EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 09.09.1997 
KOM(97) 434 slutlig 
MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN 
Deltagande av europeiska ekonomiska intressegrupperingar (EEIG) i offentlig 
upphandling och i program som finansieras med offentliga medel. 

MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN 
Deltagande av europeiska ekonomiska intressegrupperingar (EEIG) i offentlig 
upphandling och i program som finansieras med offentliga medel. 
INLEDNING 
Genom kommissionens meddelande av den 10 juli 1996 om det integrerade programmet 
för små och medelstora företag och hantverksföretag1 beslutade kommissionen att 
utarbeta ett meddelande om de bestämmelser vars syfte är att säkerställa att europeiska 
ekonomiska intressegrupperingar (EEIG) på lika villkor kan lämna in anbud vid offentlig 
upphandling och att de fullt ut kan delta i program som finansieras med offentliga medel, 
så att de kan utnyttjas på ett bättre sätt som ett medel för små och medelstora företag att 
kombinera sina resurser. 
Instrumentet europeisk ekonomisk intressegruppering tillkom genom rådets förordning nr 
2137/85 av den 25 juli 1985 (hädanefter kallad "förordningen")2. 
Att ett rättsligt instrument med syfte att underlätta för företag att samarbeta över 
gränserna skapas på gemenskapsnivå utgör ett viktigt steg i arbetet med att förverkliga 
den inre marknaden. 
EEIG är i nuläget det enda rättsliga samarbetsinstrumentet på gemenskapsnivå och utgör 
därför en mycket viktig del av det europeiska samarbetet, särskilt för de små och 
medelstora företag som vill delta i projekt på europeisk nivå. Hittills bedriver över 800 
grupperingar ekonomisk verksamhet inom många mycket olika sektorer, vilket får anses 
som ett uppmuntrande stort antal. De första europeiska ekonomiska 
intressegrupperingarna kunde i själva verket inte bildas förrän den 1 juli 1989, då 
förordningen trädde i kraft. 
Under en konferens som kommissionen nyligen arrangerade3 kunde det emellertid 
konstateras att företagsformen EEIG ännu inte används på bästa möjliga sätt av de 
företag som önskar samarbeta över gränserna, i synnerhet då de önskar delta i offentlig 
upphandling eller i program som finasieras med offentliga medel. 
1 COM (96), 329 slutlig. 
2 EGTnrL 199/1,31.7.1985. 
3 Regiekonferensen 1996: "Resultatet efter sex år med EE1G,\ 25 och 26 mars 1996. 
•d. 
I detta meddelande upplyses om hur företagsformen EEIG är beskaffad och klargörs hur 
den fungerar samt redogörs för vissa av dess egenskaper, i syfte att säkerställa denna typ 
av företags rätt att på samma villkor som andra företag lämna in anbud vid offentlig 
upphandling och att delta i program som finansieras med offentliga medel. Detta 
förtydligande bör på sikt leda till att EEIG utnyttjas på ett bättre sätt av företagen, särskilt 
de små och medelstora. Kommissionen har vid upprepade tillfallen konstaterat att om de 
små och medelstora företagen får rätt att delta i offentlig upphandling, vars regler ofta 
även omfattar program som finansieras med offentliga medel, kan detta påskynda den 
regionala ekonomiska utvecklingen och arbetet med att förverkliga den inre marknaden.4 
I ett större perspektiv avser kommissionen att främja att EEIG deltar i sådan upphandling 
och sådana program, eftersom EEIG utgör ett betydande framsteg för samtliga företag i 
unionen genom att dessa därigenom får möjlighet att organisera sitt samarbete inom 
ramen för en multinationell struktur som tillförsäkrar sina medlemmar självständighet när 
dessa skall bedriva sin egen verksamhet. 
I. DEFINITION AV EEIG 
EEIG är en enkel och flexibel struktur som gör det möjligt för dess medlemmar att 
bedriva en del av sin ekonomiska verksamhet gemensamt samtidigt som medlemmarnas 
ekonomiska och rättsliga oberoende bevaras. 
När en gruppering bildas skapas en oberoende juridisk enhet med rättskapacitet, vars 
syfte är att underlätta eller utveckla sina medlemmars ekonomiska verksamhet samt att 
förbättra resultatet av denna verksamhet. 
Denna definition visar att målet för dem som utvecklade detta instrument är att fä till 
stånd ett multinationellt samarbete på europeisk nivå mellan företag genom att en 
gemensam verksamhet utvecklas som utgör ett stöd för medlemmarnas egen verksamhet. 
