SV Europeiska unionens officiella tidning C 191/11

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Energiutbildning” (förberedande yttrande)

2012/C 191/03

Föredragande: Edgardo Maria IOZIA

Den 11 januari 2012 beslutade det danska ordförandeskapet att i enlighet med artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt rådfråga Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om

”Energiutbildning”

(förberedande yttrande).

Facksektionen för transporter, energi, infrastruktur och informationssamhället, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 11 april 2012.

Vid sin 480:e plenarsession den 25–26 april 2012 (sammanträdet den 25 april) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén enhälligt följande yttrande:

1. Rekommendationer och slutsatser

1.1 Connie Hedegaard, kommissionsledamot med ansvar för klimatåtgärder har framhållit följande: ”Utmaningarna i samband med den globala utvecklingen kan inte övervinnas om inte världens ekonomiska stormakter omprövar sin utvecklingsmodell.”

1.2 Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) är medveten om den strategiska roll som energiutbildningen spelar. Det krävs en avsevärd beteendeförändring om vi ska klara övergången till den koldioxidsnåla ekonomi som föreskrivs i kommissionens färdplan fram till 2050. Det civila samhällets deltagande är nödvändigt för att EU ska uppnå sina mål, särskilt målet om att på medellång sikt minska energiförbrukningen med minst 20 % före 2020.

1.3 De viktigaste målen för energiutbildningen rör kampen mot klimatförändringarna och återställandet av balansen mellan människa och natur. Vi har ansvar för att se framåt, att förstå och föregripa det framtida samhällets behov. Vi befinner oss i dag i ett mycket viktigt och avgörande ögonblick där Europeiska unionen, de nationella regeringarna, de lokala myndigheterna, skolor, universitet, forskningscentra, företag, industrier, banker, fackföreningar, icke-statliga organisationer och medier deltar i en integrerad strategi på olika nivåer.

1.4 Direkta erfarenheter från icke-statliga organisationer när det gäller att fördjupa modeller och instrument för energiutbildning är av största betydelse. Erfarenhetsutbyte mellan de olika branschorgan som finns inom det breda spektrumet av sammanslutningar och lärare med olika utbildningsnivå kan göra energiutbildningen särskilt effektiv. En sammanställning av goda metoder och utbildningserfarenheter är av central betydelse för att uppnå resultat av hög kvalitet.

1.5 EESK anser att det är nödvändigt att utveckla innovativa metoder för olika typer av utbildning som kan kombineras med de befintliga välfungerande metoderna. Informations- och kommunikationsteknik spelar här en grundläggande roll.

1.6 EESK stöder SET-planens nya initiativ för energiutbildning (”Energy Education and Training Initiative”) som för samman den akademiska världen, forskningsinstitut och näringslivet. Det offentlig-privata samarbetet har gett utmärkta resultat, i synnerhet i fråga om forskning och innovation, och bör understödjas också i framtiden. EESK rekommenderar kommissionen att själv stödja dessa initiativ.

1.7 Energiutbildning kan bidra till att lösa problem i samband med fattigdom och energifattigdom. Alla medborgare bör ha rätt till energi till rimliga priser.

1.8 EU bör i tillräcklig utsträckning beakta prioriteringen av energiutbildning och tilldela lämpliga resurser inom ramen för nästa fleråriga budgetram.

1.9 Med detta yttrande vill EESK ytterligare understryka det nödvändiga i att stödja ”EDEN”, det europeiska nätverket för nationella forum för utbildning i energi- och miljöfrågor, som baseras på befintliga initiativ på lokal, nationell, europeisk och internationell nivå inom denna sektor.

2. Inledning

2.1 Utbildning är en av de viktigaste faktorerna när det gäller att förändra beteenden. I detta yttrande vill vi lyfta fram den grundläggande roll som denna process spelar, och understryka tanken att ”den bästa energin är den som sparas” (1).

