B4-0040/97

Resolution om den allmänna ramen för ett utkast till översyn av fördragen

Europaparlamentet utfärdar denna resolution,

- med beaktande av sina tidigare resolutioner av den 17 maj 1995 ((EGT nr C 151, 19.6.1995, s. 56.)), 13 mars 1996 ((EGT nr C 96, 1.4.1996, s. 77.)), 14 november 1996 ((Protokollet av detta datum, del II.9. )) och 11 december 1996 ((Protokollet av detta datum, del II.1 a).)), och med beaktande av följande:

A. Vid mötet i Florens begärde Europeiska rådet att ett utkast till allmän ram för översyn av fördragen skall utarbetas inför Europeiska rådets möte i Dublin, som skall ha följande huvudsakliga målsättningar:

- föra unionen närmare medborgarna,

- stärka och utvidga den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (GUSP) i syfte att öka dess samstämmighet och effektivitet,

- säkerställa att institutionerna fungerar väl och att beslutsprocessen är effektiv inför utvidgningen.

B. Det irländska ordförandeskapets utkast bör bedömas mot bakgrund av dessa målsättningar och endast uppfattas som en spegling av det nuvarande förhandlingsläget, men i enlighet med artikel B i EU-fördraget bör fördragsrevisionen inte bara handla om att i sin helhet bibehålla gemenskapens rättsordning utan också om att utveckla den.

C. Det irländska ordförandeskapets text har uttryckt sin aktning för det bidrag Europaparlamentet givit vid regeringskonferensens arbete med hjälp av sina två observatörer vid regeringskonferensen, men Europaparlamentet erinrar om att det på inget sätt anser sig bundet i sin egenskap av institution av de interimistiska resultaten av arbetet och att parlamentet är fritt att göra en politisk utvärdering av konferensens arbete och i samband med dess avslutning.

D. Vid sammanträdet den 13 och 14 december 1996 ansåg Europeiska rådet att ordförandeskapets utkast till fördrag utgör en bra grund för fortsatta förhandlingar; detta förslag innebär dock enligt parlamentets förmenande en bristande vilja från vissa medlemsstaters sida att utföra verkligt djupgående reformer. Det är därför viktigt att befästa de bestämmelser i texten som motsvarar dessa målsättningar. Om så inte sker kan inte parlament godkänna de slutliga ändringarna i fördraget.

AVDELNING I - ETT OMRÅDE FÖR FRIHET, SÄKERHET OCH RÄTTVISA

Kapitel 1 - Grundläggande rättigheter och icke-diskriminering

1. Parlamentet uppmärksammar bestämmelserna angående de grundläggande rättigheterna, men beklagar att det inte lagts fram något förslag beträffande medborgarnas direktkontakt med och delaktighet i gemenskapens institutioner

2. välkomnar införandet av artikeln om icke-diskriminering, men anser att den bör ha direkt tillämplighet och att det är nödvändigt att öka Europaparlamentets inflytande genom medbeslutandeförfarandet inom detta område som är så viktigt för de medborgerliga rättigheterna,

3. upprepar sin ståndpunkt beträffande unionens anslutning till Europakonventionen om de mänskliga rättigheterna och begär att artikel L i fördraget om Europeiska unionen ändras så att skyddet av de mänskliga rättigheterna blir en del av domstolens behörighet beträffande alla områden inom de tre pelarna och att det anges en klar rättslig grund som gör det möjligt för enskilda att vända sig direkt till domstolen om deras grundläggande rättigheter kränks genom en rättsakt som utfärdats av en av unionens institutioner,

4. noterar att det saknas bestämmelser om rättigheter för medborgare i tredje land som är lagligt bosatta inom unionen och upprepar att fördraget i synnerhet bör tillerkänna dessa rätten till respekt för de mänskliga rättigheterna, samt jämlik behandling liksom icke-diskriminering på de sociala, ekonomiska och kulturella rättigheternas område.

