MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET OCH EUROPAPARLAMENTET - HALVÅRSUPPDATERING AV RESULTATTAVLAN FÖR FRAMSTEGEN I SKAPANDET AV ETT OMRÅDE MED FRIHET, SÄKERHET OCH RÄTTVISA I EUROPEISKA UNIONEN (ANDRA HALVÅRET 2002)

FÖRORD

En resultattavla för framstegen i skapandet av ett område med frihet, säkerhet och rättvisa i Europeiska unionen utarbetas regelbundet av kommissionen. I tavlan kan man följa genomförandet av de åtgärder som behövs för att uppnå de mål som fastställts i Amsterdamfördraget och av Europeiska rådet vid mötet i Tammerfors den 15 och 16 oktober 1999.

Den här utgåvan av resultattavlan visar som tidigare utgåvor målsättningar och tidsramar som angavs i Tammerfors och vem som är ansvarig för att ta initiativ till, driva framåt och fullborda arbetet. För att underlätta läsningen skiljer vi i tabeller på förslag och initiativ som har lagts fram, hur långt ärendet kommit i rådet, och i förekommande fall i Europaparlamentet, och vilket arbete som planeras. Delen "införlivande" över antagna rättsakter visar också hur antagna beslut och åtgärder har trätt i kraft och antagits.

I den inledande sammanfattningen ges en översikt över vad som har uppnåtts sedan Tammerfors samt kommissionens anknytande kommande förslag och arbetsuppgifter, så att läsaren lättare skall kunna tolka de tabeller som följer.

INNEHÅLL

1. Sammanfattning

2. En gemensam asyl- och migrationspolitik för EU

2.1. Partnerskap med ursprungsländerna

2.2. Ett gemensamt europeiskt asylsystem

2.3. Rättvis behandling av medborgare i tredje land

2.4. Hantering av migrationsströmmar

3. Ett europeiskt område med verklig rättvisa

3.1. Bättre tillgång till rättvisa i Europa

3.2. Ömsesidigt erkännande av rättsliga avgöranden

3.3. Bättre överensstämmelse mellan lagstiftningarna på det civilrättsliga området

4. Kamp mot brottsligheten i hela unionen

4.1. Att förebygga brott på unionsnivå

4.2. Utökat samarbete när det gäller brottsbekämpning

4.3. Bekämpning av vissa former av brottslighet

4.4. Särskilda åtgärder mot penningtvätt

5. Inre och yttre gränser, visering, genomförande av artikel 62 i EG-fördraget samt införlivande av Schengenregelverket

6. Unionsmedborgarskap

7. Samarbete i kampen mot narkotika

8. Kraftfullare externa åtgärder

9. Andra pågående initiativ

1. SAMMANFATTNING

Denna del innehåller en sammanfattning av de viktigaste framstegen i genomförandet av slutsatserna från Europeiska rådets möte i Tammerfors, efter den senaste utgåvan av resultattavlan som lades fram av kommissionen den 30 maj 2002. Här anges också vilka arbetsuppgifter som kommissionen enligt sitt arbetsprogram planerar för 2003. Vad som har uppnåtts framgår av tabellerna nedan.

De framsteg som har skett det senaste halvåret är en bekräftelse på att den vilja som kom till uttryck vid Europeiska rådets möte i Laeken fortsätter att ge resultat. Viktiga beslut, vars principer redan var fastslagna, har formellt bekräftats. Det gäller till exempel beslutet om en europeisk arresteringsorder och rambeslutet om terrorism. Viktiga steg har även tagits när det gäller principen om ömsesidigt erkännande inom det civilrättsliga samarbetet.

Men dessa framsteg skall bedömas utifrån vad som återstår för att genomföra Tammerforsprogrammet inom tidsramarna.

På vissa områden har den "eftersläpning" som konstaterades vid Europeiska rådets möte i Laeken inte inhämtats. Det gäller bland annat den gemensamma asyl- och invandringspolitiken, trots att alla nödvändiga förslag för närvarande behandlas av rådet. Vid Europeiska rådets möte i Sevilla ville stats- och regeringscheferna ändå ge ny drivkraft åt arbetet genom att markera sin beslutsamhet att påskynda genomförandet av alla aspekter av det program som antogs i Tammerfors för att skapa ett område med frihet, säkerhet och rättvisa i Europeiska unionen. Kampen mot olaglig invandring och inrättandet av en gemensam förvaltning av de yttre gränserna fick också förnyad prioritet.

