RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET OM EIB:S EXTERNA VERKSAMHET MED EU-BUDGETGARANTI 2012 /* COM/2013/0834 final */





RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET OM EIB:S EXTERNA VERKSAMHET MED EU-BUDGETGARANTI 2012 1. INLEDNING Enligt Europaparlamentets och rådets beslut nr 1080/2011/EU av den 25 oktober 2011 om beviljande av en EU-garanti till Europeiska investeringsbanken mot förluster vid lån till och lånegarantier för projekt utanför unionen[1] (nedan kallat beslutet eller EU-garantin) ska kommissionen, på grundval av rapporter från Europeiska investeringsbanken (EIB), årligen rapportera om de finansieringstransaktioner som banken genomför enligt EU-garantin. Den här rapporten innehåller även en sammanfattning av de transaktioner som EIB genomförde på egen risk under 2012 i de regioner som omfattas av beslutet. Vidare presenteras utförligt vilka resultat som förväntas av EIB:s finansieringstransaktioner som godkänts under 2012 efter att EIB:s nya ram för mätning av resultaten (Results Measurement Framework – REM) nu för första gången tillämpats under ett helt år. EIB:s verksamhet i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet (AVS) såväl som i utomeuropeiska länder och territorier (ULT) behandlas i en separat årsrapport. Mer ingående information och statistiska tabeller över verksamheten, uppdelad på projekt, sektorer, länder och regioner, finns i det bifogade arbetsdokumentet[2]. Faktiska resultat baserade på fallstudier av insatser som pågår eller avslutats presenteras i arbetsdokumentet. Det bör noteras att kommissionen den 23 maj 2013 antog ett lagstiftningsförslag till ett nytt beslut från Europaparlamentet och rådet om beviljande av en EU-garanti till EIB:s finansieringstransaktioner utanför EU under nästa fleråriga budgetram. Förslaget innehöll även en konsekvensbedömning[3]. 2. DE VIKTIGASTE RESULTATEN Genom beslutet fastställs ett tak för det allmänna mandatet på 27 484 miljoner euro och ytterligare 2 miljarder euro för klimatförändringsmandatet. Den svaga ekonomiska utvecklingen i euroområdet och andra avancerade ekonomier bidrog till en fortsatt avmattning i produktionstillväxten i världen under 2012. Bland de regioner som omfattas av beslutet hörde föranslutningsregionen till de värst drabbade på grund av dess nära koppling till euroområdet. Exempelvis minskade tillväxttakten i Turkiet från 8,5 % till 3 % och i andra föranslutningsländer från 1,3 % 2011 till −0,2 % 2012. På motsvarande sätt tyngdes de östra grannländerna av deras nära handelsförbindelser med euroområdet, medan osäkerheten i spåren av de politiska och ekonomiska omvälvningarna efter den arabiska våren fortsatte att bromsa utvecklingen i södra Medelhavsområdet. Tillväxten avtog även i Asien och Latinamerika, vilket främst berodde på en inbromsning i Brasilien, Kina och Indien. Sydafrika påverkades också negativt och tillväxten föll från 3,5 % 2011 till 2,3 % 2012. Trots en utmanande affärsmiljö behöll EIB verksamheten i de regioner som omfattas av beslutet på samma nivå under 2012 som 2011 med 6,5 miljarder euro. Finansieringen enligt EU-garantin ökade med omkring 900 miljoner euro till 4,0 miljarder euro, medan finansieringen på EIB:s egen risk minskade med omkring 900 miljoner euro till 2,5 miljarder euro. I enlighet med beslutet lanserade EIB i januari 2012 en ram för mätning av resultaten (REM), som förbättrar bankens mätning och rapportering av resultaten och effekterna av dess transaktioner. En uppsättning objektivt mätbara och uppföljningsbara indikatorer har utvecklats som vägledning för bedömningen genom projektets livscykel. De resultat som förväntas för samtliga EIB-transaktioner som godkänts