EUROPEISKA KOMMISSIONEN Bryssel den 13.11.2020 COM(2020) 748 final 2020/330(BUD) ÄNDRINGSSKRIVELSE NR 1 TILL FÖRSLAGET TILL DEN ALLMÄNNA BUDGETEN FÖR 2021 Justeringar till följd av den politiska överenskommelse som nyligen nåddes mellan Europaparlamentet och rådet om den fleråriga budgetramen 2021–2027











Updated estimated needs for agricultural expenditure











Other adjustments and technical updates



































































Med beaktande av –fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 314, jämfört med fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, särskilt artikel 106a, –Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 av den 18 juli 2018 om finansiella regler för unionens allmänna budget (...), särskilt artikel 42, och –förslaget till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2021, som antogs av kommissionen den 27 juli 2020, förelägger Europeiska kommissionen härmed Europaparlamentet och rådet denna ändringsskrivelse nr 1 till förslaget till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2021 av de skäl som anges i motiveringen. ÄNDRINGAR I INKOMST- OCH UTGIFTSBERÄKNINGEN PER AVSNITT Ändringarna i den allmänna sammanställningen av utgifter och inkomster samt inkomst- och utgiftsberäkningen per avsnitt återges i EUR-Lex ( https://eur-lex.europa.eu/budget/www/index-en.htm ). I informationssyfte bifogas en engelsk version av ändringarna som bilaga. INNEHÅLLSFÖRTECKNING 1. Inledning 2. Hur överenskommelsen om nästa fleråriga budgetram inverkar på budgetförslaget för 2021 2.1 Justeringar till följd av Europeiska rådets överenskommelse i juli 2020 2.1.1 Anslag för utgiftsprogram 2.1.1 Anslag för tematiska särskilda instrument 2.2 Justeringar till följd av den politiska överenskommelsen den 10 november 2020 2.3 Uppdaterade behov för betalningsbemyndiganden 2.3.1Att inte anta ”övergångslösningen” 2020 2.3.2Inverkan kopplad till ändringsbudget nr 6/2020 (vaccinstrategin) 2.3.3Ändringar av förfinansieringsnivåerna för de europeiska struktur- och investeringsfonderna (ESI-fonderna) 2014–2020 2.3.4Andra omprövningar av betalningar

2.4 Anpassning av tillämpningsområdena för rubriker i den fleråriga budgetramen och konsekvenser för kontoplanens struktur 2.5 Reviderad fördelning mellan bidrag och lån i återhämtningsinstrumentet 3. Unionens deltagande i Europeiska investeringsfondens (EIF) kapitalökning 4. Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ) 5. Delegeringspaket för de sex genomförandeorganen 5.1 Förslag till kommittén för genomförandeorgan 5.2 Föreslagen nivå på driftsanslag för 2021–2017 som ska delegeras 5.3 Konsekvenser för genomförandeorganens personalresurser och ekonomiska resurser under 2021 5.4 Konsekvenser för kommissionens personalresurser 5.5 Justeringar i ändringsskrivelse nr 1/2021 6. Decentraliserade organ 6.1 Europeiska läkemedelsmyndigheten (EMA) 6.2 Europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar (ECDC) 6.3 Europeiska miljöbyrån (EEA) 6.4 Europeiska kemikaliemyndigheten (Echa) 6.5 Europeiska bankmyndigheten (EBA) 6.6 Europeiska stödkontoret för asylfrågor (Easo) 7. Ändringar av rubrik 7 ”Europeisk offentlig förvaltning” 7.1 Löneindexering från och med 1 juli 2020 7.2 Förstärkning av Europaparlamentet

7.4 Överföring av viss personal vid unionens delegationer från kommissionen till utrikestjänsten 7.5 Överföring av centralbiblioteket från kommissionen till Publikationsbyrån 7.6 Överföring av två tjänster i tjänsteförteckningen från Europaparlamentet till kommissionen 7.7Utrikestjänstens bidrag till de grundläggande tjänster som utförs av PMO 7.8Inverkan av covid-19-pandemin på Europaskolornas budget 7.9 Effekt av omlokaliseringen av ombudsmannens kontor i Bryssel 8. Andra justeringar 8.1 Riktade förstärkningar 8.1.1 Stöd till den turkcypriotiska befolkningsgruppen 8.1.2 Social dialog 8.2 Anpassning av kontoplanen 8.2.2 Programmet för den inre marknaden 8.2.3 Socialpolitik (inbegripet social dialog) 8.2.4Utökat gemensamt företag för ett europeiskt högpresterande datorsystem (EuroHPC) 8.2.5 Skapande av nya budgetposter för de två rådgivande organen 8.2.6 Strykning av budgetposter i avsnittet om Europeiska datatillsynsmannen 8.3 Tekniska uppdateringar 8.3.1 Ändring av tjänsteförteckningen efter åberopande av artikel 53.1 i budgetförordningen. 8.3.1Ändring av texten i vissa budgetanmärkningar 9. Sammanfattande tabell per rubrik i den fleråriga budgetramen

1.Inledning Ändringsskrivelsen nr 1 till budgetförslaget för 2021 innehåller följande delar: ¾Införlivandet av överenskommelsen mellan Europaparlamentet och rådet om nästa fleråriga budgetram 2021–2027 vid trepartsmötet den 10 november. Utfallet bygger på den överenskommelse som nåddes vid det extra mötet i Europeiska rådet den 17–21 juli och påverkar ett antal utgiftsprogram och särskilda instrument i fråga om anslagsnivå, rubrikstruktur och kontoplan samt innehållet i budgetanmärkningarna (särskilt när det gäller bidraget från det europeiska återhämtningsinstrumentet, ”Next Generation EU”). ¾En uppdatering av beräknade behov, inkomster avsatta för särskilda ändamål och anslag för jordbruksutgifter. I ändringsskrivelse nr 1/2021 ingår, utöver anpassningar till föränderliga marknadsfaktorer, även inverkan av besluten inom jordbrukssektorn sedan 2021 års budgetförslag antogs i juli 2020, samt andra förslag som väntas få en betydande inverkan under budgetåret. ¾Justeringar till följd av det kommande överlämnandet till kommittén för genomförandeorgan för yttrande, och till rådet och Europaparlamentet för en sex veckors granskning, av förslaget till en inrättandeakt där de viktigaste delarna av mandatet och de uppgifter som anförtrotts den nya generationen genomförandeorgan från och med 2021 fastställs. Dessa justeringar, i fråga om kontoplan, anslag och tjänsteförteckningar, grundar sig fortfarande på den överenskommelse som nåddes vid Europeiska rådets extra möte den 17–21 juli och kommer att uppdateras ytterligare för att återspegla den politiska överenskommelsen om nästa fleråriga budgetram när inrättandeakten är klar. ¾Justeringar av anslagsnivån och/eller personalnivån vid vissa decentraliserade byråer (EMA, ECDC, Echa, EEA, EBA och Easo) med hänsyn till den senaste lagstiftningsmässiga eller politiska utvecklingen som gäller deras verksamhet för 2021 och i synnerhet effekterna av det föreslagna ”hälsopaketet” som lades fram av kommissionen den 11 november. ¾Justeringar av rubrik 7 ”Europeisk offentlig förvaltning”, inbegripet effekten av en minskning av uppdateringsnivåerna för lönerna per den 1 juli 2020 för budgetförslaget för 2021 från 0,9 % till 0,7 % och en förstärkning av Europeiska utrikestjänsten för styrningen av den europeiska fredsfaciliteten, som är utanför budgeten, samt en förstärkning av de konsulära tjänsterna och ¾Andra justeringar och tekniska uppdateringar, bland annat av budgetens struktur (kontoplanen). Totalt sett kommer nettoeffekten av ändringsskrivelse nr 1/2021 på utgiftssidan i budgetförslaget för 2021 att innebära en minskning med 2 608,8 miljoner euro i åtagandebemyndiganden och en ökning med 2 609,3 miljoner euro i betalningsbemyndiganden, vilket kan delas upp i följande komponenter: (i miljoner euro) Program Åtagandebemyndiganden Betalningsbemyndiganden Justeringar till följd av Europeiska rådets överenskommelse i juli 2020 För utgiftsprogram -749,4 189,9 För tematiska särskilda instrument -2 172,4 -368,4 Justeringar till följd av den politiska överenskommelsen den 10 november 2020 249,4 151,3 Ändringar av förfinansieringsnivåerna för de europeiska struktur- och investeringsfonderna (ESI-fonderna) 2014–2020 - 3 605,6 Att inte anta ”övergångslösningen” 2020 - -775,0 Effekter kopplade till ändringsbudget nr 6/2020 (förslag till ändringsbudget nr 8/2020 – ESI – vaccinstrategi) - -700,0 Omprövning av betalningsbehov (inklusive för att fullgöra utestående åtaganden) - 448,8 Uppdateringar för decentraliserade byråer (nya initiativ) 46,8 46,8 Justeringar under rubrik 7 5,9 5,9 Andra justeringar 11,0 4,4 Totalt -2 608,8 2 609,3 Mer information om varje komponent finns i följande avsnitt. De relevanta budgetposterna och tjänsteförteckningarna anges i budgetbilagan tillsammans med uppdateringen av inkomsterna till följd av de utgiftsändringar som ingår i denna ändringsskrivelse. 2.Hur överenskommelsen om nästa fleråriga budgetram inverkar på budgetförslaget för 2021 2.1 Justeringar till följd av Europeiska rådets överenskommelse i juli 2020 2.1.1 Anslag för utgiftsprogram Anslagen för 20 utgiftsprogram, som förtecknas i tabellen nedan, har anpassats för att återspegla Europeiska rådets överenskommelse från juli 2020. Justeringarna tillämpades proportionellt, både för åtaganden och betalningar, till den anslagsnivå som begärdes i budgetförslaget för 2021 för varje budgetpost, med undantag för följande program: §För InvestEU tar justeringen hänsyn till kapitalökningen i Europeiska investeringsfonden (EIF), i vilken unionen bör delta 2021 för att bibehålla sin andel av fondens kapital. Denna åtgärd beskrivs närmare i avsnitt 3 nedan. §För Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ) beaktar justeringen de senaste ekonomiska uppgifterna och den uppdaterade rättsliga ramen enligt beskrivningen i avsnitt 4 nedan. §När det gäller Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu) beaktas i justeringen a) överenskommelsen mellan rådet och Europaparlamentet för en övergångsperiod på två år, inbegripet genomförandet av europeiska återhämtningsinstrumentet från och med 2021, b) de reviderade beloppen för överföringar mellan EGFJ och Ejflu till följd av anmälningar från medlemsstaterna och c) de ekonomiska konsekvenserna av medlagstiftarnas beslut att öka det exceptionella stöd i form av enhetsbelopp som medlemsstaterna kan ge jordbrukare som svar på covid-19 samt de uppskattade behoven på grundval av medlemsstaternas senaste prognoser.