Trots utfört arbete och obestridliga framsteg kvarstår dock de svårigheter som kommissionen tog upp i sin resultattavla av den 30 oktober 2001 inför den halvtidsutvärdering av hur Tammerforsprogrammet genomförts som gjordes av Europeiska rådet i Laeken. Svårigheterna beror bland annat på problemen med att jämka samman olika nationella förhållningssätt till känsliga frågor, som unionens institutionella ramar och den nuvarande beslutsprocessen inte kan bidra till att lösa. Unionen står inför den största utvidgningen någonsin. År 2003 är för övrigt det sista året före de tidsfrister som fastställts i Amsterdamfördraget och Tammerforsprogrammet. När nu arbetet inom konventet om Europas framtid går in i ett avgörande skede borde man ta tillfället i akt att diskutera hur man redan nu skall kunna undvika splittrade initiativ för att i stället genomföra de planerade prioriteringarna.

Läsaren kan när han läser tabellerna bättre se hur arbetet framskridit och också kommissionens prioriteringar för det kommande året inom nyckelområdena för genomförandet av ett område med frihet, säkerhet och rättvisa. De utgörs av asyl, invandring, rättvisa, kampen mot brottslighet, yttre gränser, medborgarskap och en förstärkning av de externa åtgärderna.

En gemensam asyl- och migrationspolitik för EU

Ett och ett halvt år återstår innan tidsfristen i Amsterdamfördraget löper ut, men hittills har endast vissa av de fastställda målen i samband med införandet av en gemensam asyl- och invandringspolitik uppnåtts. Vid Europeiska rådet i Sevilla försökte man dock förstärka den dynamik som sattes i gång vid Europeiska rådets möte i Laeken.

Ett mycket påtagligt framsteg torde ske inom asylpolitiken i december, då rådet väntas anta Dublin II-förordningen om kriterier och mekanismer för att avgöra vilken medlemsstat som har ansvaret för att pröva en asylansökan som har lämnats in i en annan medlemsstat. Antagandet sker på uppmaning av Europeiska rådet i Sevilla.

I enlighet med slutsatserna från Laeken lade kommissionen i juni dessutom fram ett ändrat direktivförslag om antagande av gemensamma miniminormer för beviljande eller tillbakadragande av flyktingstatus. I juli skapade kommissionen ett EU-nätverk för personer som arbetar med asylfrågor (Eurasil) efter det beslut som fattats av Ständiga representanternas kommitté om att avsluta arbetet inom centrumet för information och utbyte om asyl (Cirea).

Kommissionen avser att i början av 2003 lägga fram en rapport om det arbete som genomförts i fråga om ett gemensamt asylförfarande och en enhetlig asylstatus samt om genomförandet av instrumenten i den första etappen. I slutet av 2003 kommer den också att lägga fram två meddelanden: ett om prövning av asylansökningar utanför EU och ett om inrättande av ett gemensamt förfarande för prövning av ansökningar om skydd i medlemsstaterna.

När det gäller invandring är förslaget till direktiv om familjeåterförening, som kommissionen ändrade i maj på begäran av Europeiska rådet i Laeken, fortfarande under behandling. Reglerna för tredjelandsmedborgares inresa, såsom de bland annat definieras i förslaget till direktiv om rätt till inresa och vistelse för anställning från juli 2001, har kompletterats med ett nytt direktivförslag om villkoren för inresa och vistelse för studier, yrkesutbildning eller volontärarbete, som lades fram av kommissionen i oktober.

Kommissionen har även för avsikt att under det första halvåret 2003 lägga fram ett meddelande om tredjelandsmedborgarnas integration, en fråga vars betydelse underströks vid Europeiska rådets möte i Sevilla.

När det gäller bedömningen av migrationsströmmar har kommissionen, i linje med sitt meddelande från juli 2001 om genomförandet av en öppen samordningsmetod, bidragit till införandet av ett system för informationsutbyte om asyl, migration och ursprungsländer genom att i december lägga fram ett meddelande om genomförandet av rådets handlingsplan om utbyte och analys av statistiska uppgifter från april 1998. På förslag av kommissionen har rådet även beslutat att inrätta ett handlingsprogram för administrativt samarbete när det gäller skydd av de yttre gränserna, visering, asyl och invandring (Argo-programmet).

När det gäller kampen mot olaglig invandring antog rådet ett rambeslut om bekämpning av människohandel i juli, enligt slutsatserna från Europeiska rådets möte i Sevilla. Rambeslutet om människosmugglares ansvar, kompletterat med direktivet om definition av hjälp till olovlig inresa, olovlig genomresa och olovlig invandring, antogs i november. Kommissionen kommer under 2003 att lägga fram en vitbok om skärpta bestämmelser om transportörernas ansvar.

När det gäller hjälp till ursprungs- och transitländer har kommissionen för avsikt att under 2003 lägga fram ett förslag till rättslig grund i syfte att inrätta ett flerårigt samarbetsprogram med tredje land på migrationsområdet. Målet är att på ett specifikt och kompletterande sätt tillmötesgå de tredje ländernas behov i deras arbete med att uppnå en förbättrad förvaltning av migrationsströmmarnas alla aspekter, särskilt genom att uppmuntra deras förberedelser inför genomförandet av återtagandeavtalen eller att aktivt bidra till genomförandet. Vid Europeiska rådets möte i Sevilla bekräftades att unionen var beredd att tillhandahålla den tekniska och ekonomiska hjälp som behövs. Programmet kommer att genomföras med respekt för den övergripande samstämmigheten i gemenskapens externa åtgärder och skall komplettera gemenskapens övriga samarbets- och utvecklingsinstrument.

