SV (...PICT...)|EUROPEISKA KOMMISSIONEN| Bryssel den 15.6.2010 SEK(2010) 746 slutlig Förslag till RÅDETS BESLUT om förekomsten av ett alltför stort underskott i Finland MOTIVERING 1. Tillämpningen av stabilitets- och tillväxtpakten i den rådande krissituationen För närvarande överstiger underskottet i de offentliga finanserna i många EU-länder det referensvärde på 3 % av BNP som fastställs i fördraget. Den ofta kraftiga försämringen av underskotts- och skuldställningen måste ses mot bakgrund av den globala finanskrisen och konjunkturnedgången 2008/09 som saknar motstycke. Flera faktorer spelar in: För det första leder den ekonomiska nedgången till minskade skatteintäkter och ökade sociala utgifter (bland annat för arbetslöshetsersättning). För det andra kan finanspolitiken i hög grad påverka den nuvarande extraordinära ekonomiska situationen, och kommissionen uppmanade därför till finanspolitiska stimulanser i sin ekonomiska återhämtningsplan för Europa från november 2008, som godkändes av Europeiska rådet i december. I planen underströks att stimulanserna bör komma i rätt tid, vara riktade och tidsbegränsade samt anpassas till de offentliga finansernas hållbarhet och konkurrenskraften i de olika medlemsstaterna. De bör också återtas när det ekonomiska läget förbättras. Slutligen har flera länder vidtagit åtgärder för att stabilisera finanssektorn. I vissa fall har detta påverkat skuldställningen eller riskerar att ge högre underskott och skuldsättning i framtiden, även om en del av de offentliga stödkostnaderna kan komma att återvinnas framöver. Enligt stabilitets- och tillväxtpakten ska kommissionen inleda förfarandet vid alltför stora underskott om en medlemsstats underskott överskrider referensvärdet på 3 % av BNP. Ändringarna av pakten 2005 syftade till att säkerställa att den ekonomiska och finanspolitiska bakgrunden beaktas fullt ut under hela förfarandet. Därigenom blir pakten ett ramverk till stöd för politiska åtgärder för att snabbt återgå till sunda offentliga finanser med beaktande av den ekonomiska situationen, vilket också säkerställer de offentliga finansernas hållbarhet på lång sikt. 2. Tidigare steg i förfarandet vid alltför stora underskott I artikel 126 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt föreskrivs ett förfarande vid alltför stora underskott. Detta förfarande specificeras i rådets förordning (EG) nr 1467/97 om ”påskyndande och förtydligande av tillämpningen av förfarandet vid alltför stora underskott” EUT L 209, 2.8.1997, s. 6. I rapporten beaktas också den ”uppförandekod med närmare angivelser för genomförandet av stabilitets- och tillväxtpakten samt riktlinjer för stabilitets- och konvergensprogrammens innehåll och utformning” som antogs vid rådets (ekonomiska och finansiella frågor) möte den 10 november 2009 och som finns tillgänglig på följande adress: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/legal_texts/index_en.htm. , som utgör en del av stabilitets- och tillväxtpakten.[1] EUT L 209, 2.8.1997, s. 6. I rapporten beaktas också den ”uppförandekod med närmare angivelser för genomförandet av stabilitets- och tillväxtpakten samt riktlinjer för stabilitets- och konvergensprogrammens innehåll och utformning” som antogs vid rådets (ekonomiska och finansiella frågor) möte den 10 november 2009 och som finns tillgänglig på följande adress: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/legal_texts/index_en.htm. Enligt artikel 126.2 i fördraget ska kommissionen övervaka att budgetdisciplin iakttas på grundval av följande två kriterier: a) Huruvida andelen av det förväntade eller faktiska underskottet i den offentliga sektorns finanser i procent av bruttonationalprodukten överstiger referensvärdet på 3 % (såvida inte detta procenttal har minskat väsentligt och kontinuerligt och nått en nivå som ligger nära referensvärdet eller referensvärdet endast undantagsvis och övergående överskrids och procenttalet fortfarande ligger nära referensvärdet); och b) Huruvida skuldsättningen i den offentliga sektorn i procent av bruttonationalprodukten överstiger referensvärdet 60 % (såvida inte detta procenttal minskar i tillräcklig utsträckning och närmar sig referensvärdet i tillfredsställande takt). I artikel 126.3 anges att om en medlemsstat inte uppfyller de villkor som gäller enligt ett av eller båda dessa kriterier, ska kommissionen utarbeta en rapport. I rapporten ska man ”beakta huruvida den offentliga sektorns underskott överstiger utgifterna for de offentliga investeringarna samt alla övriga faktorer av betydelse, inbegripet medlemsstatens ekonomiska och budgetmässiga läge på medellång sikt”. Den 12 maj 2010 Alla handlingar som rör det alltför stora underskottet i Finland återfinns på följande webbplats: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm . antog kommissionen en rapport enligt artikel 126.3 för Finland, som baserade sig på de uppgifter som de finska myndigheterna lämnade i april 2010 Enligt rådets förordning (EG) nr 479/2009 ska medlemsstaterna två gånger per år lämna en rapport till kommissionen om sina förväntade och faktiska offentliga underskott och skuldnivåer. Finlands senaste anmälan återfinns på följande webbplats: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/government_finance_statistics/excessive_deficit/edp_notification_tables . och på kommissionens vårprognos 2010.[2][3] Alla handlingar som rör det alltför stora underskottet i Finland återfinns på följande webbplats: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm . Enligt rådets förordning (EG) nr 479/2009 ska medlemsstaterna två gånger per år lämna en rapport till kommissionen om sina förväntade och faktiska offentliga underskott och skuldnivåer. Finlands senaste anmälan återfinns på följande webbplats: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/government_finance_statistics/excessive_deficit/edp_notification_tables . Den [27 maj 2010] yttrade sig därefter Ekonomiska och finansiella kommittén om kommissionens rapport i enlighet med artikel 126.4. 3. Förekomsten av ett alltför stort underskott Enligt meddelandet om alltför stora underskott beräknas det offentliga underskottet i Finland nå 4,1 % av BNP år 2010 och därmed överskrida referensvärdet på 3 % av BNP. Kommissionen bedömde i sin rapport enligt artikel 126.3 att det väntade underskottet inte låg nära referensvärdet på 3 % av BNP. I den tredje tilläggsbudgeten som lades fram av finansministeriet till parlamentet den 14 maj 2010 antyds att skatteintäkterna 2010 kan bli 0,5 % av BNP högre än planerat, huvudsakligen på grund av en kraftigare ökning av upplupna bolagsskatteintäkter. Detta antyder att de nuvarande prognoserna för de offentliga finanserna är förenade med uppåtrisker som kan bli högre än beräknat, men eftersom ingen heltäckande uppdatering av dessa prognoser har gjorts, har underskottsmålet för 2010 inte officiellt ändrats och den nuvarande bedömningen är fortfarande giltig. Det väntade överskridandet av referensvärdet kan inte betecknas som ett undantagsfall i den mening som avses i fördraget och stabilitets- och tillväxtpakten. Bland annat har det orsakats av en allvarlig konjunkturnedgång i den mening som avses i fördraget och stabilitets- och tillväxtpakten och de stimulansåtgärder som vidtagits som svar på konjunkturnedgången i linje med det europeiska ekonomiska återhämtningsprogrammet. Enligt kommissionens vårprognos 2010, minskade real BNP med 7,8 % 2009 och den förväntas återhämta sig 2010 med 1,4 %. Vidare kan överskridandet av referensvärdet betraktas som övergående. Enligt kommissionens vårprognos 2010 kommer underskottet att falla under referensvärdet 2011, understött av den förväntade ekonomiska återhämtningen som börjar ta fart. Underskottskriteriet i fördraget är således inte uppfyllt. Enligt meddelandet om alltför stora underskott uppgår den offentliga bruttoskulden till 49,9 % av BNP 2010 vilket fortfarande är under referensvärdet på 60 % av BNP. Enligt kommissionens vårprognos 2010 väntas skuldkvoten stiga till 50,5 % av BNP år 2010 och öka till 54,9 % år 2011. Fördragets krav vad gäller skuldkriteriet har uppfyllts. I enlighet med bestämmelserna i fördraget och stabilitets- och tillväxtpakten analyserade kommissionen i sin rapport också övriga ”faktorer av betydelse”. Enligt pakten får dessa bara beaktas under de steg som leder till beslutet om förekomsten av ett alltför stort underskott, om underskottet uppfyller de båda villkoren att ligga nära referensvärdet och att överskrida det tillfälligt. Vad gäller Finland uppfylls inte dessa bägge villkor. Betraktade separat ger faktorerna av betydelse i det aktuella fallet en på det hela taget relativt positiv bild, baserat på de goda meriterna för finanspolitiken i Finland. Ekonomiska och finansiella kommitténs yttrande enligt artikel 126.4 i fördraget överensstämmer med bedömningen i kommissionens rapport enligt artikel 126.3. Kommissionen anser, med beaktande av sin rapport enligt artikel 126.3 och av Ekonomiska och finansiella kommitténs yttrande enligt artikel 126.4, att det föreligger ett alltför stort underskott i Finland. Detta framgår av det yttrande som antogs av kommissionen den 15 juni 2010 och som härmed överlämnas till rådet i enlighet med artikel 126.5. Kommissionen föreslår att rådet fattar ett beslut med denna innebörd, i enlighet med artikel 126.6. Vidare överlämnar kommissionen till rådet en rekommendation till rådets rekommendation som, i enlighet med fördragets artikel 126.7, ska riktas till Finland för att få det alltför stora underskottet att upphöra. 4. Rekommendationer för att få situationen med ett alltför stort underskott att upphöra Enligt artikel 3.4 i förordning (EG) nr 1467/97 ska det i en rekommendation enligt artikel 126.7 anges att den berörda medlemsstaten är skyldig att vidta effektiva åtgärder inom högst sex månader och att korrigeringen av det alltför stora underskottet ”skall slutföras under det år som följer på året då underskottet fastställdes om det inte föreligger särskilda omständigheter”. I artikel 2.6 i förordningen underförstås att de ”faktorer av betydelse” som beaktats i kommissionens rapport enligt artikel 126.3 i fördraget ska beaktas vid beslut om huruvida särskilda omständigheter föreligger. I artikel 3.4 i förordningen föreskrivs att rådet ska rekommendera att medlemsstaten uppnår en ”årlig minsta förbättring på minst 0,5 % av BNP som ett riktmärke av sitt konjunkturrensade saldo, varvid engångsåtgärder och tillfälliga åtgärder inte skall räknas med, för att korrigera det alltför stora underskottet inom den tidsfrist som är fastställd i rekommendationen”. De faktorer av betydelse som förtydligas i artikel 2.3 i förordning (EG) nr 1467/97 och bedömts i kommissionens rapport enligt artikel 124.3, ansågs i Finlands fall vara positiva. De tyder emellertid inte på att det skulle föreligga särskilda omständigheter som berättigar till en avvikelse från den normala tidsfristen för att korrigera underskottet. Enligt kommissionens vårprognos 2010 skulle underskottet i de offentliga finanserna sjunka med knapp marginal till under referensvärdet på 3 % under antagandet om oförändrad politik redan 2011. Mot denna bakgrund är det lämpligt att låta de finska myndigheterna genomföra de finanspolitiska åtgärderna år 2010 som planerat, och samtidigt säkerställa att det planerade överskridandet av referensvärdet på 3 % av BNP blir begränsat och tillfälligt. Myndigheterna bör ange åtgärder för att säkerställa att den planerade korrigeringen av det alltför stora underskottet 2011 fortsätter. En förstärkt övervakning inom ramen för förfarandet vid alltför stora underskott, som framstår som nödvändig med tanke på tidsfristen för korrigering av det alltför stora underskottet, kommer att förutsätta en regelbunden och punktlig övervakning av genomförandet av den strategi för konsolidering av de offentliga finanserna som syftar till att korrigera det alltför stora underskottet. Det är därför lämpligt att ägna detta ett särskilt kapitel i uppdateringen 2011 av det finska stabilitetsprogrammet åt denna fråga. Jämförelse av nyckeltal i makroekonomiska beräkningar och budgetberäkningar | |2007|2008|2009|2010|2011| Real BNP (förändring i %)|KOM våren 2010 |4.9|1.2|-7.8|1.4|2.1| |Finansmin. våren 2010|4.9|1.2|-7.8|1.1|2.1| Produktionsgap (i % av potentiell BNP)|KOM våren 2010 1|5|4.1|-5|-4.6|-3.8| |Finansmin. våren 2010 |i.u.|i.u.|i.u.|i.u.|i.u.| Saldo i de offentliga finanserna (i % av BNP)|KOM våren 2010 |5.2|4.2|-2.2|-3.8|-2.9| |Finansmin. våren 2010 |5.2|4.1|-2.4|-4.2|-2.2| Primärt saldo (i % av BNP)|KOM våren 2010 |6.7|5.6|-1|-2.6|-1.7| |Finansmin. våren 2010 |i.u.