SV

Bryssel den 25.3.2011

KOM(2011) 154 slutlig

FÖRSLAG TILL ÄNDRINGSBUDGET NR 2

TILL 2011 ÅRS ALLMÄNNA BUDGET

UTGIFTSBERÄKNING PER AVSNITT

Avsnitt III – Kommissionen

(framlagt av kommissionen)

FÖRSLAG TILL ÄNDRINGSBUDGET NR 2

TILL 2011 ÅRS ALLMÄNNA BUDGET

UTGIFTSBERÄKNING PER AVSNITT

Avsnitt III – Kommissionen

Europeiska kommissionen förelägger härmed budgetmyndigheten detta förslag till ändringsbudget nr 2 till 2011 års budget med beaktande av bestämmelserna i

– fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 314, jämfört med fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, särskilt artikel 106a,

– rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget [1], särskilt artikel 37,

– Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2011, som antogs den 15 december 2010,

– förslaget till ändringsbudget nr 1/2011 [2], som antogs den 14 januari 2011.

ÄNDRINGAR I INKOMST- OCH UTGIFTSBERÄKNINGEN PER AVSNITT

Ändringarna i inkomst- och utgiftsberäkningen per avsnitt finns på EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/budget/www/index-sv.htm). I informationssyfte bifogas en engelsk version av dessa ändringar per avsnitt som bilaga.

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

1. Inledning (...)3

2. Utnyttjande av EU:s solidaritetsfond (...)3

2.1. Slovenien (...)3

2.2. Kroatien (...)4

2.3. Tjeckien (...)5

2.4. Slutsats (...)6

3. Finansiering (...)6

4. Sammanfattande tabell indelad enligt rubrikerna i budgetramen (...)6

1. Inledning

Förslaget till ändringsbudget (FÄB) nr 2 för år 2011 gäller utnyttjande av EU:s solidaritetsfond med 19 546 647 euro i åtagande- och betalningsbemyndiganden med anledning av återverkningarna av omfattande regn i Slovenien, Kroatien och Tjeckien.

2. Utnyttjande av EU:s solidaritetsfond

2.1. Slovenien

(1) Ansökan mottogs av kommissionen den 26 november 2010, dvs. inom tidsfristen på tio veckor efter det att de första skadorna konstaterades den 17 september 2010. De slovenska myndigheterna ansöker om bistånd från fonden för skador av översvämningar som orsakats av kraftiga regn under perioden 17–20 september 2010.

(2) Den inträffade händelsen utgör en naturkatastrof och faller därför inom solidaritetsfondens tillämpningsområde.

(3) De slovenska myndigheterna uppskattar att de direkta skadorna totalt motsvarar värden på 251 300 861 euro. Beloppet utgör 115,45 % av det normala gränsvärde som är tillämpligt på Slovenien under 2010 för att ta solidaritetsfonden i anspråk, dvs. 217,669 miljoner euro (motsvarande 0,6 % av Sloveniens BNI baserat på 2008 års uppgifter).

(4) Eftersom de direkta skadorna enligt uppskattningar totalt motsvarar värden på 251,3 miljoner euro, överstiger detta gränsvärdet för att få använda medel ur solidaritetsfonden i Slovenien. Därför anses katastrofen enligt villkoren i förordning (EG) nr 2012/2002 utgöra ”en större naturkatastrof” och således falla inom tillämpningsområdet för solidaritetsfonden. De totala direkta skadorna utgör grunden för beräkningen av det ekonomiska biståndet. Biståndet får endast användas för sådana nödvändiga krisinsatser som anges i artikel 3 i förordningen.

(5) Översvämningen drabbade 137 av Sloveniens totalt 210 kommuner och orsakade omfattande skador på infrastruktur, näringsliv och privat egendom. Sammanlagt översvämmades 8 241 byggnader, däribland 127 olika företags lokaler. Vad gäller infrastruktur skadades 91 broar, 550 kilometer vägar inom det statliga vägnätet samt 2 000 kilometer lokala vägar. 296 personer fick evakueras från sina hem. Dessutom drabbades delar av Sloveniens kulturarv, bland annat genom att de historiska centrumen i Kostanjevica na Krki och Krško översvämmades helt, och genom att saltpannorna i Piran skadades. De slovenska myndigheterna har lämnat in en utförlig ansökan med övertygande underlag för att det handlar om en större katastrof.