I Sevilla fästes stor vikt vid en särskild del av hanteringen av migrationsströmmarna, nämligen ingåendet av återtagandeavtal med länder utanför EU. Europeiska rådet begärde att ingåendet av de avtal som för närvarande förhandlas skulle påskyndas och att kommissionen skulle få nya mandat att inleda förhandlingar.

Den 27 november undertecknade kommissionen ett första avtal med Hongkong. Avtalet var det första av EU:s återtagandeavtal som trädde i kraft. Det väntas följas av avtalet med Sri Lanka, som paraferades den 30 maj och avtalet med Macao, som paraferades den 18 oktober 2002. Detta avtal håller även på att ratificeras. I november inleddes förhandlingar med Ukraina medan de informella förhandlingarna med Marocko fortsätter.

Europeiska rådet i Sevilla uppmanade till att det i alla framtida samarbetsavtal, associeringsavtal eller liknande avtal som Europeiska unionen eller Europeiska gemenskapen ingår skall införas en bestämmelse om gemensam förvaltning av migrationsströmmarna och om obligatoriskt återtagande vid olaglig invandring (se även slutsatserna från rådets möte (allmänna frågor) den 18 november 2002). Rådet har gett kommissionen nya mandat att inleda förhandlingar med Albanien, Algeriet, Kina och Turkiet samt antagit slutsatser om det stärkta samarbetet med länderna utanför EU i fråga om hanteringen av migrationsströmmarna.

Politiken för återvändande av personer som vistas olagligt inom unionen är en annan del av unionens hantering av migrationsströmmarna. I ett meddelande som antogs i oktober lade kommissionen fram sina första idéer om ett handlingsprogram för återvändande. Meddelandet följde på grönboken i april och lades fram mot bakgrund av slutsatserna från Sevilla där Europeiska rådet uppmanade till antagande av de olika delarna av ett program för återvändande före årsskiftet. På grundval av detta antog rådet handlingsprogrammet för återvändande i november och har även givit sitt samtycke till återvändandeplanen i fråga om Afghanistan. I december överlämnade kommissionen dessutom en rapport till rådet om de tillgängliga ekonomiska gemenskapsresurserna i fråga om återsändande av avvisade invandrare och asylsökande, förvaltning av de yttre gränserna samt asyl- och migrationsprojekt i länderna utanför EU. Även detta skedde på begäran av Europeiska rådet. Kommissionen antog rapporten tillsammans med ett meddelande om migration och utveckling.

Europeiskt område med rättvisa

Det civilrättsliga området

Påtagliga framsteg har gjorts under halvåret. Medlemsstaterna och kommissionen har avslutat förberedelserna inför starten av det nätverk som inledde sitt arbete den 1 december.

Rådet bör kunna anta direktivet om rättshjälp i december. Efter förslaget till förordning om obestridda fordringar, som lades fram i april, har kommissionen för avsikt att i december 2002 lägga fram en grönbok om en större tillnärmning av förfarandena i samband med obestridda fordringar och tvister om mindre värden. Under 2003 har kommissionen för avsikt att lägga fram ett förslag om att införa ett europeiskt betalningsföreläggande.

För att förbättra skyddet av brottsoffers rättigheter och hjälpen till dem lade kommissionen i oktober fram ett förslag till direktiv om ersättning. Förslaget följde på grönboken som lades fram i september 2001 och som flitigt diskuterats sedan dess.

Slutligen har flera konkreta initiativ tagits för att informera medborgarna om det civilrättsliga samarbetet inom unionen. I oktober hölls en konferens tillsammans med Europarådet om tillgång till domstolsprövning. Under 2003 kommer kommissionen att inleda en kampanj och ta initiativ för att öka domstolarnas och allmänhetens kunskap om det europeiska rättsliga nätverket inom privaträtten.

I oktober antog rådet förhandlingsdirektiv inför ett avtal mellan gemenskapen och de stater som skrivit under Luganokonventionen för att underlätta det ömsesidiga erkännandet av domar på privaträttens område.

När det gäller tillämplig lag på utomobligatoriska förpliktelser (Rom II-konventionen) har kommissionen inlett ett offentligt samråd om sitt förslag till förordning och väntas lägga fram sitt slutliga förslag under det första halvåret 2003.

Kommissionen har för avsikt att i december 2002 lägga fram en grönbok om en revidering av Romkonventionen i syfte att modernisera den och eventuellt omvandla den till ett gemenskapsinstrument.

I fråga om den lag som är tillämplig på skilsmässor har både rådet och kommissionen inlett undersökningar. Kommissionens undersökningsresultat blev tillgängliga under det tredje kvartalet och de kommer att ligga till grund för en vitbok under 2003.

