(5)Den allmänna undantagsklausulen är aktiverad sedan mars 2020. I sitt meddelande av den 3 mars 2021 förde kommissionen även fram sin ståndpunkt att beslutet om huruvida den allmänna undantagsklausulen ska avaktiveras eller fortsätta att gälla bör fattas efter en samlad bedömning av läget i ekonomin och att det viktigaste kvantitativa kriteriet bör vara nivån på den ekonomiska aktiviteten i EU eller euroområdet jämfört med förkrisnivåerna (slutet av 2019). Ökad osäkerhet och stora nedåtrisker i de ekonomiska utsikterna på grund av kriget i Europa, liksom exceptionella höjningar av energipriserna och fortsatta störningar i leveranskedjorna, motiverar en förlängning av den allmänna undantagsklausulen i stabilitets- och tillväxtpakten under hela 2023.

(6)Den 2 mars 2022 antog kommissionen ett meddelande med en allmän vägledning för finanspolitiken 2023 som syftade till att stödja förberedelserna av medlemsstaternas stabilitets- och konvergensprogram och på så sätt stärka den politiska samordningen. På grundval av de makroekonomiska utsikterna i vinterprognosen 2022 anser kommissionen att det bör ske en övergång från en stödjande aggregerad finanspolitisk inriktning 2020–2022 till en i stort sett neutral aggregerad finanspolitisk inriktning 2023, även om det måste finnas en beredskap att agera om den ekonomiska situationen förändras. Kommissionen meddelade att de finanspolitiska rekommendationerna 2023 även i fortsättningen bör se olika ut för olika medlemsstater och ta hänsyn till eventuella spridningseffekter över gränserna. Kommissionen uppmanade medlemsstaterna att låta vägledningen återspeglas i sina stabilitets- och konvergensprogram. Kommissionen åtog sig att noga följa den ekonomiska utvecklingen och anpassa sin vägledning efter behov, senast i planeringsterminens vårpaket i slutet av maj 2022.

(7)När det gäller den finanspolitiska vägledningen av den 2 mars 2022 beaktas i de finanspolitiska rekommendationerna för 2023 de försämrade ekonomiska utsikterna, den ökade osäkerheten och ytterligare nedåtrisker samt den högre inflationen jämfört med vinterprognosen. Mot bakgrund av dessa överväganden bör de finanspolitiska insatserna vara inriktade på att öka de offentliga investeringarna i den gröna och den digitala omställningen och en tryggad energiförsörjning och hålla uppe köpkraften i de mest utsatta hushållen för att mildra effekterna av de ökade energipriserna och bidra till att begränsa inflationstrycket till följd av andrahandseffekter genom riktade och tillfälliga åtgärder. Finanspolitiken måste förbli flexibel så att den kan anpassas efter de snabbt föränderliga omständigheterna, och anpassas till länderna efter deras finanspolitiska och ekonomiska situation, även vad gäller deras utsatthet för krisen och tillströmningen av fördrivna människor från Ukraina.

(8)Den 31 maj 2021 lämnade Rumänien in sin nationella återhämtnings- och resiliensplan till kommissionen i enlighet med artikel 18.1 i förordning (EU) 2021/241. Kommissionen har med stöd av artikel 19 i förordning (EU) 2021/241 bedömt återhämtnings- och resiliensplanens relevans, ändamålsenlighet, effektivitet och enhetlighet i enlighet med bedömningsriktlinjerna i bilaga V till den förordningen. Den 3 november 2021 antog rådet sitt beslut om godkännande av bedömningen av Rumäniens återhämtnings- och resiliensplan. Delutbetalningarna ska verkställas på villkor att kommissionen fattar ett beslut i enlighet med artikel 24.5 i förordning (EU) 2021/241 om att Rumänien på ett tillfredsställande sätt har uppnått de relevanta delmål och mål som angetts i rådets genomförandebeslut. För att delmålen och målen ska anses ha uppnåtts på ett tillfredsställande sätt får delmål och mål som tidigare uppnåtts inte ha upphävts.