§För asyl- och migrationsfonden (AMF), instrumentet för ekonomiskt stöd för gränsförvaltning och visering (MBVI, inom ramen för Fonden för integrerad gränsförvaltning) och Fonden för inre säkerhet omfattar justeringen en ökad förfinansieringsnivå på 5 %.



§För instrumentet för grannskapspolitik, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete (NDICI) och instrumentet för stöd inför anslutningen (IPA III) övervägs ytterligare justeringar som gäller följande: oErasmus+: till följd av förseningarna i antagandet av sektorslagstiftningen kommer det inte att ske internationella studentutbyten inom ramen för Erasmus + under 2021. Sammanlagt för de båda programmen föreslås 23,5 miljoner euro i åtagandebemyndiganden och 5,3 miljoner euro i betalningsbemyndiganden för att täcka åtgärder kopplade till kapacitetsuppbyggnad på området ungdomsutbyte och virtuella utbyten, som inte följer läsårets kalender. Jämfört med budgetförslaget för 2021 innebär detta en sammanlagd minskning med 281,6 miljoner euro i åtagandebemyndiganden och 152 miljoner euro i betalningsbemyndiganden. oDen fortsatta tillämpningen av bestämmelserna om avsättning i garantifondsförordning (EG) nr 480/2009 för de nuvarande budgetgarantierna och det ekonomiska stödet (främst EIB:s externa utlåningsmandat och besluten om makroekonomiskt stöd) är neutral gällande åtagandebemyndiganden på programnivå, men leder till ökade betalningsbemyndiganden med 42,3 miljoner euro. oÖverföringen av viss personal vid unionens delegationer till utrikestjänsten leder till en total minskning på 16 miljoner euro respektive 2,1 miljoner euro i åtagande- och betalningsbemyndiganden för NDICI och IPA III, men kompenseras helt av en motsvarande ökning inom utrikestjänstens avsnitt under rubrik 7 (se avsnitt 7.4 nedan för närmare uppgifter). oI det ursprungliga förslaget till Europeiska fonden för hållbar utveckling (EFHU) i förslaget till ändringsbudget nr 6/2020 ingick ett exceptionellt tillägg på 1,04 miljarder euro för 2020. Detta exceptionella tillägg åtföljdes i budgetförslaget för 2021 av ytterligare tio heltidsekvivalenter för extern personal för arbete inom EFHU, som betalas av NDICI:s och IPA III:s budgetposter för administrativt stöd vid delegationerna. Eftersom det exceptionella tillägget för EFHU inte ingick i Europeiska rådets överenskommelse från juli 2020 har ökningen av extern personal blivit onödig. Budgetposterna för administrativt stöd för NDICI och IPA III har minskats i motsvarande grad (1,5 miljoner euro) med ett motsvarande tilläggsanslag till driftsposterna. oExtern personal som arbetar för den nuvarande Europeiska utvecklingsfonden – vars verksamhet integrerades i NDICI genom budgetförslaget för 2021. Totalt 6,25 heltidsekvivalenter av denna externa personal vid huvudkontoret och vid delegationer som arbetar för den fredsbevarande resursen för Afrika kommer från och med 2021 att överföras till den europeiska fredsfaciliteten, som är utanför budgeten. Budgetposten för administrativt stöd inom NDICI har minskats i motsvarande grad (0,4 miljoner euro) med ett motsvarande tilläggsanslag till driftsposterna. (i miljoner euro) Program Åtagandebemyndiganden Betalningsbemyndiganden Horisont Europa -758,0 -87,9 InvestEU-fonden (inklusive slutförande av Efsi) 551,0 243,2 Fonden för ett sammanlänkat Europa – Transport -227,3 -5,8 Programmet för ett digitalt Europa -234,1 -21,8 Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf) 497,5 21,7 Sammanhållningsfonden 284,1 11,8 Finansieringen av kostnaden för Europeiska unionens återhämtningsinstrument -108,7 -108,7 Programmet EU för hälsa 232,0 55,9 Europeiska socialfonden (ESF) 259,5 10,4 Erasmus+ -397,9 -304,1 Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ) 188,9 188,9 Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu) 342,1 307,1 Europeiska havs- och fiskerifonden (EHFF) -70,3 -0,5 Fonden för en rättvis omställning -379,0 0,0 Asyl- och migrationsfonden -230,2 74,6 Fonden för integrerad gränsförvaltning -491,3 -51,3 Fonden för inre säkerhet -52,5 -9,3 Europeiska försvarsfonden -101,7 -3,0 Instrumentet för grannskapspolitik, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete (NDICI) -5,8 -113,0 Instrumentet för stöd inför anslutning (IPA III) -47,6 -18,4 Totalt -749,4 189,9 2.1.1 Anslag för tematiska särskilda instrument Ändringarna till anslagen för de tematiska särskilda instrumenten omfattar följande: ·Justering av det årliga anslaget för reserven för solidaritet och katastrofbistånd till 1 273,5 miljoner euro (motsvarande 1 200 miljoner euro i 2018 års priser), både i åtagande- och betalningsbemyndiganden. ·Justering av det årliga anslaget för Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter till 197,4 miljoner euro (motsvarande 186 miljoner euro i 2018 års priser) i åtagandebemyndiganden, utan att nivån på betalningsbemyndigandena ändras jämfört med budgetförslaget för 2021. ·Inrättande av två nya särskilda budgetposter för brexitjusteringsreserven men utan anslag – i avvaktan på det förslag som kommissionen förväntas lägga fram under november 2020. 2.2 Justeringar till följd av den politiska överenskommelsen den 10 november 2020 I sin politiska överenskommelse av den 10 november 2020 om nästa fleråriga budgetram enades Europaparlamentet och rådet bland annat om riktade förstärkningar av unionsprogrammen, däribland Horisont Europa, programmet EU för hälsa EU4Health och Erasmus. För dessa tre program har följande förstärkningar införlivats i ändringsskrivelse nr 1/2021: (i miljoner euro) Program Åtagandebemyndiganden Betalningsbemyndiganden Horisont Europa 75,8 3,0 Programmet EU för hälsa 74,3 15,3 Erasmus+ 175,1 133,1 Totalt 325,2 151,3 För Horisont Europa kommer ytterligare 75,8 miljoner euro i åtagandebemyndiganden att igen göras tillgängliga genom tillämpning av artikel 15.3 i budgetförordningen till följd av att tidigare forskningsprojekt helt eller delvis inte har genomförts.

Följande budgetposter kommer att förstärkas och budgetanmärkningarna justeras i enlighet med detta:

(i euro) Budgetposter Åtagandebemyndiganden 01 02 02 10 Klustret för hälsa 12 886 000 01 02 02 40 Klustret för digitala frågor, industri och rymden 12 886 000 01 02 02 50 Klustret för klimat, energi och mobilitet 25 014 000 01 02 02 60 Klustret för livsmedel, bioekonomi, naturresurser, jordbruk och miljö 25 014 000 Totalt 75 800 000 Med förstärkningarna av EU4Health och Erasmus + (249,4 miljoner euro) överstiger de totala anslag som begärts under rubrik 2b ”Resiliens och värden” under 2021 det överenskomna taket med 97,8 miljoner euro. Flexibilitetsmekanismen föreslås därför utnyttjas för detta belopp. 2.3 Uppdaterade behov för betalningsbemyndiganden 2.3.1 Att inte anta ”övergångslösningen” 2020 Den 3 juni 2020 föreslog kommissionen i förslaget till ändringsbudget nr 6/2020 att effekterna av de lagstiftningsförslag som kommissionen antog den 27, 28 och 29 maj inom ramen för Europeiska unionens paket för ekonomisk återhämtning skulle återspeglas i 2020 års budget. Förslaget till ändringsbudget nr 6/2020 åtföljde förslaget till översyn av förordningen om den fleråriga budgetramen för 2020. Eftersom detta initiativ som kallas ”övergångslösningen” har blivit föråldrat, föreslås det att dess inverkan på nivån på betalningsbemyndigandena för 2021 (775 miljoner euro) upphävs i ändringsskrivelse nr 1/2021. Denna minskning gäller följande program: §InvestEU-programmet, i vilket slutbetalningarna av den nuvarande Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi) kommer att införlivas från och med 2021. Enligt ”övergångslösningen” skulle det inom Efsi inrättas en särskild del för instrumentet för solvensstöd, för vilken betalningsbemyndiganden på 500 miljoner euro ingick i budgetförslaget för 2021. §Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf) och Europeiska socialfonden (ESF), för vilka betalningsbemyndiganden på totalt 275 miljoner euro inkluderades i budgetförslaget för 2021 inom ramen för initiativet React-EU, också som en del av ”övergångslösningen”. I förslaget till ändringsbudget nr 6/2020 ingick också inrättandet av nya budgetposter i 2020 års budget, varav vissa fortsatte 2021. Eftersom ”övergångslösningen” inte har antagits måste kontoplanen anpassas och vissa budgetposter strykas eller överföras enligt tabellen nedan: Kontoplan i budgetförslaget för 2021 Kontoplan i ändringsskrivelse nr 1/2021 02 01 04 Stödutgifter för Europeiska fonden för strategiska investeringar struken 02 05 02 01 Efsi-garantin – Infrastrukturs- och innovationsdelen och delen för små och medelstora företag 02 02 99 12 (ny) Slutförande av Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi) 02 05 02 02 Efsi-garantin – delen för instrumentet för solvensstöd struken 02 05 03 01 EIAH och EIPP – Infrastruktur- och innovationsdelen och delen för små och medelstora företag 02 02 99 12 (ny) Slutförande av Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi) 02 05 03 02 EIAH och EIPP – delen för instrumentet för solvensstöd struken 2.3.2 Inverkan kopplad till ändringsbudget nr 6/2020 (vaccinstrategin) Genom ändringsbudget nr 6/2020 höjdes betalningsbemyndigandena för 2020 för instrumentet för krisstöd med 1 090 miljoner euro för att strategin för att vaccinstrategin mot covid-19 skulle uppgå till totalt 2 610 miljoner euro, medan de totala åtagandena fastställdes till 2 700 miljoner euro för 2020 i ändringsbudget nr 2/2020. Därför måste betalningsbemyndigandena för 2021 minskas till 90 miljoner euro. Detta innebär en minskning med 700 miljoner euro jämfört med budgetförslaget för 2021, som baserades på en längre betalningsprofil, dvs. 790 miljoner euro 2021 och 265 miljoner euro både 2022 och 2023. 2.3.3 Ändringar av förfinansieringsnivåerna för de europeiska struktur- och investeringsfonderna (ESI-fonderna) 2014–2020 År 2018 föreslog kommissionen en ändring av förordning (EU) nr 1303/2013 (förordningen om gemensamma bestämmelser) och en minskning av den årliga förfinansieringen för åren 2021–2023 från 3 % till 1 % av det totala stödet från Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf), Sammanhållningsfonden, Europeiska socialfonden (ESF) och Europeiska havs- och fiskerifonden (EHFF). Budgeteffekten av detta förslag har beaktats i budgetförslaget för 2021. Den 4 april 2019 antog Europaparlamentet sin lagstiftningsresolution som ändrade kommissionens förslag genom att fastställa den årliga förfinansieringssatsen till 2 % för perioden 2021–23. I Europeiska rådets överenskommelse från juli 2020 behölls också samma procentandel. Till följd av detta ingår en total ökning på 3,6 miljarder euro i betalningsbemyndiganden för ESI-fonderna i ändringsskrivelse 1/2021, vilket motsvarar 1 % av det totala anslaget för 2021–27 för Eruf, Sammanhållningsfonden, ESF och EHFF. (i miljoner euro) Program Åtagandebemyndiganden Betalningsbemyndiganden Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf) - 1 996,6 Sammanhållningsfonden - 622,2 Europeiska socialfonden (ESF) - 929,9 Europeiska havs- och fiskerifonden (EHFF) - 56,9 Totalt 0,0 3 605,6 2.3.4 Andra omprövningar av betalningar