Å ena sidan liknar en EEIG ett handelsbolag, bland annat i så motto att medlemmarna i 
en gruppering obegränsat solidariskt svarar för grupperingens alla förbindelser (se stycke 
II.5). En EEIG har emellertid även egenskaper som förknippas med mer strukturerade 
företagsformer. En EEIG kan till exempel verka i sitt eget namn genom företagsledare 
som kan utses oberoende av sin ställning som medlem5, enligt en regel som i allmänhet 
gäller bolag med eget kapital (se stycke II.2). 
II. BESKRIVNING AV EN GRUPPERING 
1. EEIG:s gemenskapskaraktär 
Se kommissionens meddelande C (88) 2510 till medlemsstaterna om kontrollen av att reglerna om 
"offentlig upphandling" följs i de projekt och program som strukturfonderna och finansiella 
instrument finansierar. EGT, nr C 22, 28.1.1989, s.3. 
Se även kommissionens meddelanden "Främjandet av de små och medelstora företagens deltagande i 
offentlig upphandling i gemenskapen", COM (90) 166, 7.5.1990, och "De små och medelstora 
företagens deltagande i offentlig upphandling i gemenskapen", SEC (92) 722 slutlig, 1.6.1992. 
Artikel 19 i förordningen. 
Europeiska ekonomiska intressegrupperingar är infogade i gemenskapens rättsliga 
system. De kan följaktligen enbart bildas och i rättslig mening existera på de villkor, 
pä det sätt och med de rättsverkningar som anges i gemenskapsrätten, även om där 
för vissa aspekter hänvisas till nationell lagstiftning. 
EEIG:s rättsliga neutralitet gör att dess medlemmar är jämställda med varandra, 
vilket är mycket viktigt för att medlemmarna skall kunna minska sina farhågor att 
någon av dem skulle gynnas på grund av att denne är mer bekant med den rättsliga 
miljön. 
2. EElG:s rättskapacitet och medlemmarnas oberoende 
En europeisk ekonomisk intressegruppering har en fullständig och oberoende 
rättskapacitet, vilket skiljer den från rent kontraktsmässiga samarbetsformer. Särskilt 
det faktum att den har egna organ ger den en mycket bättre förmåga att förhandla 
och företräda sina medlemmar än vad varje enskild medlem har individuellt. En 
gruppering kan agera i eget namn genom en eller flera företagsledare som kan utses 
oberoende av deras ställning som medlem av grupperingen och vars rättigheter att 
företräda grupperingen grundar sig direkt på de regler som gäller bolag med eget 
kapital. Denna egenskap är viktig för att en gruppering skall kunna delta i offentlig 
upphandling och program som finansieras med offentliga medel, eftersom den gör 
det möjligt för grupperingens medlemmar att visa upp en enad front vid 
kontraktsförhandlingar och vid ansökan om krediter eller finasiella garantier som 
har en direkt koppling till offentlig upphandling.6 
3- En grupperings understödjande funktion 
En gruppering skiljer sig från ett företag främst genom att dess mål är att 
understödja eller utveckla sina medlemmars ekonomiska verksamhet för att göra det 
möjligt för dessa att förbättra sina egna resultat, medan ett företag i allmänhet 
strävar efter att gå med vinst för egen del. 
På grund av denna understödjande funktion bör grupperingens verksamhet ha 
anknytning till medlemmarnas ekonomiska verksamhet men inte ersätta den. 
I samband med att en europeisk ekonomisk intressegruppering bildas bör det 
fastställas en rättslig ram som underlättar en anpassning av medlemmarnas 
verksamhet till gemenskapens ekonomiska villkor7. 
Den understödjande funktion som grupperingens verksamhet har skall således inte 
betraktas som en operationell begränsning som hänvisar grupperingen till att spela 
en biroll eller en roll av mindre betydelse. 
Bortsett från att hänsyn måste tas till den understödjande funktion som 
grupperingens verksamhet har, kan en gruppering anses kunna utföra alla de 
6 Artikel 1.2 i förordning (EEG) 85/2137 av den 25 juli 1985. 
7 Första stycket i ingressen i förordningen. 
3 
funktioner som åligger varje annan form av gruppering som deltar i en offentlig 
upphandling eller ett program som finansieras med offentliga medel. 
I detta sammanhang kan en gruppering fylla olika funktioner: den kan användas som 
en enkel ram för samordning och organisering av sina medlemmars verksamhet, 
men den kan även i eget namn sluta avtal som är föremål för offentlig upphandling 
eller för program som finansieras med offentliga medel samt säkerställa att dessa 
avtal genomförs. 