(9)Den 12 maj 2022 lämnade Rumänien in sitt nationella reformprogram för 2022 och den 4 maj 2022 sitt konvergensprogram för samma år, efter den frist som fastställs i artikel 4 i förordning (EG) nr 1466/97. De båda programmen har bedömts samtidigt för att deras inbördes kopplingar ska kunna beaktas. I enlighet med artikel 27 i förordning (EU) 2021/241 ska Rumäniens halvårsvisa rapporter om framstegen avseende målen i återhämtnings- och resiliensplanen också återspeglas i 2022 års nationella reformprogram.

(10)Den 23 maj 2022 offentliggjorde kommissionen 2022 års landsrapport för Rumänien. Den innehöll en bedömning av hur väl Rumänien hade lyckats med de landsspecifika rekommendationer som rådet antog 2019, 2020 och 2021, och en utvärdering av Rumäniens genomförande av återhämtnings- och resiliensplanen med utgångspunkt i resultattavla för återhämtning och resiliens. Utifrån denna analys konstaterades i landsrapporten brister i fråga om de utmaningar som inte alls eller endast delvis hade åtgärdats genom återhämtnings- och resiliensplanen, och även nya och framväxande utmaningar, inbegripet dem som uppstått till följd av Rysslands invasion av Ukraina. I landsrapporten behandlades också Rumäniens framsteg avseende genomförandet av den europeiska pelaren för sociala rättigheter och med att uppnå EU:s överordnade mål för sysselsättning, kompetens och fattigdomsbekämpning, och även framstegen med att nå FN:s mål för hållbar utveckling.

(11)Kommissionen har genomfört en fördjupad granskning i enlighet med artikel 5 i förordning (EU) nr 1176/2011 för Rumänien och resultatet offentliggjordes den 23 maj 2022. Kommissionen drog slutsatsen att Rumänien har makroekonomiska obalanser. Sårbarheterna gäller särskilt betalningsbalansen, kopplat till ett stor budgetunderskott och till återkommande problem som rör konkurrenskraften.

(12)Den 3 april 2020 antog rådet beslut (EU) 2020/509 om att det föreligger ett alltför stort underskott i Rumänien på grund av bristande efterlevnad av underskottskriteriet 2019. Den 3 april 2020 utfärdade rådet också en rekommendation i syfte att åtgärda situationen med det alltför stora offentliga underskottet i Rumänien senast 2022. Med tanke på den djupa nedgången i den ekonomiska aktiviteten som är en följd av covid-19-pandemin, och vikten av att finanspolitiken därför stöttar en återhämtning under 2021 och 2022, utfärdade rådet den 18 juni 2021 en ny rekommendation till Rumänien för att senast 2024 få slut på det alltför stora underskottet. Rumänien bör nå ett mål för det offentliga underskottet på 8,0 % av BNP 2021, 6,2 % av BNP 2022, 4,4 % av BNP 2023 och 2,9 % av BNP 2024, vilket är förenligt med en nominell ökning i de primära offentliga nettoutgifterna på 3,4 % 2021, 1,3 % 2022, 0,9 % 2023 och 0,0 % 2024. Detta motsvarar en årlig strukturell anpassning på 0,7 % av BNP 2021, 1,8 % 2022, 1,7 % 2023 och 1,5 % 2024. Förfarandet har hållits vilande sedan hösten 2021 efter det att kommissionen gjort en bedömning av effektiva åtgärder.

(13)Enligt uppgifter som validerats av Eurostat uppgick Rumäniens offentliga underskott 2021 till 7,1 % av BNP, medan den offentliga bruttoskulden uppgick till 48,8 % av BNP. Detta är i linje med 2021 års nominella underskottsmål i enlighet med rådets rekommendation. Anpassningen av det strukturella saldot för 2021 är 1,5 procentenheter av BNP, över rekommenderade 0,7 procentenheter.