(6) Kostnaderna för de insatser som är stödberättigande enligt artikel 3.2 i förordning (EG) nr 2012/2002 uppskattas till 171,3 miljoner euro, fördelade på de olika typerna av insatser. Den största delen av kostnaderna för krisinsatserna (över 73 miljoner euro) gäller kostnader för vattenförsörjning samt hantering av avloppsvatten.

(7) Den drabbade regionen är en stödberättigad konvergensregion inom ramen för strukturfonderna 2007–2013. De slovenska myndigheterna har inte meddelat kommissionen någon avsikt att använda sig av andra källor till gemenskapsfinansiering för att hantera konsekvenserna av översvämningarna.

(8) De slovenska myndigheterna uppger att det inte finns någon försäkring som täcker de stödberättigande kostnaderna.

2.2. Kroatien

Kroatien drabbades av svåra regnoväder under perioden 17–22 september 2010. Regnen gav upphov till kraftiga översvämningar, framför allt i västra Kroatien. Katastrofen orsakade betydande skada på infrastruktur, jordbruk och privat egendom.

(1) Ansökan om ekonomiskt bistånd från Europeiska solidaritetsfonden lämnades in till kommissionen den 25 november 2010, dvs. inom tidsfristen på tio veckor efter det att de första skadorna noterats den 17 september 2010.

(2) Det rör sig om en naturkatastrof. De kroatiska myndigheterna uppskattar att de direkta skadorna totalt motsvarar värden på 47 002 839 euro. Då detta belopp understiger gränsvärdet 275,804 miljoner euro (dvs. 0,6 % av Kroatiens BNI år 2008) anses katastrofen inte uppfylla kriterierna för en större naturkatastrof enligt rådets förordning (EG) nr 2012/2002. Kroatien påverkades emellertid av samma översvämningar som ledde till katastrofen i Slovenien. Enligt villkoret i artikel 2.2 andra stycket i förordning (EG) nr 2012/2002 kan bistånd ur fonden i undantagsfall även beviljas en angränsande medlemsstat eller ett grannland som drabbats av samma katastrof. Mot bakgrund av ovanstående anses detta villkor vara uppfyllt. I egenskap av grannland, med vilket det pågår förhandlingar om anslutning till EU, kan Kroatien beviljas bistånd ur EU:s solidaritetsfond.

(3) Vad gäller effekterna och följderna av översvämningarna rapporterar de kroatiska myndigheterna att över tusen privata hem (hus och lägenheter) översvämmades, och att många familjer måste evakueras. Det har rapporterats att museet Lapidarium i Novigrad skadades allvarligt av översvämningarna. Vidare orsakades allvarliga skador på energiinfrastruktur och infrastruktur för vattenförsörjning och hantering av avloppsvatten. Bland annat slogs elförsörjningen tidvis ut, och trafikstockningar gjorde det svårt att vidta omedelbara åtgärder. De största skadorna drabbade emellertid jordbrukssektorn. Dessa motsvarade ett värde av 7 miljoner euro av de totala skadorna.

(4) Kostnaden för nödvändiga krisinsatser som berättigar till bistånd enligt artikel 3.2 i rådets förordning (EG) nr 2012/2002 har av de kroatiska myndigheterna beräknats till 28 647 292 euro, och har fördelats efter typ av insats. Merparten avser röjning av de drabbade områdena, vilken sammanlagt beräknas kosta 16 miljoner euro.

(5) De kroatiska myndigheterna har uppgivit att inga andra gemenskapsmedel (t.ex. från IPA) används vid hanteringen av de omedelbara konsekvenserna av översvämningskatastrofen.

2.3. Tjeckien

I början av augusti 2010 drabbades delar av norra Tjeckien av ovanligt kraftiga regn, som ledde till att flodbäddar svämmades över. Många människor tvingades lämna sina hem och det uppstod skador på offentlig infrastruktur, privatbostäder, jordbruk och företag.

(1) Ansökan mottogs av kommissionen den 14 oktober 2010, dvs. inom tidsfristen på tio veckor efter det att de första skadorna konstaterades den 7 augusti 2010.

(2) Den inträffade händelsen utgör en naturkatastrof och faller därför inom solidaritetsfondens tillämpningsområde.

