Europaparlamentets lagstiftningsresolution om Europeiska centralbankens rekommendation till
rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 2531/98 av den 23 november 1998om Europeiska centralbankens tillämpning av minimireserver (BCE(2001) 2  C5-0141/2001 
2001/0805(CNS))
(Samrådsförfarandet)
Europaparlamentet utfärdar denna resolution
 med beaktande av Europeiska centralbankens rekommendation till rådet (BCE(2001) 2) (
1),
 efter att ha hörts av rådet i enlighet med artikel 107.6 i EG-fördraget (C5-0141/2001),
 med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen,
 med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A5-0246/2001).
1. Parlamentet godkänner Europeiska centralbankens rekommendation,
2. uppmanar rådet att underrätta parlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som
parlamentet har godkänt,
3. uppmanar rådet att på nytt höra parlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra Europeiska
centralbankens rekommendation,
4. uppdrar åt talmannen att delge rådet, kommissionen och Europeiska centralbanken parlamentets
ståndpunkt.
(1) EGT C 89, 20.3.2001, s. 4.
5. Räntesubventioner (förfarande utan debatt)
A5-0215/2001
Europaparlamentets resolution om revisionsrättens särskilda rapport nr 6/2000 om gemenskapens
beviljande av räntesubventioner till lån som Europeiska investeringsbanken givit små och medel-stora företag inom ramen för sin tillfälliga lånemöjlighet tillsammans med kommissionens svar
(C5-0023/2001  C5-0158/2001  2001/2015(COS))
Europaparlamentet utfärdar denna resolution
 med beaktande av revisionsrättens särskilda rapport nr 3/99 (C5-0158/2001) (
1),
 med beaktande av revisionsrättens särskilda rapport nr 6/2000 (C5-0023/2001) (2),
 med beaktande av artikel 47.1 i arbetsordningen,
 med beaktande av betänkandet från budgetkontrollutskottet (A5-0215/2001), och av följande skäl:
A. I juni 1993 introducerade Europeiska rådet den så kallade Köpenhamnsfaciliteten genom att uppmana
Europeiska investeringsbanken (EIB) att i samverkan med kommissionen öronmärka en miljard ecu ilån för att förstärka europeiska små och medelstora företags konkurrenskraft. Räntesubventionernasattes till 200 räntepunkter eller 2 procentenheter, erbjöds mottagarna på fem år och begränsades tillinvesteringsprojekt som skulle skapa nya arbetstillfällen.
(1) EGT C 217, 29.7.1999.
(2) EGT C 152, 31.5.2000.C 65 E/108 SV 14.3.2002 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
Onsdag 4 juli 2001
B. Den 19 april 1994 tecknade kommissionen och EIB ett samarbetsavtal som innehåller en rad bestäm-
melser, inklusive sådana som avser definitionen av subventionerade lån till små och medelstora före-tag, agenter och mellanhänder, villkor för att bevilja räntesubventioner, kostnader och utgifter somuppkommit samt förteckningar och rapportering. Bestämmelserna borde ha varit tydligare, särskilt desom avser förvaltnings- och kontrollfrågor.
C. Denna facilitet kom igång fullt ut först under hösten 1994 då räntorna hade börjat falla i de flesta
medlemsstater.
D. Strukturen för att fortsätta att administrera faciliteten kommer att behöva finnas kvar fram till i mitten
av 2002.
E. Lånen kunde inte kombineras med andra lån med reducerade räntesatser som EIB erbjöd enligt andra
överenskommelser eller med EKSG-lån. Revisionsrätten påpekade att EIB och kommissionen hade
kommit överens om ett undantag för ERUF-stöd som låg på en otillbörlig nivå och som därför sak-nade rättsligt värde. Det kan ifrågasättas varför detta undantag inte tillämpades på alla medlemsstater.
F. I punkt 57 i sin resolution av den 10 april 1997 (
1) om beviljande av ansvarsfrihet för kommissionen
för genomförandet av Europeiska gemenskapens allmänna budget för räkenskapsåret 1995 upp-manade parlamentet revisionsrätten och kommissionen att så snart som möjligt rapportera om Köpen-hamnsfacilitetens förvaltning och effektivitet.
G. Revisionsrätten lade fram två särskilda rapporter, nämligen om kommissionsavdelningarna förvaltning
och kontroll av räntesubventioner (nr 3/99) och om beviljande av räntesubventioner på lån från EIB(nr 6/2000). KvalitØn på de svar kommissionen givit är beklaglig.
