[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel den 14.8.2008

KOM(2008) 517 slutlig

Förslag till

RÅDETS FÖRORDNING

om bibehållande av antidumpningstullarna på import av polyesterstapelfibrer med ursprung i Folkrepubliken Kina, Konungariket Saudiarabien, Republiken Korea och Republiken Vitryssland efter en partiell interimsöversyn enligt artikel 11.3 i rådets förordning (EG) nr 384/96

(framlagt av kommissionen)

MOTIVERING

Bakgrund |

Motiv och syfte Detta förslag rör tillämpningen av rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (nedan kallad grundförordningen), senast ändrad genom rådets förordning (EG) nr 2117/2005 av den 21 december 2005, på import av syntetstapelfibrer av polyestrar med ursprung i Kina, Saudiarabien, Sydkorea och Vitryssland. |

Allmän bakgrund Detta förslag läggs fram som ett led i tillämpningen av grundförordningen och är resultatet av en undersökning som utförts i enlighet med de materiella och formella kraven i grundförordningen. |

Gällande bestämmelser Rådets förordning (EG) nr 428/2005 av den 10 mars 2005 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av polyesterstapelfibrer med ursprung i Folkrepubliken Kina och Konungariket Saudiarabien, om ändring av förordning (EG) nr 2852/2000 angående införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av polyesterstapelfibrer med ursprung i Republiken Korea och om avslutande av antidumpningsförfarandet rörande import av polyesterstapelfibrer med ursprung i Taiwan (EUT L 71, 17.3.2005, s. 1). |

Förenlighet med Europeiska unionens politik och mål på andra områden Ej tillämpligt. |

Samråd med berörda parter och konsekvensanalys |

Samråd med berörda parter |

De parter som berörs av förfarandet har under undersökningen getts möjlighet att försvara sina intressen, i överensstämmelse med bestämmelserna i grundförordningen. |

Extern experthjälp |

Någon extern experthjälp har inte behövts. |

Konsekvensanalys Detta förslag är ett resultat av tillämpningen av grundförordningen. Grundförordningen innehåller inga bestämmelser om en allmän konsekvensanalys, men den innehåller en uttömmande förteckning över villkor som måste bedömas. |

Rättsliga aspekter |

Sammanfattning av den föreslagna åtgärden Det bifogade förslaget är en partiell interimsöversyn begränsad till gemenskapens intresse i fråga om de antidumpningsåtgärder beträffande import av polyesterstapelfibrer som var i kraft när förfarandet inleddes (den 30 augusti 2007). Förslaget går ut på att behålla antidumpningsåtgärderna beträffande import av polyesterstapelfibrer med ursprung i Kina, Saudiarabien och Sydkorea på den nivå som föreskrivs i rådets förordning (EG) nr 428/2005 och att inte retroaktivt upphäva de antidumpningsåtgärder som gällde för Vitryssland mellan den 22 juni och den 11 oktober 2007. Förslaget grundar sig på slutgiltiga undersökningsresultat som visar att det när förfarandet inleddes och med hänsyn till gemenskapens intresse inte finns några skäl för kommissionen att upphäva de gällande åtgärderna. Rådet föreslås därför anta det bifogade förslaget till förordning, som bör offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning. |

Rättslig grund Rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen, senast ändrad genom rådets förordning (EG) nr 2117/2005 av den 21 december 2005. |

Subsidiaritetsprincipen Förslaget avser ett område där gemenskapen är ensam behörig. Subsidiaritetsprincipen är därför inte tillämplig. |

Proportionalitetsprincipen Förslaget är förenligt med proportionalitetsprincipen av följande skäl: |

Typen av åtgärd beskrivs i grundförordningen och lämnar inget utrymme för nationella beslut. |

Det är inte tillämpligt att ange hur den ekonomiska och administrativa börda som faller på gemenskapen, nationella regeringar, regionala och lokala myndigheter, ekonomiska aktörer och medborgare begränsas till ett minimum och står i proportion till förslagets mål. |

Val av regleringsform |

Föreslagen regleringsform: förordning. |

Andra regleringsformer skulle inte vara lämpliga, eftersom det inte föreskrivs några alternativ i grundförordningen. |

Budgetkonsekvenser |

Förslaget påverkar inte gemenskapens budget. |

Förslag till

RÅDETS FÖRORDNING

om bibehållande av antidumpningstullarna på import av polyesterstapelfibrer med ursprung i Folkrepubliken Kina, Konungariket Saudiarabien, Republiken Korea och Republiken Vitryssland efter en partiell interimsöversyn enligt artikel 11.3 i rådets förordning (EG) nr 384/96

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen[1] (nedan kallad grundförordningen ), särskilt artikel 11.3,

med beaktande av det förslag som kommissionen lagt fram efter samråd med rådgivande kommittén, och

av följande skäl:

A. FÖRFARANDE

1. Gällande åtgärder som var föremål för översynen

1. Genom förordning (EG) nr 428/2005[2] införde rådet en slutgiltig antidumpningstull på import av polyesterstapelfibrer (som definieras närmare i skäl 15) med ursprung i Kina och Saudiarabien, och ändrade förordning (EG) nr 2852/2000 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av polyesterstapelfibrer med ursprung i Sydkorea. Den 8 juli 2008 ogiltigförklarade förstainstansrätten artikel 2 i rådets förordning (EG) nr 428/2005 i begränsad utsträckning i fråga om antidumpningstullen på varor som tillverkas och exporteras till gemenskapen av det sydkoreanska företaget Huvis Corp[3].

2. Åtgärder som upphört att gälla och som var föremål för översynen

2. Genom förordning (EG) nr 1799/2002 införde rådet en slutgiltig antidumpningstull på import av polyesterstapelfibrer med ursprung i Vitryssland[4]. De åtgärder som infördes genom den förordningen upphörde att gälla den 11 oktober 2007.

3. Tidigare undersökning av import av polyesterstapelfibrer med ursprung i Malaysia och Taiwan

3. Efter att klagomålet återkallats avslutade kommissionen genom beslut 2007/430/EG[5] (nedan kallat beslutet om avslutande ) ett antidumpningsförfarande gällande import av polyesterstapelfibrer med ursprung i Malaysia och Taiwan (nedan kallad den tidigare undersökningen ) . I enlighet med artikel 9.1 i grundförordningen fastställdes att det inte stred mot gemenskapens intresse att upphäva antidumpningstullarna på import från Malaysia och Taiwan.

4. Den aktuella undersökningen

4. Efter att ha fastställt att det fanns tillräcklig bevisning till stöd för att de åtgärder som då var i kraft kanske inte längre var lämpliga eftersom det kunde strida mot gemenskapens intresse att behålla dem, inledde kommissionen på eget initiativ den 30 augusti 2007, genom ett tillkännagivande som offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning [6] , en partiell interimsöversyn av de då gällande åtgärderna beträffande import av polyesterstapelfibrer med ursprung i Kina, Saudiarabien, Sydkorea och Vitryssland (nedan kallade de berörda länderna ). Översynen har begränsats till att utreda om en fortsatt tillämpning av åtgärderna eventuellt strider mot gemenskapens intresse, och beslutet härom kan komma att gälla retroaktivt från den 22 juni 2007, det datum då beslutet om avslutande trädde i kraft.

