Förslag till EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT om inrättandet av ett flerårigt gemenskapsprogram för att göra digitalt innehåll i Europa mer tillgängligt, användbart och exploaterbart {SEK(2004)169}

(framlagt av kommissionen)

MOTIVERING

1. Inledning

Marknaden för digitalt innehåll har förändrats sedan starten av eContent-programmet [1]. De förändringar som skett överensstämmer inte helt och hållet med de förändringar man hade räknat med när programmet startades. Inte heller har förändringarna varit så omfattande som man hade trott att de skulle bli. Utvecklingen på marknaderna för informations- och kommunikationsteknik (IKT) har bromsats upp generellt sett, och detta har i sin tur haft negativa konsekvenser för informationsmarknaden. Utvecklingen har dock fortsatt - i form av införande av ny teknik samt utveckling och innovation på det tekniska området - och idag ser vi åter tillväxt inom många sektorer, däribland informationsmarknaden.

[1] Rådets beslut 2001/48/EG av den 22 december 2000.

Uppbyggnaden av bredbandsförbindelser, som medger ständig uppkoppling med höga överföringshastigheter, börjar nu stimulera efterfrågan på digitalt online-innehåll. En framgångsrik uppbyggnad av bredbandiga Internet-förbindelser är dock starkt beroende av tillgången på passande digitalt innehåll - något som också konstaterades i eEurope 2005 [2]. Utvecklingstakten när det gäller att ta till sig avancerade tjänster för mobila användare (3G och framåt) är också beroende av att det finns tillgång till en stor mångfald av digitalt innehåll och av att detta innehåll är åtkomligt. På senare tid har utvecklingen inom kunskaps- och innehållsteknik gjort det möjligt att göra digitalt innehåll mer tillgängligt och att i hög grad förenkla sammanställningen av sådant innehåll och vidareutnyttja det i produkter och tjänster.

[2] KOM(2002) 263.

Parallellt med denna utveckling har ny lagstiftning antagits i unionen. Exempel på sådan lagstiftning är direktivet om vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn [3] och direktivet om upphovsrätt [4], som för närvarande håller på att införlivas med nationell lagstiftning. Syftet med båda dessa direktiv är att främja en inre marknad för produkter och tjänster som bygger på digitalt innehåll.

[3] Direktiv 2003/98/EG av den 17 november 2003.

[4] 2001/29/EG, antaget den 22 juni 2001.

Denna utveckling förväntas ge vinster - genom tillämpningar som bygger på digitalt innehåll - i form av ökad produktivitet och innovation samt bättre informationsprodukter och informationstjänster som har en positiv inverkan på innehåll, tillämpningar och tjänster med anknytning till eGovernment, eHealth, eBusiness och eLearning i enlighet med föreslagna satsningar i eEurope 2005. Dessa vinster är inte bara ekonomiska; de kommer också att komma samhället till nytta.

Innehållsmarknaden omfattar media och förlagsverksamhet, online-databaser samt andra kommersiella tjänster. Dess värde uppskattades till 515 miljarder euro år 2002 [5]. Digitalt innehåll utgör fortfarande endast en liten del av denna marknad som traditionellt domineras av filmer, TV-program, böcker, videor, musik, CD-skivor och postorderkataloger.

[5] European Information Technology Observatory - EITO 2003.

Konvergens inom media, samt Internets världsomspännande räckvidd, har gjort digitalt innehåll till en potentiellt lukrativ tillgång. När det gäller utnyttjandet av digitalt innehåll finns det dock hinder i Europa. I synnerhet är det hinder som har att göra med mångfalden - i fråga om språk, kulturer och arbetssätt i offentliga förvaltningar och företag - som påverkar inrättandet av europeiska gränsöverskridande tjänster som bygger på digitalt innehåll.

Dessa hinder diskuteras i det aktuella förslaget om eContentplus (2005-2008). Där utpekas också områden av intresse för allmänheten i Europa där marknadskrafterna misslyckas med att generera erforderliga investeringar. eContentplus syftar till att skapa förutsättningar för ett mer allmänt tillträde till och utnyttjande av digitalt innehåll och, vid behov, skapa förutsättningar för större ekonomiskt utbyte av tjänster som bygger på tillgång till och (vidare)utnyttjande av digitalt innehåll. Programmet kommer därför även i fortsättningen att ge ett betydelsefullt bidrag till eEurope-strategin inom sektorer som e-learning, e-government etc.

I det förslag till nytt program som presenteras nedan ägnas vederbörlig uppmärksamhet åt de resultat som uppnåtts genom nuvarande program samt åt den utveckling som skett i fråga om teknik, marknader och lagstiftning. Dessutom beaktas ytterligare förändringar, i fråga om inriktning, som sannolikt kommer att inträffa.

2. Den växande betydelsen av digitalt innehåll

Att digitalt innehåll idag får allt större betydelse kan tillskrivas två viktiga innovationer: digitaliseringen av traditionella medieformer (t.ex. text, bilder, video och audio) samt framväxten av Internet som en plattform för integrering och som en kanal för distribution av innehållsresurser. Tack vare dessa innovationer har en stor mängd information blivit tillgänglig för användare. Innovationerna har dessutom omvandlat sektorn för innehållsdistribution och i grunden förändrat det sätt på vilket företag, offentliga förvaltningar och regeringar växelverkar med varandra och med folk i allmänhet.

På senare tid har företag och regeringar börjat försöka dra nytta av den potential som finns hos Internet för att främja effektivitet och tillväxt. Inrättandet av ett regelverk i Europa till stöd för gränsöverskridande handel och tjänster online, [6] tillsammans med massiva kapitalinvesteringar i infrastruktur som finansieras av både offentlig och privat sektor, vittnar om den betydelse som online-miljön har fått i dagens ekonomi. Påtryckningar via lagstiftning har också använts för att få medborgarna uppkopplade mot Internet. Under de tre år som gått efter antagandet av EU-förordningen om tillträde till accessnät [7] har Internetanvändningen ökat markant i unionen, i synnerhet bland privatpersoner. Nästan 100 % av alla företag, regeringskanslier och utbildningsinstitutioner är nu uppkopplade. För privatpersoner är siffran 50 %. Prioriteringarna har nu ändrats så att man idag ger utbyggnaden av bredbandiga Internetförbindelser högsta prioritet. Fördelen för användarna är uppenbar - hastighet. Detta förväntas i sin tur stimulera användarnas efterfrågan på en större mångfald av olika produkter och tjänster som bygger på digitalt innehåll.

[6] Direktiven om e-handel (22 maj 2001) och elektronisk fakturering (20 december 2001) samt direktivet och förordningen (7 maj 2002) om mervärdesskatt på digitala lager.

[7] Förordning 2887/2000/EG, antagen den 18 december 2000.

I takt med att online-miljön får en allt större roll när det gäller spridning av kunskap och information, blir efterfrågan på digitalt innehåll av god kvalitet ofrånkomlig. Frågan är inte längre huruvida man kan hitta information, utan huruvida den är tillförlitlig, fullständig och kan skräddarsys efter användarnas behov. Det paradigmskifte som äger rum på informationsmarknaden går från kvantitet till kvalitet.

Innehållsleverantörer har idag en sådan position att de är väl skickade att kombinera det mervärde som erhålls genom utnyttjande av digitala medieformer med de effektivitetsvinster som online-transaktioner medför. Att skapa "mervärde" omfattar dock mer än enbart insamling av innehåll från olika källor eller omförpackning av innehåll för olika smaker och behov på marknaden. Den kvalitetskomponent som saknas i merparten av det innehåll som för närvarande är tillgängligt, kommer att infinna sig när innehållet berikas med särskild kunskap eller information som är relevant för den tillämpning som innehållet är avsett för. En ny generation av webbteknik - som bygger på en vokabulär som datorer både kan förstå och bearbeta - kan åstadkomma just detta. Kunskapsberikat digitalt innehåll ger innehållsleverantörer möjlighet att öka kompatibiliteten och höja kvaliteten på alla innehållsbaserade produkter och tjänster.

Digitalt innehåll av god kvalitet måste tillgodose alla européers behov: den breda allmänheten, studenter, forskare och företagsanvändare som vill öka sin kunskap på ett enkelt och effektivt sätt. Det måste också tillgodose behoven hos innehållsleverantörer och andra "vidareutnyttjare" som vill utnyttja digitala innehållsresurser för att skapa produkter och tjänster med mervärde - oberoende av geografisk belägenhet och språk.

3. En föränderlig miljö

Efter starten av eContent-programmet i början av 2001 har det skett betydande förändringar i det teknologiska landskapet, i lagstiftningen och på marknaden.

3.1. Ett teknologiskt landskap under utveckling

Tillgång till Internet håller på att bli en handelsvara. Lägre priser på hårdvara för bearbetning, överföring och lagring av data har lett till att de mer priskänsliga hushållsmarknaderna nu utgör en växande andel av de ursprungligen yrkes- och företagsorienterade marknaderna för persondatorer och Internetoperatörer. Informationstjänster där offentlig information tillhandahålls online, exempelvis från myndigheter och sjukvårdsorganisationer, håller på att växa fram som ett komplement till de specialiserade företagstjänsterna.

Nu när tredje generationens mobiltjänster håller på att tas i bruk i Europa, räknar man med att mobila tjänster som bygger på positionsberoende innehåll kommer att få ett uppsving. I Europa finns det nu ett stort utbud av olika tekniska lösningar som medger bredbandsanslutningar - de mest spridda är DSL (Digital Subscriber Line) och kabelmodem.