H. Under utarbetandet av den särskilda rapporten nr 6/2000 besökte revisionsrätten alla medlemsstater,
utförde kontroller av de mottagande små och medelstora företagen och av finansiella mellanhänder isex medlemsstater och konstaterade ett antal brister, bland annat följande:
i) effekterna på investeringar och nya arbetstillfällen: programmets övergripande effektivitet kan ifrå-
gasättas eftersom det på mikroekonomisk nivå var omöjligt att påvisa ett orsakssamband mellannya arbetstillfällen och räntesubventioner,
ii) förvaltning och kontrollsystem: utvärderingssystemet, som baserades på delegering till mellanhän-
der, var bristfälligt, då subventioner utbetalades med stödmottagarnas egna deklarationer somunderlag, inga påföljder förutsågs för mellanhänder som utfärdade oriktiga deklarationer och var-ken EIB eller kommissionen genomförde adekvata kontroller för att uppväga detta,
iii) lika tillgång: revisionsrätten konstaterade att programmet inte gav kunderna inom EU lika tillgång
då banker utan kontrakt för globala lån med EIB uteslöts från programmet; vissa aktörer och
mellanhänder offentliggjorde inte faciliteten i någon större utsträckning och föredrog att självautse kandidaterna,
iv) räntesubventioner i allmänhet: revisionsrätten bedömde i sin särskilda rapport nr 3/99 om för-
valtning och kontroll av räntesubventioner att det fanns en risk att ersättningarna till mellanhän-der skulle överstiga de föreskrivna och att stödet till mottagarna därmed skulle minska i mot-svarande grad,
I. Enligt artikel 3 i rådet rådets beslut 94/217/EG (
2) av den 19 april 1994 om Köpenhamnsfaciliteten
skall kommissionen varje år till Europaparlamentet och rådet sända en rapport som utvärderar genom-förandet av detta beslut.
J. Kommissionen drar slutsatsen i sin femte rapport om genomförandet av Köpenhamnsfaciliteten
(KOM(2000) 376), under Erfarenheter, att det i efterhand skulle ha visat sig ha en del nackdelar att
använda en deklaration om antalet skapade arbetstillfällen och att det i vissa fall kan ha lett till att
alltför många arbetstillfällen uppgivits.
(1) EGT L 162, 19.6.1997, s. 29.
(2) EGT L 107, 28.4.1994, s. 57.14.3.2002 SV C 65 E/109 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
Onsdag 4 juli 2001
K. Revisionsrätten betvivlar programmens effektivitet när det gäller att skapa jobb, men kommissionen
uppgav att subventionerna utgjorde extremt god valuta för pengarna och att 53 789 nya arbetstill-fällen skapats. De antaganden som kommissionen gjort för att komma fram till denna siffra kan ifrå-gasättas.
L. Den 15 februari 2001 presenterade kommissionen en utvärdering (KOM(2001) 86) om räntesubven-
tioners effektivitet i ljuset av revisionsrätten särskilda rapport nr 3/99 om frågan.
M. Kommissionen ser argument för räntesubventioner i till exempel låga budgetkostnader, hävstångseffek-
ter, additionalitet och symbolvärde för gemenskapens stöd samt argument mot dessa i bland annat riskför ineffektiv resursallokering, tungrodd administration, risk för diskriminering, låg synlighet och detfaktum att kontroll och öppenhet inte alltid kan säkerställas.
N. Europeiska investeringsfonden (EIF), som skapades 1994 till följd av toppmötet i Edinburgh i decem-
ber 1992, har som syfte att främja investeringar på medellång och lång sikt i små och medelstoraföretag genom att säkerställa lånefinansiering eller genom att förvärva, inneha eller förvalta andelar iriskkapitalfonder samt transeuropeiska nät genom att tillhandahålla lånegarantier.
