Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om "Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om vidareutnyttjande och kommersialisering av handlingar från den offentliga sektorn"

(KOM(2002) 207 slutlig - 2002/0123 (COD))

(2003/C 85/06)

Den 24 juli 2002 beslutade rådet i enlighet med artikel 95 i EG-fördraget att rådfråga Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ovannämnda förslag.

Facksektionen för transporter, energi, infrastruktur och informationssamhället, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 31 oktober 2002. Föredragande var Philippe Levaux.

Vid sin 395:e plenarsession den 11 och 12 december 2002 (sammanträdet den 11 december) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 98 röster för och 4 nedlagda röster.

1. Inledning

1.1. I detta förslag till direktiv fastställs en uppsättning minimiregler för kommersiellt och icke-kommersiellt utnyttjande av dokument som tillhör offentliga myndigheter och är allmänt tillgängliga.

1.2. Det ingår som en del i handlingsplanen "eEurope 2002 - ett informationssamhälle för alla", och hänsyn tas till reaktionerna på grönboken "Information från den offentliga sektorn: En värdefull resurs för Europa", som antogs den 20 januari 1999.

1.3. Kommittén har yttrat sig om både handlingsplanen och grönboken den 28 april 1999(1) respektive den 24 januari 2001(2). Kommittén hänvisar till dessa båda yttranden, i vilka kommittén gav sitt stöd åt kommissionens linje och lade fram ändringsförslag, som vidhålls.

2. Allmänna och särskilda kommentarer

2.1. Kommissionen betonar vikten av informationen som kommer från den offentliga sektorn. Denna information utgör ett viktigt utgångsmaterial för nya tjänster och för utvecklingen inom de berörda sektorerna, vars marknad redan i dag är mycket omfattande. Att underlätta tillgången till denna information är absolut nödvändigt för den ekonomisk utvecklingen, för att nya företag och nya arbetstillfällen skall kunna skapas och för att EU bättre skall kunna stå emot den internationella konkurrensen.

2.2. Kommittén gjorde i sitt yttrande om "Information från den offentliga sektorn: En värdefull resurs för Europa - Grönbok om information från den offentliga sektorn i informationssamhället" den 28 april 1999 följande klargörande:

2.2.1. Tillgång till information: innebär inte endast "att informationen lämnas ut på begäran utan också [...] aktiva insatser för att allmänheten skall få tillförlitlig information på ett rationellt sätt"(3).

Kommittén konstaterar att kommissionen tyvärr inte beaktar "aktiva insatser" och vidhåller därför sina råd och förslag som lagts fram i syfte att uppnå direktivets mål, nämligen

- spridning av tillförlitlig information till allmänheten på ett rationellt och regelbundet sätt,

- likabehandling av alla aktörer som vill ha tillgång till de administrativa informationskällorna,

- offentlig skyldighet att skydda rätten till informationstillgång.

2.2.2. Offentliga organ: bör omfatta "varje organ, oavsett juridisk ställning, som på uppdrag av en offentlig myndighet och underställd dennas kontroll utför offentliga tjänster av allmänt intresse", och den offentliga sektorn "bör omfatta både statsägda företag som lyder under privaträtten och privata företag som på entreprenad tillhandahåller offentliga tjänster, med avseende på verksamhet som utesluter all kommersiell användning, samt lagstiftande organ och domstolar"(4).

Genom att begränsa begreppet "offentliga organ" begränsar kommissionen direktivets genomslag och effektivitet.

2.2.3. Informationstillgång: "...[det är] viktigt att rätten att få tillgång till information och undantag från denna rätt är reglerade i detalj"(5). Därefter angavs principerna för denna reglering.

Kommittén anser att de undantag som anges i artikel 1, stycke 2-3 i direktivet innebär en alltför stor innehållsmässig och kvalitetsmässig inskränkning av den tillgängliga informationen.

Kommittén vill understryka att detta i synnerhet gäller handlingar som ingår i det gemensamma europeiska kulturarvet och som ofta återfinns i offentliga museer, universitetsbibliotek och offentliga bibliotek.

Redan när direktivet träder i kraft, eller inom rimlig tid därefter, bör direktivet ändras så att det omfatta även dessa handlingar. Om de görs tillgängliga och sprids skulle detta förbättra kunskaperna om det europeiska kulturarvet, som är en källa till enhet, stolthet och utveckling av känslan av tillhörighet inom EU.

Samtidigt skulle en sådan spridning få en gynnsam effekt på utbytet mellan kulturerna inom Europa, på den konstnärliga och pedagogiska verksamheten samt på den lokala turistnäringen.

3. Särskilda kommentarer till direktivförslaget

3.1. Artikel 1: Syfte och tillämpningsområde

Kommittén föreslår en ändring i punkt 2 f.