I förordningen förbjuds en gruppering i synnerhet inte att under en period 
fullständigt ta över vissa delar av medlemmarnas verksamhet. Denna fråga var för 
övrigt redan 1991 föremål för ett förtydligande från kommissionens sida: "Inget 
hindrar att vissa delar av medlemmarnas verksamhet bedrivs av en gruppering under 
en begränsad period, till exempel i samband med byggarbeten".8 
4. Strukturella aspekter på en gruppering: Stabilitet och flexibilitet 
I förordningen garanteras grupperingens förmåga att anpassa sig till de ekonomiska 
förhållandena genom den stora 'frihet dess medlemmar har att reglera sina 
avtalsmässiga förbindelser och grupperingens interna organisation.9 
Denna flexibilitet visar sig både i bildandet av grupperingen och i dess varaktighet 
samt i de bestämmelser som reglerar hur grupperingen skall finansieras och fungera. 
De formaliteter som måste genomgås vid bildandet av en gruppering är mycket 
enkla, eftersom det räcker med ett skriftligt avtal (notarieförfarande är inte 
nödvändigt) och registrering i den stat där grupperingen har sitt säte. 
En gruppering kan dessutom bildas för en obegränsad eller begränsad period. Denna 
flexibilitet vid bildandet av en gruppering gör att grupperingen utgör ett instrument 
som är särskilt anpassat för projekt som är begränsade i tiden som till exempel 
genomförbarhetsundersökningar och byggprojekt. 
Det mycket öppna tillträdet till europeiska ekonomiska intressegrupperingar gör det 
möjligt för dessa att effektivt reagera på eventuella krav på att samarbetsformerna 
skal! ändras. Att denna öppenhet skall råda anges tydligt i det sjätte stycket i 
ingressen i förordningen där det står att "fysiska personer, bolag och andra rättsliga 
enheter bör enligt förordningens syfte i största möjliga utsträckning ha tillträde till 
denna företagsform ' °". 
Den flexibilitet som medlemmarna i en gruppering har vad gäller finansieringen är 
också mycket tilltalande för toretagen. Grupperingen behöver inte ha ett eget kapital 
när den bildas. Denna flexibilitet är mycket viktig och skiljer bildandet av en 
x Svar från Martin Bangcmann på kommissionens vägnar avseende skriftlig fråga nr. 1587/91, EGT nr. 
C 323, 13.12.1991, s. 32f. 
Fjärde stycket i ingressen i förordningen. 
() Se även artikel 4 i förordningen. 
gruppering från bildandet av ett bolag, där stora summor pengar kan bli låsta under 
viss tid, medan det för grupperingar är möjligt att förutse etapper, vilket gör det 
möjligt att använda de medel som till sist blir tillgängliga på ett optimalt sätt. 
Det är viktigt att framhålla att olika former av bidrag är tänkbara: kontantbidrag, 
naturabidrag eller till och med industriella tillgångar (teknisk kunskap, patent, 
affärs- och yrkesförbindelser, etc). 
En gruppering kan i vissa fall till och med fungera antingen genom regelbunden 
betalning av bidrag eller genom att den får förfoga över medel för löpande affärer. 
Dessutom är det tillåtet för en gruppering att ta upp banklån, även om det enligt 
förordningen är förbjudet för grupperingen att rikta placeringserbjudanden till 
allmänheten." 
Ett annat tecken på flexibiliteten i en grupperings sätt att fungera står att finna i 
möjligheten för denna att flytta sitt säte från en medlemsstat till en annan utan 
ändringar beträffande dess juridiska person eller rättskapacitet. En sådan åtgärd kan 
således inte betraktas som att grupperingen avvecklas och inte heller beskattas som 
om så skulle vara fallet. 
Frågan om hur förhållandet mellan medlemmarna skall organiseras lämnas 
huvudsakligen till dessa själva att lösa. Vissa tvingande och kompletterande 
bestämmelser föreskrivs emellertid för att skydda tredje mans men även 
medlemmarnas intressen, vilket gör det möjligt för dessa att uppskatta hur stora 
åtaganden de själva gjort.12 
Vissa viktiga beslut som berör en grupperings sätt att fungera och dess 
sammansättning kan enbart fattas med enhällighet för att vara giltiga. Bland annat 
avses: ändringar i målet för grupperingens verksamhet, ändringar av det antal röster 
som varje medlem har tilldelats, ändringar av förutsättningarna för att fatta beslut, 
ändringar av det belopp med vilket varje medlem eller vissa medlemmar skall bidra 
till grupperingens finansiering, byte av grupperingens säte då detta byte innebär ett 
byte av den lag som är tillämplig på grupperingen samt tillåtelse för en medlem att 
avsäga sig alla eller delar av sina rättigheter. 
Beslut om att avveckla en gruppering kan enbart fattas med enhällighet, om inte 
annat är bestämt i avtalet. 
Det kan tilläggas att om inte avtalet om att bilda grupperingen innehåller någon 
bestämmelse om hur beslut skall fattas, skall regeln om enhällighet alltid 
tillämpas.13 
1 ' Artikel 23 i förordningen. 