Kommissionen har gjort en ny bedömning av behoven av betalningsbemyndiganden (utöver de uppdateringar som följer av de justerade anslag som nämns ovan). Följande sju program berörs av en total nettoökning på 448,8 miljoner euro och, med undantag för programmet Rättvisa, rättigheter och värden (där den mindre ökningen är en teknisk korrigering), avser omprövningen betalningar för slutförande av utestående åtaganden. (i miljoner euro) Program Åtagandebemyndiganden Betalningsbemyndiganden Instrumentet för grannskapspolitik, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete (NDICI) - 372,0 Instrumentet för stöd inför anslutning (IPA III) - 120,0 EU:s civilskyddsmekanism (RescEU) - 131,8 Stöd till den turkcypriotiska befolkningsgruppen - 7,0 Rättvisa, rättigheter och värden - 6,8 Fonden för ett sammanlänkat Europa – Transport (inklusive bidrag från Sammanhållningsfonden och militär rörlighet) - -155,0 InvestEU - -33,7 Totalt 0,0 448,8 §NDICI och IPA III: Efter offentliggörandet av det gemensamma meddelandet om EU:s globala svar på covid-19-pandemin, där unionen uttryckte solidaritet och engagemang för att hjälpa partnerländerna att hantera de hälsomässiga, ekonomiska och sociala konsekvenserna av covid-19-krisen som en del av Team Europe-insatserna, har en omprogrammering ägt rum och genomförandet av stödet till tredjeländer har påskyndats, vilket kommer att fortsätta under 2021. Med beaktande av unionens politiska åtaganden gentemot tredjeländer och avtalsenliga skyldigheter såsom betalningsfrister har ett ökat behov av betalningsbemyndiganden på 492 miljoner euro identifierats på grund av ändrade villkor för utbetalningar av budgetstöd, ökad förfinansiering och snabbare genomförande genom indirekt förvaltning. §RescEU: Ändringsbudgetarna nr 1 och nr 2 för 2020 har avsevärt ökat de resurser som finns tillgängliga i unionens civilskyddsprogram för att hantera covid-19-relaterade akuta behov (nämligen medicinsk lagring och hemtransporter). Detta innebär en ökning med totalt 415 miljoner euro i åtagandebemyndiganden. Mindre än hälften av dessa anslag har täckts av betalningsbemyndiganden under 2020 och reviderade beräkningar tyder på att cirka 132 miljoner euro kommer att behövas under 2021 för att slutföra dessa åtgärder. Merparten av betalningarna kommer att täcka återbetalningar till medlemsstaterna för åtgärder som redan har genomförts. §Stöd till den turkcypriotiska befolkningsgruppen: Till följd av covid-19-krisen har FN:s utvecklingsprogram för lokal infrastruktur (UNDP LIF) gett ökat tekniskt bistånd för att identifiera behovet av katastrofinsatser, vilket har lett till ökade utbetalningar jämfört med prognosen. Utöver ökningen till följd av den riktade förstärkning som beskrivs i avsnitt 8.1.1 nedan (3 miljoner euro) behövs ytterligare betalningsbemyndiganden på 4 miljoner euro för slutförandet av insatser såsom stipendieprogrammet, programmet för ekonomisk analys för tillväxt och hållbar utveckling från Internationella banken för återuppbyggnad och utveckling, stöd till mikroföretag och projektet för anläggandet av den nya avloppsdammen för norra Nicosia (NNTS). §FSE – Transport (inklusive bidraget från Sammanhållningsfonden och militär rörlighet): Den totala minskningen på 155 miljoner euro beror på följande kombinerade två faktorer: oEn minskning på 100 miljoner euro på grund av betalningar som kommer att göras under 2020 och inte 2021, vilket var den ursprungliga prognosen. Dessa betalningar är kopplade till de frivilliga ansökningar som lämnats in av flera stora stödmottagare och för vilka en förstärkning föreslogs av kommissionen i förslaget till ändringsbudget nr 10/2020. oEn omprövning nedåt av betalningsbehoven för alla delar av FSE – Transport till ett totalt belopp på 55 miljoner euro (varav 37 miljoner euro för bidraget från Sammanhållningsfonden och 13,4 miljoner euro för militär rörlighet). Med tanke på den nuvarande tidsramen för offentliggörandet av den första ansökningsomgången inom ramen för FSE – Transport under 2021 anser kommissionen att endast en mindre del av bidragsöverenskommelserna kommer att undertecknas (och därmed utbetalningar av förfinansiering göras) under 2021.



§InvestEU: Minskningen av betalningsbehoven för skuldinstrumentet för Fonden för ett sammanlänkat Europa (FSE-DI) motsvarar betalningar som kommer att göras 2020 men som enligt den ursprungliga prognosen skulle göras 2021 (under InvestEU:s poster för åtgärder som håller på att avslutas) och måste därför tidigareläggas. Senast i slutet av 2020 förväntas EIB slutföra undertecknandet av en rad projekt som omfattar verksamhet som är kopplad till utbyggnaden av laddningsstationer för elfordon, tankstationer för väte, vätgasbränslecellsbussar och ellastbilar för godstransporter, vilket har gått snabbare än väntat. 2.4 Anpassning av tillämpningsområdena för rubriker i den fleråriga budgetramen och konsekvenser för kontoplanens struktur I linje med Europeiska rådets överenskommelse från juli 2020 och bekräftat genom den politiska överenskommelsen från november 2020 mellan Europaparlamentet och rådet, överförs de program (och övriga delar) som ingår i budgetförslaget för 2021 under den nya budgetavdelningen 14 ”Resiliens och krishantering” (och som ingick i rubrik 5 ”Resiliens, säkerhet och försvar”) till den nya budgetavdelningen 06 ”Återhämtning och resiliens” (som ingår i rubrik 2b ”Resiliens och värden”). Denna överföring kommer att kräva en teknisk omnumrering av avdelningarna 15 ”Yttre åtgärder”, 16 ”Stöd inför anslutningen” och 17 ”Utgifter utöver de årliga taken i den fleråriga budgetramen”. Denna tekniska omnumrering kommer att genomföras i samband med offentliggörandet av budgeten för 2021, efter det att den har antagits. 2.5 Reviderad fördelning mellan bidrag och lån i återhämtningsinstrumentet Såsom bekräftades i den politiska överenskommelsen från november 2020 mellan Europaparlamentet och rådet har bidragsdelen av medlen till återhämtningsinstrumentet (750 miljarder euro i 2018 års priser) för stöd till unionsprogram minskats både vad gäller belopp (från 500 miljarder euro till 390 miljarder euro) och tillämpningsområde. Till följd av detta har budgetanmärkningarna till de berörda budgetposterna anpassats i enlighet med detta i ändringsskrivelse nr 1/2021. När det gäller Ejflu kommer den tvååriga övergångsperiod som rådet och Europaparlamentet redan har enats om att inbegripa genomförandet av återhämtningsinstrumentets bidrag från och med 2021. En ny budgetpost har inrättats för detta ändamål i ändringsskrivelse nr 1/2021. De planerade beloppen från återhämtningsinstrumentet för 2021 visas, per program och budgetpost, i tabellen nedan: Program/budgetpost Bidrag från återhämtningsinstrumentet (i miljoner euro) Budgetåtaganden Betalningsbemyndiganden Horisont Europa 1 772,0 177,9 01 01 01 02 – Extern personal som genomför Horisont Europa – indirekta forskningsåtgärder 3,7 3,7 01 01 01 03 – Övriga förvaltningsutgifter för Horisont Europa – indirekta forskningsåtgärder 3,7 3,7 01 02 02 10 – Klustret för hälsa 441,2 32,2 01 02 02 40 Klustret för digitala frågor, industri och rymden 441,2 47,9 01 02 02 50 Klustret för klimat, energi och mobilitet 441,2 7,0 01 02 03 01 Europeiska innovationsrådet 441,2 83,5 InvestEU-fonden 1 783,0 174,0 02 01 01 – Stödutgifter för InvestEU 0,5 0,5 02 02 02 – InvestEU-garantin - Inbetalningar till fonden för kollektiva investeringar 1 745,0 151,0 02 02 03 – InvestEU:s rådgivningscentrum, portalen och åtföljande åtgärder 37,5 22,5 React-EU - Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf) 27 856,5 4 983,5 05 01 01 – Stödutgifter för Europeiska regionala utvecklingsfonden 2,5 2,5 05 02 05 01 – Eruf – Driftsutgifter – Finansiering inom ramen för React-EU 27 756,8 4 977,1 05 02 05 02 – Eruf – Operativt tekniskt stöd – Finansiering inom ramen för React-EU 97,2 3,9 Europeiska faciliteten för återhämtning och resiliens (inklusive instrumentet för tekniskt stöd). 236 607,0 67 607,0 06 01 01 – Europeiska faciliteten för återhämtning och resiliens (inklusive instrumentet för tekniskt stöd). 7,0 7,0 06 02 01 – Europeisk facilitet för återhämtning och resiliens — Bidrag 236 600,0 67 600,0 EU:s civilskyddsmekanism (RescEU) 682,5 197,0 06 01 04 – Stödutgifter för unionens civilskyddsmekanism (RescEU) 3,9 3,9 06 05 01 – Civilskyddsmekanismen (RescEU) 678,6 193,1 REACT-EU Europeiska socialfonden (ESF) 11 938,5 2 135,8 07 01 01 01 – Stödutgifter för Europeiska socialfonden + (ESF+) – delad förvaltning 1,1 1,1 07 02 05 01 – ESF – Driftsutgifter – Finansiering från React-EU 11 895,8 2 133,0 07 02 05 02 – ESF – Operativt tekniskt stöd – Finansiering från React-EU 41,6 1,7 Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu) 2 387,7 596,9 08 03 01 03 – Interventionstyper avseende landsbygdsutveckling inom ramen för de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken som finansieras under Europeiska unionens återhämtningsinstrument 2 381,7 595,4 08 03 03 – Ejflu – Operativt tekniskt stöd finansierat genom Europeiska unionens återhämtningsinstrument 6,0 1,5 Fonden för en rättvis omställning 2 122,0 55,0 09 01 02 – Stödutgifter för Fonden för en rättvis omställning 2,4 2,4 09 03 01 – Fonden för en rättvis omställning (FRO) – Driftsutgifter 2 112,2 52,4 09 03 02 – Fonden för en rättvis omställning (FRO) – Operativt tekniskt stöd 7,4 0,2 TOTALT 285 149,2 75 927,1 3.Unionens deltagande i Europeiska investeringsfondens (EIF) kapitalökning Den 14 juli 2020 godkände Europeiska investeringsfondens styrelse i princip förslaget till andelsägarna om att öka EIF:s tecknade kapital. Europeiska investeringsbanksgruppen (EIB-gruppen) har fastställt storleken på den kapitalökning som krävs för att ge EIF ett kapitaltillskott på 1 250 miljoner euro. Priset på de nya aktierna bör baseras på den formel för nettotillgångsvärdet som EIF:s aktieägare kommit överens om och som består av den inbetalda delen och överkursen.