2.2 År 2009 utarbetade Europeiska ekonomiska och sociala kommittén ett förberedande yttrande på kommissionens begäran om ”Utbildningsbehoven inför ett samhälle med koldioxidfri energi” (2). EESK upprepar nu de rekommendationer som formulerades i detta sammanhang och föreslår ytterligare punkter som bör beaktas mot bakgrund av den utveckling som har skett.

2.3 De genomgripande förändringar som vi upplever i dag och som framtida generationer kommer att uppleva på global nivå gör frågan om hållbar energi till en allt viktigare faktor i våra politiska, industriella, kollektiva och individuella beslut. Denna övergångsperiod, som nästan kan liknas vid en revolution, kommer att leda till ett nytt system som helt och hållet kommer att förändra våra vanor och tänkesätt. Vi har begränsad tid på oss att hantera denna övergång, och därför måste vi inleda långsiktiga program och initiativ så snart som möjligt

2.4 Energi och miljö

2.4.1 Energi har alltid varit något grundläggande i människans liv. I synnerhet har den radikala förändringen i människors livsstil och konsumtion i hög grad bidragit till ökad efterfrågan på energi. Under de kommande årtiondena kommer Europa att ställas inför ett stort antal energiutmaningar, till exempel följande:

— Hantering av effekterna av klimatförändringarna.

— Befolkningsökning och en åldrande befolkning.

— Migration.

— Tryggad tillgång till energikällor.

— Minskat importberoende.

— Energieffektivitet.

— Kampen mot fattigdom och energifattigdom.

— Säker tillgång till energi för alla konsumenter (privatpersoner och näringsliv).

— Hållbara transporter.

— Naturkatastrofer (översvämningar, jordbävningar, tsunamier).

— Resursknapphet (energi, vatten, råvaror).

— Ökad global efterfrågan på energi.

— Främjande av förnybar energi.

— IKT (intelligenta nät osv.).

— Den mänskliga faktorn (utbildning, beteenden/vanor).

— Globaliseringen.

— Säkerhet.

— Konkurrenskraft.

2.5 EU:s prioriteringar och energiutbildning

2.5.1 För att nå den europeiska energipolitikens viktigaste mål, till exempel försörjningstrygghet, konkurrenskraft och hållbarhet, bör Europeiska unionen noga beakta dessa kommande utmaningar och genomföra alla erforderliga förändringar.

2.5.2 Det är därför nödvändigt att ge denna process nya impulser. Alla medborgare bör vara medvetna om energifrågorna och de risker som är förbundna med ett misslyckande att uppnå de fastställda målen. En väl genomtänkt energiutbildning är nyckeln till förändrade beteenden: Det är till exempel nödvändigt att vidta särskilda energiutbildningsåtgärder när det gäller joniserande strålning från radioaktivt avfall som kan vara skadligt för människan och miljön (3).

3. Energiutbildning: Några iakttagelser

3.1 Energiutbildning är ett viktigt verktyg för att bygga upp en ny hållbar utvecklingsmodell och för att främja en ny kultur. Eftersom frågan är sektorsövergripande kräver den ett integrerat arbetssätt som omfattar olika aspekter av det moderna livet och det civila samhället, där alla branscher (jordbruk, tjänster, industri och byggnation) och alla medborgare måste involveras.

3.2 Behovet av fortlöpande utbildning, i form av utbildning av individer under hela livet, både under skolåren och senare, är i dag större än någonsin. Kommittén vill understryka vikten av att sätta samman en väl genomtänkt utbildningsgång när det gäller energi som förenar de olika delarna av livet, till exempel familj, skola, arbetsplats, kultur- och fritidsinstitutioner.

3.3 För att skapa ett rationellt och ansvarstagande beteende krävs åtgärder som underlättar, motiverar och förstärker effektivare energianvändning. Det behövs tydlig, begriplig, trovärdig och framför allt tillgänglig information om energikrävande teknik. Utbildning spelar en avgörande roll, eftersom det är en förutsättning för att få allmänhetens stöd till lagstiftningen om energisparande och åtgärder för energieffektivitet såväl på EU-nivå som i medlemsstaterna.