(14)Det makroekonomiska scenario som ligger till grund för budgetprognoserna i 2022 års konvergensprogram är realistiskt för 2022 och gynnsamt därefter. Regeringen beräknar att BNP i fasta priser kommer att öka med 2,9 % under 2022 och med 4,4 % under 2023. Som jämförelse visar kommissionens vårprognos 2022 en lägre real BNP-tillväxt, 2,6 % 2022 och 3,6 % 2023. Skillnaderna beror främst på den höga inflationen som påverkar hushållens köpkraft, det försämrade förtroendet på grund av den internationella miljön och dess effekt på konsumtion och investeringar och på ett negativ bidrag från nettoexporten eftersom priset på energiprodukter förväntas fortsätta att stiga. I 2022 års konvergensprogram beräknar regeringen att det samlade underskottet kommer att minska till 6,2 % av BNP under 2022 och till 4,4 % 2023. Minskningen under 2022 återspeglar främst den starka tillväxten av BNP i löpande priser, en förväntad ökning av ändamålsenligheten i skatteuppbörden, en frysning av lönerna i större delen av den offentliga sektorn och planen att hålla nere ökningen av utgifter för varor och tjänster, socialt bistånd och andra transfereringar under tillväxttakten för BNP i löpande priser. Enligt konvergensprogrammet 2022 förväntas den offentliga skuldkvoten stiga från 49,4 % 2022 till 49,7 % under 2023. Utifrån de politiska åtgärder som var kända vid prognosens stoppdatum förutses i kommissionens vårprognos 2022 ett underskott i de offentliga finanserna 2022 och 2023 på 7,5 % respektive 6,3 % av BNP. Detta är mer än det underskott som förutsågs i 2022 års konvergensprogram, främst beroende på högre förväntade sociala utgifter och ränteutgifter, högre beräknad nettoeffekt av åtgärderna för att hantera den kraftiga ökningen av energipriserna, ett försiktigare antagande om förväntade ökningar av skatteuppbörden och bristen på specificerade finanspolitiska konsolideringsåtgärder på utgiftssidan i programmet. I kommissionens vårprognos 2022 förutses en högre offentlig skuldkvot, 50,9 % av BNP 2022 och 52,6 % 2023. Skillnaden beror främst på det högre förväntade underskottet.

Utifrån kommissionens vårprognos 2022 beräknas den potentiella produktionstillväxten på medellång sikt (10 års genomsnitt) till 3,6 %. Denna beräkning inkluderar dock inte effekten av de reformer som ingår i återhämtnings- och resiliensplanen, som kan stärka Rumäniens potentiella tillväxt.

(15)Under 2022 har regeringen fasat ut de flesta av de åtgärder som vidtogs i samband med covid-19-krisen, så de tillfälliga krisstödsåtgärderna förväntas minska från 1,1 % av BNP 2021 till 0,2 % av BNP 2022. Underskottet i de offentliga finanserna påverkas av de åtgärder som vidtogs för att motverka de ekonomiska och sociala effekterna av de höjda energipriserna, som i kommissionens vårprognos 2022 beräknas till 0,7 % av BNP 2022 och 0,1 % av BNP 2023. De här åtgärderna består främst i pristak på detaljhandels- och grossistpriser på utgiftssidan och beskattning av energiproducenters extra förtjänster på intäktssidan. Andra åtgärder är bland annat ersättningssystem för hushållens och små och medelstora företags energi- och gasräkningar samt energibidrag till utsatta konsumenter. De har angetts vara tillfälliga. Om energipriserna förblir höga också under 2023 kan dock vissa av dessa åtgärder bli kvar. Vissa av åtgärderna är inte riktade, bland annat det allmänna pristaket på energipriser för hushåll. Underskottet i de offentliga finanserna påverkas också av kostnaderna för att erbjuda tillfälligt skydd till fördrivna personer från Ukraina som i kommissionens vårprognos 2022 beräknas till 0,1 % av BNP under 2022 och 2023, liksom ökade kostnaderna för försvarsutgifter med 0,5 procentenheter av BNP under 2023.

