EUROPEISKA KOMMISSIONEN 
Bryssel den 7.6.2011 
SEK(2011) 813 slutlig 
  
Rekommendation till 
RÅDETS REKOMMENDATION 
om Nederländernas nati onella reformprogram 2011 
  
och till rådets yttrande 
 
om Nederländernas uppdaterade stabilitetsprogram för 2011-2015 
{SEK(2011) 727 slutlig} 
 
 
SV 2   SV Rekommendation till 
RÅDETS REKOMMENDATION 
om Nederländernas nationella reformprogram 2011 
  
och till rådets yttrande 
 
om Nederländernas uppdaterade stabilitetsprogram för 2011-2015 
EUROPEISKA UNIONENS RÅD UTFÄRDAR DENNA REKOMMENDATION 
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 121.2 
och 148.4, 
med beaktande av rådets förordning (EG) nr  1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av 
övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken
1, särskilt artikel 5.3, 
med beaktande av Europeiska kommissionens rekommendation2, 
med beaktande av Europeiska rådets slutsatser,  med beaktande av sysselsättningskommitténs yttrande, 
efter att ha hört ekonomiska och finansiella kommittén, och 
av följande skäl: (1) Den 26 mars 2010 antog Europeiska rådet Eu ropeiska kommissionens förslag till en 
ny strategi för sysselsättning och tillväxt – Europa 2020. Strategin bygger på en utökad 
samordning av den ekonomiska politiken me d inriktning på ett antal nyckelområden 
där åtgärder måste vidtas för att stärka förutsättningarna för hållbar tillväxt och god 
konkurrenskraft i Europa. 
(2) Rådet antog den 13 juli 2010 en rekommendation om de allmänna riktlinjerna för 
medlemsstaternas och unionens ekonomiska politik (2010–2014) och den 21 oktober 2010 ett beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik
3, vilka 
tillsammans utgör de så kalla de integrerade riktlinjerna . Medlemsstaterna uppmanades 
att beakta de integrerade riktlinjerna i sin nationella ekonomiska politik och 
sysselsättningspolitik. 
                                                 
1 EGT L 209, 2.8.1997, s. 1. 
2 EUT C , , s. . 
3 Upprätthålls för 2011 genom rådets beslut 2011/308/EU av den 19 maj 2011. 
 