Rådet nådde slutligen en principöverenskommelse i november om en grundläggande aspekt i förslaget till rådets förordning om domstols behörighet och om erkännande och verkställighet av domar i äktenskapsmål och mål om föräldraansvar. Överenskommelsen reglerar frågan om avgöranden i fall av bortföranden av barn. En överenskommelse har även nåtts i fråga om ett rådsbeslut om att bemyndiga medlemsstaterna att underteckna 1996 års Haagkonvention, i Europeiska gemenskapens intresse.

Det straffrättsliga området

Rådets antagande i juni av rambeslutet om en europeisk arresteringsorder och om överlämnande mellan medlemsstaterna (på grundval av kommissionens förslag) utgör det första och antagligen ett av det viktigaste framstegen i genomförandet av programmet för ömsesidigt erkännande på det straffrättsliga området. På detta sätt ersätts det gamla systemet, som var komplext eftersom man var tvungen att jämföra flera konventioner om utvisning, med ett enda system för överlämnande baserat på den europeiska arresteringsordern. Det innebär framförallt att ingripanden på regeringsnivå i förfarandet slopas. Beslutet innebär dessutom ett viktigt framsteg när det gäller slopandet av kravet på dubbel straffbarhet i samarbetet mellan medlemsstaterna när det gäller de 32 kategorierna av grova överträdelser. Det innebär även framsteg i fråga om andra aspekter (till exempel överlämnande av egna medborgare). Detta rambeslut skall genomföras senast den 31 december 2003, men fem medlemsstater har redan accepterat att tillämpa beslutet sinsemellan från och med den 1 januari 2003.

För att komplettera programmet för ömsesidigt erkännande tänker kommissionen under det första halvåret 2003 lägga fram en grönbok om rättssäkerhetsgarantier för misstänkta samt ett meddelande om fastställandet av straffrättsliga behörighetskriterier.

När det gäller ömsesidigt erkännande av beslut som föregår en rättegång väntas fortfarande rådets formella antagande av ett rambeslut om frysning av tillgångar och bevis, efter parlamentets yttrande. Under 2003 avser kommissionen att lägga fram ett förslag till rambeslut om ömsesidigt erkännande av åtgärder för bevisupptagning

Rådets arbete med ett rambeslut om tillämpningen av principen om ömsesidigt erkännande vid böter fortsatte i november. I juni lade Danmark fram ett förslag till rambeslut om verkställighet av beslut om förverkande av vinning av brott i unionen. Kommissionen har för avsikt att under 2003 lägga fram ett meddelande om tillnärmningen av påföljdssystemet.

När det gäller informationsutbyte i fråga om kriminalregister har kommissionen för avsikt att under det första halvåret 2003 lägga fram ett förslag till beslut om att utforma mallar för förfrågningar om tidigare brott.

Kamp mot brottsligheten i hela unionen

Kampen mot den grövsta brottsligheten, inklusive kampen mot terrorismen, är mer än någonsin en prioritet för unionen.

När det gäller Europol antog rådet den 28 och 29 november en rådsakt om ett protokoll med ändringar av Europolkonventionen för att precisera formerna för de Europolansvarigas deltagande i gemensamma utredningsgrupper samt för Europols förfrågningar i syfte att inleda brottsutredningar.

Dessutom pågår en rad förhandlingar om informationsutbyte mellan Europol och tredje länder, bland annat kandidatländer, men även länder som Förenta Staterna, Kanada, Norge och Island.

Rådets antagande i juli av Agis-programmet för polissamarbete och straffrättsligt samarbete, som omfattar perioden 2003-2007, syftar till att stärka samarbetet mellan medlemsstaternas myndigheter på det polisiära och rättsliga området. Agis-programmet omfattar samma verksamhet som de tidigare samarbetsprogrammen enligt avdelning VI; Oisin, Falcone, Grotius, Stop, Hippokrates, samt den budgetpost som är avsedd för att genomföra unionens handlingsplan för narkotikabekämpning.

När det gäller unionens förebyggande åtgärder är den första årsrapporten från det europeiska nätverket för förebyggande av brottslighet snart tillgänglig. Forumet för förebyggande av organiserad brottslighet har fortsatt sin verksamhet i form av workshops om penningtvätt och studier av brottskonsekvenser, förfalskning, piratkopiering och handel med kulturföremål. Kommissionen har för avsikt att under 2003 utarbeta ett meddelande om förebyggande av brottslighet som en uppföljning av dess första meddelande från december 2000.

I fråga om kampen mot den organiserade brottsligheten antog rådet i juni ett rambeslut om gemensamma utredningsgrupper och godkände Eurojusts interna arbetsordning samt utnämningen av Europols ordförande. I december flyttade Eurojust till Haag (provisoriskt säte beslutat av Europeiska rådet i Laeken).