12 Artikel 17 i förordningen. 
13 Artikel 17.3 iförordningen. 
I förordningen föreskrivs dessutom tämligen stränga regler för antagning och utträde 
av grupperingsmedlemmar. Dessa regler bekräftar personkemins stora betydelse för 
förhållandet mellan medlemmarna. Följaktligen fattas beslut om att acceptera nya 
medlemmar med enhällighet. En grupperingsmedlem kan utträda enligt de regler 
som anges i avtalet eller, om sådana regler saknas, med övriga medlemmars 
enhälliga medgivande.14 
Enligt förordningen får en överlåtelse av andelar verkan endast om grupperingens 
övriga medlemmar enhälligt har tillåtit denna. Saknas bestämmelser i avtalet om 
garantier gällande en medlems deltagande kan en sådan transaktion inte utföras utan 
övriga medlemmars enhälliga medgivande. •5 
Med förordningen minskas således risken för strukturella förändringar inom 
grupperingen genom att inträde och utträde effektivt kontrolleras. 
Denna kontroll är viktig som ett sätt att lugna en grupperings potentiella 
medkontahenter, särskilt bankerna och försäkringsbolagen, vars krediter eller 
garantier kan krävas inom ramen för en grupperings deltagande i offentlig 
upphandling, eller de myndigheter, vars finansiering efterfrågas inom ramen för 
olika program. 
Medlemmarnas obegränsade och solidariska ansvar 
Oberoende av de krediter och garantier som kan beviljas en gruppering i kraft av 
dess medlemmars finansiella ställning, är tredje man som gör affärer med 
grupperingen tillförsäkrad ett maximalt och effektivt skydd. 
I förordningen fastställs principen om att medlemmarna obegränsat och solidariskt 
svarar för grupperingens förbindelser.16 
Grupperingen kan i eget namn ikläda sig förpliktelser som har finansiella följder. 
Den måste givetvis täcka kostnaderna med egna tillgångar. Om grupperingen inte 
betalar inom rimlig tid, svarar dess medlemmar solidariskt och obegränsat för alla 
grupperingens förbindelser. 
Detta personliga åtagande från medlemmarnas sida utgör den naturliga motvikten 
till både den frihet att teckna avtal som europeiska ekonomiska intressegrupperingar 
grundar sig på och till avsaknaden av kapitalkrav. 
14 Artiklarna 26.1 och 27.1 första stycket I förordningen. 
En medlem får vidare utträda om någon viktig grund föreligger för det (artikel 27.1 andra stycket). 
15 Artikel 22 i förordningen. 
16 Artikel 24 i förordningen. 
Tidigare medlemmar av en gruppering förblir dessutom under fem år efter det att de 
utträtt ansvariga för de skulder och åtaganden som grupperingen iklädde sig under 
den period då de var medlemmar.17 Grupperingsmedlemmarnas solidariska och 
obegränsade ansvar utgör en grundläggande garanti som underlättar för tredje man 
att inleda affärsförbindelser med grupperingen, att försäkra den eller att bevilja den 
kredit, med tanke på en eller flera av dess medlemmars finansiella ställning. 
Denna regel visar, särskilt i de fall grupperingen inte har något eget kapital, att 
medlemmarnas sammanlagda finansiella styrka och de garantier som dessa kan ge 
bör beaktas när en gruppering deltar i offentlig upphandling eller ansöker om 
finansiering eller kredit. 
17 Artiklarna 34 och 37.1 i förordningen. 
III. GRUPPERINGARS DELTAGANDE I OFFENTLIG UPPHANDLING 
a) Allmänna synpunkter 
Enligt gemenskapsdirektiven om offentlig upphandling krävs att vissa 
minimibestämmelser avseende information och förfarande uppfylls i hela Europeiska 
unionen när offentliga kontrakt tilldelas av myndigheterna (direktivet som gäller 
"klassiska sektorer") och enheter som är verksamma inom vatten-, energi-, transport-
och telekommunikationssektorerna (direktivet som gäller "särskilda sektorer"). 
Denna rättsliga ram kompletteras med vissa regler rörande rättslig prövning, så att de 
tvister som kan uppstå mellan företagen och de upphandlande enheterna kan lösas. 
Samtliga dessa regler utgör vad som brukar kallas "Direktiven om offentlig 
upphandling"18. 
Även om dessa två grupper av direktiv skiljer sig åt på ett antal punkter fastställs 
genom dessa förbudet mot att diskriminera och öppenheten i de förfaranden som 
gäller urval av kandidater och tilldelning av kontrakt tack vare att objektiva kriterier 
som skall vara kända på förhand används och att de regler som gäller på det tekniska 
området tillämpas. 
