RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET, RÅDET, EUROPEISKA EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN SAMT REGIONKOMMITTÉN

Efterhandsutvärdering av de europeiska kulturhuvudstäderna 2018 (Leeuwarden och Valletta)

1.Inledning

Denna rapport läggs fram i enlighet med artikel 12 i Europaparlamentets och rådets beslut nr 1622/2006/EG av den 24 oktober 2006 om inrättande av en gemenskapsåtgärd för evenemanget Europeisk kulturhuvudstad för åren 2007 till 2019 (nedan kallat beslutet), där det föreskrivs att kommissionen varje år ska se till att en extern och oberoende utvärdering utförs av resultaten av föregående års kulturhuvudstadsevenemang och lägga fram en rapport om denna utvärdering för relevanta EU-institutioner och EU-organ.

Resultaten av och metoden för efterhandsutvärderingen presenteras mer ingående i det åtföljande arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar.

2.Bakgrund

2.1.EU-åtgärden Europeisk kulturhuvudstad

Evenemanget Europeisk kulturhuvudstad infördes på mellanstatlig nivå 1985 , och därefter utvecklades det till en fullfjädrad EU-åtgärd 1999 . För närvarande regleras evenemanget av beslut nr 445/2014/EU , men för de städer som utsetts till europeiska kulturhuvudstäder fram till 2019 gäller i stället beslut nr 1622/2006/EG.

Åtgärden Europeisk kulturhuvudstad är avsedd att uppvisa de europeiska kulturernas rikedom och mångfald men även deras gemensamma drag, för att därigenom skapa en större ömsesidig förståelse mellan människor i EU. Den ska också stimulera en långsiktig kulturbaserad utveckling i städerna i en bredare mening som omfattar socioekonomiska effekter, ett stärkt samarbete mellan olika kulturaktörer, konstnärer och städer i EU samt lokala (och utländska) medborgares engagemang och deltagande i kulturlivet.

2.2.Urval och övervakning av Europeisk kulturhuvudstad 2018

I enlighet med beslutet hade de två medlemsstaterna Malta och Nederländerna rätt att stå värd för kulturhuvudstadsåret 2018.

Ansökningsförfarandena i två steg (slutlista över kandidatstäder och slutrekommendationer) genomfördes parallellt av de berörda myndigheterna i dessa två medlemsstater (dvs. deras respektive kulturministerier). Ansökningsförfarandet inleds med att intresserade städer uppmanas att lämna in ansökningar. En urvalsjury med tretton ledamöter – varav sex utnämns av medlemsstaten i fråga och de övriga sju av EU:s institutioner och organ – bedömer kandidatstädernas ansökningar utifrån de mål och kriterier som anges i beslutet.

Malta bestämde sig för att genomföra ansökningsförfarandet ett år i förväg för att kunna slutföra stora infrastrukturprojekt som krävdes för att stå värd för kulturhuvudstadsåret. Landet offentliggjorde sin inbjudan att lämna in ansökningar i december 2010. De främsta intressenterna på nationell och lokal nivå fattade tidigt ett beslut om att en enda ansökan skulle lämnas in för Vallettas räkning, men med deltagande från alla de maltesiska öarna. Vallettas ansökan var därför den enda som lämnades in före tidsfristen den 17 oktober 2011. Efter det preliminära urvalsmötet i januari 2012 fördes staden upp på slutlistan och i november 2012 rekommenderade panelen att Valletta utses till Maltas kulturhuvudstad 2018 .

Nederländerna offentliggjorde sin inbjudan i december 2011, vilket var enligt den förväntade tidsplanen. Fram till tidsfristen den 31 oktober 2012 hade fem städer lämnat in ansökningar: Eindhoven, Leeuwarden, Maastricht, Haag och Utrecht. Vid det preliminära urvalsmötet i november 2012 fördes tre av dem (Eindhoven, Leeuwarden och Maastricht) upp på slutlistan. I september 2013 rekommenderade panelen att Leeuwarden utses till Nederländernas kulturhuvudstad 2018.

Europeiska unionens råd utsåg formellt Valletta och Leeuwarden till kulturhuvudstäder för 2018 i maj 2013 respektive maj 2014 .

Därefter vidtogs åtgärder för övervakning i båda städerna. Under kommissionens ledning övervakades och vägleddes städernas förberedelser av en panel bestående av de sju oberoende experter som utsetts av EU:s institutioner och organ. Panelen kontrollerade även att förberedelserna överensstämde med programkraven och att städerna genomförde de åtaganden som de angett i ansökan. Vallettas och Leeuwardens företrädare deltog i två officiella möten om övervakningsprocessen, som kommissionen anordnade i september 2015 och mars 2017. Efter övervakningsprocessen rekommenderade panelen att kommissionen beviljar Melina Mercouri-priset på 1,5 miljoner euro till de båda städerna. Priset, som finansieras av programmet Kreativa Europa , betalades ut till de två kulturhuvudstäderna hösten 2017.

2.3.Teman och inriktning för de två kulturhuvudstäderna 2018

Valletta är Maltas huvudstad och ingår i ett storstadsområde med nästan 400 000 invånare, vilket är 90 % av landets befolkning. Området är starkt beroende av fritidsturism, men andra viktiga branscher är medicinsk turism, elektronik, textilier och filmproduktion. Landets historia har gett Valletta ett rikt kultur- och arkitekturarv, vilket gjorde att staden togs upp på Unescos världsarvslista 1980.

Vallettas inledande tema och motto för 2018 var ”Imagine 18” och avsikten var att ge stadens inåtvända kultursektor ett välbehövligt uppsving. Ansökan var kopplad till en strategisk utvecklingsplan för Valletta och fick enhälligt stöd från alla 68 lokala råd samt partiöverskridande politiskt stöd i parlamentet. Den hade fyra huvudsakliga mål: göra kultur till en karriär, växa internationellt, göra Valletta till en kreativ stad och främja hållbara relationer med miljön. Det inledande konceptet övergavs dock när landet fick ett nytt ledarskap efter det allmänna valet 2013, och i stället antogs ”Valletta 2018: An island-wide fiesta”, där tanken var att kulturhuvudstaden skulle representera hela Malta och underlätta deltagande från medborgare i hela landet. Det här temat valdes också då det hade en koppling till Maltas lokala traditioner och festligheter, som för samman hela samhällen.