Framsteg har uppnåtts i fråga om harmonisering av definitioner, åtal och gemensamma påföljder för vissa former av grov brottslighet. I juni antog rådet ett rambeslut om terrorism och i juli ett rambeslut om kampen mot människohandel. I oktober gav rådet även sitt principiella godkännande till antagandet av ett rambeslut om kampen mot sexuell exploatering av barn och barnpornografi.

Frågan om huruvida de första rambeslut som antagits införlivas på ett korrekt sätt är särskilt viktig för att man skall kunna mäta åtgärdernas effektivitet. I februari 2002 antog rådet sin första rapport om genomförandet av rambeslutet om förstärkning av skyddet av euron genom straffrättsliga och andra påföljder. I januari 2003 kommer kommissionen att lägga fram den andra rapporten om genomförandet av detta rambeslut och i slutet av 2003 en rapport om införlivandet av rambeslutet om terroristbekämpning från juni 2002.

När det gäller det förstärka skyddet av gemenskapens ekonomiska intressen lade kommissionen fram ett ändrat förslag i oktober, efter parlamentets yttrande. I januari 2003 kommer kommissionen även att överlämna utvärderingsrapporten om OLAF:s verksamhet, som bland annat kommer att ta upp den rättsliga uppföljningen av OLAF:s utredningar. I mars 2003 kommer kommissionen att lägga fram ett meddelande om uppföljningen av grönboken om en europeisk åklagare.

När det gäller kampen mot penningtvätt, som försörjer såväl den organiserade brottsligheten som terrorismen, har det sittande ordförandeskapet också lagt fram ett förslag till rambeslut om förverkande samt ett förslag till rambeslut om verkställighet av beslut om förverkande av vinning av brott i unionen. Kommissionen har för avsikt att under 2003 lägga fram ett förslag till rambeslut om bekämpning av penningtvätt med hjälp av kontantbetalning. Den kommer även att lägga fram ett meddelande som innehåller en utvärdering av de åtgärder som har vidtagits mot ekonomisk brottslighet inom ramen för tredje pelaren.

Inre och yttre gränser, visering, Schengen

Vid Europeiska rådets möte i Sevilla underströks att inrättandet av en gemensam förvaltning av unionens yttre gränser måste prioriteras. I juni antog rådet en plan för medlemsstaternas förvaltning av unionens yttre gränser. Antagandet följde efter kommissionens meddelande i frågan från den 7 maj, den genomförbarhetsstudie som gjorts på initiativ av Italien om utformningen av gemensamma åtgärder samt en studie om polisen och säkerheten vid gränserna.

Efter Europeiska rådets möte i Sevilla har arbetet fortsatt för att uppnå en bättre samordning mellan medlemsstaternas sambandspersoner på invandringsområdet. Dessutom förbereds gemensamma insatser vid de yttre gränserna och flera pilotprojekt har inletts. Ett exempel är den arbetsgrupp som skall utarbeta en gemensam modell för riskanalys som prioriterades vid Europeiska rådets möte i Sevilla. Under 2003 kommer man att fortsätta arbetet med de olika inslagen i en gemensam förvaltning av gränserna, inklusive det eventuella upprättandet av en europeisk gränspolisstyrka.

Europeiska rådet har även begärt att kommissionen skall "konsolidera" gemenskapens regelverk i fråga om kontroller vid och övervakning av de yttre gränserna. Kommissionen har för avsikt att under det första halvåret 2003 lägga fram ett förslag till omarbetning av den gemensamma handboken för de yttre gränserna.

Som ett led i utformningen av en gemensam viseringspolitik lade kommissionen i oktober fram ett förslag till ändring av de gemensamma konsulära anvisningarna. I september inledde kommissionen även en genomförbarhetsstudie om införandet av ett gemensamt system för identifiering av viseringar. Resultaten, som kommer att finnas tillgängliga i slutet av första kvartalet 2003, kommer att ligga till grund för kommissionens förslag till förordning om att utforma ett sådant system.

Som ett led i unionens övergripande strategi mot olaglig invandring har Europeiska rådet begärt att rådet och kommissionen skall ge högsta prioritet åt översynen av förteckningarna över tredje länder vars medborgare är skyldiga att inneha visering och av dem som är undantagna från detta krav. Kommissionen antog därför i november ett förslag till ändring av förordning (EG) nr 539/2001, baserat på svaren på det frågeformulär som överlämnats till medlemsstaterna.

När det gäller kampen mot falska dokument antog rådet i juni en förordning som syftar till att överföra den enhetliga utformningen av uppehållstillstånd för medborgare från tredje land från mellanstatligt samarbete till gemenskapssamarbete. De tekniska specifikationerna som behövs för att kunna tillämpa förordningen antogs i augusti.

Slutligen har arbetet med att utforma informationssystemet Schengen II fortsatt med kommissionens genomförbarhetsstudie som inleddes i juli 2002.