Den utveckling som har fört med sig allmänt spridd Internet-tillgång och ett överflöd av digitalt innehåll bestämmer också vilka utmaningar som vi kommer att stå inför i framtiden. De allra viktigaste är kanske de som har att göra med gemensamt utnyttjande av, tillgång till och användning av digitalt innehåll.

En grundförutsättning för att man skall kunna utnyttja distribuerade system fullt ut, exempelvis World Wide Web, är att man kan kombinera information och funktionalitet från olika system för användning i olika organisationer, tillämpningar och plattformar (driftskompatibilitet). Men det är inte gratis: innehåll måste berikas med metadata [8] som är semantiskt väldefinierade.

[8] Metadata är information som knyts till ett dokument och som beskriver dess innehåll, format, språk m.m.

Berikning av innehåll innebär att man ser till att innehållet (med tjänstebeskrivningar) kan förstås och bearbetas av maskiner, genom att knyta det till en formell och meningsfull beskrivning. Ändamålsenliga normer - som exempelvis kan omfatta beskrivande terminologi, vokabulär, ontologier [9] och format som måste följas för att informationen skall kunna bearbetas maskinellt - håller på att växa fram. För detta arbete krävs hel- eller halvautomatiska hjälpmedel för kostnadseffektivt skapande och underhåll av metadata och ontologier. Sådana verktyg håller också på att komma fram.

[9] Syftet med ontologier är att göra metadata "begripliga" för datorer: de bestämmer det sätt på vilket beskrivande termer är kopplade till varandra och används inom en viss intressedomän.

Metadata kan omfatta många kategorier av kunskap och information (t.ex. bakgrund, sammanhang, innehållstyp, format, språk, användarrättigheter och upphovsrätt). Berikning av innehåll kan således bidra till driftskompatibiltet och kvalitet genom att man tillhandahåller lösningar på frågor om vidareutnyttjande, flerspråkighet, sökbarhet, kombinerbarhet, autentisering och digitala rättigheter som omfattar distribuerade samlingar av digitalt innehåll.

Den systematiska berikningen av innehållskällor är en av de lösningar som tekniken ger när det gäller användarnas behov av innehåll av god kvalitet.

3.2. Ett nytt regelverk

Tre av gemenskapens rättsakter utgör viktiga framsteg i arbetet med att få fram ett passande regelverk för exploatering av digitala innehållsresurser.

Syftet med direktivet om information från den offentliga sektorn [10] är att främja gränsöverskridande vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn. Detta skall åstadkommas genom att man upprättar samma grundläggande marknadsförutsättningar för alla aktörer på den europeiska informationsmarknaden när det gäller vidareutnyttjande av informationen. Direktivet förväntas främja utvecklingen av gemenskapsomfattande informationsprodukter och informationstjänster som bygger på information från den offentliga sektorn. Man räknar med att både privata organisationer och organisationer som har till uppgift att tillhandahålla offentliga tjänster kommer att bidra till denna utveckling.

[10] Direktiv 2003/98/EG av den 17 november 2003.

Kommissionens har antagit en strategi som bygger på integrering när det gäller behandling av information från den offentliga sektorn. Lagstiftning kompletteras med åtgärder inom nuvarande eContent-program och med medvetandehöjande åtgärder bland aktörer i medlemsstaterna via den nyligen inrättade gruppen för främjande av digitala data från den offentliga sektorn. En av gruppens första insatser har varit att uppmuntra medlemsstaterna att upprätta förteckningar över tillgångar i syfte att få fram Europatäckande förteckningar över data från den offentliga sektorn.

Genom direktiv 2001/29 av den 22 maj 2001 (om harmonisering av vissa aspekter av upphovsrätt och närstående rättigheter i informationssamhället) uppdateras regelverket för upphovsrätt och närstående rättigheter för att man skall kunna möta de utmaningar som ny teknik för med sig. Genom detta direktiv kommer gemenskapen och dess medlemsstater att ratificera 1996 års WIPO-fördrag (World Intellectual Property Organisation). Direktivet harmoniserar vissa aspekter av upphovsrätten inom unionen och medger vissa undantag, med hänvisning till allmänhetens intressen, till förmån för användarna (däribland konsumenter, bibliotek, utbildningsinstitutioner och personer med funktionshinder). Direktiv 2001/29 kommer att underlätta gränsöverskridande handel med varor och tjänster som skyddas av upphovsrätt och närstående rättigheter (i synnerhet i fråga om elektroniska produkter och tjänster).

Direktiv 96/9 av den 11 mars 1996 om rättsligt skydd för databaser är en tidigare åtgärd som harmoniserar lagstiftning om databaser, i synnerhet elektroniska databaser och online-databaser. Direktivet är den viktigaste rättsakten för reglering av användningen av elektroniska databaser och online-databaser. Databaser som uppvisar en egenart i den mening som avses i direktivet ges upphovsrättsligt skydd. Andra databaser, som är resultatet av betydande investeringar, kan komma i fråga för skydd genom rätt av sitt eget slag. Precis som i direktiv 2001/29 finns det också undantag, med hänvisning till allmänhetens intressen, till förmån för vissa användare.

3.3 Marknadsutveckling och hinder

Hittills har Internet varit kommersiellt framgångsrikt som ett distributionsmedium. Det har därvid kunnat erbjuda ett uppenbart mervärde jämfört med tidigare existerande media. Den datormiljö som Internet bygger på kan användas för att samla in, skräddarsy och arkivera innehåll samt för att generera statistik och skapa interaktivt innehåll och interaktiva tjänster. Dessa egenskaper utnyttjas för företagsinformation, e-lärande på företag och online-spel. Även om dessa områden i sig själva är nischområden, har de varit förhållandevis framgångsrika när det gäller att generera direkta vinster. Eftersom det rör sig om kommersiella marknader, där leverantörer av innehåll och tjänster har kapitalintressen, bör utvecklingen av dem huvudsakligen lämnas åt marknadskrafterna.

Kommersiella marknader tar dock inte nödvändigtvis hänsyn till allmänintressen. Vidare kan framväxten av allt fler hinder avskräcka företag från att investera i vissa marknader.

Mediekonvergens och Internets globala räckvidd har gjort digitalt innehåll till en potentiellt lukrativ tillgång. Samtidigt har dock farhågor beträffande piratkopiering och tillvaratagande av rättigheter, liksom osäkerhet kring vilka affärsmodeller som kommer att vara framgångsrika, fungerat som hinder för investeringar i nya tjänster. Den sektor som påverkas mest är underhållningssektorn, där sådana problem mellan ägare av innehåll, konsumentelektronikbranschen, konsumentorganisationer, programvarubranschen och nätoperatörer ännu inte har fått någon lösning. Innan man har löst dessa problem kommer audiovisuella alster inte att kunna distribueras till en bred publik via Internet [11].

[11] Det har hävdats att detta också beror på att bredbandsanslutningar inte är tillgängliga i tillräckligt hög utsträckning. Motargumentet - att utbyggnaden av bredbandsanslutningar inte kommer att få fart utan att det finns tillräckligt med bandbreddskrävande tillämpningar (t.ex. video) - kan också vara giltigt.

Inom sektorn för informationsresurser är sådana farhågor mindre påtagliga. Dessa farhågor ersätts dock av andra problem, i synnerhet i Europa där förutsättningarna för resursernas utnyttjande i gemenskapstäckande tjänster inte är idealiska. Olikheter i lagstiftning och i fråga om teknisk, administrativ och kulturell praxis mellan medlemsstaterna förvärras genom gemenskapens språkliga mångfald. Sammantaget får detta konsekvenser för tillgängligheten och användbarheten hos innehållsresurser. Utvidgningen kommer att medföra ytterligare utmaningar till följd av ökningen av antalet språk och administrativa kulturer som skall omfattas av innehållstjänster.

De problem som uppstår i samband med inrättandet av gemenskapstäckande produkter och tjänster påverkar inte bara producenterna av dessa tjänster, utan får också negativa konsekvenser för användarna - både organisationer och enskilda medborgare.

Tillgången till tillförlitliga tjänster som bygger på information som finns hos offentliga organ (som exempelvis omfattar administrativa förfaranden, företagsprofiler, miljödata eller meteorologisk information) är av stort värde för företag som bedriver verksamhet på den inre marknaden, men också för allmänheten. Det finns en rättslig osäkerhet som beror på skillnader mellan medlemsstaterna i fråga om villkoren för vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn. Denna osäkerhet har medfört att det gränsöverskridande utnyttjandet av sådan information i produkter och tjänster, av organisationer inom den privata sektorn, har begränsats. Till detta kommer att de olikartade arbetssätten inom och mellan medlemsstater - när det gäller att samla in, lagra, förteckna och beskriva data från den offentliga sektorn - medför begränsningar vad gäller informationens driftskompatibilitet över gränserna. Och driftskompatibilitet är en förutsättning för att tjänsterna skall kunna skapas.