5. Såsom nämnts ovan upphörde de antidumpningsåtgärder som införts beträffande import med ursprung i Vitryssland att gälla den 11 oktober 2007. På grund av detta avbröts översynen i fråga om Vitryssland. Undersökningen bedrevs emellertid formellt fram till detta datum, och kommissionen behandlade särskilt frågan om de åtgärder som var i kraft mellan den 22 juni 2007 och den 11 oktober 2007 skulle upphävas med retroaktiv verkan, om slutsatserna motiverade detta.

5. Berörda parter

6. Kommissionen underrättade officiellt gemenskapstillverkare, handlare, importörer och användare, användar- och tillverkarorganisationer, exportörer och företrädare för de berörda länderna om att förfarandet inleddes. Samtliga berörda parter gavs tillfälle att skriftligen lämna sina synpunkter och att begära att bli hörda.

7. Alla berörda parter som begärde att bli hörda, och som visade att det fanns särskilda skäl att höra dem, gavs tillfälle att bli hörda. Fullständiga svarsformulär mottogs från tolv tillverkare, tio användare, tre importörer, en europeisk tillverkarorganisation, en österrikisk–tysk tillverkarorganisation, en tysk sammanslutning av användare, två organisationer som hör till denna sammanslutning samt en europeisk användarorganisation.

8. Kommissionen mottog även synpunkter från andra tillverkare, användare och importörer som inte lämnade något fullständigt svar på frågeformuläret.

9. Bland de tillverkare och användare som deltog i undersökningen fanns två vertikalt integrerade koncerner som helt eller delvis tillverkar polyesterstapelfibrer för eget bruk.

10. Synpunkter inkom dessutom från en sammanslutning av kinesiska exportörer och två sydkoreanska exportörer, med stöd från deras myndigheter.

11. Inga vitryska eller saudiarabiska exportörer gav några synpunkter. Inga parter kommenterade heller åtgärderna gentemot dessa båda länder.

12. Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som ansågs nödvändiga för att avgöra om en fortsatt tillämpning av åtgärderna strider mot gemenskapens intresse. Kontrollbesök genomfördes på plats hos följande berörda parter:

a) Gemenskapstillverkare

- Silon (Tjeckien)

- Trevira GmbH (Tyskland)

- Advansa (Tyskland)

- Wellman International Ltd (Irland)

b) Användare i gemenskapen

- PGI Nonwovens B.V (Nederländerna)

- Libeltex BVBA (Belgien)

- Lück GmbH (Tyskland)

c) Användare och tillverkare i gemenskapen

- ORV Manufacturing SpA (Italien)

d) Användarorganisationer

- Gesamtverband Textil + Mode (sammanslutning för den tyska textil- och modeindustrin)

- Edana ( European Disposables And Non-woven Applications )

6. Undersökningsperiod

13. Undersökningsperioden för översynen (nedan kallad översynsperioden ) omfattade perioden från och med den 1 juli 2006 till och med den 30 juni 2007. Undersökningen av utvecklingstendenser som är av betydelse för bedömningen omfattade perioden från och med den 1 januari 2004 till och med slutet av översynsperioden (nedan kallad skadeundersökningsperioden ).

14. Under den tidigare undersökningen sträckte sig undersökningsperioden från och med den 1 januari till och med den 31 december 2005, och undersökningen av utvecklingstendenser av betydelse för bedömningen omfattade perioden från och med den 1 januari 2002 till och med den 31 december 2005.

B. BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

1. Berörd produkt

15. Den berörda produkten är densamma som i de undersökningar som nämns i skälen 1–3, dvs. syntetstapelfibrer av polyestrar, inte kardade, kammade eller på annat sätt beredda för spinning. Denna produkt klassificeras för närvarande enligt KN-nummer 5503 20 00. Produkten kallas vanligtvis polyesterstapelfibrer.

16. Produkten är en basråvara som används i olika faser av processen för tillverkning av textilprodukter. Polyesterstapelfibrer används i gemenskapen antingen för spinning, dvs. framställning av filamentgarn för tillverkning av textilier, med inblandning av andra fibrer såsom bomull och ull, i fiberduktillämpningar ( non-woven applications ) eller som fyllnadsmaterial, dvs. för stoppning eller vaddering av vissa textilvaror såsom kuddar, bilsäten och jackor.

C. SITUATIONEN PÅ GEMENSKAPSMARKNADEN

1. Förbrukning i gemenskapen

17. Den sammanlagda förbrukningen i gemenskapen fastställdes på grundval av import- och exportstatistik från Eurostat, tillverkningen inom gemenskapsindustrin (enligt definitionen i skäl 26) och andra gemenskapstillverkare.

Tabell 1

Förbrukning i gemenskapen | 2004 | 2005 | 2006 | Översynsperioden |

Volym (i ton) | 834 141 | 843 579 | 822 509 | 823 667 |

Index (2004 = 100) | 100 | 101 | 99 | 99 |

18. Såsom framgår av tabellen ovan minskade förbrukningen av polyesterstapelfibrer något under skadeundersökningsperioden. Denna tendens står i stark kontrast till situationen vid den tidigare undersökningen, då förbrukningen i gemenskapen enligt förordningen om preliminär tull[7] ökade med 3 % under skadeundersökningsperioden för den undersökningen (2002–2005).

2. Import från Kina, Saudiarabien, Sydkorea och Vitryssland: volym, marknadsandel och importpriser

19. Volymen på importen till gemenskapen från de berörda länderna minskade med 28 % mellan 2004 och översynsperioden och marknadsandelen sjönk från 24,4 % till 18 %, medan priserna ökade med 16 %. Uppgifterna grundar sig på statistik från Eurostat.

Tabell 2

Import från de berörda länderna | 2004 | 2005 | 2006 | Översynsperioden |

Sydkorea |

Volym (i ton) Index (2004 = 100) | 122 260 100 | 108 407 87 | 111 967 92 | 133 574 109 |

Marknadsandel | 15,1 % | 13,2 % | 14,1 % | 16,9 % |

Pris (i tusen euro/ton) Index (2004 = 100) | 0,987 100 | 1,115 113 | 1,079 109 | 1,114 113 |

Kina |

Volym (i ton) Index (2004 = 100) | 45 713 100 | 38 103 83 | 2 283 5 | 8 935 20 |

Marknadsandel | 5,7 % | 4,6 % | 0,3 % | 1,1 % |

Pris (i tusen euro/ton) Index (2004 = 100) | 0,92 100 | 0,97 105 | 1,06 115 | 1,10 120 |

Vitryssland |

Volym (i ton) Index (2004 = 100) | 1 771 100 | 153 8 | 81 4,5 | 43 2,4 |

Marknadsandel | 0,2 % | 0 % | 0 % | 0 % |

Pris (i tusen euro/ton) Index (2004 = 100) | 0,97 100 | 1,17 121 | 1,16 120 | 1,26 130 |

Saudiarabien |

Volym (i ton) Index (2004 = 100) | 27 805 100 | 6 433 23 | 450 2 | 72 0,3 |

Marknadsandel | 3,4 % | 0,8 % | 0,1 % | 0 % |

Pris (i tusen euro/ton) Index (2004 = 100) | 0,93 100 | 1,05 113 | 1,21 130 | 0,9 97 |

Berörda länder sammanlagt |

Volym (i ton) Index (2004 = 100) | 197 549 100 | 153 096 77 | 114 781 58 | 142 624 72 |

Marknadsandel | 24,4 % | 18,7 % | 14,5 % | 18 % |

Pris (i tusen euro/ton) Index (2004 = 100) | 0,96 100 | 1,08 112 | 1,08 112 | 1,11 116 |

20. Den kraftiga ökningen av import från Sydkorea under översynsperioden berodde i första hand på att preliminära antidumpningstullar införts på importen från Taiwan under första halvåret 2007[8]. Sydkorea och Taiwan är de främsta tillverkarna av lågsmältande polyester och konjugatspunna silikonbehandlade polyesterhålfibrer ( HCS ). Eftersom nivån på de preliminära tullarna på import från Taiwan uppgick till 29,5 % för vissa företag, beslutade importörer i gemenskapen att skaffa lågsmältande polyester och HCS-fibrer från Sydkorea, där antidumpningstullarna var betydligt lägre.