Vad gäller grupperingars deltagande i offentlig upphandling är det viktigt att 
påminna om att gemenskapsdirektiven på detta område inte innehåller någon 
bestämmelse som skulle kunna förhindra detta deltagande. Tvärtom anges i samtliga 
direktiv om offentlig upphandling att grupperingar har möjlighet att delta i 
upphandling utan att behöva anta någon särskild rättslig form. När den upphandlande 
myndigheten eller enheten väl har tilldelat kontraktet kan det emellertid bli 
nödvändigt att omvandla sådana grupperingar till en bestämd rättslig form.19 
Den understödjande funktion som grupperingens verksamhet har får inte hindra 
grupperingen att delta i offentlig upphandling. I det avseendet påminde domstolen 
nyligen om att "inte enbart en fysisk eller juridisk person som själv genomför 
arbetena har rätt att delta i offentlig upphandling, utan även en person som låter 
genomföra dessa arbeten genom agenter eller dotterbolag eller som har tillgång til I 
18 Rådets direktiv 93/36/EEG av den 14 juni 1993 om samordning av förfarandet vid offentlig 
upphandling av varor, EGT nr L 199, s. I, 9.8.1993; rådets direktiv 93/37/EEG av den 14 juni 1993 
om samordning av förfarandet vid offentlig upphandling av bygg- och anläggningsarbeten, EGT nr L 
199, s. 54, 9.8.1993; rådets direktiv 92/50/EEG av den 18 juni 1992 om samordning av förfarandena 
vid offentlig upphandling av tjänster, EGT nr L 209, s. 1, 25.7.1992; rådets direktiv 89/665/EEG av 
den 21 december 1989 om samordning av lagar och andra författningar tor prövning av offentlig 
upphandling av varor och bygg- och anläggningsarbeten, EGT nr L 395, s. 33, av den 30 december 
1989; rådets direktiv 93/38/EEG av den 14 juni 1993 om samordning av upphandlingsförfarandet för 
enheter som har verksamhet inom vatten-, energi-, transport- och telekommunikationssektorerna, EGT 
nr L 199, s. 84, 9.8.1993 samt rådets direktiv 92/13/EEG av den 25 februari 1992 om samordning av 
lagar och andra författningar om gemenskapsregler om upphandlingsförfaranden tillämpade av företag 
och verk inom vatten-, energi-, transport- och telekommunikationssektorerna, EGT nr L 76/14 av den 
23 mars 1992. 
Artikel 18 i direktiv 93/36/EEG, artikel 21 i direktiv 93/37/EEG, artikel 26 i direktiv 92/50/EEG och 
artikel 33 i direktiv 93/38/EEG. 
8 
utomstående tekniker eller tekniska organ eller en företagargruppering oavsett dess 
rättsliga form"20, lin europeisk ekonomisk intressegruppering får således delta i 
offentlig upphandling och ansvara för att arbetena genomförs. 
b) Samlad bedömning av kriterierna för deltagande i offentlig upphandling 
I den ovannämnda domen fastställer domstolen principen om att en samlad 
bedömning av de tillgångar och den kapacitet som samtliga medlemmar i en 
företagsgrupp har skall göras då ett av gruppens foretag deltar i offentlig 
upphandling, under förutsättning att detta företag faktiskt kan disponera den del av 
de andra företagens tillgångar och kapacitet som krävs för att kunna utföra arbetena. 
Om domstolens resonemang tillämpas på europeiska ekonomiska 
intressegrupperingar innebär det att den upphandlande enheten är skyldig att vid 
valet av anbudsgivare eller leverantörskandidat tillämpa de bedömningskriterier som 
fastställs i direktiven och inte enbart beakta själva grupperingens kapacitet utan även 
dess medlemmars kapacitet. 
På grundval av direktiven om offentlig upphandling kan varje företagare som önskar 
delta i en offentlig upphandling anmodas att styrka sin identitet eller sin ekonomiska, 
finansiella eller tekniska kapacitet21 (kvalitativa urvalskriterier). När grupperingen 
såsom oberoende rättslig enhet inte själv uppfyller dessa urvalskriterier, fordras det 
enligt principen om samlad bedömning att dess medlemmars kapacitet beaktas. Detta 
innebär att: 
• 
• När alla medlemmar i en gruppering uppfyller urvalskriterierna krävs enbart att 
grupperingen också uppfyller dessa villkor. 
Om inte alla medlemmar i en gruppering uppfyller urvalskriterierna, krävs det att 
de medlemmar av grupperingen som skall svara för det praktiska genomförandet 
av arbetena uppfyller de krav som den upphandlande myndigheten ställer. 
Det säger sig självt att om ingen av medlemmarna i en gruppering uppfyller de 
krav som den upphandlande myndigheten ställer kan inte grupperingen användas 
för att kringgå dessa krav. 