5. konstaterar att rätten att ansluta sig till politiska partier på europeisk nivå förutsätter en ändring av fördraget i enlighet med de grekiska, italienska och österrikiska regeringarnas förslag, erinrar i detta sammanhang om förslagen i sin resolution av den 10 december 1996 om de Europeiska politiska partiernas konstitutionella ställning ((Protokollet av detta datum, del II.5.)),

6. beklagar att rätten till information om yttrandefriheten sig om gemenskapens politik inte erkänts som en allmän princip,

7. begär att ett enhetligt valförfarande införs i enlighet med det tyska förslaget och att det åtminstone införs en tvingande tidtabell i fördraget,

Kapitel 2 - Fri rörlighet för personer, asyl och immigration

8. påtalar riskerna för att gemenskapsintegreringen blir illusorisk och yrkar därför på att fullständig tillämpning av gemenskapsförfarandet och, fullt deltagande av gemenskapens institutioner, inklusive Europaparlamentet och Europeiska gemenskapens domstol, på de inrikesfrågor och rättsliga frågor som skall överföras från området för det mellanstatliga samarbetet till gemenskapsområdet, särskilt då det i den allmänna ramen för ett utkast till översyn av fördraget

a) planeras att fastställa undantagsbestämmelser för den rättsliga kontrollen (artikel G.4)

b) inte klart förespråkas vare sig omröstning med kvalificerad majoritet inom rådet eller medbeslutandeförfarandet (artikel G.2 och G.3)

9. uppmanar dock till att följande områden skall överföras till det nya EG- fördraget:

a) kampen mot narkotikahandeln,

b) kampen mot den internationella brottsligheten, särskilt människohandel,

c) det rättsliga och administrativa samarbetet på det civilrättsliga och handelsmässiga området,

10. konstaterar att ordförandeskapet föreslagit att tidsgränser skall införas för genomförandet av de mål som angetts för området rättsliga och inrikes frågor, särskilt en tidsgräns som skall gälla för de berörda frågorna som helhet (artikel B i Fördraget om Europeiska unionen), begär särskilt att den fria rörligheten för personer definitivt skall garanteras inom hela unionen vid ett slutgiltligen fastslaget datum.

Kapitel 3 - Säkerhet i allmänhet och personlig säkerhet

11. anser likaså att normgivande rättsakter inom områdena rättsliga och inrikes frågor skall antagas med kvalificerad majoritet inom rådet och att Europaparlamentet skall ha medbeslutanderätt.

12. stödjer de förslag som lagts fram av det irländska ordförandeskapet om detaljerade bestämmelser beträffande det polisiära samarbetet och Europols operativa kapacitet (artikel K1b)) på villkor att en tvingande tidtabell fastställs, anser dock att en lika detaljerad förteckning över åtgärder och uppgifter inte är på sin plats inom ramen för ett fördrag av så pass grundläggande betydelse,

13. anser att de planerade bestämmelserna både beträffande den nya avdelningen i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen och avdelning VI i Fördraget om Europeiska unionen bör förstärkas betydligt och kompletteras; anser därför att regeringskonferensen noggrant bör undersöka följande områden:

a) frågan om en större överföring till gemenskapspelaren i enlighet med den belgiska regeringens förslag (avdelning VI skall fortsättningsvis endast gälla rättsligt och polisiärt samarbete),

b) om det är lämpligt att stegvis öka gemenskapsintegreringen i enlighet med vad som föreslogs i det av Beneluxländerna och de tyska och franska regeringarnas gemensamma memorandum och, i fråga om införlivandet av Schengenavtalet, av den nederländska delegationen,

c) en ökad användning av omröstning med kvalificerad majoritet inom rådet inom ramen för avdelning VI i Fördraget om Europeiska unionen i enlighet med förslagen från de tyska och franska regeringarna och, vad gäller det polisiära samarbetet, från de spanska och belgiska regeringarna,

d) vilka möjligheter ett nytt utökat samarbete skulle kunna innebära i enlighet med förslagen från de tyska och franska regeringarna,

e) utvecklingen av bestämmelser för att införa en gemensam minimigräns vid brottsrubricering och straffutmätning och underlätta erkännandet och genomförandet av rättsliga beslut samt civilrättsligt och straffrättsligt stöd,

AVDELNING II - UNIONEN OCH MEDBORGAREN

Kapitel 4 - Sysselsättning

14. varnar regeringskonferensen för att nöja sig med ett avtal om en avdelning eller ett kapitel om sysselsättning utan verkligt innehåll; anser att regeringskonferensen följaktligen måste ta upp till fördjupad behandling de förslag som framställts av de två företrädarna för Europaparlamentet, särskilt vad gäller samordningen av politiken på det makroekonomiska planet i syfte att främja sysselsättningen,