(3) De tjeckiska myndigheterna uppskattar att de direkta skadorna totalt motsvarar värden på 436 477 560 euro. Beloppet utgör 53 % av det normala gränsvärde som är tillämpligt på Tjeckien under 2010 för att ta solidaritetsfonden i anspråk, dvs. 824,03 miljoner euro (motsvarande 0,6 % av BNI baserat på 2008 års uppgifter).

(4) Då de totala skadorna understiger det normala gränsvärdet för att utnyttja solidaritetsfonden gjordes bedömningen av ansökan utifrån kriteriet för en ”ovanligt allvarlig katastrof” enligt artikel 2.2 sista stycket i förordning (EG) nr 2012/2002. I artikeln anges villkoren för att använda medel från fonden under ”exceptionella omständigheter”. Enligt detta kriterium kan en region få bistånd från fonden om den har drabbats av en ovanligt allvarlig katastrof, huvudsakligen naturkatastrof, som fått följder för större delen av befolkningen, med allvarliga och bestående återverkningar på levnadsvillkoren och regionens ekonomiska stabilitet. Enligt förordningen ska särskild uppmärksamhet ägnas avlägsna eller isolerade regioner, såsom öområden och yttersta randområden enligt definitionen i artikel 349 i fördraget. De drabbade områdena i Tjeckien faller emellertid inte inom denna kategori. I förordningen föreskrivs ”största möjliga återhållsamhet” vid bedömningen av de ansökningar som grundas på kriteriet för en ovanligt allvarlig regional katastrof.

(5) Som framgår av årsrapporten för solidaritetsfonden (2002–2003) [3] anser kommissionen att man måste skilja mellan allvarliga regionala händelser och mer lokala sådana för att det särskilda kriteriet för regionala katastrofer ska bli meningsfullt i ett nationellt sammanhang. I enlighet med subsidiaritetsprincipen bär de nationella myndigheterna ansvar för de lokala händelserna, medan de regionala händelserna kan komma i fråga för bistånd från solidaritetsfonden. Enligt ansökan drabbade översvämningarna ett sammanhängande område i Tjeckien, nämligen regionen Liberec (Liberecký kraj, nedan kallad Liberec) samt den angränsande Děčín-provinsen (nedan kallad Děčín), som hör till regionen Ústí nad Labem (Ústecký kraj). Liberec gränsar till Polen och Tyskland, medan Děčín gränsar till Tyskland. Den största nederbördsintensiteten och de kraftigaste översvämningarna konstaterades i avrinningsområdena för floderna Nisa och, delvis, Elbe.

(6) Ett av villkoren i förordning (EG) nr 2012/2002 för användning av solidaritetsfonden under exceptionella omständigheter är att katastrofen fått följder för större delen av befolkningen i det område som ansökan avser. Tjeckien anger i sin ansökan att 262 088 invånare i sammanlagt 81 kommuner inom Liberec drabbades (av en total befolkning på 439 027 invånare). I Děčín berördes 43 kommuner, där närmare 90 % av den totala befolkningen påverkades. Det underlag som Tjeckien lagt fram är tillfredsställande och kan godtas.

(7) Med avseende på kriteriet att det ska gå att påvisa allvarliga och bestående återverkningar på levnadsvillkoren och regionens ekonomiska stabilitet lyfter man fram förstörelsen av livsviktig infrastruktur (bland annat för transport, vatten och energi), inverkan på näringslivet och de allvarliga skadorna på ett stort antal privatbostäder. Det rapporterades skador på sammanlagt 3 239 enskilda hus och 220 flerbostadshus i Liberec, och 1 199 enskilda hus och 48 flerbostadshus i Děčín. Många av dessa bostäder var så illa däran att de inte kunde repareras. Närmare 2 500 personer behövde tillfällig inkvartering efter översvämningarna. Vidare inträffade avbrott i el- och gasförsörjningen, och ett antal dricksvattenkällor var förorenade. I Liberec förstördes 7 broar på huvudvägar och 198 broar på landsvägar och motsvarande. I Děčín förstördes 146 broar. Sammanlagt skadades 195 kilometer väg, och även ett järnvägsavsnitt fick stängas i flera månader Privata företag förlorade stora värden i maskiner, utrustning, lager och insatsvaror, ofta utan att vara försäkrade, och många företag riskerar nu att få lägga ner sin verksamhet. I fråga om effekter på sysselsättningen var turismen den sektor som drabbades hårdast, vilket är särskilt allvarligt med tanke på att turismen är en av de viktigaste ekonomiska faktorerna för regionen. Översvämningarna ledde till en nedgång i antalet besökare till Liberec med mer än 40 %. Även infrastrukturen för turistsektorn skadades allvarligt. Jordbruket drabbades genom att 165,5 hektar jordbruksmark förstördes, och genom att 400 hektar spannmål och 100 hektar raps inte kunde skördas. Sammanlagt erfor Liberec en ekonomisk nedgång med 15 % under de två månader som följde på översvämningarna. Dessutom har återhämtningen hämmats av de senaste årens lågkonjunktur och bristen på offentliga medel för att reparera skador på livsviktig infrastruktur och andra skador. Det förväntas ta flera år innan situationen återgår till det normala.

