Utkast till BESLUT FATTAT AV GENERALSEKRETERARNA VID EUROPAPARLAMENTET, MINISTERRÅDET, KOMMISSIONEN, JUSTITIESEKRETERAREN VID DOMSTOLEN, GENERALSEKRETERARNA VID REVISIONSRÄTTEN, EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN, REGIONKOMMITTÉN OCH EU-OMBUDSMANNENS REPRESENTANT om hur Europeiska förvaltningsskolan skall organiseras och fungera

(framlagt av kommissionen)

MOTIVERING

Inrättandet av en europeisk förvaltningsskola ingår som ett led i den allmänna reformen av EU:s offentliga förvaltning. Denna reform genomförs bl.a. genom en förstärkning av personalutvecklingen med hjälp av utbildning. Den bygger också på en grundlig ändring av förvaltningskulturen, i synnerhet på en ändring av kulturen när det gäller ledarskap. Inom ramen för reformen av tjänsteföreskrifterna och karriärsystemet planeras dessutom ett nytt system för övergång mellan tjänstekategorier vilket innefattar en obligatorisk utbildningsomgång. Det har framförts förslag om att en interinstitutionell skola skall bidra till detta.

Generalsekreterarna för EU:s institutioner (bland vilka i detta sammanhang Ekonomiska och sociala kommittén, Regionkommittén och EU-ombudsmannen räknas med) har således kommit överens om att undersöka detta förslag och anser att åtminstone en del av personalutbildningen inom institutionerna skulle kunna ske på interinstitutionell bas. Skolan fanns således redan från början med i diskussionerna om att insatserna för vidareutbildning av alla tjänstemän och övriga anställda, inbegripet personal inom andra organ och byråer åtminstone delvis skulle kunna ske gemensamt. Med några få undantag skall denna verksamhet organiseras och finansieras självständigt av varje institution och organ.

Efter en period av inledande diskussioner inrättade generalsekreterarna en interinstitutionell arbetsgrupp som gjorde en förhandsbedömning av förslaget. Denna arbetsgrupp fick i uppdrag att undersöka de förväntade effekterna av att en skola av denna typ inrättas, i synnerhet de samverkanseffekter som därigenom skull kunna uppnås. Arbetsgruppens rapport och de beslutsutkast som var förknippade med denna godkändes av generalsekreterarna den 28 oktober 2003. Bedömningen visade att inrättandet av en interinstitutionell skola, utöver de ekonomiska besparingar och den ökade effektivitet på utbildningsområdet som det redogörs för längre fram, med säkerhet kommer att ge ny stimulans åt känslan av delade gemensamma värderingar och till utvecklingen av en EU-anda.

Sammanfattningsvis skall Europeiska förvaltningsskolan, inom den allmänna ramen för en personalpolitik som bygger på tillämpning av tjänsteföreskrifterna för tjänstemän och andra anställda inom EU, vilka utgör gemensam grund för alla EU:s institutioner, ha följande uppgifter:

- Att bidra till en förbättring av gemenskapsförvaltningens sätt att fungera, bl.a. genom vidareutbildning i arbetsledning, och därigenom underlätta utvecklingen av en ny förvaltningskultur.

- Att bidra till att hos nyanställda ingjuta en gemenskapsanda, oberoende av vilken institution den anställde tillhör, bl.a. genom införandet av gemensamma utbildningspaket för nyanställda. Detta skall ske genom tillämpning av en ny politik för integration i institutionerna som i och för sig inte skall ersätta de för varje institution specifika introduktionskurserna.

- Att bidra till att främja individuell karriärutveckling och i synnerhet påta sig uppgiften att höja kompetensnivån genom obligatorisk utbildning med inriktning på ett certifieringssystem som skall göra det möjligt att byta personalkategori från biträdande personal till handläggare.

Nedanstående kriterier avspeglar den politiska och ekonomiska karaktären i ett sådant arrangemang, som också innefattar en gemenskapsdimension. Förverkligandet av dessa kriterier innebär ett mervärde jämfört med hur utbildningen för närvarande är organiserad, nämligen, med några få undantag, under oberoende former av varje institution för sig. Dessa kriterier kan sammanfattas enligt följande:

- I första hand spridning av gemensamma värderingar och skapande av en kåranda som omfattar den offentliga förvaltningen inom EU:s institutioner.

- Därefter säkerställande av att så enhetliga tjänsteföreskrifter som möjligt tillämpas mellan institutionerna när det gäller utbildning och, i förlängningen, karriär.

- Kartläggning av en rad områden med samma sorts behov i fråga om kunskaper och kompetens och inom vilka det således skulle vara lämpligt att anordna gemensam utbildning.

- Möjligheten att lättare tillgodose efterfrågan på utbildning, vilket för närvarande är en svaghet inom de mindre institutionerna.

- Möjligheten att bredda utbudet (exempelvis större specialisering och valmöjligheter, flera datum att välja mellan, osv.).

- I synnerhet betydande besparingar till följd av den gemensamma organisationen, bl.a. när det gäller administration och strävan att uppnå största möjliga antal deltagare till varje kurs.