15. stödjer det irländska ordförandeskapets förslag beträffande sysselsättningen, särskilt införandet av stimulansåtgärder (artikel 5),

16. Anser dock att det är nödvändigt att förstärka de planerande bestämmelserna genom att

a) garantera att riktlinjerna både för sysselsättningspolitiken och för den ekonomiska politiken överensstämmer,

b) göra målet att främja sysselsättningen lika tvingande som det mål som uttrycks genom de vägledande principerna i artikel 3a i fördraget och ge gemenskapens verksamhet inom detta område karaktären av gemensam politik (ny punkt före punkt i) i artikel 3),

c) ange de principer som kan ligga till grund för fastställandet av sysselsättningspolitiken,

d) precisera att de gemensamma ekonomiska institutionerna och de övergripande ekonomiska riktlinjerna skall vara utformade så att de ger lämplig prioritet åt förverkligandet eller vidmakthållandet av en hög sysselsättningsnivå,

e) öka Europaparlamentets delaktighet och samverkan med arbetsmarknadens parter i syfte att utarbeta den ekonomiska årsrapporten och rapporten om sysselsättningsläge för Europeiska rådet (artikel 4.1),

f) klargöra vilket förfarande som skall gälla (artikel 4.1 och 4.5),

g) tydliga ålägga rådet att vidta åtgärder och utnyttja de instrument som anges i fördraget vid stigande eller bestående arbetslöshet.

17. varnar för de risker som det kan innebära om genomförandet av den monetära unionen och inrättandet av en oberoende centralbank sker vid olika tidpunkter eller om utvecklingen i riktning mot en ekonomisk union går för långsamt,

Kapitel 5 - Sociala bestämmelser

18. begär att avtalet om socialpolitik, som finns i bilagan till protokoll nr 14, skall införlivas i sin helhet och anser att en fördjupad diskussion bör tas upp i samband med regeringskonferensen beträffande vilka innehållsliga förbättringar som behöver göras,

19. stödjer den irländska regeringens förslag att införa en bestämmelse i fördraget som gör det möjligt för gemenskapen att vidta direkta åtgärder för att bekämpa den sociala utslagningen,

20. begär att det införs en direkt hänvisning i fördraget till att offentliga tjänster är en väsentlig del av unionsmedborgarnas rättigheter för att stärka den ekonomiska och sociala sammanhållningen och skydda användarna, yrkar på att dessa rättigheter och dessa målsättningar, med tanke på att de skall omsättas effektivt i praktiken, skall åtföljas av en omdefiniering av resurser och befogenheter för de olika institutionerna inom unionen,

Kapitel 6 - Miljö

21. välkomnar förslagen till nya hänvisningar till hållbar utveckling och till en mer fullständig integrering av miljöskyddskraven vid fastställandet och genomförandet av ett stort antal gemenskapspolitiska strategier och verksamheter,

Kapitel 7 - Konsumentpolitik

22. välkomnar förslaget till en ny artikel 129a och ser det som ytterligare ett steg mot skapandet av en verklig konsumentpolitik inom ramen för fördraget; anser att denna politik i sista instans borde integreras i Europeiska unionens gemensamma politik,

Kapitel 7a - Turism

23. beklagar att det saknas uttrycklig hänvisning till turismen, och upprepar sin åsikt att den i sina europeiska delar bör vara ett eget och tydligt avskilt område för gemenskapspolitik, med egen rättslig grund och eget kapitel i det reviderade fördraget,

Kapitel 8 - Öppenhet

24. finner att även om det irländska ordförandeskapets förslag till text om öppenhet innebär vissa förbättringar av området är texten fortfarande alltför försiktigt formulerad samtidigt som den inte har tillräckligt stor räckvidd, särskilt beträffande följande:

a) den föreslagna ordalydelsen av principen om öppenhet i artikel A i Fördraget om Europeiska unionen är alltför vag, även om detta förslag är bättre än ingenting,

b) förslaget om tillgång till dokument är en positiv utveckling liksom förslaget att allmänna principer och begränsningar vid utövandet av denna rätt bör fastställas i enlighet med medbeslutandeförfarandet; dessa allmänna principer bör omfatta principen att tillgång till dokument skall vara huvudregel och att det endast skall finnas några få noggrant fastställda undantag, som beslutats med 2/3 kvalificerad majoritet,

c) principen att rådets möten skall vara offentliga när beslut fattas om lagstiftning behöver fastslås ordentligt, så att åtminstone den första debatten och det slutliga beslutet sker offentligt,

d) genomförandebestämmelser bör inte regleras i institutionernas interna arbetsordningar,

