Särskild rapport Motverka 
gemenskapsinternt 
momsbedrägeri: det behövs 
kraftfullare åtgärderSV 2015  nr 24
EUROPEISKA
REVISIONSRÄTTEN

EUROPEISKA REVISIONSRÄTTEN  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tfn. +352 4398-1
E-post: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
En stor mängd övrig information om Europeiska unionen är tillgänglig på internet  
via Europa-servern (http://europa.eu).
Luxemburg: Europeiska unionens publikationsbyrå, 2016
Print ISBN 978-92-872-3846-7 ISSN 1831-0990 doi:10.2865/67390 QJ-AB-15-024-SV-C
PDF ISBN 978-92-872-3823-8 ISSN 1977-5830 doi:10.2865/650483 QJ-AB-15-024-SV-N
EPUB ISBN 978-92-872-3802-3 ISSN 1977-5830 doi:10.2865/90338 QJ-AB-15-024-SV-E
© Europeiska unionen, 2016
Kopiering tillåten med angivande av källan.
Printed in Luxembourg
Motverka 
gemenskapsinternt 
momsbedrägeri: det behövs 
kraftfullare åtgärder
(i enlighet med artikel 287.4 andra stycket i EUF-fördraget)Särskild rapportSV 2015  nr 24
02
 Granskningsteam
I våra särskilda rapporter redovisar vi resultatet av våra effektivitets- och regelefterlevnadsrevisioner av särskilda budget -
områden eller förvaltningsteman. Vi väljer ut och utformar granskningsuppgifterna så att de ska få största möjliga effekt 
och bedömer riskerna när det gäller resultat eller regelefterlevnad, storleken på de aktuella inkomsterna eller utgifterna, 
framtida utveckling och politiskt intresse och allmänintresse.
Denna effektivitetsrevision utfördes av revisionsavdelning IV – under ledning av revisionsrättens ledamot Milan Martin 
Cvikl – som är specialiserad på revision av inkomster, forskning och inre politik, ekonomisk och finansiell styrning samt 
EU-institutioner och EU-organ. Revisionen leddes av ledamoten Neven Mates, som fick stöd av Georgios Karakatsanis 
(kanslichef), Angela McCann (enhetschef), Carlos Soler Ruiz (granskningsledare) och Dan Danielescu, Josef Edelmann, 
Maria Echanove, Maria Isabel Quintela, Timothy Upton, Wolfgang Hinnenkamp och Marko Mrkalj (revisorer).
Från vänster till höger: D. Danielescu, A. McCann, J. Edelmann, N. Mates, G. Karakatsanis, M. I. Quintela,  
W. Hinnenkamp och C. Soler Ruiz.
03
 Innehåll
Punkt
 Förkortningar
 Ordförklaringar
I–VII  Sammanfattning
V–VII  Våra viktigaste rekommendationer
1–13  Inledning
1–4 Så beskattas gemenskapsinterna transaktioner
5–10  Så undviks momsbetalning vid gemenskapsinterna transaktioner
11–13  Så fungerar det administrativa samarbetet för att bekämpa gemenskapsinternt momsbedrägeri
14–18  Revisionens inriktning och omfattning samt revisionsmetod
19 –111  Iakttagelser
19–25  Det saknas jämförbara uppgifter om och indikatorer för gemenskapsinternt momsbedrägeri
20–22  Det saknas uppskattningar av gemenskapsinternt momsbedrägeri på EU-nivå
23–25  Det saknas resultatindikatorer för gemenskapsinternt momsbedrägeri
26–62  Ramen för administrativt samarbete gör att medlemsstaternas skattemyndigheter kan dela 
momsinformation med varandra
27–36  Medlemsstaterna ansåg att informationsutbyte med hjälp av elektroniska standardformulär var det 
ändamålsenligaste verktyget men ofta tar det tid att få svar
37–44  VIES tillhandahåller information om gemenskapsinterna transaktioner men ibland är det problem med 
tillförlitligheten
45–47  Multilaterala kontroller är ett ändamålsenligt verktyg men det används inte så ofta
48–55  Eurofisc: ett lovande verktyg som behöver förbättras
04 Innehåll
56–59  Kommissionen ger medlemsstaterna värdefullt stöd men besöker dem inte
60–62  Information från länder utanför EU utbyts inte mellan medlemsstaterna
63–70  Fiscalis är ett viktigt EU-instrument för att förbättra det administrativa samarbetet
71–92  Momslagstiftningen har anpassats för att motverka momsbedrägeri
73–75  Perioden för att rapportera momssammanställningar och tidsfristerna för att överlämna dem har förkortats
76–85  Tullförfarande 42: kommissionen har godtagit de flesta av revisionsrättens rekommendationer men 
medlemsstaterna har inte genomfört dem
86–89  Omvänd betalningsskyldighet: ett användbart verktyg för bekämpning av gemenskapsinternt bedrägeri 
via skenföretag men det tillämpas inte konsekvent
90–92  Lagstiftningen om e-handel följer internationell bästa praxis men den är svår att upprätthålla
93 –111  Bristande samarbete och överlappande behörigheter mellan förvaltnings-, rätts- och 
brottsbekämpningsmyndigheter vid bekämpningen av momsbedrägeri
95–100  Bristande utbyte av uppgifter mellan tull-, skatte-, polis- och åklagarmyndigheter
101–103  Europol och Olaf har inte tillgång till uppgifterna i VIES och från Eurofisc
104–109  Empact: ett bra initiativ men det finns risk för att det inte blir hållbart
110 –111  Medlemsstaterna är emot förslagen om att moms ska omfattas av förslaget till direktiv om skyddet av 
ekonomiska intressen och förslaget till förordning om Europeiska åklagarmyndigheten
112–122  Slutsatser och rekommendationer
113 Mäta systemets ändamålsenlighet
114 Tull- och momsuppgifter måste kontrolleras mot varandra
115 Förbättra Eurofiscs system för tidig varning så att det är mer inriktat på handlare med hög risk
116 –117  Förbättra den befintliga rättsliga ramen
118 –119  Förbättra arrangemangen för administrativt samarbete
120–122  Förbättra samarbetet mellan förvaltnings-, rätts- och brottsbekämpningsmyndigheter
05 Innehåll
 Bilaga I  — Metod för revisionen vid kommissionen
 Bilaga II  — Metod för revisionen vid tull- och skattemyndigheter i medlemsstaterna
 Bilaga III  — Revisionsrättens kontrollmodell för tullförfarande 42
 Kommissionens svar
06
 Förkortningar
B2C: business to consumer  (från företag till konsument).
Empact:  Europeiska sektorsövergripande plattformen mot brottshot.
EU: Europeiska unionen.
GD Skatter och tullar : generaldirektoratet för skatter och tullar.
Moms : mervärdesskatt.
OECD : Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling.
Olaf : Europeiska byrån för bedrägeribekämpning.
SCAC : ständiga kommittén för administrativt samarbete.
VIES : system för utbyte av information om mervärdesskatt.
07
 Ordförklaringar
Administrativt samarbete: Informationsutbyte mellan medlemsstater med vars hjälp skattemyndigheterna 
bistår varandra och samarbetar med kommissionen i enlighet med rådets förordning (EU) nr 904/2010 av den 
7 oktober 2010 så att det säkerställs att momsen appliceras korrekt på leverans av varor och tillhandahållande 
av tjänster, gemenskapsinterna förvärv av varor och import av varor. Informationsutbytet mellan medlemsstater 
omfattar all information som kan leda till att momsen fastställs korrekt, inklusive information om enskilda fall.
Bulvanföretag : Ett företag som gör verkliga eller fiktiva gemenskapsinterna leveranser till skenföretag eller företag 
som inte fullgör sina skyldigheter. Det deltar frivilligt i bedrägeriet.
Destinationsmedlemsstat : Den medlemsstat till vilken varor befordras eller transporteras som är en annan 
medlemsstat än den från vilken leveransen sker.
Eurofisc : Ett decentraliserat nätverk av tjänstemän från medlemsstaternas skatte- och tullförvaltningar som snabbt 
utbyter riktad information om företag som möjligen ägnar sig åt bedrägeri och om möjliga bedrägeritransaktioner.
Eurojust : Europeiska unionens byrå för rättsligt samarbete som inrättats för att förstärka kampen mot grov 
organiserad brottslighet. Den består av nationella åklagare, domare eller poliser med motsvarande behörighet som 
utstationeras från medlemsstaterna i enlighet med deras egna rättssystem.
Europol : Europeiska unionens brottsbekämpande organ som hjälper brottsbekämpande organ i medlemsstaterna 
i kampen mot grov organiserad brottslighet.
Fiscalis : Ett EU-åtgärdsprogram som finansierar initiativ från skattemyndigheter om att förbättra skattesystemens 
funktionssätt på den inre marknaden genom system för kommunikation och informationsutbyte, multilaterala 
kontroller, seminarier och projektgrupper, arbetsbesök, utbildning och andra liknande verksamheter som krävs för 
att programmets mål ska uppnås.
Fri omsättning : Status på varor som har importerats från tredjeland och genomgått alla importformaliteter för att 
kunna säljas eller konsumeras på EU-marknaden.
Frigörande av varor:  Den åtgärd genom vilken tullmyndigheterna gör varor tillgängliga för de ändamål som anges 
i tullförfarandet.
Förvärsmedlemsstat : Den medlemsstat där det gemenskapsinterna förvärvet äger rum.
Gemenskapsinterna förvärv av varor : Förvärv av rätten att såsom ägare förfoga över materiell lös egendom som 
försänds eller transporteras till förvärvaren av säljaren eller förvärvaren, eller för säljarens eller förvärvarens räkning, 
i en annan medlemsstat än den från vilken försändelsen eller transporten av varorna avgick.
Gemenskapsinterna leveranser av varor : Leverans av varor som har befordrats eller transporterats till en 
destination utanför sitt ursprungsterritorium men inom EU av den som säljer eller den som förvärvar varorna, eller 
för dessas räkning, för annan beskattningsbar person eller för en icke beskattningsbar juridisk person som agerar 
som sådan i en annan medlemsstat än den i vilken befordran eller transporten av varorna påbörjades.
08 Ordförklaringar
Importmedlemsstat : Den medlemsstat till vilken varor fysiskt importeras till EU och övergår till fri omsättning.
Leveransmedlemsstat : Den medlemsstat från vilken den gemenskapsinterna leveransen sker.
Momsregisteringsnummer: Ett individuellt nummer som tilldelas varje skattskyldig person som tänker leverera 
varor eller tjänster eller förvärva varor i affärssyfte. Varje nummer har ett prefix bestående av två bokstäver som 
identifierar den medlemsstat som utfärdat numret.
O_MCTL:  Ett kontrollmeddelande i VIES som genereras när ett VIES-meddelande tas emot och som innehåller alla 
inaktiva momsredovisningsnummer i meddelandet.
Sammanställning : Ska lämnas av varje beskattningsbar person som är registrerad för moms och gör 
gemenskapsinterna leveranser. Den ska i regel upprättas varje månad och ange det sammanlagda värdet på 
de varor eller tjänster som har levererats till varje förvärvare i andra medlemsstater, som räknas upp efter sitt 
momsregistreringsnummer.
SCAC : Ständiga kommittén för administrativt samarbete, som är en föreskrivande kommitté som inrättats i enlighet 
med artikel 58 i rådets förordning (EU) nr 904/2010 och som biträder kommissionen i de frågor som anges i samma 
förordning. Den består av företrädare för medlemsstaterna och leds av en företrädare för kommissionen.
Skenföretag : Ett företag som är registrerat för moms och som, eventuellt med bedrägligt uppsåt, förvärvar eller 
påstår sig förvärva varor eller tjänster utan att betala moms och levererar dessa varor eller tjänster med moms, men 
inte betalar in den moms som uppburits till den nationella skattemyndigheten.
Tulldeklaration : Det dokument genom vilket en person anger ett önskemål om att hänföra varor till ett visst 
tullförfarande.
Tullförfarande 42 : Det förfarande en importör använder för att erhålla momsbefrielse när den importerade varan 
ska transporteras till en annan medlemsstat. Momsen ska betalas i destinationsmedlemsstaten.
VIES : Systemet för utbyte av momsinformation ( VAT Information Exchange System ) är ett elektroniskt nätverk 
för överföring av information om både giltiga momsregistreringsnummer för företag som är registrerade 
i medlemsstaterna och momsbefriade gemenskapsinterna leveranser. De nationella skatteförvaltningarna ansvarar 
för att lägga in båda typerna av information i nätverket.
Överföring : Befordran eller transport av varor av importören eller för dennes räkning som ett led i dennes 
affärsverksamhet till en destination utanför den medlemsstats territorium varifrån leveransen sker, men inom 
gemenskapen.
09
 Sammanfattning
I
Med den inre marknaden, som infördes den 1  janu -
ari 1993, försvann gränskontrollerna vid gemenskaps-  
interna transaktioner. Eftersom export av varor och 
tjänster till en annan medlemsstat fortfarande var 
momsbefriad har det lett till en risk för att dessa varor 
och tjänster varken beskattas i den stat som levere -
ransen kommer från eller i den stat där konsumtionen 
sker. Förutom att medlemsstaterna förlorar inkomster 
påverkar den moms som inte blir betald Europeiska 
unionens egna medel.
II
Revisionen ägnades åt frågan om EU motverkar 
gemenskapsinternt momsbedrägeri på ett ändamål -
senligt sätt. Vi fann att EU:s system inte är tillräckligt 
ändamålsenligt och att det påverkas negativt av 
bristen på jämförbara uppgifter om och indikatorer för 
gemenskapsinternt momsbedrägeri på EU-nivå.
III
Momsbedrägeri är ofta knutet till organiserad brotts -
lighet. Enligt företrädare för Europol uppskattas det 
att 40–60  miljarder  euro av medlemsstaternas årliga 
momsförluster orsakas av organiserade kriminella 
grupper och att 2 % av dessa grupper står för 80 % av 
de gemenskapsinterna bedrägerierna via skenföretag.
IV
EU har infört en uppsättning verktyg som medlems -
staterna kan använda för att bekämpa gemenskaps-  
internt momsbedrägeri, men några av dem måste 
förbättras eller tillämpas mer konsekvent:
a) I de flesta besökta medlemsstaterna kontrolleras 
inte tull- och skatteuppgifter mot varandra på ett 
ändamålsenligt sätt.b) Ramen för administrativt samarbete gör att 
medlemsstaternas skattemyndigheter kan dela 
momsinformation med varandra, men det finns 
problem med uppgifternas tillförlitlighet, korrekt -
het, fullständighet och aktualitet.
c) Det finns brister i samarbetet och överlappan -
de behörigheter mellan förvaltnings-, rätts- och 
brottsbekämpningsmyndigheter.
Våra viktigaste rekommendationer
V
Även om det är medlemsstaterna som i första hand 
har behörighet att godkänna nya lagstiftningsåtgärder 
och genomföra dem bör kommissionen
a) ta initiativ till en samordnad ansträngning från 
medlemsstaterna för att fastställa ett gemensamt 
system för insamling av statistik om gemenskap -
sinternt momsbedrägeri,
b) lägga fram förslag på lagändringar som gör att det 
går att kontrollera tull- och skatteuppgifter mot 
varandra på ett ändamålsenligt sätt,
c) ta initiativ till och uppmana medlemsstaterna att 
åtgärda brister i Eurofisc,
d) uppmana medlemsstaterna att bättre samordna 
sin politik för omvänd betalningsskyldighet,
e) vid sin utvärdering av arrangemangen för adminis -
trativt samarbete inrikta sig på att förkorta den tid 
det tar för medlemsstaterna att besvara informa -
tionsförfrågningar, förbättra tillförlitligheten i VIES 
och bättre följa upp resultaten av sina tidigare 
rapporter om administrativt samarbete,
f) tillsammans med medlemsstaterna avlägsna juri-  
diska hinder för informationsutbyte mellan förvalt -
nings-, rätts- och brottsbekämpningsmyndigheter 
på nationell nivå och EU-nivå. I synnerhet bör Olaf 
och Europol få tillgång till uppgifter i VIES och från 
Eurofisc och medlemsstaterna få utnyttja informa -
tion från dem.
Sammanfattning 10
VI
Medlemsstaterna ska bekämpa olaglig verksamhet 
som riktar sig mot Europeiska unionens ekonomiska 
intressen med ändamålsenliga avskräckande åtgärder, 
inbegripet lagstiftningsåtgärder. Rådet bör
a) godkänna kommissionens förslag om gemensamt 
och solidariskt ansvar,
b) ge kommissionen tillåtelse att förhandla om ar -
rangemang för ömsesidigt bistånd med de länder 
där många leverantörer av digitala tjänster är eta -
blerade och att underteckna dessa arrangemang.
VII
För att på ett ändamålsenligt sätt skydda Europeiska 
unionens ekonomiska intressen bör Europaparlamen -
tet och rådet
a) föra in moms i direktivet om bekämpning av 
bedrägerier och i förordningen om Europeiska 
åklagarmyndigheten,
b) ge Olaf tydlig behörighet och verktyg för att ut-  
reda gemenskapsinternt momsbedrägeri.
11
 Inledning
Så beskattas 
gemenskapsinterna 
transaktioner
01 
När den inre marknaden infördes den 
1 januari  1993 försvann gränskontrol -
lerna vid gemenskapsinterna transak -
tioner. Momsregistrerade leverantörer 
har rätt att tillämpa en momssats på 
0 % på sin försäljning till momsregist -
rerade köpare i andra medlemsstater. 
I princip ska momsen betalas i den 
medlemsstat där varorna förbrukas.
02 
Skattemyndigheterna i den upp -
giftslämnande medlemsstaten är 
skyldiga att bevilja momsbefrielse 
för gemenskapsinterna leveranser av 
varor under förutsättning att varorna 
antingen levereras direkt till kunden 
eller direkt överförs1 till leverantören 
i en annan medlemsstat. Momsbe -
frielsen börjar inte gälla förrän leve -
rantören kan visa att varorna fysiskt 
har lämnat den uppgiftslämnande 
medlemsstaten.03 
När det gäller gemenskapsintern 
moms måste leverantörer identifieras 
med ett särskilt momsregistrerings -
nummer och måste regelbundet 
rapportera sina gemenskapsinterna 
leveranser eller överföringar i en 
sammanställning2 som överlämnas 
till skattemyndigheterna i den upp -
giftslämnande medlemsstaten. EU har 
inrättat ett elektroniskt system (VIES)3 
genom vilket medlemsstaterna utbyter 
information om momsregistrerade 
handlare och gemenskapsinterna 
leveranser.