Såsom framgår av den interinstitutionella arbetsgruppens rapport motiverar förverkligandet av dessa kriterier att det görs en sammanslagning av de utbildningsinsatser som beskrivs i detta beslut, eftersom den helt klart kommer att ge samverkanseffekter.

Det är klart att det finns andra utbildningsområden som skulle kunna lämpa sig för att organiseras interinstitutionellt genom att de ovan nämnda kriterierna tillämpades. Detta beslut innebär således utvecklingsmöjligheter som lämnar dörren öppen för ytterligare beslut om utvidgning av verksamheten. Beslutet omfattar inledningsvis endast utbildning i arbetsledning, introduktionskurser för nyanställda och utbildning för certifiering. Skolan kommer således från och med januari 2005 att för räkning alla de institutioner som undertecknat beslutet anordna och erbjuda introduktionskurser för nyanställda och därefter kurser i arbetsledning. Detta kommer under 2005 att följas av kurser i förberedelse inför certifiering med sikte på byte av personalkategori till handläggare.

Enligt samma tankegångar anges det i detta beslut att skolan under de första åren efter det att den inrättats skall vara förvaltningsmässigt knuten till ett befintligt interinstitutionellt organ, nämligen EPSO (Europeiska gemenskapernas byrå för uttagningsprov för rekrytering av personal). Genom denna anknytning torde man med begränsade personalresurser och en begränsad driftsbudget kunna uppnå vissa samverkanseffekter, bl.a. i förvaltningshänseende (resursförvaltning) och arbetsledning (styrelse och direktör för skolan), såsom framgår av den tidigare nämnda rapporten. Efter en försöksperiod av högst tre år och på grundval av en uttömmande utvärdering av uppnådda resultat kommer denna anknytning att omprövas.

Utkast BESLUT AV GENERALSEKRETERARNA VID EUROPAPARLAMENTET, RÅDET, KOMMISSIONEN, DOMSTOLEN, REVISIONSRÄTTEN, EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN, REGIONKOMMITTÉN OCH EU-OMBUDSMANNEN om hur Europeiska förvaltningsskolan skall organiseras och fungera Generalsekreterarna vid

Europaparlamentet,

ministerrådet och

kommissionen,

Domstolens justitiesekreterare,

generalsekreterarna vid revisionsrätten,

ekonomiska och sociala kommittén och

regionkommittén

samt EU-ombudsmannens representant, har fattat detta beslut,

med beaktande av de tjänsteföreskrifter för tjänstemän i Europeiska gemenskaperna och anställningsvillkor för övriga anställda i Europeiska gemenskaperna som fastställs i rådets förordning (EEG, Euratom, EKSG) nr 259/68 [1],

[1] EGT L 56, 4.3.1968, s. 1.

med beaktande av Europaparlamentets, rådets, kommissionens, domstolens, revisionsrättens, Ekonomiska och sociala kommitténs, Regionkommitténs och EU-ombudsmannens beslut av den [...] om inrättandet av Europeiska förvaltningsskolan [2], särskilt artikel 5 i detta, och

[2] Se sidan [....] i detta nummer av EUT.

av följande skäl:

(1) Det interinstitutionella samarbetet på utbildningsområdet bör förstärkas, särskilt i syfte att överföra gemensamma värderingar till EU:s institutioner. Ett samarbete av detta slag innebär ett betydande mervärde, i synnerhet när det gäller tillträde till utbildning, utökat utbud och minskade kostnader per enhet.

(2) I enlighet med principen om god förvaltning bör det tillämpas ett progressivt tillvägagångssätt vid inrättandet av Europeiska förvaltningsskolan (nedan kallad "skolan").

(3) I beslutet om inrättandet av skolan överlåts det på generalsekreterarna, domstolens justitiesekreterare och EU-ombudsmannens representant att fastställa de utbildningsområden som skolan skall ha ansvar för.

(4) När en undertecknande institution genomför en personalpolitik som kräver utbildning på ett område som skolan har fått i uppdrag att anordna bör, för att genomförandet av denna politik skall underlättas, personalen vid denna institution garanteras ett minimiantal utbildningsplatser till de kurser som skolan anordnar, särskilt om utbildningen är obligatorisk eller utgör en förutsättning för att vissa arbetsuppgifter skall kunna utföras, i synnerhet ledningsuppgifter.

(5) Skolan bör, i likhet med alla andra utbildningsinrättningar, dra nytta av samarbetet på EU-nivå i form av nätverk.

(6) Det bör klargöras vilka bestämmelser som skall gälla beträffande skolans förvaltningsmässiga anknytning till Europeiska gemenskapernas byrå för uttagningsprov för rekrytering av personal såsom anges i artikel 4 i beslutet rörande inrättandet av skolan.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Europeiska förvaltningsskolans arbetsuppgifter

1. Europeiska förvaltningsskolan (nedan kallad "skolan") skall för de institutioners räkning, vilka undertecknat beslutet rörande inrättandet av skolan (nedan kallade "institutionerna"), utforma, anordna och utvärdera följande utbildningsverksamheter:

a) Kurser i ledarskap för tjänstemän och andra anställda som erbjuds eller skulle kunna erbjudas tjänst i ledande ställning.

b) Kurser för nyanställd personal i samband med tillträdandet av en tjänst.

c) [Obligatorisk utbildning i samband med övergång mellan tjänstekategorier, med förbehåll för att lämpliga bestämmelser antas] [3].