Geografiska data, dvs. data som kombinerar uppgifter om geografisk position med andra data och uppgifter, är integrerade i upp till 80 % av alla data som lagras hos institutioner inom den offentliga sektorn. Dessa kan utnyttjas som stöd för tillämpningar inom sådana områden som transport, samhällsutveckling, jordbruk, räddningstjänst och miljöskydd. Dessutom räknar man med att de kommer att spela en viktig roll i mobila kommunikationstjänster. Geografiska data, som bl.a. bygger på fjärranalys och teknik för kartframställning och övervakning, är särskilt känsliga för "teknisk fragmentering". Fragmentering hämmar tillväxtmöjligheterna i Europa för cirka 6 000 organisationer - både offentliga och privata - som sysslar med geografisk information.

Det tekniska lösningarna för översättning och lokalisering har utvecklats. Därmed minskar hindren - till följd av den flerspråkiga och mångkulturella karaktären hos den europeiska marknaden - för företag som har råd med tekniken och som har ett eget intresse av att nå en bredare marknad. Exempelvis växer marknaden för e-lärande på företag (96 % per år i Europa enligt IDC år 2002). Det står dock klart att en betydande andel av de europeiska användarna - skolbarn, studenter, forskare och vanliga medborgare - inte får del av utvecklingen eftersom de inte utgör någon massmarknad. För dem är det av avgörande betydelse att det finns tillgång till utbildningsmaterial av god kvalitet, som produceras av skolor och universitet, samt till omfattande digitala samlingar som förvaltas av forskningsinstitutioner och kulturella institutioner.

Hindren är inte bara av teknisk natur. I en del medlemsstater kan lagstiftningen medge avgiftsfri användning av innehåll för utbildningsändamål, men användning av samma innehåll i liknande sammanhang i andra medlemsstater kan utgöra brott mot upphovsrätten. Det råder också brist på kunskap och erfarenhet i fråga om användningen av system för förvaltning av digitala rättigheter för klarering av rättigheter. Detta är mest uttalat inom utbildningssektorn.

I gemenskapsomfattande tjänster måste man också ta hänsyn till att den europeiska marknaden är flerspråkig och mångkulturell. Användningen av lokaliseringsteknik, som medger gränsöverskridande sammanställning och distribution av flerspråkigt digitalt innehåll, innebär en merkostnad för producenterna. Det finns normer som beaktar användarnas behov av flerspråkiga lösningar för läromedel, indexering och sökning, metadata och ontologier. Enbart mångfalden bidrar dock till att det skapas ett tekniskt hinder. Och ibland är nationella marknader helt enkelt för små.

Det är alltså inte bara så att hindren kvarstår; de finns också i överflöd.

Den föreslagna gemenskapsåtgärden syftar därför till att skapa förutsättningar för att övervinna dessa hinder. Detta skall åstadkommas genom att åtgärden inriktas på metoder, hjälpmedel, processer och tjänster som har anknytning till digitalt innehåll av hög kvalitet (utformning, utveckling, tillgång och distribution), samtidigt som man lämnar själva produktionen till marknadskrafterna och, i förekommande fall, knyter den till andra särskilda gemenskapsinitiativ.

4. eContent: vilka utmaningar finns kvar?

Föreliggande förslag utgör en uppföljning av det eContent-program som löper under en fyraårsperiod från januari 2001. Kommissionens meddelande [12] till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén om halvtidsutvärderingen av eContent-programmet var förhållandevis positivt och redommenderade ett uppföljningsprogram med ett något smalare tillämpningsområde och en starkare fokusering i syfte att optimera effekten av programmet. De viktigaste rekommendationerna sammanfattas nedan. Dessa rekommendationer har också framhävts i slutsatserna från en rad särskilda samråd som hållits med berörda aktörer (samråd i anslutning till fastställandet av arbetsprogrammet för eContent samt möten med förvaltningskommittén för eContent-programmet, möten med Digital Public Data Group och andra särskilda möten som organiserats av ansvariga enheter inom kommissionen).

[12] KOM(2003) 591, antaget den 10 oktober 2003.

För det första: Gränsöverskridande informationsförmedling som bygger på användning av information från den offentliga sektorn är ett område där EU kan erbjuda betydande mervärde. Ökad uppmärksamhet bör ägnas åt användningen av metadata. Ett effektivt utnyttjande av teknik - för att optimera den ekonomiska livskraften på lång sikt - är en fråga som aktörerna på denna fortfarande unga marknad kommer att behöva ta ställning till.

För det andra: Lokalisering av innehåll - som behandlas i eContent som en separat fråga - bör beaktas i alla tjänster som gör anspråk på att ha en europeisk dimension. Lokaliseringsteknik och användningen av ändamålsenliga öppna standarder, som nu har fått en större spridning på kommersiella marknader, bör introduceras till gagn för samhället på områden såsom pedagogiskt, kulturellt och vetenskapligt innehåll. Lokaliseringsteknik är av allra största betydelse, men det understryks i programmet att en förutsättning för att man skall kunna utforma och leverera flerspråkigt och mångkulturellt innehåll av hög kvalitet är att dessa aspekter beaktas redan från början i processen. Därvid måste man ta hänsyn till de krav som ställs av de olika målgrupperna och marknaderna.

För det tredje: Genom eContent har man åstadkommit en katalysatoreffekt i samarbetet mellan ett stort antal marknadsaktörer för att få till stånd ett antal projekt som annars inte skulle ha realiserats med samma djup eller bredd [13].

[13] 42 % av organisationerna skulle ha genomfört projekten även utan EU-finansiering. De skulle dock ha genomförts med mer avgränsade mål och finanser, med färre partner och med längre tidsperspektiv. Nästan 20 % av de organisationer som skulle ha genomfört sina projekt skulle ha gjort detta utan internationellt samarbete.

Den största bristen hos eContent var att man vände sig till en alltför stor målgrupp. Detta ledde till att fokuseringen blev bristfällig. Det blir således nödvändigt att välja bort några stödområden, t.ex. "att minska finansieringsklyftan för innehållsföretag", och att fokusera på ett begränsat antal innehållstyper. Kommissionen har redan börjat med att avhjälpa detta problem i samband med inrättandet av arbetsprogrammet 2003-2004 för eContent.

Syftet med nedanstående förslag är att skapa förutsättningar för ett mer allmänt tillträde till och utnyttjande av digitalt innehåll och, vid behov, skapa förutsättningar för större ekonomisk avkastning från nya innehållsbaserade tjänster. Avsikten är att öka investeringarna i utveckling, och att bredda utbudet av innehållsbaserade tjänster av god kvalitet, allt i syfte att underlätta spridning av kunskap och information.

5. Uppföljningsprogrammet - förslag till prioriteringar

5.1. Mål och inriktning

För att möta de utmaningar som vi står inför föreslås att man antar ett program för finansiellt stöd med följande övergripande syfte: att göra digitalt innehåll i Europa mer tillgängligt, användbart och exploaterbart, i syfte att underlätta skapande och spridning av information och kunskap - inom områden av intresse för allmänheten - på unionsnivå. Programmet kommer att bidra till Lissabon-strategin och kommer att stärka den europeiska konkurrenskraften i kunskapsekonomin. Programmet är inriktat på slutanvändaren - oberoende om det är vanliga medborgare, studenter, forskare eller företagsanvändare som vill vidga sina kunskaper, eller "vidareutnyttjaren" som vill förädla och utnyttja digitala innehållsresurser för ekonomisk vinning. Det bör öka användarens valfrihet och hjälpa aktörerna att skörda de vinster som kunskapsberikat digitalt innehåll kan ge upphov till.

Dess övergripande tonvikt ligger på innehåll med kvalitet som kan användas för spridning av information och kunskap - inte bara mer innehåll. Användningen av metadata för att förädla själva innehållet anses vara ett viktigt element för att garantera att innehållet är interaktivt, kan vidareutnyttjas och är driftskompatibelt. Kunskapsförädling kommer att underlätta skapandet av dynamiskt innehåll som är skräddarsytt för särskilda ändamål (utbildning, kultur m.m.).

Ur ett samhälleligt perspektiv är programmet inriktat på områden där marknadskrafterna inte räcker till för att säkerställa att allmänheten och användarorganisationerna i unionen kan dra nytta av det innehållsutbud som blivit tillgängligt tack vare den senaste tekniken. Syftet är att främja en mer vittomfattande tillgång på användbart och driftskompatibelt högkvalitativt innehåll som kan användas för skapande av tjänster. Det omfattar områden av allmänintresse, exempelvis information från den offentliga sektorn, innehåll som kan användas för lärande, vetenskapligt och akademiskt innehåll och innehåll från kulturella institutioner.

Ur ett ekonomiskt perspektiv syftar programmet till att bidra till att det skapas förutsättningar för större ekonomiskt utbyte av innehållsbaserade tjänster. Särskild tonvikt kommer att läggas vid driftskompatibilitet hos geografiska data - ett särskilt akut problem eftersom insamlandet av geografiska data är teknikberoende (t.ex. via sensorer) och görs på regional nivå. Det kommer också att omfatta positionsbaserade (mobila) tjänster där geografiska data används, samt tjänster som bygger på en kombination av geografiska data och annan information.

5.2. Genomförande

Programmet har tre mål:

* Göra det lättare att få tillgång till europeiskt digitalt innehåll

* Förbättra kvaliteten på digitalt innehåll genom att underlätta införandet av bästa praxis

* Stärka samarbetet och öka medvetenheten bland aktörer inom området digitalt innehåll

Genom programmet skall man finansiera projekt som är avsedda att förbättra hjälpmedel, processer och tjänster som har samband med framställning av, tillgång till, användning av och distribution av digitalt innehåll. I de fall digitalt innehåll inbegriper personuppgifter bör direktiven 95/46/EG och 2002/58/EG följas. Programmet kommer att underlätta följande: överföring av kunskap, erfarenheter och god praxis; samordning; korsbefruktning mellan olika innehållssektorer, innehållsleverantörer och användare. För detta ändamål omfattar programmet användning av den bästa praxis som normalt sett tillämpas inom ramen för tematiskt (ämnesmässigt) sammankopplade insatser samt i tematiska nätverk, där en mångfald av aktörer samlas kring ett bestämt tekniskt och organisatoriskt mål.