Följande ändring föreslås:

- "handlingar som finns hos kulturella institutioner (med undantag för offentligt finansierade institutioner), som arkiv, tillhörande orkestrar, operahus, balettkåret och teatrar; däremot omfattas kulturinstitutioner som erhåller offentligt stöd, offentliga museer, universitetsbibliotek och offentliga bibliotek".

3.2. Artikel 4: Tillgänglighet

Kommittén anser att användarna kommer att utveckla nya tjänster om de hos de offentliga myndigheterna får tillgång till information som är anpassad till konjunkturutvecklingen och som offentliggörs med ett långsiktigt perspektiv.

Kommittén vill därför

- att den sista meningen i artikel 4.1 stryks ("Detta medför inte någon skyldighet för offentliga myndigheter att skapa nya handlingar eller att anpassa handlingar för att uppfylla detta krav").

Kommittén föreslår i stället att man i direktivet tvärtom strävar efter att uppmuntra den offentliga sektorns organ att beakta framställningar om nya handlingar eller anpassningar av handlingar och att ge sitt stöd till sådana framställningar om de är motiverade av berättigade skäl (i allmänhetens intresse, av ekonomiska, sociala, kulturella eller pedagogiska skäl eller i den vetenskapliga forskningens eller universitetsforskningens intresse).

- att artikel 4.2 ändras så att den får följande lydelse: "De offentliga myndigheterna bör säkerställa att produktionen av vissa dokumenttyper inte avbryts om de ofta och regelbundet används av andra organisationer inom den offentliga eller privata sektorn, eller föreslå ersättningsåtgärder om detta är oundvikligt".

3.3. Artikel 5: Tidsfrist och krav i händelse av avslag

3.3.1. I artikel 5.3 fastställs att den offentliga myndigheten skall lämna en hänvisning till rättighetsinnehavaren eller till licensgivaren i händelse av avslag på begäran om vidareutnyttjande av offentliga handlingar.

Syftet med detta krav är att den ansökande skall få veta vart man skall vända sig för att få tillstånd att utnyttja materialet.

Kommittén stöder detta krav som främjar tillgången till och användningen av dokument.

3.3.2. I sista meningen i artikel 5.3 anges följande: "Den berörda offentliga myndigheten skall inte vara ansvarig om en sådan hänvisning är felaktig." Kommittén anser att detta förbehåll kommer att skada effektiviteten om det tillämpas.

Kommittén vill också att ordalydelsen i artikel 5.3 ändras på följande sätt: "Om ett avslag är grundat endast på artikel 1.2 b skall den offentliga myndigheten lämna en hänvisning till den fysiska eller juridiska person som är rättighetsinnehavare, eller, om sådan saknas, till den licensgivare från vilken den offentliga myndigheten har erhållit det aktuella materialet. Den berörda offentliga myndigheten skall inte vara ansvarig om en sådan hänvisning är felaktig, utom i sådana fall då vilseledande information givits i syfte att undanhålla materialet."

3.4. Artikel 6: Avgiftsprinciper

3.4.1. I motiveringsdelens fjärde punkt presenterar kommissionen två modeller:

- En "lågprismodell" där avgifterna endast täcker marginalkostnaderna för reproducering och spridning.

- En "kostnadstäckningsvariant".

Kommissionen anger att "debitering av marginalkostnader för reproducering och spridning ger de utan jämförelse största ekonomiska effekterna och 'välfärdseffekterna'".

Kommissionen tycks därför föredra lågprismodellen, och kommittén delar denna ståndpunkt.

3.4.2. Icke desto mindre drar kommissionen följande slutsats: "Genom direktivet sporras visserligen medlemsstaterna till att få de offentliga myndigheterna - där det är möjligt - att införa marginalkostnadsmodellen för reproducering och spridning, men man lämnar frågan om fastläggandet av avgiftspolitiken i medlemsstaternas och myndigheternas händer."

Kommittén konstaterar att denna avsikt inte återspeglas i direktivets artikel 6, där kommissionen tvärtom förordar "kostnadstäckningsvarianten".

3.4.3. Kommittén anmodar kommissionen att i motiveringsdelen tydligt ange sin ståndpunkt. Kommittén vill också påminna om att den i ovannämnda yttrande om grönboken ansåg: "Man bör åtminstone skilja mellan två olika typer av information. Information som har avgörande betydelse för medborgarna, särskilt sådan information som är knuten till medborgarnas utövande av sina demokratiska rättigheter, skulle kunna tillhandahållas gratis eller eventuellt till ett mycket lågt pris. Information som skall användas i kommersiellt syfte borde å andra sidan vara tillgänglig antingen till ett pris som täcker kostnaderna för tryck, uppdatering, datainhämtning och dataöverföring eller ett rimligt marknadspris"(6).