[3] Text som skall utformas slutgiltigt när beslut om de nya tjänsteföreskrifterna har fattats.

2. När det gäller de kurser i ledarskap och de kurser i samband med tillträdandet av en tjänst som avses i punkterna 1 a och 1 b får varje institution med hänsyn till egna särskilda behov anordna egna kurser som komplement till de kurser som anordnas av skolan. Skolan har exklusiv behörighet att anordna den utbildning som avses i punkt 1 c.

Artikel 2

Institutionernas ansvarsområden

1. Tillsättningsmyndigheten vid varje institution skall ställa ett tillräckligt antal tjänstemän till skolans förfogande som föreläsare enligt de regler som styrelsen antagit i enlighet med artikel 7 g.

2. Institutionerna skall, på begäran av skolan och i mån av tillgång, ställa utbildningslokaler till skolans förfogande enligt de regler som styrelsen fastställt.

Artikel 3

Andra tjänster

1. Efter skriftlig överenskommelse som på begäran av annat organ eller kontor eller annan byrå inom EU ingåtts med skolans direktör får skolan i mån av plats ge tillträde för deltagare från dessa till de kurser som den anordnar på institutionernas vägnar.

2. I de särskilda fall av utbildning som avses i artikel 1.1 c kommer ett antal platser att årligen reserveras för organ, kontor eller byråer inom EU, varvid det skall tas hänsyn till de behov som framförs, för att likabehandling av de tjänstemän som tjänstgör inom dessa i förhållande till bestämmelserna i artikel 45a i tjänsteföreskrifterna skall kunna garanteras. Antalet platser och bidraget till kostnaderna skall årligen fastställas av styrelsen.

3. Genom en skriftlig överenskommelse får skolan i sitt utbildningsprogram ta med sådana kurser som ett gemenskapsorgan, ett kontor eller en byrå begär, under förutsättning att denna verksamhet inte hindrar de kurser som anordnas till förmån för institutionerna. I alla sådana avtal skall det anges bestämmelser om hur skolans tjänster skall finansieras och för att avtalen skall kunna träda i kraft krävs förhandsgodkännande av styrelsen.

4. På begäran av en institution, ett organ, ett kontor eller en byrå inom EU får skolan vid behov ge stöd i samband med den tekniska utformningen av utbildningen eller annan verksamhet med anknytning till dess behörighetsområde. Detta skall ske genom en överenskommelse med skolans direktör vilken skall innehålla bestämmelser om hur dessa tjänster skall finansieras.

Artikel 4

Klagomål och frågor

1. Skolans direktör skall för alla frågor eller klagomål som rör skolans arbetsuppgifter ha de befogenheter som enligt artikel 90 i tjänsteföreskrifterna tillfaller tillsättningsmyndigheten.

2. Vid sådana klagomål skall skolans direktör samråda med styrelsens ordförande om han har för avsikt att bekräfta sitt ursprungliga beslut.

3. Skolan skall besvara frågor från EU-ombudsmannen rörande allt som tillhör dess befogenheter enligt det här beslutet.

Artikel 5

Organisation av verksamheten

1. De kurser som skolan anordnar skall som regel erbjudas såväl i Bryssel som i Luxemburg. Även andra anställningsorter kan övervägas förutsatt att principen om sund förvaltning tillämpas.

2. Styrelsen skall se till att personalen vid de olika institutionerna ges tillträde till kurserna på lika villkor. Den skall i synnerhet se till att skolan ställer ett tillräckligt antal utbildningsplatser till förfogande för en institution inom vilken en särskild utbildning, som skolan fått i uppdrag att anordna, är obligatorisk eller utgör en förutsättning för att vissa arbetsuppgifter skall kunna utföras, i synnerhet ledningsuppgifter. I samband med utarbetandet av det årliga arbetsprogrammet skall den berörda institutionen underrätta skolan om sina behov i dessa avseenden. När arbetsprogrammet utarbetas skall anordnandet av sådana kurser prioriteras på lämpligt sätt.

3. För att en undertecknande institution skall kunna hantera situationer av särskild eller övergående natur skall den ha möjlighet att utöver den kvot som angivits för antalet anställda vid institutionen begära av skolan att ytterligare ett antal deltagare ges tillträde genom att till skolan överföra de budgetmedel som behövs för detta. Artikel 3.2 skall vara tillämplig.

4. Skolan får inleda samarbete med andra förvaltningsskolor, institut eller universitet och högskolor som bedriver verksamhet på samma område. Detta samarbete får innefatta ömsesidiga utbyten.

Artikel 6

Styrelse

Under den period då skolan är knuten till Europeiska gemenskapernas byrå för uttagningsprov för rekrytering av personal (nedan kallad "byrån") skall styrelseuppdraget för skolan åligga byråns styrelse enligt de bestämmelser som fastställs i beslut 2002/621/EG [4].

