Digitala företag växer betydligt snabbare än ekonomin i allmänhet, och de största digitala företagen har ett enormt antal användare och konsumenter i EU. Exempelvis använder 42 % av alla EU-invånare Facebook. I den digitala ekonomin är de flesta webbplatser visserligen lokala (dvs. att alla användare befinner sig i ett och samma land), men merparten av trafiken fångas upp av ett litet antal globala webbplatser. Under de senaste sju åren har den genomsnittliga intäktsökningen för de största digitala företagen legat på omkring 14 % per år. Det kan jämföras med siffror på omkring 3 % för it- och telekomföretag och 0,2 % för andra multinationella företag. Detta är ett positivt tecken på sektorns dynamik och potential.

En rättvis och effektiv beskattning är mycket viktig för att den digitala inre marknaden så att den kan utnyttja sin potential. Det är viktigt att skapa en aktualiserad skattemässig miljö där digitala verksamheter tillskrivs sitt rätta värde och där digitalt orienterade företag kan växa, eftersom de verkar i ett förutsägbart och rättvist företagsklimat. Beskattning är också en viktig del av EU:s ekonomiska och sociala modell. Ett rättvist och effektivt skattesystem skapar intäkter som kan användas för offentliga tjänster, samtidigt som det främjar ekonomisk tillväxt och stärker konkurrenskraften för EU:s företag. EU-invånarna känner av att det finns en växande ojämlikhet och brist på social rättvisa. De har därför börjat kräva att medlemsstaternas myndigheter och kommissionen ska skapa mer rättvisa skattesystem. Alla skattebetalare måste betala sin skäliga andel för att principen om lika villkor, som är grundläggande för den inre marknadens funktion, ska kunna omsättas i praktiken, liksom för att den europeiska sociala modell som medborgarna förlitar sig på ska kunna skyddas.

Ända från början av sin mandatperiod har denna kommission prioriterat frågan om rättvisare och effektivare skattesystem för EU. EU har intagit en ledande roll i den globala revolutionen för skattetransparens , antagit bindande regler för att täppa till kryphål som underlättar skatteflykt , vidtagit åtgärder mot icke samarbetsvilliga jurisdiktioner och antagit ett uppdaterat och moderniserat mervärdesskattesystem . När det gäller reglerna om statligt stöd har kommissionen vidtagit åtgärder mot förmånlig skattebehandling av företag som ägnar sig åt skatteplanering. Kommissionen har också föreslagit ett nytt konkurrenskraftigt, rättvist och robust regelverk för bolagsskatt på den inre marknaden . Kommissionen har också föreslagit åtgärder för att främja ytterligare transparens genom kräva att multinationella företag ska offentliggöra vilken skatt som de betalar i EU (offentlig landsspecifik rapportering). Kommissionen uppmanar Europaparlamentet och rådet att fortsatt visa beslutsamhet i fråga om detta viktiga förslag och underlätta ett snabbt antagande.

Vissa utmaningar kvarstår emellertid. Särskilt problematiskt är att den snabba omvandlingen av den globala ekonomin, som drivs på av digitaliseringen, lett till nya utmaningar för systemen för bolagsskatt, både på EU-nivå och internationellt. Nya affärsmodeller bör stödja entreprenörskap samtidigt som de säkerställer lika villkor. Alla nivåer inom det politiska beslutsfattandet måste garantera att lagstiftningen är enkel och att den stöder företagare, i synnerhet små och medelstora företag. Som framhölls i kommissionens diskussionsunderlag från i maj 2017 om hur globaliseringen ska bemötas, innebär inte detta protektionism, avreglering eller en kapplöpning mot botten, utan snarare smart reglering. Statsmakterna måste se till att skattepolitiken fortsatt förändras i takt med digitalisering och nya affärsmodeller, och att företagen betalar skatt på den plats där verksamheten äger rum. De förslag som kommissionen lägger fram i dag är en balanserad och proportionerlig reaktion på dessa utmaningar.

2. Att anpassa bolagsskattesystemet till 2000‑talet: kommande utmaningar