(16)Det förväntade samlade underskottet för 2022 i kommissionens vårprognos 2022 är 1,3 procentenheter av BNP högre än det samlade underskott som rådet rekommenderade, medan justeringen av det strukturella saldot förutses till -0,2 procentenheter av BNP 2022, jämfört med rekommenderade 1,8 procentenheter av BNP. Detta kräver en noggrann analys utifrån utgiftsriktmärket. Under 2022 förväntas tillväxten av de primära nettoutgifterna (justerade efter engångsåtgärder och finanspolitiska åtgärder på intäktssidan) till 9,6 % i kommissionens vårprognos 2022, över rekommenderade 1,3 %. Den förväntade ökningen av aggregerade utgifter under 2022 beror främst på ökningen av de sociala utgifterna på grund av pensionsindexering och budgeterade sociala åtgärder och på budgetkostnader för åtgärder för att införa ett tak för energipriserna (netto av intäktsåtgärderna) och för att hantera strömmen av fördrivna personer från Ukraina. Ökningen av utgifterna för insatsförbrukning, som främst beror på hög förväntad konsumentprisinflation, spelar också in, om än i mindre utsträckning. Nettoutgiftsökningens avvikelse från rekommendationen går åt samma håll som avvikelsen för justeringen av det strukturella saldot, men med en större omfattning (2,7 procentenheter av BNP när det gäller nettoutgiftsökningen jämfört med 2,0 procentenheter av BNP när det gäller det strukturella saldot). Skillnaden kan delvis förklaras med den högre inkomstkvot som förutses för 2022 i kommissionens vårprognos 2022 jämfört med kommissionens vårprognos 2021 (0,9 procentenheter av BNP högre), vilket förbättrar det strukturella saldot men påverkar inte utgiftsriktmärket. Av denna noggranna analys framgår att Rumänien är i riskzonen för att inte kunna uppfylla sina finanspolitiska mål för 2022, vilka fastställdes i rådets rekommendation av den 18 juni 2021.

(17)Det förväntade samlade underskottet för 2023 i kommissionens vårprognos 2022 är 1,9 procentenheter av BNP högre än det samlade underskott som rådet rekommenderade, medan justeringen av det strukturella saldot förutses till 0,0 procentenheter av BNP 2022, jämfört med de rekommenderade 1,7 procentenheterna av BNP. Detta kräver en noggrann analys utifrån utgiftsriktmärket. Under 2023 förväntas tillväxten av de primära nettoutgifterna (justerade efter engångsåtgärder och finanspolitiska åtgärder på intäktssidan) till 1,7 % i kommissionens vårprognos 2022, vilket är över rekommenderade 0,9 % på grund av det inte finns några konkreta åtgärder för att uppnå målen. Av denna noggranna analys framgår att Rumänien är i riskzonen för att inte kunna uppfylla sina finanspolitiska mål för 2023, vilka fastställdes i rådets rekommendation av den 18 juni 2021. Med tanke på risken att de rekommenderade finanspolitiska målen 2022 och 2023 inte uppfylls, verkar det lämpligt att vidta ytterligare budgetåtgärder för att följa anpassningsbanan och uppnå korrigering av det alltför stora underskottet till 2024.

(18)I 2022 års konvergensprogram förväntas underskottet i de offentliga finanserna successivt minska till 2,95 % av BNP under 2024 och till 2,9 % 2025. Det offentliga underskottet beräknas därmed gå ner till en nivå under 3 % av BNP 2024. Konsolideringen av de offentliga finanserna förväntas främst ske på budgetens utgiftssida. Ingen information ges dock om de planerade underliggande konsolideringsåtgärderna. Enligt programmet förväntas den offentliga skuldkvoten stabiliseras till 2025, närmare bestämt med en minskning till 49,4 % 2024 och till 48,9 % 2025. Utifrån kommissionens analys verkar riskerna för skuldhållbarheten vara höga på medellång sikt.