[4] EGT L 197, 26.7.2002, s. 56.

Artikel 7

Styrelsens uppgifter

Styrelsen skall i institutionernas gemensamma intresse ha följande uppgifter :

a) Att med kvalificerad majoritet godkänna regler för verksamheten vid skolan.

b) Att med enkel majoritet, på förslag av skolans direktör, godkänna skolans organisatoriska uppbyggnad.

c) Att inom ramen för budgetförfarandet, med enkel majoritet och på grundval av ett utkast som utarbetats av skolans direktör, upprätta en preliminär beräkning av skolans inkomster och utgifter, som skall lämnas till kommissionen för upprättande av kommissionens beräkning av inkomster och utgifter. Samtidigt skall styrelsen föreslå kommissionen de justeringar av skolans tjänsteförteckning som den finner nödvändiga.

d) Den skall med enkel majoritet godkänna vilken typ av ytterligare tjänster skolan mot ersättning kan utföra för institutioner, organ, kontor och byråer, samt hur hög denna ersättning skall vara och under vilka förutsättningar skolan får utföra tjänsterna.

e) Den skall enhälligt godkänna skolans arbetsprogram på grundval av ett förslag från skolans direktör. Arbetsprogrammet skall även innefatta tjänster som inte har direkt anknytning till utbildning.

f) Den skall på grundval av ett utkast som utarbetats av skolans direktör med kvalificerad majoritet godkänna en årlig förvaltningsrapport över samtliga inkomst- och utgiftsposter rörande de arbeten som utförts och de tjänster som skolan har levererat. Före den 1 maj varje år skall styrelsen till institutionerna överlämna en rapport om föregående räkenskapsår, utarbetad med hjälp av kostnadsbokföring.

g) Den skall med hänsyn till utbildningsbehovet med kvalificerad majoritet komma överens om de bestämmelser enligt vilka varje institution skall ställa ett lämpligt antal tjänstemän till skolans förfogande som föreläsare.

Artikel 8

Utnämning av personal

1. Under den period då skolan är knuten till byrån skall tjänsten som direktör för skolan innehas av direktören för byrån.

2. Skolans direktör skall vara tillsättningsmyndighet för skolans personal.

3. Skolans direktör skall underrätta styrelsen om utnämningar, undertecknande av kontrakt, befordringar eller inledande av disciplinära förfaranden som rör tjänstemän eller övriga anställda.

4. Alla lediga tjänster vid skolan skall tillkännages tjänstemännen vid gemenskapernas samtliga institutioner så snart tillsättningsmyndigheten har beslutat att tillsätta tjänsten i fråga.

5. Skolan får anlita kontraktsanställd personal för att utföra arbetsuppgifter som inte tillhör kärnområden i enlighet med artikel 3a.1 tredje strecksatsen i anställningsvillkoren för övriga anställda i Europeiska gemenskaperna [5].

[5] [Hänvisning följer efter det att de ändrade tjänsteföreskrifterna har antagits.]

Artikel 9

Skoldirektörens uppgifter samt personalförvaltning

1. Direktören skall ansvara för att skolan fungerar väl. Inom ramen för styrelsens behörighetsområde skall direktören verka under dess överinseende. Direktören skall ansvara för styrelsens sekretariat, redovisa för styrelsen hur arbetsuppgifterna utförts och för denna lägga fram eventuella förslag så att skolan fungerar väl.

2. De administrativa förfarandena rörande den löpande personalförvaltningen, särskilt när det gäller löner och semestrar, sjuk- och olycksfallsförsäkringar samt pensioner, skall tillämpas på samma villkor som för övriga tjänstemän och andra anställda inom kommissionen. Denna förteckning är inte fullständig och skolan får komma överens med kommissionen om ytterligare områden.

Artikel 10

Skolans chef

1. Under den period då skolan är knuten till byrån skall en chef för skolan utnämnas av kommissionen efter det att byråns styrelse med enkel majoritet avgivit ett positivt yttrande. Styrelsen skall på nära håll delta i de förfaranden som föregår utnämningen av chefen för skolan, särskilt i samband med utlysningen av tjänsten och genomgången av ansökningarna.

2. Chefen för skolan skall under direktörens överinseende vara ansvarig för utförandet av de arbetsuppgifter som beskrivs i artikel 2 i beslutet om inrättandet av Europeiska förvaltningsskolan. Han skall närvara vid styrelsens möten för att diskutera frågor som omfattas av hans behörighet.

Artikel 11

Finansiella aspekter

1. Anslaget till skolan skall tas upp i sin helhet i en särskild budgetpost i den del av budgeten som avser kommissionen, och anges i detalj i en bilaga till den delen av budgeten. Den bilagan skall utformas som en inkomst- och utgiftssammanställning, uppdelad på samma sätt som budgetens olika avsnitt.