3. Import från andra tredjeländer: volym, marknadsandel och importpriser

Tabell 3

Import från andra tredjeländer | 2004 | 2005 | 2006 | Översynsperioden |

Volym (i ton) Index (2004 = 100) | 171 633 100 | 225 748 132 | 278 392 162 | 256 291 149 |

Marknadsandel | 21 % | 28 % | 35 % | 32 % |

Pris (i tusen euro/ton) Index (2004 = 100) | 1,09 100 | 1,20 110 | 1,15 106 | 1,15 106 |

21. Under skadeundersökningsperioden ökade importen från andra tredjeländer med 49 %. Anledningen till denna ökning är förknippad med att det i mars 2005 infördes en antidumpningstull på import från Kina och Saudiarabien, och att antidumpningsåtgärderna beträffande import från Indien, Indonesien och Thailand upphävdes i oktober 2006.

22. Över lag har importen således ökat från ca 370 000 ton till ca 400 000 ton under perioden. Om man tar den tidigare undersökningens undersökningsperiod som utgångspunkt har importen ökat från ca 380 000 ton till ca 400 000 ton.

D. GEMENSKAPSINDUSTRINS SITUATION

1. Grad av samarbete

23. Under översynsperioden tillverkades polyesterstapelfibrer av 19 företag i gemenskapen. Gemenskapstillverkarna var mycket samarbetsvilliga under undersökningen. Av de 19 gemenskapstillverkarna samarbetade tolv tillverkare som står för 70 % av tillverkningen fullt ut. Andra gemenskapstillverkare framförde synpunkter i samband med undersökningen men samarbetade inte fullt ut. Två tillverkarorganisationer (CIRFS och IVC)[9] har också inkommit med synpunkter. Samtliga gemenskapstillverkare har dessutom lämnat upplysningar om sin tillverkning. Om man tar hänsyn till alla inkomna synpunkter (enskilda tillverkare och organisationer) kan man dra slutsatsen att gemenskapstillverkare som står för 88 % av tillverkningen i gemenskapen har uttalat sig och motsätter sig att åtgärderna upphävs. Detta samarbete är betydligt mer omfattande än under den tidigare undersökningen, då endast tre företag som stod för drygt 25 % av tillverkningen i gemenskapen och en tillverkarorganisation (CIRFS) samarbetade med kommissionen och senare återkallade sitt klagomål.

24. Kommissionen granskade alla relevanta ekonomiska faktorer och index av betydelse för gemenskapstillverkarnas situation.

2. Definition av gemenskapstillverkning och gemenskapsindustri

25. Såsom redan nämnts tillverkades polyesterstapelfibrer av 19 företag i gemenskapen under översynsperioden. Dessa 19 företags tillverkning utgör alltså den sammanlagda tillverkningen i gemenskapen i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen.

26. Tolv tillverkare i gemenskapen (Advansa GmbH, Fibracat Europa S.L., Fidion S.r.l., Frana Polifibre SpA, Greenfiber International S.A., IMP Comfort Sp.z o.o., Märkische Faser, Nurel S.A., ORV Manufacturing SpA, Silon s.r.o., Trevira GmbH och Wellman International Ltd) samarbetade fullt ut i undersökningen. Under översynsperioden tillverkade de 347 640 ton och stod för 70 % av gemenskapstillverkningen. De svarade följaktligen för en betydande del av den sammanlagda tillverkningen i gemenskapen av den berörda produkten under översynsperioden.

27. De tolv helt samarbetsvilliga gemenskapstillverkarna ansågs således utgöra gemenskapsindustrin i den mening som avses i artiklarna 4.1 och 5.4 i grundförordningen. De kallas nedan gemenskapsindustrin .

3. Gemenskapsindustrins ekonomiska situation

Tillverkning

28. Mellan 2004 och översynsperioden utvecklades gemenskapsindustrins tillverkning och marknadsandel enligt följande:

Tabell 5

2004 | 2005 | 2006 | Översynsperioden |

Produktionsvolym (i ton) Index (2004 = 100) | 317 450 100 | 307 043 97 | 321 127 101 | 347 640 110 |

Marknadsandel | 36,9 % | 32,4 % | 38,6 % | 41,8 % |

29. Efter en minskning 2005 har gemenskapstillverkningen ökat med 10 % jämfört med 2004. Denna ökning hänger bl.a. samman med att det 2006 öppnades nya produktionsanläggningar för polyesterstapelfibrer i Polen och Rumänien. Tillverkningen förväntas fortsätta att öka i och med att verksamheten vid de nyöppnade anläggningarna konsolideras och ytterligare en anläggning öppnas i Bulgarien, med en årskapacitet på mellan 12 000 och 14 500 ton. Också marknadsandelen minskade under 2005 men ökade 2006 och 2007. Om man jämför denna tabell med tillverkningen inom den tidigare undersökningens gemenskapsindustri (se skäl 70 i förordningen om preliminär tull)[10] under den undersökningens skadeundersökningsperiod (2002–2005) har utvecklingen vänt. Mellan 2002 och 2005 minskade den gemenskapsindustrins tillverkning med 9 % medan gemenskapsindustrins tillverkning under denna undersöknings skadeundersökningsperiod har ökat med 10 %. Även när det gäller marknadsandelen är situationen annorlunda. Gemenskapsindustrins marknadsandel vid den tidigare undersökningen minskade med 2,3 procentenheter medan den vid denna undersökning har ökat med nästan 5 procentenheter.

3.1 Produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

30. Mellan 2004 och 2005 minskade kapaciteten med 6 %. Från och med 2006 började kapaciteten öka och nådde en nivå på nästan 413 000 ton under översynsperioden (nästan 13 % mer än 2004). Denna ökning berodde framför allt på att två av de samarbetsvilliga tillverkarna hade inrättat nya anläggningar i Polen och Rumänien som togs i drift 2006. Kapacitetsutnyttjandet minskade med 2,4 procentenheter under skadeundersökningsperioden. Denna minskning hängde med största sannolikhet samman med den nya anläggningskapaciteten och den minskade förbrukningen i gemenskapen. Uppgifterna om produktionskapaciteten står i stark kontrast till uppgifterna från den tidigare undersökningen, då gemenskapsindustrins kapacitet minskade med 9 % under skadeundersökningsperioden (2002–2005).