under 2012 sammanfattas i arbetsdokumentet. EIB:s fullständiga rapport över resultaten av verksamheten utanför EU har offentliggjorts på bankens webbplats[4]. I det reviderade beslutet betonas behovet av en närmare samordning av EIB:s externa verksamhet och EU:s externa politik, program och instrument. Under 2012 hade EIB ett fortsatt nära samarbete med såväl kommissionen som Europeiska utrikestjänsten för att se till att bankens åtgärder är förenliga och samstämmiga med EU:s externa politik. I det här sammanhanget infördes genom beslutet flera nya lagkrav, såsom de regionala tekniska operativa riktlinjer som antogs av kommission och EIB i november 2012[5] och EIB:s klimatstrategi[6] i länder som omfattas av det externa mandatet som överlämnades till rådet och parlamentet i slutet av året. 3. FINANSIERINGSTRANSAKTIONER 3.1. Översikt över EIB:s finansieringsvolym i de regioner som omfattas av beslutet Följande tabell ger en översikt över EIB:s finansiering 2012 i de regioner som omfattas av beslutet. Tabell 1: EIB:s finansieringstransaktioner som undertecknats under 2012 i de regioner som omfattas av beslutet Berörda länder || Finansieringstransaktioner enligt mandatet || EIB:s finansie­rings­transak­tioner på egen risk || Totalt (miljoner euro) || Totalgaranti || Garanti för politisk risk || Totalt Föranslutnings­länder || 821 || 0 || 821 || 2 285 || 3 106 Medelhavs­länder || 1 466 || 189 || 1 655 || 11 || 1 665 Östra grannländer och Ryssland || 534 || 400 || 934 || 0 || 934 Asien och Latinamerika || 350 || 100 || 450 || 250 || 700 Sydafrika || 0 || 100 || 100 || 0 || 100 Totalt || 3 171 || 789 || 3 960 || 2 546 || 6 506 Till följd av den omfattande utlåningen på egen risk under 2011 justerades proportionerna för aktiviteter inom EU-garantin och EIB:s egen risk. Därigenom ökade verksamheten enligt garantin med 30 % till 3,96 miljarder euro, vilket motsvarar 61 % av den totala finansieringen 2012 i de regioner som omfattas av beslutet. Huvuddelen (89,8 %) av de transaktioner som finansieras på EIB:s egen risk undertecknades i föranslutningsländerna. 2012 täcktes 80,1 % av de lån som undertecknades inom ramen för EU-garantin av en totalgaranti, som används för transaktioner med stater och lokala/regionala myndigheter, medan 19,9 % omfattades av garantin för politisk risk för transaktioner med den privata sektorn. Alla andra risker bärs av EIB. Diagram 1: Årlig utveckling för EIB:s utlåningsvolymer i de regioner som omfattas av beslutet Vid utgången av 2012 uppgick det totala tecknade beloppet enligt beslutet (exklusive återtaganden) till 23,1 miljarder euro, vilket motsvarar 79 % av det totala taket enligt beslutet. Ett totalbelopp om 6,3 miljarder euro fanns tillgängligt för nya EIB-transaktioner inom ramen för garantin. EIB förväntas nå en del av de regionala taken i slutet av 2013, medan det för andra kan finnas en tillgänglig marginal. Beslutet ger möjlighet att omfördela högst 10 % mellan de regionala taken. Tabell 2: EIB:s totala antal undertecknanden och utbetalningsvolymer enligt beslutet (2007–2012) Miljoner euro || Tak || Netto under­tecknade || Netto under­tecknade som % av tak || Ut­betalade || Netto ut­betalade som % av under­tecknade Föranslutningsländer || 9 048 || 8 446 || 93 % || 4 923 || 59 % Medelhavsländer || 9 700 || 7 861 || 81 % || 3 263 || 42 % Östra grannländer och Ryssland || 3 848 || 2 642 || 69 % || 551 || 21 % Asien och Latinamerika || 3 952 || 2 871 || 73 % || 1 825 || 64 % Sydafrika || 936 || 691 || 74 % || 520 || 75 % Allmänna mandatet Totalt || 27 484 || 22 511 || 82 % || 11 082 || 49 % Klimatförändringsmandatet (2011–2013) || 2 000 || 650 || 33 % || 150 || 20 % Totala mandatet || 29 484 || 23 161 || 79 % || 11 232 || 48 % Vad gäller utbetalningarna, som är en tydlig indikator på framsteg i projektgenomförandet, hade 48 % av de undertecknade nettobeloppen enligt beslutet (11,2 miljarder euro) betalats ut vid utgången av 2012. Utbetalningsnivån speglar den vanliga tidsförskjutningen mellan undertecknande av finansieringskontrakt och utbetalning. Sydafrika hade utnyttjat 75 % av de undertecknade nettobeloppen, följt av Asien och Latinamerika (64 %) och föranslutningsländerna (59 %). Under 2012 ökade utbetalningarna i Medelhavsländerna till rekordhöga 1,5 miljarder euro, varav 1,2 miljarder euro enligt nuvarande beslut. De ackumulerade utbetalningarna låg emellertid kvar under genomsnittet på 42 % av undertecknade åtaganden i Medelhavsområdet. Den långsammare ökningen i utbetalningstakten i de östra grannländerna speglar initiala förseningar vid genomförandet av projekt och administrativa fördröjningar i mottagarländerna. Utbetalningarna låg kvar på 21 % av undertecknade åtaganden i de östra grannländerna och Ryssland. Tabell 3: Årlig utlåning enligt nuvarande beslut (2007–2013) Miljoner euro || 2007 (*) || 2008 || 2009 || 2010 || 2011 || 2012 || Totalt brutto || Återtaganden || Totalt netto Föranslutningsländer || 389 || 2 009 || 2 859 || 1 535 || 874 || 821 || 8 486 || 40 || 8 446 Medelhavsländer || 1 205 || 1 195 || 1 510 || 2 009 || 926 || 1 305 || 8 150 || 288 || 7 861 Östra grannländer och Ryssland || 0 || 170 || 233 || 631 || 675 || 934 || 2 642 || 0 || 2 642 Asien och Latinamerika || 305 || 469 || 1 088 || 643 || 310 || 300 || 3 115 || 244 || 2 871 Sydafrika || 0 || 203 || 280 || 50 || 115 || 100 || 748 || 56 || 691 Allmänna mandatet Totalt || 1 899 || 4 045 || 5 969 || 4 867 || 2 900 || 3 460 || 23 140 || 629 || 22 511 Klimatförändringsmandatet (2011–2013) || || || || || 150 || 500 || 650 || -- || 650 Föranslutningsländer || || || || || 150 || - || 150 || -- || 150 Medelhavsländer || || || || || || 350 || 350 || -- || 350 Östra grannländer och Ryssland || || || || || || -- || -- || -- || -- Asien och Latinamerika || || || || || || 150 || 150 || -- || 150 Sydafrika || || || || || || -- || -- || -- || -- Totala mandatet || 1 899 || 4 045 || 5 969 || 4 867 || 3 050 || 3 960 || 23 790 || -- || 23 161 (*) Fram till och med den 31 juli 2007 genomfördes utlåningen också i enlighet med det tidigare beslutet 2000–2007. Under 2012 finansierades 39 projekt enligt beslutet, jämfört med 29 projekt 2011. Såsom visas i tabell 1 var föranslutningsländerna fortsatt den region utanför EU som fick mest EIB-stöd under 2012 med undertecknanden för 3,1 miljarder euro, vilket motsvarar 48 % av den totala finansieringen i de berörda regionerna. EIB prioriterade kreditfaciliteter för små och medelstora företag (55 % av avtalen) och transeuropeiska infrastrukturprojekt. Utlåningen enligt garantin minskade till 0,8 miljarder euro, medan utlåningen på egen risk inom ramen för föranslutningsfaciliteten låg kvar på 2,3 miljarder euro liksom tidigare år. Trots det fortsatt instabila läget efter den arabiska våren och verksamhetsstoppet i Syrien steg EIB:s finansiering i Medelhavsländerna till 1,7 miljarder 2012, vilket är en ökning med 73 % sedan föregående år. I likhet med tidigare år var det energi- och transportsektorerna som tog emot mest stöd från EIB i Medelhavsregionen. EIB ökade även utlåningen till den privata sektorn till omkring 660 miljoner euro[7] 2012. Det är drygt 300 miljoner euro mer än 2011 och den högsta nivån sedan 2007. Med tecknade avtal för 350 miljoner euro enligt klimatförändringsmandatet och en stor mängd planerade projekt under året var regionen även den främsta mottagaren av det ytterligare anslag som avsattes för