Den dominerande principen i programmet är att maximera verkan på en grupp aktörer utöver deltagarna i programmet. En starkare fokusering på deltagarurval och fastställande av mål bör kunna bidra till detta.

Finansieringsramen för genomförandet av programmet föreslås vara 163 miljoner euro för en fyraårsperiod (2005-2008).

Programverksamheten kommer i synnerhet att stödja utvecklingen av Europaomfattande system (tjänster, informationsstruktur etc.) i syfte att underlätta upptäckt av och tillgång till digitalt innehåll i Europa, samt skapande av nya innehållsbaserade tjänster och deras organisatoriska underbyggnad. En rad experiment kommer att demonstrera hur semantiskt väldefinierade metadata kan förbättra användbarhet, möjligheter till vidareutnyttjande, sökbarhet och driftskompatibilitet för digitalt innehåll i flerspråkiga och mångkulturella miljöer. I de fall digitalt innehåll inbegriper personuppgifter bör den teknik som används garantera skyddet av privatlivet och om möjligt förbättra detta skydd. Åtgärderna kommer att vara inriktade på information från den offentliga sektorn, på geografiska data samt på innehåll inom områdena lärande och kultur.

Genom att främja organisatoriska ramar som underlättar tillgång till digitala resurser, och genom att visa hur man på bästa sätt kan använda teknik för exploatering av dessa resurser, kommer man att minska riskerna, såsom de uppfattas av organisationerna, och sålunda skapa en bättre investerings- och innovationsmiljö för digitalt innehåll.

Nya generationer av tekniska lösningar utformas för att ge större funktionalitet, bättre ekonomi, eller båda dessa egenskaper, för användarna. Företag som effektivt använder den senaste tekniken i produkt- och tjänsteutbudet kan få en avgörande konkurrensfördel jämfört med företag som förlitar sig till äldre teknik, särskilt i dagens globala ekonomi.

5.3. Samband med andra gemenskapsprogram

Det finns kopplingar till gemenskapens FoTU-program (Forskning och Teknisk Utveckling) - i synnerhet på områdena semantisk kunskapsteknik, teknikstött lärande och tillgång till det kulturella arvet - samt till en rad program som inte räknas till forskningsprogram. De senare omfattar programmet för utbyte av data mellan förvaltningar inom den offentliga sektorn (Interchange of Data between Administrations, IDA), som främjar driftskompatibilitet i fråga om innehållet i den information som utbyts inom och mellan förvaltningssektorer och med den privata sektorn. Med syfte att uppnå dessa mål har flera initiativ tagits inom områdena metadata och driftskompatibilitet för innehåll. Exempel på sådana initiativ är ett arbetsdokument, som utarbetats av berörda avdelningar inom kommissionen, om driftskompatibilitet [14], och utvecklingen av den europeiska kompatibilitetsramen (European Interoperability Framework).

[14] Arbetsdokument från ansvariga enheter inom kommissionen: "Linking-up Europe: the importance of interoperability", Bryssel den 3.7.2003, SEC (2003) 801.

Andra relevanta program, som inte har med forskning att göra, är bl.a. vissa gemenskapsprogram för kultur och utbildning (Media, Socrates-Minerva och Leonardo da Vinci samt det föreslagna eLearning-programmet) liksom andra initiativ för utveckling av kompatibla metadata-standarder.

De föreslagna insatserna bygger delvis på resultat från FoTU-programmen. För dessa insatser kommer man också att beakta de åtgärder som inletts inom andra program och initiativ, t.ex. avseende kvalitet inom e-lärande, i syfte att undvika dubbelarbete och åstadkomma största möjliga verkan. De kompletterar delvis insatser inom ramen för IDA. IDA behandlar frågan om driftskompatibilitet mellan förvaltningar, medan eContentplus tar sikte på information från den offentliga sektorn i syfte att möjliggöra kommersiellt vidareutnyttjande.

6. Slutsats

I Europa är det nu bäddat för en kraftfull exploatering av det digitala innehållets outnyttjade potential.

Det är kombinationen av dessa inslag - att på bästa sätt använda teknik för att ge tillgång till information och kunskap för alla, och att skapa bättre förutsättningar för Europa-omfattande investeringar från företagens sida - som kommer att tillförsäkra Europa en ledande plats i kunskapsekonomin.

2004/0025 (COD)

Förslag till EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT om inrättandet av ett flerårigt gemenskapsprogram för att göra digitalt innehåll i Europa mer tillgängligt, användbart och exploaterbart (Text av betydelse för EES)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 157.3 i detta,

med beaktande av kommissionens förslag [15],

[15] EGT C [...], [...], s. [...].

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande [16],

[16] EGT C [...], [...], s. [...].

med beaktande av Regionkommitténs yttrande [17],

[17] EGT C [...], [...], s. [...].

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget [18], och

[18] EGT C [...], [...], s. [...].

av följande skäl:

(1) Informationssamhällets utveckling och framväxten av bredband kommer att påverka livet för varje medborgare i Europeiska unionen genom att bland annat främja tillgången till kunskap och nya sätt att förvärva kunskap, och på så sätt öka efterfrågan på nytt innehåll samt nya tillämpningar och tjänster.

(2) Internetanvändningen i gemenskapen är fortfarande under stark tillväxt. De möjligheter som Internet erbjuder bör utnyttjas i syfte att till varje privatperson och organisation i gemenskapen förmedla de sociala och ekonomiska fördelar som erhålls via gemensamt utnyttjad information och kunskap. I Europa är det nu bäddat för ett utnyttjande av det digitala innehållets outnyttjade potential.

(3) I slutsatserna från Europeiska rådets möte Lissabon den 23-24 mars 2000 betonades att övergången till en digital, kunskapsbaserad ekonomi, som har vuxit fram tack vare nya varor och tjänster, kommer att bli en betydelsefull drivkraft för tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning. Vid detta tillfälle erkändes särskilt den roll som innehållsindustrin spelar när det gäller att skapa mervärde genom att utnyttja och inrätta nätverk för europeisk kulturell mångfald.

(4) I handlingsplanen eEurope 2005 [19], där Lissabonstrategin utvecklas, efterlyses åtgärder för att främja framväxten av säkra tjänster och tillämpningar och säkert innehåll via bredbandsnät och därmed för att främja en miljö som är gynnsam för privata investeringar och för skapandet av nya arbetstillfällen, för att främja ökad produktivitet, för att modernisera de offentliga tjänsterna och för att ge alla möjlighet att delta i det globala informationssamhället.

[19] KOM(2002) 263.

(5) Det finns i Europa en tydligt ökande efterfrågan på digitalt innehåll av god kvalitet, med balanserade tillträdes- och användarrättigheter. Efterfrågan kommer från en bred publik som kan vara vanliga medborgare, studenter, forskare eller företagsanvändare som vill öka sin kunskap, eller "vidareutnyttjare" som vill exploatera digitala innehållsresurser för att skapa tjänster.

(6) I eContent-prorammet [20] (2001-2004) främjas utveckling och användning av europeiskt digitalt innehåll på Internet och den språkliga mångfalden på europeiska webbsidor i informationssamhället. I kommissionens meddelande [21] om halvtidsutvärderingen av eContent-programmet bekräftas på nytt vikten av att agera på detta område.

[20] EGT L 14, 18.1.2001, s. 32.

[21] KOM(2003) 591.

(7) Tekniska framsteg medför att det är möjligt att ge innehållet mervärde i form av inbäddad kunskap och att förbättra driftskompatibiliteten när det gäller tjänster, något som är av avgörande betydelse för tillgång till, användning av och distribution av digitalt innehåll. Detta är särskilt relevant för områden av allmänintresse såsom lärande och kultur, och mer generellt för information från den offentliga sektorn.

(8) Ett regelverk håller på att utarbetas för att möta de utmaningar som hänger samman med digitalt innehåll i informationssamhället [22] [23] [24].

[22] KOM(2002) 207 - Förslag till direktiv om vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn. Antaget av kommissionen den 5 juni 2002.

[23] Direktiv 2001/29/EG om upphovsrätt och närstående rättigheter i informationssamhället. Antaget den 22 juni 2001.

[24] Direktiv 96/9 av den 11 mars 1996 om rättsligt skydd för databaser.

(9) Olika praxis i olika medlemsstater fortsätter att utgöra tekniska hinder som hämmar vittomfattande tillgång, användning, vidareutnyttjande och exploatering av information från den offentliga sektorn i gemenskapen.

(10) I de fall digitalt innehåll inbegriper personuppgifter bör direktiven 95/46/EG och 2002/58/EG följas, och den teknik som används bör garantera skyddet av privatlivet och om möjligt förbättra detta skydd.

(11) Gemenskapsåtgärder som rör informationsinnehåll bör främja gemenskapens inslag av flerspråkighet och mångkultur.

(12) De åtgärder som krävs för att genomföra detta beslut bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter [25].