Unionsmedborgarskap

Rådet diskuterar förslaget till direktiv om unionsmedborgares och deras familjemedlemmars rätt att fritt röra sig och uppehålla sig inom medlemsstaternas territorier. På detta sätt uppdaterades bestämmelserna om rätt till inresa, rörlighet och vistelse för unionsmedborgare.

Dessutom har kommissionen för avsikt att under 2003 lägga fram ett förslag till förordning om enhetlig utformning av uppehållstillstånd för EU-medborgare och deras familjemedlemmar.

Samarbete i kampen mot narkotika

Genomförandet av EU:s handlingsplan för narkotikabekämpning (2000-2004), som antogs vid Europeiska rådets möte i Feira i juni 2000, har halvtidsutvärderats av kommissionen som lade fram sitt meddelande i november. Riktlinjerna i detta meddelande godkändes av Europeiska rådet i Köpenhamn.

Europeiska rådet i Laeken begärde att rådet före slutet av maj 2002 skulle anta ett rambeslut om miniminormer för brottsrekvisit och påföljder för olaglig narkotikahandel. Rådet diskuterar fortfarande detta instrument som är uppsatt på dagordningen för rådets möte för rättsliga och inrikes frågor i december.

Kraftfullare externa åtgärder

Förhandlingarna med kandidatländerna om kapitel 24 (rättsliga och inrikes frågor) har preliminärt avslutats med tio av länderna. De fortsätter med Bulgarien och Rumänien. Vid rådets möte i oktober hölls en diskussion med kandidatländernas justitie- och inrikesministrar om utvärderingsförfarandet för Schengen och ömsesidigt erkännande.

Eftersom det är viktigt att upprätthålla samarbetet med kandidatländerna bör det understrykas att gemenskapen ger fortsatt stöd även när förhandlingarna avslutats. Europeiska rådet i oktober ställde sig positivt till att föra in skyddsbestämmelser i de kommande anslutningsfördragen.

När det gäller icke-kandidatländerna i Balkanområdet har associerings- och stabiliseringsavtal, som till stor del omfattar rättsliga och inrikes frågor, undertecknats med Kroatien och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien. Rådet har beviljat förhandlingsmandat för Albanien och förberedande diskussioner pågår med Jugoslavien.

Samarbete med Förenta Staterna står också högt på EU:s dagordning. I april beviljade rådet förhandlingsmandat för de pågående förhandlingarna om ett avtal om straffrättsligt samarbete enligt artiklarna 24 och 38 i EU-fördraget.

När det gäller icke-kandidatländer har kommissionen bemödat sig om att särskilt integrera de rättsliga och inrikes frågorna i sina samarbetsprogram med tredje land. En omfattande stöd planeras till tredje land, i huvudsak för perioden 2002-2004. Stödet skall i första hand gå till Medelhavsområdet (t. ex. Meda), Balkan samt regioner i Östeuropa och Centralasien för att ge ett direkt stöd till deras ansträngningar.

2. En gemensam asyl- och migrationspolitik för eu

Tammerforsprioriteringar:

De skilda men närbesläktade frågorna om asyl och migration kräver att en gemensam EU-politik utformas. Vid Europeiska rådets möte i Sevilla påmindes formellt om behovet av en sådan politik. Där fastställdes också tydliga tidsfrister för antagandet av rättsakter. [1]

[1] EGT 161, 19.6.2001: Rådets beslut av den 13 juni 2002 om antagande av ett handlingsprogram för administrativt samarbete om yttre gränser, visering, asyl och invandring (Argoprogrammet).

2.1. Partnerskap med ursprungsländerna

Europeiska unionen behöver en övergripande strategi för migrationsfrågor som också innefattar politiska aspekter, mänskliga rättigheter och utvecklingsfrågor i ursprungs- och transitländerna samt ursprungs- och transitregionerna. Partnerskap med ursprungsländerna är en viktig faktor för att nå framgång med denna politik, och därmed främja en gemensam utveckling.

Efter Europeiska rådets möte i Tammerfors har de rättsliga och inrikes frågorna särskilt integrerats i samarbetsprogrammen med tredje land (se exempelvis de landstrategidokument och regionstrategidokument som har antagits av kommissionen).

Mål: Bedömning av ursprungs- och transitländerna samt ursprungs- och transitregionerna för att utforma särskilda, integrerade strategier för varje land.

>Plats för tabell>

2.2. Ett gemensamt europeiskt asylsystem

Målet är att säkra en fullständig och allomfattande tillämpning av Genèvekonventionen och på så sätt garantera att ingen skickas tillbaka för att bli utsatt för förföljelse, dvs. att principen om "non-refoulement" upprätthålls.

På sikt måste ett gemensamt asylförfarande och en enhetlig asylstatus som gäller i hela unionen införas.

Asylsökandes rätt att förflytta sig mellan medlemsstaterna bör vara begränsad.