SV 3   SV (3) Den 12 januari 2011 antog kommissionen de n första årliga tillväxtöversikten, 
varigenom en ny era av ekonomisk styrni ng i EU och den första europeiska 
planeringsterminen för förhandsintegr erad politisk samordning inleddes, med 
förankring i Europa 2020-strategin.  
(4) Den 25 mars 2011 godkände Europeiska rådet pr ioriteringarna för konsolidering av de 
offentliga finanserna och för strukturreformer (i linje med rådets slutsatser av den 15 februari och 7 mars 2011 och med hänvisning till kommissionens årliga 
tillväxtöversikt). Europeiska rådet underströk behovet av att prioritera återställandet av sunda offentliga finanser och hållbar finanspolitik, minskad arbetslöshet genom arbetsmarknadsreformer och nya insatser  för att öka tillväxten. Medlemsstaterna 
uppmanades att omsätta dessa prioriteringar i konkreta åtgärder som ska ingå i deras 
stabilitets- eller konvergensprogram  och nationella reformprogram.  
(5) Den 25 mars 2011 uppmanade Europeiska rådet också de medlemsstater som deltar i 
euro plus-pakten att i tid lägga fram sina åtaganden så att de kan tas med i medlemsstaternas stabilitets- eller konverg ensprogram och nationella reformprogram. 
(6) Den 29 april 2011 överlämnade Nede rländerna 2011 års uppdatering av 
stabilitetsprogrammet, omfattand e perioden 2011–2015, och sitt nationella 
reformprogram för 2011. För att kunna beak ta inbördes samband mellan de båda 
programmen har de gr anskats samtidigt. 
(7) Trots tidigare stabila resultat drabbades den mycket öppna nederländska ekonomin 
kraftigt av finanskrisen: reala BNP mins kade med nästan 4 % 2009. Återhämtningen 
började under andra halvåret av 2009 med en  ökad efterfrågan från utlandet och ökade 
takten under första halvåret  2010 vilket ledde till en BNP- tillväxt på 1,8 %. Krisens 
inverkan på arbetsmarknaden var relativt be gränsad. Arbetslösheten förväntas minska 
gradvis under de kommande två åren fr ån 4,5 % 2010 till 4 % 2010. Krisen påverkade 
de nederländska offentliga finanserna kraftigt med en ökning av det offentliga underskottet till 5,5 % av BNP 2009 och 5,4 % 2010. Regeringens åtgärder för att 
stödja finansiella institut oc h stabilisera finansmarknade rna medförde en ökning av 
den offentliga skuldkvoten med 15 procente nheter av BNP, vilket ledde till att 
skuldkvoten utgjorde 60,8 % av BNP 2009. 
(8) Utifrån en bedömning av det uppdaterade  stabilitetsprogrammet enligt rådets 
förordning (EG) nr 1466/97 anser rådet at t det makroekonomiska scenariot bakom 
beräkningarna av de offentliga finanserna enligt stabilitetsprogrammet är rimligt. Programmet grundas på tillväxtberäkninga r för 2011 och 2012 som är något mer 
försiktiga än kommissionens vårprognos 2011. I stabilitetsprogrammet planeras att få 
ned det offentliga underskottet under referensvärd et 3 % 2012, vilket skulle vara ett år 
tidigare än den tidsfri st som fastställts i förfarande t vid alltför stora underskott. 
Utgående från siffrorna i stabilitetsprogram met kommer det medelfristiga målet, ett 
strukturellt underskott på 0,5 % av BNP, i det närmaste att uppnås före utgången av 
programperioden, eftersom de t strukturella saldo som beräknats av kommissionen 
kommer att uppgå till -0,8 % av BNP 2015. Den finanspol itiska strategin underbyggs 
till fullo av tillräckligt väl specificerade åtgärder fram till 2015, även om deras 
genomförande omfattas av vissa risker, framförallt när det gäller möjligheten att motverka budget/utgiftsöverskr idanden inom hälsovårdsområdet och övervaka lokala 
myndigheters utgifter. Den genomsnittliga år liga finanspolitiska ansträngningen under 
perioden 2011-2013 är 0,75 % av BNP vilket är  förenligt med rådets rekommendation 
 