Kapitel 9 - Subsidiaritet

25. upprepar sin ståndpunkt att subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna bör finnas kvar och tillämpas på ett korrekt sätt i enlighet med ordalydelsen i artikel 3b i fördraget,

AVDELNING III - EN EFFEKTIV OCH SAMMANHÄNGANDE UTRIKESPOLITIK

Kapitel 10 - Den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken: mål, medel och strukturer

26. välkomnar införandet av en artikel om politisk solidaritet, som även borde omfatta en artikel om ekonomisk solidaritet, och fastställandet av målen för GUSP, särskilt målet att bevara unionens territoriella integritet,

27. uppmärksammar en förklaring som skall infogas i den slutliga akten beträffande en ny planeringsstruktur för politiken och ett system för tidig varning som innebär ett visst mått av integrering av VEU för första gången genom att en del av dess personal ingår i enheten och upprepar sin begäran att denna skall förvaltas av kommissionen i nära samarbete med rådets generalsekretariat,

28. konstaterar att det irländska ordförandeskapets text inte räcker till för att ge unionen effektiva instrument för en verklig gemensam utrikes- och säkerhetspolitik, och att den särskilt innehåller följande allvarliga svagheter, om vilka det behövs mer fördjupade diskussioner:

a) den kommissionsledamot som är ansvarig för GUSP borde i nära samarbete med rådets ordförandeskap säkerställa Europeiska unionens representation inom GUSP,

b) motsätter sig att det införs ett nytt sätt att inlägga veto inom områden där det redan föreskrivs omröstning med kvalificerad majoritet; det borde fastställas lämpliga mekanismer så att en medlemsstat inte ensidigt skall kunna blockera alla beslut; påminner i detta sammanhang om det italienska dokumentet av den 25 oktober 1996 som framför en helhetssyn med ökat utnyttjande av kvalificerad majoritet vid beslutsprocessen,

c) anser att det inte är godtagbart att endast stärka rådets generalsekreterares position; anser emellertid att man på fullt allvar måste överväga idén att utse en person av politisk natur som är ansvarig för GUSP och som under inga omständigheter får ha några ansvarsfulla uppgifter vid rådets generalsekretariat (det vore tänkbart med en kommissionär som utses enligt speciella förfaranden och som är ansvarig inför rådet),

d) anser att förslaget i det tyska inofficiella dokumentet av den 6 juni 1996 och i det italienska dokumentet av den 25 oktober 1996 är positivt, då dessa föreskriver att artikel J8 borde ändras så att kvalificerad majoritet blir huvudregel och att en begäran om att ett beslut skall fattas enhälligt skall kunna avslås med kvalificerad majoritet; möjligheten att på ett konstruktivt sätt lägga ned sin röst är lämplig eftersom de övriga medlemsstaterna åtnjuter politisk och ekonomisk solidaritet vid tillämpningen av de beslut som fattats,

e) anser att EU:s konfliktförebyggande möjligheter bör definieras tydligare och stärkas; en politik för konfliktförebyggande och för fredlig lösning av konflikter bör bli en hörnsten i en gemensam försvars- och säkerhetspolitik,

f) anser att det är oacceptabelt att driftsutgifterna nödvändigtvis anses vara utgifter som följer av artikel 203 i EG-fördraget,

Kapitel 11 - Externa ekonomiska förbindelser

29. finner att de åtgärder som föreslås i utkastet till fördrag beträffande externa ekonomiska förbindelser har en alltför begränsad räckvidd med hänsyn till att artiklarna i det nuvarande fördraget är svagt formulerade och Europaparlamentet för närvarande har en fullständigt otillräcklig roll inom detta område,

30. är mycket oroat över att ordförandeskapets förslag att begränsa samtyckesförfarandet till att endast omfatta utvidgningar och associeringsavtal i själva verket kan leda till att Europaparlamentets nuvarande befogenheter i enlighet med artikel 228 begränsas,