En överenskommelse kommer att eftersträvas för att skapa ett system för tillfälligt skydd för fördrivna personer på grundval av solidaritet mellan medlemsstaterna.

Mål: Fastställande av vilken stat som ansvarar för att behandla en asylansökan

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

2.3. Rättvis behandling av medborgare i tredje land

En tillnärmning av villkoren för tredjelandsmedborgares inresa och vistelse kommer att ske mot bakgrund av en gemensam bedömning av den ekonomiska och befolkningsmässiga utvecklingen i unionen och situationen i ursprungsländerna.

Integrationspolitiken bör syfta till att ge tredjelandsmedborgare som är lagligt bosatta på medlemsstaternas territorium (särskilt långvarigt bosatta) rättigheter och skyldigheter som är jämförbara med EU-medborgarnas. Den bör också stärka icke-diskriminering i det ekonomiska och sociala livet och i kulturlivet samt ligga till grund för åtgärder mot rasism och främlingsfientlighet.

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

2.4. Hantering av migrationsströmmar

Hanteringen av migrationsströmmar bör förbättras på alla nivåer genom ett nära samarbete med ursprungs- och transitländerna. Vid Europeiska rådets möte i Laeken påmindes om behovet av att integrera politiken för migrationsströmmarna i EU:s utrikespolitik och att stärka kampen mot olaglig invandring genom att bekämpa de illegala ligor som ligger bakom och samtidigt garantera offrens rättigheter. Europeiska rådet uppmanade också till utarbetandet av en handlingsplan som skall bygga på kommissionen meddelande om olaglig invandring och människohandel. Europeiska rådet i Sevilla bekräftade dessa riktlinjer och begärde att man i de åtgärder som vidtas skall upprätthålla en rättvis jämvikt mellan å ena sidan en politik för integration av invandrare som är lagligen bosatta och en asylpolitik som respekterar de internationella konventionerna, särskilt 1951 års Genèvekonvention, och å andra sidan en beslutsam kamp mot olaglig invandring och människohandel. Rådet har även begärt att kommissionen skall lägga fram en rapport om effektiviteten i de tillgängliga ekonomiska gemenskapsresurserna i fråga om återsändande av avvisade invandrare och asylsökande, förvaltning av de yttre gränserna samt asyl- och migrationsprojekt i länder utanför EU.

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

3. Ett europeiskt område med verklig rättvisa

Tammerforsprioriteringar:

Syftet är att ge medborgarna en gemensam känsla av rättvisa i hela unionen, dvs. att underlätta det dagliga livet och göra det möjligt att ta itu med dem som hotar individens och samhällets frihet och trygghet. Detta innebär både bättre tillgång till rättvisa och ett fullt utvecklat rättsligt samarbete mellan medlemsstaterna.

Vid toppmötet i Tammerfors begärdes att konkreta åtgärder skulle vidtas för att förbättra tillgången till rättvisa inom unionen och att skyddsmekanismer skulle inrättas för att skydda offrens rättigheter. Stats- och regeringscheferna i Tammerfors begärde också att mekanismer för ömsesidigt erkännande av rättsliga avgöranden skulle utformas.

3.1. Bättre tillgång till rättvisa i Europa

Ett område med verklig rättvisa innebär att enskilda och företag kan vända sig till domstolar och myndigheter i vilken medlemsstat som helst lika lätt som i sin egen stat. De skall inte hindras eller avskräckas från att utöva sina rättigheter på grund av att medlemsstaternas rättsliga och administrativa system är komplicerade.

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

3.2. Ömsesidigt erkännande av rättsliga avgöranden

Ett område med verklig rättvisa måste trygga rättssäkerheten för människorna och de ekonomiska aktörerna. Därför måste domar och beslut efterlevas och verkställas i hela unionen.

Förstärkningen av principen om ömsesidigt erkännande av rättsliga avgöranden och domar och den nödvändiga tillnärmningen av de olika lagstiftningarna kommer att underlätta samarbetet mellan myndigheterna och det rättsliga skyddet av de enskildas rättigheter och kommer att göra det möjligt, vilket upprepades vid Europeiska rådets möte i Laeken, att "övervinna svårigheterna i fråga om skillnaderna mellan de olika rättssystemen." För att säkra detta bör principen om ömsesidigt erkännande bli en hörnsten i det rättsliga samarbetet på både det civilrättsliga och straffrättsliga området inom unionen.

Det civilrättsliga området:

>Plats för tabell>

3.3. Bättre överensstämmelse mellan lagstiftningarna på det civilrättsliga området

För att underlätta det rättsliga samarbetet och stärka rätten för medborgarna att få sin sak prövad i domstol måste man åstadkomma större förenlighet och bättre överensstämmelse mellan rättssystemen.