04 
Skattemyndigheterna i den uppgifts-  
lämnande medlemsstaten är skyldiga 
att föra in informationen från sam -
manställningen i VIES-databasen så att 
uppgifterna kan kontrolleras av skat -
temyndigheterna i destinationsmed -
lemsstaten. Kunden måste deklarera 
ett gemenskapsinternt förvärv till skat -
temyndigheterna i destinationsmed -
lemsstaten – en skattepliktig händelse 
som gör att moms kan debiteras i det 
land som är slutdestinationen. Dia -
gram 1  visar hur gemenskapsinterna 
leveranser av varor rapporteras och 
kontrolleras med hjälp av VIES.1 Med överföring av varor avses 
i detta sammanhang varje 
försändelse eller transport av 
varor som utförs av leveran-
tören eller för hans räkning 
inom ramen för dennes 
affärsverksamhet till en be-  
stämmelseort utanför den 
medlemsstats territorium där 
varorna befinner sig men 
inom EU, i enlighet med 
artikel 17.1 i rådets direktiv 
2006/112/EG av den 28 no-  
vember 2006 om ett geme-  
nsamt system för mervärdes-
skatt (momsdirektivet) 
(EUT L 347, 11.12.2006, s. 1).
2 En sammanställning som ska 
lämnas av varje beskattnings-
bar person som är registrerad 
för moms och gör gemen-
skapsinterna leveranser. 
Sammanställningen ska 
upprättas varje månad och 
redovisa det sammanlagda 
värdet på de varor som 
levererats till alla förvärvare 
i andra medlemsstater, 
förtecknade efter moms-
registreringsnummer. 
Medlemsstaterna får tillåta att 
sammanställningen lämnas in 
en gång i kvartalet när värdet 
av de levererade varorna inte 
överstiger 50 000 euro.
3 System för utbyte av informa-  
tion om mervärdesskatt i en-  
lighet med artikel 17 i rådets 
förordning (EU) nr 904/2010 av 
den 7 oktober 2010 om admi-  
nistrativt samarbete och kam-  
pen mot mervärdesskatte-
bedrägeri (omarbetning) 
(EUT L 268, 12.10.2010, s. 1).
12 Inledning
Så undviks 
momsbetalning vid 
gemenskapsinterna 
transaktioner
05 
Det gemenskapsinterna momssyste -
met har ofta missbrukats genom så 
kallat gemenskapsinternt bedrägeri via  
skenföretag. Vid sådana bedrägerier  
levererar en leverantör med säte i 
medlemsstat 1, det så kallade bulvan -
företaget, varor (utan moms) till ett 
annat företag med säte i medlemsstat 2, det så kallade skenföretaget. Detta 
företag utnyttjar sedan den momsbe -
friade gemenskapsinterna leveransen 
och säljer vidare samma varor på den 
inhemska marknaden i medlemsstat 2 
till ett mycket konkurrenskraftigt pris. 
Företaget kan göra detta eftersom det 
debiterar sina kunder moms som det 
inte betalar in till skattemyndigheten 
och på så sätt ökar sin vinstmarginal. 
Därefter försvinner skenföretaget spår -
löst, vilket innebär att det inte går att 
uppbära moms i den stat där varorna 
eller tjänsterna konsumeras.Diagram 1Så fungerar VIES
Medlemsstat 1
Handlarens
skattskyldighet
Skattemyndigheternas
kontroller
Varornas för/f_lyttning
Medlemsstat 2
VIESAdministrativt samarbete i EU
Gemenskapsintern
leveransGemenskapsinternt
förvärv
Källa: Europeiska revisionsrätten.Varor anländer till medlemsstat 2 Skattemyndigheterna hämtar 
uppgifter i VIES och jämför dem med 
momsdeklarationenFörvärvaren deklarerar ett
gemenskapsinternt förvärv
i sin momsdeklaration
Varor skickas till medlemsstat 2Skattemyndigheterna för
in uppgifter i VIESLeverantören lämnar in en 
momssammanställning om en 
gemenskapsintern leverans
13 Inledning
06 
En annan variant är att en kund till 
skenföretaget (mäklaren) säljer eller 
låtsas sälja varorna utomlands, ibland 
tillbaka till bulvanföretaget, och kräver 
tillbaka den moms som den har betalat 
till skenföretaget från skattemyndighe -
terna. Samma transaktion kan uppre -
pas i cirklar och brukar därför kallas för 
”karusellbedrägeri”.
07 
Ibland behöver varorna inte ens 
flyttas, eller så finns de endast på 
papper. Bedrägeriet kan kompliceras 
ytterligare när skenföretaget säljer 
varorna till bulvaner, varav några kan 
vara hederliga, för att göra det svåra -
re för skattemyndigheterna att spåra 
bedrägeriet. När ett tredje land ingår 
i cirkeln kan tullförfarande 424 också 
användas för att göra det svårare att 
spåra transaktioner.08 
Diagram 2  visar flödet i ett karusell -
bedrägeri med en moms på 20 %. 
I det första steget säljer bulvanfö -
retaget varorna till skenföretaget 
för 1 000 000 euro utan att lägga på 
moms eftersom gemenskapsinterna 
leveranser är momsbefriade. I det 
andra steget säljer skenföretaget 
varorna till bulvan 1 för 1 080 000 euro 
(900 000 plus 180 000 euro i moms). 
Skenföretaget överlämnar inte dessa 
180 000 euro i moms till sin skatte -
myndighet och försvinner. I det tredje 
steget säljer bulvan 1, som kanske inte 
är medveten om att han är en del av 
en bedrägerikedja, varorna till bulvan 
2 med en vinst på 20 000 euro och be -
talar 20 % av vinsten till skattemyndig -
heten som moms (4 000 euro). Bulvan 
2 säljer varorna till mäklaren med en 
vinst på 30 000 euro och betalar 20 % 
moms på vinsten (6 000 euro). Mäkla -
ren sluter bedrägerikedjan genom att 
sälja tillbaka varorna till bulvanföreta -
get med en vinst på 20 000 euro. Mäk -
laren debiterar inte bulvanföretaget 
moms eftersom gemenskapsinterna le -
veranser är momsbefriade men begär 
tillbaka den moms som den betalade 
till bulvan 2 (190 000 euro). Skattemyn -
digheterna i medlemsstat 2 förlorar 
sålunda 180 000 euro i skatt eftersom 
de har fått in 10 000 euro från bulva -
nerna 1 och 2 men har betalat tillbaka 
190 000 euro till mäklaren. Den totala 
vinst som karusellen gör är också 
180 000 euro som delas mellan de oli -
ka parter som deltagit i bedrägeriet.4 Tullförfarande 42 är det 
förfarande som en importör 
använder för att erhålla 
momsbefrielse när den 
importerade varan ska 
transporteras till en annan 
medlemsstat. Momsen ska 
betalas i destinationsmed-  
lemsstaten.
14 Inledning Diagram 2Översikt över ett karusellbedrägeri
Skenföretag Mäklare
Bulvan 2 Bulvan 1
Medlemsstat 2
Medlemsstat 1
Källa: Revisionsrätten, baserat på ett exempel från arbetsgruppen för /f_inansiella åtgärder. Skatteförlust 
180 000 euroGemenskapsintern leverans 
970/uni00A0000 euro + 0 % moms
vinst 20/uni00A0000 euro
950 000 euro + 20 % moms 
(betald)
vinst 30/uni00A0000 euro900 000 euro + 20 % moms 
(inte betald)
vinst 80/uni00A0000 euroGemenskapsintern leverans 
1/uni00A0000/uni00A0000 euro + 0 % moms
vinst 30/uni00A0000 euro
920 000 euro + 20 % moms 
(betald)
vinst 20/uni00A0000 euroLeverantör – 
Bulvanföretag
15 Inledning
09 
Skenföretag och karusellbedrägerier är 
vanligen inriktade på varor med högt 
värde såsom mobiltelefoner, datachips 
och ädelmetaller, men kan även gälla 
immateriella värden såsom utsläpps-  
krediter, gas och elektricitet samt el-  
certifikat5.
10 
Detta innebär att enskilda medlems -
stater inte ensamma kan motverka 
gemenskapsinternt momsbedrägeri 
utan måste ha nära samarbete med 
skattemyndigheter i andra EU-med -
lemsstater och i länder utanför EU6.
Så fungerar det administ-
rativa samarbetet för att 
bekämpa gemenskaps-
internt momsbedrägeri
11 
När den inre marknaden infördes 
försvann gränskontrollerna vid ge -
menskapsinterna transaktioner. Sedan 
dess är medlemsstaterna beroende av 
information från andra medlemsstater 
om den gemenskapsinterna handeln 
för att kunna uppbära moms inom sitt 
territorium. Medlemsstaterna utbyter 
denna information med hjälp av de 
arrangemang för administrativt sam -
arbete som anges i EU:s lagstiftning7. 
Lagstiftningen innehåller följande 
verktyg för administrativt samarbete:
a) Informationsutbyte på begäran 
och utan föregående begäran med 
användning de standardformulär 
som godkänts av den ständiga 
kommittén för administrativt 
samarbete.b) Informationsutbyte genom den 
elektroniska databasen VIES (se 
punkterna 3 och 4 ovan).
c) Kontroller som görs samtidigt i två 
eller flera medlemsstater (multila -
terala kontroller) och i närvaro av 
skattetjänstemän i andra medlems-  
stater så att de får tillgång till do -
kumentation som finns där eller  
kan delta i pågående undersök-  
ningar.
d) Ett decentraliserat nätverk kallat 
Eurofisc för snabbt utbyte av riktad 
information mellan medlemssta -
ter om misstänkta handlare och 
liknande frågor. Nätverket ska 
främja och underlätta det multi -
laterala samarbetet i kampen mot 
momsbedrägeri. Det fungerar som 
en ram för samarbete och saknar 
rättskapacitet.
12 
Fiscalis är ett EU-åtgärdsprogram som 
finansierar verksamheter som system 
för kommunikation och informations-  
utbyte, multilaterala kontroller, semi -
narier och projektgrupper, arbetsbe -
sök, utbildning och andra liknande 
verksamheter. Dess mål är att förbättra 
skattesystemens funktion på den inre 
marknaden genom ett ökat samarbete 
mellan de deltagande länderna och 
deras administrationer och tjänstemän.5 The Fight Against Fraud on the 
EU’s Finances  (bekämpning av 
bedrägeri som rör EU:s finan-  
ser), den tolfte rapporten om 
sessionen 2012–2013 från 
överhusets kommitté för 
Europeiska unionen, ruta 4, 
s. 22.
6 Standard Report on the 
Accounts of HM Revenue and 
Customs: VAT Missing Trader 
Fraud (standardrapport om 
räkenskaperna för inkoms-  
ter och tullar: momsbedrä-  
geri med skenföretag), den 
fyrtiofemte rapporten om 
sessionen 2006–2007 från 
underhusets kommitté  
för offentliga finanser, 
sammanfattning, s. 3. Se även 
COM(2014) 71 final, 12.2.2014 
Rapport från kommissionen till 
rådet och Europaparlamentet 
om tillämpningen av rådets 
förordning (EU) nr 904/2010 om 
administrativt samarbete och 
kampen mot mervärdesskatte-  
bedrägeri .
7 Rådets förordning (EU) 
nr 904/2010.
16 Inledning
13 
Diagram 3  visar hur de olika verktygen 
för administrativt samarbete fungerar 
och i  diagram 4  har de rangordnats 
efter hastighet och detaljnivå på den 
information som tillhandahålls. Diagram 3Verktyg för administrativt samarbete
Begäran om information
Svar1)
2)
3)VIES
Information utan föregående begäran
Fraud signals
4)
Centraliserad återkoppling
Återkoppling på signaler
om bedrägeriSignaler om bedrägeri Centraliserad information
5) Information InformationInput Identitetsförfrågan
Källa: Europeiska revisionsrätten.Multilaterala 
kontrollerVerksamhets-
områdes-
samordnare för 
Euro/f_iscDen medlemsstat 
som tillhanda-
håller
informationDen medlemsstat 
som tar emot 
information
17 Inledning Diagram 4Rangordning av verktygen för administrativt samarbete efter hastighet och 
detaljnivå på den information som tillhandahålls
VIES
Euroﬁsc
SCACMultilatera
kontroller Information omgemenskapsintern handel
Signaler om bedrägeri
Informationsutbyte
Samordnade revisioner
-
--
--
-Detaljnivå på informationen Informationens hastighet DetaljuppgifterHastighet
Källa: Revisionsrätten baserat på uppgifter från Euro/f_isc
18
 Revisionens inriktning 
och omfattning samt 
revisionsmetod
14 
Målet för revisionen var att besvara 
frågan ”Motverkar EU gemenskapsin -
ternt momsbedrägeri på ett ändamål -
senligt sätt?” Vi undersökte detta med 
hjälp av följande delfrågor:
a) Använder kommissionen sina verk -
tyg på ett ändamålsenligt sätt för 
att motverka gemenskapsinternt 
momsbedrägeri och är verktygen 
tillräckliga? För att besvara frågan 
undersökte vi om
i) kommissionen hade gjort en 
tillförlitlig uppskattning av 
storleken på bedrägerierna 
inom detta område och om 
den hade fastställt relevanta 
resultatindikatorer så att det 
går att bedöma problemets 
omfattning och ändamålsen -
ligheten hos de antagna regle -
rings- och kontrollåtgärderna,
ii) kommissionen hade infört 
ändamålsenliga arrangemang 
för administrativt samarbete 
mellan medlemsstater så att 
momsinformation kunde delas 
mellan skattemyndigheter,
iii) kommissionen hade bidragit 
till inrättandet av ett stabilt 
regelverk genom att lägga 
fram relevanta lagförslag som 
sannolikt leder till att moms -
bedrägerierna i medlemssta -
terna minskar,b) Samarbetar medlemsstater på 
ett ändamålsenligt sätt för att 
motverka gemenskapsinternt 
momsbedrägeri? För att besvara 
denna fråga undersökte vi om det 
fanns lämpliga mekanismer som 
garanterade att den nödvändiga 
informationen förmedlades på 
ett ändamålsenligt sätt och att 
det administrativa samarbetet 
fungerade mellan myndigheter 
i olika medlemsstater och inom 
medlemsstater.
15 
Revisionen genomfördes både vid 
kommissionen och i medlemsstaterna. 
På kommissionsnivå undersökte vi om 
det specifika regelverk och kontroll -
system som kommissionen har inrät -
tat följer bästa internationella praxis 
när det gäller gränsöverskridande 
beskattning. Vidare besökte vi i infor -
mationssyfte OECD, Europol, Eurojust 
och ordföranden för Eurofisc. Närmare 
uppgifter om revisionsmetoden vid 
kommissionen finns i  bilaga I .
16 
Vi skickade en enkät till skattemyn -
digheterna i alla medlemsstater som 
handlade om ändamålsenligheten 
hos arrangemangen för administrativt 
samarbete i kampen mot gemenskaps-  
internt momsbedrägeri. Vi gjorde 
också revisionsbesök vid de behöriga 
myndigheterna i fem medlemsstater 
(Tyskland, Italien, Ungern, Lettland 
och Storbritannien). Medlemsstaterna 
valdes ut efter en riskanalys där vi be -
aktade storleken på deras beräknings -
grund för moms och deras sårbarhet 
för momsbedrägeri.
19 Revisionens inriktning och omfattning samt revisionsmetod
17 
I de utvalda medlemsstaterna tittade 
vi på informationsflödet mellan skat -
temyndigheterna i uppgiftslämnande 
medlemsstater och skattemyndig -
heterna i den medlemsstat där den 
slutliga konsumtionen äger rum för 
att kontrollera om skattemyndigheter -
na känner till de gemenskapsinterna 
transaktionerna.
18 
I varje medlemsstat granskade vi ett 
urval av verktyg för administrativt 
samarbete: 20 informationsutbyten på 
begäran, tio nya registreringar i VIES, 
20 felmeddelanden i VIES, tio multila -
terala kontroller och 20 meddelanden 
om riskföretag (signaler om bedrägeri) 
som utbytts genom Eurofiscs verk -
samhetsområde 1. För transaktionerna 
enligt tullförfarande 42 analyserade 
vi informationsutbytet mellan tullen 
och skattemyndigheterna i de upp -
giftslämnande medlemsstaterna avse -
ende 30 importer. Vi följde dessutom 
upp statusen på genomförandet av 
rekommendationerna i vår rapport om 
tullförfarande 428. Närmare uppgifter 
om revisionsmetoden i medlemsstater -
na finns i  bilaga II .8 Särskild rapport nr 13/2011 
Bidrar kontrollen av 
tullförfarande 42 till att 
förebygga och uppdaga 
undandragande av 
mervärdesskatt?  
(http://eca.europa.eu ).
20
 Iakttagelser
Det saknas jämförbara 
uppgifter om och 
indikatorer för 
gemenskapsinternt 
momsbedrägeri
19 
För att på ett ändamålsenligt sätt be-  
kämpa momsbedrägeri måste skatte -
myndigheterna inrätta system för att 
uppskatta bedrägeriet och sedan anta 
operativa mål för att minska det. Revi -
sionsrätten påpekade följande 2008: 
”Att ha tillgång till jämförbara uppgif -
ter om gemenskapsinternt momsbe -
drägeri skulle bidra till att samarbetet 
mellan medlemsstaterna blev mer 
målinriktat. Kommissionen måste 
tillsammans med medlemsstaterna ta 
fram ett gemensamt arbetssätt för att 
mäta och analysera momsbedrägeri”9.
Det saknas uppskattningar 
av gemenskapsinternt 
momsbedrägeri på EU-nivå
20 
Eftersom bara två medlemsstater, 
Belgien och Storbritannien, offentlig -
gör uppskattningar av den moms som 
förloras på grund av gemenskapsin -
terna bedrägerier har kommissionen 
inga uppskattningar för EU som helhet 
(se  ruta 1 ).21 
Eftersom det saknas direkt informa -
tion om momsbedrägeri har kommis -
sionen regelbundet beställt studier för 
att uppskatta skillnaden mellan den 
moms som faktiskt uppbärs och den 
totala momsskulden, det så kallade 
momsefterlevnadsgapet. I den senas -
te studien uppskattades momsgapet 
till 168 miljarder euro i EU-2610, eller 
15,2 % av den totala skatteskulden 
201311.