(8) Kostnaderna för de insatser som är stödberättigande enligt artikel 3.2 i förordning (EG) nr 2012/2002 uppskattas till 334 772 020 euro, fördelade på fyra typer av insatser: A) Snabbt återställande av infrastrukturen i funktionsdugligt skick, B) tillfälliga bostäder och räddningstjänst, C) förebyggande infrastruktur och omedelbara åtgärder för att skydda kulturarvet och D) röjning av drabbade områden. Den största delen av kostnaderna för krisinsatserna (över 195 miljoner euro) gäller kostnader för transportinfrastruktur.

(9) Den drabbade regionen är en stödberättigad konvergensregion inom ramen för strukturfonderna 2007–2013. De tjeckiska myndigheterna har förklarat att inga andra finansiella medel kommer att omfördelas till de berörda regionerna.

(10) När det gäller frågan om huruvida de stödberättigande skadorna täcks av försäkringar angav de tjeckiska myndigheterna att de stödberättigande kostnaderna inte täcks av någon försäkring.

2.4. Slutsats

Mot bakgrund av ovanstående föreslås det sammanfattningsvis att de ansökningar som lämnats in av Slovenien, Kroatien och Tjeckien med anledning av översvämningarna i augusti och september 2010 bör godkännas och att ett förslag lämnas om att använda medel ur solidaritetsfonden i vart och ett av dessa fall.

3. Finansiering

Solidaritetsfonden har en sammanlagd årlig budget på 1 000 miljoner euro. Eftersom fonden främst inrättades på grundval av solidaritetstanken anser kommissionen att stödet från fonden bör vara progressivt. Detta innebär att den del av skadorna som överstiger tröskelvärdet (0,6 % av landets BNI, eller 3 miljarder euro i 2002 års priser, beroende på vilket som är det lägre beloppet) enligt tidigare praxis bör omfattas av en högre stödnivå än skador upp till tröskelvärdet. I allmänhet har ersättning tidigare utgått för 2,5 % av de totala direkta skadorna upp till gränsvärdet, och 6 % av skadorna därutöver. Den procentsats som används för att beräkna bidrag till "ovanligt allvarliga regionala katastrofer" uppgår till 2,5 % av de totala direkta skadorna. Metoden för beräkning av bistånd från solidaritetsfonden fastställdes i årsrapporten om solidaritetsfonden 2002–2003, och har godkänts av rådet och Europaparlamentet.

I det föreliggande fallet föreslås samma procentandelar, och således följande stödbelopp:

| | | | | (euro) |

Mottagarstat | Direkta skador | Tröskelvärde | Belopp enligt procentsatsen 2,5 % | Belopp enligt procentsatsen 6 % | Totalt föreslaget stödbelopp |

Slovenien – översvämning i september 2010 ”större katastrof” | 251 300 861 | 217 669 000 | 5 441 725 | 2 017 912 | 7 459 637 |

Kroatien – översvämning i september 2010 "grannlandskriteriet" | 47 002 839 | 275 804 000 | 1 175 071 | - | 1 175 071 |

Tjeckien – översvämning i augusti 2010 | 436 477 560 | 824 029 000 | 10 911 939 | - | 10 911 939 |

Totalt | 19 546 647 |

Beloppet innebär att den gräns som fastställs i artikel 4.2 i förordning (EG) nr 2012/2002 om inrättande av Europeiska unionens solidaritetsfond, dvs. att minst 25 % av fondens medel ska vara tillgängliga för att täcka behov under årets sista kvartal, inte överskrids.

