Under det senaste årtiondet har EU infört en omfattande uppsättning verktyg och förfaranden för bättre lagstiftning för att säkerställa detta. Dessa viktiga förändringar börjar redan ge resultat, men den nuvarande kommissionen har beslutat att gå längre.

Junckerkommissionen innebär en nystart. Det viktigaste för oss är att ta fram lösningar på stora frågor som medlemsstaterna inte kan hantera på egen hand, t.ex. en investeringsplan för att få fram 315 miljarder euro för att stimulera sysselsättning och tillväxt, en energiunion för säker och hållbar energi till överkomliga priser, en intern säkerhetsagenda för att bemöta gemensamma hot som terrorism och organiserad brottslighet, en digital inre marknad för att kunna utnyttja de möjligheter som internet ger och en agenda för migration. Våra nya initiativ utgår från verkliga politiska prioriteringar. Kommissionen varken kan eller bör engagera sig i alla frågor i EU. Kommissionens första arbetsprogram återspeglar detta förändrade synsätt. Det innehåller bara 23 stora nya initiativ som har nära koppling till de politiska prioriteringarna. De tillkommande och löpande åtgärderna under året kommer också att avspegla samma tendens när det gäller fokus och syfte. Initiativet med en resultatinriktad EU-budget kommer också att visa på EU-budgetens mervärde för EU-medborgarna.

För det första kommer berörda parter att kunna uttrycka sina åsikter under ett politiskt initiativs hela livscykel. ”Färdplaner” och ”inledande konsekvensbedömningar” kommer att ge berörda parter möjlighet att lämna synpunkter och relevant information redan från början av arbetet med ett nytt initiativ. Det kommer att genomföras offentliga samråd under tolv veckor i samband med att nya förslag utarbetas och när vi utvärderar befintlig lagstiftning och kontrollerar om den är ändamålsenlig. Efter att kommissionen har antagit ett förslag kan de nationella parlamenten lämna motiverade yttranden om hur det förhåller sig till subsidiaritetsprincipen. Dessutom kommer kommissionen att uppmana enskilda eller berörda parter att lämna synpunkter inom åtta veckor. Kommissionen kommer att samla in och sända synpunkterna till Europaparlamentet och rådet så att de kan beaktas i lagstiftningsdiskussionerna.

För det andra kommer alla berörda parter att kunna lämna synpunkter på akter med tekniska eller särskilda delar som behövs för att genomföra den lagstiftning som antagits av Europaparlamentet och rådet. För första gången kommer utkasten till de delegerade akterna att finnas tillgängliga på kommissionens webbplats för kommentarer från allmänheten under fyra veckors tid, samtidigt med samråden med experter i medlemsstaterna. Viktiga genomförandeakter för vilka det krävs ett kommittéyttrande kommer också att offentliggöras i fyra veckor, så att berörda parter kan lämna synpunkter innan medlemsstaterna röstar i den berörda kommittén . Kommissionen kommer att offentliggöra en vägledande förteckning på internet av sådana kommande akter, så att berörda parter kan planera sin verksamhet. Proportionella konsekvensbedömningar kommer också att göras när konsekvenserna kan antas bli betydande.

Beroende på vilken roll arbetsmarknadens parter har och hur självständiga de är kommer särskilda villkor att gälla för kommissionens samråd i enlighet med artikel 154 i EUF-fördraget och för dess förslag i enlighet med artikel 155 i EUF-fördraget.

2.2.Att bättre förklara vad vi gör och varför

I samtliga fall måste vi bli bättre på att förklara varför vi agerar, vilka resultat vi vill uppnå och vilka konsekvenserna kan bli. Varje förslag från kommissionen kommer att åtföljas av en bättre motivering. Motiveringen kommer inte bara att redogöra för syftet med den föreslagna åtgärden utan också förklara hur principerna om bättre lagstiftning har tillämpats, varför initiativet behövs, varför det är det bästa redskapet för EU, vad berörda parter anser och vilka sociala, miljömässiga och ekonomiska konsekvenser det kan antas få, särskilt för konkurrenskraften och små och medelstora företag. Den kommer också att innehålla en mer ingående förklaring av hur initiativet svarar mot principerna om subsidiaritet (varför målet inte kan uppnås av medlemsstaterna på egen hand) och proportionalitet (på vilket sätt den föreslagna åtgärden inte går utöver vad som är nödvändigt för att uppnå målet). Detta är nödvändigt för att främja ansvarstagande.

2.3.Hur EU:s lagstiftning påverkar människor, företag och samhället som helhet – nu kan alla framföra sina åsikter

Kommissionen vill att berörda parter när som helst ska kunna ge återkoppling på alla aspekter av EU:s lagstiftning och politik, inte bara vid fasta ”kontrollpunkter” när en särskild politik utvecklas. Vi vill veta hur EU:s lagstiftning påverkar människor och företag, och hur vi kan få den att fungera bättre.