3.4 Energiutbildningen bör inledas redan i förskolan och lågstadiet. Barnen är väl medvetna om energifrågorna, och mycket mottagliga för nya idéer och vanor. De kan påverka föräldrarnas och omgivningens attityder och agerande. Dagens elever är morgondagens arbetare, anställda, lärare, ingenjörer, arkitekter, politiker och företagare. De beslut som de kommer att fatta under sitt liv kommer att ha en dramatisk påverkan på vårt samhälles resursanvändning.

3.5 Alla aspekter av energifrågorna och klimatförändringarna bör inkluderas i läroplanerna i alla medlemsstater redan i grundskolan, och vidare på universitetsnivå och i specialistutbildningar. Det är av grundläggande betydelse att utbilda dagens unga inom alla yrken. Energiutbildning kan ge praktiska kunskaper som kan användas i samband med de framtida behoven inom energisektorn, och därmed underlätta skapandet av nya arbetstillfällen på kort, medellång och lång sikt.

3.6 Liberaliseringen av energimarknaden och den nya tekniken inom denna sektor innebär nya utmaningar för konsumenterna, som hittills har köpt sin energi från företag med monopol. Energiutbildningen kan också ta upp frågor som ”Hur använder man smarta mätare för att spara energi?”, ”Vilka rättigheter och skyldigheter har man som konsument när man undertecknar ett avtal med en energileverantör?”, ”Hur beräknar man sitt koldioxidavtryck?” samt ”miljömärkning”. Erfarenheterna från Dolceta-projektet (www.dolceta.eu) har varit extremt viktiga, och EESK rekommenderar kraftfullt att man inte förskingrar denna kunskap, utan ser till att allmänheten blir medveten om den.

3.7 Energiutbildningen bör fortsätta även utanför skolan. Barn och ungdomar kan påverka en bredare social krets genom familj och vänner, och på detta sätt öka medvetenheten bland vuxna om vikten av goda vanor. För att uppnå viktiga och betydande resultat bör utbildningsinsatserna därför fortsätta och nå alla medborgare. Energiutbildningen bör utvidgas och förstärkas avsevärt så att så många som möjligt, vuxna och yrkesarbetande (till exempel ingenjörer, arkitekter och opinionsbildare) nås. Det krävs dessutom politiska åtgärder med inriktning på utbildning av utbildarna.

3.8 Inlärningsprocessen är mycket komplex. Många aktörer ingår i processen, alla med sin särskilda roll. EESK understryker betydelsen av att för varje referensgrupp fastställa den lämpligaste utbildningsmetoden och därmed utveckla lämpliga utbildningsprogram och läroplaner som tar hänsyn till ålder, kön, kulturella skillnader och skillnader i utbildningsnivå. Nya verktyg, bland annat sociala nätverk, bör utvecklas och utforskas omsorgsfullt.

4. EU:s roll

4.1 Europeiska unionen kan bidra till utvecklingen av en utbildning av god kvalitet genom att främja samarbetet mellan medlemsstaterna och genom att vid behov stödja och komplettera deras insatser (artiklarna 149 och 150 i fördraget). Vid sidan av det ständiga behovet av att höja utbildningsnivån på alla områden borde EU lägga särskild uppmärksamhet vid behovet av kunskaper och färdigheter inom energisektorn. På webbplatsen www.energy.eu finns redan viktiga bidrag. Europa behöver kemister som arbetar med utvinning av solenergi och ingenjörer som utformar och konstruerar intelligenta nät, med mera. Däremot måste man på europeisk nivå undvika att bara följa de senaste trenderna, vilket man t.ex. gjorde när det gällde stöd till produktion av biobränslen i utvecklingsländer, något som har medfört icke önskade effekter, bl.a. odling av jatropha, en vildväxande, oljehaltig ökenväxt som finns i vissa afrikanska länder.