2. Skolans tjänsteförteckning skall bifogas kommissionens tjänsteförteckning.

3. När det gäller de anslag till skolan som anges i bilagan skall kommissionen, på grundval av ett förslag från styrelsen, ge skolans direktör befogenhet till godkännanden samtidigt som gränserna och villkoren för denna befogenhet fastställs. Beträffande de kompletterande tjänster som skolan utför mot ersättning skall styrelsen vid räkenskapsårets slut underrätta budgetmyndigheten om uppdelningen av de belopp som erhållits på detta sätt och som anges i budgetposten i bilagan.

4. Skolans budget skall fastställas och genomföras i överensstämmelse med rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 [6].

[6] EGT L 248, 16.9.2002, s. 1.

5. Under den period då skolan är knuten till byrån skall de finansiella bestämmelser som avses i punkterna 1-4 ovan, särskilt när det gäller skolans anslag och dess personal, handläggas inom ramen för byråns budget. De regler som gäller för denna skall tillämpas. För att göra det lättare att urskilja de medel som står till skolans förfogande och samtidigt iaktta budgetbestämmelserna skall skolans personal anges i en separat post i tabellen över byråns personal och skolans särskilda driftsanslag grupperas i en separat artikel i bilaga IV.

Artikel 12

Omprövning av arbetsuppgifter

1. Detta beslut skall omprövas med avseende på de arbetsuppgifter som avses i artikel 1.1 tidigast tre år efter det att skolan inrättats.

2. En eventuell översyn av skolans arbetsuppgifter kräver att generalsekreterarna, domstolens justitiesekreterare och EU-ombudsmannens representant enhälligt samtycker till ett förslag som, på grundval av en utförlig rapport som sammanställts av direktören, i detta syfte antagits av styrelsen med kvalificerad majoritet enligt definitionen i artikel 5.6 i beslut 2002/621/EG.

Artikel 13

Översyn av anknytningen till byrån

1. Senast vid utgången av skolans tredje verksamhetsår skall byråns direktör inför styrelsen lägga fram en utförlig rapport över skolans förvaltningsmässiga anknytning till byrån. Genom ett beslut som fattats enligt bestämmelserna i artikel 4.3 i beslutet om inrättandet av skolan kan styrelsen besluta att denna anknytning skall upphöra såvida inte ett motiverat yttrande lämnats om att anknytningen skall fortsätta.

2. Om styrelsen med stöd av det förfarande som anges i punkt 1 beslutar att förlänga anknytningen skall den i sitt beslut ange den tidsfrist inom vilken den avser att ompröva denna fråga.

Artikel 14

Ikraftträdande

Detta beslut träder i kraft samma dag som det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

På Europaparlamentets vägnar På rådets vägnar

Generalsekreterare Biträdande generalsekreterare

På kommissionens vägnar På domstolens vägnar

Generalsekreterare Justitiesekreterare

På revisionsrättens vägnar På Ekonomiska och sociala kommitténs vägnar

Generalsekreterare Generalsekreterare

På Regionkommitténs vägnar

Generalsekreterare EU-ombudsmannen

INANSIERINGSÖVERSIKT FÖR RÄTTSAKT

Politikområde: Administration.

Verksamhet: Personalpolitik och personalförvaltning.

Åtgärdens beteckning: Inrättande av Europeiska förvaltningsskolan

1. BERÖRD(A) POST(ER) OCH BUDGETRUBRIK(ER)

26 01 20 - EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS BYRÅ FÖR UTTAGNINGSPROV FÖR REKRYTERING AV PERSONAL

2. ALLMÄNNA UPPGIFTER

2.1. Sammanlagda anslag för åtgärden (del B): Ej tillämpligt.

2.2. Tillämpningsperiod:

Europeiska förvaltningsskolan kommer att inleda sin verksamhet den 1 januari 2005.

2.3. Flerårig total utgiftsberäkning:

a) Förfalloplan för åtagandebemyndiganden/betalningsbemyndiganden (finansiellt stöd)

b) Tekniskt och administrativt stöd och stödutgifter

c) Total budgetkonsekvens i form av personalutgifter och övriga administrativa utgifter

2.4. Förenlighet med den ekonomiska planeringen och budgetplanen

X Inrättandet av Europeiska förvaltningsskolan är förenligt med planeringen för rubrik V, eftersom inrättandet är budgetmässigt neutralt eller ingår i finansieringsöversikten för reformen och genererar stordriftsfördelar i framtiden.

|| Detta förslag förutsätter en omplanering av de berörda rubrikerna i budgetplanen,

|| inödvändiga fall med stöd av bestämmelserna i det interinstitutionella avtalet.

2.5. Påverkan på inkomsterna

|| Inkomsterna påverkas inte (gäller tekniska aspekter på genomförandet av en åtgärd)

ELLER

X Inkomsterna påverkas enligt följande:

Bidrag från institutionerna genom intäkter avsatta för särskilt ändamål (återanvändning) när det gäller utbildningsverksamhet som övertagits av Europeiska förvaltningsskolan. Se den interinstitutionella arbetsgruppens kompletterande rapport, kapitel 4 -Budgetmässiga och finansiella inverkningar).