31. upprepar sin begäran att artikel 113 skall delas i två artiklar, en artikel som ger en rättslig grund för rättsakter av lagstiftningskaraktär och som innebär att Europaparlamentet tar ställning genom medbeslutandeförfarandet, och en artikel som föreskriver en rättslig grund för internationella avtal och som innebär att Europaparlamentet tar ställning genom samtyckesförfarandet,

32. välkomnar det irländska ordförandeskapets förslag att göra kommissionen till ensam förhandlare vid multilaterala avtal inom områdena tjänster, immaterialrätt och utländska direktinvesteringar; betonar dock att rådet beslutar genom kvalificerad majoritet inom detta område och att den föreslagna förklaringen bör ändras så att den föreskriver att kommissionen skall leda förhandlingarna med största möjliga öppenhet gentemot Europaparlamentet och medlemsstaterna, anser dessutom att dessa principer också bör tillämpas på bilaterala avtal inom de ovannämnda områdena,

Kapitel 12 - Säkerhet och försvar

33. noterar med tillfredsställelse att det finns en politisk vilja att göra verkliga framsteg på försvarsområdet; frågar sig dock vilka följderna skulle bli av en snabb utveckling av integreringen på det militära och försvarsmässiga området om det inte samtidigt uppnås framsteg inom GUSP; uppmärksammar att ordförandeskapets dokument innehåller följande positiva punkter:

a) en omformulering av GUSP:s målsättningar inom området säkerhet och försvar,

b) ett införlivande i fördraget av Petersberguppdragens målsättningar,

34. begär en fördjupad behandling av följande frågor:

a) unionens överhöghet över VEU bör fastställas tydligt, och anser i enlighet med förslagen i det fransk-tyska dokumentet att det är nödvändigt att regeringskonferensen fastställer en tidtabell för vissa etapper för att på sikt införliva VEU i Europeiska unionen,

b) ett protokoll som det skall vara frivilligt att ansluta sig till, som anger de fullständiga VEU-medlemmarnas nuvarande ömsesidiga försvarsåtaganden bör finnas i en bilaga till fördraget,

c) förhandling om en beslutsmekanism för frågor med militära följder, som hindrar att blockeringar uppkommer, utan att alla medlemsstater är skyldiga att bidra med egna trupper eller eget material,

d) en gemensam rustningspolitik, som skulle omfatta en kontroll av produktion och export, borde införlivas som en av GUSP:s målsättningar inom ramen för förstärkningen av unionens och medlemsstaternas säkerhet i enlighet med det italienska förslaget,

Kapitel 13 - Unionen som juridisk person

35. välkomnar införandet av en ny artikel i Fördraget om Europeiska unionen som innebär att unionen blir juridisk person; finner icke desto mindre att det är oacceptabelt att rådet efter att ha hört Europaparlamentet måste fatta enhälliga beslut när unionen skall sluta avtal,

36. upprepar sin ståndpunkt att gemenskapens internationella avtal bör behandlas genom samtyckesförfarandet,

AVDELNING IV - UNIONENS INSTITUTIONER

Allmänna institutionella frågor

37. beklagar än en gång att ordförandeskapet inte presenterat några regelrätta fördragstexter och i vissa fall inte ens tänkbara valmöjligheter beträffande merparten av de viktiga institutionella frågor som konferensen skall behandla; anser att om inte regeringskonferensen finner lämpliga lösningar på dessa problem kommer den att ha misslyckats fullständigt med sina centrala uppgifter att öka demokratin och effektiviteten inom den nuvarande europeiska unionen, och arbetet med den fortsatta utvidgningen av Europeiska unionen kommer att bli lidande,

Kapitel 14 - Europaparlamentet

38. finner i detta sammanhang att det irländska ordförandeskapets text omfattar några positiva förslag i detta hänseende, men att den trots detta inte tillräckligt beaktar behovet att stärka den demokratiska kontrollen på unionsnivå eftersom

i) det i texten föreslås att medbeslutandeförfarandet skall utvidgas på grundval av objektiva kriterier snarare än från fall till fall; texten drar emellertid inte slutsatsen att det förslag om att använda medbeslutandeförfarandet för hela den normala sekundärlagstiftningens område som lades fram av kommissionen och Europaparlamentet är det enda befintliga förslaget och därför borde följas upp ytterligare,

ii) ordförandeskapets text fullständigt misslyckas med att ge svar på följande frågor:

- utvidgningen av samtyckesförfarandet till alla viktiga frågor av konstitutionell betydelse som reformering av fördragen, artikel 235 och egna resurser och även alla internationella avtal,

- ett fullständigt införande av medbeslutandeförfarandet vid budgetbeslut,

- en förstärkning av Europaparlamentets roll vad gäller utnämning av Europeiska kommissionens ordförande och ledamöter,

- en förstärkning av Europaparlamentets roll vid nomineringar och parlamentets samtycke vid utnämningar inom domstolen och revisionsrätten,

- reformeringen av det nuvarande kommittésystemet som är komplicerat är inte tillräckligt demokratisk och öppen,

- Europaparlamentets ansvar vid diskussion och utvärdering av de politiska frågorna,

39. välkomnar ordförandeskapets förslag att förenkla medbeslutandeförfarandet vilket är ett steg i riktning mot Europaparlamentets förslag; finner dock att det bättre bör klargöras att om rådet ändrar i en text som Europaparlamentet behandlat bör texten alltid tas upp i en andra behandling i Europaparlamentet; anser dessutom att de tidsfrister som föreslås och de ytterligare frågor, som exempelvis den eventuella minskningen av storleken på delegationerna till förlikningskommittén eller ökningen av andelen ständiga ledamöter diskuteras gemensamt av rådet och parlamentet med målet att göra förlikningsförfarandet effektivare,

Kapitel 15 - Rådet

40. beklagar djupt att ordförandeskapet i rådet, trots att det påpekat att ett avgörande från fall till fall knappast kan leda till tillfredsställande resultat, inte har lagt fram några konkreta förslag om att utvidga användningen av beslut med kvalificerad majoritet i rådet, som t.ex. den principiella utvidgningen till hela den normala sekundärlagstiftningen,

41. konstaterar att ordförandeskapet antytt att ett system där beslut fattas med dubbel majoritet inom rådet, som antingen grundar sig på antal röster och befolkningsstorlek eller befolkningsstorlek och antal medlemsstater, kan vara att föredra framför ett nytt system för hur rådets röster skall viktas, eftersom den bästa lösningen på problemet är en balans mellan rösterna i större och mindre medlemsstater; begär att principen om dubbel majoritet skall klargöras så snart som möjligt (dvs. vilka tröskelvärden som skall tillämpas för vilka frågor),

Kapitel 16 - Kommissionen

42. upprepar sin ståndpunkt att antalet ledamöter inom kommissionen i nuvarande läge minst måste motsvara antalet medlemsstater; konstaterar att det råder samstämmighet om att kommissionens ordförande bör få större makt; betonar att kommissionens roll och oberoende och dess initiativrätt inte bör ändras,

43. varnar för tendensen att utöka rådets befogenheter på bekostnad av de andra institutionerna; erinrar i detta sammanhang om sitt ställningstagande till förmån för balansen mellan institutionerna, och framför allt, till förmån för att kommissionens ensamrätt till initiativ i lagstiftningsfrågor; understryker för övrigt vikten av att kommissionen företräder gemenskapen inom ramen för sina befogenheter,

Kapitel 17 - Domstolen

44. finner att det vore lämpligt att öka möjligheterna att väcka talan vid domstolen så att Europaparlamentet får samma möjligheter att väcka talan vid domstolen som kommissionen och rådet, och att revisionsrätten, Europeiska centralbanken, Regionkommittén och Ekonomiska och sociala kommittén skall kunna väcka talan vid domstolen så snart deras rättigheter kränks, upprepar sin begäran om att domstolens domare skall ha en enda, icke-förnybar ämbetstid på 9 år från och med det de första gången utnämnts,

Kapitel 18 - Andra institutionella frågor - budgetförfaranden och bedrägeribekämpning - Regionkommittén

45. beklagar djupt att ordförandeskapets text inte alls tar hänsyn till Europaparlamentets upprepade begäran om att budgeten bör slås ihop och budgetförfarandena förenklas, att åtskillnaden mellan obligatoriska och icke-obligatoriska utgifter bör avskaffas och att Europaparlamentet bör få ge sitt samtycke vid beslut om egna resurser samt att Europaparlamentet uttryckligen uteslutits från allt beslutsfattande beträffande finansieringen av den andra och tredje pelaren,