SV 4   SV av den 2 december 2009 inom ramen för förfar andet vid alltför stora underskott. För 
de år som följer efter tidsfristen för korri geringen av alltför stora underskott (2014 
och2015) förbättras det omräknad strukt urella saldot med 0,25 % 2014 och 0,5 % 
2015, vilket är något lägre än kravet på en förbättring på  0,5 % av det strukturella 
saldot tills budgetmålet på  medellång sikt är uppnått. 
(9) Den finanspolitiska konsolidering som planer as och genomförs av de nederländska 
myndigheterna är starkt beroende  av en nedskärning av utgi fterna för strukturåtgärder 
som uppgår till ungefär 3 % av BNP i slutet  av programperioden (2015) jämfört med 
basscenariot. Korrigeringsplanen ska därmed leda till en minskning av det offentliga underskottet från 3,8 % av BNP 2011 till 2,4 % av BNP 2012, och minskar ytterligare 
årligen med ungefär 0.5 % under 2013-2015. Nederl änderna är fast beslutna att uppnå 
dessa mål. Genom att tillväxtskapande politikområden såsom utbildning skyddas från budgetnedskärningar skulle det förhindra att den framtida potentialen för ekonomisk tillväxt hämmas och underlätta uppnåendet av en  hållbar korrigering av ett alltför stort 
underskott. 
(10) Förutom kortsiktig konsolidering är en av de största utmaningarna att förbättra de 
offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet, som påverkats negativt av den stora 
ökningen av åldersrelaterade utgifter. De långsiktiga kostnaderna för befolkningens 
åldrande ligger klart över EU-genomsnittet, i synnerhet när det gäller långtidsvård och 
pensioner. Den förväntade utgiftsökningen för långtidsvår d är den högsta i Europa, 
vilket framgår av kommissionens åldrande rapport från 2009. Huvudskälet för detta är 
att det redan finns ett mycket omfattande formellt långtidsvårdsystem (t.ex. offentliga 
långtidsförsäkringar som täcker personlig  vård, sjukvård, bistånd, behandling och 
vistelse på en institution), medan informell vård är mycket begränsad i Nederländerna. 
(11) Den nederländska arbetsmarknaden känneteck nas av ett relativt högt deltagande, hög 
produktivitet per arbeta d timme och låg arbetslöshet. Den främsta utmaningen för 
arbetsmarknaden kommer att bli att utnyttj a den outnyttjade arbe tskraftspotentialen, 
särskilt när det gäller att ersätta den förväntade minskningen av befolkningen i 
arbetsför ålder på grund av att befolkningen bl ir allt äldre. Genomsnittet för arbetade 
timmar per år är det lägsta i EU, vilket bekräftas av de senast tillgängliga uppgifterna. 
Det låga antalet arbetade timmar beror på den mycket stora andelen av människor som 
jobbar deltid, särskilt kvinnor, vilket återspeglare personliga val men även 
förekomsten av ekonomiska förhållanden som avskräcker människor från att delta på 
arbetsmarknaden eller att utöka antalet arbeta de timmar. För närvarande är en av de 
största avskräckande faktor erna för den person som in te tjänar huvudinkomsten i 
hushållet att delta på arbetsmarknaden eller att arbeta fler timma r i Nederländerna den 
höga marginalskatten på andrainkomster, som i vissa fall kan visa  sig vara högre än 
80 %, på grund av bland annat de allm änna skattelättnade rna och minskade 
lönebaserade bidrag som t.ex. barnomsorgsbidrag.  
(12) För en allt större och heterogen gr upp av delvis funktionshindrade och 
långtidsarbetslösa som i allt högre grad ri skerar att bli drabbade av strukturell 
arbetslöshet har genomförandet av en aktiv arbe tsmarknadspolitik tydligen inte lett till 
några positiva resultat. Personer som inte  är EU-medborgare upplever särskilda 
svårigheter, vilket leder till att klyftan mellan sysselsättning och arbetslöshet ökar allt mer.  
 
SV 5   SV (13) Det nederländska forsknings- och innovations systemet har lyckats att bibehålla sin 
innovativa kapacitet, men den privata sekt orns låga andel av investeringarna i 
forskning och utveckling kan komma att sk ada den framtida ekonomiska tillväxten 
och den nederländska ekonomins konkurrenskraf t. Regeringen har fö r avsikt att skapa 
ett attraktivt klimat för forsknings- och innova tionsintensiva företa g, bl.a. företag från 
utlandet, i form av skattemässiga inc itament, utrymme för entreprenöranda och 
spjutspetsforskning. Behovet av en konsolidering av de offentliga finanserna detta år innebär dock att vissa företagsstöd inte kom mer att förlängas medan andra kommer att 
justeras och målinriktas på de ekonomiskt sett mest intressanta områdena, samtidigt 
som de läggs om till mer allmänna skatteinstrument. 
(14) Företagsklimatet påverkas negativt av öve rbelastningen på väg-  och järnvägsnätet, 
som är en av de högsta i EU. En relativt ineffektiv transportinfr astruktur påverkar i 
detta sammanhang arbetskraftens rö rlighet och sålunda den potentiella 
produktivitetstillväxten negativ t. Arbetstagarna kan stå inför långa pendelavstånd, 
oförutsägbara restider och höga omkostnader till en följd av öve rbelastningen. Dessa 
omkostnader förväntas att stiga ytterligare fram till 2020 om inte politiken ändras. Ett 
mer effektivt utnyttjande av infrastrukturen, t. ex. med vägavgifter, s kulle bidra till att 
öka arbetskraftens rörlighet och produktivitet och sålunda leda till potentiell tillväxt.  
(15) Den 4 april 2011 meddelade Nederländerna fl era åtaganden inom euro plus-pakten
4. 
Dessa omfattar åtgärder för att främja konkurrenskraften (införande av en ny 
företagspolitik, som bygger på mer allmänna skattelättnader och att den administrativa 
bördan minskas) och sysselsättningen (socialf örsäkringens aktiveri ngsaspekt förstärks 
och beroendet av arbetslöshetsstöd minskas), så att det bidrar till att ytterligare öka 
hållbarheten i de offentliga finanserna (varigenom stabilitets- och tillväxtpakten befästes i nationell lagstiftning) och den finansiella stabiliteten förstärks (flera befogenheter till tillsynsinstitutioner). Dessa  åtaganden avser paktens alla områden. 
De utgör det bredare reformprogrammet i stabilitetsprogrammet och det nationella 
reformprogrammet. Det saknas emellertid de taljerade uppgifter om tidsramarna för 
dem och vilka åtgärder som kommer att krävas för att genomföra dem. Dessa åtaganden har bedömts och beaktats i rekommendationerna. 
(16) Kommissionen har granskat stabil itetsprogrammet och det nationella 
reformprogrammet, inklusive åtagandena  inom ramen för euro plus-pakten
5. Den har 
beaktat inte bara programmens releva ns för en hållbar finanspolitik och 
socioekonomisk politik i Nederländerna utan  även i vilken utsträckning som EU:s 
regler och riktlinjer har iakttagits, mot bakgrund av behovet av att stärka den 
övergripande ekonomiska styrningen i EU ge nom att framtida nationella beslut fattas 
med beaktande av synpunkter på EU-nivå.  Kommissionen anser att Nederländernas 
fullständigt specificerade finanspolitiska kons olideringsstrategi bör  genomföras enligt 
planerna, samtidigt som utgifterna ska bi behållas inom områden som kan bidra till 
långsiktig tillväxt. Ytterligare åtgärder bör vidtas för att förbättra de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet, i synne rhet inom områden för pensioner och 
långtidsvård, öka deltagandet och integra tionen på arbetsmarknaden och lösa de 
problem som uppstår till följd av över belastningen av transportsektorn. 
                                                