3. BUDGETTEKNISKA UPPGIFTER

>Plats för tabell>

4. RÄTTSLIG GRUND

Europaparlamentets, rådets, kommissionens, domstolens, revisionsrättens, Ekonomiska och sociala kommitténs, Regionkommitténs och EU-ombudsmannens beslut om inrättandet av Europeiska förvaltningsskolan (2003/.../EG).

Beslut fattat av generalsekreterarna vid Europaparlamentet, ministerrådet, kommissionen, justitiesekreteraren vid domstolen, generalsekreterarna vid revisionsrätten, Ekonomiska och sociala kommittén, Regionkommittén och EU-ombudsmannens representant om hur Europeiska förvaltningsskolan skall organiseras och fungera.

Tjänsteföreskrifter för tjänstemän i Europeiska gemenskaperna och anställningsvillkor för övriga anställda i Europeiska gemenskaperna som fastställs i rådets förordning (EEG, Euratom, EKSG) nr 259/68 [7], senast ändrad genom förordning (EG, Euratom, EKSG) nr 490/2002 [8], särskilt artikel 24 tredje och fjärde styckena i dessa.

[7] EGT L 56, 4.3.1968, s. 1.

[8] EGT L 77, 20.3.2002, s. 1.

5. BESKRIVNING AV ÅTGÄRDEN OCH SKÄL FÖR ÅTGÄRDEN

5.1 Behovet av gemenskapsåtgärder

5.1.1. Mål för åtgärden

Inrättandet av Europeiska förvaltningsskolan (European Administrative School, EAS) ingår som ett led i den allmänna reformen av EU:s offentliga förvaltning. Denna reform genomförs bl.a. genom en förstärkning av personalutvecklingen med hjälp av utbildning och bygger på en grundlig ändring av förvaltningskulturen, i synnerhet på en ändring av kulturen när det gäller ledarskap. Inom ramen för reformen av tjänsteföreskrifterna och karriärsystemet planeras dessutom ett nytt system för övergång mellan tjänstekategorier vilket innefattar en obligatorisk utbildningsomgång. Det har framförts förslag om att en interinstitutionell skola skall bidra till detta.

Således skall Europeiska förvaltningsskolan, inom den allmänna ramen för en personalpolitik som bygger på tillämpning av tjänsteföreskrifterna för tjänstemän och andra anställda inom EU, vilka utgör en gemensam grund för alla EU:s institutioner, ha följande uppgifter:

- Att bidra till en förbättring av gemenskapsförvaltningens sätt att fungera, bl.a. genom vidareutbildning i arbetsledning, och därigenom underlätta utvecklingen av en ny förvaltningskultur.

- Att bidra till att hos nyanställda ingjuta en gemenskapsanda, oberoende av vilken institution den anställde tillhör, bl.a. genom införandet av gemensamma utbildningspaket för nyanställda. Detta skall ske genom tillämpning av en ny politik för integration i institutionerna, som emellertid inte skall ersätta de introduktionskurser som är specifika för varje institution.

- Att bidra till att främja individuell karriärutveckling och i synnerhet påta sig uppgiften att höja kompetensnivån genom utbildning med inriktning på ett certifieringssystem som skall göra det möjligt att byta personalkategori från biträdande personal till handläggare.

Det finns naturligtvis andra utbildningsområden som skulle kunna lämpa sig för att organiseras interinstitutionellt genom att de ovan nämnda kriterierna tillämpades. Detta beslut innebär således utvecklingsmöjligheter som, under förutsättning att generalsekreterarna fattar ett enhetligt beslut om detta, lämnar dörren öppen för ytterligare beslut om utvidgning av verksamheten. Beslutet omfattar inledningsvis endast utbildning i arbetsledning, introduktionskurser för nyanställda och utbildning för certifiering. Skolan kommer således från och med januari 2005 att för alla de institutioner som undertecknat beslutet anordna och erbjuda introduktionskurser för nyanställda och därefter kurser i arbetsledning. Detta kommer under 2005 att följas av kurser i förberedelse inför certifiering med sikte på byte av personalkategori.

5.1.2. Åtgärder i samband med förhandsbedömning

Generalsekreterarna för EU:s institutioner (bland vilka i detta sammanhang Ekonomiska och sociala kommittén, Regionkommittén och EU-ombudsmannen räknas med) har kommit överens om att undersöka detta förslag om inrättande av en europeisk förvaltningsskola och anser att åtminstone en del av personalutbildningen inom institutionerna skulle kunna ske på interinstitutionell grundval. I juli 2002, efter en period av inledande diskussioner, beslutade generalsekreterarna att en interinstitutionell arbetsgrupp först skulle göra en förhandsbedömning av förslaget om ett eventuellt inrättande av en sådan skola. Om gruppen kom fram till att ett sådant inrättande vore lämpligt skulle det därefter göras förberedande arbete för ett beslut om inrättande och organisation. Av bedömningen framgår i första hand att inrättandet av en interinstitutionell skola med säkerhet kommer att ge ny stimulans åt känslan av delade gemensamma värderingar och till utvecklingen av en EU-anda.

