg som har gjorts inom ramen för programmet skall redovisas i kommissionens årliga sammanfattande rapport till Europeiska rådets vårmöte.

Man har betonat vikten av att samtliga berörda parter på alla nivåer involveras och att det är viktigt att hänsyn tas till erfarenheter som gjorts på fältet samt till de personer som drabbats av fattigdom och social utslagning, samtidigt som man klargjort att gemenskapens åtgärdsprogram kommer att inriktas på strategiskt transnationellt samarbete och stödja nätverkssamarbete endast på EU-nivå. Bestämmelserna om samstämmighet och komplementaritet med gemenskapens övriga politik, instrument och åtgärder har förstärkts.

3.2.1. Europaparlamentets ändringsförslag som helt, delvis eller till sin andemening beaktats i rådets gemensamma ståndpunkt och i kommissionens ändrade förslag

Hänvisningarna till skäl och artiklar avser den numrering som använts i rådets gemensamma ståndpunkt.

- I skäl 1 införlivas delar av ändringsförslag 2 genom en vidare hänvisning till artikel 2 i fördraget.

- Skäl 3 omfattar ändringsförslag 4 och innehåller hänvisningar till rådets rekommendationer 92/441/EEG och 92/442/EEG samt rådets slutsatser från den 17 december 1999 (skäl 4 i kommissionens ändrade förslag).

- Skäl 5 följer ändringsförslag 5 genom att "fattigdom" läggs till "social utslagning" (skäl 6 i det ändrade förslaget).

- I skäl 7 citeras slutsatserna från Europeiska rådets möte i Lissabon när det gäller att åtgärder måste vidtas för att man på ett avgörande sätt skall försöka utrota fattigdomen, genom fastställande av lämpliga mål (f.d. ändringsförslag 10 från Europaparlamentets utskott för sysselsättning och socialfrågor som de ännu inte har röstat om i plenarsammanträde) (skäl 8 i kommissionens ändrade förslag).

- Skäl 11 täcker delar av ändringsförslag 14 genom hänvisningen till utarbetandet av samordnade enkäter samt kvalitativa och kvantitativa indikatorer som kommer att ge en grund för att utveckla den öppna samordningsmetoden (skäl 12 i kommissionens ändrade förslag).

- I skäl 12 beaktas andemeningen i ändringsförslag 27 samt ändringsförslag 66 genom att säga att för kampen mot social utslagning och fattigdom är det ett krav att alla skall få möjlighet till sysselsättning av god kvalitet samt tillgång till resurser, rättigheter, varor och tjänster (skäl 13 i kommissionens ändrade förslag).

- I skäl 13 beaktas ändringsförslag 6 genom omnämnandet att åtgärder för att bekämpa den sociala utslagningen och fattigdomen bör syfta till att göra det möjligt för var och en att sörja för sina behov genom avlönad sysselsättning eller på annat sätt och integreras i samhället (skäl 14 i kommissionens ändrade förslag).

- I skäl 14 återges andemeningen i ändringsförslag 23 när det gäller Kommittén för socialt skydd, som inrättades genom rådets beslut 2000/436/EG, och den roll som Europeiska rådet vid sina möten i Lissabon och i Feira bestämde att denna kommitté skall ha (skäl 18 i kommissionens ändrade förslag).

- I skäl 15 har ändringsförslag 17 införlivats genom att det konstateras att icke-statliga organisationer på olika nivåer (lokal, regional, nationell och europeisk), lokala och regionala myndigheter och arbetsmarknadens parter har erfarenhet av och sakkunskap om hur social utslagning skall bekämpas, och de kan därför lämna ett viktigt bidrag på europeisk nivå till förståelsen av olika former av social utslagning och till att man vid utformningen, genomförandet och uppföljningen av programmet tar hänsyn till de erfarenheter som gjorts av dem som drabbats av social utslagning (skäl 15 i kommissionens ändrade förslag).

- I skäl 17 har ändringsförslag 19 införlivats genom att det anges att man skall garantera samstämmighet och komplementaritet mellan åtgärderna som genomförs inom ramen för programmet och gemenskapens alla övriga berörda instrument, politikområden och åtgärder; särskilt gäller detta åtgärder som genomförs under strukturfonderna (skäl 17 i kommissionens ändrade förslag).

- I skäl 22 har ändringsförslag 25 införlivats gällande jämställdhet mellan kvinnor och män i enlighet med artiklarna 2 och 3 i fördraget (skäl 22 i kommissionens ändrade förslag).

- I artikel 2 har andemeningen i ändringsförslag 68 införlivats genom att punkterna 1 och 3 slås ihop och omformuleras i linje med det ändrade förslaget.