46. begär att ordförandeskapets förslag, som bygger på ett förslag från den danska regeringen, fördjupas vad beträffar bedrägeribekämpning, särskilt motverkande av oegentligheter vid förvaltningen av gemenskapsmedel och sanktionering av brott som begås mot gemenskapens ekonomiska intressen,

47. välkomnar förslaget om att protokoll nr 16 om Ekonomiska och sociala kommittén och om Regionkommittén skall slopas, vilket kommer att innebära ett större självstyre i förvaltningshänseende för den senare; understödjer den tyska delegationens förslag att öka antalet områden inom vilka Regionkommittén rådfrågas,

Kapitel 19 - Nationella parlament

48. uttrycker sitt stöd för slutsatserna från mötet med konferensen mellan organ för EG-frågor inom medlemsstaternas parlament (COSAC), som hölls i Dublin i oktober 1996,

49. välkomnar införandet av ett nytt protokoll om de nationella parlamentens roll och tanken att informera de nationella parlamenten i god tid om de kommissionsdokument de skall höras om och alla förslag till lagstiftning, inklusive införandet av en ny minimiperiod på fyra veckor för behandlingen av sådana texter i de nationella parlamenten,

50. konstaterar med oro att ordförandeskapets utkast till förslag går mycket längre än COSAC:s egna slutsatser genom att införliva en särskild hänvisning till COSAC i en förklaring eller ett protokoll, och anser att detta kan leda till att COSAC institutionaliseras, och anser att detta kan leda till en oönskad dubblering av Europaparlamentets roll och en oönskad institutionalisering av denna dubblering; uppmanar regeringarna att i denna fråga bortse från tanken på förmyndarskap för de nationella parlamenten, t.ex. inskränkningar vad gäller vilka frågor som skall avhandlas eller utformningen av deras yttranden, och istället i första hand överväga förslagen från de nationella parlamenten själva.

AVDELNING V - UTÖKAT SAMARBETE - «FLEXIBILITET»

51. konstaterar att «utökat samarbete» har blivit en viktig fråga under regeringskonferensen som bör färdigbehandlas utan oklarhet och anser att det är lämpligt att fördjupa denna fråga genom att diskutera kommissionens roll, beslutsprocessen, det minsta antalet deltagande medlemsstater, Europaparlamentets roll och finansieringen,

52. är övertygat om att förfarandet med utökat samarbete som en gång diskuterats och som skulle göra det möjligt för somliga medlemsstater att gå längre än andra på samarbetets område (institutionell flexibilitet) erbjuder ett ytterst vanskligt problem som ytterligare behöver dryftas; anser att ett sådant förfarande så att den institutionella enheten och målen för Europeiska unionen inte äventyras- i vart fall genomgående måste utgöra ett undantag, varvid de bestämmelser som utfärdas inom ramen för förfarandet måste stå i samklang med gemenskapens och unionens förfaranden för beslutsfattande och ovillkorligen åtföljas av erforderliga stödåtgärder för att det inom en tillfredsställande tidsrymd skall bli möjligt för alla icke-medverkande medlemsstater att medverka om de så önskar; anser att det utökade samarbetet måste äga rum med bevarande av de principer som redan uppställts av Europeiska rådet i Florens och dessutom inte heller på något sätt rubba kommissionens företrädesrätt och Europaparlamentets roll och enhet,

FÖRENKLING AV FÖRDRAGEN

53. bedömer, med hänsyn till att unionen blir en egen juridisk person, att arbetet med att förenkla fördragen måste leda till en sammanslagning av de fyra fördragen (Fördraget om Europeiska unionen, EG-fördraget, EKSG- fördraget och Euratomfördraget) utan att gemenskapslagstiftningen ifrågasätts,

54. uppmanar det nederländska ordförandeskapet att föra förhandlingar så att det framtida fördraget ger tillfredsställande lösningar på de målsättningar som uttryckts och påminner om att utvidgningen måste föregås av en ambitiös och genomgripande reform av institutionerna,

55. uppdrar åt sin ordförande att vidarebefordra denna resolution till rådet, medlemsstaternas regeringar och parlament, kommissionen och de övriga gemenskapsinstitutionerna.