A4-0281/98

Resolution om kemikalier som orsakar endokrina störningar

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

- med beaktande av Europaparlamentets yttranden av den 14 januari 1977 om kommissionens förslag till rådets direktiv om det sjätte direktivet om ändring av direktiv 67/548/EEG om tillnärmning av lagar och andra författningar om klassificering, förpackning och märkning av farliga ämnen (bedömning av nya kemiska ämnen före utsläpp på marknaden) ((EGT C 30, 7.2.1977, s. 35.)), sitt beslut av den 18 november 1992 om rådets gemensamma ståndpunkt antagen inför antagandet av förordning om bedömning och kontroll av risker med existerande ämnen ((EGT C 337, 21.12.1992, s. 106.)), och sina resolutioner om den omfattande gemenskapslagstiftningen om hantering av farliga ämnen på arbetsplatsen,

- med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och konsumentskydd och yttrandena från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling, utskottet för forskning, teknologisk utveckling och energi samt utskottet för kvinnors rättigheter (A4-0281/98), och av följande skäl:

A. Den förteckning över kemikalier som erkänns eller misstänks vara skadliga för det endokrina systemet, som utarbetats inom ramen för konventionen om skydd av havsmiljön i nordöstra Atlanten (Osparkonventionen), bör beaktas.

B. OECD:s arbetsgrupp om riktlinjerna för nya prover i syfte att identifiera kemiska ämnen som är skadliga för det endokrina systemet bör beaktas.

C. Det är därför rätt och riktigt att tillämpa försiktighetsprincipen när man behandlar frågor som rör de potentiella riskerna med ämnen som stör de endokrina funktionerna och att stödja sig på denna och samtidigt beakta de erfarenheter som vilar på vetenskaplig grund samt att säkerställa en ständig vaksamhet.

Rekommendationer: riskbedömning

1. Parlamentet påpekar att en överdrivet detaljerad riskbedömning av vart och ett av de ca 100 000 ämnena på marknaden kan tilltala ekologiska perfektionister och en del av den kemiska industrin som gärna skulle vilja ha en förevändning för att inte genomföra några förändringar alls eller långsamma förändringar,

2. anser att det snarare är nödvändigt att utveckla och i större utsträckning använda gruppklassificering, när ämnen med likartade egenskaper eller samma användningsområde skall utvärderas. EU använder vid enstaka tillfällen grupper som underlag för klassificering, till exempel organiska kvicksilverföreningar och bensidiner, samt dess salter,

3. kräver att alla ämnen upptagna i EINECS (European Inventory of Existing Commercial Chemical Substances) skall indelas i grupper som definieras utifrån kemisk eller biokemisk strukturell likhet eller släktskap som påvisat har betydelse för deras toxiska och/eller ekotoxiska verkan; är vidare av uppfattningen att hänsyn skall tas till synergieffekterna och de olika möjligheterna i den sammanlagda exponeringen,

4. påminner om att nedbrytningsprodukter (metaboliter) av växtskyddsmedel med hormonliknande verkan, som kan ge upphov till effekter och kräver att detta faktum tydligt beaktas i samband med förfarandet för godkännande skall anges i direktiv 91/414/EEG om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden ((EGT L 230, 19.8.1991, s. 1.)),

5. anser att tonvikten skall läggas på ämnen som är carcinogena, har mutagen effekt eller inverkar på fortplantning och foster. Saluföringen skall vara kontrollerad precis som för läkemedel, så att man under en period får möjlighet att övervaka hur ämnena används och om de toxiska prognoserna har varit korrekta,

6. anser att kontroll av grupper av kemikalier, som på förhand är oroväckande, kan vara en metod att sortera kemikalierna. Eftersom de nuvarande toxikologi- och risktesterna baseras på utvecklad cancer som slutpunkt, är dessa metoder inte särskilt användbara för hormonliknande ämnen,

7. anser att man knappast kan sätta gränsvärden för hormonliknande ämnen. Om en produkt innehåller ämnen som tillhör grupperna organiska lösningsmedel, bekämpningsmedel, metaller och metallföreningar eller carcinogena ämnen, bör de betraktas som reproduktionshämmande. Försiktighetsprincipen skall tillämpas konkret vid lagstiftning om kemikalier,

8. anser att svårnedbrytbara, bioackumulerande ämnen med allvarliga, oåterkalleliga effekter på hälsa eller miljö gradvis skall avskaffas och att kommissionen skall lägga fram förslag i denna riktning,

9. kräver att kommissionen skall lägga fram en förteckning över ämnen som kan tänkas vara hormonliknande. Ämnen med hormonliknande verkan bör avskaffas gradvis från marknaden och nya ämnen bör inte få lov att saluföras,

10. uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att inleda integrerade program för att minska användningen av växtskyddsmedel, som bygger på de program som redan finns i medlemsstaterna, samt att främja ekologiskt jordbruk,

11. uppmanar kommissionen att ändra direktiv 91/414/EEG på så sätt att en miljökonsekvensbeskrivning av växtskyddsmedlens hormonella effekter uttryckligen skall vara en förutsättning för att tillstånd beviljas,

12. anser att jämte de egentliga aktiva substanserna också tillsatsämnen, som bland annat mjukgörare och emulgeringsmedel etc. (ftalater, nonylfenoler), kan ha en utpräglat endokrin verkan, och kräver därför att dessa ämnen och deras nedbrytningsprodukter skall kontrolleras under förfarandet för godkännande i direktiv 91/414/EEG; dessutom måste dessa ämnen även omfattas av kravet på märkning,

Rekommendationer: exponering

13. uppmanar kommissionen och rådet att beakta vissa kemiska ämnens hormonella effekter i vattenramdirektivet (KOM(97)0049 och KOM(97)0614), samt att fastställa att försiktighetsprincipen absolut måste följas i fråga om dessa ämnen,

14. anser mot bakgrund av diskussionen om tidpunkter och doser att det finns en stor osäkerhet när det gäller fastställande av gränsvärden; av denna anledning krävs det tillgång till bättre vetenskapliga uppgifter innan en lagstiftning kan utarbetas på området,

15. påpekar att lagstiftning och avtal på miljö- och arbetsmiljöområdet har lett till förnyelse inom industrin som har skapat ekonomiska fördelar och nya arbetstillfällen,

16. uppmanar industrin att företrädesvis hantera kemikalierna i slutna processer,

17. anser att den kemiska industrin som helhet skulle ha råd med en sådan framtidssäkrad omläggning, eftersom det är en industrigren som fortsatt växer snabbt i Europa,

18. uppmanar med eftertryck kommissionen att för att kontrollera kemikalier som orsakar störningar i de endokrina funktionerna i synnerhet utnyttja rådets direktiv 96/61/EG om samordnade åtgärder för att förebygga och begränsa föroreningar ((EGT L 257, 10.10.1996, s. 26.)),

19. betonar den viktiga roll som den nyligen omorganiserade Vetenskapliga kommittén för toxicitet, ekotoxicitet och miljön bör spela i detta sammanhang, i synnerhet vad gäller samordning av medlemsstaternas lagstiftningsåtgärder samt tillämpning av försiktighetsprincipen i kombination med vetenskapligt grundade erfarenheter av hantering av alla befintliga och nya kemikalier som (eventuellt) orsakar endokrina störningar,

20. uppmanar enträget kommissionen och rådet att säkerställa att ovannämnda kommitté arbetar med största möjliga insyn och öppenhet genom att offentliggöra föredragningslistor, protokoll och dokument, samt genom att hålla åtminstone vissa offentliga utfrågningar,

21. uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att allmänt sprida information om kemiska ämnen som stör de endokrina funktionerna, i synnerhet med inriktning på problem i samband med mäns och kvinnors reproduktiva hälsa, baserad på principen att rätten till information ger människor de bästa möjligheterna att kunna utöva sina rättigheter på området för reproduktiv hälsa, såsom de garanterades vid FN:s befolkningskonferens i Kairo,

22. uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att vidta samordnade ansträngningar i syfte att utveckla standardiserade test, som därefter skall ingå i förfarandet för godkännande enligt direktiv 91/414/EEG,

Rekommendationer: forskning

23. anser att det råder stor brist på oberoende forskning inom området. Huvudparten av expertisen finns hos industrin och myndigheterna, inbegripet konsultföretag som arbetar på kontrakt för industri och myndigheter,

24. uppmanar med eftertryck kommissionen att upprätta en omfattande forskningsstrategi för att minska oklarheterna kring kemikalier som stör de endokrina funktionerna; anser att sådan forskning bör inriktas på att fördjupa kunskapen om det endokrina systemet och på hur hormoner och hormonliknande ämnen påverkar kvinnors hälsa,

25. uppmanar kommissionen att bilda ett nätverk inom EU för forskning om ämnen som stör de endokrina funktionerna; även industrins forskning bör kunna omfattas därav,

26. kräver att man inom gemenskapen före 1998 års utgång antar en provisorisk definition av ämnen som stör de endokrina funktionerna för att öka möjligheten att jämföra forskningsresultat och att denna definition omedelbart och i största möjliga utsträckning harmoniseras med den som antagits av OECD:s medlemsstater samt att den skall inbegripa såväl människor som vilda djurarter,