Tabell 6

2004 | 2005 | 2006 | Översynsperioden |

Kapacitet i ton Index (2004 = 100) | 366 062 100 | 344 872 94 | 378 931 103,5 | 412 916 112,7 |

Kapacitetsutnyttjande | 86,8 % | 89,3 % | 85 % | 84,4 % |

3.2 Omsättning och försäljningsvolym

Tabell 7

2004 | 2005 | 2006 | Översynsperioden |

Omsättning (i tusen euro) Index (2004 = 100) | 391 259 100 | 388 502 99 | 403 189 103 | 443 540 113 |

Försäljning i gemenskapen (i ton) Index (2004 = 100) | 281 083 100 | 259 314 92 | 272 553 97 | 300 051 107 |

31. Under skadeundersökningsperioden ökade gemenskapsindustrins omsättning i gemenskapen och försäljningsvolymen för polyesterstapelfibrer med 13 % respektive 7 %. Denna ökning hänger samman med att två nya produktionsanläggningar togs i drift 2006 i Polen och Rumänien. Om man jämför dessa uppgifter med uppgifterna från den tidigare undersökningen, då försäljningsvolymen minskade med 1 % under skadeundersökningsperioden, har läget förändrats markant och det finns belägg för att gemenskapsindustrin har gjort betydande satsningar på att tillgodose efterfrågan.

3.3 Försäljningspriser och kostnader

32. Gemenskapsindustrins försäljningspris per enhet i EU ökade med 6,2 % under skadeundersökningsperioden (från 1 392 euro/ton under 2004 till 1 478 euro/ton under översynsperioden). Priserna har emellertid sjunkit något sedan 2005. Genomsnittskostnaden ökade med 9,7 % (från 1 388 euro/ton under 2004 till 1 523 euro/ton under översynsperioden). Denna kostnadsökning berodde i första hand på att genomsnittskostnaden för de flesta råvaror steg kraftigt till följd av att världsoljepriserna sköt i höjden. Siffrorna visar att gemenskapsindustrin tvingades till ett säljpris som inte täckte produktionskostnaderna fullt ut för att undvika att förlora marknadsandelar. Gemenskapsindustrins prisökningar har varit betydligt måttligare än under den tidigare undersökningen då de steg med 12 % under skadeundersökningsperioden.

Tabell 8

2004 | 2005 | 2006 | Översynsperioden |

Vägt genomsnittligt pris (i tusen euro/ton) Index | 1,39 100 | 1,50 107 | 1,48 106 | 1,48 106 |

Vägd genomsnittskostnad (i tusen euro/ton) Index (2003 = 100) | 1,388 100 | 1,511 109 | 1,556 112 | 1,523 109,7 |

3.4 Sysselsättning och löner

33. Sysselsättningen i gemenskapsindustrin ökade med 17,8 % mellan 2004 och översynsperioden, och genomsnittslönen per anställd minskade med 10 %. Även om tillverkningen av polyesterstapelfibrer inte är arbetsintensiv, följdes kapacitets- och produktionsökningen av en avsevärd ökning av antalet arbetstillfällen. Vid den tidigare undersökningen minskade antalet anställda med 19 % under skadeundersökningsperioden och den genomsnittliga arbetskraftskostnaden per anställd ökade med över 30 % – vilket återigen visar en helt annan situation.

Tabell 9

2004 | 2005 | 2006 | Översynsperioden |

Antal anställda Index (2004 = 100) | 1 743 100 | 1 660 95 | 1 944 111,5 | 2 053 118 |

Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd och månad Index (2004 = 100) | 3 191 100 | 3 411 107 | 3 015 94 | 2 859 90 |

3.5 Lönsamhet

34. Lönsamheten från försäljningen[11] av den berörda produkten till icke-närstående kunder i gemenskapen har försämrats avsevärt, oberoende av om utgångspunkten är 2004 eller 2005. Situationen har därför försämrats avsevärt.

Tabell 10

2004 | 2005 | 2006 | Översynsperioden |

Lönsamhet | 0,3 % | -0,8 % | -5,4 % | -3,2 % |

3.6 Investeringar

Tabell 11

2004 | 2005 | 2006 | Översynsperioden |

Investeringar (i tusen euro) Index (2003 = 100) | 15 604 100 | 16 580 106 | 39 865 255 | 32 618 209 |

35. Mellan 2004 och översynsperioden ökade gemenskapsindustrins investeringar med 109 %. Denna ökning kan till stor del förklaras av de nya anläggningar i Polen och Rumänien som togs i drift 2006.

3.7 Slutsatser i fråga om tillverkarnas situation

36. Undersökningen visade att gemenskapsindustrin, i motsats till vad som sägs i skäl 3, utvidgar sina intressen i och sin tillverkning av den här produkten och att den blivit lönsammare.

37. Gemenskapsindustrin har kunnat öka sin marknadsandel med nästan 5 procentenheter under skadeundersökningsperioden. Denna ökning skedde emellertid under en period då förbrukningen minskade med mer än 1 %.

38. Under skadeundersökningsperioden ökade gemenskapsindustrins försäljningspriser med 6 %, men sedan 2005 har priserna sjunkit något. Här bör man beakta att denna prisökning, såsom förklaras i skäl 32, skedde under en tid då kostnaderna steg med 10 %.

39. Dessutom har sysselsättningen ökat avsevärt i och med att två nya anläggningar tagits i bruk[12]. När det gäller lönsamheten har läget försämrats under senare år, även om det har skett en viss förbättring mellan 2006 och översynsperioden. För att kunna behålla sin ställning på marknaden har gemenskapsindustrin tvingats sälja med förlust.

40. Med detta i åtanke kan man dra slutsatsen att även om gemenskapsindustrin i viss mån har dragit nytta av antidumpningsåtgärderna beträffande import från de berörda länderna, så har den inte återhämtat sig från tidigare dumpning utan är fortfarande ömtålig och sårbar. Om åtgärderna upphör skulle samma eller större mängd import från de berörda länderna med största sannolikhet förvärra situationen.

4. Utvecklingen av importen om åtgärderna skulle upphöra att gälla

4.1 Outnyttjad kapacitet

41. Kina har reservkapacitet för ca 3 miljoner ton, vilket motsvarar 3,5 gånger gemenskapens hela förbrukning. Denna outnyttjade kapacitet har ökat med 37 % sedan 2005 (det år då antidumpningsåtgärderna infördes på import från Kina). Sydkoreas reservkapacitet kommer under nästa år att vara 114 000 ton, vilket motsvarar 14 % av gemenskapens hela förbrukning. Även om en del av denna reservkapacitet finns hos det företag för vilken en nollprocentig antidumpningstullsats gäller, finns merparten hos företag som omfattas av antidumpningstullar. För Saudiarabien finns inga uppgifter. För Vitryssland behövs ingen prognos i fråga om reservkapacitet eftersom åtgärderna löpte ut i oktober 2007. Dessa länders reservkapacitet skulle kunna avsättas i gemenskapen om åtgärderna hävdes.

4.2 Incitament att lägga om handeln till gemenskapen

42. Vissa av världens största exportmarknader skyddas av antidumpningstullar på import av polyesterstapelfibrer från Kina och Sydkorea. Både Turkiet och USA har tullar på import från Kina, och i USA är de hela 44,3 %. Den sydkoreanska exporten beläggs med antidumpningstullar på mellan 0 % och 24,6 % i Japan, Turkiet, Pakistan och USA. Om åtgärderna skulle upphävas (se skäl 4), blir Europeiska unionen en av de viktigaste större marknaderna där export från Kina och Sydkorea inte omfattas av antidumpningsåtgärder.