[25] EGT L 184, 17.7.1999, s. 23.

(13) Komplementaritet och synergieffekter med avseende på besläktade gemenskapsinitiativ och gemenskapsprogram bör säkerställas av kommissionen, i synnerhet vad gäller dem som har anknytning till utbildning och kultur och till den europeiska kompatibilitetsramen (European Interoperability Framework).

(14) Genom detta beslut inrättas, för programmets hela löptid, en finansieringsram som skall tjäna som viktigaste referenspunkt för budgetmyndigheten, i den mening som avses i punkt 33 i det interinstitutionella avtalet av den 6 maj mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och förbättring av budgetförfarandet.

(15) Målen för de föreslagna åtgärderna kan inte i tillräcklig utsträckning uppnås av medlemsstaterna på grund av de berörda frågornas gränsöverskridande karaktär. Därför kan de på grund av åtgärdernas europeiska omfattning och effekter bättre uppnås på gemenskapsnivå, vilket gör att gemenskapen får vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går beslutet inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

[Syftet med programmet]

1. Genom detta beslut inrättas ett gemenskapsprogram för att göra digitalt innehåll i gemenskapen mer tillgängligt, användbart och exploaterbart, i syfte att underlätta skapande och spridning av information och kunskap - inom områden av intresse för allmänheten - på gemenskapsnivå.

Programmet skall benämnas eContentplus-programmet (nedan kallat "programmet")

2. För att uppnå programmets övergripande målsättning, som anges i punkt 1, skall följande handlingslinjer följas:

- Göra det lättare att få tillgång till, använda och exploatera digitalt innehåll.

- Förbättra kvaliteten och underlätta införandet av bästa praxis i fråga om digitalt innehåll.

- Stärka samarbetet och öka medvetenhen.

Den verksamhet som skall genomföras inom ramen för dessa handlingslinjer fastläggs i bilaga I. Programmet skall genomföras i enlighet med bilaga II.

Artikel 2

[Deltagande]

1. Programmet skall vara öppet för deltagande av rättssubjekt som är etablerade i medlemsstaterna. Det skall också hållas öppet för deltagande av kandidatländer i enlighet med bilaterala avtal som skall ingås med dessa länder.

2. Programmet får öppnas för deltagande av rättssubjekt som är etablerade i EFTA-stater och som är avtalsslutande parter i EES-avtalet, i enlighet med bestämmelserna i det avtalet.

3. Programmet får öppnas för deltagande - utan finansiellt stöd av gemenskapen - av rättssubjekt som är etablerade i tredje land samt av internationella organisationer, där ett sådant deltagande på ett verkningsfullt sätt bidrar till genomförandet av programmet. Beslutet om att medge sådant deltagande skall antas i överensstämmelse med det förfarande som fastläggs i artikel 4.2.

Artikel 3

[Kommissionens behörighet]

1. Kommissionen skall vara ansvarig för genomförandet av programmet.

2. Kommissionen skall upprätta ett arbetsprogram på grundval av detta beslut.

3. Kommissionen skall handla i enlighet med det förfarande som avses i artikel 4.2 när det gäller

(a) antagande och ändringar av arbetsprogrammet,

(b) fastställande av kriterier för och innehåll i inbjudan att lämna förslag, i linje med de mål som anges i artikel 1,

(c) avvikelser från de regler som fastställs i bilaga II.

4. Kommissionen skall underrätta kommittén om hur arbetet med att genomföra programmet fortskrider.

Artikel 4

[Kommittéförfarande]

1. Kommissionen skall biträdas av en kommitté.

2. När hänvisning sker till denna punkt skall artiklarna 3 och 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av artikel 8 i det beslutet. Den tid som avses i artikel 4.3 i beslut 1999/468/EG skall fastställas till tre månader.

3. Kommittén skall själv fastställa sin arbetsordning.

Artikel 5

[Övervakning och utvärdering]

1. För att säkerställa att gemenskapsstödet används effektivt skall kommissionen se till att de åtgärder som vidtas inom ramen för detta beslut blir föremål för förhandsbedömning, uppföljning samt efterföljande utvärdering.

2. Kommissionen skall övervaka genomförandet av projekt som bedrivs inom ramen för programmet. Efter projektens slutförande skall kommissionen utvärdera hur de har genomförts och vilken effekt de har haft, för att kunna avgöra om de ursprungligen fastställda målen har uppnåtts.

3. Senast i januari 2007 skall kommissionen framlägga en rapport - till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén - med en utvärdering av genomförandet av de handlingslinjer som avses i artikel 1.2. Kommissionen skall lämna en slutlig utvärderingsrapport vid programmets slut.

Artikel 6

[Finansiella bestämmelser]

1. Programmet skall omfatta en period av fyra år från den 1 januari 2005.

2. Det finansiella referensbeloppet för programmets genomförande under den period som anges i punkt 1 skall vara 163 miljoner euro. De årliga anslagen skall beviljas av budgetmyndigheten inom budgetplanens ram. En preliminär fördelning av utgifterna presenteras i bilaga III.

Utfärdat i Bryssel den

På Europaparlamentets vägnar På rådets vägnar

Ordförande Ordförande

BILAGA I

ÅTGÄRDER

1. INLEDNING

eContentplus-programmets huvudmål är att göra digitalt innehåll i Europa mer tillgängligt, användbart och exploaterbart. Därigenom skulle det bli lättare att skapa och sprida information och kunskap - inom områden som är av intresse för allmänheten - på unionsnivå.

Genom programmet skall bättre villkor skapas för tillgång till och hantering av digitalt innehåll och digitala tjänster i flerspråkiga och mångkulturella sammanhang. Det kommer att öka användarnas valfrihet och främja nya former för interaktion med kunskapsberikat digitalt innehåll, en egenskap som blir allt viktigare för att man skall kunna göra innehåll mer dynamiskt och skräddarsytt för särskilda områden (utbildning, kultur m.m.).

Genom programmet banas väg för en ram för digitalt innehåll av god kvalitet i Europa - "det europeiska området för digitalt innehåll" - genom att man främjar utbyte av erfarenheter och bästa praxis samt korsbefruktning mellan innehållssektorer, innehållsleverantörer och användare.

Åtgärderna är grupperade i tre handlingslinjer:

* Göra det lättare att få tillgång, använda och exploatera digitalt innehåll.

* Förbättra kvaliteten på digitalt innehåll och underlätta införandet av bästa praxis i fråga om digitalt innehåll.

* Stärka samarbetet och öka medvetenheten.

2. HANDLINGSLINJER

2.1. Göra det lättare att få tillgång till, använda och exploatera digitalt innehåll

Verksamheten inom den här handlingslinjen omfattar upprättande av nätverk och allianser mellan berörda parter och aktörer, något som uppmuntrar till skapande av nya tjänster.

Åtgärderna är inriktade på information från den offentliga sektorn, geografiska data samt innehåll inom områdena lärande och kultur.

Tyngdpunkten skall ligga på följande områden:

- Att i vidare kretsar främja ökad medvetenhet om den betydelse som information från den offentliga sektorn har liksom om dess kommersiella värde och de samhälleliga konsekvenserna av dess utnyttjande. Insatserna skall effektivisera den transnationella användningen och myndigheters och privata företags kommersiella utnyttjande av information från den offentliga sektorn. Målet är skapa informationsprodukter och informationstjänster med mervärde.

- Insatser via samarbetsforum på Europanivå för att främja mer omfattande användning av geografiska data av offentliga myndigheter, privata företag och allmänheten. Insatserna bör omfatta både tekniska och organisatoriska frågor, och dubbelarbete och otillräckligt utvecklade geografiska datamängder bör undvikas. Vidare bör insatserna främja driftskompatibilitet över nationsgränserna, understödja samordning mellan kartproducerande myndigheter och stödja framväxten av nya Europaomfattande tjänster för mobila användare. Dessutom bör användning av öppna standarder främjas.

- Främja spridningen av öppna europeiska kunskapspooler med digitala objekt - såväl för utbildnings- och forskarsamfund som för enskilda personer. Insatserna skall bidra till inrättandet av transeuropeiska förmedlingstjänster för digitalt innehåll för lärande, med tillhörande affärskoncept. Genom insatserna bör man också främja användandet av öppna standarder och bildandet av omfattande användargrupper. Deras uppgift är att analysera och testa planmodeller för skedet före standardisering och för specifikationer. Målet är att introducera europeiska inslag av flerspråkighet och mångkultur i arbetet med att fastställa globala standarder för digitalt innehåll inom lärandet.

- Främja uppbyggnaden av en Europaomfattande informationsteknisk infrastruktur för tillgång till och användning av högkvalitativa europeiska digitala kulturella och vetenskapliga resurser. Det skall ske genom sammankoppling av virtuella bibliotek, gemensamma dataminnen etc. Insatserna bör omspänna samordnade tillvägagångssätt för digitalisering och uppbyggnad av databanker, bevarande av digitala objekt samt inventeringar av kulturella och vetenskapliga digitala resurser. Insatserna skall vidare förbättra tillgången till digitala kulturella och vetenskapliga värden genom välfungerande tillståndssystem och genom kollektiv klarering av rättigheter på förhand.

2.2. Förbättra kvaliteten och underlätta införandet av bästa praxis i fråga om digitalt innehåll

Här är avsikten med insatserna att göra det lättare att fastställa vad som är bästa praxis i fråga om metoder, rutiner och verksamhetsutövande och att sprida den i vid omfattning. Syftet är att uppnå bättre kvalitet, bättre ändamålsenlighet och större verkan vid skapande, användning och distribution av digitalt innehåll.