klimatåtgärder i oktober 2011. Finansieringsverksamheten i de östra grannländerna och Ryssland steg till rekordhöga 934 miljoner euro 2012, en ökning från 776 miljoner euro 2011. Kreditfaciliteter för små och medelstora företag svarade för omkring 50 % av avtalen, vilket speglar behovet av att stödja entreprenörskap och en mer inkluderande tillväxt i regionen. Energi- och transportsektorerna fick också störst del av EIB:s medel till stöd för strategiska infrastrukturprojekt. I Asien och Latinamerika sjönk den totala utlåningen till 700 miljoner euro (jämfört med 1,17 miljarder euro 2011) till följd av att två stora transaktioner senarelades. Klimatåtgärder var fortsatt i fokus för utlåningen i regionen och svarade för 86 % av tecknade avtal under året (100 % i Asien och 67 % i Latinamerika). I Sydafrika tecknades två nya lån till stöd för förnybar energi och kommunal infrastruktur till ett värde av 100 miljoner euro 2012, en minskning från 165 miljoner euro 2011. Tabell 4: Sektorsuppdelning för låneavtal 2012 (miljoner euro) enligt EU-garantin Regioner || Totalt || Energi || Transporter || Tjänster och industri || Vatten och avlopp || Kredit­facilitet för små och medelstora företag || Urban/ kombinerad infra­struktur || Tele­kommuni­ka­tioner För­anslutnings­länder || 821 || || || 217 || 26 % || 175 || 21 % || 254 || 31 % || 175 || 21 % || || || || Medelhavs­länder || 1 655 || 387 || 23 % || 615 || 37 % || 218 || 13 % || 70 || 4 % || 165 || 10 % || 201 || 12 % || || Östra grannländer och Ryssland || 934 || 217 || 23 % || 211 || 23 % || || || 7 || 1 % || 500 || 54 % || || || || Asien och Latinamerika || 450 || 75 || 17 % || 200 || 44 % || || || || || 75 || 17 % || || || 100 || 22 % Sydafrika || 100 || 50 || 50 % || || || || || || || || || 50 || 50 % || || Totalt || 3 960 || 729 || 18 % || 1 243 || 31 % || 393 || 10 % || 330 || 8 % || 915 || 23 % || 251 || 6 % || 100 || 4 % 3.2. Bidrag till EU:s politiska mål I beslutet fastställs tre horisontella högnivåmål för alla regioner som omfattas av EU:s budgetgaranti: (i) Begränsning av och anpassning till klimatförändringar. (ii) Utveckling av den sociala och ekonomiska infrastrukturen. (iii) Utveckling av den lokala privata sektorn, i synnerhet stöd till små och medelstora företag. Till andra grundläggande mål hör bidraget till de allmänna principer som vägleder den externa åtgärden, enligt artikel 21 i fördraget om Europeiska unionen och regional integration bland partnerländer, inklusive ekonomisk integration mellan föranslutningsländer, grannländer och unionen. Syftet med de regionala tekniska operativa riktlinjerna är att se till att EIB:s finansiering enligt EU-garantin kompletterar och överensstämmer med EU:s motsvarande externa politik, program och instrument i de olika regioner som omfattas av beslutet. De horisontella högnivåmål som anges ovan ska ligga till grund för rapporteringen av nya transaktioner från och med 2012. EIB har fortsatt att öka utlåningen till klimatinsatser under perioden som omfattas av beslutet. Det ytterligare anslaget till klimatförändringsmandatet om 2 miljarder euro har bidragit till att investeringar i klimatåtgärder, förutom i tillväxtekonomierna, nu sker i fler utvecklingsländer. Vid utgången av 2012 hade en tredjedel av anslaget om 2 miljarder euro (avsatt i oktober 2011) utnyttjats och en stor mängd projekt planerats i samtliga regioner, vilket skapar goda förutsättningar för fullt utnyttjande före slutet av mandatperioden. Sedan 2007 uppgår EIB:s ackumulerade stöd till klimatåtgärdsprojekt i de regioner som omfattas av beslutet till 8,5 miljarder euro. Huvuddelen (86 %) av klimatinsatsutlåningen avser investeringar i förnybar energi, energieffektivitet