En ny funktion på kommissionens webbplats för bättre lagstiftning, ”Lighten the Load – Have Your Say”, kommer att ge alla möjlighet att lämna synpunkter och kommentarer på befintlig EU-lagstiftning och initiativ, utöver de formella samråd som kommissionen genomför. Vi vill veta vad folk upplever som irriterande, betungande eller i behov av förbättring. Vi kommer att svara genom att direkt följa upp kommentaren eller vidarebefordra den till den nya plattform för berörda parter som beskrivs nedan. Detta kommer att ge EU-medborgarna, arbetsmarknadens parter och de enskilda företagen en direkt möjlighet att förstå och påverka EU-politiken med interaktiva verktyg som är anpassade till den digitala tidsåldern.

3.Vi ska göra det bättre: bättre verktyg för en bättre politik

3.1.Vi ska uppnå våra mål med hjälp av agendan för bättre lagstiftning

Bättre lagstiftning handlar inte om gynna viss politik eller vissa mål på bekostnad av andra. Det handlar om att vara tydlig med målen, oavsett vilka de är. Det handlar om att se till att den politiska lösningen är det bästa och minst betungande sättet att uppnå målen och att vara ärlig när det gäller hur väl lösningarna fungerar. Alla betydande effekter, oavsett om de är positiva eller negativa, kvantifierbara eller inte, bör analyseras och begrundas.

Kommissionen kommer hädanefter att tillämpa nya integrerade riktlinjer för bättre lagstiftning. Dessa riktlinjer säkerställer att de ekonomiska, sociala och miljömässiga konsekvenserna fortsätter att beaktas sida vid sida i alla analyser som kommissionen gör, tillsammans med de grundläggande rättigheterna. Genom dem åtar sig kommissionen på nytt att använda bästa tillgängliga information och vetenskap och de stärker åtagandet att införa tydliga övervaknings- och genomförandeplaner innan åtgärder antas. De säkerställer också att ett konkurrenskraftigt EU med hållbar utveckling prioriteras i all vår verksamhet.

När vi överväger politiska lösningar kommer vi att överväga både lagstiftningsåtgärder och andra välutformade åtgärder samt förbättringar i genomförandet och tillämpningen av den befintliga lagstiftningen. Vi kommer att säkerställa lösningar som utnyttjar alla möjligheter som digital och annan teknik kan erbjuda i dagsläget och kan komma att erbjuda i framtiden, som inte hämmar innovation och som fungerar effektivt både i den digitala och den fysiska världen.

Vi uppmärksammar särskilt de regler som påverkar små och medelstora företag, som alltför ofta upplever byråkratin som ett hinder. Men alla regler kommer inte från Bryssel. Många EU-regler är också lika relevanta för små företag som för större: den som arbetar på ett litet hantverksföretag har samma rätt till skydd av säkerhet och hälsa som den som arbetar på verkstadsgolvet i en stor fabrik. Men om regelverket är alltför komplicerat, alltför betungande eller alltför byråkratiskt finns det risk för att mindre företag helt enkelt inte kan följa det, vilket innebär att arbetstagarna inte är skyddade eller att företagen lägger sina begränsade resurser uteslutande på att tillämpa reglerna, istället för att skapa tillväxt i företaget och generera arbetstillfällen.

När vi förbereder nya initiativ kommer vi att tillämpa principen om att tänka småskaligt först, dvs. ta hänsyn till små och medelstora företags intressen när vi utarbetar och utvärderar politiska initiativ samt överväga enklare regler för dessa företag och i möjligaste mån införa undantag för mikroföretag när det är befogat. Om det inte är möjligt, t.ex. därför att det inte skulle vara möjligt att uppnå de sociala, miljömässiga och ekonomiska målen med den föreslagna lagstiftningen, kommer kommissionen att förklara varför.

3.2.En kommission som är öppen för kontroll

De åtaganden som nämnts här innebär en ambitiös ändring av vårt sätt att fungera. Kontroll kan hjälpa oss hålla fast vid våra principer om bättre lagstiftning och säkerställa att förslagen grundar sig på bästa tillgängliga dokumentation och analyser.

Sedan 2006 har konsekvensbedömningsnämnden stått för kontrollen. Den har säkerställt kvaliteten på de konsekvensbedömningar som kommissionen gör innan den fattar beslut om nya initiativ. Som meddelades i december 2014 kommer en ny nämnd för lagstiftningskontroll att ersätta den nuvarande nämnden och den kommer att få en starkare roll.

Den nya nämnden kommer att bedöma kvaliteten på konsekvensbedömningar som ligger till grund för det politiska beslutsfattandet. Om kommissionen beslutar att vidta åtgärder utan stöd av en adekvat konsekvensbedömning kommer den offentligt att förklara varför. Till skillnad från tidigare kommer nämnden att också att kontrollera viktiga utvärderingar av befintlig lagstiftning och de kontroller som gjorts av dess ändamålsenlighet.

Nämnden kommer, tack vare sin sammansättning, att kunna avge opartiska yttranden på grundval av omfattande kunskap om de relevanta analysmetoderna. Följaktligen kommer nämnden att bestå av en ordförande och sex ledamöter som för första gången kommer att arbeta i nämnden på heltid och inte ha något politiskt ansvarsområde inom kommissionen. Dessutom kommer tre av dessa ledamöter att rekryteras utifrån för en fast mandattid, som inte kan förnyas. Alla ledamöter kommer att väljas genom grundliga, objektiva uttagningsprocesser på grundval av sin kompetens.