Bland insatserna ingår försök som skall demonstrera olika aspekter av digitalt innehåll inom ramen för existerande regelverk - sökbarhet, användbarhet, möjlighet till vidareutnyttjande och sammanställning samt kompatibilitet - samtidigt som man redan i ett tidigt skede av processen tillgodoser krav från olika målgrupper och marknader i en miljö som blir allt mer flerspråkig och mångkulturell. För detta ändamål kommer man att behöva gå längre än att enbart utnyttja tekniska lösningar för lokalisering.

Man skall utnyttja de fördelar som förädling eller berikning av digitalt innehåll med maskinläsbara data innebär (genom användning av semantiskt väldefinierade metadata baserade på tillämplig beskrivande terminologi, vokabulärer och ontologier).

Försöken skall utföras grupperade i temaområden. Insamling, spridning och sektorövergripande korsbefruktning av utvunnen kunskap skall ingå som en integrerad del av försöken.

Målområdena för tillämpningen av resultaten är information från den offentliga sektorn, geografiska data, digitalt innehåll för lärande och kultur samt vetenskapligt och akademiskt digitalt innehåll.

2.3. Stärka samarbetet och öka medvetenheten

I denna handlingslinje ingår kompletterande åtgärder för lagstiftning om digitalt innehåll och åtgärder som främjar samarbete mellan aktörer och berörda parter i den offentliga sektorn. Här ingår också medvetandehöjande åtgärder bland berörda aktörer och gentemot potentiella användare (däribland konsumentorganisationer) av existerande och kommande produkter och tjänster. Syftet med åtgärderna är att främja utvecklingen av hjälpmedel för jämförande prestanda-analys (benchmarking), övervakning och analys samt konsekvensbedömning av programmet samt spridning av resultat. Möjligheter och problem som kan skönjas - t.ex. när det gäller förtroende, kvalitetsmärkning och immateriella rättigheter på utbildningsområdet - skall ringas in och analyseras, och eventuella förslag till lösningar kommer att läggas fram.

BILAGA II

GENOMFÖRANDE AV PROGRAMMET

(1) Kommissionen kommer att genomföra programmet i enlighet med de tekniska specifikationer som anges i bilaga I.

(2) Programmet skall genomföras i form av indirekta åtgärder. De omfattar följande:

(a) Insatser med kostnadsdelning

- Projekt som skall ge ökad kunskap i syfte att förbättra befintliga produkter, processer eller tjänster eller tillgodose de behov som finns inom gemenskapens politikområden. Bidraget från gemenskapen får som regel inte överstiga 50 % av kostnaden för respektive projekt. Offentliga myndigheter kan få ersättning med 100 % av sina extrakostnader.

- Insatser för bästa praxis inom kunskapsspridning. De skall som regel genomföras grupperade efter teman och vara förbundna genom temanätverk. Gemenskapens bidrag till åtgärderna inom detta område skall begränsas till direkta kostnader som bedöms vara nödvändiga eller skäliga för att de konkreta målen för insatsen skall uppnås.

- Temanätverk: För att underlätta samordning och kunskapsöverföring samlas en mängd olika aktörer kring en bestämd teknisk och organisatorisk målsättning. Temanätverken kan vara kopplade till insatser inom "bästa praxis". Bidrag skall beviljas för stödberättigande extrakostnader för samordning och genomförande av temanätverken. Gemenskapens bidrag kan täcka de stödberättigande extrakostnaderna.

(b) Kompletterande åtgärder

- Kompletterande åtgärder skall bidra till genomförandet av programmet eller till förberedandet av framtida verksamhet. Åtgärder som syftar till kommersiellt utnyttjande av produkter, processer eller tjänster, marknadsföringsåtgärder och reklam är undantagna.

* Undersökningar till stöd för programmet, däribland förberedelser för framtida åtgärder.

* Informationsutbyte, konferenser, seminarier, workshopar eller andra möten samt ledning av temagrupperad verksamhet.

* Spridning, information och annan kommunikativ verksamhet.

(3) Urvalet av insatser med kostnadsdelning skall ske bland ansökningar som kommit in från ansökningsomgångar publicerade på kommissionens webbplats och i enlighet med gällande finansiella bestämmelser.

(4) En ekonomisk plan skall bifogas ansökan om gemenskapsstöd, där så är tillämpligt. Den skall innehålla en förteckning över finansieringen av projekten, inklusive det ekonomiska stöd som söks från gemenskapen, och allt annat stöd som söks eller beviljats från annat håll.

(5) Kompletterande åtgärder skall genomföras genom anbudsinfordran i enlighet med gällande finansiella bestämmelser.

BILAGA III

PRELIMINÄR FÖRDELNING AV UTGIFTERNA

>Plats för tabell>

FINANSIERINGSÖVERSIKT FÖR RÄTTSAKT

Politikområde: INFSO 09

Verksamhet: Verksamhet 03 eEurope

Åtgärdens beteckning: Flerårigt gemenskapsprogram för att göra digitalt innehåll i Europa mer tillgängligt, användbart och exploaterbart (eContentplus) (2005-2008)

1. BERÖRDA BUDGE[TRUB]RIKER (nummer och beteckning)

Budgetrubriker: 09 03 02 och 09 01 04 02

2. ALLMÄNNA UPPGIFTER

2.1. Sammanlagda anslag för åtgärden (del B): milj. euro i åtagandebemyndiganden

163 milj. euro

2.2. Tillämpningsperiod:

1 januari 2005-31 december 2008

2.3. Flerårig total utgiftsberäkning:

a) Förfalloplan för åtagandebemyndiganden/betalningsbemyndiganden (finansiellt stöd)

09 03 02 Miljoner euro (avrundat till tre decimaler)

>Plats för tabell>

b) Tekniskt och administrativt stöd och stödutgifter (se punkt 6.1.2)

09 01 04 02 Miljoner euro (avrundat till tre decimaler)

>Plats för tabell>

09 03 02 + 09 01 04 02 - Miljoner euro (avrundat till tre decimaler)

>Plats för tabell>

c) Total budgetkonsekvens i form av personalutgifter och övriga administrativa utgifter (se punkterna 7.2 och 7.3)

Miljoner euro (avrundat till tre decimaler)

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

2.4. Förenlighet med den ekonomiska planeringen och budgetplanen

X Förslaget är förenligt med gällande ekonomisk planering.

|| Förslaget kräver omfördelningar under den berörda rubriken i budgetplanen,

|| i nödvändiga fall med stöd av bestämmelserna i det interinstitutionella avtalet.

Enligt den aktuella ekonomiska planeringen, som bygger på en extrapolering av eContent-programmet, räknar man med 27,6 milj. euro för 2005 och 28,5 milj. euro för 2006.

Det föreslagna programmet utgör bara delvis en fortsättning av det närmast föregående programmet som handlade om information från den offentliga sektorn. I förslaget betonas nu även användningen av geografisk information för transnationella (t.ex. mobila) tjänster. Vissa delar av verksamheten har strukits (åtgärder med direkt anknytning till marknaden) eller fortsätter enligt en annan arbetsmodell (åtgärder som är speciellt avsedda att främja flerspråkigt innehåll). Även flerspråkighetens aspekter i fråga om innehåll på kultur- och utbildningsområdena betonas nu. Det gäller också vetenskapligt och akademiskt innehåll.

Dessa ändringar har gjorts med hänsyn till politiska prioriteringar (som de beskrivs i samband med eEurope) och tekniska framsteg. I programmet tas hänsyn till att utbyggnaden av bredbandsinfrastruktur och 3G-mobilnät i avgörande grad beror på tillgängligheten av innehåll som tillgodoser användarnas behov.

Jämfört med det föregående programmet - och utöver ett begränsat antal demonstrationsprojekt inom starkt fokuserade områden - föreslås en anpassad arbetsmodell. Den går ut på användning av temanätverk med experimenterande verksamhet inom området bästa praxis. Det skulle ge möjlighet att integrera resurser och kunskap bättre, genom att antalet projekt blir mindre och multiplikatoreffekten ökar, och på så sätt skulle man kunna maximera effekten av programmet.

- Inom handlingslinjen "Göra det lättare att få tillgång till, använda och exploatera digitalt innehåll" garanteras kontinuitet med det föregående programmet när det gäller information från den offentliga sektorn. Det bedöms vara nödvändigt med en rad ytterligare insatser inriktade på sådana delar av produktion, distribution och användning av digitalt innehåll inom utbildning och kultur som inte täcks av andra åtgärder från gemenskapens sida, till vilka även eContent-programmet hör.

- En ny grupp av insatser har introducerats inom handlingslinjen "Förbättra kvaliteten och underlätta införandet av bästa praxis i fråga om digitalt innehåll". Dessa insatser, som bygger på experimenterande verksamhet, kommer att främja förädlingen (berikningen) av digitalt innehåll genom att man sprider användningen av kunskapsbaserad teknik för skapande, användning och distribution av innehåll. Handlingslinjerna är inriktade på bestämda målområden, och bland dessa betonas särskilt undervisning och kultur.

Dessa insatser (och motsvarande målgrupper) kommer att byggas upp successivt. De kommer att nå full omfattning under 2007 och 2008.