Nedanstående kriterier avspeglar den politiska och ekonomiska karaktären i ett sådant arrangemang, som också innefattar en gemenskapsdimension. Förverkligandet av dessa kriterier innebär ett mervärde jämfört med hur personalutbildningen för närvarande är organiserad, nämligen, med några få undantag, av varje institution för sig. Dessa kriterier kan sammanfattas enligt följande:

- I första hand spridning av gemensamma värderingar och skapande av en kåranda som omfattar den offentliga förvaltningen inom EU:s institutioner.

- Därefter säkerställande av att så enhetliga tjänsteföreskrifter som möjligt tillämpas mellan institutionerna när det gäller utbildning och, i förlängningen, karriär.

- Kartläggning av en rad områden med samma sorts behov i fråga om kunskaper och kompetens och inom vilka det således skulle vara lämpligt med gemensam organisation.

- Betydande besparingar till följd av den gemensamma organisationen.

Såsom framgår av den interinstitutionella arbetsgruppens rapport motiverar tillämpningen av dessa kriterier att det görs en sammanslagning av de utbildningsinsatser som beskrivs i detta beslut.

Besparingarna kommer framför allt att bero på följande:

- Central organisation av anbudsförfaranden som rör samma område, varigenom dubbelarbete undviks.

- Minskade kostnader per deltagare och kurs pga. möjligheten att samla ett optimalt antal deltagare per kurs.

- Enklare förvaltning av integrationsåtgärder vid rekrytering av ett stort antal personer i samband med utvidgningen, särskilt för de minsta institutionerna.

- Bättre användning av stödpersonal (förvaltning av kontrakt, personal, logistik...) till följd av skolans planerade anknytning till EPSO.

- Möjlighet att inrätta de utbildningslokaler som behövs och därmed inte längre behöva lösa frågan på ett relativt dyrt sätt.

- Möjlighet att rekrytera kontraktsanställda.

Det väntas dessutom ske kvalitativa förbättringar som beror på följande:

- Professionell organisation av utbildningen.

- Ett varierat utbildningsutbud: större valmöjligheter, fler möjliga datum...

- Vissa typer av kurser kan anordnas på ett större antal språk.

- Minskade kostnader per enhet pga. ett optimalt antal deltagare per kurs.

- Gemensam användning av särskild kompetens (t.ex. genom att revisorer från revisionsrätten ger utbildning i revision).

- Ett förstärkt interinstitutionellt samarbete som går utöver organisation av utbildning (indirekta effekter).

Enligt samma tankegångar anges det i detta beslut att skolan under de första åren efter det att den inrättats skall vara förvaltningsmässigt anknuten till ett befintligt interinstitutionellt organ, nämligen EPSO (Europeiska gemenskapernas byrå för uttagningsprov för rekrytering av personal). Genom denna anknytning torde man, med begränsade personalresurser och en begränsad driftsbudget under de första åren efter det att skolan inrättats, och såsom framgår av den tidigare nämnda rapporten, kunna uppnå vissa samverkanseffekter, bl.a. i förvaltningshänseende (resursförvaltning) och arbetsledning (styrelse och direktör för skolan). Denna anknytning kommer att omprövas efter en försöksperiod av tre år och på grundval av en uttömmande utvärdering.

5.1.3. Åtgärder som vidtagits till följd av en efterhandsutvärdering

Ej tillämpligt.

5.2. Planerad verksamhet och villkor för finansiering via budgeten

Syftet är att inrätta ett interinstitutionellt organ som, alltefter behov, svarar för en gemensam del av vidareutbildningen av personalen inom de institutioner som undertecknat beslutet. De vidareutbildningsåtgärder som framför allt avses är 1) kurser för nyanställd personal, 2) vidareutbildning i arbetsledning och 3) utbildning med inriktning på ett nytt system för byte av personalkategori.

Dessa utbildningsåtgärder, med undantag av den tredje, omfattar naturligtvis endast de områden som är lämpliga att organisera interinstitutionellt. Institutionerna kan således vara fortsatt ansvariga för de särskilda aspekter som rör dem. Ansvaret för vidareutbildningen av tjänstemän och andra anställda kommer således i framtiden att delas mellan förvaltningsskolan, som är ett interinstitutionellt organ och har hand om viss utbildningsverksamhet, och institutionerna, som förblir ansvariga för en annan del av verksamheten.

Det finns dessutom planer på att - genom särskilda finansiella bestämmelser som bör fastställas - göra det möjligt för tjänstemän och andra anställda inom gemenskapens organ och kontor att delta i utbildningen.

Förvaltningsskolan kommer att kunna utnyttja institutionernas nätverk av utbildningsansvariga. Det bör vidare etableras samarbete med motsvarande organ i medlemsstaterna, vars erfarenheter och expertkunskap kan komma att användas.