(19)I enlighet med artikel 19.3 b och kriterium 2.2 i bilaga V till förordning (EU) 2021/241 ska återhämtnings- och resiliensplanen omfatta ett stort antal ömsesidigt förstärkande reformer och investeringar som ska vara genomförda senast 2026. De ska bidra till att åtgärda alla eller en betydande del av de ekonomiska och sociala utmaningar som beskrivs i de landsspecifika rekommendationerna till Rumänien från rådet i den europeiska planeringsterminen 2019 och 2020, förutom alla landsspecifika rekommendationer som hade utfärdats fram till den dag då planen antogs. Framför allt ingår i planen en fullständig digitalisering av skatteförvaltningen och en successiv utfasning av alltför stora skatteincitament i syfte att förbättra kvaliteten och hållbarheten i de offentliga finanserna. Planen bidrar också till att säkerställa hållbarhet och rättvisa i det offentliga pensionssystemet. Sjukvårdsreformer, åtföljda av investeringar i digitalisering, förväntas förbättra tillgången till hälso- och sjukvården liksom dess kostnadseffektivitet och resiliens. Evidensbaserat beslutsfattande, långsiktig planering och offentliga samråd, liksom åtgärder i syfte att förbättra den offentliga upphandlingsprocessen förväntas bidra till att förbättra kvaliteten och ändamålsenligheten i den offentliga förvaltningen och på så sätt leda till ett bättre utnyttjande av EU-medel. Genom att stärka oberoendet och öka effektiviteten i domstolsväsendet, förbättra tillgången till rättslig prövning och intensifiera kampen mot korruption, syftar planen till att åtgärda de främsta problemen vad gäller rättsstatsprincipen i Rumänien i enlighet med relevant rättstillämpning i Europeiska unionens domstol, och beakta rekommendationerna i rapporterna från samarbets- och kontrollmekanismen, rapporterna från Gruppen av stater mot korruption (Greco), yttrandena från Venedigkommissionen och rapporterna om rättsstatsprincipen. Viktiga reformer av fastställande av minimilöner och minimiinkomst, av stärkt bolagsstyrning av statsägda företag och av den sociala dialogen åtgärdar också tidigare landsspecifika landsrekommendationer. Genom planen inrättas också ett enhetligt och inkluderande förskole- och barnomsorgssystem av hög kvalitet åtföljt av investeringar i barnomsorg. Planen främjar hållbara och digitala investeringar och stöder forsknings- och utvecklingsverksamhet. Viktiga reformer och investeringar i utfasning av fossila bränslen, inrättande av statliga molntjänster och införande av det elektroniska id-kortet bidrar till att stödja den gröna och den digitala omställningen.

(20)Genomförandet av Rumäniens återhämtnings- och resiliensplan förväntas bidra till ytterligare framsteg avseende den gröna och den digitala omställningen. Åtgärder som stöder klimatmålen i Rumänien står för 41 % av planens totala tilldelning, medan åtgärder som stöder de digitala målen står för 21 % av planens totala tilldelning. Det fullständiga genomförandet av återhämtnings- och resiliensplanen, i enlighet med relevanta delmål och mål, kommer att bidra till att Rumänien snabbt kan återhämta sig från konsekvenserna av covid-19-krisen, samtidigt som landets resiliens stärks. Det systematiska deltagandet av arbetsmarknadens parter och andra relevanta berörda parter är fortfarande viktigt för att genomförandet av återhämtnings- och resiliensplanen ska lyckas, liksom annan ekonomisk politik och sysselsättningspolitik utanför planen, och för att säkerställa att fler känner ett egenansvar för den övergripande politiska agendan.

(21)Rumänien har lämnat in de sammanhållningspolitiska programdokumenten, den 14 april 2022 för partnerskapsavtalet och den 6 maj 2022 för sitt första program. I enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1060 av den 24 juni 2021 ska Rumänien beakta de relevanta landsspecifika rekommendationerna i programplaneringen av de sammanhållningspolitiska fonderna 2021–2027. Detta är en förutsättning för att förbättra ändamålsenligheten och maximera mervärdet av det ekonomiska stöd som ska erhållas från de sammanhållningspolitiska fonderna, samtidigt som samordning, komplementaritet och enhetlighet mellan dessa fonder och andra unionsinstrument och fonder främjas. För att faciliteten för återhämtning och resiliens och de sammanhållningspolitiska programmen ska kunna genomföras på ett framgångsrikt sätt krävs också att investeringshinder avlägsnas till stöd för den gröna och den digitala omställningen och en balanserad territoriell utveckling.