22 
Momsefterlevnadsgapet är ingen 
tillförlitlig uppskattning av det ge -
menskapsinterna momsbedrägeriet 
därför att det inte bara innefattar 
både inhemskt och gränsöverskridan -
de momsbedrägeri utan också andra 
inkomstförluster, däribland de som 
beror på laglig skatteflykt, företag som 
går i konkurs och skattemyndigheters 
praxis att tillåta företag med svårig -
heter att ligga efter med skattebetal -
ningarna. Dessutom är momsgapet 
mycket känsligt för uppskattningar 
av den grå ekonomin som ingår i 
BNP-uppgifterna.9 Punkt 110 i särskild rapport 
nr 8/2007 om administrativt 
samarbete i fråga om mer-  
värdesskatt (EUT C 20, 
25.1.2008, s. 1).
10 I studierna ingår inga upp-  
skattningar för Kroatien och 
Cypern på grund av att natio-  
nalräkenskapsstatistiken för 
de två länderna ännu inte är 
fullständig.
11 Europeiska kommissionen, 
Study to quantify and analyse 
the VAT Gap in the EU Member 
States. 2015 Report  (studie för 
att kvantifiera och analysera 
momsgapet i EU:s medlemss-
tater, rapport 2015). ( http://
ec.europa.eu/taxation_
customs/common/
publications/studies/
index_en.htm ).Ruta 1Tillgängliga uppskattningar av gemenskapsinternt bedrägeri via skenföretag
Storbritannien uppskattade den 22  oktober  2015 det gemenskapsinterna momsbedrägeriet till mellan 0,5 och 
1 miljard brittiska pund för 2013–201412. De offentliggjorda sifforna visar en minskning med 0,5 miljard brittis -
ka pund under de senaste fem åren.
I den senast offentliggjorda uppskattningen från Belgiens nationella revisionsorgan kvantifierades bedräger -
ierna med skenföretag till 94 miljoner euro för 2009, 29 miljoner euro för 2010 och 28 miljoner euro för 201113.
12 https://www.gov.uk/government/statistics/measuring-tax-gaps . I Storbritannien löper räkenskapsåret från den 1 april till den 31 mars för statens 
finansiella rapporter.
13 Fraude intracommunautaire à la TVA. Audit de suivi réalisé en collaboration avec les cours des comptes des Pays-Bas et d’Allemagne. Rapport de la Cour 
des comptes transmis à la Chambre des représentants Bruxelles, septembre 2012 .
21 Iakttagelser
Det saknas resultat-
indikatorer för 
gemenskapsinternt 
momsbedrägeri
23 
Kommissionen fastställer inte resul -
tatindikatorer eller operativa mål för 
minskning av gemenskapsinternt 
momsbedrägeri och det gör inte heller 
skattemyndigheterna i medlemsstater -
na, utom i Storbritannien.
24 
Storbritannien fastställer regelbundet 
resultatindikatorer i form av sam -
manlagd ytterligare inkomst till följd 
av informationsutbyte om moms, 
antal beräkningsgrunder och antal 
bedrägerifall.
25 
Avsaknaden av uppskattningar av det 
gemenskapsinterna momsbedrägeriet 
och av resultatindikatorer för över -
vakning av framsteg gör det svårare 
att bedöma om EU:s ansträngning -
ar att motverka momsbedrägeri är 
ändamålsenliga.Ramen för administrativt 
samarbete gör att med-
lemsstaternas skatte-
myndigheter kan dela 
momsinformation med 
varandra
26 
För att uppbära moms inom sitt terri -
torium är medlemsstaterna beroende 
av information från andra medlems -
stater om den gemenskapsinterna 
handeln. Vår enkät visade att 26 av 28 
medlemsstaters skattemyndigheter 
anser att den nuvarande ramen för 
administrativt samarbete räcker för att 
bekämpa gemenskapsinternt moms -
bedrägeri på ett ändamålsenligt sätt.
Medlemsstaterna ansåg 
att informationsutbyte 
med hjälp av elektroniska 
standardformulär var det 
ändamålsenligaste verktyget 
men ofta tar det tid att få 
svar
27 
Svaren på vår enkät visar att dessa 
informationsutbyten är det kraftful -
laste verktyget för bedrägeribekämp -
ning eftersom svaren kan användas 
som bevis i en domstol. De e-formulär 
för utbyte som infördes i juli 2013 
fungerar tillfredsställande och gör att 
begäran behandlas snabbare. Insam -
ling av bevis på att en handlare är 
delaktig i bedrägeri ökar indrivningen 
av moms. Dessutom använder skatte -
myndigheterna informationen för att 
neka handlare antingen rätten att dra 
av betald moms på sina inköp14 eller 
rätten till momsbefrielse för gemen -
skapsinterna leveranser15 (det vill säga 
att tillämpa en momssats på 0 %) med 
motiveringen att handlaren visste eller 
borde ha känt till att transaktioner -
na var kopplade till skattebortfall på 
grund av bedrägeri.14 Punkterna 60 och 61 i dom-  
stolens dom av den 6 juli 2006 
i de förenade målen C- 439/04 
och C-440/04 Kittel och 
Recolta Recycling [2006] ECR 
I -6177.
15 Punkt 55 i domstolens dom av 
den 6 september 2012 i mål 
C- 273/11 Mecsek-Gabona.
22 Iakttagelser
28 
Det finns två typer av informationsut -
byte där man använder standardfor -
mulär: informationsutbyte på begäran 
och informationsutbyte utan föregåen -
de begäran.
Informationsutbyte på begäran
29 
Medlemsstaterna förväntas lämna den 
efterfrågade informationen så snabbt 
som möjligt men inte senare än tre 
månader efter det datum då begäran 
togs emot. När den tillfrågade myndig -
heten redan har informationen förkor -
tas tidsfristen till högst en månad.
30 
Det tog dock ofta otillfredsställan -
de lång tid att få svar. Statistik som 
medlemsstaterna har skickat till 
kommissionen visar att medlemssta -
terna totalt svarade sent på 41 % av 
de förfrågningar som togs emot 2013. 
Vidare svarade sex medlemsstater sent 
i mer än 50 % av fallen. En analys av 
det antal förfrågningar som mottagits 
per medlemsstat visar att förseningar -
na inte alltid stod i proportion till den 
arbetsbelastning som orsakades av 
antalet fall.31 
Förutom i Storbritannien har ing -
en skattemyndighet i de granskade 
medlemsstaterna fastställt operativa 
mål för minskning av procentandelen 
sena svar, uppbärande av ytterligare 
inkomster efter informationsutbyte om 
moms eller antal beräkningsgrunder/
bedrägerifall. Effekten av detta verk -
tyg för administrativt samarbete i form 
av uppburen moms är dessutom i stort 
sett okänd.
32 
Enkäten visade dock att alla utom en 
av dem som svarade var nöjd med 
svarens kvalitet. Kommissionen har 
fastställt resultatindikatorer för antalet 
informationsutbyten och det uppsatta 
målet att öka utgångssiffran för infor -
mationsutbyten på begäran med 13 % 
uppnåddes 2013.
33 
Det elektroniska informationsutbytet 
på begäran är ett användbart verktyg 
som uppskattas av medlemsstaterna. 
Det saknas dock information om hur 
ändamålsenligt det är uttryckt i upp -
buren moms. Dessutom gör sena svar 
uppbörden av moms mindre effektiv.
23 Iakttagelser
Informationsutbyte utan 
föregående begäran
34 
Enligt EU:s lagstiftning ska ”den behö -
riga myndigheten i varje medlemsstat 
[…] utan föregående begäran vidare -
befordra […] information […] till den 
behöriga myndigheten i andra berörda 
medlemsstater i följande fall:
a) Om beskattningen anses äga 
rum i destinationsmedlemssta -
ten och den information som 
tillhandahålls av ursprungsmed -
lemsstaten är nödvändig för 
kontrollsystemets effektivitet 
i destinationsmedlemsstaten.
b) Om en medlemsstat har skäl att tro 
att ett brott mot mervärdesskat -
telagstiftningen har begåtts eller 
sannolikt har begåtts i den andra 
medlemsstaten.
c) Om det finns en risk för skattebort -
fall i den andra medlemsstaten16”.
35 
Kommissionen har fastställt resultatin -
dikatorer för antalet informationsut -
byten mellan medlemsstater, och dess 
mål att öka utgångssiffran med 10 % 
uppnåddes 2013.36 
Enkäten visade att medlemsstaterna 
helt klart ansåg att verktyget var an -
vändbart. De gav många exempel på 
när informationsutbytet utan föregå -
ende begäran hade varit värdefullt för 
dem (ytterligare beräkningsgrunder 
för moms, information om skenföretag 
och korrigeringar i VIES).
VIES tillhandahåller infor-  
mation om gemenskaps-
interna transaktioner men 
ibland är det problem med 
tillförlitligheten
37 
EU har inrättat ett elektroniskt system 
(VIES) genom vilket medlemsstaterna 
utbyter information om handlare som 
är momsregistrerade och om gemen -
skapsinterna leveranser. Medlems -
staterna ansvarar för att garantera 
kvaliteten och tillförlitligheten på 
informationen i VIES, och de ska ha ru -
tiner för att kontrollera dessa uppgifter 
efter sin riskbedömning. Kontrollerna 
ska, i princip, göras innan registrerings -
nummer för moms utfärdas eller, när 
det endast görs preliminära kontroller 
före utfärdandet, senast sex månader 
efter utfärdandet.16 Artikel 13.1 i rådets förordning 
(EG) nr 904/2010.
24 Iakttagelser
38 
Även om vår enkät tydde på att det 
endast fanns tillfälliga problem med 
systemets tillförlitlighet (fyra av de 28 
som svarade) framkom följande: i) 17 
nämnde problem med uppgifter som 
inte var tillgängliga eller sent ställdes 
till förfogande, ii) enkätsvaren lyfte 
också fram svårigheter att få tillgång 
till uppgifter från elva medlemsstater, 
iii) problem med att snabbt avregistre -
ra momsregistreringsnummer rap -
porterades för tio medlemsstater, och 
iv) att uppgifterna om momsregist -
reringsnummer inte var uppdaterade 
i sju medlemsstater.
39 
Dessa iakttagelser bekräftades av våra 
granskningsåtgärder i de fem besök -
ta medlemsstaterna. Vår granskning 
visade också att nya momsregistre -
ringsnummer utfärdas i VIES utan att 
det utlöser riskbaserade kontroller och 
grundlig utbildning17 av handlare som 
redan är registrerade för skatt. Om 
medlemsstaternas riskhanteringssys -
tem ska vara ändamålsenliga och mins -
ka problemet med skenföretag måste 
handlare med hög risk kontrolleras 
direkt när de registreras i VIES.
40 
Positivt är att Portugal har infört ett 
system med dubbla momsnummer – 
ett särskilt momsregistreringsnummer 
för inhemsk verksamhet och ett annat 
som används för gemenskapsinter -
na leveranser. Några medlemsstater, 
Spanien, Portugal och Kroatien, gör 
ytterligare kontroller av beskattnings -
bara personer som vill göra gemen -
skapsinterna leveranser.41 
Vi tittade på ett urval felmeddelanden 
i VIES om felaktiga momsregistre -
ringsnummer18 och konstaterade att 
skattemyndigheterna i flertalet besök -
ta medlemsstater19 inte reagerade på 
felmeddelandena. Detta ökar risken för 
att några leveranser inte blir beskatta -
de. Den medlemsstat som får samman -
ställningen ska dessutom inom två 
arbetsdagar meddela avsändaren att 
momsregistreringsnumret är felaktigt. 
I ett fall skickade dock en medlemsstat 
felmeddelandet över två år och fem 
månader för sent. Om felmeddelandet 
tas emot efter det att tidsfristen har 
löpt ut20 kan moms inte uppbäras.
42 
Vid karusellbedrägeri gör bulvanföre -
tag fiktiva eller verkliga gemenskaps-  
interna leveranser till skenföretag 
eller företag som inte fullgör sina 
skyldigheter. Därför måste deras 
handelspartner i andra medlemsstater 
identifieras, övervakas och, om nöd -
vändigt, avregistreras utan dröjsmål. 
Emellertid tillåter inte lagstiftningen 
i några medlemsstater att ett bulvan -
företag avregistreras bara för att det 
har affärsförbindelser med skenföre -
tag eller företag som inte fullgör sina 
skyldigheter.17 Enligt Compliance Risk 
Management Guide For Tax 
Administrations  (vägledning 
för skattemyndigheter om 
hantering av risker som rör 
efterlevnad) som utarbetats av 
Fiscalis projektgrupp 32 kan 
en möjlig åtgärd vara, om 
handlarens bristande efter-  
levnad beror på att en specifik 
del av skattelagstiftningen är 
komplex, att skattemyndig-
heterna ger handlare gratis 
rådgivning eller föreslår att 
lagstiftningen ändras så att 
den blir mindre komplex.
18 När en medlemsstat skickar en 
momssammanställning ge-  
nom VIES skickar den med-  
lemsstat som tar emot infor-  
mationen tillbaka ett felmed-  
delande med alla felaktiga 
momsregistreringsnummer 
som upptäckts.
19 Italien (tio av tio), Ungern (sju 
av tio), Lettland (ett av tio) och 
Storbritannien (tio av tio).
20 När det inte längre är möjligt 
att uppbära moms enligt 
medlemsstatens lagstiftning.
25 Iakttagelser
43 
Kommissionen gör inte övervaknings -
besök till medlemsstaterna för att be -
döma om de har vidtagit ”de åtgärder 
som är nödvändiga för att säkerställa 
att de uppgifter som tillhandahålls […] 
i syfte att bli registrerade till mer -
värdesskatt […] är fullständiga och 
tillförlitliga”21. Utan sådana besök är 
det svårt för kommissionen att över -
vaka eventuella förbättringar av de 
åtgärderna.
44 
VIES är ett mycket användbart verk -
tyg för att utbyta uppgifter om 
gemenskapsinterna leveranser mellan 
medlemsstater. Medlemsstaternas an -
vändning av VIES har dock brister som 
ibland påverkar uppgifternas tillförlit -
lighet, korrekthet, fullständighet och 
aktualitet och därigenom systemets 
ändamålsenlighet när det gäller att 
motverka bedrägeri.
Multilaterala kontroller är ett 
ändamålsenligt verktyg men 
det används inte så ofta
45 
Två eller flera medlemsstater kan kom -
ma överrens om att göra samordnade 
kontroller av skattskyldigheten för en 
eller flera närstående handlare om de 
anser att sådana kontroller är ända-  
målsenligare än kontroller som görs av 
bara en medlemsstat.46 
Enkäten visade att 27 medlemsstater 
anser att multilaterala kontroller är ett 
användbart verktyg för att bekämpa 
momsbedrägeri. Verktyget utnyttjas 
dock inte fullt ut och används i allt 
mindre omfattning. Kommissionens 
statistik visar att antalet multilaterala 
kontroller på initiativ av medlemssta -
terna har minskat från 52  under  2011 
till 42 under 2012 och endast 33 un -
der 2013. Multilaterala kontroller går 
ofta långsamt – vår granskning visade 
att de i de flesta fall inte var klara inom 
den avsedda perioden på ett år. Kom -
missionens mål att höja utgångssiffran 
för inledda multilaterala kontroller 
med 7 %, det vill säga till 46, uppnåd -
des inte heller under 2013. Detta visar 
att kommissionens rekommendation 
om att öka antalet multilaterala kon -
troller på initiativ av medlemsstaterna 
till omkring 75 under 2014 inte var 
realistisk.
47 
Skattemyndigheterna i de besökta 
medlemsstaterna har inte resultat-  
indikatorer, med undantag för Stor-  
britannien som har fastställt ett ope -
rativt mål för moms som uppbärs efter 
multilaterala kontroller. Andra med -
lemsstater följer inte upp indrivning 
som baseras på de beräkningsgrunder 
för moms som upprättas som ett resul -
tat av de multilaterala kontroller som 
de har deltagit i, vilket minskar deras 
incitament att delta mer i multilaterala 
kontroller.21 Artikel 22 i rådets förordning 
(EG) nr 904/2010.
26 Iakttagelser
Eurofisc: ett lovande verktyg 
som behöver förbättras
48 
Eurofisc är ett decentraliserat nätverk 
av tjänstemän från medlemsstater -
nas skatte- och tullförvaltningar som 
snabbt utbyter riktad information 
om företag som möjligen ägnar sig åt 
bedrägeri eller om möjliga bedräge -
ritransaktioner. För närvarade är fyra 
verksamhetsområden operativa inom 
Eurofisc (se ruta 2 ).
49 
Kommissionen ger Eurofisc tekniskt 
och logistiskt stöd men deltar inte 
i den dagliga driften av Eurofisc och 
har inte tillgång till den information 
som utbyts via Eurofisc. De sambands -
tjänstemän från medlemsstaterna som 
deltar i ett av Eurofiscs verksamhets -
områden har erfarenhet av att bekäm -
pa momsbedrägeri. De utser en av sig 
till verksamhetsområdssamordnare. 
Samordnaren samlar in och sprider 
informationen från de sambandstjäns -
temän som deltar i Eurofisc.50 
När en medlemsstat har klassificerat 
ett företag som bulvan, som gör fiktiva 
eller verkliga gemenskapsinterna 
leveranser till skenföretag eller företag 
som inte fullgör sina skyldigheter, ska 
informationen om dess nuvarande och 
avsedda partner utan dröjsmål skickas 
via Eurofisc så att dessa kan identifie -
ras, övervakas och, om så krävs, omgå -
ende avregistreras. Annars begränsas 
medlemsstaternas förmåga att mot -
verka gemenskapsinternt bedrägeri via 
skenföretag innan det äger rum. Utan 
en snabb återkopplingsmekanism om 
nyttan med mottagna signaler om be -
drägeri kan medlemsstaterna inte för -
bättra kvaliteten på sina riskanalyser.
51 
Vår enkät visade att 27 medlemsstater 
ansåg att Eurofisc var ett effektivt sys -
tem för tidig varning när det gäller att 
förebygga bedrägeri men de pekade 
också på följande brister, vilka också 
bekräftades av granskningsåtgärderna 
i medlemsstaterna: i) återkoppling -
en var inte tillräckligt frekvent, ii) de 
uppgifter som utbyttes var inte alltid 
tydligt riktade, iii) alla medlemsstater 
deltar inte i alla Eurofiscs verksamhets -
områden, iv) informationsutbytet är 
inte användarvänligt och v) uppgifts -
utbytet går för långsamt.Ruta 2Eurofiscs verksamhetsområden
 οVerksamhetsområde 1: gemenskapsinternt bedrägeri via skenföretag.