3.4.4. Kommittén anser att man till "information som har avsevärd betydelse" bör räkna följande:

- Grundlagar, lagar, förordningar och andra rättsakter, fördrag samt rättspraxis som härrör från EU:s myndigheter.

- Statistisk information, rapporter och studier om företeelser av allmänt intresse.

- Information som rör rättspraxis och bestämmelser eller har politisk betydelse, såsom protokoll från beslutsfattande eller rådgivande organs verksamhet.

Till att börja med kommer "information som har avsevärd betydelse" att offentliggöras av medlemsstaternas offentliga förvaltning. Inom en rimlig tid därefter kommer medlemsstaterna att anmodas att offentliggöra liknande dokument från de offentliga myndigheterna på samma villkor.

Kommittén är medveten om att det i vissa medlemsstater redan har tagits initiativ i denna riktning. Ett sådant initiativ är det som nyligen har genomförts i Frankrike med dekret nr 2002-1064 av den 7 augusti 2002 rörande spridning av rättsakter via Internet, som offentliggjordes i Journal Officiel de la République Française den 9 augusti 2002 och som trädde i kraft den 5 september 2002. Detta dekret garanterar gratis tillgång till alla de dokument som kan anses vara av väsentlig betydelse.

4. Slutsatser

4.1. Kommittén stöder de initiativ som gynnar utvecklingen av ett "informationssamhälle för alla", målet för eEurope. EESK stöder således förslaget till direktiv.

4.2. Kommittén vill dock påpeka att förslaget i sin nuvarande utformning tycks sakna ambition i så måtto att det inte kommer att vara möjligt att tillräckligt snabbt nå det uppställda målet "den digitala kunskapsbaserade ekonomin" som sägs vara "en stark drivkraft för tillväxt, konkurrenskraft och fler jobb, samtidigt som den innebär bättre livskvalitet för människorna".

4.3. I syfte att uppnå de mål som fastställts i direktivet anmodar kommittén kommissionen att i större utsträckning beakta de förslag som EESK har lagt fram i sitt yttrande av den 28 april 1999(7) samt i föreliggande yttrande. Detta gäller i synnerhet följande:

- När det gäller undantagen bör det anges att direktivet skall tillämpas på dokument i offentliga museer, universitetsbibliotek och offentliga bibliotek, som är en del av det gemensamma europeiska kulturarvet.

- Alla offentliga myndigheters eller institutioners ansvar då de avsiktligt lämnat felaktig eller ofullständig information.

- Avgiftsprinciperna, som bör syfta till att sprida "lågprismodellen".

- Kostnadsfri tillgång till "information av avsevärd betydelse" som finns inom medlemsstaternas offentliga förvaltning i syfte att sprida denna åtgärd till samtliga offentliga organ inom medlemsstaterna.

4.4. Slutligen vill kommittén anmoda kommissionen att låta EESK delta i den planerade översynen av artikel 12 i direktivet. Detta skulle dels göra det lättare att respektera de tidsgränser som gäller för remissvaren, dels möjliggöra en komplettering av direktivet i syfte att åstadkomma en större harmonisering när det gäller praxis och avgiftssystem.

Bryssel den 11 december 2002.

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

Roger Briesch

(1) Se ESK:s yttrande om "Information från den offentliga sektorn: En värdefull resurs för Europa - Grönbok om information från den offentliga sektorn i informationssamhället", EGT C 169, 16.6.1999.

(2) Se ESK:s yttrande om "eEurope 2002 - Ett informationssamhälle för alla - Utkast till handlingsplan", EGT C 123, 25.4.2001.

(3) Se ESK:s yttrande om "Information från den offentliga sektorn: En värdefull resurs för Europa - Grönbok om information från den offentliga sektorn i informationssamhället", EGT C 169, 16.6.1999, punkt 3.1.2.

(4) Se ESK:s yttrande om "Information från den offentliga sektorn: En värdefull resurs för Europa - Grönbok om information från den offentliga sektorn i informationssamhället", EGT C 169, 16.6.1999, punkterna 3.1.2 och 3.2.2.

(5) Se ESK:s yttrande om "Information från den offentliga sektorn: En värdefull resurs för Europa - Grönbok om information från den offentliga sektorn i informationssamhället", EGT C 169, 16.6.1999, punkt 3.3.3.

(6) Se ESK:s yttrande om "Information från den offentliga sektorn: En värdefull resurs för Europa - Grönbok om information från den offentliga sektorn i informationssamhället", EGT C 169, 16.6.1999, punkt 5.2.

(7) Se ESK:s yttrande om "Information från den offentliga sektorn: En värdefull resurs för Europa - Grönbok om information från den offentliga sektorn i informationssamhället", EGT C 169, 16.6.1999.