- I artikel 3 a införlivas delar av ändringsförslag 36 genom tillägg av "fattigdom" till "social utslagning".

- I artikel 3 c införlivas delar av ändringsförslag 70 genom tillägg av "fattigdom" och "främjandet av en dialog med alla berörda".

- I artikel 4.1 införlivas delar av ändringsförslag 71 genom tillägget "undersökning av kvantitativa och kvalitativa indikatorer" i 4.1 a och hänvisningen till "bedömningskriterier" i 4.1 b. Liknande tillägg har också införlivats i det ändrade förslaget.

- I artikel 4.1 c införlivas ändringsförslag 42 med hänvisning till stöd till lämpligt nätverkssamarbete (i rådets gemensamma ståndpunkt) /nätverk (i kommissionens ändrade förslag). Denna skillnad framgår inte i den franska versionen av den gemensamma ståndpunkten där det talas om "réseaux" vilket även Europaparlamentet gör.

- I artikel 9 införlivas ändringsförslag 51 om det regelbundna samarbete som kommissionen skall upprätta med Kommittén för socialt skydd (det samma görs i artikel 8 i kommissionens ändrade förslag med en något annorlunda formulering).

- I artikel 10 införlivas delar av ändringsförslag 53 genom tillägg till förteckningen över de politikområden med vilka samstämmighet och komplementaritet skall säkerställas: ekonomisk politik, industri- och företagspolitik, invandring (artikel 9 i kommissionens ändrade förslag).

- I artikel 12 införlivas ändringsförslag 46 om rapportering av de framsteg som gjorts inom ramen för detta program i kommissionens årliga sammanfattande rapport till Europeiska rådets vårmöte (artikel 11 i kommissionens ändrade förslag).

- I kapitel 1, programdel 1 i bilagan, beaktas andemeningen i ändringsförslag 69 och delar av ändringsförslag 73 genom att lyfta fram vikten av (i) att man återspeglar erfarenheterna från personer som drabbats av social utslagning och fattigdom, (ii) att man använder alla relevanta källor till information om social utslagning och fattigdom, inbegripet från icke-statliga organisationer och (iii) att man ägnar särskild uppmärksamhet åt de många olika dimensioner och situationer som rör de olika drabbade socialgrupperna, bland annat barnfattigdom, samt de olika områden där risk för social utslagning föreligger.

- I programdel 1, kapitel 1 i bilagan införlivas ändringsförslag 59 genom att tekniskt arbete med indikatorer läggs till uppräkningen av de åtgärder som kan stödjas genom programmet. Samma tillägg görs i kommissionens ändrade förslag om än med något annorlunda ordalydelse.

- I programdel 2.1, kapitel 1 i bilagan, införlivas ändringsförslag 74 genom vilket tillägg görs så att programmet även kan stödja besök på fältet, utbyte av personal och utbyte mellan nationella informationscentrum eller liknande erkända organ.

3.2.2. Europaparlamentets ändringsförslag som helt, delvis eller till sin andemening beaktats i kommissionens ändrade förslag men inte i rådets gemensamma ståndpunkt.

Hänvisningarna till skäl och artiklar avser den numrering som används i det ändrade förslaget.

- Genom Europaparlamentets ändringsförslag 3 läggs ett nytt skäl till om Europarådets reviderade sociala stadga (1996). I kommissionens ändrade förslag förs det in som något som "skall beaktas" och kommissionen önskar behålla detta.

- Genom ändringsförslag 18 i skäl 16 om kommissionens genomförandebefogenheter görs ett tillägg om att åtgärder skall antas "utan att det påverkar kommissionens befogenheter enligt artikel 274 i fördraget." Kommissionen godtar att stryka hänvisningen till artikel 274 eftersom finansieringsbestämmelserna i rådets gemensamma ståndpunkt inte påverkar tillämpningen av artikel 274 i fördraget.

- I ändringsförslag 72 i artikel 8.1, som också gäller kommissionens befogenheter, läggs det också till att åtgärden skall vidtas "utan att det påverkar kommissionens befogenheter enligt artikel 274 i fördraget". Av samma anledning som ovan godtar kommissionen att detta tillägg inte görs i artikel 8.1.

- Europaparlamentets ändringsförslag 24 som tar upp att referensbeloppet för programmet skall vara förenligt med den befintliga finansieringsramen täcks av det nya skälet 21 i kommissionens ändrade förslag. Kommissionen vill behålla sin ståndpunkt, eftersom det säkerställer att den budget programmet får är förenlig med den befintliga finansieringsramen.