43. Ett antal användare har hävdat att Kina motarbetar export av råvaror som polyesterstapelfibrer. Detta argument kan inte godtas. Enligt tillgänglig statistik ökar nettoflödet av polyesterstapelfibrer i Kina (jämförelse mellan tillverkning och inhemsk förbrukning) stadigt och förväntas öka under de närmaste åren, såsom framgår av nedanstående tabell:

Tabell 12

2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |

Nettoflöde (jämförelse mellan tillverkning och industriförbrukning) i tusen ton | -480 | -200 | 23 | 258 | 449 | 541 |

44. Detta är ett tydligt tecken på att exporten av polyesterstapelfibrer från Kina ökar och förväntas öka ytterligare i framtiden, trots påståendet att Kina motarbetar export av polyesterstapelfibrer. Argumentet avvisas därför.

4.3 Inköpsstrategi

45. En användarorganisation har angett att tillverkare av garn och fiberduk som framställs av polyesterstapelfibrer ofta har ett stort intresse att köpa fibrer med ursprung i EU för att framställa garn och fiberduk med ursprungsstatus för att sedan exportera dem till länder med vilka man har avtal om förmånsbehandling. Uppgifterna från användarna i den här undersökningen visar emellertid att 85–100 % av omsättningen i företag inom fiberduksbranschen för produkter innehållande polyesterstapelfibrer kommer från försäljning inom gemenskapen. Ursprungsreglerna för export till länder som ger förmånsbehandling torde alltså inte spela någon större roll för användare av polyesterstapelfibrer när de ska besluta varifrån produkterna ska köpas. Eftersom det inte finns några belägg för organisationens påstående avvisas argumentet.

4.4 Slutsats om utvecklingen av importen om åtgärderna skulle upphöra att gälla

46. Med tanke på ovanstående incitament dras därför slutsatsen att det är sannolikt att stora mängder kommer att exporteras till gemenskapen om antidumpningsåtgärderna skulle upphöra att gälla.

5. Slutsats om gemenskapsindustrin

47. Gemenskapsindustrin har gjort stora satsningar i form av investeringar, vilket lett till avsevärd expansion. Gemenskapsindustrins situation har ändrats avsevärt på senare år, vilket inte minst framgår av nya industrianläggningar i Polen och Rumänien och en planerad expansion i Bulgarien.

48. Trots dessa nysatsningar i form av expansion och investeringar bör det dock noteras än en gång att gemenskapsindustrins situation i fråga om lönsamhet fortfarande är bekymmersam. Om antidumpningsåtgärderna hävs kommer den dumpade importen med all sannolikhet att öka väsentligt.

49. Stora importvolymer till dumpade priser skulle pressa gemenskapsindustrins priser ytterligare, minska dess vinstmarginaler och lönsamhet samt medföra ökade förluster. En sannolik följd av detta skulle bli att ytterligare investeringar avbryts, och det kan medföra färre innovationer, försämrat konkurrensläge för branschen i stort, nedskärningar och nedläggningar.

50. Mot bakgrund av vad som anförs ovan betraktas det som sannolikt att gemenskapsindustrin, om den utsattes för betydande dumpad import från Kina, Saudiarabien och Sydkorea utan några åtgärder, skulle lida ytterligare ekonomisk skada. På grundval av detta dras därför slutsatsen att det skulle strida mot gemenskapsindustrins intresse att upphäva åtgärderna.

E. ANVÄNDARE I GEMENSKAPEN

51. Polyesterstapelfibrer används i gemenskapen antingen för a) spinning (dvs. framställning av filamentgarn för tillverkning av textilier, eventuellt med inblandning av andra fibrer såsom bomull och ull), eller i b) fiberduktillämpningar ( non-woven applications ) (dvs. tillverkning av duk och filt där fibrerna inte omvandlas till garn, med undantag av papper) eller som c) fyllnadsmaterial (dvs. för stoppning eller vaddering av vissa textilvaror såsom kuddar och bilsäten).

1. Gemenskapsanvändarnas samarbetsvilja

52. 16 industriella användare skickade synpunkter i samband med den aktuella undersökningen. De står för 17 % av den samlade förbrukningen av polyesterstapelfibrer i gemenskapen och ungefär 13 % av importen från de berörda länderna. Endast tio användare[13] samarbetade dock fullt ut, och dessa står för ca 12 % av den samlade förbrukningen av polyesterstapelfibrer i gemenskapen (samtliga användare som samarbetade fullt ut arbetar med fiberduktillämpningar och fyllnadsmaterial). Bland de övriga användare som samarbetade delvis är endast en verksam inom spinneribranschen.

53. Den tyska sammanslutningen Gesamtverband Textil + Mode (som representerar både företag som arbetar med spinning och fiberduktillämpningar), två organisationer som hör till denna, nämligen Industrieverband Garne-Gewebe-Technische Textilien e.V. (IVGT) och Verband der Deutschen Heimtextilien-Industrie e.V., samt en europeisk organisation som representerar företag inom fiberduksindustrin, Edana, har begärt att kommissionen upphäver de befintliga åtgärderna. Samtliga ovannämnda användare är medlemmar av någon eller flera av dessa sammanslutningar. De företag som dessa sammanslutningar företräder står för ca 30 % av den samlade förbrukningen av polyesterstapelfibrer i gemenskapen.

54. Enskilda användare samarbetade i större utsträckning med denna undersökning än vid den tidigare undersökningen. Det bör också noteras att endast de användare som motsatte sig ett införande av åtgärder (och som stod för ca 10 % av den samlade förbrukningen) gav sina synpunkter vid den tidigare undersökningen, medan det vid denna undersökning även deltog användare som ställde sig bakom ett bibehållande av åtgärderna.

2. Argument som framförts av användarna

2.1 Användare som vill att åtgärderna upphävs

55. Användare som står för ca 11 % av den samlade förbrukningen av polyesterstapelfibrer och 10 % av importen från de berörda länderna har lagt fram ett antal argument mot att tullarna bibehålls. Alla dessa användare är medlemmar av någon eller flera av de ovannämnda sammanslutningarna av användare, som också ställer sig bakom att tullarna avskaffas. De argument som användarna och sammanslutningarna framfört till stöd för ett avskaffande av tullarna analyseras nedan.

56. För det första hävdar de att de står inför en svår situation på grund av ökad konkurrens för deras färdigprodukter från länder som övergått från att exportera polyesterstapelfibrer till att exportera fiberdukprodukter (t.ex. Kina). De hävdar att om de gällande åtgärderna upphävs så kommer de att kunna köpa billigare fibrer och därmed bättre stå emot konkurrensen från färdigprodukter från Asien. Om marknadspriset för polyesterstapelfibrer sjunker kan lönsamheten komma att öka. Hänsyn bör tas till att deras kunder huvudsakligen är lågpriskedjor för vilka det är avgörande med lägsta möjliga priser och marginalen på färdigprodukter är mycket låg.

57. I samband med dessa argument bör det påpekas att information från användare som samarbetat med undersökningen visar att deras lönsamhet inte förändrats trots att det 2005 infördes antidumpningstullar på polyesterstapelfibrer med ursprung i Kina och att importen av färdigprodukter från detta land ökat. Detta beror på att polyesterstapelfibrernas andel i de samlade kostnaderna för produkter innehållande polyesterstapelfibrer också har legat kvar på samma nivå, vilket framgår av tabellen nedan.

Tabell 13

2004 | 2005 | 2006 | Översynsperioden |

Lönsamhet | 3,48 % | 4,07 % | 3,88 % | 3,79 % |

Totalkostnad för polyesterstapelfibrer i procent av de samlade kostnaderna | 22,3 % | 24 % | 24 % | 24 % |

58. Situationen är alltså annorlunda än vid den tidigare undersökningen, då införandet av nya antidumpningstullar som i vissa fall kunde uppgå till nästan 30 % skulle haft en betydligt mer negativ effekt på polyesterstapelfiberanvändarnas kostnadsstruktur och deras möjlighet att ge sina kunder attraktiva erbjudanden.