(22)Inom ramen för det mandat som EU:s stats- och regeringschefer gav i Versaillesförklaringen syftar RePowerEU till att så snart som möjligt fasa ut Europeiska Unionens beroende av import av fossila bränslen från Ryssland. I detta syfte fastställs de lämpligaste projekten, investeringarna och reformerna på nationell och regional nivå och på EU-nivå i dialog med medlemsstaterna. Målet med dessa åtgärder är att minska det totala beroendet av fossila bränslen och flytta importen av fossilt bränsle från Ryssland.

(23)Enligt uppgifter från 2020 bygger Rumäniens energimix i hög grad på fossila bränslen. Olja och gas utgör cirka 30 % vardera medan kol står för ytterligare 10 %. Rumänien producerar ungefär 80 % av sin gasförbrukning, medan resten kommer från Ryssland (i hela EU står i allmänhet gasimporten för den mesta förbrukningen och i genomsnitt 44 % av importen från Ryssland). När det gäller råolja utgör importen från Ryssland 32 % av den totala importen, jämfört med ett EU-genomsnitt på 26 %. Rumänien har åtagit sig att fasa ut kol till 2032. För att detta ambitiösa mål ska kunna uppnås omfattar den rumänska återhämtnings- och resiliensplanen, och andra EU-fonder som moderniseringsfonden, betydande investeringar för att främja utfasningen av fossila bränslen genom installation av ny förnybar energikapacitet. Den gröna omställningen och den stora förväntade ökningen av energiförbrukningen kommer att kräva betydande uppgraderingar av överföringsnäten och ett påskyndande av införandet av grön infrastruktur. Det kommer att kräva ett förbättrat regelverk och större investeringar, och konsumenterna måste få möjlighet att aktivt delta, individuellt eller kollektivt, i energigemenskaper på elmarknaden. En tidigareläggning av investeringar i infrastruktur som lagring, och sammanlänkningar av gas- och elnät med grannländer skulle kunna öka diversifieringen av energiförsörjningen, marknadsstabiliteten och anpassningsförmågan till regionala variationer. Detta ska betraktas mot bakgrund av såväl Rysslands invasion av Ukraina som en minskning av importberoendet, eftersom energisystemet fortfarande är starkt beroende av fossila bränslen. Dessutom erbjuder de offshoregasfält som upptäckts i Svarta havet en viktig möjlighet för Rumänien att öka sitt energioberoende och i betydande grad stödja angränsande medlemsstater så att de kan minska sitt beroende av import av rysk naturgas. Investeringar i ny infrastruktur och nya nät för gas rekommenderas för att landet där det är möjligt ska vara framtidssäkrat, vilket kan underlätta den långsiktiga hållbarheten genom att infrastruktur och nät senare kan anpassas till hållbara bränslen. Dessutom erbjuder de offshoregasfält som upptäckts i Svarta havet en viktig möjlighet för Rumänien att öka sitt energioberoende och i betydande grad stödja angränsande medlemsstater så att de kan minska sitt beroende av import av rysk naturgas. Samtidigt planeras i den rumänska återhämtnings- och resiliensplanen 3 miljarder euro till energieffektivitetsåtgärder i offentliga och privata bostadshus och inom industrin. Efter den här första renoveringsvågen blir det nödvändigt att gå vidare för att minska energiförbrukningen och beroendet av fossila bränslen, eftersom återhämtnings- och resiliensplanen inte täcker hela byggnadsbeståndet. Rumänien måste ytterligare förbättra den politiska ramen för att påskynda renoveringen av byggnader. Ytterligare höjda ambitioner för att minska utsläppen av växthusgaser och öka andelen förnybar energi och energieffektiviteten kommer att behövas om man ska uppnå målen i 55 %-paketet.