Unionen, företrädd av kommissionen, bör kunna delta i denna kapitalökning så att EIF kan fortsätta att stödja unionens ekonomi och dess återhämtning, bland annat genom sitt bidrag till genomförandet av InvestEU-programmet. Unionen bör kunna behålla sin totala andel av EIF:s kapital. Det är högst sannolikt att unionen kommer att teckna de nyemitterade andelarna i EIF och göra den relevanta betalningen under första halvåret 2021. För att unionen ska kunna tillåta ett proportionellt deltagande i EIF:s kapitalökning av ovannämnda storlek kommer det att krävas ett uppskattat belopp på 375 miljoner euro, både i åtagande- och betalningsbemyndiganden, för att täcka kostnaderna för tecknandet. Detta belopp, som dragits av från 2021 års finansieringsram för InvestEU, har anslagits till den specifika budgetposten för EIF under kapitel 20 i samma avdelning (02 20 03 01 ”Europeiska investeringsfonden – Tillhandahållande av de inbetalda andelarna av det tecknade kapitalet”). 4.Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ) I ändringsskrivelse nr 1/2021 uppdateras beräkningarna för jordbruksutgifter på grundval av de senaste ekonomiska uppgifterna och den senaste lagstiftningen. I början av november 2020 hade kommissionen tillgång till tidiga beräkningar av produktionsnivån för 2020, en översyn över utsikterna på jordbruksmarknaderna samt de flesta uppgifterna om faktiska belopp för budgetgenomförandet 2020 vad gäller EGFJ:s delade förvaltning, vilka utgör grundval för de uppdaterade beräkningarna av budgetbehoven för 2021. Förutom marknadsfaktorerna tas det i ändringsskrivelse nr 1/2021 även hänsyn till konsekvenserna av lagstiftningsbeslut inom jordbrukssektorn som antagits sedan 2021 års budgetförslag antogs i juli 2020, samt också till vissa beslut som fortfarande är under utarbetande, men som kommer att antas inom kort. I synnerhet uppdateras beloppen för överföringar mellan EGFJ och Ejflu, för vilka ett flertal medlemsstater hade lämnat in sina anmälningar senast den 18 maj 2020. Det tillgängliga nettobeloppet för EGFJ uppgår till 40 368,0 miljoner euro för 2021, i enlighet med den politiska överenskommelsen från november 2020 mellan Europaparlamentet och rådet och med beaktande av en nettoöverföring på 557,0 miljoner euro till landsbygdsutveckling. Detta nya belopp omfattar överföringar från EGFJ till Ejflu och omvänt, som ett flertal medlemsstater anmälde till kommissionen 2019, inklusive de ändringar som anmäldes under 2020. EGFJ:s behov för 2021 (sedan hänsyn tagits till EGFJ:s bestämmelser om budgetdisciplin) beräknas nu uppgå till 40 987,0 miljoner euro , vilket är en ökning med 222,2 miljoner euro jämfört med 2021 års budgetförslag. Denna ökning beror främst på ytterligare behov av finansiella korrigeringar till förmån för medlemsstaterna (+233,1 miljoner euro), medan ändringarna för marknadsrelaterade utgifter utanför de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken (+15,0 miljoner euro) och direktstöd utanför de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken (-29,7 miljoner euro) är ganska små. De inkomster avsatta för särskilda ändamål som beräknas bli tillgängliga under 2021 ökar något från 585,7 miljoner euro i 2021 års budgetförslag till 619,0 miljoner euro (+33,3 miljoner euro). Till skillnad från tidigare år innehåller ändringsskrivelse nr 1/2021 inte någon förväntad överföring av inkomster avsatta för särskilda ändamål från 2020 till 2021, eftersom genomförandet för 2020 ligger på en hög nivå. De outnyttjade anslagen från 2020 års reserv för kriser inom jordbrukssektorn (478 miljoner euro) kommer inte att nyttjas. De kommer att överföras för ersättning till jordbrukare som omfattas av budgetdisciplin under 2021. Som ett resultat av dessa uppdateringar föreslår kommissionen att de beräknade utgifterna för jordbruket ska ökas med 188,9 miljoner euro jämfört med budgetförslaget för 2021. Åtagandebemyndiganden på 40 368,0 miljoner euro, inklusive reserven för kriser inom jordbrukssektorn, behövs för att täcka EGFJ:s behov under 2021. Detta totala belopp motsvarar exakt nettosaldot för EGFJ som följer av den fleråriga budgetramen 2021–2027 som man enats om med Europeiska rådet och som tar hänsyn till de ändrade överföringarna mellan de två pelarna som anmälts av medlemsstaterna. Eftersom behoven överstiger nettosaldot för EGFJ 2021 måste de justeras via mekanismen för budgetdisciplin, som syftar till att minska de belopp som finns tillgängliga för direktstöd för att respektera EGFJ:s nettosaldo och upprätta krisreserven. 5.Delegeringspaket för de sex genomförandeorganen 5.1 Förslag till kommittén för genomförandeorgan Under de kommande dagarna och i enlighet med det förfarande som anges i förordning nr 58/2003, kommer kommissionen att uppmana kommittén för genomförandeorgan att avge ett yttrande om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om inrättande av en ny generation genomförandeorgan. Samtidigt kommer kommissionen att översända alla delegeringsdokument till Europaparlamentet och rådet, inklusive en informerande not med de viktigaste inslagen i det planerade delegeringspaketet. Det paket som ska läggas fram för kommittén för genomförandeorgan kommer att uppdateras för att återspegla anslagsnivån för de utgiftsprogram som föreslås att delegeras i enlighet med den politiska överenskommelsen från november 2020 mellan Europaparlamentet och rådet om nästa fleråriga budgetram. Det var inte möjligt att uppdatera de relevanta uppgifterna i tid för denna ändringsskrivelse. Alla tabeller i detta avsnitt – inklusive byråernas personal och den föreslagna avräkningen inom kommissionen – bygger därför fortfarande på anslagen för de utgiftsprogram som fastställdes i Europeiska rådets överenskommelse från juli 2020. Med tanke på den betydande ökningen av budgeten för vissa program som ingår i den politiska överenskommelsen från november 2020 och som helt eller delvis delegeras till genomförandeorgan (Erasmus, Horisont Europa, programmet EU för hälsa, Kreativa Europa, Rättigheter och värden) kommer den delegerade budgeten och den föreslagna personalstyrkan för de berörda organen att öka i motsvarande grad. Det kommer dock inte att påverka den föreslagna fördelningen av program mellan genomförandeorganen. I detta avseende avser kommissionen att behålla samma antal genomförandeorgan. Kommissionen föreslår dock att organens portföljer ändras för att skapa fler synergieffekter och besparingar och undvika att program eller delprogram delas upp mellan organen. Det föreslås därför att verksamheten vid genomförandeorganet för konsument-, hälso-, jordbruks- och livsmedelsfrågor (Chafea) i Luxemburg överförs till de Brysselbaserade organen, samtidigt som ett nytt organ inrättas i Bryssel. Det föreslås också att organens namn anpassas till deras framtida ansvarsområden: ¾Genomförandeorganet för Europeiska forskningsrådet (Ercea). ¾Europeiska genomförandeorganet för forskning (tidigare genomförandeorganet för forskning (REA)). ¾Europeiska genomförandeorganet för hälsofrågor och digitala frågor (nytt organ). ¾Europeiska genomförandeorganet för klimat, infrastruktur och miljö (tidigare genomförandeorganet för innovation och nätverk (Inea)). ¾Europeiska genomförandeorganet för utbildning och kultur (tidigare genomförandeorganet för utbildning, audiovisuella medier och kultur (Eacea)). ¾Europeiska innovationsrådet och genomförandeorganet för små och medelstora företag (tidigare genomförandeorganet för små och medelstora företag (Easme)).