- Europaparlamentets ändringsförslag 37 där "på grundval av gemensamma parametrar" läggs till i artikel 3 andra strecksatsen beaktas delvis i artikel 3 andra strecksatsen i kommissionens ändrade förslag som lyder "på grundval av jämförbara parametrar". Kommissionen vill bibehålla "på grundval av jämförbara parametrar" som en kompromiss mellan rådets ståndpunkt och parlamentets. Genom att använda "jämförbara" i stället för "gemensamma" kan medlemsstaterna bättre göra gällande det speciella i den nationella situationen och de egna prioriteringarna samtidigt som man fortfarande på ett produktivt sätt kan jämföra med de andra medlemsstaterna. Detta kommer att bidra till att optimera programmets mervärde för EU.

- Enligt ändringsförslag 65 i kapitel 4 i bilagan krävs det att om bidrag erhålles för gemensam finansiering med andra källor får kommissionens finansiella bidrag som regel inte överstiga 90 % av kostnaden för den åtgärd som får stöd. I kommissionens ändrade förslag beaktas detta delvis genom formuleringen: "Finansieringen av driftskostnaderna för de europeiska nätverk som omfattas av programdel 3.1 kan i undantagsfall uppgå till 90%, förutsatt att nätverkens ekonomiska situation motiverar detta." Kommissionen vill stå fast vid detta. En reservation mot motsvarande text i rådets gemensamma ståndpunkt lämnades av kommissionen vid rådets möte den 27-29 november 2000 (se bifogad förklaring).

3.3 Nya bestämmelser som rådet har fört in och kommissionens ståndpunkt avseende dem

Hänvisningarna till skäl och artiklar avser den numrering som använts i rådets gemensamma ståndpunkt.

I slutet av skäl 8 i rådets gemensamma ståndpunkt görs tillägget "och att det bästa skyddet mot social utslagning är ett arbete". Kommissionen är överens med rådet, eftersom detta tillägg hänvisar till Europeiska rådet i Lissabon när det gäller att främja social integrering.

Ett särskilt skäl 18 har förts in i rådets gemensamma ståndpunkt: "Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt den sociala utslagningen inför utvidgningen". Kommissionen instämmer med rådet.

Ett nytt skäl 20 har förts in i rådets gemensamma ståndpunkt enligt vilket "det arbete som utförts av andra internationella organisationer, särskilt Förenta nationerna, Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling, Internationella arbetsorganisationen och Europarådet" kommer "att vara av särskilt intresse". Kommissionen instämmer med rådet.

I artikel 4.1 a i rådets gemensamma ståndpunkt ersätter följande text: "... inklusive insamling av statistik om olika former av social utslagning för att jämföra dessa uppgifter, undersökning av kvantitativa och kvalitativa indikatorer" denna text: "... bland annat genom insamling av jämförbara statistiska uppgifter, fastställande av kvantitativa och kvalitativa indikatorer". Kommissionen instämmer med rådet.

I artikel 4.1 b i rådets gemensamma ståndpunkt utgår "samarbete kring politiska frågor". Eftersom detta beaktas i de mål som fastställs i artikel 3 instämmer kommissionen med rådet.

I artikel 5 om "Genomförande och samarbete med medlemsstaterna" görs ett tillägg i rådets gemensamma ståndpunkt i punkt b om att kommissionen skall "förse icke-statliga organisationer och arbetsmarknadens parter med användbar information". Eftersom detta tillägg är i linje med de grundläggande principerna för programmet och för Europaparlamentets ändringsförslag 44, instämmer kommissionen med rådet.

I rådets gemensamma ståndpunkt införs en ny artikel 7 om "åtgärder för genomförandet". Med hänvisning till beslut 1999/468/EG [1] räknas de åtgärder upp som bör antas i enlighet med förvaltningsförfarandet och de för vilka samrådsförfarandet krävs. Även om det i kommissionens ändrade förslag endast hänvisas till ett samrådsförfarande instämmer kommissionen med rådet.

[1] av den 29 juni 1999, om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter

Uppdelningen av texten mellan artikel 7 och artikel 8 i det ändrade förslaget är också annorlunda än i den gemensamma ståndpunkten, vilket inte ändrar innehållet. Kommissionen instämmer med rådet.

I punkt 1.1 i programdel 1 i kapitel 1 i bilagan ersätter "det tekniska arbetet med indikatorerna" det "fastställande av indikatorer" som nämns i det ändrade förslaget. Kommissionen godtar rådets formulering.

3.4 Problem när den gemensamma ståndpunkten antogs

OBS: Det officiella protokollet från rådets möte den 27-28 november 2000 finns ännu inte tillgängligt. Följande text grundar sig på det protokoll som utarbetats av kommissionens generalsekretariat.