Tanken bakom detta är att det skall skapas samverkanseffekter av den typ som fastställts av arbetsgruppen (se punkt 5.1.2), men också positiva effekter på kvaliteten och effektiviteten av den utbildning som erbjuds personalen. Inrättandet av skolan kommer dessutom att göra det möjligt att tillgodose tjänstemännens och övriga anställdas behov av vidareutbildning i samband med såväl utvidgningen som reformen av personal- och förvaltningspolitiken. Bara i samband med utvidgningen kommer det att behövas mer än 2000 personer under de kommande åren, för vilka det krävs kurser för nyanställda.

Förvaltningsskolan kommer således att inrätta ett årligt utbildningsprogram som kommer att fastställas av styrelsen, i vilken alla institutioner som undertecknat beslutet kommer att vara representerade.

Inrättandet av skolan får ingen inverkan på budgeten.

5.3. Genomförandebestämmelser

Åtgärden består i inrättandet av en europeisk förvaltningsskola, som kommer att vara ett interinstitutionellt organ. Skolan kommer från och med det att den inrättas att vara knuten till EPSO (Europeiska gemenskapernas byrå för uttagningsprov för rekrytering av personal) i den bemärkelsen att dess beslutsfattande organ, styrelsen, kommer att utgöras av EPSO:s styrelse, och skolans direktör av EPSO:s direktör. Skolan kommer enligt planerna att kunna bedriva utbildningsverksamhet på eget ansvar från och med den 1 januari 2005. För att skolan i så stor utsträckning som möjligt skall vara förberedd för detta är tanken att vissa förberedande åtgärder, såsom inrättande av organ och offentliggörande av meddelanden om upphandling och om förberedande arbete, skall kunna genomföras så snart skolan har inrättats i juridisk mening. För att det redan i samband med utvidgningen i maj 2004 skall kunna anordnas kurser för nyanställda på interinstitutionell nivå kommer det dessutom att krävas förberedande åtgärder av helt och hållet praktisk karaktär.

EPSO kommer att svara för vissa förvaltningsfunktioner (bl.a. förvaltning av budget och kontrakt). När det gäller exempelvis vissa förvaltningsfunktioner (löner, pensioner m.m.) och tillhandahållande av infrastruktur och logistik kommer förvaltningsskolan att knytas till kommissionen på samma villkor som EPSO.

6. BUDGETKONSEKVENSER

6.1. Totala budgetkonsekvenser för del B (för hela programperioden)

Europeiska förvaltningsskolan kommer att beviljas anslag inom ramen för de budgetposter som rör vidareutbildning för arbetsledning, kurser för nyanställda och förberedelse inför certifiering.

6.2. Kostnadsberäkning per åtgärd för avsnitt B

7. EFFEKTER PÅ PERSONALRESURSER OCH ADMINISTRATIVA UTGIFTER

7.1. Personalbehov för åtgärden

Europeiska förvaltningsskolans sammanlagda personalbehov kommer att täckas genom överföring av tjänster eller anslag som redan finns eller som kommer att beviljas av varje institutionen för 2005 inom ramen för utvidgningen. Inrättandet av förvaltningsskolan leder ingalunda till att institutionernas samlade personal ökar i jämförelse med prognoserna. Åtta befintliga tjänster och befintliga anslag för två extraanställda av tjänsteklass C kommer att ställas till förfogande för Europeiska förvaltningsskolans budget för 2005 genom överföring från institutionernas budget. Fördelningen framgår av tabellen i bilaga 3 till denna finansieringsöversikt. De ytterligare resurser som krävs till följd av utvidgningen, dvs. sju tjänster och anslag för två extraanställda i tjänsteklass C, ingår i prognosen för 2005 av hur de olika institutionernas personalresurser kommer att utvecklas. Fördelningen av dessa extra tjänster kommer att göras enligt den planerade fördelningen av de befintliga resurserna i enlighet med vad som nämns ovan.

>Plats för tabell>

Den tekniska bilagan innehåller uppgifter om fördelningen av poster från de olika institutionerna.

7.2. Totala budgetkonsekvenser av ytterligare personal

>Plats för tabell>

Beloppen avser totala utgifter för 12 månader.

Den tekniska bilagan innehåller mer detaljerade uppgifter.

7.3. Övriga administrativa utgifter till följd av åtgärden

>Plats för tabell>

Den tekniska bilagan innehåller mer detaljerade uppgifter.

Behovet av personal och administrativa resurser kommer att täckas av det anslag som tilldelas Europeiska förvaltningsskolan vid den årliga medelstilldelningen.

8. UPPFÖLJNING OCH UTVÄRDERING

8.1. Metod för uppföljning

I artikel 7 i beslutet om hur Europeiska förvaltningsskolan skall organiseras och fungera fastställs att det skall utarbetas en årlig förvaltningsrapport.

EPSO:s styrelse kommer under det första halvåret 2008 att lägga fram en bedömning som kommer att ligga till grund för ett beslut om Europeiska förvaltningsskolans anknytning till EPSO (se artikel 4.3 i beslutet om inrättandet av Europeiska förvaltningsskolan).

8.2. Planerad form och tidsplan för utvärderingar

9. BESTÄMMELSER OM BEDRÄGERIBEKÄMPNING Europeiska förvaltningsskolan kommer att vidta alla nödvändiga åtgärder för att bekämpa bedrägerier.