 οVerksamhetsområde 2: bedrägeri som gäller transportmedel (bilar, båtar och flygplan).
 οVerksamhetsområde 3: bedrägeri i samband med missbruk av tullförfarande 42.
 οVerksamhetsområde 4: centrum för övervakning av trender och utveckling när det gäller momsbedrägeri.
27 Iakttagelser
52 
I alla de besökta medlemsstaterna var 
behandlingen och överföringen av 
signaler om bedrägeri en utdragen 
och otymplig process. Kontrollen av 
ett urval med 20 signaler om bedrägeri 
per besökt medlemsstat bekräftade att 
informationsutbytet i viss mån är out -
vecklat, långsamt, inte användarvän -
ligt och sker med hjälp av kalkylblad 
i Excelformat. Eurofiscs verksamhets -
områdessamordnare sammanställer 
manuellt kalkylbladen och delar ut 
dem till sambandstjänstemännen i de 
medlemsstater som deltar i Eurofisc. 
Det medför en risk för att ofullständig 
eller felaktig information sprids.
53 
Var granskning visade att varje med -
lemsstat gör sin egen riskanalys. Det 
finns inga gemensamma kriterier eller 
informationskällor för att göra risk-  
analysen. Vidare ges endast lite åter -
koppling om nyttan med de utbytta 
uppgifterna. Medlemsstaterna som 
deltar i olika verksamhetsområden 
utbyter därför ofta information som 
innefattar icke suspekta handlare, 
vilket är resursslöseri22.
54 
Det finns inga kvalitetsindikatorer 
för lämnad/mottagen återkoppling 
eller för aktualitet. Även om det finns 
statistik över antalet företag som rap -
porteras genom nätverket och deras 
klassificering i olika kategorier har 
medlemsstaterna inte fastställt några 
andra resultatindikatorer för bedöm -
ning av ändamålsenligheten hos Euro -
fiscs olika verksamhetsområden. Det 
finns inte heller någon samlad statistik 
över de lämnade återkopplingarnas 
aktualitet.55 
Resultaten av de stickprovsgranskning -
ar som vi gjorde i de besökta med -
lemsstaterna visar att merparten av 
dem tar mer än tre månader på sig för 
att ge återkoppling på inkommande 
signaler om bedrägeri. I många fall är 
den lämnade informationen inte full -
ständig och i några fall lämnas den inte 
i ett standardformat, vilket leder till att 
behandlingen försenas ytterligare.
Kommissionen ger medlems-
staterna värdefullt stöd men 
besöker dem inte
56 
Medlemsstaterna och kommissionen 
undersöker och utvärderar hur arran-  
gemangen för administrativt samarbe -
te fungerar. Kommissionen samlar ihop 
medlemsstaternas erfarenheter för 
att förbättra arrangemangen så att de 
fungerar bättre.
57 
Vår enkät visar att 25 av de 28 som 
svarade anser att kommissionen ger 
medlemsstaterna värdefullt stöd. 
Den 12  februari  2014 offentliggjorde 
kommissionen sin rapport med en 
utvärdering av administrativt samar -
bete23. Kommissionen betonade att 
medlemsstaterna endast kan hantera 
skattebedrägeri och skatteundandra -
gande effektivt om de samarbetar och 
att en förbättring av det administrativa 
samarbetet mellan medlemsstater -
nas skatteförvaltningar därför var ett 
nyckelmål.22 Under perioden 2011–2014 
överfördes totalt 30 493 sig-  
naler i verksamhetsområde 1 
om övervakade företag. Av de 
totalt överförda signalerna 
gavs ingen återkoppling om 
11 028 signaler (36 %) från de 
medlemsstater som fick 
begäran. Av de återstående 
19 465 signalerna klassifi-
cerades 11 127 (57 %) som 
normala handlare utan risk för 
bedrägeri. Inom verksamhets-
område 3 överfördes 83 301 
signaler under 2013, vilket är 
en ökning med 80 % jämfört 
med 2012. Även om antalet 
informationsutbyten ökade 
väsentligt var informationen 
mindre riktad: nästan 83 % av 
de handlare som överfördes 
2013 klassificerades som icke 
suspekta jämfört med 70 % 
2012.
23 COM(2014) 71 final, 12.2.2014.
28 Iakttagelser
58 
Kommissionens rapport lyfte fram 
områden där det administrativa samar -
betet fortsättningsvis kan intensifieras: 
”Överlag måste begäran om infor -
mation besvaras snabbare, eftersom 
de sena svaren utgör ett betydande 
problem. […] Återkoppling, som ges 
spontant eller på begäran, är en metod 
som måste uppmuntras i samband 
med gott samarbete och bästa prax -
is, eftersom det är bästa sättet att 
informera skattetjänstemän om att 
deras arbete (i viss utsträckning) varit 
till nytta”.
59 
Kommissionens rapport byggde bland 
annat på ett frågeformulär som den 
skickade till medlemsstaterna. Sedan 
rapporten offentliggjordes och fram 
till att vi gjorde vår granskning hade 
dock inga besök gjorts i medlemssta -
terna. Utan besök på plats vid med -
lemsstaternas skatteförvaltningar kan 
kommissionen inte ha full kännedom 
om hur arrangemangen för administra -
tivt samarbete fungerar i praktiken och 
därigenom på ett ändamålsenligt sätt 
kunna förbättra dem.
Information från länder 
utanför EU utbyts inte mellan 
medlemsstaterna
60 
Enligt EU:s lagstiftning får en med -
lemsstats behöriga myndighet som får 
information från ett land utanför EU 
vidarebefordra informationen till de 
behöriga myndigheterna i de med -
lemsstater som kan vara intresserade 
av den och under alla omständigheter 
till alla de medlemsstater som begär 
detta24.61 
Endast 13 respondenter anser att 
medlemsstaterna utnyttjar denna 
möjlighet att utbyta information från 
länder utanför EU. Samtidigt föreslog 
nio respondenter att man bör kom -
ma överens med USA om ömsesidigt 
bistånd när det gäller moms, och åtta 
respondenter föreslog överenskom -
melser med Turkiet och Kina, vilket be -
kräftar att sådan information är viktig.
62 
Information från länder utanför EU 
är särskilt relevant för att moms ska 
kunna uppbäras på digitala tjänster 
och immateriella värden som levereras 
från avlägsna platser till konsumen -
ter i Europa utan att leverantören är 
direkt eller indirekt fysiskt närvaran -
de i konsumentens jurisdiktion (se 
punkterna 90–92).24 Artikel 50.1 i rådets förordning 
(EG) nr 904/2010.
29 Iakttagelser
Fiscalis är ett viktigt 
EU-instrument för att 
förbättra det adminis-  
trativa samarbetet
63 
EU inrättade ett flerårigt EU-åtgärds -
program, Fiscalis 2013, för att finansie -
ra initiativ från skattemyndigheter för 
att förbättra skattesystemens funk -
tionssätt på den inre marknaden. Det 
förlängdes nyligen till 202025. Fiscalis 
2013 omfattade perioden 2008–2013 
och fick 156,9 miljoner euro, medan 
anslagen till Fiscalis 2020 uppgår till 
223,4 miljoner euro. I den förordning 
som inrättar Fiscalis 2020 omdefinie -
ras det specifika målet och större vikt 
läggs på stöd till kampen mot skatte -
bedrägeri, skatteundandragande och 
aggressiv skatteplanering26.
64 
Vi kontrollerade utvärderingen efter 
halva tiden27 och den slutliga utvärde -
ringen28 av Fiscalisprogrammet 2013 
och resultaten från några av Fisca -
lis projektgrupper och intervjuade 
tjänstemän i medlemsstaterna som 
hade hand om Fiscalis. I varje gran -
skad medlemsstat gjorde vi ett urval 
av verktyg för administrativt samar -
bete som finansierats av Fiscalis: 20 
informationsutbyten på begäran, 20 
felmeddelanden i VIES, tio multilate -
rala kontroller och 20 signaler om be -
drägeri som utbytts genom Eurofiscs 
verksamhetsområde 1.65 
Trots att det i beslutet där Fiscalis 2013 
inrättades föreskrevs att ”arbetspro -
grammet ska innehålla indikatorer för 
de särskilda mål[en] för programmet” 
hade kommissionen inte fastställt 
några indikatorer när halvtidsutvär -
deringen gjordes. I halvtidsutvärde -
ringen rekommenderades också att 
kommissionen och medlemsstaterna 
skulle införa ett resultatbaserat över -
vaknings- och utvärderingssystem, 
inklusive en uppsättning nyckelindi -
katorer för output och utfall, och om 
möjligt utgångsvärden och mål mot 
vilka framsteg kan mätas varje år. Kom -
missionen införde också ett resultatö -
vervakningssystem, men det blev inte 
operativt förrän i april 2014 och samma 
kritik återkom i den slutliga utvärde -
ringen i juni 2014.
66 
Eftersom det saknades uppgifter om 
utgångsläget och indikatorer var det 
inte möjligt att bedöma ändamålsen -
ligheten i Fiscalisprogrammet 2013. 
Å andra sidan är de kvalitativa bevis 
som rapporterats i utvärderingar -
na eller av användarna i de besökta 
medlemsstaterna i stort sett positiva. 
Enligt halvtidsutvärderingen av Fiscalis 
2013 anser deltagarna i enkäten och de 
intervjuade att Fiscalis bidrar till en än -
damålsenligare bedrägeribekämpning 
genom att bedrägeri förekommer mer 
sällan och upptäcks i större utsträck -
ning och att mer skatter uppbärs när 
bedrägerier upptäcks (skatteuppbörd). 
Ingen av de fem skatteförvaltningarna 
i de besökta medlemsstaterna mäter 
dock utfallet av sitt deltagande i Fisca -
lis på detta sätt.25 Europaparlamentets och 
rådets beslut nr 1482/2007/EG 
av den 11 december 2007 om 
ett gemenskapsprogram för 
att förbättra skattesystemens 
funktionssätt på den inre 
marknaden (Fiscalis 2013) och 
upphävande av beslut 
nr 2235/2002/EG (EUT L 330, 
15.12.2007, s. 1). I åtgärderna 
ingår system för kommunika-
tion och informationsutbyte, 
multilaterala kontroller, semi-  
narier och projektgrupper, 
arbetsbesök, utbildning och 
andra liknande verksamheter.
26 Europaparlamentets och 
rådets förordning (EU) 
nr 1286/2013 av den 
11 december 2013 om ett 
åtgärdsprogram för att 
förbättra skattesystemens 
funktionssätt i Europeiska 
unionen för perioden 
2014–2020 (Fiscalis 2020) och 
om upphävande av beslut 
nr 1482/2007/EG (EUT L 347, 
20.12.2013, s. 25).
27 http://ec.europa.eu/
taxation_customs/resources/
documents/common/
publications/studies/
fiscalis2013_mid_term_
report_en.pdf .
28 http://ec.europa.eu/
taxation_customs/resources/
documents/common/
publications/studies/
fiscalis2013_final_evaluation.
pdf.
30 Iakttagelser
Finansiera verktyg för 
administrativt samarbete
67 
Omkring 22 % av budgeten gick till 
gemensamma åtgärder i form av 
multilaterala kontroller, arbetsbesök, 
seminarier och projektgrupper, och 
i den slutliga utvärderingen bedömdes 
kostnaderna vara mycket rimliga. Vid 
halvtidsutvärderingen konstaterades 
att när det gällde specifika mål hade 
programmet i stor utsträckning bidra -
git till att förbättra det administrativa 
samarbetet mellan de deltagande 
nationella skatteförvaltningarna.
Se till att it-infrastrukturen är 
lämplig
68 
Närmare 75 % av budgeten gick till 
system för kommunikation och infor -
mationsutbyte. I den slutliga utvärde -
ringen tittade man särskilt på it-system 
eftersom de svarade för en så stor 
andel av utgifterna inom Fiscalis 2013. 
Kostnaderna ansågs vara motiverade 
eftersom de utnyttjades i så hög grad. 
Vidare var de berörda parterna mycket 
övertygade om deras värde. I de gran -
skade medlemsstaterna var användar -
na i allmänhet positiva när det gällde 
it-systemen.Främja expertkunskap genom 
Fiscalis projektgrupper
69 
Fiscalis projektgrupper består av 
experter från medlemsstaterna. De 
arbetade bland annat med att upp -
datera vägledningen med god praxis 
för att motverka gemenskapsinternt 
momsbedrägeri29. Skatteförvaltningar -
na i medlemsstaterna är nöjda med sitt 
deltagande i dessa grupper och anser 
att de har bidragit till att sprida goda 
förvaltningsrutiner och ökat skatte -
tjänstemännens kunskaper om EU:s 
skattelagstiftning. Vi anser att de re -
kommendationer om bästa praxis som 
producerades av Fiscalis projektgrupp 
nr 2930 är tillförlitliga och använde dem 
som underlag till vår kontrollmodell 
för tullförfarande 42 (se bilaga III ).
70 
Enligt halvtidsutvärderingen har Fisca -
lisprogrammet i hög grad bidragit till 
att skattetjänstemän bättre förstår EU:s 
lagar och hur de ska tillämpas, särskilt 
när det gäller moms och punktskatter. 
Programmet har även i mycket hög 
utsträckning bidragit till att goda för -
valtningsrutiner har utvecklats.29 Vägledningen finns på med-  
lemsstaternas webbplatser.
30 Fiscalis projektgrupp nr 29 om 
missbruk av momsregler vid 
import.
31 Iakttagelser
Momslagstiftningen har 
anpassats för att mot-
verka momsbedrägeri
71 
För att en strategi för bekämpning av 
momsbedrägeri ska bli ändamålsenlig 
måste det vidtas relevanta lagstift -
ningsåtgärder som motverkar gemen -
skapsinternt momsbedrägeri. I sitt 
meddelande från 2008 lade kommis -
sionen fram en handlingsplan om en 
samordnad strategi för att förbättra 
bekämpningen av momsbedrägeri i EU 
som innehöll elva lagstiftningsförslag31 
för att bättre förebygga momsbedrä -
geri32, upptäcka momsbedrägeri33 och 
förbättra skatteförvaltningarnas för -
måga att ta ut och uppbära skatter34.
72 
Rådet antog de flesta av dessa för -
slag, med undantag av förslagen om 
gemensamt och solidariskt ansvar och 
om delat ansvar för skydd av samtliga 
medlemsstaters inkomster.
Perioden för att rapportera 
momssammanställningar 
och tidsfristerna för 
att överlämna dem har 
förkortats
73 
Ett av de antagna förslagen35 gällde 
införandet av obligatoriskt och månat -
ligt överlämnade av information om 
gemenskapsinterna varuleveranser när 
de totala transaktionerna överstiger 
tröskelvärdet på 50 000 euro för att 
man snabbare ska kunna upptäcka 
bedrägeri. Medlemsstaterna får dock 
fortsätta att rapportera kvartalsvis om 
varuleveranser under tröskelvärdet 
och om leveranser av tjänster.74 
Kommissionens bad en extern kon -
traktspart bedöma effekterna på före -
tag av ändringen av sammanställning -
ar från kvartalsvisa till månatliga och 
av alternativen när det gäller tröskel -
värden och avvikelser. Studien36 visade 
att genomförandet inte var enhetligt37, 
vilket leder till extra kostnader för 
företag. Företagen får extra kostnader, 
både engångskostnader och återkom -
mande kostnader, när de ska lämna in 
sammanställningar oftare. En källa till 
kostnader är bristen på harmonisering 
mellan skatteförvaltningarna i de olika 
medlemsstater som ett företag är verk -
samt i. Återkommande kostnader upp -
kommer på grund av att proceduren 
ska genomföras varje månad i stället 
för varje kvartal. När tidsfristerna för 
inlämning av momsdeklarationer och 
sammanställningar är olika krävs det 
extra kontroller. Olika rapporterings -
krav innebär också att handlare som 
är verksamma på den inre marknaden 
inte har samma förutsättningar.
75 
Alla medlemsstater har anpassat sin 
momslagstiftning till momsdirekti -
vet. Granskningsresultaten visade 
dock att även om momslagstiftning -
en i Tyskland överensstämmer med 
momsdirektivet lämnar handlare 
fortfarande in kvartalsvisa eller årliga 
sammanställningar när tröskelvär -
det på 50 000 euro överskrids och 
det är obligatoriskt med månatliga 
sammanställningar.31 COM(2008) 807 final, 
1.12.2008, om en samordnad 
strategi för att förbättra be-  
kämpningen av mervärdes-
skattebedrägeri i EU.
32 Kapitlen V och IX i rådets 
förordning (EU) nr 904/2010 
om VIES, kapitel 3 i avdelning 
XI i momsdirektivet, närmare 
bestämt artikel 226 om regler 
för fakturor, och avdelning VI 
i momsdirektivet om utkräv-  
barhet vid gemenskapsinterna 
transaktioner.
33 Rådets direktiv 2008/117/EG av 
den 16 december 2008 om 
ändring av direktiv 2006/112/
EG om ett gemensamt system 
för mervärdesskatt i syfte att 
bekämpa skatteundandrag-
ande i samband med gemen-  
skapsinterna transaktioner 
(EGT L 14, 20.1.2009, s. 7) med 
ändring av artikel 263.1 
i momsdirektivet och artikel 20 
i rådets förordning (EU) 
nr 904/2010 för att förkorta 
tidsfristerna för inlämnade av 
och informationsutbyte om 
sammanställningar; rådets 
direktiv 2009/69/EG av den 
25 juni 2009 om ändring av 
direktiv 2006/112/EG om ett 
gemensamt system för 
mervärdesskatt vad gäller 
skatteundandragande vid 
import (EUT L 175, 4.7.2009, 
s. 12) om ändring av artikel 143 
i momsdirektivet, kapitel V i 
förordning (EU) nr 904/2010 
om automatiskt tillträde till 
uppgifter och kapitel X i 
förordning (EU) nr 904/2010 
om Eurofisc.
34 Förslag till rådets direktiv om 
ändring av direktiv 2006/112/
EG om ett gemensamt system 
för mervärdesskatt vad gäller 
skatteundandragande vid 
import och andra gränsöver-
skridande transaktioner, och 
förslaget om gemensamt och 
solidariskt ansvar (inte anta-  
get), rådets direktiv av den 
16 mars 2010 om ömsesidigt 
bistånd för indrivning av 
fordringar som avser skatter, 
avgifter och andra åtgärder 
(EUT L 84, 31.3.2010, s. 1) som 
trädde i kraft den 1 januari 
2012 och förslaget om delat 
ansvar för skydd av samtliga 
medlemsstaters inkomster 
som inte antogs i förordning-
en om administrativt samar-  
bete.