4.1.1 EESK anser att kommissionen inom ramen för utarbetandet av nästa fleråriga budgetram bör beakta energiutbildningen som en del i en europeisk strategi för att uppnå de energi- och klimatmål som unionen har fastställts för 2020 och 2050.

4.2 De offentliga myndigheternas roll

4.2.1 Med utgångspunkt i subsidiaritetsprincipen är utbildning ett område där de enskilda medlemsstaterna har exklusiv behörighet – länderna har själva fullt ansvar för de egna utbildningssystemens innehåll och organisation. De nationella regeringarna bör främja deltagande av alla samhällsaktörer i utformningen av prioriteringar och inrättandet av program för energifrågor. Dessutom bör de övervaka informationen och göra olika instrument tillgängliga för konsumenterna, till exempel webbplatser där man kan jämföra priser eller finna uppdaterad information om olika energiaspekter.

4.2.2 Den offentliga förvaltningen bör utgöra ett gott exempel. Regionerna bör, tillsammans med provinserna och de lokala myndigheterna, säkerställa effektiv samordning av verksamheten för att bidra till att bygga upp en utbredd energibesparingskultur. Medvetenheten om de förändringar som krävs, om teknik för energieffektivitet och användning av förnybara energikällor måste bli en del av den allmänna kulturen. Vid sidan av de lagstiftningsmässiga och tekniska åtgärderna bör institutionerna därför planera omfattande informationssatsningar och medvetandehöjande åtgärder inriktade på allmänheten, företagen och branschorganisationerna. EESK föregår i detta sammanhang med gott exempel med sitt interna EMAS-program (Eco-Management and Audit Scheme). Tack vare detta program har kommittén erhållit den högsta miljöcertifieringen av Brysselregionens miljöorgan (IBGE ”Ecodynamic Entreprise label”).

4.3 Skolornas roll

4.3.1 Mycket av våra tänkesätt och kunskaper inhämtar vi under skolgången. Dagens skola bygger på ett traditionellt inlärningssystem där det finns vissa brister på nationell nivå. Frånsett några få undantag finns det inga program för energi- och miljöutbildning, och ofta saknas det lärarpersonal med formell, lämplig utbildning på dessa områden. Av bl.a. dessa skäl bör framtidens skola ge möjlighet till fördjupade kunskaper om energibesparingar, energi, naturvetenskap, miljö och klimat, och på så sätt bidra till ökad medvetenhet om energieffektivitet som ger studenterna sådana sociala och analytiska färdigheter att de kan göra rationella bedömningar som leder till förändrade beteenden i framtiden. Kunskaper på energi- och miljöområdet bör införlivas med nyckelkompetenserna i den europeiska referensramen för livslångt lärande. Lärarna spelar en avgörande roll i detta sammanhang, och de behöver läromedel som är avpassade för elevernas nivå och det ämne som behandlas. Utbildningsprogrammen bör innehålla uppdaterade resurser och klart definierad utbildnings- och stödverksamhet för lärarna. Universitetens roll är helt avgörande, vilket också fastställdes i Bologna-processen, som bl.a. har som mål att skapa ett utbildningssystem som i högre grad överensstämmer med den snabba utvecklingen i den globala världen och med EU:s intressen, i syfte att säkra att examensbevisen i gengäld är mer relevanta i förhållande till arbetsmarknaden i hela EU.

4.4 Företagens roll

4.4.1 Partnerskapet mellan utbildningsinrättningar och företag, som EESK uttalade sitt stöd för redan 2009 (4), har en grundläggande roll. Tack vare den flexibilitet som är typisk för näringslivet, och i synnerhet de små och medelstora företagen, kan detta partnerskap utgöra en av de viktigaste resurserna för skapandet av nya arbetstillfällen i kristider, och ge betydande impulser till utvecklingen av företagarandan och kreativiteten. Forskning och utveckling bör ingå som en del i detta partnerskap i syfte att främja snabb överföring av ny teknik. De yrkesverksamma (ingenjörer, arkitekter osv.) bör fortbildas fortlöpande om nya utvecklingstendenser inom relevanta områden. Särskilda seminarier om hur man sparar energi bör genomföras på arbetsplatsen.