59. Dessutom har deras omsättning i gemenskapen för produkter innehållande polyesterstapelfibrer ökat med mer än 10 % under skadeundersökningsperioden, vilket framgår av tabell 14.

Tabell 14

2004 | 2005 | 2006 | Översynsperioden |

Omsättning (i tusen euro) Index: 2004 = 100 | 427 694 100 | 452 329 106 | 456 445 107 | 472 750 111 |

60. Siffrorna visar att den ökade importen av färdigvaror från Kina sedan 2005 inte har hindrat polyesterstapelfiberanvändarna i gemenskapen från att expandera och sälja sina varor till detaljhandeln samt behålla sin vinstmarginal. Inga argument har lagts fram i fråga om de slutpriser som konsumenterna betalar, medan det i den tidigare undersökningen drogs slutsatsen att nya tullar på upp till nästan 30 % kunde få effekter för konsumenterna.

61. De användare som förespråkar att åtgärderna upphävs har också hävdat att priset på polyesterstapelfibrer ökar inom gemenskapen trots en försvagad dollar. Detta påstående stämmer inte överens med de uppgifter kommissionen tagit del av under undersökningen. Även om priset på polyesterstapelfibrer ökade kraftigt under 2005 så har det varit stabilt sedan dess, vilket framgår av tabell 8 ovan för polyesterstapelfibrer som tillverkas och säljs inom gemenskapen, samt i tabell 15 nedan för importerade polyesterstapelfibrer[14]:

Tabell 15

2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Första kvartalet 2008 |

Pris (i tusen euro/ton) Index (2004 = 100) | 1,02 100 | 1,15 113 | 1,13 111 | 1,15 113 | 1,15 113 |

62. Med hänsyn till ovanstående tycks de befintliga åtgärderna inte ha haft någon överväldigande effekt på användarföretagens kostnader eller lönsamhet.

63. För det andra hävdar de användare som är emot åtgärderna att det råder avsevärda skillnader i sysselsättningen i gemenskapen mellan sektorn för tillverkning av polyesterstapelfibrer (ca 3 000 anställda) och industrin i senare led i förädlingskedjan (enligt uppgift 70 000 personer).

64. Även om 70 000 personer verkar i mesta laget kan det inte förnekas att användarindustrin är mer arbetsintensiv än tillverkarindustrin. Med tanke på att många av användarna inte samarbetat fullt ut (bara användare som står för 12 % av gemenskapens sammanlagda förbrukning av polyesterstapelfibrer har lämnat uppgifter om arbetstillfällen) har kommissionen inte kunnat få exakta uppgifter om sysselsättningen. Av tabell 16 framgår emellertid att de användare som samarbetat fullt ut i undersökningen har 5 009 anställda. Detta tyder på att åtminstone 40 000–45 000 personer är inblandade i tillverkningen av produkter som innehåller polyesterstapelfibrer. Av tabellen framgår också hur sysselsättningen har utvecklats hos de samarbetsvilliga användarna.

Tabell 16

2004 | 2005 | 2006 | Översynsperioden |

Antal anställda Index (2004 = 100) | 3 898 100 | 4 471 115 | 4 854 125 | 5 009 129 |

65. Även om antalet företag som har samarbetat är begränsat, kan man dra slutsatsen att de befintliga antidumpningstullarna inte har förhindrat att sysselsättningen ökat avsevärt under skadeundersökningsperioden. Användarnas argument avvisas därför. Situationen var förvisso annorlunda vid den tidigare undersökningen, då införandet av ytterligare antidumpningstullar som kunde uppgå till 30 % kunde ha medfört förlorade arbetstillfällen inom användarsektorn.

66. För det tredje påpekar de användare som avses i detta avsnitt att efterfrågan ökar i fråga om fiberduk och fyllnadsmaterial för två särskilda typer av polyesterstapelfibrer, nämligen HCS-fibrer och lågsmältande polyester (se skäl 20), som bara tillverkas i begränsad utsträckning inom gemenskapen, medan Kina och Sydkorea har omfattande produktionskapacitet.

67. Enligt kommissionens bästa möjliga uppskattningar mot bakgrund av de uppgifter som de berörda parterna lämnat var den samlade förbrukningen i gemenskapen av lågsmältande polyester under översynsperioden mellan 85 000 och 90 000 ton, och förbrukningen av HCS mellan 65 000 och 70 000 ton. Gemenskapsindustrins försäljning av lågsmältande polyester och HCS är för närvarande 2 155 ton respektive 21 543 ton. Efterfrågan på dessa typer av polyesterstapelfibrer ökar stadigt och enligt en användarorganisation kommer bägge typer att öka med 6 % per år under de närmaste åren.

68. Tillverkarna av polyesterstapelfibrer i gemenskapen hävdar att tillverkningen av dessa specialfibrer i gemenskapen är begränsad eftersom den rådande dumpade prisnivån gör att de inte kan öka tillverkningen. Enligt de uppgifter som samlades in vid den tidigare undersökningen har kapaciteten för HCS och lågsmältande polyester utvecklats på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 17

2004 | 2005 | 2006 | Översynsperioden |

Gemenskapsindustrins kapacitet för HCS Index (2004 = 100) | 67 050 100 | 46 550 69 | 61 550 92 | 61 550 92 |

Gemenskapsindustrins kapacitet för lågsmältande polyester Index (2004 = 100) | 32 050 100 | 32 050 100 | 32 050 100 | 32 050 100 |

69. Tabellen visar att gemenskapsindustrin skulle kunna tillgodose 88–95 % av den samlade efterfrågan på HCS och ca 37 % av den samlade efterfrågan på lågsmältande polyester om priserna skulle nå upp till en viss nivå. Även om gemenskapsindustrin tillverkar begränsade mängder av dessa specialfibrer så kan användarna köpa dem från Sydkorea och Kina med begränsade antidumpningstullar (endast 5,7 % från Huvis i Sydkorea och 4,9 % från Far Eastern i Kina). När det gäller möjligheten att köpa från Taiwan har det hävdats att tillverkningen av polyesterstapelfibrer i Taiwan minskar och att det kommer att leda till prisökningar eller utbudsbrist och att om den skulle ersättas av import från Kina och Sydkorea så skulle kostnadseffekterna av tullarna på dessa specialfibrer som importeras från Kina och Sydkorea bli betydande med anledning av gemenskapsanvändarnas låga vinstmarginal. Dessa argument kan inte godtas. Även om tillverkningen av polyesterstapelfibrer i Taiwan minskar, förväntas reservkapaciteten öka (den förväntade reservkapaciteten för 2008 är ca 122 000 ton och för 2009 150 000 ton). Det är med andra ord inte säkert att det skulle råda någon strukturell brist på dessa specialfibrer.

70. När det gäller priserna på dessa specialfibrer finns ingen officiell statistik, men enligt de uppgifter som samarbetsvilliga företag lämnat har priset på HCS (inkl. antidumpningstullar) ökat med endast 2 % mellan 2004 och översynsperioden, vilket framgår av tabellen nedan. Priserna sjönk till och med avsevärt under 2006. Ökningen mellan 2006 och översynsperioden berodde med all sannolikhet på att det under första halvåret 2007 infördes preliminära antidumpningstullar på import från Taiwan. Priset på lågsmältande polyester har å sin sida ökat med 18 % under skadeundersökningsperioden.