|i.u.|i.u.|i.u.|i.u.| Konjunkturrensat saldo (i % av BNP)|KOM våren 2010 |2.6|2.1|0.3|-1.4|-1| |Finansmin. våren 2010 |i.u.|i.u.|i.u.|i.u.|i.u.| Strukturellt saldo 2 (i % av BNP)|KOM våren 2010 |2.6|2.1|0.4|-1.3|-1| |Finansmin. våren 2010 |i.u.|i.u.|i.u.|i.u.|i.u.| Offentlig bruttoskuld (i % av BNP)|KOM våren 2010 |35.2|34.2|44|50.5|54.9| |Finansmin. våren 2010 |35.2|34.2|44|49.9|51.7| Anmärkning:||||||| 1 Baserat på en beräknad potentiell tillväxt på 2,2 %, 2,1 %, 1,1 %, 1,0 % respektive 1,3 % under perioden 2007–2011.| 2 Konjunkturrensat saldo exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder. Engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder motsvarar 0,1 % av BNP under 2009 och 0,2 % av BNP under 2010, båda underskottsökande enligt kommissionens vårprognos 2010.| | | | | | | | Källor:||||||| Finansministeriets vårprognos 2010, kommissionens vårprognos 2010 (KOM) och kommissionens beräkningar.| Förslag till RÅDETS BESLUT om förekomsten av ett alltför stort underskott i Finland EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 126.6, med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, med beaktande av Finlands synpunkter, och av följande skäl: (1) Enligt artikel 126 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt ska medlemsstaterna undvika alltför stora underskott i den offentliga sektorns finanser. (2) Stabilitets- och tillväxtpakten syftar till att genom sunda offentliga finanser stärka förutsättningarna för prisstabilitet och stark hållbar tillväxt som kan bidra till ökad sysselsättning. (3) Beslut om att det föreligger ett alltför stort underskott följer det förfarande vid alltför stora underskott som anges i artikel 126 i fördraget och i rådets förordning (EG) nr 1467/97 om påskyndande och förtydligande av tillämpningen av förfarandet vid alltför stora underskott EGT L 209, 2.8.1997, s. 6. , som utgör en del av stabilitets- och tillväxtpakten. Protokollet om förfarandet vid alltför stora underskott, som är fogat till fördraget, innehåller ytterligare bestämmelser om genomförandet av förfarandet vid alltför stora underskott. I rådets förordning (EG) nr 479/2009 EUT L 145, 10.6.2009, s. 1. anges närmare regler och definitioner för tillämpningen av bestämmelserna i nämnda protokoll. [4][5] EGT L 209, 2.8.1997, s. 6. EUT L 145, 10.6.2009, s. 1. (4) Reformen av stabilitets- och tillväxtpakten 2005 syftade till att stärka dess effektivitet och ekonomiska underbyggnad samt att säkerställa de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet. Syftet var särskilt att hela den ekonomiska och finanspolitiska bakgrunden ska beaktas under alla steg av förfarandet vid alltför stora underskott. Härigenom blev pakten ett ramverk till stöd för politiska åtgärder för att snabbt återgå till sunda offentliga finanser, samtidigt som den ekonomiska situationen beaktas. (5) Enligt artikel 126.5 i fördraget ska kommissionen avge ett yttrande till rådet om den anser att det föreligger eller kan uppstå ett alltför stort underskott i en medlemsstat. Efter att ha tagit hänsyn till sin rapport i enlighet med artikel 126.3 och med beaktande av Ekonomiska och finansiella kommitténs yttrande i enlighet med artikel 126.4, drog kommissionen slutsatsen att det föreligger ett alltför stort underskott i Finland. Kommissionen lämnade därför ett sådant yttrande om Finland till rådet den [15 juni 2010] Alla handlingar som rör det alltför stora underskottet i Finland återfinns på följande webbplats: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm . .[6] Alla handlingar som rör det alltför stora underskottet i Finland återfinns på följande webbplats: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm . (6) I artikel 126.6 i fördraget fastställs att rådet ska beakta eventuella synpunkter från den berörda medlemsstaten, innan det efter en allsidig bedömning avgör om ett alltför stort underskott föreligger. När det gäller Finland leder denna allsidiga bedömning till följande slutsatser. (7) Enligt de uppgifter som de finska myndigheterna lämnade i april 2010, skulle underskottet i Finlands offentliga finanser under 2010 uppgå till 4,1 % av BNP och alltså överskrida referensvärdet på 3 % av BNP. Även om det i den tredje tilläggsbudgeten som lades fram av finansministeriet till parlamentet den 14 maj 2010 antyds att skatteintäkterna 2010 kan bli högre än planerat, har detta inte officiellt ändrat underskottsmålet. Det planerade underskottet ligger inte nära referensvärdet 3 % av BNP men det planerade överskridandet av referensvärdet kan anses ha inträffat undantagsvis i den mening som avses i fördraget och stabilitets- och tillväxtpakten. Bland annat har det orsakats av en allvarlig konjunkturnedgång i den mening som avses i fördraget och stabilitets- och tillväxtpakten. Vidare kan överskridandet av referensvärdet betraktas som övergående. Enligt kommissionens vårprognos 2010 kommer underskottet att falla under referensvärdet 2011, understött av den förväntade ekonomiska återhämtningen som börjar ta fart. Underskottskriteriet i fördraget är således inte uppfyllt. (8) Enligt de uppgifter som de finska myndigheterna lämnade i april 2010 uppgår den offentliga bruttoskulden till 49,9 % av BNP år 2010 vilket fortfarande är under referensvärdet 60 % av BNP och beräknas uppgå . Enligt kommissionens vårprognos 2010 väntas skuldkvoten vara 50,5 % av BNP 2010 och öka till 54,9 % av BNP 2011 och fortfarande ligga över referensvärdet på 60 % av BNP. Fördragets krav vad gäller skuldkriteriet har uppfyllts. (9) Enligt artikel 2.4 i rådets förordning (EG) nr 1467/97 ska hänsyn till ”faktorer av betydelse” bara tas i de steg som leder fram till rådets beslut om att det föreligger ett alltför stort underskott i enlighet med artikel 126.6, ifall underskottet uppfyller de båda villkoren att ligga nära referensvärdet och att överskrida det tillfälligt. I Finlands fall uppfylls inte dessa båda villkor. Därför beaktas inte faktorer av betydelse i de steg som leder fram till detta beslut. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 Slutsatsen av den allsidiga bedömningen är att det föreligger ett alltför stort underskott i Finland. Artikel 2 Detta beslut riktar sig till Republiken Finland. Utfärdat i Bryssel den På rådets vägnar Ordförande […] [1] EUT L 209, 2.8.1997, s. 6. I rapporten beaktas också den ”uppförandekod med närmare angivelser för genomförandet av stabilitets- och tillväxtpakten samt riktlinjer för stabilitets- och konvergensprogrammens innehåll och utformning” som antogs vid rådets (ekonomiska och finansiella frågor) möte den 10 november 2009 och som finns tillgänglig på följande adress: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/legal_texts/index_en.htm. [2] Alla handlingar som rör det alltför stora underskottet i Finland återfinns på följande webbplats: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm . [3] Enligt rådets förordning (EG) nr 479/2009 ska medlemsstaterna två gånger per år lämna en rapport till kommissionen om sina förväntade och faktiska offentliga underskott och skuldnivåer. Finlands senaste anmälan återfinns på följande webbplats: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/government_finance_statistics/excessive_deficit/edp_notification_tables . [4] EGT L 209, 2.8.1997, s. 6. [5] EUT L 145, 10.6.2009, s. 1. [6] Alla handlingar som rör det alltför stora underskottet i Finland återfinns på följande webbplats: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm . ES (...PICT...)|COMISIÓN EUROPEA| Bruselas, 15.6.2010 SEC(2010) 746 final Propuesta de DECISIÓN DEL CONSEJO sobre la existencia de un déficit excesivo en Finlandia EXPOSICIÓN DE MOTIVOS 1. Aplicación del pacto de estabilidad y crecimiento en la actual situación de crisis Muchos países de la UE están confrontados actualmente a déficit de las administraciones públicas superiores al valor de referencia del 3% del PIB establecido en el Tratado. El aumento, a menudo considerable, del déficit y de la deuda debe situarse en el contexto de la crisis financiera mundial sin precedentes y de la recesión económica en 2008-2009. Pueden distinguirse varios factores. En primer lugar, la recesión económica provoca una disminución de los ingresos tributarios y un aumento de los gastos en prestaciones sociales (por ejemplo, en subsidios de desempleo). En segundo lugar, reconociendo que las políticas presupuestarias tienen un importante papel que desempeñar en la actual situación económica excepcional, la Comisión preconizó la aplicación de un conjunto de medidas de estímulo presupuestario en su Plan Europeo de Recuperación Económica de noviembre de 2008, aprobado por el Consejo Europeo en diciembre. El Plan indicaba que las medidas debían ser oportunas, selectivas y temporales y diferenciadas entre Estados miembros, a fin de reflejar sus diferentes posiciones en materia de sostenibilidad de las finanzas públicas y competitividad, y debían abandonarse cuando mejoraran las condiciones económicas. Varios países han adoptado medidas para estabilizar el sector financiero, algunas de las cuales han influido en el nivel de endeudamiento o constituyen un riesgo de aumento del déficit y de la deuda en el futuro, aunque una parte de los costes del apoyo estatal podría recuperarse posteriormente. En virtud del Pacto de Estabilidad y Crecimiento, la Comisión debe iniciar el procedimiento de déficit excesivo (PDE) cuando el déficit de un Estado miembro rebase el valor de referencia del 3% del PIB. Las modificaciones introducidas en el Pacto de Estabilidad y Crecimiento en 2005 estaban encaminadas a garantizar en particular que las condiciones económicas y presupuestarias se tomen plenamente en consideración en todas las etapas del PDE. De esta forma, el Pacto de Estabilidad y Crecimiento proporciona el marco que respalda las políticas gubernamentales para una vuelta rápida a situaciones presupuestarias saneadas teniendo en cuenta la situación económica, a fin de garantizar la sostenibilidad a largo plazo de las finanzas públicas. 2. Etapas anteriores en el procedimiento de déficit excesivo En el artículo 126 del Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea se establece un procedimiento de déficit excesivo (PDE). Este procedimiento se desarrolla en el Reglamento (CE) nº 1467/97 del Consejo relativo a la aceleración y clarificación del procedimiento de déficit excesivo DO L 209 de 2.8.1997, p. 6. El informe también tiene en cuenta el dictamen del Comité Económico y Financiero relativo a «Condiciones de aplicación del Pacto de Estabilidad y Crecimiento y directrices sobre el contenido y el formato de los programas de estabilidad y de convergencia», aprobado por el Consejo EcoFin de 10 de noviembre de 2009, y disponible en: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/legal_texts/index_en.htm . , que forma parte del Pacto de Estabilidad y Crecimiento.[1] DO L 209 de 2.8.1997, p. 6. El informe también tiene en cuenta el dictamen del Comité Económico y Financiero relativo a «Condiciones de aplicación del Pacto de Estabilidad y Crecimiento y directrices sobre el contenido y el formato de los programas de estabilidad y de convergencia», aprobado por el Consejo EcoFin de 10 de noviembre de 2009, y disponible en: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/legal_texts/index_en.htm . En virtud del artículo 126, apartado 2, del Tratado, la Comisión debe supervisar el cumplimiento de la disciplina presupuestaria basándose en dos criterios, a saber: a) si la proporción entre el déficit público previsto o efectivo y el producto interior bruto (PIB) sobrepasa el valor de referencia del 3% (a menos que la proporción haya descendido substancial y continuamente y llegado a un nivel que se aproxime al valor de referencia, o el valor de referencia se sobrepase sólo excepcional y temporalmente y la proporción se mantenga próxima al valor de referencia); y b) si la proporción entre la deuda pública y el producto interior bruto rebasa el valor de referencia del 60% (a menos que la proporción disminuya suficientemente y se aproxime a un ritmo satisfactorio al valor de referencia). Según el artículo 126, apartado 3, si un Estado miembro no cumple los requisitos de alguno de estos dos criterios, la Comisión debe elaborar un informe. En este informe también se debe tener «en cuenta si el déficit público supera los gastos públicos de inversión, así como todos los demás factores pertinentes, incluida la situación económica y presupuestaria a medio plazo del Estado miembro». Partiendo de los datos notificados por las autoridades finlandesas en abril de 2010 En virtud del Reglamento (CE) nº 479/2009 del Consejo, los Estados miembros deben notificar a la Comisión los déficit públicos y los niveles de deuda pública previstos y reales dos veces al año. La notificación más reciente de Finlandia puede consultarse en: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/government_finance_statistics/excessive_deficit/edp_notification_tables . , y teniendo en cuenta las previsiones de la primavera de 2010 de los servicios de la Comisión, la Comisión, de conformidad con el artículo 126, artículo 3, adoptó un informe relativo a Finlandia el 12 de mayo de 2010 Todos los documentos relativos al PDE aplicado a Finlandia pueden consultarse en la siguiente dirección electrónica: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm . .[2][3] En virtud del Reglamento (CE) nº 479/2009 del Consejo, los Estados miembros deben notificar a la Comisión los déficit públicos y los niveles de deuda pública previstos y reales dos veces al año. La notificación más reciente de Finlandia puede consultarse en: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/government_finance_statistics/excessive_deficit/edp_notification_tables . Todos los documentos relativos al PDE aplicado a Finlandia pueden consultarse en la siguiente dirección electrónica: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm . Posteriormente, y en virtud del artículo 126, apartado 4, el Comité Económico y Financiero emitió un dictamen sobre el informe de la Comisión el [27 de mayo de 2010]. 3. Existencia de un déficit excesivo Según la notificación realizada en el marco del PDE, el déficit de las administraciones públicas finlandesas alcanzará el 4,1% del PIB en 2010, rebasando así el valor de referencia del 3% del PIB. Según el informe elaborado por la Comisión en virtud del artículo 126, apartado 3, el déficit previsto no es próximo al valor de referencia del 3% del PIB. El tercer presupuesto suplementario presentado por el Ministerio de Hacienda al Parlamento el 14 de mayo de 2010 sugiere que en 2010 los ingresos tributarios podrían ser un 0,5% del PIB superiores a los planeados, debido principalmente a unos mayores ingresos procedentes del impuesto de sociedades. Por ello, la situación de las finanzas públicas podría ser mejor que la contemplada en las actuales previsiones presupuestarias, pero, dado que no se ha realizado una actualización completa de estas previsiones, las autoridades finlandesas no han modificado el objetivo de déficit para 2010, y la presente evaluación sigue siendo válida. El exceso previsto sobre el valor de referencia puede calificarse de excepcional en el sentido del Tratado y del Pacto de Estabilidad y Crecimiento. En particular, es el resultado de una grave recesión económica en el sentido del Tratado y del Pacto de Estabilidad y Crecimiento y de las medidas de estímulo tomadas para hacer frente a la recesión económica de conformidad con el Plan Europeo de Recuperación Económica. Según las previsiones de la primavera de 2010 de los servicios de la Comisión, el PIB real se contrajo un 7,8% en 2009 y se prevé que se recupere en 2010, con una tasa de crecimiento del 1,4%. Por otra parte, el exceso previsto sobre el valor de referencia puede considerarse temporal. Según las previsiones de la primavera de 2010 de los servicios de la Comisión, el déficit disminuiría por debajo del valor de referencia en 2011 si se confirma la recuperación económica. No se cumple el criterio de déficit establecido en el Tratado. Según la notificación realizada en el marco del PDE, la deuda bruta de las administraciones públicas se mantiene por debajo del valor de referencia del 60% del PIB, situándose en el 49,9% del PIB en 2010. Según las previsiones de la primavera de 2010 de los servicios de la Comisión, el ratio de deuda sería del 50,5% en 2010 y aumentaría al 54,9% en 2011. Se cumple el criterio de deuda establecido en el Tratado. De conformidad con lo dispuesto en el Tratado y en el Pacto de Estabilidad y Crecimiento, la Comisión también ha analizado «factores pertinentes» en su informe. Según el Pacto, estos factores sólo pueden tenerse en cuenta en las etapas del procedimiento que llevan a la adopción de una decisión relativa a la existencia de un déficit excesivo si el déficit cumple la doble condición de proximidad al valor de referencia y carácter temporal del exceso sobre dicho valor. En el caso de Finlandia, no se cumple esta doble condición. Considerados en sí mismos, los factores pertinentes en el presente caso parecen relativamente favorables, teniendo en cuenta los buenos antecedentes de Finlandia en el cumplimiento de sus objetivos presupuestarios. El dictamen del Comité Económico y Financiero emitido de conformidad con el artículo 126, apartado 4, del Tratado es conforme con la evaluación realizada en el informe de la Comisión elaborado en virtud del artículo 126, apartado 3. La Comisión, teniendo en cuenta su informe elaborado en virtud del artículo 126, apartado 3, y el dictamen del Comité Económico y Financiero emitido con arreglo al artículo 126, apartado 4, considera que en Finlandia existe un déficit excesivo. El dictamen correspondiente, adoptado por la Comisión el [15 de junio de 2010], se transmite al Consejo, de conformidad con el artículo 126, apartado 5, del Tratado. La Comisión propone que el Consejo decida en consecuencia, en virtud del artículo 126, apartado 6. Por otra parte, la Comisión, con arreglo al artículo 126, apartado 7, del Tratado, presenta también al Consejo una recomendación con vistas a una recomendación del Consejo dirigida a Finlandia para que este país ponga fin a su situación de déficit público excesivo. 4. Recomendaciones para poner fin a la situación de déficit excesivo Con arreglo al artículo 3, apartado 4, del Reglamento (CE) nº 1467/97, la recomendación del Consejo formulada en virtud del artículo 126, apartado 7, debe establecer un plazo de seis meses como máximo para que el Estado miembro afectado tome medidas eficaces y un plazo para la corrección del déficit excesivo, que «deberá realizarse en el año siguiente a su detección salvo que concurran circunstancias especiales». Según el artículo 2, apartado 6, del Reglamento, los «factores pertinentes» considerados en el informe elaborado por la Comisión con arreglo al artículo 126, apartado 3, del Tratado han de tenerse en cuenta a la hora de decidir si concurren circunstancias especiales. El artículo 3, apartado 4, del Reglamento dispone que el Consejo ha de recomendar que el Estado miembro logre «una mejora anual mínima equivalente al 0,5% del PIB, como valor de referencia, del saldo presupuestario ajustado en función del ciclo, tras deducir las medidas excepcionales y otras medidas de carácter temporal, con el fin de garantizar la corrección del déficit excesivo dentro del plazo establecido en la recomendación». En el caso de Finlandia, se han considerado favorables los «factores pertinentes», mencionados en el artículo 2, apartado 3, del Reglamento (CE) nº 1467/97 y examinados en el informe elaborado por la Comisión en virtud del artículo 124, apartado 3. Sin embargo, dichos factores no sugieren la existencia de circunstancias especiales que justifiquen un desvío respecto del plazo normal para la corrección del déficit. En particular, según las previsiones de la primavera de 2010 de los servicios de la Comisión, el déficit de las administraciones públicas se situaría ligeramente por debajo del valor de referencia del 3% del PIB ya en 2011, con la hipótesis de mantenimiento de la política económica. En este contexto, es apropiado permitir a las autoridades finlandesas aplicar las medidas presupuestarias previstas para 2010, garantizando al mismo tiempo que el rebasamiento previsto del valor de referencia del 3% del PIB se mantenga bajo control y sea de carácter temporal. Las autoridades deberán definir medidas para garantizar que la corrección prevista del déficit excesivo prosiga en 2011. Una supervisión reforzada en el marco del procedimiento de déficit excesivo, que parece necesaria teniendo en cuenta el plazo para la corrección de dicho déficit, requerirá un seguimiento regular y oportuno de los progresos alcanzados en la aplicación de la estrategia de saneamiento fiscal para garantizar la corrección. En este contexto, podría ser útil dedicar a este aspecto un capítulo aparte en la actualización de 2011 del programa de estabilidad de Finlandia . Comparación de las principales previsiones macroeconómicas y presupuestarias | |2007|2008|2009|2010|2011| PIB real (% variación)|COM primavera 2010 |4,9|1,2|-7,8|1,4|2,1| |Ministerio de Hacienda primavera 2010|4,9|1,2|-7,8|1,1|2,1| Brecha de producción (% del PIB potencial)|COM primavera 2010 1|5|4,1|-5|-4,6|-3,8| |Ministerio de Hacienda primavera 2010 |–|–|–|–|–| Saldo presupuestario de las administraciones públicas (% del PIB)|COM primavera 2010 |5,2|4,2|-2,2|-3,8|-2,9| |Ministerio de Hacienda primavera 2010 |5,2|4,1|-2,4|-4,2|-2,2| Saldo primario (% del PIB)|COM primavera 2010 |6,7|5,6|-1|-2,6|-1,7| |Ministerio de Hacienda primavera 2010 |–|–|–|–|–| Saldo presupuestario ajustado en función del ciclo (% del PIB)|COM primavera 2010 |2,6|2,1|0,3|-1,4|-1| |Ministerio de Hacienda primavera 2010 |–|–|–|–|–| Saldo estructural 2 (% del PIB)|COM primavera 2010 |2,6|2,1|0,4|-1,3|-1| |Ministerio de Hacienda primavera 2010 |–|–|–|–|–| Deuda pública bruta (% del PIB)|COM primavera 2010 |35,2|34,2|44|50,5|54,9| |Ministerio de Hacienda primavera 2010 |35,2|34,2|44|49,9|51,7| Notas :||||||| 1 Sobre la base de un potencial de crecimiento estimado del 2,2%, el 2,1%, el 1,1%, el 1,0%, y el 1,3%, respectivamente, en 2007, 2008, 2009, 2010 y 2011.| 2 Saldo presupuestario ajustado en función del ciclo excluidas las medidas puntuales y otras medidas de carácter temporal. Según las previsiones de la primavera de 2010 de los servicios de la Comisión, las medidas puntuales y otras medidas de carácter temporal equivalen al 0,1% del PIB en 2009 y el 0,2% del PIB en 2010 (aumento del déficit en ambos casos).| | | | | | | | Fuente :||||||| Previsiones del Ministerio de Hacienda de la primavera de 2010; previsiones de los servicios de la Comisión (COM) de la primavera de 2010; cálculos de los servicios de la Comisión.| Propuesta de DECISIÓN DEL CONSEJO sobre la existencia de un déficit excesivo en Finlandia EL CONSEJO DE LA UNIÓN EUROPEA, Visto el Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea y, en particular, su artículo 126, apartado 6, Vista la propuesta de la Comisión Europea, Vistas las observaciones presentadas por Finlandia, Considerando lo siguiente: (1) Con arreglo al artículo 126 del Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea, los Estados miembros deben evitar déficit públicos excesivos. (2) El Pacto de Estabilidad y Crecimiento tiene por objetivo lograr unas finanzas públicas saneadas como medio de reforzar las condiciones para la estabilidad de precios y para un crecimiento fuerte, sostenible y generador de empleo. (3) El procedimiento aplicable en caso de déficit excesivo, contemplado en el artículo 126 del Tratado y desarrollado por el Reglamento (CE) nº 1467/97 del Consejo relativo a la aceleración y clarificación del procedimiento de déficit excesivo DO L 209 de 2.8.1997, p. 6. (que forma parte del Pacto de Estabilidad y Crecimiento), contempla la posibilidad de adoptar una decisión sobre la existencia de un déficit excesivo. El Protocolo sobre el procedimiento aplicable en caso de déficit excesivo, anejo al Tratado, establece disposiciones adicionales relativas a la aplicación del procedimiento de déficit excesivo. El Reglamento (CE) nº 479/2009 del Consejo DO L 145 de 10.6.2009, p. 1. establece definiciones y normas detalladas para la aplicación de dicho Protocolo. [4][5] DO L 209 de 2.8.1997, p. 6. DO L 145 de 10.6.2009, p. 1. (4) La reforma de 2005 del Pacto de Estabilidad y Crecimiento pretendía reforzar su eficacia y sus fundamentos económicos y salvaguardar la sostenibilidad de las finanzas públicas a largo plazo, así como garantizar que las condiciones económicas y presupuestarias se tomen plenamente en cuenta en todas las etapas del procedimiento de déficit excesivo. De esta forma, el Pacto de Estabilidad y Crecimiento proporciona el marco que respalda las políticas públicas a fin de permitir una vuelta rápida a situaciones presupuestarias sólidas teniendo en cuenta la situación económica. (5) El artículo 126, apartado 5, del Tratado dispone que la Comisión debe transmitir un dictamen al Consejo si considera que un Estado miembro presenta o puede presentar un déficit excesivo. Tras tomar en consideración su informe elaborado de conformidad con el artículo 126, apartado 3, y visto el dictamen del Comité Económico y Financiero emitido de conformidad con el apartado 4 de dicho artículo, la Comisión concluyó que existe un déficit excesivo en Finlandia. Por consiguiente, el [15 de junio de 2010], la Comisión trasmitió al Consejo un dictamen sobre Finlandia en este sentido Todos los documentos relativos al PDE aplicado a Finlandia pueden consultarse en la siguiente dirección electrónica: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm . .[6] Todos los documentos relativos al PDE aplicado a Finlandia pueden consultarse en la siguiente dirección electrónica: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm . (6) El artículo 126, apartado 6, del Tratado establece que el Consejo debe considerar las observaciones que formule el Estado miembro de que se trate y, tras una valoración global, decidir si existe un déficit excesivo. En el caso de Finlandia, esta valoración global lleva a las siguientes conclusiones. (7) Según los datos notificados por las autoridades finlandesas en abril de 2010, el déficit de las administraciones públicas alcanzaría el 4,1% del PIB en 2010, con lo cual se rebasaría el valor de referencia del 3% del PIB. Aunque el tercer presupuesto suplementario presentado por el Ministerio de Hacienda al Parlamento el 14 de mayo de 2010 sugiere que en 2010 los ingresos tributarios podrían ser superiores a los planeados, las autoridades finlandesas no han modificado su objetivo de déficit. Aunque el déficit previsto no es próximo al valor de referencia del 3% del PIB, el exceso sobre dicho valor de referencia puede calificarse de excepcional en el sentido del Tratado y del Pacto de Estabilidad y Crecimiento. En particular, es el resultado de una grave recesión económica en el sentido del Tratado y del Pacto de Estabilidad y Crecimiento. Por otra parte, el exceso previsto sobre el valor de referencia puede considerarse temporal. Según las previsiones de la primavera de 2010 de los servicios de la Comisión, el déficit disminuiría por debajo del valor de referencia en 2011 si se confirma la recuperación económica. No se cumple el criterio de déficit establecido en el Tratado. (8) Según los datos notificados por las autoridades finlandesas en abril de 2010, la deuda bruta de las administraciones públicas se mantiene por debajo del valor de referencia del 60% del PIB, y se situará en torno al 49,9% del PIB en 2010. Según las previsiones de la primavera de 2010 de los servicios de la Comisión, el ratio de deuda sería del 50,5% del PIB en 2010 y aumentaría al 54,9% del PIB en 2011, manteniéndose, pues, por debajo del valor de referencia del 60% del PIB. Se cumple el criterio de deuda establecido en el Tratado. (9) De conformidad con el artículo 2, apartado 4, del Reglamento (CE) nº 1467/97, los «factores pertinentes» sólo pueden tenerse en cuenta en las etapas del procedimiento que llevan a la decisión del Consejo relativa a la existencia de un déficit excesivo adoptada de conformidad con el artículo 126, apartado 6, si se cumple plenamente la doble condición de que el déficit se mantenga próximo al valor de referencia y el exceso sobre dicho valor sea temporal. En el caso de Finlandia no se cumple esta doble condición. Por consiguiente no se han tenido en cuenta factores pertinentes en las etapas que han llevado a la adopción de la presente Decisión. HA ADOPTADO LA PRESENTE DECISIÓN: Artículo 1 De una valoración global se desprende que Finlandia presenta un déficit excesivo. Artículo 2 El destinatario de la presente Decisión será la República de Finlandia. Hecho en Bruselas, Por el Consejo El Presidente […] [1] DO L 209 de 2.8.1997, p. 6. El informe también tiene en cuenta el dictamen del Comité Económico y Financiero relativo a «Condiciones de aplicación del Pacto de Estabilidad y Crecimiento y directrices sobre el contenido y el formato de los programas de estabilidad y de convergencia», aprobado por el Consejo EcoFin de 10 de noviembre de 2009, y disponible en: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/legal_texts/index_en.htm . [2] En virtud del Reglamento (CE) nº 479/2009 del Consejo, los Estados miembros deben notificar a la Comisión los déficit públicos y los niveles de deuda pública previstos y reales dos veces al año. La notificación más reciente de Finlandia puede consultarse en: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/government_finance_statistics/excessive_deficit/edp_notification_tables . [3] Todos los documentos relativos al PDE aplicado a Finlandia pueden consultarse en la siguiente dirección electrónica: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm . [4] DO L 209 de 2.8.1997, p. 6. [5] DO L 145 de 10.6.2009, p. 1. [6] Todos los documentos relativos al PDE aplicado a Finlandia pueden consultarse en la siguiente dirección electrónica: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm . ET (...PICT...)|EUROOPA KOMISJON| Brüssel 15.6.2010 SEK(2010) 746 lõplik Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS, ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Soomes SELETUSKIRI 1. Stabiilsuse ja kasvu pakti kohaldamine praeguses kriisiolukorras Paljudes ELi liikmesriikides ületab praegu valitsemissektori eelarve puudujääk lepingus sätestatud kontrollväärtuse 3 % SKPst. Puudujäägi ja võla sageli väga järsku suurenemist tuleb vaadelda 2008/2009. aasta finantskriisi ja majandussurutise enneolematu ulatuse kontekstis. Oma osa on siin mitmel teguril. Esiteks väheneb majandussurutise tagajärjel maksutulu ja suurenevad sotsiaaltoetustega seotud kulud (nt töötushüvitised). Teiseks, tunnistades, et eelarvepoliitikal on praeguses erakordses majandusolukorras oluline osa, kutsus komisjon 2008. aasta novembris esitatud Euroopa majanduse elavdamise kavas (mille Euroopa Ülemkogu kiitis heaks detsembris) üles võtma stimuleerivaid fiskaalmeetmeid. Kavaga nähti ette, et stimuleerivad meetmed peavad olema ajastatud, sihipärased ja ajutised ning vastama eri liikmesriikide rahanduse jätkusuutlikkusele ja konkurentsivõimele, kusjuures kõnealuste meetmete kohaldamine tuleks majandusolukorra paranedes lõpetada. Lisaks on mitu riiki võtnud finantssektori stabiliseerimise meetmeid, millest mõned on mõjutanud võlapositsiooni või võivad tulevikus puudujääki ja võlga suurendada, kuigi teatavad valitsuse toetusega seotud kulud võib tulevikus tagasi saada. Komisjon algatab stabiilsuse ja kasvu pakti kohaselt ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse, kui liikmesriigi eelarvepuudujääk ületab kontrollväärtuse 3 % SKPst. Stabiilsuse ja kasvu pakti 2005. aasta muudatuste eesmärk oli tagada, et ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kõigis etappides võetaks täiel määral arvesse eelkõige majanduslikku olukorda ja eelarvepositsiooni. Seega nähakse stabiilsuse ja kasvu paktiga ette raamistik, mis aitab valitsustel kujundada poliitika, millega saaks kiiresti taastada kindla eelarvepositsiooni, võttes arvesse majandusolukorda, ning sellega tagada riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus. 2. Ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames varem võetud meetmed Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 126 on sätestatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlus. Menetlust on täpsustatud stabiilsuse ja kasvu pakti osaks olevas nõukogu määruses (EÜ) nr 1467/97 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6. Ettekandes võetakse arvesse ka dokumenti „Stabiilsuse ja kasvu pakti rakendamise täpsustused ning juhised stabiilsus- ja lähenemisprogrammide sisu ja vormi kohta”, mille majandus- ja rahandusministrite nõukogu 10. novembril 2009 heaks kiitis ja mis on kättesaadav aadressil: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/legal_texts/index_en.htm . .[1] EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6. Ettekandes võetakse arvesse ka dokumenti „Stabiilsuse ja kasvu pakti rakendamise täpsustused ning juhised stabiilsus- ja lähenemisprogrammide sisu ja vormi kohta”, mille majandus- ja rahandusministrite nõukogu 10. novembril 2009 heaks kiitis ja mis on kättesaadav aadressil: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/legal_texts/index_en.htm . Vastavalt lepingu artikli 126 lõikele 2 peab komisjon jälgima eelarvedistsipliini järgimist kahe kriteeriumi alusel: a) kas kavandatud või tegeliku eelarvepuudujäägi suhe sisemajanduse koguprodukti ületab kontrollväärtuse 3 % (välja arvatud juhul, kui see suhe on oluliselt ja pidevalt langenud ning jõudnud kontrollväärtuse lähedasele tasemele või, kui kontrollväärtuse ületamine on ainult erandlik ja ajutine ning suhe on kontrollväärtuse lähedane); b) kas valitsemissektori võla suhe SKPsse ületab kontrollväärtuse 60 % (välja arvatud juhul, kui see suhe väheneb piisavalt ning läheneb kontrollväärtusele rahuldava kiirusega). Artikli 126 lõikes 3 on sätestatud, et juhul, kui liikmesriik ei vasta ühele või mõlemale kriteeriumile, peab komisjon koostama ettekande. Ettekandes tuleb võtta „arvesse ka seda, kas eelarvepuudujääk ületab riigi investeerimiskulutused, samuti kõiki muid asjassepuutuvaid tegureid, kaasa arvatud liikmesriigi keskmise pikkusega perioodi majandus- ja eelarveseisund”. Lähtudes Soome ametiasutuste 2010. aasta aprillis esitatud andmetest Vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 479/2009 peavad liikmesriigid esitama komisjonile kaks korda aastas andmed valitsemissektori eelarve kavandatud ja tegeliku puudujäägi ning valitsemissektori võla taseme kohta. Kõige uuem teatis Soomele on saadaval: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/government_finance_statistics/excessive_deficit/edp_notification_tables . ning komisjoni talituste 2010. aasta kevadprognoosist, võttis komisjon 12. mail 2010 artikli 126 lõike 3 alusel vastu Soomet käsitleva ettekande Kõik Soome ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitlevad dokumendid on esitatud järgmisel veebilehel: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm . .[2][3] Vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 479/2009 peavad liikmesriigid esitama komisjonile kaks korda aastas andmed valitsemissektori eelarve kavandatud ja tegeliku puudujäägi ning valitsemissektori võla taseme kohta. Kõige uuem teatis Soomele on saadaval: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/government_finance_statistics/excessive_deficit/edp_notification_tables . Kõik Soome ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitlevad dokumendid on esitatud järgmisel veebilehel: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm . Seejärel sõnastas majandus- ja rahanduskomitee [27. mail 2010] kooskõlas artikli 126 lõikega 4 oma arvamuse komisjoni ettekande kohta. 3. Ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu Ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse teatise kohaselt ulatub Soome valitsemissektori eelarve kavandatav puudujääk 2010. aastal 4,1 %ni SKPst ja ületab seega kontrollväärtuse 3 % SKPst. Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõike 3 alusel avaldatud ettekandes leidis komisjon, et kavandatud puudujääki ei saa pidada kontrollväärtuse 3 % SKPst lähedaseks. Kolmandas lisaeelarves, mille Soome valitsus 14. mail 2010. aastal parlamendile esitas, eeldatakse, et 2010. aasta maksutulu võib tulla oodatust 0,5 SKP protsendipunkti võrra suurem, eelkõige ettevõtte tulumaksu arvelt. See viitab võimalusele, et eelarvetulemus kujuneb oodatust paremaks, aga kuna uut põhjalikku prognoosi ei ole tehtud, ei ole ka 2010. aasta puudujääki ametlikult muudetud ning praegune hinnang jääb endiselt kehtima. Kavandatavat kontrollväärtuse ületamist saab pidada asutamislepingu ning stabiilsuse ja kasvu pakti järgi erandlikuks. Eelkõige seetõttu, et selle on põhjustanud lepingu ning stabiilsuse ja kasvu pakti tähenduses tõsine majanduslik surutis ning sellega toimetulemiseks kooskõlas Euroopa majanduse elavdamise kavaga võetud stimuleerivad meetmed. Komisjoni talituste 2010. aasta kevadprognoosi kohaselt vähenes reaalne SKP 2009. aastal 7,8 % ning peaks 2010. aastal suurenema 1,4 %. Lisaks võib kontrollväärtuse kavandatud ületamist pidada ajutiseks. Komisjoni talituste 2010. aasta kevadprognoosi kohaselt langeb puudujääk majanduse hoogustuva elavnemise toel allapoole kontrollväärtust 2011. aastal. Lepingus sätestatud puudujäägikriteerium ei ole täidetud. Ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse teatise kohaselt jääb valitsemissektori koguvõlg 2010. aastal tasemele 49,9 % SKPst, mis on allpool kontrollväärtust 60 % SKPst. Komisjoni talituste 2010. aasta kevadprognoosi järgi moodustab võlakoorem 2010. aastal 50,5 % SKPst ja tõuseb 2011. aastal tasemeni 54,9 % SKPst. Lepingu võlakriteerium on täidetud. Kooskõlas lepingu ning stabiilsuse ja kasvu pakti sätetega analüüsis komisjon oma ettekandes ka muid asjassepuutuvaid tegureid. Stabiilsuse ja kasvu pakti kohaselt saab neid tegureid ülemäärast puudujääki käsitleva otsuse tegemisel arvesse võtta üksnes juhul, kui puudujääk vastab kahele tingimusele: see on kontrollväärtuse lähedal ja ajutine. Soome puhul ei ole mõlemad tingimused täidetud. Omaette vaadates on muud asjassepuutuvad tegurid praegusel juhul soodsad, eriti arvestades Soome senist head eelarvedistsipliini. Lepingu artikli 126 lõike 4 kohane majandus- ja rahanduskomitee arvamus on kooskõlas artikli 126 lõike 3 kohases komisjoni ettekandes esitatud hinnanguga. Olles võtnud arvesse nii artikli 126 lõike 3 kohast ettekannet kui ka artikli 126 lõike 4 kohast majandus- ja rahanduskomitee arvamust, on komisjon arvamusel, et Soomel on ülemäärane eelarvepuudujääk. Kõnealune arvamus, mille komisjon võttis vastu [15. juunil 2010], on vastavalt asutamislepingu artikli 126 lõikele 5 adresseeritud nõukogule. Komisjon soovitab nõukogul teha kooskõlas artikli 126 lõikega 6 asjakohane otsus. Lisaks esitab komisjon nõukogule soovituse võtta vastu Soomele adresseeritav nõukogu soovitus, milles sätestatakse asutamislepingu artikli 126 lõike 7 kohaselt ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamine. 4. Soovitused ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 3 lõikele 4 kehtestatakse lepingu artikli 126 lõike 7 kohase soovitusega asjaomasele liikmesriigile maksimaalselt kuue kuu pikkune tähtaeg tõhusate meetmete võtmiseks ning tähtaeg ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks, mis „peaks olema lõpule viidud puudujäägi kindlakstegemisele järgneval aastal, välja arvatud eriasjaolude korral”. Kõnealuse määruse artikli 2 lõikes 6 on sätestatud, et lepingu artikli 126 lõike 3 kohases komisjoni ettekandes käsitletud asjassepuutuvaid tegureid tuleb võtta arvesse otsuse tegemisel eriasjaolude olemasolu kohta. Määruse artikli 3 lõikes 4 on sätestatud, et nõukogu soovitab, et liikmesriik saavutaks „tsükliliselt korrigeeritud eelarvetasakaalu minimaalse paranemise aastas, seades sihtmärgiks vähemalt 0,5 % SKPst, võtmata arvesse ühekordseid ja ajutisi meetmeid, et tagada ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimine soovituses kehtestatud tähtaja jooksul”. Soome puhul pidas komisjon lepingu artikli 124 lõike 3 alusel esitatud ettekandes määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 2 lõikes 3 sätestatud asjassepuutuvaid tegureid soodsaks. Siiski ei viita need eriasjaoludele, mis annaks põhjust kõrvale kalduda tavapärasest puudujäägi kõrvaldamise tähtajast. Muu hulgas langeb komisjoni talituste 2010. aasta kevadprognoosi kohaselt valitsemissektori puudujääk veidi allapoole kontrollväärtust 3 % SKPst eeldatavasti isegi siis, kui poliitikat ei muudeta. Selles kontekstis on asjakohane lubada Soome ametiasutustel rakendada 2010. aastaks kavandatud eelarvemeetmeid, tagades, et kontrollväärtuse 3 % SKPst ületamine on väike ja ajutine. Soome ametiasutused peaksid osutama, milliste meetmete abil tagatakse ülemäärase puudujäägi kavandatud kõrvaldamine 2011. aastaks. Pidades silmas ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamise tähtaega, tuleb puudujäägi kõrvaldamise tagamiseks kohaldada ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames tõhustatud järelevalvet, mille käigus korrapäraselt ja õigeaegselt jälgitakse eelarve konsolideerimise strateegia rakendamisel tehtud edusamme. Sellega seoses võib osutuda otstarbekaks pühendada sellele küsimusele Soome 2011. aasta ajakohastatud stabiilsusprogrammis eraldi peatükk. Peamiste makromajanduslike ja eelarveprognooside võrdlus | |2007|2008|2009|2010|2011| SKP reaalkasv (muutuse %)|KOM kevad 2010 |4,9|1,2|-7,8|1,4|2,1| |Rah. min. kevad 2010|4,9|1,2|-7,8|1,1|2,1| SKP lõhe (% potentsiaalsest SKPst)|KOM kevad 2010 1|5|4,1|-5|-4,6|-3,8| |Rah. min. kevad 2010 |puudub|puudub|puudub|puudub|puudub| Valitsemissektori eelarve positsioon (% SKPst)|KOM kevad 2010 |5,2|4,2|-2,2|-3,8|-2,9| |Rah. min. kevad 2010 |5,2|4,1|-2,4|-4,2|-2,2| Esmane eelarvepositsioon (% SKPst)|KOM kevad 2010 |6,7|5,6|-1|-2,6|-1,7| |Rah. min. kevad 2010 |puudub|puudub|puudub|puudub|puudub| Tsükliliselt kohandatud eelarvepositsioon (% SKPst)|KOM kevad 2010 |2,6|2,1|0,3|-1,4|-1| |Rah. min. kevad 2010 |puudub|puudub|puudub|puudub|puudub| Struktuurne eelarvepositsioon 2 (% SKPst)|KOM kevad 2010 |2,6|2,1|0,4|-1,3|-1| |Rah. min. kevad 2010 |puudub|puudub|puudub|puudub|puudub| Valitsemissektori koguvõlg (% SKPst)|KOM kevad 2010 |35,2|34,2|44|50,5|54,9| |Rah. min. kevad 2010 |35,2|34,2|44|49,9|51,7| Märkus :||||||| 1 Põhineb hinnangulisel potentsiaalsel kasvul, mis aastateks 2007–2011 on vastavalt 2,2%, 2,1%, 1,1%, 1,0 % ja 1,3%.| 2 Tsükliliselt kohandatud eelarvepositsioon, v.a ühekordsed ja muud ajutised meetmed. Komisjoni talituste 2010. aasta kevadprognoosi kohaselt moodustavad ühekordsed ja muud ajutised meetmed 2009. aastal 0,1 % SKPst ja 2010. aastal 0,2 % SKPst, mõlemal juhul on meetmed puudujääki suurendavad .| | | | | | | | Allikad :||||||| Rahandusministeeriumi 2010. aasta prognoos; komisjoni talituste 2010. aasta kevadprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused.| Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS, ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Soomes EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut ja eriti selle artikli 126 lõiget 6, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut, võttes arvesse Soome esitatud märkusi ning arvestades järgmist: (1) Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 126 hoiduvad liikmesriigid valitsemissektori eelarve ülemäärasest puudujäägist. (2) Stabiilsuse ja kasvu pakt põhineb eesmärgil tagada riigi rahanduse usaldusväärsus, mis on vajalik hindade stabiilsuse ning töökohtade loomist soodustava tugeva ja püsiva majanduskasvu tingimuste tagamiseks. (3) Lepingu artiklis 126 sätestatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluses, mida selgitatakse nõukogu määrusega (EÜ) nr 1467/97 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6. (mis moodustab osa stabiilsuse ja kasvu paktist), nähakse ette ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu käsitleva otsuse vastuvõtmine. Lepingule lisatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse protokollis on ette nähtud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamist käsitlevad täiendavad sätted. Nõukogu määruses (EÜ) nr 479/2009 ELT L 145, 10.6.2009, lk 1. on sätestatud üksikasjalikud eeskirjad ja määratlused kõnealuse protokolli sätete kohaldamiseks. [4][5] EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6. ELT L 145, 10.6.2009, lk 1. (4) Stabiilsuse ja kasvu pakti 2005. aasta reformiga püüti suurendada pakti tõhusust ja majanduslikku mõju ning kindlustada liikmesriikide rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus. Sellega püüti tagada, et ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse käigus võetaks täiel määral arvesse eelkõige majanduslikku olukorda ja eelarvepositsiooni. Seega nähakse stabiilsuse ja kasvu paktiga ette raamistik, millega toetatakse valitsuse poliitikat kindla eelarvepositsiooni kiireks taastamiseks, võttes samas arvesse majandusolukorda. (5) Lepingu artikli 126 lõikega 5 sätestatakse, et juhul kui komisjon on arvamusel, et liikmesriigil on või võib tekkida ülemäärane eelarvepuudujääk, peab ta esitama nõukogule arvamuse. Olles võtnud arvesse lepingu artikli 126 lõike 3 kohast ettekannet ning lepingu artikli 126 lõike 4 kohast majandus- ja rahanduskomitee arvamust, on komisjon seisukohal, et Soomel on ülemäärane eelarvepuudujääk. Seepärast edastas komisjon [15. juunil 2010] Kõik Soome ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitlevad dokumendid on esitatud järgmisel veebilehel: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm . nõukogule Soome kohta sellekohase arvamuse.[6] Kõik Soome ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitlevad dokumendid on esitatud järgmisel veebilehel: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm . (6) Lepingu artikli 126 lõike 6 kohaselt peaks nõukogu enne otsustamist, kas liikmesriigil on ülemäärane eelarvepuudujääk või mitte, kaaluma kõiki asjaomase liikmesriigi võimalikke märkusi ning andma üldhinnangu. Soome puhul võib kõnealuse üldhinnangu põhjal teha järgmised järeldused. (7) Soome ametiasutuste poolt 2010. aasta aprillis esitatud andmete kohaselt ulatub Soome valitsemissektori eelarve kavandatav puudujääk 2010. aastal 4,1 %ni SKPst ja ületab seega kontrollväärtuse 3 % SKPst. Kolmandas lisaeelarves, mille Soome valitsus 14. mail 2010. aastal parlamendile esitas, eeldatakse, et 2010. aasta maksutulu võib tulla oodatust suurem, kuid see ei ole viinud ametliku puudujäägieesmärgi muutmiseni. Kavandatav puudujääk ei ole kontrollväärtuse 3 % SKPst lähedasel tasemel, kuid kontrollväärtuse ületamist võib käsitada asutamislepingu ning stabiilsuse ja kasvu pakti tähenduses erandlikuna. Eelkõige on ülemäärane eelarvepuudujääk tingitud tõsisest majandussurutisest asutamislepingu ning stabiilsuse ja kasvu pakti tähenduses. Lisaks võib kontrollväärtuse kavandatud ületamist pidada ajutiseks. Komisjoni talituste 2010. aasta kevadprognoosi kohaselt langeb puudujääk majanduse hoogustuva elavnemise toel allapoole kontrollväärtust 2011. aastal. Lepingus sätestatud puudujäägikriteerium ei ole täidetud. (8) Vastavalt Soome ametiasutuste 2010. aasta aprillis esitatud andmetele on valitsemissektori koguvõlg alla kontrollväärtuse 60 % SKPst, jäädes 2010. aastal tasemele 49,9% SKPst. Komisjoni talituste 2010. aasta kevadprognoosi järgi moodustab võlakoorem 2010. aastal 50,5 % SKPst ja tõuseb 2011. aastal tasemeni 54,9 % SKPst, mis on endiselt allpool kontrollväärtust 60 % SKPst. Asutamislepingu võla kriteerium on täidetud. (9) Nõukogu määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 2 lõike 4 kohaselt võib nõukogu lepingu artikli 126 lõike 6 kohases otsuses ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta asjassepuutuvaid tegureid arvesse võtta ainult juhul, kui topelttingimus (eelarvepuudujääk on kontrollväärtuse lähedane ja kontrollväärtuse ületamine on ajutine) on täielikult täidetud. Soome puhul ei ole kõnealune topelttingimus täidetud. Seepärast ei võeta asjassepuutuvaid tegureid käesoleva otsuse tegemisel arvesse, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE: Artikkel 1 Üldhinnangust järeldub, et Soomel on ülemäärane eelarvepuudujääk. Artikkel 2 Käesolev otsus on adresseeritud Soome Vabariigile. Brüssel, Nõukogu nimel eesistuja […] [1] EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6. Ettekandes võetakse arvesse ka dokumenti „Stabiilsuse ja kasvu pakti rakendamise täpsustused ning juhised stabiilsus- ja lähenemisprogrammide sisu ja vormi kohta”, mille majandus- ja rahandusministrite nõukogu 10. novembril 2009 heaks kiitis ja mis on kättesaadav aadressil: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/legal_texts/index_en.htm . [2] Vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 479/2009 peavad liikmesriigid esitama komisjonile kaks korda aastas andmed valitsemissektori eelarve kavandatud ja tegeliku puudujäägi ning valitsemissektori võla taseme kohta. Kõige uuem teatis Soomele on saadaval: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/government_finance_statistics/excessive_deficit/edp_notification_tables . [3] Kõik Soome ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitlevad dokumendid on esitatud järgmisel veebilehel: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm . [4] EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6. [5] ELT L 145, 10.6.2009, lk 1. [6] Kõik Soome ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitlevad dokumendid on esitatud järgmisel veebilehel: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm . FR (...PICT...)