Med förbehåll för ett positivt yttrande från kommittén för genomförandeorgan avser kommissionen att anta utkastet till förslag så snart som möjligt för den nya generationen genomförandeorgan för att genomföra de nya unionsprogrammen, förutsatt att varken Europaparlamentet eller rådet har några invändningar, och förutsatt att de grundläggande akterna för programmen för 2021–2027 antas i god tid av den lagstiftande myndigheten. 5.2 Föreslagen nivå på driftsanslag för 2021–2017 som ska delegeras I översiktstabellen nedan jämförs den totala nivån på driftsanslag per organ som ska förvaltas av organen i den nuvarande och framtida fleråriga budgetramen med antalet personalresurser (heltidsekvivalenter) och motsvarande bidrag för att täcka organens löpande kostnader. Genomförandeorgan Budget som förvaltas av genomförandeorgan 2014–2020 (miljarder euro) Heltidsekvivalenter i genomförandeorgan 2020 Budget som ska förvaltas 2021–2027 (miljarder euro, 2018 års priser) Planerade heltidsekvivalenter i genomförandeorgan 2027 Genomförandeorganet för Europeiska forskningsrådet (tidigare Ercea) 13 529 12,3 457 Europeiska genomförandeorganet för forskning (tidigare REA) 13 785 18,2 877 Europeiska genomförandeorganet för hälsofrågor och digitala frågor (nytt organ) - - 13,2 404 Europeiska genomförandeorganet för klimat, infrastruktur och miljö (tidigare Inea) 34 313 39,1 474 Europeiska genomförandeorganet för utbildning och kultur (tidigare Eacea) 5 438 6,5 501 Europeiska innovationsrådet och genomförandeorganet för små och medelstora företag (tidigare Easme) 10 506 9,2 328 Genomförandeorganet för konsument-, hälso-, jordbruks- och konsumentfrågor (Chafea) 1 79 - - Totalt 75 2 650 98,4 3 041 5.3 Konsekvenser för genomförandeorganens personalresurser och ekonomiska resurser under 2021 I tabellen nedan sammanfattas konsekvenserna av de godkända delegerade anslagen för genomförandeorganens poster som avser bidrag och heltidsekvivalenter under 2021. Genomförande-organ Budget 2020 BF 2021 ÄS nr 1/2021 BF 2021 (inkl. ÄS nr 1) Heltidsekv. Organens bidrag Heltidsekv. Organens bidrag Heltidsekv. Organens bidrag Heltidsekviv. Organens bidrag Δ heltidsekv. jfr 2020 Δ organens bidrag jfr 2020 Genomförandeorganet för Europeiska forskningsrådet (tidigare Ercea) 529 51,319 529 - -10 53,915 519 53,915 -1,89 % 5,06 % Europeiska genomförandeorganet för forskning (tidigare REA) 785 75,749 785 - 49 91,592 834 91,592 6,24 % 20,92 % Europeiska genomförandeorganet för hälsofrågor och digitala frågor (nytt organ) - - - - 307 39,078 307 39,078 - - Europeiska genomförandeorganet för klimat, infrastruktur och miljö (tidigare Inea) 313 30,383 313 - 146 47,969 459 47,969 46,65 % 57,88 % Europeiska genomförandeorganet för utbildning och kultur (tidigare Eacea) 438 47,750 438 5,11 9 45,693 447 50,803 2,05 % 6,39 % Europeiska innovationsrådet och genomförandeorganet för små och medelstora företag (tidigare Easme) 506 51,177 506 - -119 43,744 387 43,744 -23,52 % -14,52 % Genomförandeorganet för konsument-, hälso-, jordbruks- och konsumentfrågor (Chafea) 79 11,301 79 - -79 0 0 0 -100 % -100 % Totalt 2 650 267,679 2 650 5,11 302 321,991 2 952 327,101 11,40 % 22,20 % Genomförandeorganens uppskattade personalbehov under 2021 ökar med 302 heltidsekvivalenter (11,4 %) jämfört med 2020 års budget. Motsvarande bidrag från unionen ökar med 22,2 % jämfört med 2020. 5.4 Konsekvenser för kommissionens personalresurser Enligt förordning (EG) nr 58/2003 ska all delegering av uppgifter till ett genomförandeorgan vara kostnadseffektiv och förenlig med principen om sund ekonomisk förvaltning. Som framgår av översiktstabellen i avsnitt 5.2 ovan kommer detta att medföra en större arbetsbörda för genomförandeorganen under perioden 2021–2027 och mer personal kommer att behövas för att förvalta programmen på ett effektivt sätt. En del av den ökade arbetsbördan för genomförandeorganen kommer att följa av nyligen genomförd delegering av program och uppgifter som för närvarande genomförs av kommissionen. Överföringen av dessa genomförandeuppgifter kommer att minska motsvarande personalresurser inom kommissionen, eftersom de inte längre kommer att utföras inom kommissionen. En annan del av den ökade arbetsbördan i genomförandeorganen kommer att bero på ökade budgetar för redan delegerade program och de nya programmen. I dessa fall påverkas inte arbetsbördan inom kommissionen, eftersom uppgiften antingen redan har överförts eller aldrig har genomförts internt. I detta fall föreslår kommissionen att ett antal anställda frigörs för att säkerställa en övergripande budgetneutralitet. Tidigare har dessa ”frigjorda” personalresurser omfördelats till andra uppgifter i enlighet med artikel 13.6 c i rådets förordning (EG) nr 58/2003. Med tanke på kommissionens åtagande att säkerställa budgetneutralitet när det gäller administrativa utgifter kommer kommissionen, som ett resultat av delegeringen av ytterligare programförvaltningsuppgifter, att minska sina personalresurser för att kompensera de ytterligare heltidsekvivalenterna i genomförandeorganen. På samma sätt kommer utgifterna för tjänster som ”frysts” för att ta hänsyn till utstationeringar till genomförandeorganen också att minskas i motsvarande grad. Tabellen nedan visar hur kommissionen föreslår att de ytterligare personalresurserna i genomförandeorganen ska kompenseras senast 2027: Kompensation för ökningen av personalresurser i genomförandeorganen Personalresurser (heltidsekvivalenter) Ökning av resurserna för att täcka de löpande kostnaderna för sex genomförandeorgan som härrör från ytterligare delegering +390 Minskade administrativa resurser under rubrik 7 till följd av delegeringen av de uppgifter som för närvarande sköts av kommissionen -59 Minskade administrativa resurser och stödresurser under andra rubriker till följd av delegeringen av de uppgifter som för närvarande sköts av kommissionen -188 5.5 Justeringar i ändringsskrivelse nr 1/2021 Justeringarna i ändringsskrivelse nr 1/2021 avspeglar resurskonsekvenserna av den planerade delegeringen av programmen för 2021–2027, både från genomförandeorganens sida och från kommissionens sida för 2021. För det sistnämnda består konsekvenserna av en nettominskning av anslagen för löner under rubrik 7 ”Europeisk offentlig förvaltning” med ett belopp på 2,5 miljoner euro och en budgetneutral omfördelning av anslagen inom respektive finansieringsram för de berörda delegerade programmen. När det gäller kontoplanen föreslås, såsom framgår av tabellen nedan, att nya budgetposter inrättas inom varje delegerat program för bidrag till de sex nya genomförandeorganen, utöver de budgetposter som redan ingår i budgetförslaget för 2021 för de budgetposter som finns kvar sedan tidigare. Bibehållandet av denna parallella struktur kommer att säkerställa en ordnad övergång från de nuvarande till de framtida genomförandeorganen, oavsett exakt tidpunkt, vilket är nära beroende av det formella antagandet av den fleråriga budgetramen och de grundläggande akterna för programmen 2021–2027. Nytt genomförandeorgan Ny post som avser bidrag Ny portfölj Rättslig föregångare Tidigare delegering Tidigare post som avser bidrag Tidigare portfölj Genomförandeorganet för Europeiska forskningsrådet 01 01 01 71 Horisont Europa Ercea Ercea 01 01 01 61 Horisont 2020 – ramprogrammet för forskning och innovation Europeiska genomförandeorganet för forskning 01 01 01 72 Horisont Europa REA REA 01 01 01 62 Horisont 2020 – ramprogrammet för forskning och innovation Easme 01 01 01 63 20 03 14 72 Central stödtjänst REA 20 03 14 62 Central stödtjänst 08 01 01 72 Europeiska garantifonden för jordbruket Chafea 08 01 01 66 Europeiska garantifonden för jordbruket 20 03 14 72 Forskningsprogram för kol och stål REA - - Europeiska genomförandeorganet för hälsofrågor och digitala frågor 01 01 01 73 Horisont Europa Nytt REA 01 01 01 62 Horisont 2020 – ramprogrammet för forskning och innovation Easme 01 01 01 63 02 01 23 73 Fonden för ett sammanlänkat Europa (FSE) – Digitala tjänster Inea 02 01 21 64 Fonden för ett sammanlänkat Europa 02 01 30 73 Programmet för ett digitalt Europa - - - 03 01 01 73 Programmet för den inre marknaden Chafea 03 01 01 66 Livsmedels- och fodersäkerhet, djurhälsa, djurskydd och växtskydd 06 01 05 73 Programmet EU för hälsa 06 01 05 66 Hälsa Europeiska genomförandeorganet för klimat, infrastruktur och miljö 01 01 01 74 Horisont Europa Inea Easme 01 01 01 63 Horisont 2020 – ramprogrammet för forskning och innovation Inea 01 01 01 64 02 01 21 74 Fonden för ett sammanlänkat Europa – Transport Inea 02 01 21 64 Fonden för ett sammanlänkat Europa 02 01 22 74 Fonden för ett sammanlänkat Europa – Energi 02 01 40 74 Finansieringsmekanismen för förnybar energi - - - 05 01 02 74 Sammanhållningsfonden (bidrag till Fonden för ett sammanlänkat Europa) Inea 05 01 02 64 Sammanhållningsfonden (bidrag till Fonden för ett sammanlänkat Europa) 08 01 03 74 Europeiska havs- och fiskerifonden Easme 08 01 03 63 Europeiska havs- och fiskerifonden 09 01 01 74 EU:s finansieringsinstrument för miljö och klimatpolitik (Life) 09 01 01 63 EU:s finansieringsinstrument för miljö och klimatpolitik (Life) 09 01 03 74 Lånefacilitet för den offentliga sektorn under mekanismen för en rättvis omställning - - - 13 01 03 74 Militär rörlighet - - - 17 01 02 74 Innovationsfonden Inea 17 01 02 64 Innovationsfonden Genomförandeorganet för utbildning och kultur 07 01 02 75 Erasmus+ Eacea Eacea 07 01 02 65 Erasmus+ 07 01 03 75 Europeiska solidaritetskåren 07 01 03 65 Europeiska solidaritetskåren EU-frivilliga för humanitärt arbete 07 01 04 75 Kreativa Europa 07 01 04 65 Kreativa Europa 07 01 05 75 Rättigheter och värden 07 01 05 65 Ett Europa för medborgarna 15 01 01 75 Instrumentet för grannskapspolitik, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete 15 01 01 65 Partnerskapsinstrumentet Finansieringsinstrument för utvecklingssamarbete Europeiska grannskapsinstrumentet 16 01 01 75 Instrument för stöd inför anslutningen III 16 01 01 65 Instrument för stöd inför anslutningen II Europeiska innovationsrådet och genomförandeorganet för små och medelstora företag 01 01 01 76 Horisont Europa Easme REA 01 01 01 62 Horisont 2020 – ramprogrammet för forskning och innovation Easme 01 01 01 63 03 01 01 76 Programmet för den inre marknaden 03 01 01 63 EU:s program för företagens konkurrenskraft och små och medelstora företag (Cosme) Chafea 03 01 01 66 Konsumenter 05 01 01 76 Europeiska regionala utvecklingsfonden (interregionala innovationsinvesteringar) - - - De anslag som motsvarar det bidrag som planeras för varje nytt organ under 2021 i delegeringspaketet kommer tillfälligt att anslås till de tidigare posterna som avser bidrag, begränsat till den anslagsnivå som ingår i 2020 års budget, om den är lägre (i tillämpliga fall, med skillnaden till den nya posten som avser bidrag).