Tabell 18

2004 | 2005 | 2006 | Översynsperioden |

Pris på HCS (i tusen euro/ton) Index (2004 = 100) | 1,21 100 | 1,26 104 | 1,05 87 | 1,24 102 |

Pris på lågsmältande polyester (i tusen euro/ton) Index (2004 = 100) | 1,31 100 | 1,44 110 | 1,43 109 | 1,54 118 |

71. Dessa uppgifter måste ses mot bakgrund av dessa specialfibrers betydelse för de samlade kostnaderna på produkter innehållande polyesterstapelfibrer. Utifrån de uppgifter som de samarbetsvilliga användarna lämnat står HCS för endast 1,98 % av den totala kostnaden för produkter innehållande polyesterstapelfibrer, och lågsmältande polyester för 4,38 %. Med tanke på att den genomsnittliga lönsamheten är ca 4 % är effekten på de samlade kostnaderna i samband med dessa specialfibrer, trots den avsevärda prisökningen för lågsmältande polyester, inte betydande. Detta påstående avvisas därför.

72. Situationen var annorlunda vid den tidigare undersökningen, då införandet av antidumpningstullar på nästan 30 % på import av lågsmältande polyester och HCS med ursprung i Taiwan, och de prisökningar som detta skulle ha medfört för de likadana produkterna, skulle fått större effekter på de samlade kostnaderna.

2.2 Användare som motsätter sig att åtgärderna upphävs

73. Användare som står för ca 6 % av gemenskapens samlade förbrukning av polyesterstapelfibrer och 3 % av importen från de berörda länderna har påpekat att det skulle äventyra lönsamheten i senare led i förädlingskedjan om åtgärderna upphävdes, eftersom konkurser i polyesterstapelfiberbranschen i EU skulle medföra höjda priser på polyesterstapelfibrer inom två år, och ökad import av produkter innehållande polyesterstapelfibrer följaktligen skulle vara att vänta.

74. Mot bakgrund av de argument som behandlas under D.4 ovan (sannolikheten för ökad import om åtgärderna skulle upphöra att gälla) är det inte uteslutet att detta skulle kunna inträffa, vilket i sin tur skulle kunna äventyra bibehållandet av verklig konkurrens.

3. Slutsatser

75. Med hänsyn till alla ovannämnda faktorer dras slutsatsen att även om de flesta användare som medverkat vid undersökningen anser att fortsatta åtgärder strider mot deras intresse så visar undersökningen att fortsatta åtgärder inte skulle få någon avsevärt negativ effekt på deras ekonomiska och finansiella situation. Till skillnad från den tidigare undersökningen har användarna dessutom olika syn på vad det skulle få för effekter på deras näringsverksamhet om de befintliga åtgärderna skulle upphöra att gälla. Även om de flesta har bett kommissionen att upphäva antidumpningstullarna såsom anges ovan så finns bland de som samarbetat i undersökningen också en betydande andel som är emot att åtgärderna upphävs.

F. IMPORTÖRER OCH HANDLARE

76. Sex importörer/handlare lämnade synpunkter i samband med undersökningen inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande, men endast tre av dem (Saehan Europe, GSI Global Service International och Marubeni) samarbetade fullt ut och besvarade kommissionens alla frågor. Samtliga är lönsamma företag, och antalet anställda som arbetar med import eller handel med polyesterstapelfibrer är försumbart.

77. Det verkar inte som att bibehållna tullar skulle får några relevanta negativa effekter på deras verksamhet. De flesta anser att det ligger i deras intresse att åtgärderna beträffande import från Sydkorea upphävs, men inte beträffande importen från Kina eftersom det kommer att medföra ett enormt varuflöde och att priserna sjunker, liksom deras marginaler. De menar att eftersom Sydkorea har mycket mindre outnyttjad kapacitet än Kina så skulle effekterna av den sydkoreanska importen på priserna inte skada deras näringsverksamhet.

78. Därför dras slutsatsen att importörernas och handlarnas verksamhet på det hela taget inte kommer att påverkas avsevärt om åtgärderna upprätthålls eller upphävs.

G. ANDRA ÖVERVÄGANDEN

79. Gemenskapstillverkare som enligt uppgift tillverkar 56 % av polyesterstapelfibrerna från återvunnet material har hävdat att import av dumpade polyesterstapelfibrer har påverkat återvinningsföretagens lönsamhet negativt. Det har också påtalats att 425 000 personer arbetar med insamling av polyetentereftalat åt återvinningsföretagen. Det bör poängteras att företag som sysslar med återvinning av PET-flaskor inte var intresserade av att medverka i denna undersökning trots uppmaningen i tillkännagivandet om inledande, och de frågeformulär som kommissionen skickade besvarades inte. Emellertid finns det en betydande och växande efterfrågan på återvunna PET-flaskor i Asien och även utan antidumpningsåtgärder kommer företag som återvinner PET-flaskor att kunna sälja sina produkter på världsmarknaden. Dessa påståenden avvisades således.

80. Vidare har gemenskapstillverkare påpekat att man vid framställning av polyesterstapelfibrer från återvunnet material använder mindre energi än vid den kemiska processen och att transporten av polyesterstapelfibrer från Asien genererar koldioxidutsläpp. Följaktligen skulle koldioxidutsläppen öka och EU:s mål i fråga om klimatförändringarna äventyras om gemenskapstillverkningen ersattes av dumpad import, särskilt från Kina och Sydkorea. Under alla omständigheter är analysen av gemenskapens intresse inriktad på vilka ekonomiska effekter åtgärderna får för näringsidkarna, och inte direkt på miljöaspekterna.

81. Rörande Saudiarabien (och Vitryssland) har inga argument lagts fram som föranleder slutsatsen att det inte skulle vara i gemenskapens intresse att bibehålla åtgärderna.

H. SLUTSATS

82. Med hänsyn till ovanstående kan man dra slutsatsen att gemenskapstillverkarna av polyesterstapelfibrer, inklusive gemenskapsindustrin, drar nytta av de gällande åtgärderna men att deras situation fortfarande är sårbar. Under skadeundersökningsperioden har de kunnat öka sin marknadsandel, tillverkning, kapacitet, omsättning och sysselsättning. Dessutom har de gjort stora satsningar i form av investeringar och har öppnat nya fabriker i Polen, Rumänien och Bulgarien. Vidare har Tergal, en betydande leverantör till spinneriindustrin, kommit till rätta med sina ekonomiska svårigheter och står enligt uppgifter från företaget sedan juli 2007 inte längre under tvångsförvaltning. Företagens ekonomiska situation är emellertid fortfarande bekymmersam och de skulle inte stå emot ett plötsligt inflöde av dumpad import. Bibehållna tullar kommer även i fortsättningen att vara till stor nytta för gemenskapsindustrin och kommer med all sannolikhet att bidra till att den på nytt blir bärkraftig. Denna situation står i stark kontrast till läget under den tidigare undersökningen, då det konstaterades att tillgången på polyesterstapelfibrer kunde bli problematisk på gemenskapsmarknaden på grund av att ett företag (La Seda) gått över till att tillverka andra produkter i större utsträckning, att en annan tillverkare (Pennine Fibers) gått i konkurs och att Tergal då hade ekonomiska svårigheter.