35 Direktiv 2008/117/EG om 
ändring av artikel 263.1 
i momsdirektivet.
36 Expert study on the issues 
32 Iakttagelser
Tullförfarande 42: kommis-
sionen har godtagit de 
flesta av revisionsrättens 
rekommendationer men 
medlemsstaterna har inte 
genomfört dem
76 
Tullförfarande 42 är det förfarande 
en importör använder för att erhålla 
momsbefrielse när den importerade 
varan ska transporteras till en annan 
medlemsstat. Momsen ska betalas 
i destinationsmedlemsstaten. För att 
tullförfarande 42 ska fungera krävs 
följande:
a) Att importören lämnar komplett 
och giltig momsinformation38 på 
importdeklarationen.
b) Att tullmyndigheterna kontrolle -
rar informationen innan de låter 
varorna övergå till fri omsättning 
och därefter skickar informationen 
till skattemyndigheterna.
c) Att skattemyndigheterna jämför 
informationen med den infor -
mation som finns på den sam -
manställning som lämnats in av 
importören.
d) Att informationen i sammanställ -
ningen görs tillgänglig för andra 
medlemsstaters skattemyndighe -
ter via VIES.
e) Att skattemyndigheterna i destina -
tionsmedlemsstaten ser till att va -
rorna momsbeläggs där genom att 
jämföra förvärvarens momsredo -
visning med informationen i VIES. 
Se revisionsrättens kontrollmodell 
över tullförfarande 42 i  bilaga III .77 
För att följa upp vår tidigare revision 
av tullförfarande 4239 och testa hur 
tull- och skattemyndigheter samarbe -
tar med varandra och med myndighe -
ter i andra medlemsstater, t.ex. ge -
nom att vid behov använda Eurofiscs 
verksamhetsområde 3 (se ruta 2 ), och 
för att kontrollera fullständigheten hos 
uppgifterna i VIES gjorde vi ett risk -
baserat urval med 30 importer enligt 
tullförfarande 42 per besökt medlems -
stat. Vi följde även upp statusen på 
kommissionens genomförande av våra 
rekommendationer i särskild rapport 
nr 13/2011.
De korsvisa kontrollerna mellan 
tull- och momsuppgifter är 
inte ändamålsenliga i de flesta 
besökta medlemsstaterna
78 
Brist på information om varor som 
importeras enligt tullförfarande 42 kan 
leda till att förfarandet missbrukas och, 
följaktligen, till att för lite moms be -
talas i medlemsstaterna. Den revision 
som vi nu gjort i medlemsstater visade 
att uppgifterna i VIES om import enligt 
tullförfarande 42 inte var fullständiga. 
Vi konstaterade att tullmyndigheter -
na i Tyskland och Storbritannien inte 
skickar uppgifter om import enligt 
tullförfarande 42 till skattemyndighe -
terna. Vi fann också att handlare inte 
rapporterar separat i momssamman -
ställningen om de gemenskapsinterna 
leveranser som går vidare efter att ha 
importerats enligt tullförfarande 42 till 
Tyskland, Italien och Storbritannien.arising from a reduced time 
frame and the options allowed 
for submitting recapitulative 
statements. Final report  
(expertstudie om konsekvenser-  
na av en kortare tidsfrist och 
alternativen när det gäller 
inlämning av sammanställ-
ningar, slutrapport), 
28.10. 2011. ( http://ec.europa.
eu/taxation_customs/
common/publications/
studies/index_en.htm ).
37 17 medlemsstater har 
tillämpat avvikelsen och 
lämnat in sammanställningar 
varje kvartal och tio har valt att 
inte tillämpa avvikelsen. Fem 
medlemsstater har gjort 
avvikelsen obligatorisk och 
tolv har den som ett alternativ. 
Två medlemsstater har en 
särskild sammanställning för 
varor och tjänster och övriga 
25 en sammanställning för 
både varor och tjänster. 22 
medlemsstater kräver elek-  
tronisk filöverföring (dock 
med tio undantag). Fem 
medlemsstater har elektronisk 
filöverföring som alternativ.
38 Artikel 143.2 och artiklarna 
85–89 i rådets direktiv 
2006/112/EG och bilagorna II 
och III till kommissionens 
genomförandeförordning (EU) 
nr 756/2012 av den 20 augusti 
2012 om ändring av förord-  
ning (EEG) nr 2454/93 om 
tillämpningsföreskrifter för 
rådets förordning (EEG) 
nr 2913/92 om inrättandet av 
en tullkodex för gemenskapen 
(EUT L 223, 21.8.2012, s. 8).
39 Revisionsrättens särskilda 
rapport nr 13/2011.
33 Iakttagelser
79 
Skattemyndigheterna kan därför 
inte kontrollera tullens uppgifter om 
import enligt tullförfarande 42 och 
importörens momssammanställningar 
mot varandra. Dessa korsvisa kontrol -
ler är avgörande för att skattemyn -
digheter i andra medlemsstater ska 
känna till dessa vidareleveranser av 
varor så att de inte förblir obeskattade 
i den medlemsstat där de konsumeras. 
I Lettland gjorde man automatiska 
korsvisa kontroller, men det hindrade 
inte att ett för lågt belopp hade rap -
porterats i momssammanställningen 
i ett fall40.
80 
Resultaten av våra granskningsåtgär-  
der i de utvalda medlemsstaterna 
visade på fall när för låga värden hade 
rapporterats, inga momssamman -
ställningar hade lämnats in, ogiltiga 
momsregistreringsnummer hade tagits 
med i importdeklarationen och tre -
partstransaktioner inte hade rapporte -
rats. Endast 22 medlemsstater utbyter 
information genom Eurofiscs verksam -
hetsområde 3.
81 
Av de besökta medlemsstaterna hade 
endast Italien en automatisk kontroll 
av momsregistreringsnummer i tullens 
elektroniska klareringssystem. Vi fann 
inga bevis för att tulltjänstemännen 
hade kontrollerat att momsregistre -
ringsnumren var giltiga innan varorna 
övergick till fri omsättning41. Vi fann 
inga bevis på att varor hade transpor -
terats till destinationsmedlemsstaten42. 
I ett fall var inte de varor som leverera -
des identiska med de varor som hade 
importerats. Endast i Ungern kontrolle -
rade tullmyndigheterna i efterhand att 
importören hade uppfyllt alla villkor 
för momsbefrielse avseende samtliga 
30 importer i urvalet.82 
Frankrikes högre revisionsorgan an-
ser43 att avsaknaden av ett snabbt 
elektroniskt system för kontroll av att 
befrielsen från tull i importmedlems -
staten kompenseras av beskattning 
i den medlemsstat där förvärvet äger 
rum är den största orsaken till moms -
bedrägeri i Europa.
83 
En annan viktig orsak till bedrägeri är 
att importerade varor värderas för lågt 
och felklassificeras. Olaf samordnade 
en gemensam tullaktion44 som gällde 
för lågt värderade textilvaror och skor 
från Kina. Det konstaterades att 40 % 
av de varor som övergick till fri omsätt -
ning enligt tullförfarande 42 var för 
lågt värderade. I Storbritannien fann 
vi två fall av för lågt värderad import 
enligt tullförfarande 42 som redan 
hade identifierats av den brittiska 
skattemyndigheten som ett resultat 
av Olafs gemensamma tullaktion. Den 
brittiska skattemyndigheten uppskat -
tade att effekten på uppburen moms 
i Storbritannien är 0,5 miljoner brit -
tiska pund och 10,6 miljoner brittiska 
pund i övriga medlemsstater. Den 
uppskattade effekten på uppburen tull 
i Storbritannien är 81 miljoner brittiska 
pund. Effekterna har uppskattats av 
den brittiska skattemyndigheten för 
samtliga artiklar som importerades un -
der en treårsperiod av de två handlare 
som identifierats i urvalet.40 En projektgrupp inom Fiscalis 
behandlar samarbetet mellan 
tull- och skattemyndigheter, 
och kommissionen har accep-  
terat att ompröva frågan om 
korsvisa kontroller mellan tull-  
deklarationer och samman-
ställningar mot bakgrund av 
projektgruppens rekommen-  
dationer.
41 24 i Tyskland, 30 i Lettland och 
20 i Storbritannien.
42 13 i Tyskland, 23 i Italien, 29 
i Lettland och 20 i Storbri-  
tannien.
43 L’action de La Douane dans la 
lutte contre les fraudes et trafics. 
Communication au Président de 
l’Assemblée nationale pour le 
Comité d’évaluation et de 
contrôle des politiques publique, 
janvier 2015.  
44 Anges i Neapel II-konven-
tionen som utformats på 
grundval av artikel K.3 i EU-  
fördraget, om ömsesidigt 
bistånd och samarbete mellan 
tullförvaltningar.
34 Iakttagelser
84 
Kommissionen godtog och genomför -
de fem av de sju rekommendationer 
vi lämnade i vår rapport från 2011. 
Rådet har dock inte anammat rekom -
mendationen att hålla importören 
gemensamt och solidariskt ansvarig 
för momsförlusten i destinationsmed -
lemsstaten (se punkt 72).
85 
De förbättringar av lagstiftningen som 
kommissionen har gjort när det gäller 
tullförfarande 42 och uppföljningen 
av våra rekommendationer i särskild 
rapport nr 13/2011 är positiva, men 
bedrägeribekämpningen hindras av 
dåligt genomförande och fall av bris -
tande efterlevnad som vi påträffade 
i medlemsstaterna under den revision 
som vi nu gjort.
Omvänd betalningsskyldig-
het: ett användbart verktyg  
för bekämpning av gemen-
skapsinternt bedrägeri via  
skenföretag men det till-  
lämpas inte konsekvent
86 
Principen för regeln om omvänd betal -
ningsskyldighet är att skyldigheten att 
redovisa moms flyttas från leverantö -
ren till kunden. Detta innebär att kun -
den, när denne har identifierats som 
en beskattningsbar person, skulle vara 
skyldig att betala momsen till skatte -
myndigheterna i stället för leverantö -
ren. Ett skenföretag kan i detta fall inte 
underlåta att betala skatt eftersom det 
inte uppbär moms från sin kund.87 
Regeln om omvänd betalningsskyldig-  
het är en tillfällig åtgärd som kan till-  
lämpas till och med december 201845. 
Den kan endast tillämpas under speci-  
fika omständigheter och på vissa sek -
torer som är känsliga för karusellbe -
drägeri och har ingen generell tillämp -
ning. I  ruta 3  ges några exempel på 
sektorer på vilka medlemsstaterna kan 
tillämpa omvänd betalningsskyldighet.
88 
Vi anser att omvänd betalningsskyldig -
het är ett användbart verktyg för be -
drägeribekämpning när det tillämpas 
konsekvent av samtliga medlemsstater 
på dessa riskutsatta sektorer. Annars 
flyttar bedragarna till den medlems -
stat där den omvända betalningsskyld -
igheten inte tillämpas, vilket begränsar 
möjligheterna att motverka momsbe -
drägeri på EU-nivå (se revisionsrättens 
särskilda rapport nr 6/2015 om integri-  
teten i och genomförandet av EU:s ut-  
släppshandelssystem).
89 
Kommissionen anser inte att det i 
detta skede vore ändamålsenligt att 
generalisera den omvända betalnings -
skyldigheten för att bekämpa bedrä -
geri, det vill säga utvidga den till alla 
sektorer inom ekonomin, eftersom det 
skulle flytta bedrägeriet till detaljhan -
deln där risken för momsundandra -
gande är högre. Resultatet av vår 
enkät bekräftar detta eftersom endast 
en av dem som svarade föreslog en 
sådan allmän tillämpning av omvänd 
beskattningsskyldighet.45 Rådets direktiv 2013/43/EU av 
den 22 juli 2013 om ändring av 
direktiv 2006/112/EG om ett 
gemensamt system för mer-  
värdesskatt vad gäller en fri-  
villig och tillfällig tillämpning 
av förfarandet för omvänd 
betalningsskyldighet på 
leveranser av vissa varor och 
tjänster som är känsliga för 
bedrägeri (EUT L 201, 
26.7.2013, s. 4)
35 Iakttagelser
Lagstiftningen om e-handel 
följer internationell bästa 
praxis men den är svår att 
upprätthålla
90 
Distansleverans av tjänster och im -
materiella värden är en utmaning för 
momssystemen eftersom de ofta resul -
terar i att ingen moms eller olämpligt 
låga momsbelopp uppbärs. EU tilläm -
par destinationsprincipen på gräns-  
överskridande leveranser av elektro -
niskt levererade tjänster och immate -
riella värden till slutkunder, så kallade 
B2C (transaktioner mellan företag och 
konsumenter), i enlighet med OECD:s 
internationella bästa praxis.91 
Destinationsprincipen innebär att kon -
sumtionsorten vid gränsöverskridande 
leveranser av tjänster och immateri -
ella värden som kan levereras från en 
avlägsen plats till en privat mottagare 
som inte är bosatt där bör vara den 
jurisdiktion där mottagaren är perma -
nent bosatt46.46 OECD, Consumption Taxation 
of Cross-Border Services and 
Intangible Property in the 
Context of E-Commerce  
(beskattning av konsumtion 
av gränsöverskridande tjänster 
och immateriella värden vid 
e-handel) 2001.Ruta 3Exempel på sektorer där omvänd betalningsskyldighet kan tillämpas
 οByggtjänster, inbegripet reparations-, rengörings-, underhålls-, ombyggnads- och rivningstjänster.
 οÖverlåtelse av utsläppsrätter för växthusgaser.
 οLeveranser av integrerade kretsanordningar, exempelvis mikroprocessorer och centralenheter i stadiet före 
integrering i slutanvändningsprodukter.
 οLeveranser av gas och elektricitet till en beskattningsbar återförsäljare.
 οTillhandahållande av certifikat för gas och elektricitet.
 οTillhandahållande av telekommunikationstjänster.
 οLeveranser av spelkonsoler, pekdatorer och bärbara datorer.
 οLeveranser av spannmål och industrigrödor, inklusive oljeväxtfrön och sockerbetor.
 οLeveranser av råmetaller och metallhalvfabrikat, inklusive ädelmetaller.
 οLeveranser av mobiltelefoner.
 οVissa typer av timmer (stockar, plankor och bjälkar).
36 Iakttagelser
92 
Det är svårt att upprätthålla reglerna 
för e-handel och det finns risk för att 
moms inte uppbärs om medlemssta -
terna saknar information om B2C-tjäns -
ter och immateriella värden som 
levereras från tredjeländer via internet. 
Enligt Tysklands högre revisionsorgan47 
uppbars i Tyskland endast 23,7 mil -
joner euro i moms på levererade 
B2C-tjänster från ett tredjeland under 
2011, och beloppet sjönk till 22,8 mil -
joner euro 2012 trots att e-handeln 
snabbt expanderar. Det tyska högre 
revisionsorganets slutsats var därför 
att det finns många oregistrerade 
handlare.
Bristande samarbete och 
överlappande behörighe -
ter mellan förvaltnings-, 
rätts- och brottsbekämp -
ningsmyndigheter vid 
bekämpningen av 
momsbedrägeri
93 
Momsbedrägeri är ofta knutet till orga -
niserad brottslighet. Avkastningen från 
gemenskapsinternt bedrägeri via sken -
företag återinvesteras oftast i annan 
kriminell verksamhet. Det krävs därför 
att man tillämpar ett gemensamt och 
sektorsövergripande tillvägagångssätt 
för att motverka gemenskapsinternt 
momsbedrägeri. Enligt företrädare för 
Europol48 uppskattas att 40-60  miljar -
der euro av de årliga momsförlusterna 
orsakas av organiserade kriminella 
grupper och att 2 % av dessa grupper 
står för 80 % av de gemenskapsinterna 
bedrägerierna via skenföretag.94 
Europeiska rådet har ofta pekat på 
att samarbetet mellan förvaltnings-, 
rätts- och brottsbekämpningsmyn -
digheter är bristfälligt49. Detta gör det 
svårare att ändamålsenligt bekämpa 
skattebedrägeri.
Bristande utbyte av 
uppgifter mellan tull-, 
skatte-, polis- och 
åklagarmyndigheter
95 
Det finns ingen integrerad politik eller 
strategi på EU-nivå för att utreda och 
lagföra bedrägeri. Ofta arbetar brotts -
bekämpnings- och rättsmyndigheter 
oberoende av varandra och mycket 
ofta involverar de inte alla de med -
lemsstater som påverkas50.47 Bundesrechnungshof, 2013 
Bemerkungen – Weitere 
Prüfungsergebnisse Nr. 11 
”Ausländische Internetanbieter 
zutreffend besteuern” .
48 Uttalande av Van Heuckelom 
vid den konferens om moms-  
bedrägeri som anordnades av 
Europaparlamentarikerna 
Ingeborg Grässle och Benedek 
Javor den 4 februari 2015 
i Europaparlamentet i Bryssel 
(http://antikorrupcio.hu/en/
vat-fraud-in-the-eu-member-
states/ ).
49 Europeiska rådets dokument 
12623/5/13 av den 16 septem-
ber 2013, 16071/1/14 av den 
20 mars 2015 och 9368/15 av 
den 1 juni 2015.
50 Strategiskt möte om momsbe-  
drägeri anordnat av Eurojust i 
mars 2011, jfr rådets dokument 
11570/11 av den 17 juni 2011. 
37 Iakttagelser
96 
Europeiska rådet har inrättat en ar -
betsgrupp för tullsamarbete. Denna 
grupp av experter handlägger frågor 
som gäller operativt samarbete mellan 
nationella tullförvaltningar med målet 
att öka deras möjligheter till verk -
ställande och särskilt att identifiera 
behovet av nya modeller för samar -
bete mellan tullen och andra organ/
gemensamma tullsamarbeten51.
97 
Arbetsgruppens slutsats var att samar -
betet mellan tull och polis och mellan 
tull och skattemyndigheter är ganska 
bra, men att det fortfarande finns någ -
ra hinder för samarbetet. De viktigaste 
gäller begränsningar av informations -
delning, avsaknad av strukturerade 
system och hopkopplade databaser, 
information som inte tillhandahålls 
i rätt tid eller är av dålig kvalitet och 
brist på korrekt återkoppling. I rap -
porten betonas också att det finns en 
återkommande risk för överlappningar 
och dubbelarbete.