De nationella bestämmelser som gäller registrering och godkännande av 
företagare sä att dessa kan delta i offentlig upphandling får inte förhindra en 
gruppering frän att delta i dylik upphandling. I de fall det i den nationella 
lagstiftningen föreskrivs att en gruppering måste vara registrerad och godkänd för 
att få delta i offentlig upphandling måste det enligt lagen antingen vara möjligt att 
registrera och godkänna en gruppering som den är eller existera en möjlighet till 
20 Domstolen, 14.4.1994 - Ballast Nedam Groep NVC mot belgiska staten, mål C - 389/92, REG 1994 -1 
- punkt 13, s. 1306. Denna dom är för närvarande föremål för en ny begäran om förhandsavgörande 
rörande hur domen skall tolkas (mål C 5/97). 
21 Artikel 21-25 i direktiv 93/36/EEG, artikel 25-29 i direktiv 93/37/EEG, artikel 30-35 i direktiv 
92/50/EEG. Se även artikel 30-32 i direktiv 93/38/EEG. 
undantag så att en gruppering kan delta i offentlig upphandling utan att vara 
registrerad eller godkänd. 
10 
IV. GRUPPERINGARS DELTAGANDE I PROGRAM SOM FINANSIERAS 
MED OFFENTLIGA MEDEL 
Europeiska ekonomiska intressegrupperingars särskilda egenskaper bör göra det 
möjligt för dessa att fullt ut delta i program som finansieras med offentliga medel. 
Dessa särskilda egenskaper analyseras nedan. 
1. Grupperingens transnationclla karaktär 
Enligt bestämmelserna för flera gemenskapsunderstödda program krävs det att 
anbudsgivarna utgörs av flera partner från olika medlemsstater. I detta sammanhang 
är det på sin plats att citera artikel 2 b, andra strecksatsen, i rådets beslut från 1994 
om regler för deltagande i Europeiska gemenskapens verksamhet inom forskning, 
teknisk utveckling och demonstration.22. 
Enligt denna artikel kan gemenskapsstöd enbart komma i fråga för "verksamheter 
som utförs av minst två rättsliga enheter, som skall vara oberoende av varandra och 
vara etablerade i olika medlemsstater, eller i minst en medlemsstat och en stat som är 
ansluten till programmet". 
Gränsöverskridande samarbete är också ett mål för de operativa programmen inom 
ramen för de gemenskapsinitiativ som finansieras av strukturfonderna. Samma sak 
gäller Interreg 1123, som bland annat har som mål att främja det regionala 
gränsöverskridande samarbetet, eller Leader II, som också subventionerar (del C) 
gränsöverskridande sam ar betsprojekt för landsbygdsutveckling24, eller REGIS II, 
som främjar gränsöverskridande samarbete mellan de mest avlägset belägna 
regionerna i gemenskapen.25 
Eftersom en europeisk ekonomisk intressegruppering ovillkorligen måste omfatta 
minst två enheter frän olika medlemsstater26 är den transnationella karaktären ett av 
22 Rådets beslut av den 21 november 1994 "om regler for företags, forskningscentrers och universitets 
deltagande i Europeiska gemenskapens verksamhet inom forskning, teknisk utveckling och 
demonstration", EGT nr L 306, 30.11.1994, s. 8. 
23 Se kommissionens meddelande till medlemsstaterna där inriktningen fastställs på de operationella 
program som medlemsstaterna anmodas att upprätta inom ramen för ett gemenskapsinitiativ rörande 
utvecklingen av gränsområden, det gränsöverskridande samarbetet och de utvalda energinäten -
INTERREG 11, EGT nr C 180, 1.7.1994, s. 60. 
2'' Se kommissionens meddelande till medlemsstaterna där inriktningen fastställs på de totala 
subventionerna eller de integrerade operationella programmen för vilka medlemsstaterna anmodas 
inkomma med ansökan om stöd inom ramen för ett gemenskapsinitiativ rörande landsbygdsutveckling 
- LEADER II, EGT nr C 180, 1.7.1994, s. 48. 
2:S Se kommissionens meddelande till medlemsstaterna där inriktningen fastställs på de operationella 
program inom ramen för ett gemenskapsinitiativ rörande de mest avlägset belägna regionerna som 
medlemsstaterna anmodas att upprätta - REGIS II, EGT nr C 180, 1.7.1994, s. 44. 
2() Se artikel 4 punkt 2 i förordning 2137/85. 
11 
de grundläggande inslagen i grupperingen, som således kan betraktas som ett 
"konsortium". Därför har europeiska ekonomiska intressegrupperingar alltid rätt att 
själva ansöka om att få delta i gemenskapsprogram, även i de fall då det i reglerna 
för dessa program föreskrivs att rättsliga enheter från flera medlemsstater måste 
delta. 
Mot denna bakgrund kan det inte krävas av medlemmarna i en gruppering att de 
lämnar in sina ansökningar parallellt med själva grupperingens ansökan. 