och hållbara transporter. De regioner som omfattas av beslutet är särskilt sårbara för nuvarande klimatvariationer och framtida klimatförändringar. Därför fäster EIB allt större vikt vid klimattålighet med satsningar på såväl tekniskt bistånd och lämpliga planeringsåtgärder som särskilda anpassningsinvesteringar, såsom översvämningskontroll och andra skyddsåtgärder. Under 2012 uppgick de tecknade avtalen om klimatinsatser till 1,6 miljarder euro, vilket motsvarar 24 % av EIB:s totala finansiering i de regioner som omfattas av beslutet. Av dessa är 29 % enligt EU-garantin, antingen inom ramen för det allmänna mandatet eller för klimatförändringsmandatet. Procentandelen är i linje med EIB:s globala mål om 25 % av den totala utlåningen (höjt från 20 % 2010) och relativt sett större än under 2010, då ett i princip lika stort belopp om 1,6 miljarder euro svarade för 21 % av den totala finansieringen i de regioner som omfattas av beslutet (15 % av undertecknandena enligt EU-garantin). Tabell 5: Utlåning till klimatinsatser 2012 i de regioner som omfattas av beslutet Miljoner euro || Klimatinsatser enligt || || Total klimat­insats || som % av totalt under­tecknade allmänna mandatet || klimat­föränd­rings­mandatet || EIB:s egen risk Föranslutningsländer || 85 || || 157 || 242 || 8 % Medelhavsländer || 113 || 350 || 11 || 474 || 28 % Östra grannländer || 195 || || || 195 || 21 % Asien || || 150 || 250 || 400 || 100 % Latinamerika || 200 || || || 200 || 67 % Sydafrika || 50 || || || 50 || 50 % Totalt i regioner som omfattas av beslutet || 643 || 500 || 417 || 1 560 || 24 % som % av totalt undertecknade || 29 % || 16 % || || Under rådande ekonomiska förhållanden har utlåningen till små och medelstora företag blivit en viktig, kortsiktig prioritering för EIB för att främja ekonomisk utveckling i föranslutningsländerna. Detta har dock lett till en minskning av andelen miljöprojekt. Samtidigt har ett viktigt kvalitetsarbete bedrivits under 2012, då förbindelser upprättats med lokala intermediärer i syfte att från 2013 vidta åtgärder mot klimatförändringen, såsom småskaliga vatten- och avfallsprojekt. Dessutom väntas satsningar på återplantering av skog och järnvägar ge ett betydande klimatbidrag under 2013. Av den orsaken bedöms utnyttjandegraden av klimatfinansieringen stiga markant i föranslutningsregionen. I linje med beslutets krav har EIB i samråd med kommissionen utarbetat en klimatstrategi i länder som omfattas av det externa mandatet, som lämnades till rådet och parlamentet den 19 december 2012. Strategin beskriver EIB:s insatser för klimatet i både kvantitativa och kvalitativa termer och innehåller olika kort- och långsiktiga åtgärder för att ytterligare stärka bankens klimatarbete. Under 2007–2012 har EIB skjutit till mer än 23,2 miljarder euro till stöd för social och ekonomisk infrastruktur, däribland transport-, energi- och miljöinfrastruktur samt informations- och kommunikationsteknik. EIB:s stöd till social och ekonomisk infrastruktur svarade 2012 för 51 % av EIB:s totala verksamhet i de regioner som omfattas av beslutet (73 % för transaktioner enligt garantin). Stödet till den privata sektorn svarade också för 51 % av EIB:s totala verksamhet 2012 i de regioner som omfattas av beslutet (37 % för transaktioner enligt garantin). Utvecklingen av den privata sektorn är nödvändig för en inkluderande och hållbar tillväxt, som i sig är en förutsättning för fattigdomsminskning. EIB:s stöd till den lokala privata sektorn består främst av utlåning genom intermediära banker till såväl små och medelstora företag som midcap-företag[8] samt direkt utlåning till större privata företag. Under 2012 uppgick utlåningen med hjälp av intermediärer till små och medelstora företag och midcap-företag i de regioner som omfattas av beslutet till 2,1 miljarder euro. Detta är mer än den dubbla tecknade volymen föregående år, vilket främst beror på fler undertecknanden i föranslutningsländerna och de östra grannländerna och Ryssland. Detta motsvarade 66 % av EIB:s transaktioner i den privata sektorn 2012 i de regioner som omfattas av beslutet (56 % för transaktioner enligt garantin). 