När rådet under mötet den 27-28 November 2000 nådde politisk enighet om en gemensam ståndpunkt, anmälde kommissionen en reservation mot punkt 3.1 i programdel 3 i bilagan. Texten gäller "grundfinansiering av de viktigaste europeiska nätverk som deltar i kampen mot fattigdom och social utslagning " vilken "begränsas till ett tak på 80 % av de utgifter som kan stödjas".

I kommissionens ändrade förslag, i punkt 4 "Genomförande av åtgärderna" görs tillägget att "finansieringen av driftskostnaderna för de europeiska nätverk som omfattas av programdel 3.1 kan i undantagsfall uppgå till 90%, förutsatt att nätverkens ekonomiska situation motiverar detta". Detta är i linje med det beslut som fattats i programmet mot diskriminering och beaktar delvis Europaparlamentets ändringförslag 65 (där räckvidden begränsas till att enbart omfatta europeiska nätverk som deltar i kampen mot fattigdom och utslagning), (se bifogade förklaring).

4. Slutsatser

I rådets gemensamma ståndpunkt bibehålls huvuddragen i förslaget till beslut och det görs flera tillägg i texten som återspeglar slutsatserna från Europeiska rådet i Lissabon, behovet av att förbättra arbetet med indikatorer och bedömningskriterier och vikten av att engagera alla inblandade på olika nivåer. Dessa tillägg är i linje med Europaparlamentets ändringsförslag och kommissionen välkomnar dem. Rådet lägger även till hänvisningar till utvidgningen och till det arbete som gjorts av andra internationella organisationer, vilket kommissionen också välkomnar. När det gäller genomförandet av programmet inför kommissionen ett förvaltningsförfarande enligt beslut 1999/468/EG. Kommissionen hade föreslagit ett rådgivande förfarande, men godtar förvaltningsförfarandet inom de viktigaste områdena eftersom det är i enlighet med sagda beslut och kan tolkas som ett erkännande av medlemsstaternas önskan att i större utsträckning medverka i förvaltningen av programmet. Kommissionen kan då mer effektivt stödja samarbetet mellan dem genom den öppna samordningsmetoden.

Kommissionen beklagar dock:

- Att det inte hänvisas till Europarådets reviderade sociala stadga i skälen. Kommissionen föreslår att skälen nu även bör innehålla en hänvisning till EU:s stadga om grundläggande rättigheter som rådet, Europaparlamentet och kommissionen undertecknade gemensamt den 7 december 2000.

- Att det inte nämns i skälen att referensbeloppet för programmet överensstämmer med nuvarande finansieringsramar.

- Att det inte nämns i programmets mål i artikel 3 att utbyte av erfarenheter av den politik som förs och det ömsesidiga lärandet skall organiseras på grundval av jämförbara parametrar. Jämförbarhet är ytterst viktig i samband med den öppna samordningsmetoden [2] och även för det mervärde på EU-nivå som man förväntar sig från programmet.

[2] Det har blivit ännu viktigare att parametrarna och indikatorerna är jämförbara efter det att Europeiska rådet i Nice godkände målen på EU-nivå för att motverka fattigdom och social utslagning.

Kommissionen kan vidare inte godta:

- Att Europeiska nätverk som medverkar i kampen mot fattigdom och social utslagning och kan få bidrag inom detta program behandlas mindre fördelaktigt när det gäller finansiering jämfört med nätverk som kan få bidrag inom programmet mot diskriminering.

Kommissionen uppmanar rådet att anpassa sin gemensamma ståndpunkt efter detta.

BILAGA

UTTALANDE

TILL RÅDETS PROTOKOLL

Uttalande från kommissionen

Kommissionen beklagar att rådet inte, som i samband med programmet mot diskriminering, har godkänt ändringsförslaget om att låta 90 % bli gränsen för det finansiella bidrag som inom ramen för programmet skulle kunna beviljas som kostnadstäckning för de europeiska nätverk av icke-statliga organisationer som kämpar mot fattigdom och social utslagning (core-finding). Den erinrar om vilken betydelsefull roll som spelas av dessa organisationer och deras europeiska nätverk och vilka svårigheter dessa senare skulle ställas inför om det av dem krävdes en högre grad av medfinansiering än vad de faktiskt kan klara. Kommissionen understryker likaså vilken vikt Europaparlamentet fäster vid denna ändring. [3]

[3] I enlighet med riktlinjerna av den 24 mars 1997 kommer detta uttalande att översändas till Europaparlamentet.