 
4 Närmare uppgifter om de åtaganden som gjorts inom euro plus-pakten finns i arbetsdokumentet 
SEK(2011) 727. 
5 SEK(2011) 727. 
 
SV 6   SV (17) Mot bakgrund av denna bedömning, och med beaktande av rådets rekommendation av 
den 2 december 2009 enligt artikel 126.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, har rådet granskat Nederlä ndernas uppdaterade st abilitetsprogram för 
2011 och dess ståndpunkt
6 speglas bland annat i punkterna 1 och 2 nedan i dess 
rekommendation. Rådet har, med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 25 
mars 2011, granskat Nederländern as nationella reformprogram. 
HÄRIGENOM REKOMMENDERAS Nederländerna att vidta följande åtgärder under 
perioden 2011–2012: 
(1) Genomföra strategin för de offentliga finanserna som planerat för år 2012 och 
följande år. Se till att korrigeringen av det alltför stora underskottet är hållbart och tillväxtfrämjande genom att skydda utgifter inom områden som är direkt tillväxtskapande, t.ex. forskning och innovation samt utbildning.  
(2) Vidta åtgärder för att öka den lagstadga de pensionsåldern och underbygga dessa 
åtgärder med andra för att öka den effektiva pensionsåldern och förbättra de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet.  Utarbeta ett utkast  till reform av 
långtidsvården med tanke på den åldrande befolkningen.  
(3) Höja arbetsmarknadsdeltagandet genom att mi nska avskräckande skatteeffekter för 
den person som inte tjänar huvudinkomsten  i hushållet att arbeta och utforma 
åtgärder till stöd för de me st utsatta grupperna och hjälpa dem att gå tillbaka till 
arbetsmarknaden.  
(4) Främja innovation, privata investeringar i forskning och utveckling och närmare 
kopplingar mellan vetenskapssamfundet och näringslivet genom att ge lämpliga 
incitament inom ramen för den nya fö retagspolitiken ('Naar de top').  
(5) Fortsätta att sänka de höga omkostnaderna till en följ d av överbelastningen av 
transportnäten genom att gå från fast till rörliga vägtrafikavgifter, målinriktad 
utbredning av järnvägsnätet oc h införande av vägavgifter.  
Utfärdad i Bryssel den 
 På rådets vägnar 
 Ordförande 
                                                
 
6 Enligt artikel 5.3 i rådets förordning (EG) nr 1466/97.