4.5 Bankernas roll

4.5.1 Banksektorn har en central roll för ekonomin och samhället. Bankerna är involverade i många delar av folks dagliga liv, och utöver att vara ekonomiska förmedlare bör de också stå för tillförlitlighet. Genom särskilda, förmånliga lån, kompletterade med lämplig upplysningsverksamhet, skulle de kunna stödja utbildning om energi och miljö, och på så vis stimulera gröna investeringar i många olika ekonomiska sektorer (byggnation, transporter osv.).

4.6 Fackföreningarnas roll

4.6.1 Arbetstagarorganisationerna kan i hög grad bidra till en process där allmän utbildning och yrkesutbildning är instrument i en överordnad plan för medborgarutbildning och hållbar utveckling. Till exempel den gröna ekonomin behöver kvalificerade arbetstagare som kan anpassa sig till de förändringar som den tekniska utvecklingen, forskningen och innovationen medför. Fackföreningar kan spela en strategisk roll också när det gäller individers beteende genom att upplysa sina egna medlemmar och genomföra initiativ, bl.a. i form av avtal som belönar ansvarsfullt beteende och uppnådda energibesparingar. Samarbetet mellan företag och arbetstagarorganisationer inom detta område kan ge viktiga resultat.

4.7 Det civila samhällets (de icke-statliga organisationernas) roll

4.7.1 Konsument- och miljöorganisationerna har en avgörande roll på grund av deras särskilda funktion som förmedlare av färdigheter och kunskap. De bör involveras i arbetet med att främja medvetenheten om konsumtionsfrågor och energieffektivitet på alla nivåer: planering, utformning, beslut om innehåll, spridning av information, förslag, förmedling och bedömning av resultaten.

4.7.2 De icke-statliga organisationerna bör vara de nationella myndigheternas naturliga samtalspartner och de bör ges stöd i sina utbildningsaktiviteter, som gynnar hela samhället. Informella utbildningsprogram, kontakter med lärare, anordnande av studiebesök på fältet, skräddarsydda universitetskurser och publikationer avpassade för olika åldersgrupper är aktiviteter som bör anförtros organisationer som arbetar och har sakkunskap på energiutbildningsområdet.

4.8 Mediernas och de sociala nätverkens roll

4.8.1 I spridningen av korrekt information och i massupplysningsaktiviteter för alla åldrar har medierna ett strategiskt värde och en strategisk funktion. Budskapen i informationskampanjerna om energi- och miljöfrågor ska alltid ha en vetenskaplig grund och vara kulturellt neutrala. Man bör undvika att använda medieverktyg, i synnerhet tv, utan att först grundligt undersöka informationsinnehållet. Det finns ett enormt intresse kring miljö- och energifrågor, som kan påverka folk i den ena eller andra riktningen om de inte har de kognitiva och kritiska redskap som behövs för att göra en välgrundad bedömning av den information som ges.

4.8.2 De sociala nätverken har också en viktig och känslig funktion med tanke på att de riktar sig främst till en ung publik, som är lätt att påverka och som tenderar att intressera sig för så viktiga frågor. Alla som använder dessa medier bör följa vissa uppföranderegler och acceptera att ”övervakas” och eventuellt att ändra tvivelaktig eller partisk information.

4.8.3 Det råder inget tvivel om att dessa instrument i framtiden kommer att bli allt viktigare. (I dag är fler personer kopplade till sociala nätverk än det fanns människor på jorden i början av 1900-talet.) Den stora mängden tillgänglig information kommer att ändra på språkbruket och typen av information. Utbildningsområdet kommer att känna av dessa ändringar och det blir nödvändigt att kunna omvandla detaljerad och komplex information till enkla och lättförståeliga budskap för alla. Se http://en.wikipedia.org/wiki/List_of_social_networking_websites.