4. Sammanfattande tabell indelad enligt rubrikerna i budgetramen

Budgetram Rubrik/underrubrik | 2011 års budgetram | Budget 2011 (inkl. FÄB 1/2011) | FÄB 2/2011 | Budget 2011(inkl. FÄB 1–2/2011) |

| Åtag.bem. | Betaln.bem | Åtag.bem. | Betaln.bem | Åtag.bem. | Betaln.bem | Åtag.bem. | Betaln.bem |

1. HÅLLBAR TILLVÄXT | | | | | | | | |

1a. Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning | 12 987 000 000 | | 13 520 566 270 | 11 627 802 798 | | | 13 520 566 270 | 11 627 802 798 |

1b. Sammanhållning för tillväxt och sysselsättning | 50 987 000 000 | | 50 980 593 784 | 41 652 094 626 | | | 50 980 593 784 | 41 652 094 626 |

Totalt | 63 974 000 000 | | 64 501 160 054 | 53 279 897 424 | | | 64 501 160 054 | 53 279 897 424 |

Marginal [4] | | | -27 160 054 | | | | -27 160 054 | |

2. SKYDD OCH FÖRVALTNING AV NATURRESURSER | | | | | | | | |

Varav marknadsrelaterade utgifter och direktstöd | 47 617 000 000 | | 42 891 201 900 | 42 788 499 841 | | | 42 891 201 900 | 42 788 499 841 |

Totalt | 60 338 000 000 | | 58 659 248 389 | 56 378 918 184 | | | 58 659 248 389 | 56 378 918 184 |

Marginal | | | 1 678 751 611 | | | | 1 678 751 611 | |

3. MEDBORGARSKAP, FRIHET, SÄKERHET OCH RÄTTVISA | | | | | | | | |

3a. Frihet, säkerhet och rättvisa | 1 206 000 000 | | 1 138 954 740 | 813 277 345 | | | 1 138 954 740 | 813 277 345 |

3b. Medborgarskap | 683 000 000 | | 861 459 910 | 824 531 910 | +18 371 576 | +18 371 576 | 879 831 486 | 842 903 486 |

Totalt | 1 889 000 000 | | 2 000 414 650 | 1 637 809 255 | +18 371 576 | +18 371 576 | 2 018 786 226 | 1 656 180 831 |

Marginal [5] | | | 67 148 260 | | | | 67 148 260 | |

4. EU SOM GLOBAL PARTNER [6] | 8 430 000 000 | | 8 758 125 360 | 7 241 353 503 | +1 175 071 | +1 175 071 | 8 759 300 431 | 7 242 528 574 |

Marginal | | | -70 439 377 | | | | -70 439 377 | |

5. ADMINISTRATION [7] | 8 334 000 000 | | 8 172 839 289 | 8 171 544 289 | | | 8 172 839 289 | 8 171 544 289 |

Marginal | | | 243 160 711 | | | | 243 160 711 | |

TOTALT | 142 965 000 000 | 134 280 000 000 | 142 091 787 742 | 126 709 522 655 | +19 546 647 | +19 546 647 | 142 111 334 389 | 126 729 069 302 |

Marginal | | | 1 996 461 151 | 7 934 866 238 | | | 1 996 461 151 | 7 915 319 591 |

[1] EGT L 248, 16.9.2002, s. 1.

[2] KOM(2011) 9.

[3] Årsrapport 2002–2003 och rapport om den erfarenhet som vunnits efter ett års tillämpning av det nya instrumentet (KOM(2004) 397 slutlig, 26.5.2004).

[4] Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter ingår inte i beräkningen av marginalen för rubrik 1a (500 miljoner euro). 34 miljoner euro utöver utgiftstaket finansieras genom mobilisering av flexibilitetsmekanismen.

[5] Beloppet för Europeiska unionens solidaritetsfond går utöver de utgiftstak som anges i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 (EUT C 139, 14.6.2006).

[6] I marginalen för rubrik 4 för år 2011 beaktas inte anslagen för reserven för katastrofbistånd (253,9 miljoner euro). 71 miljoner euro utöver utgiftstaket finansieras genom mobilisering av flexibilitetsmekanismen.

[7] Marginalen under utgiftstaket i rubrik 5 har beräknats med hänsyn till fotnot 1 i budgetramen 2007–2013, med ett belopp på 82 miljoner euro för personalens inbetalningar till pensionssystemet.

--------------------------------------------------