|COMMISSION EUROPÉENNE| Bruxelles, le 15.6.2010 SEC(2010) 746 final Proposition de DÉCISION DU CONSEIL sur l’existence d'un déficit excessif en Finlande EXPOSÉ DES MOTIFS 1. Application du pacte de stabilité et de croissance dans la situation de crise actuelle Bon nombre de pays de l’UE sont actuellement confrontés à des déficits publics supérieurs à la valeur de référence de 3 % du PIB établie dans le traité. L’accroissement souvent significatif du déficit et l’évolution de la dette doivent être replacés dans le contexte de la crise financière mondiale sans précédent et du ralentissement économique de 2008 et 2009. Plusieurs facteurs sont en jeu. Tout d’abord, le fléchissement de l’activité économique entraîne une diminution des recettes fiscales et un accroissement des dépenses de sécurité sociale (prestations de chômage, par exemple). Ensuite, reconnaissant que les politiques budgétaires sont appelées à jouer un rôle important dans la situation économique exceptionnelle que nous connaissons, la Commission a proposé une impulsion budgétaire dans son plan européen pour la relance économique de novembre 2008, approuvé par le Conseil européen en décembre. Ce plan indiquait que les mesures devraient être prises en temps voulu, ciblées, temporaires, différenciées selon les États membres en fonction de la situation de chacun en termes de viabilité des finances publiques et de compétitivité, et qu’elles devraient être abandonnées lorsque les conditions économiques s’amélioreraient. Enfin, plusieurs pays ont pris des mesures pour stabiliser le secteur financier, dont certaines ont eu un impact sur l’endettement, ou entraînent un risque d’accroissement du déficit et de la dette à l'avenir, bien qu’une partie des coûts du soutien apporté par l’État puisse être récupérée par la suite. Au titre du pacte de stabilité et de croissance, la Commission est tenue d’engager la procédure concernant les déficits excessifs (PDE) dès que le déficit d’un État membre dépasse la valeur de référence de 3 % du PIB. Les modifications apportées en 2005 au pacte de stabilité et de croissance visaient spécifiquement à faire en sorte que la situation économique et budgétaire soit pleinement prise en compte dans toutes les phases de cette procédure. De cette manière, le pacte de stabilité et de croissance constitue le cadre qui soutient les politiques gouvernementales pour un retour rapide à des positions budgétaires saines tout en tenant compte de la situation économique. Il assure ainsi la viabilité des finances publiques à long terme. 2. Étapes précédentes dans la procédure de déficit excessif L’article 126 du traité sur le fonctionnement de l’Union européenne établit une procédure concernant les déficits excessifs (PDE). Cette procédure est précisée dans le règlement (CE) nº 1467/97 du Conseil «visant à accélérer et à clarifier la mise en œuvre de la procédure concernant les déficits excessifs» JO L 209 du 2.8.1997, p. 6. Le rapport tient compte également des «Spécifications relatives à la mise en œuvre du pacte de stabilité et de croissance et des lignes directrices concernant le contenu et la présentation des programmes de stabilité et de convergence», approuvées par le Conseil ECOFIN le 10 novembre 2009, disponibles à l’adresse: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/legal_texts/index_en.htm . , qui fait partie du pacte de stabilité et de croissance.[1] JO L 209 du 2.8.1997, p. 6. Le rapport tient compte également des «Spécifications relatives à la mise en œuvre du pacte de stabilité et de croissance et des lignes directrices concernant le contenu et la présentation des programmes de stabilité et de convergence», approuvées par le Conseil ECOFIN le 10 novembre 2009, disponibles à l’adresse: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/legal_texts/index_en.htm . Conformément à l’article 126, paragraphe 2, du traité, il incombe à la Commission d’examiner si la discipline budgétaire a été respectée et ce, sur la base de deux critères: a) si le rapport entre le déficit public prévu ou effectif et le produit intérieur brut (PIB) dépasse la valeur de référence de 3 % (à moins que le rapport n’ait diminué de manière substantielle et constante et atteint un niveau proche de la valeur de référence, ou que le dépassement de la valeur de référence ne soit qu’exceptionnel et temporaire et que ledit rapport ne reste proche de la valeur de référence); et b) si le rapport entre la dette publique et le PIB dépasse la valeur de référence de 60 % (à moins que ce rapport ne diminue suffisamment et ne s’approche de la valeur de référence à un rythme satisfaisant). L’article 126, paragraphe 3, du traité dispose que si un État membre ne satisfait pas aux exigences de ces critères ou de l’un d’eux, la Commission élabore un rapport. Ce rapport de la Commission «examine également si le déficit public excède les dépenses publiques d’investissement et tient compte de tous les autres facteurs pertinents, y compris la position économique et budgétaire à moyen terme de l’État membre». Sur la base des données communiquées par les autorités finlandaises en avril 2010 Conformément au règlement (CE) n° 479/2009 du Conseil, les États membres notifient à la Commission leur déficit public ainsi que le niveau de leur dette publique prévus et effectifs, deux fois par an. Les données les plus récemment notifiées par la Finlande sont disponibles sur: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/government_finance_statistics/excessive_deficit/edp_notification_tables . et compte tenu des prévisions établies par ses services au printemps 2010, la Commission a adopté, le 12 mai 2010, un rapport au titre de l’article 126, paragraphe 3, concernant la Finlande Tous les documents relatifs à la procédure concernant le déficit excessif de la Finlande se trouvent à l’adresse: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm . .[2][3] Conformément au règlement (CE) n° 479/2009 du Conseil, les États membres notifient à la Commission leur déficit public ainsi que le niveau de leur dette publique prévus et effectifs, deux fois par an. Les données les plus récemment notifiées par la Finlande sont disponibles sur: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/government_finance_statistics/excessive_deficit/edp_notification_tables . Tous les documents relatifs à la procédure concernant le déficit excessif de la Finlande se trouvent à l’adresse: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm . Conformément à l’article 126, paragraphe 4, du traité, le comité économique et financier a ensuite rendu un avis sur le rapport de la Commission, le [27 mai 2010]. 3. Existence d’un déficit excessif Selon les données communiquées par les autorités finlandaises dans le cadre de la procédure de déficit excessif, le déficit public de la Finlande devrait atteindre 4,1 % du PIB en 2010, soit un niveau supérieur à la valeur de référence de 3 % du PIB. Dans son rapport au titre de l’article 126, paragraphe 3, du traité, la Commission a estimé que le déficit prévu n’était pas proche de la valeur de référence de 3 % du PIB. D’après le troisième budget supplémentaire présenté par le ministère des Finances au Parlement le 14 mai 2010, les recettes fiscales de 2010 pourraient être plus importantes que prévu (de 0,5 % du PIB), essentiellement du fait d’une augmentation du montant à percevoir au titre de l’impôt sur le revenu des sociétés. La situation des finances publiques pourrait ainsi se révéler meilleure que prévu dans les projections actuelles, mais, dès lors qu’aucune actualisation complète de ces projections n’a été effectuée, l’objectif fixé pour 2010 en matière de déficit n’a pas été officiellement revu, et l’estimation actuelle reste valable. Le dépassement attendu de la valeur de référence peut être qualifié d’exceptionnel au sens du traité et du pacte de stabilité et de croissance. Il résulte en effet d’une grave récession économique au sens du traité et du pacte de stabilité et de croissance, ainsi que des mesures de relance adoptées en réponse à celle-ci conformément au plan européen pour la relance économique. Selon les prévisions établies au printemps 2010 par les services de la Commission, le PIB réel s’est contracté de 7,8 % en 2009, mais devrait avoir retrouvé une croissance de 1,4 % en 2010. Le dépassement attendu de la valeur de référence peut également être considéré comme temporaire. Selon les prévisions du printemps 2010 des services de la Commission, en effet, si la reprise économique attendue se confirme, le déficit retombera sous la valeur de référence en 2011. Le critère du déficit prévu par le traité n’est pas rempli. D’après les données communiquées dans le cadre de la PDE, la dette publique brute restera inférieure à la valeur de référence de 60 % du PIB et se chiffrera à 49,9 % du PIB en 2010. Dans leurs prévisions du printemps 2010, les services de la Commission tablent, quant à eux, sur un ratio d’endettement s’établissant à 50,5 % du PIB en 2010, puis augmentant pour atteindre 54,9 % du PIB en 2011. Le critère de la dette prévu par le traité est rempli. Conformément aux dispositions du traité et du pacte de stabilité et de croissance, la Commission a également analysé les «facteurs pertinents» dans son rapport. Selon le pacte de stabilité et de croissance, ces facteurs ne peuvent être pris en compte dans le processus conduisant à la décision constatant l’existence d’un déficit excessif que si la double condition d’un déficit proche de la valeur de référence et d’un dépassement de caractère temporaire est remplie. Dans le cas de la Finlande, cette double condition n’est pas remplie. En soi, les facteurs pertinents examinés dans le cas présent semblent toutefois relativement favorables, compte tenu des bons antécédents de la Finlande dans le domaine de la politique budgétaire. L’avis rendu par le comité économique et financier conformément à l’article 126, paragraphe 4, du traité concorde avec l’évaluation faite par la Commission dans son rapport au titre de l’article 126, paragraphe 3. Compte tenu de son rapport établi au titre de l’article 126, paragraphe 3, et de l’avis émis par le comité économique et financier en vertu de l’article 126, paragraphe 4, du traité, la Commission estime qu’il existe un déficit excessif en Finlande. L’avis adopté en ce sens par la Commission le [15 juin 2010] est adressé au Conseil, conformément à l’article 126, paragraphe 5, du traité. La Commission recommande au Conseil de prendre une décision dans le sens de cet avis, en vertu de l’article 126, paragraphe 6. Elle soumet en outre une recommandation au Conseil afin qu’il adresse à la Finlande une recommandation pour que soit mis un terme à la situation de déficit public excessif, conformément à l’article 126, paragraphe 7. 4. Recommandation pour que soit mis un terme à la situation de déficit excessif En vertu de l’article 3, paragraphe 4, du règlement (CE) n° 1467/97, la recommandation du Conseil émise au titre de l’article 126, paragraphe 7, du traité doit prescrire à l’État membre concerné un délai de six mois au maximum pour engager une action suivie d’effets, ainsi qu’un autre délai pour corriger le déficit excessif, «qui devrait disparaître dans l’année suivant la constatation de l’existence de ce déficit, sauf circonstances particulières». L’article 2, paragraphe 6, du règlement implique que la décision concernant l’existence de circonstances particulières tienne compte des «facteurs pertinents» examinés dans le rapport de la Commission adopté au titre de l’article 126, paragraphe 3, du traité. L’article 3, paragraphe 4, du règlement précise que le Conseil invite l’État membre concerné à parvenir à «une amélioration annuelle minimale, correspondant à au moins 0,5 % du PIB à titre de référence, de son solde budgétaire corrigé des variations conjoncturelles, déduction faite des mesures ponctuelles et autres mesures temporaires, dans le but d’assurer la correction du déficit excessif dans le délai fixé dans les recommandations». Dans le cas de la Finlande, les facteurs pertinents définis à l’article 2, paragraphe 3, du règlement (CE) n° 1467/97 et pris en considération par la Commission dans son rapport au titre de l’article 126, paragraphe 3, du traité, ont été jugés favorables. Ils ne permettent toutefois pas de conclure à l’existence de circonstances particulières qui justifieraient de déroger au délai normalement imparti pour la correction du déficit excessif. En particulier, selon les prévisions établies au printemps 2010 par les services de la Commission, dans l’hypothèse de politiques inchangées, le déficit public retomberait légèrement sous la valeur de référence de 3 % du PIB dès 2011. Dans ce contexte, il y a lieu d’autoriser les autorités finlandaises à mettre en œuvre les mesures budgétaires qu’elles avaient prévues en 2010, tout en veillant à ce que le dépassement attendu de la valeur de référence de 3 % du PIB demeure contenu et temporaire. Les autorités finlandaises devraient toutefois préciser les mesures qu’elles comptent prendre pour garantir le caractère durable de la correction du déficit excessif prévue en 2011. Une surveillance accrue dans le cadre de la PDE, qui semble nécessaire compte tenu du délai imparti pour la correction du déficit excessif, exigera un contrôle régulier et en temps utile des progrès accomplis dans la mise en œuvre de la stratégie d’assainissement budgétaire. Dans ce contexte, un chapitre distinct pourrait utilement être consacré à cette question dans l’actualisation 2011 du programme de stabilité de la Finlande. Comparaison des principales projections macroéconomiques et budgétaires | |2007|2008|2009|2010|2011| PIB réel (variation en %)|COM printemps 2010 |4,9|1,2|-7,8|1,4|2,1| |Min. des Fin. printemps 2010|4,9|1,2|-7,8|1,1|2,1| Écart de production (en % du PIB potentiel)|COM printemps 2010 1|5|4,1|-5|-4,6|-3,8| |Min. des Fin. printemps 2010 |n.d.