5. Kommitténs prioriteringar

EESK anser att man bör fokusera på följande prioriteringar:

5.1 Hantering av effekterna av klimatförändringarna, anpassning och behov av nödvändig kompetens. Förekomsten av klimatförändringar är vetenskapligt bevisad och allmänt erkänd i hela världen. Vissa händelser, såsom översvämningar, kommer att inträffa allt oftare. Att anpassa sig till dessa fenomen kommer att bli avgörande för vår överlevnad. Dessutom kan bristen på tillräckligt kvalificerade yrkespersoner allvarligt äventyra uppnåendet av EU:s mål på kort, medellång och lång sikt.

5.2 Energieffektivitet. Energieffektivitet är ett centralt inslag i Europa 2020-strategin. Ett fullständigt genomförande av befintliga och nya åtgärder kommer att leda till en förändring av vårt dagliga liv och kan enligt kommissionen generera ekonomiska besparingar på upp till 1 000 euro per hushåll och år, förbättra Europas industriella konkurrenskraft, skapa upp till två miljoner arbetstillfällen och minska de årliga utsläppen av växthusgaser med 740 miljoner ton (5). Energikunderna spelar en viktig roll när det gäller att stödja denna process. Alla, även vuxna människor, bör ändra sitt beteende, och det är därför nödvändigt att tillhandahålla tillräcklig och pålitlig information om energi.

5.3 Kampen mot fattigdom och energifattigdom. Kampen mot fattigdom och energifattigdom är en ny social prioritering som man bör ta itu med på alla nivåer. Priserna på de viktigaste fossila bränslena fortsätter att stiga och det ser ut som om trenden kommer att fortsätta under de kommande åren. Om man inte agerar snabbt och effektivt kommer också antalet sårbara energikonsumenter att öka betydligt (6).

5.4 Säker tillgång till energi för alla konsumenter (privatpersoner och näringsliv). Energi är en gemensam resurs som har en central roll när det gäller att säkra ett lands ekonomiska välfärd. Det är av avgörande vikt att garantera tillgång till energi till ett rimligt pris, som inte varierar för mycket och för oförutsägbart under de kommande åren, samt att se till att alla medborgare och konsumenter har tillgång till energi.

5.5 Hållbara transporter. Det ökade behovet av att transportera personer och varor ökar risken för förorening och trafikstockning i synnerhet i stadsmiljöer. Det är nödvändigt att utveckla transportformer som är hållbara, miljövänliga och energieffektiva. Frågan om sammodalitet är ytterst viktig för denna sektor.

5.6 Resursknapphet (energi, vatten, råvaror). Ökningen av världens befolkning från sex till nio miljarder kommer att göra den globala konkurrensen om naturresurser intensivare och utsätta miljön för påfrestningar (7). Att skydda grundläggande resurser som luft, vatten, mark, skog och livsmedel är därför en avgörande faktor för att främja en hållbar utveckling och skapa en modern ekonomi.

5.7 IKT. Informations- och kommunikationsteknik är i dag en väsentlig del av informations- och kunskapssamhället. Till exempel kommer smart energidistribution till ekonomiskt hållbara priser att på ett betydande sätt bidra till att ändra kommande generationers beteende.

6. Några exempel

6.1 Det finns talrika initiativ och god praxis i både Europa och världen för utbildningsaktiviteter som syftar till att främja energiutbildning och miljöskydd och ofta är knutna till minskningen av gasformiga föroreningar.

6.2 Projektet Défi Énergie, som samordnades av energi- och miljömyndigheten i Bryssel, Bruxelles Environnement, som en del av kampanjen Sustainable Energy Europe, omfattade omkring 4 000 personer i 1 400 hushåll och minskade koldioxidutsläppen med ett ton per år, vilket motsvarar en besparing på 380 euro på energiräkningen. (www.ibgebim.be)

6.3 Den italienska stiftelsen Carlo Collodi har genomfört ett projekt som vänder sig till barn i grundskolan, ”Pinocchio ripensa il mondo” (”Världen enligt Pinocchio”), som består av tre faser: avfallssortering, energibesparing och etiska val i enlighet med hållbarhetsprincipen. (http://www.pinocchio.it/fondazionecollodi/).