Samma ”parallellstrategi” har tillämpats på tjänsteförteckningarna: Det föreslås att sex nya tjänsteförteckningar upprättas för de sex nya genomförandeorganen, utöver dem som ingår i budgetförslaget för 2021 för de befintliga genomförandeorganen och som finns sedan tidigare. Ingen minskning tillämpas för 2021 i kommissionens tjänsteförteckningar. De befintliga genomförandeorganens poster som avser bidrag och tjänsteförteckningar och som finns kvar sedan tidigare kommer att slås samman med de nya, antingen i en ändringsbudget under 2021 eller inom ramen för budgetförfarandet för 2022. 6.Decentraliserade organ 6.1 Europeiska läkemedelsmyndigheten (EMA) Läkemedelsindustrin utvecklar ett stort antal produkter som reaktion på covid-19-pandemin. Europeiska läkemedelsmyndigheten (EMA) kommer att behöva utvärdera och godkänna de läkemedel och vacciner som för närvarande håller på att utvecklas och som man föreslår ska släppas ut på marknaden. Detta skapar en tillfällig topp i EMA:s vetenskapliga arbete och dess samordnande roll. En tvåårig ökning av antalet tillfälligt anställda med 40 tillfälligt anställda är därför motiverad från och med 2021. De ekonomiska konsekvenserna kommer att täckas genom andra inkomster (avgifter) och kommer inte att få följder för unionens bidrag. Efter antagandet av höstens hälsopaket den 11 november 2020 föreslås dessutom att EMA:s roll och struktur stärks ytterligare. Detta initiativ syftar till att säkerställa att allvarlig brist på läkemedel och medicintekniska produkter i en hälsokris undviks i hela unionen. Den extra personalen kommer också att göra det möjligt för EMA att inrätta en permanent arbetsgrupp som ska ge råd om läkemedel i kristider, och kommer att göra det möjligt för myndigheten att återanvända hälsouppgifter för regleringsändamål inom ramen för det europeiska hälsodataområdet. För att stärka EMA:s roll krävs en ökning av unionens bidrag med 28 miljoner euro och personalresurser för ytterligare 29 tjänster under 2021 (21 tillfälligt anställda och 8 kontraktsanställda). 6.2 Europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar (ECDC) Europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar (ECDC) utvärderar kontinuerligt och kommunicerar aktuella och uppkommande hot mot människors hälsa till följd av smittsamma sjukdomar och utfärdar rekommendationer för insatser på unionsnivå och nationell nivå. Den nuvarande pandemin har visat att ett starkt ECDC är ett centralt inslag i Europeiska hälsounionen. Det hösthälsopaket som nämns ovan innehöll också ett lagstiftningsförslag som syftade till att stärka centrumets roll och göra det möjligt för det att öka sitt beredskapsstöd till medlemsstaterna när det gäller förberedelser och snabba insatser vid en hälsokris. Förslagets budgetkonsekvenser kräver en ökning med 16 miljoner euro av unionens bidrag och en förstärkning av personalresurserna för 2021 (18 tillfälligt anställda och 13 kontraktsanställda). 6.3 Europeiska miljöbyrån (EEA) Efter rådets och parlamentets antagande av taxonomiförordningen den 18 juni 2020 måste ytterligare en tillfälligt anställd läggas till jämfört med den tjänsteförteckning som meddelats i budgetförslaget för 2021. Dessutom har byrån tilldelats ytterligare uppgifter inom ramen för det åttonde miljöhandlingsprogrammet, som kräver nio tillfälligt anställda och sex kontraktsanställda och en förstärkning av unionens bidrag med 3,2 miljoner euro. Denna ökning kompenseras av motsvarande minskning av budgeten för Life-programmet. 6.4 Europeiska kemikaliemyndigheten (Echa) Europeiska kemikaliemyndigheten (Echa) har erfarit en kraftig minskning av avgiftsintäkterna under 2020 för sin verksamhet på området lagstiftning om biocider. Det underskott som blir följden måste kompenseras av en förstärkning av unionens bidrag på 3,2 miljoner euro. Dessutom har byrån tilldelats ytterligare uppgifter på området farliga kemikalier inom ramen för det åttonde miljöhandlingsprogrammet, som kräver en tillfälligt anställd och en kontraktsanställd samt en förstärkning av unionens bidrag med 0,3 miljoner euro. Denna ökning kompenseras av motsvarande minskning av budgeten för Life-programmet. 6.5 Europeiska bankmyndigheten (EBA) Europeiska bankmyndigheten (EBA) justerade uppdelningen av återbetalningen av sitt överskott under 2019, vilket resulterade i en högre andel för unionen. De ökade inkomsterna avsatta för särskilda ändamål minskar behovet av nya anslag under 2021 (-276 639 euro). 6.6 Europeiska stödkontoret för asylfrågor (Easo) På grund av en strukturell brist på utstationering av nationella experter från medlemsstaterna var Europeiska stödkontoret för asylfrågor (Easo) tvunget att utföra en del av sina uppdrag med hjälp av tillfälligt anställda. Eftersom dessa tjänster inte kan förlängas permanent har Easo informerat kommissionen om sin avsikt att tillfälligt ersätta 58 tillfälligt anställda med kontraktsanställda med ett kontrakt om högst ett år. Den föreslagna ersättningen av tillfälligt anställda med kontraktsanställda kommer inte att få följder för de planerade anslagen till stödkontoret i budgetförslaget för 2021. Easo kommer tillsammans med kommissionen att använda året för att hitta en strukturell lösning på bristen på nationella experter som medlemsstaterna utstationerar till Easo. 7.Ändringar av rubrik 7 ”Europeisk offentlig förvaltning” 7.1 Löneindexering från och med 1 juli 2020

I enlighet med artiklarna 64 och 65 i tjänsteföreskrifterna ska lönerna till tjänstemän och övriga anställda vid Europeiska unionen uppdateras varje år, på grundval av en rapport som läggs fram av kommissionen och som bygger på statistiska uppgifter om situationen i medlemsstaterna per den 1 juli, som utarbetats av Europeiska gemenskapernas statistikkontor (Eurostat) i samråd med de nationella statistikkontoren i medlemsstaterna. Uppdateringen bygger på principen om parallellitet mellan verklig (inflationsrensad) ersättning till unionens tjänstemän och till statstjänstemän i medlemsstaterna. Det avspeglar den sammantagna effekten av två variabler: §Den särskilda indikatorn, som återspeglar förändringarna i köpkraft för lönerna för nationella tjänstemän i central statsförvaltning i ett urval av elva medlemsstater som står för mer än 75 % av unionens BNP. §Det gemensamma indexet, som återspeglar den årliga inflationen i Bryssel och Luxemburg, vilken beräknas genom att den nationella inflationen mätt i HIKP (Belgien) och KPI (Luxemburg) viktas enligt fördelningen av unionens anställda i dessa medlemsstater. Dessa två faktorer multipliceras för att få fram uppdateringstakten. Enligt artikel 11 i bilaga XI till tjänsteföreskrifterna (nedan kallad undantagsklausulen) ska endast en del av den särskilda indikatorn användas för att beräkna värdet av uppdateringen om unionens reala BNP enligt kommissionens prognos förutspås minska under det innevarande året och den särskilda indikatorn är positiv. I händelse av en minskning av BNP med mer än 3 % ska den särskilda indikatorn fastställas till 0 % för budgetåret 2020. Värdet av den särskilda indikatorn, som inte användes vid uppdateringen av lönerna och pensionerna under 2020, ska ligga till grund för beräkningen av en framtida uppdatering när den kumulativa ökningen av unionens BNP blir positiv. Enligt den senaste prognosen från kommissionen förväntas EU:s reala BNP till följd av covid-19-krisen minska med 8,3 % under kalenderåret 2020. Undantagsklausulen kommer därför att aktiveras och den särskilda indikatorn kommer att vara 0 % och uppdateringen av lönerna den 1 juli 2020 kommer endast att motsvara utvecklingen av det gemensamma indexet under perioden juli 2019–juli 2020. Eurostat har bekräftat det gemensamma indexet till 0,7 % i rapporten om den årliga uppdateringen av löner och pensioner som offentliggjordes den 31 oktober 2020, i enlighet med bestämmelserna i bilaga XI till tjänsteföreskrifterna, medan den reviderade beräknade uppdateringen av lönerna per den 1 juli 2020 som användes för budgetförslaget för 2021 (inverkan hela året) var 0,9 %. Anslagen under rubrik 7 ”Administration” i den fleråriga budgetramen bör därför minskas med 22 miljoner euro under 2021, av vilka 5,9 miljoner euro gäller kommissionen, 4,4 miljoner euro gäller pensioner i samtliga institutioner och 4,8 miljoner euro gäller alla andra institutioner. Den återstående minskningen på 7 miljoner euro berör Europaskolorna för vilka budgetäskandena i budgetförslaget för 2021 motsvarar en löneuppdateringstakt på 3,1 %, det vill säga den ursprungliga prognosnivå som kommissionen använde under våren 2020. 7.2 Förstärkning av Europaparlamentet Europaparlamentet har begärt en förstärkning på 4,6 miljoner euro för följande: §De återstående byggkostnader som förutses för 2021 med ett belopp på 2,1 miljoner euro (byggentreprenader, konsultarvoden, inledande inredningsarbeten och leveranser för att göra byggnader operativa samt alla tillhörande kostnader), samt inredningskostnader, särskilt arkitekt- och ingenjörsarvoden, enligt Europaparlamentets beräkningar. §Ökning av reserven för oförutsedda utgifter med ett belopp på 2,6 miljoner euro för att täcka ytterligare utgifter till följd av budgetbeslut som fattats under budgetåret, inbegripet sådana som är kopplade till den pågående covid-19-krisen. 7.3 Förstärkning av Europeiska utrikestjänsten 7.3.1 Ytterligare resurser för den europeiska fredsfaciliteten Med förslaget om den europeiska fredsfaciliteten, en fond utanför budgeten på 5,7 miljarder euro under nästa fleråriga budgetram, läggs ansvaret för ett antal nya funktioner på utrikestjänsten. Den kommer framför allt att behöva förbereda, utveckla och följa upp vissa delar av de stödåtgärder som ska finansieras inom ramen för den europeiska fredsfaciliteten och som omfattar politiska, operativa och finansiella aspekter i konceptbeskrivningar, förslag till stödåtgärder, arrangemang med stödmottagare och annan efterföljande uppföljning. Åtgärderna kan omfatta ekonomiskt stöd till en tredje part, tillhandahållande av militär utrustning och infrastruktur eller integrerade paket inbegripet tillhandahållande av militär utrustning och infrastruktur med militär utbildning genom ett EU-utbildningsuppdrag, samt uppföljande riskreducerande åtgärder och kontrollåtgärder. Utrikestjänstens förslag till åtgärder bör följa en risk- och skyddsmetod som omfattar en konfliktkänslighetsanalys och en kontextanalys, risk- och konsekvensbedömningar, eventuella begränsande åtgärder och arrangemang för att efter behov övervaka och utvärdera efterlevnaden av EU:s principer och lagstiftning och internationell lagstiftning, särskilt när det gäller människorättslagstiftning och internationell humanitär rätt. Om en stödåtgärd involverar tillhandahållande av utrustning och/eller infrastruktur behöver konceptbeskrivningen under beslutsprocessen omsättas i detaljerade förteckningar och tekniska specifikationer för militär utrustning och/eller infrastruktur med tillhörande kostnadsberäkningar. Utrikestjänsten kommer också att uppmanas att samarbeta med fredsfacilitetens administratörer i finansiella frågor. Den bör också delta i alla nödvändiga politiska och tekniska överenskommelser med stödmottagaren (partnerland, internationell eller regional organisation), samordning med den exporterande staten (samstämmighet om licensieringskraven) samt efter leverans uppföljningsinventering, besök på plats och fysisk inspektion av militär utrustning och infrastruktur i en militär miljö.