Ovanstående innebär att man i den ekonomiska planeringen måste ta hänsyn till följande:

1) Kontinuitet i förhållande till nuvarande insatser med successiv uppbyggnad av målgrupper.

2) Nya åtgärder införs gradvis i syfte att generera kritisk massa i ett tidigt skede, med storskaligt införande från 2007 och 2008.

3) Tidigare erfarenheter från liknande program, som visar att deltagande av nya medlemsstater intensifieras med tiden så att fullt deltagande uppnås i senare skeden av programmet. Därför behövs det en mer omfattande strategi för uppbyggnad av målgrupper, särskilt i program som har att göra med innehåll där de nya språken och kulturerna kommer att spela en märkbar roll.

Av ovannämnda skäl kommer budgetanslagen att ökas successivt fram till dess att full omfattning har uppnåtts från och med 2007. Ökningen 2006/2007 dämpas dock av det faktum att den första ansökningsomgången kommer att anordnas sent på våren 2005. Den kommer då att omfatta 2005 samt en stor del av 2006 års budget.

2.5. Påverkan på inkomsterna:

X Inkomsterna påverkas inte (gäller tekniska aspekter på genomförandet av en åtgärd)

3. BUDGETTEKNISKA UPPGIFTER

>Plats för tabell>

4. RÄTTSLIG GRUND

Artikel 157.3 i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen.

Europaparlamentets och rådets beslut nr .../.../EG om antagande av ett flerårigt gemenskapsprogram (2005-2008) för att göra digitalt innehåll i Europa mer tillgängligt, användbart och exploaterbart (eContentplus)

5. BESKRIVNING AV ÅTGÄRDEN OCH SKÄL FÖR ÅTGÄRDEN

5.1. Behovet av gemenskapsåtgärder

5.1.1. Mål för åtgärden

Det föreslagna programmet har som övergripande mål att göra digitalt innehåll i Europa mer tillgängligt, användbart och exploaterbart, i syfte att underlätta skapande och spridning av information och kunskap - inom områden av intresse för allmänheten - på unionsnivå.

Förslaget till eContentplus-programmet har tre konkreta mål:

- Att göra det lättare att få tillgång till europeiskt digitalt.

- Att förbättra kvaliteten på digitalt innehåll genom att underlätta införandet av bästa praxis.

- Att stärka samarbetet och öka medvetenheten.

5.1.2. Åtgärder som vidtagits till följd av en förhandsbedömning

Förhandsbedömningen omfattar ett stort urval av olika åtgärder som har genomförts under de senaste åren.

Förslaget bygger dels på kommissionens meddelande [26] till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén om halvtidsutvärderingen av eContent-programmet, dels på resultaten från andra särskilda samråd. Av dessa samråd framgår det klart och tydligt att ämnet anses vara i högsta grad relevant för ett antal aktörer inom näringsliv och samhälle, och att hinder som fortfarande finns kvar inom ett antal områden gör att offentliga insatser på gemenskapsnivå är önskvärda.

[26] KOM(2003) 591 slutlig, antaget av kommissionen den 10.10.2003.

Vid utarbetandet av detta förslag har man tagit hänsyn till diskussioner där de enheter inom kommissionen som är ansvariga för relevanta åtgärder har deltagit (t.ex. Inre marknaden, Utbildning och kultur, Näringsliv och Eurostat).

Att få till stånd ett omfattande och effektivt utnyttjande av digitalt innehåll ses som ett viktigt bidrag i arbetet med att uppnå målen för eEurope. Uppbyggnaden av bredbandsförbindelser, som medger ständig uppkoppling med höga överföringshastigheter, börjar nu stimulera efterfrågan på digitalt online-innehåll. En framgångsrik uppbyggnad av bredbandig Internet-tillgång är dock starkt beroende av tillgången på passande digitalt innehåll. Utvecklingstakten när det gäller införandet av avancerade tjänster för mobila användare (3G och framåt) är också beroende av att det finns tillgång till en stor mångfald av digitalt innehåll och av att detta innehåll är åtkomligt.

Vidare har man beaktat den pågående utvecklingen och utvecklingen på senare tid inom kunskaps- och innehållsteknik. Sådan utveckling gör det möjligt att göra digitalt innehåll mer tillgängligt och att i hög grad förenkla sammanställningen av sådant innehåll och göra det lättare att vidareutnyttja det i produkter och tjänster.

Parallellt med denna utveckling har ny lagstiftning antagits i unionen. Exempel på sådan lagstiftning är direktivet om information från den offentliga sektorn [27] och direktivet om upphovsrätt, [28] som för närvarande håller på att införlivas med nationell lagstiftning. Syftet med båda dessa direktiv är att främja en inre marknad för produkter och tjänster som bygger på digitalt innehåll.

[27] Direktiv 2003/98/EG av den 17 november 2003.

[28] 2001/29/EG, antaget den 22 juni 2001.

Denna utveckling förväntas ge vinster - genom tillämpningar som bygger på digitalt innehåll - i form av ökad produktivitet och innovation samt bättre informationsprodukter och informationstjänster med en positiv inverkan på innehåll, tillämpningar och tjänster med anknytning till eGovernment, eHealth, eBusiness och eLearning i enlighet med föreslagna satsningar i eEurope 2005. Dessa vinster är inte bara ekonomiska; de kommer också att komma samhället till nytta.

I eContentplus utpekas områden av intresse för allmänheten i Europa där marknadskrafterna misslyckas med att främja ändamålsenliga investeringar. Programmet syftar till att skapa förutsättningar för ett mer allmänt tillträde till och utnyttjande av digitalt innehåll och, vid behov, skapa förutsättningar för större ekonomiskt utbyte av tjänster som bygger på tillgång till och vidareutnyttjande av digitalt innehåll.

Ett faktum som ökar programmets relevans är att det endast finns ett fåtal nationella program som är direkt jämförbara med eContentplus i fråga om omfattning och ansvarområden. I de flesta länder är digitalt innehåll en del av en mer omfattande IKT-strategi - det omfattas alltså inte av en särskild strategi eller ett särskilt program. De föreslagna åtgärderna kommer därför att utgöra ett komplement till, och ett stöd för, åtgärder som vidtas på det nationella och regionala planet.

Av ovanstående kan man dra två slutsatser:

- Det finns ett brett samförstånd om att den europeiska dimensionen ger ett mervärde genom att innehållsbaserade kvalitetstjänster som underlättar spridning av information och kunskap på unionsnivå - i samhället och i näringslivet, inom utbildning och forskning - görs tillgängliga, allmänt åtkomliga och användbara.

- Det finns ett brett samförstånd om möjligheten att som en uppföljning inrätta ett utvidgat gemenskapsprogram där vederbörlig uppmärksamhet ägnas åt resultaten av eContent-programmet, åt utvecklingen i fråga om teknik, marknader och lagstiftning samt åt ytterligare förändringar, i fråga om inriktning, som troligen kommer att inträffa, samtidigt som programmet omfattar en rad egenskaper som skärper fokuseringen och koncentrerar insatsen utan att den blir mindre relevant för målgruppen.

På grundval av ovanstående, och med beaktande av erfarenheterna från andra gemenskapsprogram, har kommissionens enheter utarbetat en rapport med en förhandsutvärdering baserad på riktlinjerna för förhandsutvärdering (offentliggjord av GD Budget i december 2001).

Innehållet i denna rapport har i sin helhet inarbetats i motiveringen till detta förslag och i finansieringsöversikten.

5.1.3. Åtgärder som vidtagits som följd av en efterhandsutvärdering

Erfarenheterna från tidigare verksamhet kan delas upp på två områden:

(a) Erfarenheter av programmets utformning.

(b) Erfarenheter av programmets administration.

Halvtidsutvärderingen av eContent-programmet utmynnade i tre viktiga konstateranden [29]:

[29] KOM(2003) 591.

(1) Programmets interventionslogik är väl uppbyggd, och målområdena lämpar sig för ingripanden från gemenskapens sida.

(2) Programmet skall ha väl avgränsade insatser och mål så att gemenskapens bidrag åstadkommer största möjliga hävstångseffekt.

(3) Flerspråkighet och lokalisering bör vara integrerade i projekten och inte bara ingå i en viss bestämd handlingslinje.

Interventionslogiken från eContent skall bibehållas men anpassas till regelverkets utveckling, teknikens framsteg och ändrade marknadsförhållanden. Flerspråkighet och lokalisering av innehåll har blivit övergripande funktioner som skall finnas med i alla projekt och åtgärder som får bidrag.

Huvudprincipen i programmet är att åstadkomma största möjliga verkan på andra aktörer än dem som deltar i programmet. En starkare fokusering när det gäller deltagarurval och fastställande av mål bör kunna bidra till detta. Detta borde också vara motiverat med tanke på att den digitala innehållsindustrin nu är mognare än då det ursprungliga eContent-programmet utarbetades.

5.2. Planerad verksamhet och villkor för finansiering via budgeten

Åtgärderna är grupperade i tre handlingslinjer:

(1) Göra det lättare att få tillgång till, använda och exploatera digitalt innehåll.

(2) Förbättra kvaliteten och underlätta införandet av bästa praxis i fråga om digitalt innehåll.

(3) Stärka samarbetet och öka medvetenheten.