I detta sammanhang avser kommissionen att, vid sidan av de femton kategorier som 
finns för att klassificera de nationella deltagarna, införa i alla sina officiella listor 
över godkända företagare och i de formulär som skall fyllas i inom ramen för 
infordran av förslag en ny kategori av rent europeiskt slag som kommer att kallas 
"EUR". De europeiska ekonomiska intressegrupperingarna kommer automatiskt att 
inordnas i denna kategori på grund av grupperingarnas transnationella karaktär. 
2. Närvaron ^v flera oberoende aktörer 
Medlemmarna i en europeisk ekonomisk intressegruppering behåller helt och hållet 
sitt rättsliga och ekonomiska oberoende när de bedriver sin verksamhet. En 
gruppering bör således kunna delta fullt ut i program där det krävs att åtminstone två 
olika rättsliga enheter tillsammans presenterar ett projekt. Som exempel kan nämnas 
rådets beslut av den 23 november 1994 om ett särskilt program för forskning, teknisk 
utveckling och demonstration inom området icke-nukleär energi (1994-1998).27 
Detta beslut omfattar den största delen av den verksamhet inom ramen för 
"Thermie"-programmet som handlar om den tekniska demonstrationen av projekt. 
Enligt bilaga 3 täcker gemenskapens finansiering av de samarbetsprojekt på 
forskningsområdet i vilka i princip åtminstone fyra oberoende små och medelstora 
företag från minst två olika medlemsstater deltar 50 % av forskningskostnaderna. 
Detta betyder att europeiska ekonomiska intressegrupperingar skall kunna delta i 
dessa program på samma villkor som de andra företagen. En gruppering skall bestå 
av åtminstone två medlemmar från två olika länder vilka under hela den period som 
samarbetet varar behåller sitt ekonomiska och rättsliga oberoende.28 
En gruppering skall således kunna delta ensam i olika program, även i de där det 
uttryckligen krävs att flera oberoende partner deltar. Mot denna bakgrund kan det 
inte krävas av medlemmarna i en gruppering att de lämnar in individuella 
ansökningar parallellt med själva grupperingens ansökan. 
27 Se EGT nr L 334, 22.12.1994, s. 87. 
28 Se artiklarna 3 och 4 i förordning 2137/85. 
12 
3. Att skapa synergieffekter 
I vissa fall beaktas vid urvalet av förslag den föreslagna åtgärdens förmåga att 
effektivt skapa synergieffekter mellan olika kategorier av deltagare20. Dessa program 
kräver att nyskapade samarbetsstrukturcr deltar. I detta sammanhang skall inte de 
konsortier som skapats ad hoc föredras framför nyligen skapade europeiska 
ekonomiska intressegrupperingar, utan att en noggrann undersökning av deras 
egenskaper och kapacitet först genomförts. 
V. EUROPEISKA EKONOMISKA INTRESSEGRUPPERINGARS TILLGÅNG 
TILL KREDIT 
Att ha tillgäng till kredit är av grundläggande betydelse för de flesta ekonomiska 
aktörer. Det är dock ofta svårt att få tillgäng till medel utanför företaget, särskilt för 
små och medelstora företag som kan betraktas som högrisklåntagare. Därför kan det i 
dialogen med kreditinstituten vara en fördel att samla foretag i en gruppering. 
Kommissionen önskar klargöra och precisera vissa frågor som har med europeiska 
ekonomiska intressegrupperingars tillgång till kredit att göra, så att alla former av 
diskriminering av grupperingarna i förhållande till andra företagsformer som är 
bättre kända av de ekonomiska aktörerna kan undvikas 
1. Krav på garantier 
Trots att de företag som är medlemmar i en gruppering behåller en hög grad av 
operationell frihet, kan deras solidariska och obegränsade ansvar göra det avsevärt 
lättare alt erhålla kredit samt förstärka sina medlemmars förhandlingsposition. 
En grupperings fordringsägare, däribland banker och andra finansiella institut, har 
möjlighet att göra anspråk på medlemmarnas personliga tillgångar för de skulder 
grupperingen tagit på sig och som denna inte betalat inom rimlig tid. 
Med tanke på att ett krav på att varje medlem av en gruppering ger personliga 
garantier avsevärt skulle höja lånekostnaden, bör ett sådant krav inte införas i 
praktiken, eftersom medlemmarna redan svarar för grupperingens skulder genom 
sina personliga tillgångar. 
En europeisk ekonomisk intressegruppering framstår således som ett medel att 
förbättra sina medlemmars länemöjligheter, samtidigt som kostanden för lånen i 
allmänhet minskar. 