6.4 Den internationella stiftelsen Yehudi Menhuin genomför programmet MUS-E® Arts at School, där man använder olika konstformer – musik, dans, sång, teater och bildkonst – för att utveckla nya inlärningsprocesser. Projektet pågår i 11 länder och involverar 1 026 konstnärer som arbetar med 59 189 barn i 623 grundskolor. (www.menuhin-foundation.com/).

6.5 Det spanska forumet för en social dialog om energimixen (Spanish Energy Mix Forum, SEMF), är öppen för alla aktörer inom energiområdet och behandlar Spaniens olika energikällor. (http://www.semforum.org/).

6.6 Sommaruniversitetet UMET (Università Mediterranea d'estate) för hållbar energi i Medelhavsområdet involverar universitet i Frankrike, Italien, Portugal, Spanien, Grekland och även i Marocko, Algeriet, Tunisien, Egypten, Turkiet m.fl. Under de kommande åren vill sommaruniversitetet utvidga sin verksamhet till andra städer. (http://www.ome.org/index.php)

6.7 La Belle Verte, en film från 1996 av Coline Serrau, handlar om det västerländska samhällets problem, bland annat den hektiska livsrytmen, maktmissbruk, föroreningar och det okontrollerade utnyttjandet av naturresurser och mark. (http://www.youtube.com/watch?v=TTvoZkHugr0)

6.8 Kommissionens program ”Intelligent energi – Europa” har sedan 2004 stött olika energiutbildningsprojekt. Som exempel kan nämnas ”KidsCorner”, ”U4energy”, ”Flick the Switch”, ”Kids4future”, ”Rainmakers”, ”Youngenergypeople”, ”My Friend Boo” osv. När det gäller yrkesutbildning för byggsektorn kan man nämna projektet ”Build Up Skills”. (http://ec.europa.eu/energy/intelligent/)

6.9 My Friend Boo är en rolig tecknad serie som gjorts under IEE-programmet och är den första i sitt slag i Europa. Den har som mål att hjälpa unga att förstå teman som energi, klimatförändringar, miljö, bevarande och hälsa. (http://www.myfriendboo.com/)

6.10 Andra europeiska projekt är bland annat borgmästaravtalet, som undertecknats av mer än tre tusen städer. EESK har ända från starten stött spridningen av detta verktyg till ett så stort antal europeiska kommuner som möjligt (8), vilket har fått kommissionen att ändra sin strategi. Concerto, Civitas och det nya initiativet ”Smarta städer och samhällen” är verktyg för att dela god praxis inom området för hållbara transporter och ansvarsfull och smart energianvändning. Energiutbildningsinitiativet under den strategiska EU-planen för energiteknik (SET-plan) ger och utvecklar ett viktigt mervärde för hela planen.

6.11 På internationell nivå har man redan inlett olika initiativ, som t.ex. NEED (National Energy Education Development Project), ett nätverk för studerande, lärare, företag, myndigheter och samhällen som inleddes för redan 30 år sedan i USA (http://www.need.org/), programmet Energy Education and Workforce Development under USA:s energidepartement (http://www1.eere.energy.gov/education/) och webbplatsen EnergyQuest, som handlar om energiutbildning (http://www.energyquest.ca.gov/).

7. Offentlig hearing om energiutbildning

7.1 Under den offentliga hearing som EESK anordnade presenterades många nya och intressanta erfarenheter från energi- och miljöutbildningsområdet.

7.2 Företrädare för EACI, EU-ASE (European Alliance to save energy), Carlo Collodi-stiftelsen, Yehudi Menuhin-stiftelsen, Solvay, CIRCE, Business Solutions Europa, ELISAN-nätverket samt den ansvariga för borgmästaravtalet i kommissionens generaldirektorat för energi betonade var och en från sin egen synvinkel hur viktigt detta ämne är.