Dessa handlingslinjer täcker väl avgränsade målområden. Programmet är inriktat på kvalitetsinnehåll vars funktion är att sprida information och kunskap, och inte enbart öka mängden tillgängligt innehåll. Kvaliteten på innehållet höjs genom en process som kan kallas förädling eller berikning. Det innebär att innehållet knyts till systematiserade och ändamålsenliga beskrivningar [30]. För detta arbete krävs hel- eller halvautomatiska hjälpmedel för kostnadseffektivt skapande och underhåll av metadata och ontologier. Sådana hjälpmedel kommer också att bli verklighet som ett resultat av gemenskapens forskningsprogram [31].

[30] En sådan beskrivning, eller metadata ("data som beskriver data"), kan omfatta många slag av kunskap och information, t.ex. bakgrund, sammanhang, innehållstyp, dataformat, språk, användarrättigheter och upphovsrätt. Förädling och berikning av innehåll kan bidra till att lösa problem som rör sökbarhet, möjlighet att sammanställa information, möjlighet till vidareutnyttjande, autentisering (äkthetsbevisning), flerspråkighet och dataskydd samt digitala rättigheter som sträcker sig över distribuerade samlingar av innehåll.

[31] Här skall hänvisningar till femte och sjätte ramprogrammen infogas.

Programmet kommer att finansiera projekt som är utformade för att förbättra metoder, hjälpmedel, processer och tjänster för utformning av, utveckling av, tillgång till och spridning av digitalt innehåll. Programmet skall underlätta följande: överföring av kunskap, erfarenheter och god praxis; samordning; korsbefruktning mellan olika innehållssektorer, innehållsleverantörer och användare. För detta ändamål omfattar programmet användning av den bästa praxis som normalt sett tillämpas inom tematiskt (ämnesmässigt) sammankopplade insatser samt i tematiska nätverk, där en mångfald av aktörer samlas kring ett bestämt tekniskt och organisatoriskt mål.

5.3. Genomförandebestämmelser

De förfaranden för genomförandet som anges i förslaget överensstämmer i det stora hela med gemenskapens sedvanliga modell för bidrag och medfinansiering som baseras på en detaljerad bidragsansökan. Det kommer också att finnas inslag som gemenskapen finansierar fullt ut. Det gäller t.ex. kompletterande åtgärder som kommer att bidra till genomförandet av programmet, eller förberedelser av kommande verksamhet.

Programmet skall ledas centralt av kommissionen. Anslaget är avsett att täcka kostnader för utredningar, expertmöten, informationsverksamhet, konferenser och publikationer som har direkt anknytning till programmet. Dessutom skall anslaget täcka alla övriga kostnader för tekniskt och administrativt stöd som inte sorterar under offentliga myndigheter.

6. BUDGETKONSEKVENSER

6.1. Totala budgetkonsekvenser - (för hela programperioden)

6.1.1. Finansiellt stöd

Åtagandebemyndiganden, miljoner euro (avrundat till tre decimaler)

>Plats för tabell>

Uppdelningen mellan de tre handlingslinjerna är preliminär och baseras på medelvärdena av den uppdelning som anges i bilaga III till utkastet till rådets beslut.

6.1.2. Tekniskt och administrativt stöd, stödutgifter och IT-utgifter

Åtagandebemyndiganden, miljoner euro (avrundat till tre decimaler)

>Plats för tabell>

Kostnader för möten debiteras 09 01 02.

6.2. Kostnadsberäkning per åtgärd (för hela programtiden)

Åtagandebemyndiganden, miljoner euro (avrundat till tre decimaler)

>Plats för tabell>

* Genomsnittligt antal resultat per år

Det planerade antalet resultat har beräknats baserat på nedanstående uppdelning av programbudgeten:

* Göra det lättare att få tillgång till, använda och exploatera digitalt innehåll: 35-45 %.

* Förbättra kvaliteten och underlätta införandet av bästa praxis i fråga om digitalt innehåll: 50-60 %.

* Stärka samarbetet och öka medvetenheten: 6-10 %.

7. EFFEKTER PÅ PERSONALRESURSER OCH ADMINISTRATIVA UTGIFTER

7.1. Personalbehov för åtgärden

>Plats för tabell>

Inga extra personalresurser utöver dem som finns på direktoratet är inplanerade.

7.2. Total budgetkonsekvens av ytterligare personalbehov

>Plats för tabell>

Beloppen avser totala utgifter för tolv månader.

7.3. Övriga administrativa utgifter till följd av åtgärden

>Plats för tabell>

Beloppen avser totala utgifter för tolv månader.

Behovet av personal- och förvaltningsresurser skall täckas med de anslag som vid det årliga budgetanslagsförfarandet tilldelats det generaldirektorat som administrerar programmet.

8. UPPFÖLJNING OCH UTVÄRDERING

8.1. Metod för uppföljning

Genomförandet av programmet, där övervakningen ingår som en del, skall skötas av tjänstemän från kommissionen. Den löpande övervakningen av programmen skall baseras på de uppgifter som erhålls direkt från stödmottagarna. Dessa skall lämna in delrapporter och en slutrapport om verksamheten, liksom ekonomiska delredovisningar och slutredovisningar. I rapporterna skall ingå prestandaindikatorer som fastställts vid urvalsförfarandet.

För att garantera kvaliteten på programmets genomförande skall projektplatserna besökas med jämna mellanrum. Deltagarna i programmet skall också med jämna mellanrum rapportera tillbaka om verksamheten.

I alla projekt och insatser skall det finnas en "inbyggd" utvärderingsprocess, eller alternativt en bestämmelse om att externa experter eller interna enheter skall göra bedömningar. Vidare skall det finnas prestandaindikatorer och riktlinjer för uppföljning.

För punktinsatser som seminarier och konferenser skall övervakning ske på plats. Grundliga externa utvärderingar kommer att genomföras på basis av stickprov och/eller riskfaktorer.

8.2. Planerad form och tidsplan för utvärderingar

En mellanliggande utvärdering skall genomföras under det andra året av programmet. En efterhandsutvärdering med inriktning på resultatet och effekten av respektive insats skall genomföras i slutet av programmet.

Följande indikatorer har fastställts för utvärderingen:

Allmänna mål // Indikatorer

- Att göra digitalt innehåll i Europa mer tillgängligt, användbart och exploaterbart, i syfte att underlätta skapande och spridning av information och kunskap - inom områden av intresse för allmänheten - på unionsnivå // - Kvantitativa och kvalitativa data om insatser, rapporter och andra resultat av insatserna

- Kvantitativa och kvalitativa data om deltagarnas uppfattning om resultaten och effekterna av programmet

Handlingslinjer // Indikatorer

1. Göra det lättare att få tillgång till, använda och exploatera digitalt innehåll // Kvantitativa och kvalitativa data om upprättande av nätverk och allianser mellan berörda parter och branschaktörer samt skapande av nya tjänster för tillgång till information från den offentliga sektorn, geografiska data, digitalt lärande och kulturinnehåll.

2. Förbättra kvaliteten och underlätta införandet av bästa praxis i fråga om digitalt innehåll // Antal och omfattning av bästa praxis avseende arbetsmetoder, förfaranden och processer som syftar till att uppnå högre kvalitet, bättre verkan och högre effektivitet i skapande, användning och distribution av digitalt innehåll för tillgång till information från den offentliga sektorn, geografiska data, lärande och kultur.

Antal och omfattning av försök för att demonstrera sökbarhet, användbarhet, möjlighet till vidareutnyttjande och sammanställning samt kompatibilitet i fråga om digitalt innehåll i flerspråkiga och mångkulturella sammanhang när det gäller tillgång till information från den offentliga sektorn, geografiska data, lärande och kultur.

3. Stärka samarbetet och öka medvetenheten // Räckvidden hos verksamhet för att öka medvetenheten, jämförande prestanda-ananalys (benchmarking), övervaknings- och analysverktyg samt spridning av resultat.

9. BESTÄMMELSER OM BEDRÄGERIBEKÄMPNING

I besluten om finansiering och i avtalen mellan kommissionen och stödmottagarna föreskrivs att kommissionen och revisionsrätten skall genomföra kontroller på plats hos dem som mottagit gemenskapsbidrag. Kommissionen och revisionsrätten har vidare - inom loppet av fem år sedan avtalet löpt ut - rätt att kräva in underlag för alla kostnader som uppkommit inom ramen för sådana avtal, överenskommelser och rättsligt bindande åtaganden. Revisioner på plats skall genomföras när så anses vara påkallat.

Stödmottagarna är skyldiga att lämna in rapporter och ekonomiska redovisningar. Rapporterna och redovisningarna granskas i fråga om vad kostnaderna avser och huruvida de är stödberättigande med hänsyn till ändamålet med gemenskapens bidrag och med beaktande av avtalsenliga skyldigheter och principerna om sparsamhet och sund ekonomisk förvaltning.

Till de finansiella överenskommelserna bifogas information av administrativ och finansiell karaktär. Där anges vilka slags utgifter som är stödberättigande inom ramen för överenskommelserna. Vid behov skall gemenskapens täckande av vissa utgifter begränsas till faktiska utgiftsposter som kan fastställas och verifieras i stödmottagarens bokföringssystem. På så sätt underlättas kontrollen och revisionen - och bedömningen vid urvalet - av projekt som får bidrag.

I fråga om upphandling får kommissionen - i enlighet med artiklarna 93-96 i budgetförordningen - besluta om administrativa och ekonomiska påföljder för sökande eller anbudsgivare för vilka något av de fastställda fallen för uteslutning gäller.