Europeiska investeringsbanken
1. Parlamentet beklagar, även om kommissionen bär det övergripande budgetmässiga och politiska
ansvaret för räntesubventioner:
a) vad gäller förvaltningskontroll: att EIB tillät ett system utan övervakning där nationella aktörer beräk-
nade och utförde betalningar på grundval av ansökarnas deklarationer om en faktiskt och obruten
ökning av antalet arbetstillfällen; konstaterar att revisionsrättens kontroller på plats avslöjade att i20 procent av alla fall som granskades (
1) var antalet arbetstillfällen som faktiskt var stödberättigade
mindre än det antal som subventionerades; konstaterar att kommissionen och EIB, då de tolkar reg-lerna annorlunda, har en annan uppfattning än revisionsrätten om de uppgivna felprocenten,
b) vad gäller konkurrens: att givet de tidsbegränsningar som föreskrivits av rådet EIB hellre arbetade med
sina egna kunder än andra banker när finansiella mellanhänder utsågs och snedvred därmed kon-kurrensen; konstaterar att bankerna utnyttjade faciliteten för att främja sina egna intressen, till exempelför att behålla nuvarande eller locka till sig nya kunder,
c) vad gäller Förenade kungariket: att av de 28 mottagare som granskades i Förenade kungariket fann
revisionsrätten sex fall, motsvarande ett belopp på 149 000 EUR, där stödperioden var längre än framtill 30 juni 1997 och fann tio fall där mottagarna hade fått för mycket stöd genom att de i sinaberäkningar inkluderat betald moms avseende inköp av kapitalvaror; konstaterar att denna typ av felinte upptäcktes i något annat land,
d) vad gäller Spanien: att även om det i artikel 4 i samarbetsavtalet föreskrivs att ett subventionerat lån
för små och medelstora företag inte kan kombineras med andra subventionerade lån avtalades det omett undantag som tillämpades för en enda medlemsstat; påminner om att mellanhänder i andra med-
lemsstater inte verkar ha varit medvetna om att detta undantag fanns,
2. uppmanar EIB att minst på årlig basis till parlamentet och kommissionen lägga fram:
a) vad gäller demokratisk insyn: revisionskommittØns årsrapport till styrelsen; välkomnar att EIB har
börjat publicera närmare upplysningar om sina utvärderingar på sin webbplats; uppmanar EIB att
fortsätta och utvidga publiceringen av sammanfattningar av och kommentarer till revisioner och
utvärderingar på sin webbplats,
(1) I 23 av 114 undersökta fall konstaterade revisionsrätten att antalet arbetstillfällen som faktiskt var stödberättigade
var mindre än det antal som subventionerades.C 65 E/110 SV 14.3.2002 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
Onsdag 4 juli 2001
b) vad gäller Europeiska investeringsfonden: uppmanar EIB att vidta ytterligare åtgärder så att revisions-
rätten inom en snar framtid får full tillgång till EIF; yrkar på att en överenskommelse skall uppnås föreslutet av juni 2001,
c) vad gäller instruktioner: klara och konsekventa regler för ansökningar och kriterier för att vara stöd-
berättigad, vilket kommer att minska otydligheter och därmed säkerställa att enskilda och företag imedlemsstaterna behandlas lika,
Kommissionen
3. beklagar, med hänvisning till principen om att undvika dubbelarbete, att kommissionen överlåter
många av förhands- och efterhandskontrollerna till EIB som agerar på EU:s vägnar; konstaterar att kom-missionen när det gäller förvaltningen av räntesubventioner i allmänhet:
a) efterhandskontroller: utan vidare godkänner projektförslag från EIB och inte kontrollerar om projekten
är stödberättigade,
b) övervakning: knappast utför några kontroller och i allt för hög grad förlitar sig på sin representant EIB
och bör tänka på att delegera förvaltning inte är det samma som att delegera ansvar,
c) utvärdering i efterhand: inte analyserar rapporter om hur investeringar fortskrider, anser att en hög
utnyttjandegrad är ett bevis för effektivitet och begränsar sin insats till att upprätta en förteckning påprojekt som genomförts och de belopp som spenderats snarare än att utföra konsekvensanalyser avstödet,
4. konstaterar när det gäller Köpenhamnsfaciliteten att kommissionen inte utförde några adekvata kom-
pletterande kontroller av EIB:s förvaltning och kontrollsystem,
5. uppmanar kommissionen att till den ansvarsfrihetsbeviljande myndigheten före den 15 oktober 2001
rapportera:
a) vad gäller samarbete med EIB: om sätt att förstärka kostnadseffektiva kontroller av räntesubventioner