98 
Alla medlemsstater deltar inte i Euro -
fiscs samtliga verksamhetsområden 
(se punkt 51). Verksamhetsområde 3 
ägnas åt gemenskapsinternt bedrägeri 
via skenföretag vid import enligt tull -
förfarande 42. Tjugotvå medlemsstater 
är inbegripna, men det är skattemyn -
digheterna och inte tullmyndigheter -
na som deltar52. Av de fem besökta 
medlemsstaterna deltog endast 
tullmyndigheterna i Ungern och Italien 
i verksamhetsområde 3.99 
Vår revision visade också att tullmyn -
digheterna i Tyskland och Storbritan -
nien inte skickar uppgifter om import 
enligt tullförfarande 42 till skattemyn -
digheter och att handlare inte rap -
porterar separat i momssammanställ -
ningarna om de gemenskapsinterna 
leveranser som går vidare efter import 
enligt tullförfarande 42 i Tyskland, Ita -
lien och Storbritannien (se punkt 78).
100  
Eftersom tull-, skatte-, polis- och åkla -
garmyndigheter inte utbyter uppgifter 
blir bedrägeribekämpningen mindre 
ändamålsenlig. Belgien lyckades 
minska förlusterna vid bedrägeri med 
85 % på bara två år genom att samla 
myndigheterna och få dem att samar -
beta bättre, vilket gjorde att mer fokus 
kunde läggas på att komma åt organi -
satörer än skenföretag53.51 Rådets dokument 12978/14 av 
den 22  september  2014.
52 I en rapport från arbetsgrup-
pen för tullsamarbete rekom-  
menderas att tullmyndig-
heterna deltar aktivare i Euro-  
fiscs verksamhetsområde 3. Se 
rådets dokument 16071/1 av 
den 20 mars 2015.
53 Från 1,1 miljard euro 2001 till 
159 miljoner euro 2013. Källa: 
Ondersteuningscel (BTW 
fraude) – Cellule de soutien 
(Fraude TVA) . Se Rapport 
annuel des Finances 2003 . Se 
också Fraude intracommu-
nautaire à la TVA. Audit de suivi 
réalisé en collaboration avec les 
cours des comptes des Pays-Bas 
et d’Allemagne. Rapport de la 
Cour des comptes transmis à la 
Chambre des représentants, 
Bryssel, september 2012.
38 Iakttagelser
Europol och Olaf har inte 
tillgång till uppgifterna 
i VIES och från Eurofisc
101  
Varken Europol eller Olaf har tillgång 
till Eurofiscs uppgifter. Medlemssta -
terna hänvisar till artiklarna 35 och 
55 i förordning (EU) nr 904/2010 och 
nationella lagar om skattesekretess 
för att vägra tillträde. Inom Eurofiscs 
verksamhetsområde 1–3 handlar det 
om utbyte av uppgifter. Så är det inte 
inom Eurofiscs verksamhetsområde 4, 
som är ett centrum för övervakning av 
trender och utveckling när det gäller 
bedrägeri. Även om det inte sker något 
utbyte av uppgifter får inte Europol 
och Olaf tillgång till denna informa -
tion. De har inte heller tillträde till VIES.
102  
Även om detta överensstämmer med 
förordningen minskar det Europols 
och Olafs möjligheter att motverka 
momsbedrägeri genom att identi -
fiera och komma åt de organiserade 
kriminella grupper som ligger bakom 
karusellerna och också deras möjlighet 
att bedöma den verkliga inverkan av 
gemenskapsinternt momsbedrägeri.
103  
De överlappande behörigheterna och 
avsaknaden av ändamålsenligt samar -
bete och informationsutbyte mellan 
förvaltnings-, rätts- och brottsbekämp -
ningsmyndigheter på både nationell 
och internationell nivå försvårar 
bekämpningen av gemenskapsinternt 
momsbedrägeri. Situationen mellan 
Europol, Eurojust och Olaf beskrevs 
2013 som ett ”trassligt nät” som bidrar 
till att det saknas en samordnad re -
spons på bedrägeri54.Empact: ett bra initiativ men 
det finns risk för att det inte 
blir hållbart
104  
EU inrättade 2010 en flerårig policy-  
cykel för att bekämpa grov internatio -
nell och organiserad brottslighet55 som 
hade som mål att leda till
a) ändamålsenligt samarbete mellan 
medlemsstaternas brottsbekäm -
pande organ, EU:s institutioner, 
EU:s organ och tredje parter,
b) sammanhängande och genom -
tänkta operativa åtgärder inriktade 
på de mest omedelbara brottsho-
ten som EU står inför.
105  
Med utgångpunkt från en hotbedöm -
ning gjord av Europol56 angav med -
lemsstaternas företrädare nio priorite -
rade områden, bland annat bedrägeri 
avseende punktskatter och gemen -
skapsinternt bedrägeri via skenföretag. 
För varje prioriterat område upprätta -
de rådet en flerårig strategisk plan för 
åren 2014–2017. Målet för planen är att 
komma åt de organiserade kriminella 
gruppernas och specialisternas kapa -
citet att ägna sig åt punktskattebedrä -
geri och gemenskapsinternt bedrägeri 
via skenföretag.
106  
I planen för 2014–2017 nämndes tio 
potentiella svaga punkter. Förutom 
att rådet betonade de organiserade 
kriminella gruppernas stora expert -
kunskaper och flexibilitet påpekades 
bristen på systematiskt samarbete 
mellan brottsbekämpningsmyndighe -
ter och skattemyndigheter på nationell 
nivå och EU-nivå. Juridiska hinder som 
blockerar informationsutbytet mellan 
Europol och de medlemsstater som 
deltar i Eurofisc noterades också.54 The Fight Against Fraud on the 
EU’s Finances  (bekämpning av 
bedrägeri som rör EU:s 
finanser), den tolfte rapporten 
om sessionen 2012–2013 från 
överhusets kommitté för 
Europeiska unionen.
55 Förslag till rådets slutsatser 
om inrättande och genom-
förande av en policycykel  
för EU avseende organiserad 
och grov internationell brotts-  
lighet, dok. nr  15358/10 COSI 
69 ENFOPOL 298 CRIMORG 
185 ENFOCUSTOM 94 .
56 Serious and Organised Crime 
Threat Assessment (SOCTA)  
(hotbedömning avseende 
grov och organiserad 
brottslighet) utförd 2013.
39 Iakttagelser
107  
Planen innehöll sex strategiska mål. Ett 
av målen handlar om att dela tillgäng -
liga underrättelser på EU-nivå om de 
mest hotfulla organiserade kriminella 
grupperna. Detta överlappar med den 
information som delas om riskföretag 
inom Eurofiscs verksamhetsområde 1. 
Vid ett möte i den ständiga kommittén 
för administrativt samarbete motsatte 
sig några medlemsstater dessutom att 
brottsbekämpningsmyndigheter an -
vänder hela den vägledning med god 
praxis för att motverka gemenskaps-  
internt momsbedrägeri som utformats 
av projektgrupp nr 82 inom Fiscalis 
eftersom de flesta kapitlen är relevan -
ta för skattemyndigheter och inte för 
brottsbekämpningsmyndigheter.
108  
För att mäta uppnåendet av varje mål 
utarbetades särskilda operativa hand -
lingsplaner inom ramen för Europeiska 
sektorsövergripande plattformen mot 
brottshot (Empact). Medlemsstaterna 
var tvungna att finansiera verksamhet 
inom de operativa handlingsplanerna 
2014 från sina nationella budgetar. 
Lägesrapporter för de operativa hand -
lingsplanerna från 2014 visar att två av 
elva operativa insatser inte var slut -
förda och hade skjutits upp till 2015 
på grund av bristande finansiering. 
Finansieringsbristen innebär risk för att 
Empacts mål inte uppnås och för att 
de operativa handlingsplanerna inte 
blir hållbara.
109  
Kommissionen anslog 2015 sju mil-  
joner euro till Europol för finansie -
ring av operativa insatser under 
2015 och 2016. Dessa anslag ska dock 
gå till nio prioriterade områden och 
det återstår att se om de säkerställer 
Empacts finansiella hållbarhet när 
det gäller det prioriterade området 
gemenskapsinternt bedrägeri via 
skenföretag.Medlemsstaterna är 
emot förslagen om att 
moms ska omfattas av 
förslaget till direktiv om 
skyddet av ekonomiska 
intressen och förslaget till 
förordning om Europeiska 
åklagarmyndigheten
110  
Vid ett möte anordnat av Eurojust i 
mars 2011 uppmanade experter från 
alla medlemsstater till effektivare sam -
arbete mellan förvaltnings-, rätts- och 
brottsbekämpningsmyndigheter på 
nationell och internationell nivå57. De 
rekommenderade att man inför regler 
om exklusiv behörighet när det gäller 
gemenskapsinternt momsbedrägeri el -
ler anförtror utredning och lagförande 
av sådana överträdelser till en Europe -
isk åklagarmyndighet.
111 
Majoriteten av medlemsstaterna är 
dock emot kommissionens förslag att 
moms ska omfattas av direktivet om 
bekämpning av bedrägerier (det så 
kallade PIF-direktivet)58 eller av förord -
ningen om inrättande av en Europeisk 
åklagarmyndighet. Att utesluta moms 
från att omfattas av dessa förslag vore 
ett stort steg bakåt eftersom EU-dom -
stolen nyligen påpekade (mål C -105/14 
av den 8 september 2015, Taricco) 
att momsbedrägeri omfattas av den 
nuvarande rättsliga ramen genom 
PIF-konventionen59 som PIF-direktivet 
skulle ersätta. Ingen sekundärrätt har 
heller gett Olaf utredningsbehörighet 
på momsområdet.57 Strategiskt möte om moms-  
bedrägeri anordnat av Euro-  
just i mars 2011, jfr dokument 
11570/11 av den 17 juni 2011 
från Europeiska unionens råd.
58 COM(2012) 363 final, 11.7.2012, 
Förslag till Europaparlamentets 
och rådets direktiv om bekämp-  
ning genom straffrättsliga 
bestämmelser av bedrägerier 
som riktar sig mot unionens 
ekonomiska intressen.
59 Konvention av den 26 juli 1995 
om skydd av Europeiska gemen-  
skapernas finansiella intressen 
och dess båda protokoll (rå-  
dets akt av den 19 juni 1997 
och rådets akt av den 27 sep-  
tember  1996).
40
 Slutsatser och 
rekommendationer
112  
Revisionen ägnades åt frågan om EU 
motverkar gemenskapsinternt moms -
bedrägeri på ett ändamålsenligt sätt. 
En stor majoritet av medlemsstater, 
som är de största mottagarna av mom -
sinkomster, har angett att de är nöjda 
med hur det nuvarande systemet är 
utformat och att de ser fördelar med 
ömsesidigt samarbete. Några med -
lemsstater har dock angett områden 
i systemet som behöver förbättras yt -
terligare. Vid revisionen fann vi vidare 
stora brister, vilket tyder på att syste -
met inte är tillräckligt ändamåls-  
enligt. Dessa brister måste åtgärdas. 
Kommissionen har tidigare lagt fram 
flera förslag på lagstiftningsåtgärder 
så att medlemsstaterna ska kunna för -
bättra ramen för informationsutbyte 
mellan sina skattemyndigheter för att 
bekämpa gemenskapsinternt moms -
bedrägeri60, men medlemsstaterna har 
ännu inte accepterat alla förslagen. Det 
krävs därför nya lagförslag och andra 
initiativ, vilket vi föreslår i följande 
rekommendationer:
Mäta systemets 
ändamålsenlighet
113  
Bristen på jämförbara uppgifter och 
avsaknaden av lämpliga relevanta indi -
katorer för att mäta medlemsstaternas 
resultat gör EU-systemet mindre ända -
målsenligt när det gäller att motverka 
gemenskapsinternt momsbedrägeri 
(se punkterna 19–25).Rekommendation 1
Kommissionen bör ta initiativ till en  
samordnad ansträngning från med -
lemsstaterna för att fastställa ett 
gemensamt system för att uppskat -
ta storleken på gemenskapsinternt 
momsbedrägeri så att de kan utvärde -
ra hur väl de lyckas minska förekom -
sten av gemenskapsinternt moms -
bedrägeri, upptäcka fler bedrägerier 
och uppbära mera skatt när bedrägeri 
konstateras. Systemet skulle kunna 
utgå från den praxis som redan tilläm -
pas i några medlemsstater.
Tull- och momsuppgifter 
måste kontrolleras mot 
varandra
114  
Revisionen visade att det inte går att 
kontrollera import enligt tullförfarande 
42 och momssammanställningar mot 
varandra eftersom tullmyndigheterna 
inte skickar dessa uppgifter till skat -
temyndigheterna och handlarna inte 
är skyldiga att separat rapportera de 
gemenskapsinterna leveranserna efter 
sådan import i momssammanställ -
ningarna. Dessutom utbyter inte alla 
medlemsstater uppgifter om riskfylld 
import enligt tullförfarande 42 via 
Eurofiscs verksamhetsområde 3 (se 
punkterna 76–85).
Rekommendation 2
Tullmyndigheterna i medlemsstaterna 
bör skicka uppgifter om import enligt 
tullförfarande 42 till skattemyndighe -
terna och genomföra andra åtgärder 
enligt vår kontrollmodell för tullför-  
farande 42 (se bilaga III ).60 Exempelvis kommissionens 
förslag av den 20 juli 2004 till 
Europaparlamentets och 
rådets förordning om ömse-  
sidigt administrativt bistånd 
för att skydda gemenskapens 
ekonomiska intressen mot 
bedrägerier och all annan 
olaglig verksamhet (förslag 
KOM(2004) 509, ändrat genom 
förslag KOM(2006) 473 slutlig).
41 Slutsatser och rekommendationer
Rekommendation 3
Kommissionen bör lägga fram förslag 
på lagändringar som gör att det går att 
kontrollera tull- och skatteuppgifter 
mot varandra på ett ändamålsenligt 
sätt.
Förbättra Eurofiscs sys-
tem för tidig varning så 
att det är mer inriktat på 
handlare med hög risk
115  
Medlemsstaterna anser att Eurofisc 
är ett ändamålsenligt system för tidig 
varning men klagade på att informa -
tionsutbytet inte är användarvänligt 
och att uppgiftsutbytet går långsamt 
och inte alltid är tydligt inriktat. Vid 
revisionen i utvalda medlemsstater 
konstaterade vi också att uppgiftshan -
teringen och tillgången till information 
var en utdragen och otymplig process 
som byggde på kalkylblad i Excelfor -
mat som delas ut till sambandstjäns -
temän i medlemsstaterna med risk för 
att ofullständig eller felaktig informa -
tion sprids. Återkopplingen till ur -
sprungslandet görs ofta efter mycket 
lång tid (se punkterna 48–55).
Rekommendation 4
Kommissionen bör rekommendera 
medlemsstaterna att
a) införa en gemensam riskanalys 
som även innefattar analys av 
sociala nätverk för att se till att den 
information som utbyts via Euro -
fisc är tydligt inriktad på bedrägeri,
b) öka hastigheten och frekvensen på 
informationsutbytena,c) använda en tillförlitlig och använ-  
darvänlig it-miljö för informations-  
utbytet,
d) fastställa relevanta indikatorer och 
mål för mätning av de olika verk -
samhetsområdenas resultat,
e) delta i Eurofiscs samtliga verksam-  
hetsområden.
Förbättra den befintliga 
rättsliga ramen
116  
Kommissionens förslag om gemen -
samt och solidariskt ansvar vid ären -
den med gränsöverskridande handel 
har inte antagits av rådet. Det innebär 
att det är mindre avskräckande att 
göra affärer med bedrägliga handlare. 
Medlemsstaterna har inte genomfört 
momsdirektivet enhetligt när det 
gäller perioden för inlämning av sam -
manställningar, vilket ökar den admi -
nistrativa bördan för handlare som är 
verksamma i mer än en medlemsstat 
(se punkterna 73–75).
Rekommendation 5
Rådet bör godkänna kommissionens 
förslag om gemensamt och solidariskt 
ansvar.
42 Slutsatser och rekommendationer
Rekommendation 6
Kommissionen bör föreslå att moms -
direktivet ändras så att medlemssta -
ternas krav på momsrapportering 
vid gemenskapsinterna leveranser av 
varor och tjänster kan harmoniseras 
ytterligare.
117  
Det finns bevis för att bedragare 
flyttar till en medlemsstat där omvänd 
betalningsskyldighet inte tillämpas 
när omvänd beskattningsskyldighet 
införs i en eller flera medlemsstater (se 
punkterna 86–89).
Rekommendation 7
Kommissionen bör upp uppmana 
medlemsstaterna att bättre sam -
ordna sin politik för omvänd betal -
ningsskyldighet i likhet med vad 
som redan görs när det gäller t.ex. 
utsläppshandelssystemet.
Förbättra arrangemangen 
för administrativt 
samarbete
118  
Kommissionen har lagt fram flera lag -
förslag som innebär att medlemssta -
terna kan införa en lämplig ram så att 
deras skattemyndigheter kan utbyta 
information i syfte att bekämpa ge -
menskapsinternt momsbedrägeri, men 
medlemsstaterna har hittills knappt 
utnyttjat dem och några av dem måste 
förbättras eller tillämpas mer konse -
kvent (se punkterna 26–47 och 56–70).Rekommendation 8
Kommissionen bör vid sin utvärdering 
av arrangemangen för administrativt 
samarbete göra övervakningsbesök 
i medlemsstater som valts ut efter en 
riskbedömning. Övervakningsbesöken 
bör inriktas på att förkorta den tid det 
tar för medlemsstaterna att besvara 
informationsförfrågningar, förbättra 
tillförlitligheten i VIES, förkorta tids -
åtgången för multilaterala kontroller 
och bättre följa upp resultaten av dess 
tidigare rapporter om administrativt 
samarbete.
Rekommendation 9
Medlemsstater som inte redan har 
gjort det bör införa dubbla momsnum -
mer (där momsregisteringsnumret 
för handlare som vill delta i gemen -
skapsintern handel är ett annat än det 
inhemska momsregistreringsnumret) 
och utföra de kontroller som föreskrivs 
i artikel 22 i förordning nr 904/2010 
och samtidigt ge handlarna gratis 
rådgivning.
Rekommendation 10
Medlemsstaterna bör skicka formella 
underrättelser till handlare som deltar 
i bedrägerikedjor för att underlät -
ta tillämpningen av EU-domstolens 
rättspraxis enligt målen Kittel/Mecsek 
och vägra antingen rätten att dra av 
ingående moms eller rätten att levere -
ra med nollmoms med motiveringen 
att handlaren visste eller borde ha känt 
till att transaktionerna var kopplade till 
skattebortfall på grund av bedrägeri.