|n.d.|n.d.|n.d.|n.d.| Solde des finances publiques (en % du PIB)|COM printemps 2010 |5,2|4,2|-2,2|-3,8|-2,9| |Min. des Fin. printemps 2010 |5,2|4,1|-2,4|-4,2|-2,2| Solde primaire (en % du PIB)|COM printemps 2010 |6,7|5,6|-1|-2,6|-1,7| |Min. des Fin. printemps 2010 |n.d.|n.d.|n.d.|n.d.|n.d.| Solde corrigé des variations conjoncturelles (en % du PIB)|COM printemps 2010 |2,6|2,1|0,3|-1,4|-1| |Min. des Fin. printemps 2010 |n.d.|n.d.|n.d.|n.d.|n.d.| Solde structurel 2 (en % du PIB)|COM printemps 2010 |2,6|2,1|0,4|-1,3|-1| |Min. des Fin. printemps 2010 |n.d.|n.d.|n.d.|n.d.|n.d.| Dette publique brute (en % du PIB)|COM printemps 2010 |35,2|34,2|44|50,5|54,9| |Min. des Fin. printemps 2010 |35,2|34,2|44|49,9|51,7| Notes :||||||| 1 Sur la base d’une croissance potentielle estimée à respectivement 2,2 %, 2,1 %, 1,1 %, 1,0 % et 1,3 % sur la période 2007-2011.| 2 Solde corrigé des variations conjoncturelles hors mesures exceptionnelles et autres mesures temporaires. Selon les prévisions du printemps 2010 des services de la Commission, les mesures exceptionnelles et autres mesures temporaires s’élèvent à 0,1 % du PIB en 2010 et 0,2 % du PIB en 2011 (et sont de nature à accroître le déficit dans les deux cas).| | | | | | | | Sources :||||||| Prévisions du printemps 2010 du ministère finlandais des Finances; prévisions du printemps 2010 des services de la Commission (COM); calculs des services de la Commission.| Proposition de DÉCISION DU CONSEIL du 15.6.2010 sur l’existence d'un déficit excessif en Finlande LE CONSEIL DE L’UNION EUROPÉENNE, vu le traité sur le fonctionnement de l’Union européenne, et notamment son article 126, paragraphe 6, vu la proposition de la Commission européenne, vu les observations émises par la Finlande, considérant ce qui suit: (1) En vertu de l’article 126, paragraphe 1, du traité sur le fonctionnement de l’Union européenne, les États membres évitent les déficits publics excessifs. (2) Le pacte de stabilité et de croissance repose sur l’objectif de finances publiques saines en tant que moyen de renforcer les conditions propices à la stabilité des prix et à une croissance soutenue et durable, génératrice d’emplois. (3) La procédure concernant les déficits excessifs (PDE) prévue par l’article 126 du traité et précisée par le règlement (CE) n° 1467/97 du Conseil visant à accélérer et à clarifier la mise en œuvre de la procédure concernant les déficits excessifs JO L 209 du 2.8.1997, p. 6. (qui fait partie du pacte de stabilité et de croissance) prévoit une décision sur l’existence d’un déficit excessif. Le protocole sur la procédure concernant les déficits excessifs annexé au traité contient des dispositions supplémentaires relatives à la mise en œuvre de la PDE. Le règlement (CE) n° 479/2009 du Conseil JO L 145 du 10.6.2009, p. 1. énonce les définitions et les règles détaillées nécessaires à l’application des dispositions dudit protocole. [4][5] JO L 209 du 2.8.1997, p. 6. JO L 145 du 10.6.2009, p. 1. (4) La réforme du pacte de stabilité et de croissance opérée en 2005 visait à en renforcer l’efficacité et les fondements économiques et à garantir la viabilité à long terme des finances publiques. Elle visait notamment à faire en sorte que la situation économique et budgétaire soit pleinement prise en compte dans toutes les phases de la procédure concernant les déficits excessifs. De cette manière, le pacte de stabilité et de croissance constitue le cadre qui soutient les politiques gouvernementales pour un retour rapide à des positions budgétaires saines tout en tenant compte de la situation économique. (5) L’article 126, paragraphe 5, du traité prévoit que la Commission adresse un avis au Conseil si elle estime qu’il y a un déficit excessif dans un État membre ou qu’un tel déficit risque de se produire. Compte tenu de son rapport établi au titre de l’article 126, paragraphe 3, et de l’avis émis par le comité économique et financier en vertu de l’article 126, paragraphe 4, la Commission estime qu’il existe un déficit excessif en Finlande. Le [15 juin 2010], elle a donc adressé au Conseil un avis en ce sens concernant la Finlande Tous les documents relatifs à la procédure concernant le déficit excessif de la Finlande se trouvent à l’adresse: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm . .[6] Tous les documents relatifs à la procédure concernant le déficit excessif de la Finlande se trouvent à l’adresse: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm . (6) L’article 126, paragraphe 6, du traité, dispose que le Conseil tient compte des observations éventuelles de l’État membre concerné avant de décider, après une évaluation globale, s’il y a ou non un déficit excessif. Dans le cas de la Finlande, cette évaluation globale aboutit aux conclusions ci-après. (7) Selon les données communiquées par les autorités finlandaises en avril 2010, le déficit public de la Finlande devrait atteindre 4,1 % du PIB en 2010, soit un niveau supérieur à la valeur de référence de 3 % du PIB. Même si le troisième budget supplémentaire présenté par le ministère des Finances au Parlement le 14 mai 2010 indique que les recettes fiscales de 2010 pourraient se révéler plus importantes que prévu, l’objectif en matière de déficit n’en a pas pour autant été officiellement modifié. Le déficit prévu n’est pas proche de la valeur de référence de 3 % du PIB, mais le dépassement attendu de la valeur de référence peut être qualifié d’exceptionnel au sens du traité et du pacte de stabilité et de croissance. Il résulte en effet d’une grave récession économique au sens du traité et du pacte de stabilité et de croissance. Il peut également être considéré comme temporaire. Selon les prévisions du printemps 2010 des services de la Commission, si la reprise économique attendue se confirme, le déficit retombera sous la valeur de référence en 2011. Le critère du déficit prévu par le traité n’est pas rempli. (8) Selon les données communiquées par les autorités finlandaises en avril 2010, la dette publique brute restera inférieure à la valeur de référence de 60 % du PIB, se chiffrant à 49,9 % du PIB en 2010. Dans leurs prévisions du printemps 2010, les services de la Commission tablent, quant à eux, sur un ratio d’endettement s’établissant à 50,5 % du PIB en 2010, puis augmentant pour atteindre 54,9 % du PIB en 2011, restant ainsi toujours inférieur à la valeur de référence de 60 % du PIB. Le critère de la dette prévu par le traité est rempli. (9) Conformément à l’article 2, paragraphe 4, du règlement (CE) n° 1467/97 du Conseil, les «facteurs pertinents» ne peuvent être pris en considération dans les démarches conduisant à la décision sur l’existence d’un déficit excessif en vertu de l’article 126, paragraphe 6, qu’à la double condition que le déficit reste proche de la valeur de référence et que le dépassement de la valeur de référence reste temporaire. Dans le cas de la Finlande, cette double condition n’est pas remplie. Par conséquent, les facteurs pertinents ne sont pas pris en compte dans les étapes conduisant à la présente décision, A ADOPTÉ LA PRÉSENTE DÉCISION: Article premier Il ressort d’une évaluation globale qu’il existe un déficit excessif en Finlande. Article 2 La République de Finlande est destinataire de la présente décision. Fait à Bruxelles, le 15.6.2010 Par le Conseil Le président [1] JO L 209 du 2.8.1997, p. 6. Le rapport tient compte également des «Spécifications relatives à la mise en œuvre du pacte de stabilité et de croissance et des lignes directrices concernant le contenu et la présentation des programmes de stabilité et de convergence», approuvées par le Conseil ECOFIN le 10 novembre 2009, disponibles à l’adresse: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/legal_texts/index_en.htm . [2] Conformément au règlement (CE) n° 479/2009 du Conseil, les États membres notifient à la Commission leur déficit public ainsi que le niveau de leur dette publique prévus et effectifs, deux fois par an. Les données les plus récemment notifiées par la Finlande sont disponibles sur: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/government_finance_statistics/excessive_deficit/edp_notification_tables . [3] Tous les documents relatifs à la procédure concernant le déficit excessif de la Finlande se trouvent à l’adresse: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm . [4] JO L 209 du 2.8.1997, p. 6. [5] JO L 145 du 10.6.2009, p. 1. [6] Tous les documents relatifs à la procédure concernant le déficit excessif de la Finlande se trouvent à l’adresse: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm . HU (...PICT...)|EURÓPAI BIZOTTSÁG| Brüsszel, 2010.6.15. SEC(2010) 746 végleges Javaslat: A TANÁCS HATÁROZATA a Finnországban fennálló túlzott hiányról INDOKOLÁS 1. A Stabilitási és Növekedési Paktum alkalmazása a jelenlegi válsághelyzetben Számos EU-tagállam államháztartási hiánya jelenleg meghaladja a Szerződésben a GDP 3%-ában megállapított referenciaértéket. A hiány és az adósságállomány gyakran jelentős mértékű növekedését a 2008/2009-es példa nélküli globális pénzügyi válság és gazdasági visszaesés összefüggésében kell vizsgálni. Számos tényező játszik itt szerepet. Először, a gazdasági visszaesés az adóbevételek csökkenésével és a szociális kiadások (például a munkanélküli ellátások) emelkedésével jár együtt. Másodszor, a Bizottság – miután felismerte, hogy a költségvetési politikának a jelenlegi rendkívüli gazdasági helyzetben kiemelkedő jelentősége van – 2008 novemberében közzétette európai gazdaságélénkítési tervét, amelyben költségvetési ösztönzők alkalmazását indítványozta; a tervet az Európai Tanács decemberben jóváhagyta. A terv hangsúlyozta, hogy az ösztönzésnek időszerűnek, célzottnak és átmenetinek kell lennie, továbbá tekintettel kell lennie az egyes tagállamok államháztartásának fenntarthatósága és a versenyképesség terén mutatkozó különbségekre, és hogy az ösztönzést a gazdasági feltételek javulásakor le kell állítani. Végül, számos ország tett intézkedéseket a pénzügyi ágazat stabilizálása céljából, amelyek közül némelyik befolyásolta az államadósság alakulását vagy a jövőben a hiány és az adósságállomány növekedésével járhat, bár az állami támogatások költségének egy része később megtérülhet. A Stabilitási és Növekedési Paktum előírja, hogy a Bizottságnak kezdeményeznie kell a túlzott hiány esetén követendő eljárást, ha egy tagállamban a hiány meghaladja a GDP 3%-ában kifejezett referenciaértéket. A Paktum 2005-ös módosításának az volt a célja, hogy a túlzott hiány esetén követendő eljárás valamennyi szakaszában vegyék teljes mértékben figyelembe mindenekelőtt a gazdasági és költségvetési hátteret. A Stabilitási és Növekedési Paktum így támogatja azokat az állami intézkedéseket, amelyek a gazdasági helyzet figyelembevétele mellett a költségvetés stabilitásának mihamarabbi visszaállítását célozzák és ezáltal biztosítják az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságát. 2. A túlzott hiány esetén követendő eljárás eddigi lépései A túlzott hiány esetén követendő eljárást az Európai Unió működéséről szóló szerződés 126. cikke írja elő. Az eljárás részletes szabályait a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásának felgyorsításáról és pontosításáról szóló 1467/97/EK tanácsi rendelet HL L 209., 1997.8.2., 6. o. A jelentés figyelembe veszi „A Stabilitási és Növekedési Paktum végrehajtásának részletes leírása, valamint iránymutatások a stabilitási és konvergenciaprogramok tartalmára és formájára vonatkozóan” című dokumentumot is, amelyet az ECOFIN-Tanács 2009. november 10-én hagyott jóvá, és amely elérhető a következő weboldalon: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/legal_texts/index_en.htm . határozza meg, amely a Stabilitási és Növekedési Paktum része.