Utrikestjänsten uppskattar sitt behov till 16 heltidsekvivalenter (en tjänst i lönegrad AD 13 (avdelningschef), en i lönegrad AD 11, två i lönegrad AD 10, en i lönegrad AD 7 + fem kontraktsanställda + sex utstationerade nationella experter) för att utföra dessa nya uppgifter som den har anförtrotts av lagstiftaren, till en inledande kostnad på 1 362 500 euro i 2021 års budget. 7.3.1 Ytterligare resurser för konsulära tjänster Covid-19-pandemin har utlöst en global konsulär kris på grund av de mycket allvarliga transportrestriktionerna som skapade ett akut behov mellan mars och juni 2020 för hemtransport av mer än en halv miljon EU-medborgare som strandsatts i tredjeländer. Trots att EU:s befogenheter är begränsade till att stödja samordning av konsulärt bistånd har medlemsstaterna, medborgare och partner vänt sig till EU-institutionerna med begäran om deras aktiva medverkan för att hantera denna nödsituation. Framgången med EU:s omfattande operation för hemtransporter i ett läge där många medlemsstater har minskat sitt konsulära avtryck har lett till att EU:s roll öppet har erkänts och välkomnats av medlemsstaterna. Mindre medlemsstater har nästan helt förlitat sig på EU-samordning medan större medlemsstater har insett att EU:s roll är av allt större betydelse även för dem. Detta har i praktiken lett till att ytterligare ansvarsområden har överförts till EU:s delegationer när det gäller konsulära frågor. För att möta medlemsstaternas tydliga förväntningar på att utrikestjänsten ska spela en större roll i samordningen av konsulärt bistånd och för att stärka EU:s roll och förbättra bilden av EU i tredjeländer, vill utrikestjänsten förstärka sin avdelning för konsulära frågor. Detta skulle göra det möjligt för utrikestjänsten att snabbt inleda en process för tillvaratagna erfarenheter och en grundlig analys av den konsulära krisen, med särskilt fokus på var och en av dess faser, de mekanismer som användes för att underlätta hemtransporterna, en översyn av bästa praxis som observerats på plats samt en beskrivning av de huvudsakliga utmaningarna och möjligheterna. Detta skulle dessutom bana väg för en översyn av den rättsliga ramen och EU:s institutionella struktur för den konsulära krishanteringskapaciteten. För den begärda förstärkningen med en tjänst i lönegrad AD 11, en tjänst i lönegrad AD 7 och en kontraktsanställd krävs en inledande ökning av utrikestjänstens budget på 303 800 euro. 7.4 Överföring av viss personal vid unionens delegationer från kommissionen till utrikestjänsten I enlighet med det servicenivåavtal som ingicks mellan kommissionen och Europeiska utrikestjänsten i december 2010 har kommissionen fortsatt att finansiera en del av personalen vid de administrativa avdelningar vid unionens delegationer som förvaltas av utrikestjänsten, som ett bidrag till de gemensamma administrativa uppgifterna. Den berörda personalen består huvudsakligen av lokalanställda men även av ett begränsat antal kontraktsanställda, huvudsakligen sysselsatta med IT-stöd (så kallade regionala IT-tjänstemän eller ”RITO”). Som följd av detta är den kommissionspersonal som arbetar vid de administrativa avdelningarna vid unionens delegationer formellt placerad vid respektive bidragande generaldirektorat (DEVCO, NEAR och FPI). Denna situation har lett till ineffektivitet, bland annat genom dubblering av arbetsbördan på olika nivåer för dessa kommissionsavdelningar (ökat antal administrativa akter), utan att tillföra något värde, samt parallella administrativa och finansiella flöden. Kommissionen föreslår, i samförstånd med utrikestjänsten, en överföring av kommissionens personal vid de administrativa avdelningarna i unionens delegationer till utrikestjänsten, vilket skulle förenkla och rationalisera deras administrativa och finansiella flöden och möjliggöra en mer effektiv ledning av den berörda personalen. Majoriteten av de kontraktsanställda som berörs av överföringen (18 av totalt 19) är IT-tjänstemän (”RITO”) som utför mycket specialiserade IT-arbetsuppgifter vid unionens delegationer under utrikestjänstens ansvar. De är placerade vid tolv regionala centrum. Att samla dem under ett enda ansvar skulle förenkla ledningen av denna grupp. Det finns flera fördelar, förenklingar och effektivitetsvinster med detta, både för IT-tjänstemännen och för administrationen när det gäller organisation av regionala centrum, kontraktshantering, intern rörlighet, bedömning och befordran samt förvaltning av kostnader för tjänsteresor. För de lokalanställda skulle en överföring till utrikestjänsten säkerställa större enhetlighet och konsekvens i tillämpningen av utrikestjänstens anställningspolicy. Kommissionen har delegerat sina befogenheter till utrikestjänsten på vissa områden när det gäller ledningen av lokalanställda. Beslut i särskilda frågor, som godkännande av tjänster, årlig utvärdering, befordringar, godkännande av extern verksamhet och avslutande, har dock behållits inom kommissionen. Tack vare överföringen skulle utrikestjänsten erhålla större självständighet när det gäller förvaltningen av dessa tjänster, inbegripet offentliggörande, urval och rekrytering eller förflyttning av tjänsterna. Överklagandeförfarandena vid bedömning samt befordran av lokalanställd administrativ personal skulle också förbättras. Den föreslagna överföringen skulle göra det möjligt för utrikestjänsten att få ytterligare ledningsmässig självständighet för totalt 546 heltidsekvivalenter, bestående av 527 lokalanställda och 19 kontraktsanställda som tjänstgör vid de administrativa avdelningarna vid unionens delegationer. I form av anslag föreslås att 18,1 miljoner euro årligen överförs från de externa instrumenten (under rubrik 6) NDICI och IPA III (16,0 miljoner euro respektive 2,1 miljoner euro) till utrikestjänstens avsnitt (under rubrik 7). För att respektera den övergripande budgetneutraliteten vid denna överföring föreslås att respektive anslag för de två berörda instrumenten minskas i enlighet med detta. Som följd av detta kommer den ökade marginalen för åtaganden under rubrik 6 att kompenseras av en motsvarande minskning av åtagandemarginalen under rubrik 7. 7.5 Överföring av centralbiblioteket från kommissionen till Publikationsbyrån Inom ramen för översynen av synergieffekter och effektivitetsvinster har kommissionen beslutat att överföra förvaltningen av kommissionens centralbibliotek till Publikationsbyrån från och med januari 2021, vilket ger en kombinerad effekt på anslagsnivån som begränsas till 7 888 euro för 2021 Denna överföring omfattar även överföring av personal- och IT-resurser. Det program för modernisering av biblioteket som genomförts under de senaste åren (med cirka 80 % av inköpen i elektronisk form) förväntas påskynda överföringen och medföra ytterligare synergier och komplettering av Publikationsbyråns befintliga verksamhet inom samma område för publikationer och information. 7.6 Överföring av två tjänster i tjänsteförteckningen från Europaparlamentet till kommissionen