7.3 Teman som behandlades var den allmänna utbildningens och yrkesutbildningens roll, utbildning av tekniker och akademiker i vetenskapliga discipliner, behovet av att stärka förbindelserna mellan universitet, forskning och industri, betydelsen av de offentliga myndigheternas engagemang i kampen mot fattigdom och energifattigdom, den lokala nivåns deltagande i utvecklingen av verksamheten och upplysningen om en smart och hållbar energianvändning, samt innovativa verktyg för formell och informell utbildning utanför utbildningssystemet.

7.4 I anslutning till behovet av att inrätta ett gemensamt och omfattande utvärderingssystem för energi har det framförts ett särskilt förslag om att till exempel för alla energiförbrukande produkter använda förhållandet EUR/MWh som måttenhet så att man omedelbart ska kunna mäta produktens kostnadseffektivitet.

7.5 Informationens kvalitet och utbildningens innehåll är ytterst viktiga. Det finns en konkret risk för att dessa kan manipuleras för att försvara intressen i stället för att främja medvetna val. De offentliga myndigheterna bör därför ägna särskild uppmärksamhet åt att garantera oberoende och korrekta informations- och utbildningsprocesser.

7.6 En av de viktigaste punkterna som togs upp var svårigheten med att systematiskt inarbeta energiutbildningsmaterial i skolornas läroplaner på grund av tidsbrist, alltför intensiva program och olika prioriteringar.

8. EDEN: det europeiska nätverket för energi- och miljöutbildning. Samarbetsprotokollet mellan EESK och den italienska Carlo Collodi-stiftelsen

8.1 Det europeiska nätverket för nationella forum för energi- och miljöutbildning, EDEN, kan, som redan föreslagits i det förberedande yttrandet Utbildningsbehoven inför ett samhälle med koldioxidfri energi, hjälpa till med att åtgärda några av de befintliga hindren för att uppnå EU:s mål om att minska energiförbrukningen med minst 20 %, bidra till att genomföra EU:s vision för 2050 om en resurseffektiv och koldioxidsnål ekonomi och stärka energioberoendet och en trygg energiförsörjning.

8.2 För att konkret sätta i gång de förslag som ingår i yttrandet och för att stödja inrättandet av ett europeiskt nätverk, undertecknade EESK och Collodi-stiftelsen den 26 mars 2010 ett samarbetsprotokoll, där båda parterna förbinder sig att samarbeta. Pinocchio, den världsberömda figuren från Carlo Collodis bok, valdes till maskot och symbol för initiativet.

8.3 Detta europeiska nätverk, som inkluderar organisationer som arbetar inom området för utbildning i energieffektivitet, förnybara energikällor och miljö, är en kanal för nationell spridning av lämpliga program och material. Det främjar användningen av rena energiformer, effektivare utnyttjande av naturresurser och höga standarder för miljöskydd i de nationella läroplanerna.

8.4 Många organisationer har redan anslutit sig till nätverket. Förutom de grundande medlemmarna EESK och Carlo Collodi-stiftelsen (IT) består nätverket för närvarande av följande: Terra Mileniul III-stiftelsen (RO), Arene Île de France (FR), Les Péniches du Val de Rhône (FR), Municipality of Greenland (Grönland), Climate Action Network (RO), Mosaic Art and Sound (UK), Art For Green Live (UK/BE), CECE (ES), Intercollege (CY), Business Solutions Europa (BE), EU-ASE (BE), CIRCE (ES) och Menuhin-stiftelsen (BE).

Bryssel den 25 april 2012 Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande Staffan NILSSON

(1) EUT C 77, 31.3.2009, s. 54-59.

(2) EUT C 277, 17.11.2009, s. 15.

(3) EUT C 218, 23.7.2011, s. 135.

(4) EUT C 228, 22.9.2009, s. 9–13.

(5) COM(2011) 109 final.

(6) EUT C 44, 11.2.2011, s. 53.

(7) COM(2010) 2020 final.

(8) EUT C 10, 15.1.2008, s. 22.