43 Slutsatser och rekommendationer
119  
Medlemsstaterna behöver informa -
tion från länder utanför EU för att 
kunna uppbära moms på e-handel 
med B2C-tjänster och immateriella 
värden som levereras via internet (se 
punkterna 90–92).
Rekommendation 11
För att förbättra samarbetet med 
länder utanför EU och kunna uppbära 
moms på e-handel med B2C-tjänster 
och immateriella värden som levereras 
via internet bör medlemsstaterna
a) ge kommissionen tillåtelse att 
förhandla om arrangemang för 
ömsesidigt bistånd med de länder 
där många leverantörer av digi -
tala tjänster är etablerade och att 
underteckna dessa arrangemang,
b) för de medlemsstater som är med 
i OECD, underteckna och tillämpa 
OECD:s konvention om ömsesidig 
handräckning i skatteärenden för 
att utbyta information om leve -
rantörer av digitala tjänster med 
tredjeländer.Förbättra samarbetet 
mellan förvaltnings-, rätts-  
och brottsbekämpnings-  
myndigheter
120  
Gemenskapsinternt momsbedrägeri 
är ofta knutet till organiserad brotts -
lighet. Det krävs därför ett bättre 
gemensamt och sektorsövergripande 
tillvägagångssätt för att motverka 
gemenskapsinternt momsbedrägeri. 
Det finns dock ett antal myndigheter 
och organ med överlappande behörig -
heter att bekämpa gemenskapsinternt 
momsbedrägeri som inte fullt ut sam -
arbetar och utbyter information med 
varandra på grund av juridiska hinder 
(se punkterna 93–102).
Rekommendation 12
Kommissionen och medlemsstaterna 
bör avlägsna juridiska hinder för infor -
mationsutbyte mellan förvaltnings-, 
rätts- och brottsbekämpningsmyndig -
heter på nationell nivå och EU-nivå. 
I synnerhet bör Olaf och Europol få 
tillgång till uppgifter i VIES och från 
Eurofisc och medlemsstaterna få 
utnyttja underrättelseinformation från 
dem.
44 Slutsatser och rekommendationer
121  
En del i det befintliga sektorsövergri -
pande tillvägagångssättet på EU-nivå 
är de operativa handlingsplaner som 
inrättas av medlemsstater och ratifi -
ceras av rådet inom ramen för Em -
pact-initiativet som omfattar perioden 
2014–2017. Det finns dock risk för 
att de operativa handlingsplanerna 
inte blir bärkraftiga och hållbara på 
grund av bristande EU-finansiering (se 
punkterna 104–109).
Rekommendation 13
Kommissionen bör säkerställa de ope-  
rativa handlingsplanernas hållbarhet 
inom Empact-initiativet genom att 
tillhandahålla tillräckliga ekonomiska 
resurser.
122  
Momsbedrägerier kan undgå att 
bestraffas på grund av negativa be -
hörighetskonflikter om direktivet om 
bekämpning av bedrägerier och för -
ordningen om inrättande av en Euro -
peisk åklagarmyndighet inte omfattar 
moms (se punkterna 100–111). Moms -
bedrägerier kan också undgå att be -
straffas på grund av för korta preskrip -
tionstider, vilket domstolen betonar 
i sin dom av den 8 september 2015 (fall 
C-105/14 Taricco). EU-domstolen har 
fastslagit att momsbedrägeri påverkar 
EU:s ekonomiska intressen.Rekommendation 14
Europaparlamentet och rådet bör
a) föra in moms i förslaget till direktiv 
om bekämpning genom straff -
rättsliga bestämmelser av bedräg -
erier som riktar sig mot unionens 
ekonomiska intressen (PIF-direkti -
vet) och i förslaget till förordning 
om inrättande av Europeiska 
åklagarmyndigheten,
b) ge Olaf tydlig behörighet och 
verktyg för att utreda gemenskap -
sinternt momsbedrägeri.
Denna rapport antogs av revisionsrättens avdelning IV, med ledamoten Mi -
lan Martin Cvikl som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 
15 december  2015.
 För revisionsrätten
 Vítor Manuel da Silva Caldeira
 ordförande

45
 Bilagor
Metod för revisionen vid kommissionen
Vi genomförde revisionen vid kommissionen i två steg: förberedande arbete och granskningsarbete på fältet.
1 Under det förberedande arbetet gjorde vi informationsinsamlingsbesök vid GD Skatter och tullar och vid 
Olaf. Vi diskuterade revisionsmetoden (revisionsfrågor, kriterier och standarder), bland annat revisionsme -
toden i medlemsstaterna, och fick återkoppling och förslag från kommissionen. GD Skatter och tullar gav 
revisorerna tillgång till den största databasen för import, databasen ”websurveillance 2”. Vi diskuterade 
varje generaldirektorats viktigaste roller och utmaningar när det gäller bekämpning av momsbedrägeri 
och samlade in relevanta handlingar.
 Vi granskade relevant resultatinformation, såsom GD Skatter och tullars verksamhetsförklaring som åt -
följde det preliminära budgetförslaget för 2013 och GD Skatter och tullars årliga verksamhetsrapport för 
2013 och statusen på genomförandet av EU:s strategi för bekämpning av momsbedrägerier och kommis -
sionens rapporter för 2014 om administrativt samarbete på momsområdet och om ändamålsenligheten 
i momsuppbörden.
 Vi gjorde också informationsinsamlingsbesök hos ordföranden för Eurofisc, hos Europol och hos Eurojust 
där vi presenterade revisionen, diskuterade deras respektive roller, ansvar och utmaningar när det gäller 
bekämpning av momsbedrägeri och samlade in relevanta handlingar och relevant information.
 Vi gjorde informationsinsamlingsbesök vid OECD och diskuterade frågor med relevans för revisionen, 
t.ex. momsintäktskvoten, ömsesidigt bistånd och informationsutbyte om skattefrågor, bedrägerier med 
skenföretag, multilaterala kontroller, gemensamma revisioner och beskattning av digitalt levererade 
tjänster och immateriella värden (e-handel). Vi gick igenom de senaste OECD-rapporterna och riktlinjerna 
som berör moms.
 Vi undersökte och diskuterade med företrädare för arbetsgruppen om moms inom EU:s högre revisions -
organ deras senaste och pågående revisionsinsatser när det gäller moms.Bilaga I
46 Bilagor
2 Under granskningsarbetet på fältet presenterade vi resultatet av enkäten i medlemsstaterna för kom -
missionen. Vi presenterade också det allmänna frågeformuläret som riktades till kommissionen. I det 
allmänna frågeformuläret behandlades den pågående utvecklingen och inhämtades bevis för kommis -
sionens åtgärder inom områdena administrativt samarbete, uppföljningen av vår särskilda rapport om 
tullförfarande 42, omvänd betalningsskyldighet, e-handel och ändamålsenlighet i uppbörden av moms 
liksom samarbetet mellan förvaltnings-, rätts- och brottsbekämpningsmyndigheter i medlemsstaterna 
och EU-organ. Det allmänna frågeformuläret besvarades av GD Budget, GD Migration och inrikes frågor, 
GD Rättsliga frågor och konsumentfrågor, Olaf och GD Skatter och tullar.
 För att bedöma ändamålsenligheten i samarbetet mellan förvaltnings-, rätts- och brottsbekämpnings -
myndigheter vände vi oss till rådet och undersökte dess viktigaste dokument om Empact, operativa 
handlingsplaner och tullförfarande 42.
 Vi skickade ett andra frågeformulär till GD Skatter och tullar för att kontrollera om kommissionen på 
lämpligt sätt hade följt upp att medlemsstaterna hade fört in de olika ändringar av momsdirektivet som 
gäller bekämpning av momsbedrägeri.
 Med GD Skatter och tullar diskuterade vi den metod som kommissionens leverantör använde i de till -
gängliga studierna för att uppskatta momsgapet. Vi skickade även ett tredje frågeformulär till GD Skatter 
och tullar för att bedöma metoden och ställde relevanta frågor om ämnet till skattemyndigheterna i Ita -
lien, Lettland och Storbritannien.
 Hos Olaf samlade vi in revisionsbevis om relevanta gemensamma tullaktioner och undersökningar av 
tullförfarande 42 och förfarandet för låg värdering.
 I de besökta medlemsstaterna intervjuade vi Fiscalis sambandstjänstemän. Vi granskade också halvtids- 
och slutrapporterna om utvärderingen av Fiscalis 2013, tillsammans med resultaten av Fiscalis projekt -
grupper som behandlat bekämpning av momsbedrägeri och gjorde kontroller i de besökta medlemssta -
terna av ett urval med administrativa verktyg som finansierades av Fiscalis (se bilaga II ).Bilaga I
47 Bilagor
Metod för revisionen vid tull- och skattemyndigheter i medlemsstaterna
Vi genomförde också revisionen i medlemsstaterna i två steg: förberedande arbete och granskningsarbete på 
fältet.
1 Under det förberedande arbetet skickade vi en enkät till samtliga 28 medlemsstaters centrala kontakt -
personer med ansvar för administrativt samarbete. Genom enkäten fick vi ta del av medlemsstaternas 
synpunkter på hur ändamålsenligt det administrativa samarbetet var när det gäller att motverka moms -
bedrägeri i samband med gemenskapsinterna transaktioner.
 Vi gick även igenom tillgängliga årliga verksamhetsrapporter från Eurofisc, statistik om administrativt 
samarbete, signaler om bedrägeri i Eurofisc, O_MCTL-meddelanden och import enligt tullförfarande 42.
2 Under granskningsarbetet på fältet besökte vi skatt- och tullmyndigheter i Tyskland, Ungern, Italien, Lett -
land och Storbritannien och intervjuade centrala kontaktpersoner och andra myndigheter med ansvar för 
VIES, Eurofisc, Fiscalis och multilaterala kontroller med hjälp av ett frågeformulär för att samla in bevis om 
dessa områden.
  I varje medlemsstat gjorde vi ett urval av VIES-registreringar, verktyg för administrativt samarbete och 
gemenskapsinterna transaktioner. Totalt valdes 110 poster ut i varje medlemsstat enligt följande metod:
a) För att kontrollera att VIES uppfyller de krav på fullständighet och tillförlitlighet och de tidskrav som 
anges i artiklarna 22 och 23 i rådets förordning nr 904/2010 valde vi ut två stickprov med
i) ett slumpmässigt urval med O_MCTL-meddelanden som skickats (tio) och tagits emot (tio) av 
medlemsstaten under första halvåret 2014,
ii) ett slumpmässigt urval med tio akter om nyregistrerade handlare i VIES under 2013.
b) För att kontrollera både ändamålsenligheten i informationsutbytet på begäran och efterlevnaden av 
artiklarna 7–12 gjorde vi ett slumpmässigt urval med förfrågningar från den ständiga kommittén för 
administrativt samarbete som skickats (tio) och tagits emot (tio) under 2013.
c) För att kontrollera både hur ändamålsenligt medlemsstaterna samarbetar md varandra och hur de 
följer artiklarna 29 och 30 gjorde vi ett riskbaserat urval med fem multilaterala kontroller som skatte -
myndigheterna i den besöka medlemsstaten hade tagit initiativ till och fem multilaterala kontroller 
som skattemyndigheterna i den besökta medlemsstaten hade deltagit i på begäran av andra medlems -
stater. Urvalet gällde år 2013 och, om den minsta urvalsstorleken inte uppnåddes, året före och efter.
d) För att kontrollera ändamålsenligheten i Eurofiscs verksamhetsområde 1 gjorde vi ett riskbaserat 
urval med tio signaler om bedrägeri som hade skickats och tagits emot av varje besökt medlemstat 
under 2013.
e) För att följa upp vår tidigare granskning av tullförfarande 42 och testa hur tull- och skattemyndig -
heter samarbetar med varandra och med myndigheter i andra medlemsstater, t.ex. genom att vid 
behov använda Eurofiscs verksamhetsområde 3, och för att kontrollera fullständigheten hos uppgif -
terna i VIES gjorde vi ett riskbaserat urval med 30 importer enligt tullförfarande 42.
  Slutligen gick vi igenom de tillgängliga rapporterna om revisioner av Eurofisc som gjorts av de högre 
revisionsorganen i Tyskland, Ungern och Österrike.Bilaga II
48 Bilagor
Revisionsrättens kontrollmodell för tullförfarande 42
Denna kontrollmodell antog revisionsrätten för sin särskilda rapport nr 13/2011.
1 Obligatoriskt angivande i ruta 44 på enhetsdokumentet av ett giltigt momsregistreringsnummer för både 
importören (eller dennes skatterepresentant) och kunden eller importören själv vid fall av överföringar 
i destinationsmedlemsstaten. Kontroll i VIES av att dessa momsregistreringsnummer är giltiga innan va -
rorna kan övergå till fri omsättning. I annat fall ska moms erläggas vid importen.
2 En hänvisning till uppgifter som styrker den avsedda transporten till destinationsmedlemsstaten, t.ex. 
transportdokumentets nummer och koden för destinationsland, som ska anges i rutorna 44 respektive 
17 a i enhetsdokumentet. Annars ska tulldeklarationen korrigeras.
3 Tullmyndigheterna kontrollerar i efterhand med korrekt riskhanteringsteknik att transport till den desti -
nationsmedlemsstat som angetts i ruta 17 a i enhetsdokumentet faktiskt ägde rum kort efter importen, 
att varorna som levererats till destinationsmedlemsstaten är desamma som de importerade varorna, att 
varornas importör och leverantör är samma person och att tullvärdet och det momspliktiga beloppet är 
korrekta. Om dessa krav inte är uppfyllda ska moms utkrävas i efterhand. Om det redovisade skatteplik-  
tiga beloppet är för lågt uppmanar skattemyndigheterna handlaren att korrigera värdet för motsvarande 
gemenskapsinterna leverans eller överföring av varor i sammanställningen om så krävs.
4 Automatiskt informationsutbyte mellan tull- och skattemyndigheterna i importmedlemsstaten om dessa 
importer.
5 Skattemyndigheterna i importmedlemsstaten underrättar så snart som möjligt destinationsmedlemssta -
ten om riskfylld import genom Eurofiscs verksamhetsområde 3.
6 Skattemyndigheterna jämför den information som erhålls från tullmyndigheterna med den momssam -
manställning som lämnats in av importören (eller dennes skatterepresentant) för att försäkra sig om att 
sammanställningen är fullständig och korrekt. Om de belopp som anges i sammanställningen är lägre 
än de importerade varornas momspliktiga belopp ska systemet för hantering av skatterisker avgöra om 
differensen måste undersökas ytterligare med avseende på de riskfaktorer som uppkommer i ärendet.
7 Om momssammanställningen inte lämnas in eller om informationen i sammanställningen inte är kom -
plett eller korrekt informeras skattemyndigheterna i destinationsmedlemsstaten med hjälp av arrange -
mangen för administrativt samarbete.
8 Skattemyndigheterna i destinationsmedlemsstaten jämför den information som lämnats av andra med -
lemsstater med de momsdeklarationer som lämnats in av kunden (förvärvaren) eller av importören om 
det gäller en överföring.Bilaga III
49
V b)
Kommissionen godtar inte denna rekommendation.
Kommissionen har föreskrivit lagstiftning som 
säkerställer att informationen i artikel 143.2 i direk -
tiv 2006/112/EG finns tillgänglig i tulldeklarationer1. 
Kommissionen anser att medlemsstaterna har till -
räcklig information och att behöriga myndigheter 
i medlemsstaterna har tillgång till dessa uppgifter 
för att effektivt utföra korsvisa kontroller mellan 
tull- och mervärdesskatteuppgifter.
Det finns tydliga juridiska ramar för behöriga 
skatte- och tullmyndigheter beträffande gränsöver -
skridande informationsutbyte. Ett ytterligare lager 
av informationsutbyte mellan tull- och skattemyn -
digheter i samband med tullförfarande 42 finns 
inom Eurofisc-nätverket.
Medlemsstaterna ansvarar för genomförandet av 
unionslagstiftningen och för uttag av lagenliga 
skatter. Kommissionen ser därmed inte något behov 
av ytterligare lagstiftning.
V c)
Kommissionen godtar rekommendationen. Kom -
missionen deltar redan i möten inom de olika 
arbetsområdena för Eurofisc och kommer att 
fortsätta uppmuntra medlemsstaterna att förbättra 
nätverkets funktionssätt och effektivitet.
V d)
Kommissionen godtar inte rekommendationen.
Se svaret på rekommendation 7.
1 Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 756/2012 av 
den 20 augusti 2012 om ändring av förordning (EEG) nr 2454/93 
om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) 
nr 2913/92 om inrättandet av en tullkodex för gemenskapen 
(EUT L 223, 21.8.2012 s. 8).Sammanfattning
IV a)
Se kommissionens svar på punkt V. b.
Kommissionen anser att det ligger på medlemssta -
ternas ansvar att på detaljnivå hantera organisatio -
nen av de kontroller som behövs för att genomföra 
relevant unionslagstiftning. Kommissionen har på 
en allmän nivå uppmärksammat medlemsstaterna 
på vikten av effektiva kontroller beträffande uttag 
av mervärdesskatt.
V a)
Kommissionen godtar denna rekommendation.
Kommissionen noterar att det finns mycket begrän -
sat med information i medlemsstaterna om hur 
omfattande det gemenskapsinterna momsbedrä-  
geriet är. Endast ett fåtal länder beräknar omfatt -
ningen av de gemenskapsinterna momsbedrä-  
gerierna, och inte heller dessa länder offentliggör 
vilken metod som tillämpas. Själva beräkningarna är 
oftast konfidentiella.
Kommissionen har vidtagit särskilda åtgärder för att 
förbättra beräkningarna:
— Kommissionens avdelningar (GD ESTAT och 
GD TAXUD) arbetar på ett samförståndsavtal för 
att bättre definiera framtida samarbetsområden 
i syfte att utreda uppgifter och metoder för 
beräkning av skattegap samt andra indikatorer 
på skattebedrägeri och skatteflykt.
— En projektgrupp för skattegap skapades under 
programmet Fiscalis 2020 i syfte att samla in 
kunskaper och utbyta information om meto -
der som används vid beräkning av skattegap. 
Därmed beaktas också olika aspekter av hur 
skattebedrägerier beräknas.Kommissionens  
svar
Kommissionens svar 50
23
Kommissionen begär in årliga uppgifter om fördelar 
med och resultatet av det administrativa samarbe -
tet med den statistiska modellen.