som förvaltas på dess vägnar av EIB,
b) förhands- och efterhandskontroller: om åtgärder för att förbättra övervakning under varje fas av pro-
jekt- och programcykeln,
c) alternativ: om alternativa mekanismer som i ljuset av slutsatserna i kommissionens rapport
(KOM(2001) 86) är kostnadseffektiva, om den allmänna nyttan av räntesubventioner där man fastslåratt frågan om att avskaffa räntesubventioner bör tas upp; påminner om att budgetmedel på närmare3 miljarder EUR har anslagits till andra instrument när det gäller följande gemenskapsprogram medräntesubventioner:
¯tgärder för att motverka marknads-
misslyckandenEKSG-omställning (artikel 56)
Transeuropeiska nät
Edinburgh-faciliteten för små och medelstora företag
Utvecklingssamarbete för AVS-länderEkonomisk utveckling för Meda och Slovenien
ERUF
¯tgärder för att hantera externa
chockerNaturkatastrofer (Italien, Grekland, Kalamata och Madeira)
Europeiska monetära systemet
Fred och försoning i Irland
Minskning av skillnader (EES)
¯teruppbyggnad på Balkan (Fyrom och Bosnien)
Rådet
6. uppmanar rådet att inte påtvinga EIB och kommissionen ogenomtänkta och ogenomförbara pro-
gram,14.3.2002 SV C 65 E/111 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
Onsdag 4 juli 2001
7. konstaterar att rådet i ordförandeskapets slutsatser från toppmötet i Stockholm den 2324 mars
2001 enats om att EIB bör göra lånemedel tillgängliga för utvalda miljöprojekt i Kaliningrad och St Peters-burg; konstaterar att programmet för den så kallade nordliga dimensionens miljöpartnerskap förutom EIBkommer att omfatta kommissionen, Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling, Nordiskainvesteringsbanken, Världsbanken samt Östersjöländerna inklusive Ryssland; uttrycker reservationer närdet gäller genomförbarheten av, hållbarheten i och praktiska frågor kring detta program; uppmanar allaparter att se till att det finns stränga kontrollmekanismer, inklusive ett klart fastlagt samarbetsavtal,
Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling
8. påminner om att grundtanken med EBRD, att stödja övergången från planekonomi till marknads-
ekonomi och främja privat företagsamhet, först tillkännagavs i Europaparlamentet den 25 oktober 1989;konstaterar att EBRD i motsats till kommissionen starkt betonar central förhandskontroll genom sin chefs-ekonom och oberoende efterhandsutvärderingar av projekten; välkomnar att EBRD lagt tonvikt på princi-perna om additionalitet och villkorighet; ser fram emot att på grundval av en granskning av revisionsrättenfå utvärdera EBRD:s effektivitet när det gäller att främja privat företagsamhet i Central- och Östeuropa ochOberoende staters samvälde,
Revisionsrätten
9. uppmanar revisionsrätten att i sin årsrapport för 2000 rapportera om de framsteg som kommissio-
nen, Europeiska investeringsbanken och medlemsstaterna gjort för att råda bot på de brister som påpekatsi denna resolution och dess särskilda rapporter; ser fram emot att få granska revisionen av de riskkapi-talfonder som stöds av kommissionen,
*
**
10. uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, revisionsrätten och
Europeiska investeringsbanken.
6. Uppköpserbjudanden ***III
A5-0237/2001
Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förlikningskommittØns gemensamma utkast till
Europaparlamentets och rådets direktiv på bolagsrättens område om uppköpserbjudanden
(C5-0221/2001  1995/0341(COD))
(Medbeslutandeförfarandet: tredje behandlingen)
Europaparlamentet utfärdar denna resolution
 med beaktande av förlikningskommittØns gemensamma utkast och kommissionens förklaring om detta
(C5-0221/2001),
 med beaktande av parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (1), en behandling som
avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentets och rådet (KOM(1995) 655) (2),
 med beaktande av kommissionens ändrade förslag (KOM(1997) 565) (3),
 med beaktande av parlamentets ståndpunkt vid andra behandlingen av ärendet (4), en behandling som
avsåg rådets gemensamma ståndpunkt (5),
(1) EGT C 222, 21.7.1997, s. 20.
(2) EGT C 162, 6.6.1996, s. 5.
(3) EGT C 378, 13.12.1997, s. 10.
(4) Texter antagna under sammanträdet den 13.12.2000, punkt 9.
(5) EGT C 23, 24.1.2001, s. 1.C 65 E/112 SV 14.3.2002 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
Onsdag 4 juli 2001