-• 1'orclagslcdarnas behörighet 
Grupperingens rättsliga oberoende gör del även möjligt för den alt vara den enda 
samtalspartnern vid förhandlingar med finansiella institut, under vilka en eller flera 
företagsledare företräder grupperingen. 
Direkta förhandlingar mellan varje medlem av grupperingen och dess finansiella 
partner är alltså inte nödvändiga. 
2i> Se artikel 4 i rådets beslut av den 21 november 1994 om regler för företags, forskningscentrers och 
universitets deltagande i Europeiska gemenskapens verksamhet inom forskning, teknisk utveckling 
och demonstration, EGT nr L 306, 30.11.1994, s. 8. 
13 
3. Att uppvisa finansiell slvrka 
lin europeisk ekonomisk intressegruppering skall precis som varje annan låntagare 
kunna bevisa sin kreditvärdighet. 
I likhet med vad som anges i kapitel tre om offentlig upphandling, skall 
kreditinstituten under beaktande av grupperingens medlemmars finansiella förmåga 
kunna genomföra en övergripande utvärdering av grupperingens kreditvärdighet. 
En konsolidering av grupperingens och dess medlemmars tillgångar skulle underlätta 
den nödvändiga bedömning som de finansiella instituten gör. 
Om grupperingen sammanställer en konsoliderad balans- och resultaträkning skulle 
det kunna avsevärt underlätta bedömningen. 
Om grupperingen dessutom har ett eget kapital, vilket inte är obligatoriskt enligt 
förordning 2137/85/EEG, utgör detta en säkerhet för alla kreditgivare som har med 
grupperingen att göra. 
En gruppering med eget kapital har således en icke obetydlig konkurrensfördel som 
sannolikt kommer att beaktas tillsammans med de ovannämnda 
bedömningsfaktorerna. 
Om grupperingen saknar eget kapital är det obestridligen så att den finansiella 
styrkan hos den eller de medlemmar som är etablerade i den stat där kreditinstitutet 
är etablerat är avgörande då grupperingen önskar ta upp ett lån eller erhålla en 
garanti. 
Eftersom principen om grupperingens medlemmars solidariska och obegränsade 
ansvar gör det möjligt för fordringsägaren att välja vilken medlem denne skall vända 
sig till om själva grupperingen skulle få betalningssvårigheter, kan fordringsägaren 
undvika utdragna förfaranden för indrivning av de fordringar denne har i utlandet. 
14 
VI. SLUTSATSER 
\)cn europeiska ekonomiska intressegrupperingen är lör närvarande den enda 
företagsformen som erbjuder företagen en samarbetsram som är direkt kopplad till 
gemenskapsrätten. Av delta skäl och för att göra det lättare att använda denna 
företagsform kommer kommissionen att fortsätta att nära följa hur förordning 
2137/85 tillämpas. 
Pä en marknad som ständigt förändras erbjuder en gruppering unionens företag, 
särskilt dess smä och medelstora företag, möjligheten att utveckla sin potential inom 
ramen för projekt som har en gemenskapsdimension. De smä och medelstora 
företagen anses lör övrigt numera ha en avgörande betydelse för att de mål om ökad 
tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning som prioriteras av Europeiska uionen 
skall kunna förverkligas.30 Regieprogrammet utgör i detta hänseende ett bra sätt att 
främja användandet av europeiska ekonomiska intressegrupperingar bland de små 
och medelstora företagen. 
Kommissionen anser att det är av avgörande betydelse att alla aktörer som berörs av 
att företagsformen EEIG utnyttjas, företag eller organ som anmodas att sluta avtal 
med en gruppering, är fullt medvetna om dess egenskaper och möjligheter. 
De förtydliganden som görs i detta meddelande syftar till att skingra den eventuella 
osäkerhet som fortfarande kan förhindra ett optimalt utnyttjande av europeiska 
ekonomiska intressegrupperingar på området för offentlig upphandling och för 
krediter som har en direkt koppling till detta samt på området för program som 
finasieras med offentliga medel. 
w Se kommissionens meddelande "Del integrerade programmet för små och medelstora företag och 
hanlvcrksscktorn". C()M(96) 329 slutlig, 10.7.1996. 
Se även: "Att till fullo ulnyllja de europeiska smä och medelstora företagens möjligheter till 
sysselsättning, tillväxt och konkurrenskraft", Rådets beslut av den 9 december 1996 om ett tredje 
flerårigt program för små och medelstora företag i Europeiska unionen (1997-
2()00),(97/l5/EG),l'Airopeiska Gemenskapernas Officiella Tidning NR 1. 6, 10/01/97, s. 25. 
15 
ISSN 1024-4506 
KOM(97) 434 slutlig 
DOKUMENT 
SV 02 06 08 10 
Katalognummer : CB-CO-97-460-SV-C 
ISBN 92-78-24439-2 
Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg 
16