[1] HL L 209., 1997.8.2., 6. o. A jelentés figyelembe veszi „A Stabilitási és Növekedési Paktum végrehajtásának részletes leírása, valamint iránymutatások a stabilitási és konvergenciaprogramok tartalmára és formájára vonatkozóan” című dokumentumot is, amelyet az ECOFIN-Tanács 2009. november 10-én hagyott jóvá, és amely elérhető a következő weboldalon: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/legal_texts/index_en.htm . A Szerződés 126. cikkének (2) bekezdése szerint a Bizottság a költségvetési fegyelem betartását két kritérium alapján kíséri figyelemmel, nevezetesen: a) a tervezett vagy tényleges költségvetési hiánynak a bruttó hazai termékhez (GDP) viszonyított aránya túllépi-e a 3%-ban meghatározott referenciaértéket (kivéve ha az arány jelentős mértékben és folyamatosan csökkent, és elért egy, a referenciaértékhez közeli szintet; vagy a referenciaérték túllépése csak kivételes és átmeneti, és az arány közel marad a referenciaértékhez); és b) az államadósságnak a bruttó hazai termékhez viszonyított aránya túllépi-e a 60%-ban meghatározott referenciaértéket (kivéve ha az arány elegendő mértékben csökken, és kielégítő ütemben közelít a referenciaértékhez). A Szerződés 126. cikkének (3) bekezdése kiköti, hogy ha egy tagállam nem felel meg az egyik vagy mindkét kritériummal kapcsolatos követelményeknek, a Bizottság erről jelentést készít. A Bizottság jelentése „figyelembe veszi, hogy a költségvetési hiány meghaladja-e az állami beruházások kiadásait, valamint minden egyéb érdemleges tényezőt, beleértve a tagállam középtávú gazdasági és költségvetési helyzetét”. A finn hatóságok által 2010 áprilisában bejelentett adatok A 479/2009/EK tanácsi rendelet értelmében a tagállamok évente kétszer tájékoztatják a Bizottságot az államháztartási hiányra és az adósság szintjére vonatkozó tervezett és tényleges adatokról. Finnország legutolsó bejelentése elérhető az alábbi weboldalon: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/government_finance_statistics/excessive_deficit/edp_notification_tables . alapján, és a Bizottság szolgálatainak 2010. tavaszi előrejelzését figyelembe véve, a Bizottság 2010. május 12-én a 126. cikk (3) bekezdése értelmében jelentést fogadott el Finnországra vonatkozóan A Finnországra vonatkozó, a túlzott hiány esetén követendő eljáráshoz kapcsolódó dokumentumok a következő weboldalon találhatóak: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm . .[2][3] A 479/2009/EK tanácsi rendelet értelmében a tagállamok évente kétszer tájékoztatják a Bizottságot az államháztartási hiányra és az adósság szintjére vonatkozó tervezett és tényleges adatokról. Finnország legutolsó bejelentése elérhető az alábbi weboldalon: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/government_finance_statistics/excessive_deficit/edp_notification_tables . A Finnországra vonatkozó, a túlzott hiány esetén követendő eljáráshoz kapcsolódó dokumentumok a következő weboldalon találhatóak: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm . Ezt követően a Szerződés 126. cikkének (4) bekezdésével összhangban a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság [2010. május 27-én] véleményezte a Bizottság jelentését. 3. A túlzott hiány fennállása A túlzotthiány-eljárás keretében tett bejelentés szerint a finnországi államháztartási hiány a várakozások szerint 2010-ben eléri a GDP 4,1%-át, tehát túllépi a GDP 3%-ában meghatározott referenciaértéket. A 126. cikk (3) bekezdése alapján készített bizottsági jelentés szerint a tervezett hiány nincs közel a GDP 3%-ában meghatározott referenciaértékhez. A pénzügyminisztérium által a parlamenthez 2010. május 14-én benyújtott harmadik pótköltségvetés arra utal, hogy a 2010. évi adóbevételek GDP-arányosan 0,5%-kal magasabbak lehetnek a tervezettnél, elsősorban az erőteljesebb társaságiadó-eredmények okán. Ez alapján a jelenlegi államháztartási előrejelzésekre felfelé mutató kockázatok hatnak, de mivel nem került sor az előrejelzések teljes körű aktualizálására, a 2010. évi hiánycélt hivatalosan nem változatták meg és a jelenlegi értékelés marad érvényben. A Szerződés és a Stabilitási és Növekedési Paktum értelmében a referenciaérték tervezett túllépése kivételesnek tekinthető, és elsősorban a Szerződés és a Stabilitási és Növekedési Paktum feltételeinek megfelelő jelentős mértékű gazdasági visszaesés és az európai gazdaságélénkítési tervvel összhangban a gazdasági visszaesésre válaszként elfogadott ösztönző intézkedések eredménye. A Bizottság szolgálatainak 2010. tavaszi előrejelzése szerint a reál-GDP növekedése 2009-ben 7,8%-kal szűkült és várhatóan 1,4%-ra áll helyre 2010-ben. Ugyanakkor a referenciaérték tervezett túllépése átmenetinek tekinthető. A Bizottság szolgálatainak 2010. tavaszi előrejelzése szerint a hiány 2011-ben a referenciaérték alá csökken, amit az előre jelzett gazdaságélénkülés támaszt alá. A Szerződés hiányra vonatkozó kritériuma nem teljesül. A túlzotthiány-eljárás keretében tett bejelentés szerint a bruttó államadósság a GDP 60%-ában meghatározott referenciaérték alatt marad, és 2010-ben a GDP 49,9%-át teszi ki. A Bizottság szolgálatainak 2010. tavaszi előrejelzése szerint az adósságráta 2010-ben a GDP 50,5%-át teszi ki, majd 2011-ben a GDP 54,9%-ára emelkedik. A Szerződés adósságra vonatkozó kritériuma teljesül. A Szerződés és a Stabilitási és Növekedési Paktum rendelkezéseivel összhangban a Bizottság jelentésében megvizsgálta az „érdemleges tényezőket” is. A Stabilitási és Növekedési Paktumnak megfelelően ezek csak akkor vehetők figyelembe a túlzott hiány fennállását megállapító határozathoz vezető lépések során, ha a hiány esetében teljesül a kettős feltétel, vagyis a hiány közel marad a referenciaértékhez és átmeneti. Finnország esetében a kettős feltétel nem teljesül. Az érdemleges tényezők önmagukban tekintve összességében viszonylag kedvezőek, a finnországi költségvetési politika korábbi kiváló eredményei alapján. A Gazdasági és Pénzügyi Bizottságnak a Szerződés 126. cikke (4) bekezdése szerinti véleménye összhangban van a Bizottság 126. cikk (3) bekezdés szerinti jelentésében megfogalmazott értékeléssel. A Bizottság a 126. cikk (3) bekezdése szerinti jelentésének, valamint a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság 126. cikk (4) bekezdése szerinti véleményének figyelembevételével úgy ítéli meg, hogy Finnországban túlzott hiány áll fenn. Ennek a véleménynek, amelyet a Bizottság [2010. június 15-én] fogadott el, a Szerződés 126. cikke (5) bekezdésének megfelelően a Tanács a címzettje. A Bizottság azt javasolja, hogy a Tanács a 126. cikk (6) bekezdésével összhangban hozza meg a vonatkozó határozatot. Emellett a Bizottság a Szerződés 126. cikke (7) bekezdésének megfelelően a Tanács elé terjeszti a túlzott hiány megszüntetése céljából Finnországnak szóló tanácsi ajánlásra vonatkozó ajánlását. 4. A túlzott hiány megszüntetésére vonatkozó ajánlások Az 1467/97/EK tanácsi rendelet 3. cikkének (4) bekezdése szerint a 126. cikk (7) bekezdésével összhangban tett tanácsi ajánlásnak az érintett tagállam számára legfeljebb hathónapos határidőt kell megállapítania eredményes intézkedések meghozatalára, továbbá határidőt kell megállapítania a túlzott hiány megszüntetésére vonatkozóan is, amelyet „az annak megállapítását követő évben kell teljesíteni, kivéve ha különleges körülmények állnak fenn”. A rendelet 2. cikkének (6) bekezdéséből adódik, hogy a Szerződés 126. cikkének (3) bekezdése alapján készített bizottsági jelentésben említett „érdemleges tényezőket” figyelembe kell venni annak eldöntésekor, hogy fennállnak-e különleges körülmények. A rendelet 3. cikkének (4) bekezdése szerint a Tanácsnak ajánlania kell, hogy a tagállam „az egyszeri és ideiglenes intézkedésektől mentes, ciklikusan kiigazított egyenlegében érje el az éves minimális, viszonyítási alapként a GDP legalább 0,5 %-át kitevő javulást a túlzott hiány ajánlásban szereplő határidőn belüli kiigazításának biztosítása érdekében”. Finnország esetében az 1467/97/EK rendelet 2. cikkének (3) bekezdésében meghatározott, és a 124. cikk (3) bekezdése szerinti bizottsági jelentésben megvizsgált érdemleges tényezők kedvezőnek tekinthetők. Mindazonáltal nem utalnak arra, hogy különleges körülmények állnak fenn, amelyek indokolnák a hiány megszüntetésére kitűzött határidőtől való eltérést. A Bizottság szolgálatainak 2010. tavaszi előrejelzése szerint az államháztartási hiány változatlan politikát feltételezve már 2011-ben valamivel a 3%-os referenciaérték alá csökken. Mindezek fényében indokolt megengedni a finn hatóságok számára, hogy a tervek szerint hajtsák végre 2010-ben a költségvetési intézkedéseket, és biztosítsák, hogy a GDP 3%-ában meghatározott referenciaérték tervezett túllépése visszafogott és átmeneti maradjon. A hatóságoknak intézkedéseket kell meghatározniuk annak biztosítására, hogy a túlzott hiány 2011-re tervezett megszüntetése tartós legyen. A túlzott hiány esetén követendő eljárás alatti fokozott felügyelet érdekében – amely a hiány megszüntetésére kitűzött határidőre tekintettel szükségesnek tűnik – rendszeresen és kellő időben nyomon kell követni a túlzott hiány megszüntetésére szolgáló költségvetési konszolidációs stratégia végrehajtásában elért előrehaladást. Ezzel összefüggésben célszerű lenne, ha Finnország 2011. évi aktualizált stabilitási programjában külön fejezetet szentelne ennek a témának. Kulcsfontosságú makrogazdasági és költségvetési előrejelzések összehasonlítása | |2007|2008|2009|2010|2011| Reál-GDP (%-os változás)|BIZ 2010. tavasz |4,9|1,2|-7,8|1,4|2,1| |Pü.min. 2010. tavasz|4,9|1,2|-7,8|1,1|2,1| Kibocsátási rés (a potenciális GDP %-ában)|BIZ 2010. tavasz 1|5|4,1|-5|-4,6|-3,8| |Pü.min. 2010. tavasz |n.a.|n.a.|n.a.|n.a.|n.a.| Államháztartási egyenleg (a GDP %-ában)|BIZ 2010. tavasz |5,2|4,2|-2,2|-3,8|-2,9| |Pü.min. 2010. tavasz |5,2|4,1|-2,4|-4,2|-2,2| Elsődleges egyenleg (a GDP %-ában)|BIZ 2010. tavasz |6,7|5,6|-1|-2,6|-1,7| |Pü.min. 2010. tavasz |n.a.|n.a.|n.a.|n.a.|n.a.| Ciklikusan kiigazított egyenleg (a GDP %-ában)|BIZ 2010. tavasz |2,6|2,1|0,3|-1,4|-1| |Pü.min. 2010. tavasz |n.a.|n.a.|n.a.|n.a.|n.a.| Strukturális egyenleg 2 (a GDP %-ában)|BIZ 2010. tavasz |2,6|2,1|0,4|-1,3|-1| |Pü.min. 2010. tavasz |n.a.|n.a.|n.a.|n.a.|n.a.| Bruttó államadósság (a GDP %-ában)|BIZ 2010. tavasz |35,2|34,2|44|50,5|54,9| |Pü.min. 2010. tavasz |35,2|34,2|44|49,9|51,7| Megjegyzések :||||||| 1 A 2007–2011 közötti időszakra vonatkozóan 2,2%-os, 2,1%-os, 1,1%-os, 1,0%-os és 1,3%-os becsült potenciális növekedés alapján.| 2 Ciklikusan kiigazított egyenleg, egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések nélkül. A Bizottság szolgálatainak 2010. tavaszi előrejelzése szerint az egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések 2009-ben a GDP 0,1%-át, 2010-ben pedig a GDP 0,2%-át teszik ki, mindegyik hiánynövelő .| | | | | | | | Forrás :||||||| Pénzügyminisztérium 2010. tavaszi előrejelzése; a Bizottság szolgálatainak 2010. tavaszi előrejelzése (BIZ); a Bizottság szolgálatainak számításai.| Javaslat: A TANÁCS HATÁROZATA a Finnországban fennálló túlzott hiányról AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 126. cikke (6) bekezdésére, tekintettel az Európai Bizottság javaslatára, tekintettel a Finnország által tett észrevételekre, mivel: (1) Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 126. cikke szerint a tagállamoknak kerülniük kell a túlzott költségvetési hiányt. (2) A Stabilitási és Növekedési Paktum az árstabilitás és az erős, fenntartható, munkahelyteremtéshez vezető növekedés eszközeként a rendezett államháztartás célkitűzésén alapul. (3) A Szerződés 126. cikke szerinti túlzott hiány esetén követendő eljárás, amelyet a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásának felgyorsításáról és pontosításáról szóló 1467/97/EK tanácsi rendelet HL L 209., 1997.8.2., 6. o. (amely a Stabilitási és Növekedési Paktum része) részletez, előírja, hogy a túlzott hiány fennállását határozatban kell megállapítani. A Szerződéshez csatolt, a túlzott hiány esetén követendő eljárásról szóló jegyzőkönyv további rendelkezéseket állapít meg a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásához. A 479/2009/EK tanácsi rendelet HL L 145., 2009.6.10., 1. o. megállapítja az említett jegyzőkönyv rendelkezésének alkalmazására vonatkozó részletes szabályokat és meghatározásokat. [4][5] HL L 209., 1997.8.2., 6. o. HL L 145., 2009.6.10., 1. o. (4) A Stabil