I enlighet med det interinstitutionella avtalet om CERT-EU (incidenthanteringsorganisationen för EU:s institutioner och byråer) överförs två tjänster i tjänsteförteckningen från Europaparlamentet till Europeiska kommissionen i syfte att stödja verksamheten vid CERT-EU. Denna åtgärd leder till en minskning med två tjänster (AD 5) från Europaparlamentets tjänsteförteckning och överföring av dessa till kommissionens tjänsteförteckning tillsammans med tillhörande anslag (med en nettoeffekt på 39 000 euro). 7.7 Utrikestjänstens bidrag till de grundläggande tjänster som utförs av PMO Från och med 2021 kommer PMO:s omkostnader för grundläggande tjänster (bland annat beräkning och utbetalning av löner och pensioner, fastställande av individuella rättigheter och utgifter för tjänsteresor, ersättning av experters utgifter) inte längre att belasta de andra institutionerna. Den tillhörande budgeten har begärts i kommissionens budgetavsnitt och övriga institutioners budgetäskande har minskats i motsvarande grad. I avvaktan på att ett nytt servicenivåavtal mellan PMO och utrikestjänsten ska undertecknas har utrikestjänsten dock inte minskat det motsvarande beloppet i sin budgetäskande för 2021. För att undvika dubbelbudgetering införs därför en minskning med 1,2 miljoner euro i kommissionens avsnitt. 7.8 Inverkan av covid-19-pandemin på Europaskolornas budget Covid-19-pandemin gör det nödvändigt för Europaskolorna att förbereda sig för ytterligare perioder av distansundervisning under 2021 och att köpa det material som behövs för detta. Det kan också bli nödvändigt att anställa ytterligare lärare beroende på hur situationen utvecklas för vissa klasser och lärare. Det ytterligare budgetbehovet har uppskattats fram till slutet av läsåret 2020/2021, det vill säga det täcker de första åtta månaderna 2021. I detta sammanhang har även budgetäskandena från kansliet för Europaskolornas generalsekreterare reviderats ned för att ta hänsyn till det faktum att anslag som ursprungligen planerades för anordnande av möten och för resor som organiserats för Europaskolsystemet som helhet inte kommer att behövas. På grundval av ovanstående begärs ytterligare anslag på 4 898 380 euro till Europaskolorna. 7.9 Effekt av omlokaliseringen av ombudsmannens kontor i Bryssel Europeiska ombudsmannen har begärt ytterligare anslag för att finansiera utgifter i samband med omlokaliseringen av ombudsmannens kontor i Bryssel. Informationen som låg till grund för denna begäran var inte tillgänglig vid den tidpunkt då beräkningarna för 2021 års budget lämnades in i mars. På grundval av den information som finns tillgänglig sedan början av september uppgår de ökade behoven i ombudsmannens budget till 416 000 euro. 8.Andra justeringar 8.1 Riktade förstärkningar 8.1.1 Stöd till den turkcypriotiska befolkningsgruppen Unionen står fast vid sitt engagemang för en uppgörelse om Cypern och för den turkcypriotiska befolkningsgruppen. Mot bakgrund av de ökade regionala spänningarna är det nödvändigt med en budgetökning på 6 miljoner euro i åtagandebemyndiganden, jämfört med den nivå som föreslås i budgetförslaget för 2021. Unionens stöd behövs för en lösning inom de välkända FN-parametrarna för en förbundsstat som består av två zoner och två folkgemenskaper, än mer nu efter valet av en turkcypriotisk ledare som tyvärr stödjer en tvåstatslösning. Det är därför av avgörande betydelse att unionen bibehåller en tillräcklig finansieringsnivå för att stödprogrammet ska kunna fortsätta insatserna att stödja socioekonomisk utveckling inom den turkcypriotiska befolkningsgruppen och föra samman de två befolkningsgrupperna genom konkreta samarbetsinitiativ. 8.1.2 Social dialog Sociala parter spelar en viktig roll i utformningen och genomförandet av åtgärder som införs på medlemsstatsnivå för att minska covid-19-pandemins effekter för arbetstagare och företag. De socioekonomiska konsekvenserna av pandemin för arbetsgivare och arbetstagare har dock haft betydande dominoeffekter på nationella arbetsmarknadsparter. Det är därför nödvändigt att ge ytterligare stöd till europeiska och nationella branschövergripande och sektoriella arbetsgivar- och arbetstagarorganisationer, särskilt de som drabbats hårdast av covid-19-krisen och som är mest utsatta, i syfte att säkerställa deras verksamhet, ta itu med arbetsmarknadsmässiga och sociala konsekvenser av covid-19-krisen och stärka arbetstagar- och arbetsgivarorganisationernas resiliens i samband med covid-19.

Som följd av detta läggs 5 miljoner euro i åtagandebemyndiganden (samt 4,4 miljoner euro i betalningsbemyndiganden) till i budgetpost 07 20 04 06 Särskild kompetens på det socialpolitiska området, inbegripet dialog mellan arbetsmarknadens parter. 8.2 Anpassning av kontoplanen Utöver de ändringar av kontoplanen som beskrivs i föregående avsnitt omfattar ändringsskrivelse nr 1/2021 även följande anpassningar. 8.2.1 Instrumentet för grannskapspolitik, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete (NDICI) I budgetförslaget för 2021 fanns en budgetpost för det geografiska programmet för grannskapet, ”Afrika söder om Sahara”, ”Asien och Stillahavsområdet” samt ”Nord- och Sydamerika och Västindien”. Det fanns även en enda budgetpost för de tematiska budgetposterna ”globala utmaningar” och ”mänskliga rättigheter och demokratisering”. Det föreslås att dessa budgetposter delas upp ytterligare för att bättre synliggöra de utgifter som anslagits till var och en av de berörda delregionerna eller komponenterna. I tabellen nedan beskrivs förändringarna för detta instrument jämfört med budgetförslaget. Kontoplan i budgetförslaget för 2021 Kontoplan i ändringsskrivelse nr 1/2021 15 02 01 Geografiska program 15 02 01 01 Europeiska grannskapsområdet 15 02 01 10 (ny) Södra grannskapsområdet 15 02 01 11 (ny) Östra grannskapet 15 02 01 12 (ny) Grannländer – Gränsöverskridande åtgärder för territoriellt och stödjande samarbete 15 02 01 02 Afrika söder om Sahara 15 02 01 20 (ny) Västafrika 15 02 01 21 (ny) Öst- och Centralafrika 15 02 01 22 (ny) Södra Afrika och Indiska oceanen 15 02 01 03 Asien och Stillahavsområdet 15 02 01 30 (ny) Mellanöstern och Centralasien 15 02 01 31 (ny) Syd- och Ostasien 15 02 01 32 (ny) Stillahavsområdet 15 02 01 04 Nord- och Sydamerika och Västindien 15 02 01 40 (ny) Nord- och Sydamerika 15 02 01 41 (ny) Västindien 15 02 01 05 Erasmus+ – NDICI-bidrag 15 02 01 50 Erasmus+ – NDICI-bidrag 15 02 01 08 Europeiska utvecklingsfonden – Återflöden från AVS-investeringsanslaget 15 02 01 60 Europeiska utvecklingsfonden – Återflöden från AVS-investeringsanslaget 15 02 01 06 NDICI – Avsättning från den gemensamma avsättningsfonden 15 02 01 70 NDICI – Avsättning från den gemensamma avsättningsfonden 15 02 01 07 Europeiska unionens återhämtningsinstrument – Avsättning från den gemensamma avsättningsfonden Struken - 15 02 02 Tematiska program 15 02 02 01 Mänskliga rättigheter och demokrati 15 02 02 10 (ny) Valobservatörsuppdrag – mänskliga rättigheter och demokrati 15 02 02 11 (ny) Grundläggande rättigheter och friheter — mänskliga rättigheter och demokrati 15 02 02 02 Det civila samhällets organisationer 15 02 02 20 Det civila samhällets organisationer 15 02 02 03 Stabilitet och fred 15 02 02 30 Stabilitet och fred 15 02 02 04 Globala utmaningar 15 02 02 40 (ny) Människor – globala utmaningar 15 02 02 41 (ny) Planeten – globala utmaningar 15 02 02 42 (ny) Välfärd – globala utmaningar 15 02 02 43 (ny) Partnerskap – globala utmaningar 15 02 03 Snabbinsatsåtgärder 15 02 03 01 Krishantering 15 02 03 10 Krishantering 15 02 03 02 Resiliens 15 02 03 20 Resiliens 15 02 03 03 Utrikespolitiska behov 15 02 03 30 Utrikespolitiska behov 15 02 04 Buffert för nya utmaningar och prioriteringar 15 02 04 Buffert för nya utmaningar och prioriteringar 15 02 04 Buffert för nya utmaningar och prioriteringar 8.2.2 Programmet för den inre marknaden Mot bakgrund av den överenskommelse som medlagstiftarna nyligen nådde om målen för programmet för den inre marknaden föreslås att det skapas en ny specifik budgetpost för ”marknadskontroll” inom ramen för artikel 03 02 01 Effektivisering av den inre marknaden. 8.2.3 Socialpolitik (inbegripet social dialog) Det föreslås att den budgetpost (och tillhörande anslag) som täcker utgifter som är kopplade till socialpolitik (inbegripet social dialog) delas upp för att skapa en ny budgetpost som helt och hållet är avsedd för studier eller undersökningar eller bidrag till forskningsorganisationer. I tabellen nedan beskrivs förändringen jämfört med budgetförslaget för 2021. Kontoplan i budgetförslaget för 2021 Kontoplan i ändringsskrivelse nr 1/2021 07 20 04 Åtgärder som finansieras inom ramen för kommissionens befogenheter och de särskilda befogenheter som kommissionen tilldelats 07 20 04 06 Särskild kompetens på det socialpolitiska området, inbegripet dialog mellan arbetsmarknadens parter 07 20 04 06 Särskild kompetens på det socialpolitiska området, inbegripet dialog mellan arbetsmarknadens parter 07 20 04 08 (ny) Analyser och undersökningar som rör den sociala situationen, befolkningsutvecklingen och familjefrågor 8.2.4 Utökat gemensamt företag för ett europeiskt högpresterande datorsystem (EuroHPC) I september antog kommissionen ett förslag till en rådsförordning om att inrätta det gemensamma företaget för ett europeiskt högpresterande datorsystem inom nästa fleråriga budgetram som bygger på det befintliga EuroHPC som inrättades i oktober 2018. Som följd av det beslutet har omfattas motsvarande budgetposter av ändringsskrivelse nr 1/2021 avseende bidragen från Horisont Europa, programmet för ett digitalt Europa och Fonden för ett sammanlänkat Europa. För närvarande har inga anslag tilldelats dessa nya budgetposter eftersom det exakta bidraget från de tre programmen ännu inte har fastställts vid den strategiska planeringen och programplaneringen för dem. 8.2.5 Skapande av nya budgetposter för de två rådgivande organen Under våren enades de två rådgivande organen, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Europeiska regionkommittén, om att fastställa ett mål för minskade koldioxidutsläpp och den tillhörande tidsplanen. Kommittéerna har, utöver andra rekommendationer för genomförandet av detta mål, begärt att det i deras respektive avsnitt skapas en ny budgetpost för koldioxidkompensation utan anslag, som en förberedande åtgärd. På grund av tidpunkten för det politiska beslutet om introduktion av ett system för koldioxidutsläpp kunde kommittéerna inte begära de nya budgetposterna (utan anslag) för koldioxidkompensation i budgetförslaget för 2021. 8.2.6 Strykning av budgetposter i avsnittet om Europeiska datatillsynsmannen