83. För användarna och importörerna har de befintliga antidumpningstullarna på import från de berörda länderna inte äventyrat deras bärkraft eller utbyggnadskapacitet. Om åtgärderna upphävs kommer därför eventuella fördelar för användare och importörer att vara begränsade, eftersom antidumpningsåtgärderna inte hade någon större effekt på deras ekonomiska situation. Tvärtemot denna slutsats visade analysen från den tidigare undersökningen att införandet av nya antidumpningsåtgärder som kunde uppgå till närmare 30 % skulle få effekter på priserna på polyesterstapelfibrer, särskilt HCS-fibrer och lågsmältande polyesterstapelfibrer, vilket skulle ha kunnat försätta en betydande mängd användare i ekonomiska svårigheter.

84. De begränsade fördelar som användare och importörer av polyesterstapelfibrer i gemenskapen kan tänkas få om åtgärderna upphävs skulle alltså inte stå i proportion till de stora nackdelar som det skulle innebära för gemenskapsindustrin.

85. Således kan man sluta sig till att det med hänsyn till gemenskapens intresse inte är motiverat att upphäva de befintliga åtgärderna på import från de berörda länderna.

I. TILLÄMPNING AV PRINCIPEN OM ICKE-DISKRIMINERING

86. Ett antal berörda parter har framhållit att antidumpningsåtgärder inte får införas på ett diskriminerande sätt, och i artikel 9.5 i grundförordningen föreskrivs följande: ”En antidumpningstull skall på ett icke-diskriminerande sätt och med ett i varje enskilt fall lämpligt belopp införas på import av en produkt, oavsett var den kommer ifrån, som konstaterats vara dumpad och vålla skada, […]”. Det har också påpekats att denna princip om icke-diskriminering är en grundläggande princip i WTO:s regler.

87. Enligt de berörda parter som åberopar principen om icke-diskriminering framgick det av kommissionens förordning (EG) nr 2005/2006 att import av polyesterstapelfibrer från Taiwan och Malaysia dumpats och vållat skada. Det har hävdats att ”orsaken till att dessa bägge källor till import av polyesterstapelfibrer inte belades med antidumpningstullar är inte att kommissionen senare skulle funnit att import av polyesterstapelfibrer från Malaysia och Taiwan inte dumpades eller inte vållade skada […]”. Dessutom har det hävdats att kommissionens beslut att inte fortsätta med antidumpningsåtgärderna beträffande import av polyesterstapelfibrer från Malaysia och Taiwan efter den 22 juni 2007, trots att denna import ansågs vara dumpad och vålla skada, medför att fortsatta antidumpningsåtgärder på import av polyesterstapelfibrer från andra länder måste ogiltigförklaras.

88. Först och främst poängteras att klagomålet gällande Malaysia och Taiwan drogs tillbaka och att rådet inte nådde några slutgiltiga slutsatser i fråga om huruvida det vore lämpligt att införa antidumpningsåtgärder. Någon diskriminering föreligger därför inte.

89. För det andra är de rättsliga prövningarna av gemenskapens intresse enligt artikel 9.1 (som är tillämplig i fallet med Taiwan och Malaysia) och artikel 21 (som är tillämplig i detta fall) i grundförordningen inte desamma. I det förstnämnda fallet gäller prövningen huruvida avvägningen av de intressen som står på spel skulle ge ett så positivt utfall att kommissionen borde fortsätta förfarandet på eget initiativ även utan ett klagomål. I det senare gäller det huruvida intresseavvägningen ger ett så negativt resultat att åtgärder bör upphävas. Att prövningarna är olika till sin karaktär innebär att det inte kan förekomma någon diskriminering.

90. För det tredje, även om rådet rent hypotetiskt hade fattat ett slutgiltigt beslut om att inte införa antidumpningstullar på import av polyesterstapelfibrer med ursprung i Malaysia och Taiwan, så skulle det inte vara fråga om någon diskriminering i detta fall eftersom principen endast är tillämplig och man når liknande slutsatser för olika undersökningar av samma produkt. För efterlevnad av principen om icke-diskriminering enligt artikel 9.5 i grundförordningen och artikel 9.2 i WTO:s antidumpningsavtal krävs med andra ord att jämförbara situationer inte behandlas olika och att olika situationer inte behandlas på samma sätt. Såsom anges ovan skiljer sig faktauppgifterna och slutsatserna i denna undersökning radikalt från faktauppgifterna och slutsatserna för Malaysia och Taiwan, och de båda situationerna är följaktligen inte jämförbara.

91. Med beaktande av ovanstående tillbakavisas de påståenden som lagts fram med anledning av tillämpningen av principen om icke-diskriminering.

J. SLUTBESTÄMMELSER

92. Samtliga parter underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för rekommendationen att bibehålla de gällande åtgärderna. De beviljades också en period inom vilken de kunde lämna synpunkter.

93. På grundval av de omständigheter och överväganden som nämns ovan dras slutsatsen att interimsöversynen bör avslutas i enlighet med artikel 11.3 i grundförordningen och att de befintliga antidumpningstullarna på import av polyesterstapelfibrer som tillverkas och exporteras till gemenskapen av de berörda länderna bör bibehållas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Enda artikel

Den partiella interimsöversynen av de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av syntetstapelfibrer av polyestrar med ursprung i Kina, Saudiarabien, Sydkorea och Vitryssland som klassificeras enligt KN-nummer 5503 20 00 ska avslutas utan att de gällande antidumpningsåtgärderna ändras.

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning .

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den […]

På rådets vägnar

Ordförande […][pic][pic][pic]

[1] EGT L 56, 6.3.1996, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 2117/2005 (EUT L 340, 23.12.2005, s. 17).

[2] EUT L 71, 17.3.2005, s. 1.

[3] Mål T–221/05.

[4] EGT L 274, 11.10.2002, s. 1.

[5] EUT L 160, 21.6.2007, s. 30.

[6] EUT C 202, 30.8.2007, s. 4.

[7] Kommissionens förordning (EG) nr 2005/2006 av den 22 december 2006 om införande av preliminära antidumpningstullar på import av polyesterstapelfibrer av polyestrar (PSF) med ursprung i Malaysia och Taiwan. (EUT L 379, 28.12.2006, s. 65)

[8] Se fotnot 7.

[9] CIRFS (internationella kommittén för rayon och syntetfibrer, som företräder den europeiska syntetfiberindustrin) och IVC (Industrievereinigung Chemiefaser e.V., sammanslutning av den tyska och den österrikiska syntetfiberindustrin).

[10] Se fotnot 7.

[11] Lönsamheten för företag som inledde ny verksamhet under hela eller delar av

undersökningsperioden har uteslutits för att undvika att siffrorna snedvrids.

[12] 2005 gick en gemenskapstillverkare i Förenade kungariket i konkurs, men de nya anläggningarna i Polen och Rumänien har uppvägt den produktionsförlust och de förlorade arbetstillfällen som konkursen förde med sig.

[13] Libeltex, ORV, PGI Nonwovens, Ziegler, Tharreau, Sandler, Frankenstolz, Lueck, TWE Vliesstoffwerke och IMP Comfort.

[14] Källa: Eurostat. En tillverkarorganisation har också framhållit att priserna i juni 2008 har stigit kraftigt i förhållande till juni 2007. Denna kraftiga ökning motsvarar priset i dollar, men om man ser till priserna i euro har de legat kvar på samma nivå.