27. erkänner att undersökningar av spermiekvalitet och reproduktionsproblem i Europa kräver omfattande, långsiktiga anslag för undersökning. Forskningsprojekten bör vara tvärvetenskapliga och gränsöverskridande och deltagarna bör ha olika vetenskaplig bakgrund,

28. uppmanar kommissionen att överväga om budgeten som anslagits för biovetenskap i det femte ramprogrammet kan användas för att fortsatt forskning i syfte att identifiera de ämnen som orsakar endokrina störningar, i synnerhet de som kan orsaka fosterskador,

29. anser att kunskap om cellförändringer är den enda säkra indikatorn när man skall fastställa om en kemikalie är hormonliknande,

30. konstaterar att det finns ett stort behov av metoder för att påvisa om ett ämne binder alla hormonreceptorer, inte bara könshormonreceptorerna. Forskningsprocessen bör vara fortlöpande eftersom nya metoder ständigt tas fram,

31. konstaterar dessutom att det är minst lika viktigt att validera de befintliga metoderna och bedöma de resultat som hittills har tagits fram,

32. kräver att EU skall låta genomföra en internationell utredning om spermieantal och spermiekvalitet, fler internationella epidemiologiska undersökningar om missbildning av urinröret och ej nedvandrade testiklar, mer samordnad och intensifierad neurologi- och beteendeforskning (särskilt om fosterskador och kopplingar till nedsatt intelligens och/eller immunreaktioner hos barn) och forskning om ökad förekomst av hormonpåverkade cancerformer i bröst, prostata och testiklar,

33. erkänner betydelsen av att utveckla en forskningsstrategi på europeisk nivå som syftar till att fördjupa kunskapen om negativa effekter, inte endast på spermiekvaliteten, utan även på nervsystemet, beteendet eller olika endokrina områden (såsom sköldkörteln), då man har fastställt att något av dessa ämnen har en annan endokrinliknande funktion än den xenoöstrogena funktion som vanligen tillskrivs dessa produkter,

34. föreslår att sådant forskningsarbete bland annat bör inriktas på behovet av

- ökad kunskap om de endokrina och reproduktiva systemen och deras funktion i detalj, inbegripet hormonernas påverkan på fortplantningen,

- epidemiologiska undersökningar av sambandet mellan missbildningar av könsorganen och deras inverkan på andra biologiska funktioner, däribland undersökningar av hormonella störningars påverkan på modern/barnet och hur andra faktorer såsom kost, bostadsort och sociokulturellt ursprung inverkar på den mänskliga fortplantningsförmågan,

- epidemiologiska långsiktiga undersökningar i olika miljöer och geografiska områden för att undersöka påverkan på fortplantningsförmågan, inbegripet spermiekvaliteten,

Övriga rekommendationer till EU och medlemsländer

35. konstaterar att det för närvarande pågår försök att definiera POP (Persistent Organic Polluants) på internationell nivå; kräver att kommissionen skall delta i detta arbete och arbeta för ett snabbt genomförande av POP-protokollen, samt arbeta för att förteckningen hålls öppen, så att nya ämnen fortlöpande kan komma med,

36. kräver att de vetenskapliga kommittéerna bör utvärdera nedanstående områden med avseende på hormonliknande ämnen dels på hälsoområdet - kosmetikadirektivet (skumbad, krämer), PVC och leksaker samt kemtvätt, dels på livsmedelsområdet - gränsvärden för rester av pesticider och överföring av hormonliknande ämnen till livsmedel,

37. är övertygat om att man främst skall försöka ersätta de farligaste ämnena med mindre farliga ämnen och att EU därför bör ha ett system för godkännande av farliga ämnen i arbetsmiljön som motsvarar systemet för godkännande av pesticider, samt alternativ utvärdering enligt biociddirektivet,

38. hänvisar till den befintliga lagstiftningen om utsläpp på marknaden av nya kemikalier i Europeiska unionen och uppmanar kommissionen att undersöka om denna lagstiftning är tillräcklig med avseende på befintlig kunskap beträffande eventuella effekter av hormonliknande ämnen, och att i förekommande fall lägga fram ett förslag till ändring,

39. begär att kommissionen skall gå igenom märkningsreglerna, så att man säkerställer att varje kemisk produkt är märkt på ett lättförståeligt sätt avseende sitt innehåll av ämnen som är främmande för miljön samt att man anger riskkategorin för dessa ämnen; de ämnen som har genomgått en riskutvärdering bör märkas med avseende på sina effekter,

40. uppdrar åt sin ordförande att vidarebefordra denna resolution till kommissionen, rådet samt medlemsstaternas regeringar och parlament.