25
Som tidigare nämnts, har kommissionen vidtagit 
särskilda åtgärder för att förbättra beräkningarna:
— Kommissionens avdelningar (GD ESTAT och 
GD TAXUD) arbetar på ett samförståndsavtal för 
att bättre definiera framtida samarbetsområden 
i syfte att utreda uppgifter och metoder för 
beräkning av skattegap samt andra indikatorer 
på skattebedrägeri och skatteflykt.
— En projektgrupp för skattegap skapades under 
programmet Fiscalis 2020 i syfte att samla in 
kunskaper och utbyta information om metoder 
som används vid beräkning av skattegap. Den -
na projektgrupp beaktar också olika aspekter 
vid beräkning av skattebedrägerier.
30
Kommissionen anser att man behöver hitta en 
balans mellan svarstid och svarens kvalitet. Kom -
missionen har dock redan tagit upp denna fråga 
med medlemsstaterna och uppmanat dem med 
flest sena svar att förbättra situationen.
43
Kommissionen har inte tillgång till de operativa 
uppgifter som medlemsstaterna ställer till förfo -
gande för övriga medlemsstaters behöriga myn -
digheter via VIES, vilket begränsar kommissionens 
möjligheter att övervaka förbättringen av sådana 
åtgärder.
59
Med tanke på framtida rapporter överväger kom -
missionen möjligheten att utföra riktade besök 
i medlemsstaterna för att utvärdera det nationella 
genomförandet av det administrativa samarbetet 
inom EU.V e)
Kommissionen godtar rekommendationen. Kom -
missionen granskar redan dessa frågor i samband 
med de utvärderingsrapporter som framläggs 
i andra forum. Där uppmuntrar och uppmanar kom -
missionen kontinuerligt medlemsstaterna att för -
bättra svarstiden och tillförlitligheten i uppgifterna 
i VIES. I kommande rapporter avser kommissionen 
att följa upp sina rekommendationer och rekom -
mendationerna från Fiscalis-projektgrupperna.
V f)
Kommissionen godtar rekommendationen i den ut-  
sträckning denna rekommendation rör kommissio -
nens avdelningar.
Se kommissionens svar på rekommendation 12.
Iakttagelser
19
På kommissionens initiativ har en projektgrupp för 
skattegap skapats under programmet Fiscalis 2020 
i syfte att samla in kunskaper och utbyta informa -
tion om metoder som används vid beräkning av 
skattegap. Denna projektgrupp beaktar också olika 
aspekter vid beräkning av skattebedrägerier.
20
Det finns begränsat med information i medlems -
staterna om hur omfattande det gemenskapsin -
terna momsbedrägeriet är. Endast ett fåtal länder 
beräknar omfattningen av det gemenskapsinterna 
momsbedrägeriet men offentliggör vanligen inte 
siffrorna, och metoden som tillämpas är vanligen 
konfidentiell.
22
I undersökningarna används vanligen en metod 
uppifrån och ned eftersom kommissionen inte har 
tillgång till uppgifter som kan användas för beräk -
ningar enligt en metod nedifrån och upp. Nackde -
len med en metod uppifrån och ned är att resultatet 
inte kan delas upp efter industrisektorer eller andra 
kriterier (t.ex. bedrägerier).
Kommissionens svar 51
83
Kommissionen understryker att undervärdering 
orsakar svåra problem vid uttag av tullar, men 
att förlusten av mervärdesskatt med anknytning 
till sådan undervärdering när varorna importe -
ras endast är slutlig i sådana fall där importören 
inte har fulla rättigheter att dra av den ingående 
mervärdesskatten som debiterats. I övriga fall är 
mervärdesskatten omedelbar och beräknas på det 
efterföljande försäljningspriset. Det ursprungliga 
tullvärdet vid import är därmed inte längre rele -
vant för mervärdesskattebeloppet som ska betalas. 
Kommissionen konstaterar att varor (t.ex. textilvaror 
och skor) emellertid kan omdirigeras till den svarta 
marknaden i den importerande medlemsstaten.
85
Kommissionen har på en allmän nivå uppmärksam -
mat medlemsstaterna på vikten av effektivt genom -
förande av unionslagstiftningen med avseende på 
uttag av mervärdesskatt. Eventuella överträdelser 
kommer att följas upp på lämpligt sätt.
90
Kommissionen anser absolut att ett förenklat sys -
tem för registrering och betalning av skatt, såsom 
en mini-one-stop-shop  (MOSS), är mycket viktigt för 
att säkerställa skatteuttag från utländska leverantö -
rer. Ett sådant system innebär att efterlevnadskon -
troller till en början kan fokuseras på företag som 
inte är registrerade (antingen via MOSS eller direkt 
registrerade i bestämmelselandet).
Beträffande förändringarna 2015 tyder tidiga resul-
tat på att MOSS, som gäller sedan den 1.1.2015, 
sannolikt kommer att generera 3  miljarder  euro 
under 2015, vilket omräknat innebär försäljning 
för 18  miljarder  euro. För närvarande är över 
11 000 företag registrerade i MOSS (det kan finnas 
ytterligare 100 000 mindre företag som omfattas av 
bestämmelsen om att marknadsplatser som online -
butiker med appar, musik och filmer redovisar mer -
värdesskatt för utvecklarens eller artistens räkning).Kommissionens gemensamma svar 
avseende punkterna 65 och 66
Kommissionen anser att det nya ramverket för 
resultatmätning som skapades i april 2014 genom 
det nya Fiscalis 2020-programmet bör underlätta 
övervakningen av programmet och dess aktiviteter. 
De uppgifter som samlats in under programmet bör 
i sig utgöra en förbättrad grund för att bedöma och 
utvärdera programmets effekter.
Kommissionens gemensamma svar 
avseende punkterna 78 och 79
Kommissionen anser att det ligger på medlemssta -
ternas ansvar att på detaljnivå hantera organisatio -
nen av de kontroller som behövs för att genomföra 
relevant unionslagstiftning. Detta omfattar organi -
sationen av samarbetet mellan nationella tull- och 
skattemyndigheter. Kommissionen kommer att 
uppmärksamma medlemsstaterna på vikten av att 
informationen som deklaranterna anger i ruta 44 
i tulldeklarationen är fullständig och korrekt.
81
Tullkontroller baseras på en riskanalys2. Kommis -
sionen kommer att uppmärksamma medlemssta -
terna på vikten av kontroller rörande informationen 
som deklaranterna anger i tulldeklarationen.
2 Artikel 13.2 i rådets förordning nr 2913/92 av den 12 oktober 
1992 om inrättandet av en tullkodex för gemenskapen.
Kommissionens svar 52
108
Problemet löstes i stor utsträckning genom att 
en delegeringsöverenskommelse mellan kommis -
sionen och Europol slöts i december 2014, genom 
vilken de belopp som för närvarande behövs för 
operativa handlingsplaner inför år 2015 och 2016 
tilldelades till Empact-initiativet. Efter 2016 kommer 
de operativa handlingsplanerna att omfattas av 
Europols lagstadgade uppdrag och därmed av dess 
ordinarie budget (under förutsättning att den nya 
förordningen antas). Ändringen av den lagstadgade 
redovisningen, inklusive denna aspekt, pågår.
109
Med tanke på den höga absorptionshastigheten 
under 2015 överväger kommissionen att öka dessa 
7 miljoner euro med ytterligare 2 miljoner euro. 
Efter 2016 kommer de operativa handlingsplanerna 
att omfattas av Europols lagstadgade uppdrag och 
därmed av dess ordinarie budget (under förutsätt -
ning att den nya förordningen antas). Ändringen 
av den lagstadgade redovisningen, inklusive denna 
aspekt, pågår.
Slutsatser och rekommendationer
112
Kommissionen och medlemsstaterna diskuterar 
kontinuerligt möjliga nya initiativ för att förbättra 
effektiviteten i det administrativa samarbetet och 
bekämpa momsbedrägerier. Kommissionen stöder 
medlemsstaternas initiativ för att förbättra effektivi -
teten i Eurofisc-nätverket. Kommissionen förhandlar 
för närvarande om ett avtal med Norge som ska 
tillåta bättre och riktat samarbete. Andra länder 
med viktiga handelsrelationer med EU kan komma 
att följa.
Rekommendation 1
Kommissionen godtar rekommendationen. Kom -
missionen noterar att det finns mycket begränsat 
med information i medlemsstaterna om hur omfat -
tande det gemenskapsinterna momsbedrägeriet 
är. Endast ett fåtal länder beräknar omfattningen 
av de gemenskapsinterna momsbedrägerierna, 
och inte heller dessa länder offentliggör vilken 
metod som tillämpas. Själva beräkningarna är oftast 
konfidentiella.92
Före ändringarna 2015 genomförde kommissionen 
en omfattande informationskampanj. Intäkterna 
från tredjeländer beräknas bli minst trefalt så stora 
under 2015 jämfört med tidigare år (t.ex. Tyskland 
har rapporterat att man erhöll 24,2 miljoner euro 
från leverantörer utanför EU bara under det första 
kvartalet av 2015). Kommissionen är dock medve -
ten om svårigheterna gällande efterlevnad och 
har därför skapat en Fiscalis-projektgrupp (FPG38) 
som för närvarande slutför en rapport med rekom -
mendationer om hur kontrollen kan förbättras på 
e-handelsområdet.
95
Kommissionen erinrar om att den har föreslagit 
inrättandet av en europeisk åklagarmyndighet med 
uppgift att utreda och väcka talan vid bedrägerier 
som påverkar EU:s budget. Den föreslagna förord -
ningen om en europeisk åklagarmyndighet diskute -
ras för närvarande i Europeiska unionens råd.
99
Se kommissionens svar på punkt 78.
101
Kommissionen anser att Europol och Olaf bör ges 
tillgång till uppgifter från VIES och Eurofisc efter -
som detta är ett viktigt verktyg för att respektive 
organisation ska kunna utföra sin uppgift att stödja 
medlemsstaternas utredningar och, i Olafs fall, 
utreda gemenskapsinterna momsbedrägerier.
Den fleråriga strategiska planen som rör EU:s 
brottsprioritering ”Gemenskapsinternt bedrägeri 
via skenföretag/accisbedrägerier” identifierar sär -
skilt ” frånvaron av systematiskt samarbete mel -
lan brottsbekämpande myndigheter och skatte -
myndigheter nationellt och på EU-nivå ” som en 
potentiell sårbarhet i bedrägerier via skenföretag.
103
Beträffande Olaf är problemet snarare frånvaro av 
tydlig rättslig grund och verktyg än avsaknad av 
samordning med andra EU-organ.
Kommissionens svar 53
Kommissionen kommer dock åter att ta upp proble -
met med korsvisa kontroller mellan tulldeklaratio -
ner och sammanställningar enligt rekommendatio -
nerna från projektgruppen Fiscalis 2020.
Rekommendation 4 a)
Kommissionen godtar rekommendationen.
Kommissionens slutsats i rapporten var att gemen -
sam riskanalys och effektiva återkopplingsme -
kanismer inom Eurofisc skulle vara ett lämpligt 
sätt att möta behovet av mer specifik information 
och bättre användning av informationen som 
redan finns i nätverket. Detta skulle göra det 
möjligt för nätverket att få en mer framträdande 
roll då det behövs snabba åtgärder från skatte -
förvaltningar i kampen mot gränsöverskridande 
momsbedrägerier.
Rekommendation 4 b)
Kommissionen godtar rekommendationen.
Rekommendation 4 c)
Kommissionen godtar rekommendationen.
Rekommendation 4 d)
Kommissionen godtar rekommendationen.
Rekommendation 4 e)
Kommissionen godtar rekommendationen.
Rekommendation 5
Kommissionen noterar att denna rekommendation 
vänder sig till rådet.
Rekommendation 6
Kommissionen godtar inte rekommendationen.
Såsom anges i kommissionens arbetsprogram  
för 2016 kommer en handlingsplan för mervär-  
desskatt att antas 2016 med målet att skapa  
ett effektivt och bedrägerisäkert mervärdes-  
skattesystem.
Detta kommer även att omfatta en granskning av 
rapporteringsskyldigheter, t.ex. för handel inom EU.Kommissionens avdelningar (GD ESTAT och GD 
TAXUD) arbetar dock på ett samförståndsavtal för 
att bättre definiera framtida samarbetsområden 
i syfte att utreda uppgifter och metoder för beräk -
ning av skattegap samt andra indikatorer för skatte -
bedrägeri och skatteflykt.
En projektgrupp för skattegap skapades under pro -
grammet Fiscalis 2020 i syfte att samla in kunskaper 
och utbyta information om metoder som används 
vid beräkning av skattegap. Därmed beaktas också 
olika aspekter av hur skattebedrägerier beräknas.
Rekommendation 2
Kommissionen noterar att denna rekommendation 
vänder sig till medlemsstaterna.
Rekommendation 3
Kommissionen godtar inte denna rekommenda -
tion. Kommissionen har föreskrivit lagstiftning 
som säkerställer att informationen i artikel 143.2 
i direktiv 2006/112/EG finns tillgänglig i tulldeklara -
tioner3. Kommissionen anser att medlemsstaterna 
har tillräcklig information och att behöriga myn -
digheter i medlemsstaterna har tillgång till dessa 
uppgifter för att effektivt utföra korsvisa kontroller 
mellan tull- och mervärdesskatteuppgifter. För att 
dessa nationella korsvisa kontroller ska vara effek -
tiva måste de emellertid kombineras med korsvisa 
kontroller i VIES.
Det finns tydliga juridiska ramar för behöriga 
skatte- och tullmyndigheter beträffande gränsöver -
skridande informationsutbyte. Ett ytterligare lager 
av informationsutbyte mellan tull- och skattemyn -
digheter i samband med tullförfarande 42 finns 
inom Eurofisc-nätverket.
Medlemsstaterna ansvarar för genomförandet av 
unionslagstiftningen och för uttag av lagenliga 
skatter. Kommissionen har på en allmän nivå upp -
märksammat medlemsstaterna på vikten av effek -
tiva kontroller beträffande uttag av mervärdesskatt.
3 Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 756/2012 av 
den 20 augusti 2012 om ändring av förordning (EEG) nr 2454/93 
om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) 
nr 2913/92 om inrättandet av en tullkodex för gemenskapen 
(EUT L 223 av den 21 augusti 2012, s. 8).
Kommissionens svar 54
Rekommendation 12
Kommissionen godtar rekommendationen i den 
utsträckning denna rekommendation rör kommis-  
sionens avdelningar. Kommissionen noterar sam -
tidigt att rekommendationen också vänder sig till 
medlemsstaterna och rör de lagstiftande myndig -
heternas ömsesidiga ansvar.
Kommissionen är fast besluten att fortsätta sina 
ansträngningar för att undanröja återstående 
juridiska hinder för utbyte av information mellan 
myndigheter på nationell nivå och EU-nivå.
121
Se kommissionens svar på punkt 109.
Rekommendation 13
Kommissionen godtar denna rekommendation 
och håller redan på att genomföra den. En dele -
geringsöverenskommelse mellan kommissionen 
och Europol slöts i slutet av 2014, genom vilken de 
belopp som för närvarande behövs för operativa 
handlingsplaner inför år 2015  och  2016 tilldelades 
till Empact-initiativet. Efter 2016 kommer de ope -
rativa handlingsplanerna att omfattas av Europols 
lagstadgade uppdrag och därmed av dess ordinarie 
budget (under förutsättning att den nya förord -
ningen antas). Ändringen av den lagstadgade redo -
visningen, inklusive denna aspekt, pågår.
Rekommendation 14
Kommissionen noterar att denna rekommendation 
vänder sig till Europaparlamentet och rådet.Kommissionen har inte för avsikt att föreslå änd -
ringar i mervärdesskattedirektivet i detta hänse -
ende innan denna process är klar.
Rekommendation 7
Kommissionen godtar inte rekommendationen.
Tillämpningen av omvänd skattskyldighet som en 
bedrägeribekämpningsåtgärd är valfri eftersom 
denna åtgärd främst riktas mot specifika bedrägeri -
problem på nationell nivå.
Kommissionen är dock medveten om att den 
sektorsspecifika tillämpningen skapar problem 
och kommer att diskutera problemet med omvänd 
skattskyldighet i samband med handlingsplanen för 
mervärdesskatt som ska antas 2016.
Rekommendation 8
Kommissionen godtar rekommendationen. Med 
tanke på framtida rapporter överväger kom -
missionen möjligheten att utföra riktade besök 
i medlemsstaterna för att utvärdera det nationella 
genomförandet av det administrativa samarbetet 
inom EU.
Rekommendation 9
Kommissionen noterar att denna rekommendation 
vänder sig till medlemsstaterna.
Rekommendation 10
Kommissionen noterar att denna rekommendation 
vänder sig till medlemsstaterna.
Rekommendation 11
Kommissionen noterar att denna del av rekommen -
dationen vänder sig till medlemsstaterna.
Rekommendation 11 b)
Kommissionen anser att ett sådant informations -
utbyte kunde uppnås och garanteras på ett bättre 
sätt genom att lyftas på EU-nivå och genom att 
bilaterala avtal ingås mellan EU och tredjeländer, 
såsom med Norge.
HUR HITTAR MAN EU:s PUBLIKATIONER?
Gratispublikationer
 Ett enskilt exemplar  
genom EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
 Flera exemplar/aﬃscher/kartor  
hos Europeiska unionens representationer (http://ec.europa.eu/represent_sv.htm),  
hos delegationer i länder utanför EU (http://eeas.europa.eu/delegations/index_sv.htm),  
genom att kontakta nätverket Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_sv.htm)  
eller ringa 00 800 6 7 8 9 10 11 (gratis inom hela EU) (*).
(*) Varken informationen eller samtalen kostar i regel något (men vissa operatörer, telefonkiosker och hotell kan ta betalt för samtalen). 
Avgiftsbelagda publikationer
 Genom EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
EUROPEISKA
REVISIONSRÄTTEN
Varje år förlorar Europeiska unionen flera miljarder euro 
i momsinkomster på grund av organiserad brottslighet. 
Eftersom export av varor och tjänster från en medlemsstat 
till en annan är momsbefriad kan brottslingar på ett 
bedrägligt sätt undkomma moms i  destinations-
medlemsstaten. Det resulterar i att både de berörda 
medlemsstaterna och EU förlorar inkomster. I denna 
rapport undersöker vi hur väl EU motverkar gemenskaps-
internt momsbedrägeri. Vi fann brister som tyder på att 
det nuvarande systemet inte är tillräckligt ändamålsenligt. 
De måste åtgärdas. Nu krävs hårdare tag och kraftfullare 
åtgärder.