>Plats för tabell>

4. Kamp mot brottsligheten i hela unionen

Tammerforsprioriteringar och EU-strategi mot den organiserade brottsligheten i början av det nya årtusendet:

Europeiska rådet i Tammerfors efterlyste väl avvägda åtgärder på unionsnivå mot alla former av brottslighet, inklusive grov organiserad och gränsöverskridande brottslighet, samtidigt som enskildas och ekonomiska aktörers frihet och rättigheter skyddas enligt lag. I detta sammanhang bör Europeiska unionens strategi för det nya årtusendet om förebyggande och kontroll av organiserad brottslighet uppmärksammas särskilt. Vissa ytterligare åtgärder, som är mer långtgående än slutsatserna från Tammerfors, har ansetts påkallade av rekommendationerna i denna strategi och har införlivats med detta kapitel.

4.1. Att förebygga brott på unionsnivå

En effektiv kamp mot alla former av brottslighet, organiserad eller icke, måste innefatta förebyggande åtgärder inom alla områden.

Brottsförebyggande aspekter bör integreras i åtgärderna och programmen mot brottslighet på unionsnivå och i medlemsstaterna.

Samarbetet mellan nationella brottsförebyggande organisationer skall uppmuntras, samtidigt som prioriterade områden skall fastställas.

>Plats för tabell>

4.2. Utökat samarbete när det gäller brottsbekämpning

I ett område med där verklig rättvisa råder får brottslingar inte ges några möjligheter att utnyttja skillnader mellan medlemsstaternas rättssystem. I fråga om skyddet av Europeiska gemenskapens ekonomiska intressen konstaterade Europeiska rådet vid sitt möte i Laeken att kommissionen antagit grönboken om en europeisk åklagare och uppmanade rådet att snarast granska denna.

En hög skyddsnivå för medborgarna kräver utökat samarbete mellan rättstillämpande myndigheter. Därför bör största möjliga nytta dras från samarbetet mellan medlemsstaternas myndigheter vid utredningar av gränsöverskridande brottslighet.

Genom Amsterdamfördraget gavs Europol utökade befogenheter, vilket innebär en bekräftelse av dess viktiga och centrala roll för att underlätta europeiskt samarbete för att förebygga och bekämpa organiserad brottslighet.

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

4.3. Bekämpning av vissa former av brottslighet

När det gäller nationell straffrätt bör insatserna för att enas om gemensamma definitioner, grunder för åtal och påföljder i ett första skede koncentreras till ett begränsat antal sektorer av särskild vikt. Överenskommelser om gemensamma definitioner av, grunder för åtal och påföljder för grov organiserad och gränsöverskridande brottslighet måste nås för att skydda enskildas och ekonomiska aktörers frihet och juridiska rättigheter. Vid sitt möte den 27-28 september 2001 åtog sig rådet att genast ta sig an arbetet med att fastställa en allmän metod för harmoniseringen av straff. Den 25-26 april antog rådet slutsatser om tillvägagångssättet. Kommissionen planerar att lägga fram ett meddelande om tillnärmningen av påföljdssystemet.

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

4.4. Särskilda åtgärder mot penningtvätt

Penningtvätt är en central del av den organiserade brottsligheten. Därför måste man vidta åtgärder för att utrota penningtvätt varhelst sådan förekommer genom att se till att konkreta åtgärder för spårande, spärrande, beslag och förverkande av vinning av brott vidtas. Vid Europeiska rådets extra möte den 21 september 2001 betonades också vikten av kampen mot finansiering av terrorism och man begärde att en rapport om detta skulle utarbetas före juni 2002.

>Plats för tabell>

5. Inre och yttre gränser, visering, genomförande av artikel 62 i EG-fördraget samt införlivande av Schengenregelverket

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

6. Unionsmedborgarskap

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

7. Samarbete i kampen mot narkotika

Prioriteringar i Europeiska unionens strategi mot narkotika:

Narkotika utgör ett hot både mot samhället och enskilda individer. Därför måste narkotikaproblemet hanteras på ett övergripande, sektorsöverskridande och enhetligt vis. En halvtidsutvärdering av EU:s narkotikahandlingsplan (2000-2004) antogs av rådet i november 2002. Den slutliga utvärderingen kommer att göras med hjälp av Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och Europol.

>Plats för tabell>

8. Kraftfullare externa åtgärder

Prioriteringar från Europeiska rådet i Tammerfors och Feira:

Europeiska unionen betonar att alla befogenheter och alla instrument som står till unionens förfogande, i synnerhet i de yttre förbindelserna, måste utnyttjas på ett integrerat och konsekvent sätt för att skapa området med frihet, säkerhet och rättvisa. Rättsliga och inrikes frågor måste integreras i definitionen och genomförandet av unionens övriga politikområden och verksamheter.

Beträffande icke-kandidatländerna har kommissionen vinnlagt sig om att specifikt (och i den fleråriga programplaneringen) integrera de rättsliga och inrikes frågorna i samarbetsprogrammen med tredje land.

>Plats för tabell>

9. Andra pågående initiativ

>Plats för tabell>