64 % tecknades inom föranslutningsfaciliteten utan EU-garanti. Fördelningen av medel under 2012 via kreditfaciliteter uppgick till 1,7 miljarder euro, som bidrog till närmare 4 800 investeringsprojekt bland små och medelstora företag och midcap-företag. Den totala investeringskostnaden var 3,6 miljarder euro. Fler uppgifter om de finansiella intermediärernas aktiviteter till stöd för små och medelstora företag finns i arbetsdokumentet. EIB stöder även utvecklingen av den lokala privata sektorn genom direkta lån till större privata företag, främst i industri- och tjänstesektorerna. De här investeringarna skapar ofta sysselsättnings- och investeringseffekter även för de lokala leverantörerna. Under 2012 inriktades den direkta utlåningen till den lokala privata sektorn på föranslutnings- och Medelhavsregionerna. 3.3. I enlighet med artikel 12 i beslutet och EIB:s Politik gentemot svagt reglerade eller icke samarbetsvilliga jurisdiktioner som antogs 2010 genomförde EIB inga gränsöverskridande finansieringstransaktioner enligt EU-garantin med motparter baserade i icke samarbetsvilliga jurisdiktioner. 3.4. Effekt och mervärde av EIB:s finansieringstransaktioner · EIB har i linje med kraven i beslutet lanserat en ny ram som ersätter den befintliga bedömningsramen för de ekonomiska och sociala konsekvenserna (Economic and Social Impact Assessment Framework). Avsikten är att ytterligare stärka bankens bedömning, mätning och rapportering av resultaten och inverkan av transaktionerna utanför EU. Ramen för mätning av resultaten, REM, som infördes som ett pilotprojekt 2012, förbättrar förhandsbedömningen av förväntade projektresultat och EIB:s möjlighet att övervaka och rapportera om de resultat som faktiskt har uppnåtts. I det här sammanhanget, liksom i due diligence-granskningen, tar EIB på ett systematiskt sätt hänsyn till ekonomisk, finansiell, miljömässig och social hållbarhet vid utformningen och uppföljningen av de projekt som banken finansierar. I linje med de tidigare ramarna bedöms REM-projekten med hjälp av tre pelare: · Pelare 1 bedömer det förväntade bidraget till utlåningsmålen. · Pelare 2 mäter projektens förväntade resultat, kvalitet och robusthet. · Pelare 3 mäter EIB:s förväntade finansiella och icke-finansiella additionalitet. Följande avsnitt behandlar transaktioner som godkänts under 2012, till skillnad från de andra delarna av rapporten som redogör för transaktioner som undertecknats. Ett praktiskt exempel på ett REM-formulär finns i arbetsdokumentet. Vid due diligence-granskningen uppskattas förväntade resultat, och i takt med att de godkända projekten börjar bli klara samlas faktiska resultat in och rapporteras. Årets REM-rapport använder åtta fallstudier för att redogöra för de resultat som faktiskt har uppnåtts för projekt som är avslutade eller pågående, eftersom det tar flera år innan resultaten kan visas för verksamheter som godkänts enligt den nya REM-ramen. Från och med 2013 kommer rapporten att baseras på undertecknanden och inte godkännanden i syfte att anpassa den till bankens andra rapporteringskrav. Den fullständiga REM-rapporten, som omfattar samtliga EIB:s transaktioner utanför EU, inbegripet dem under Cotonou-avtalet för länder i Afrika, Västindien och Stilla havet, såväl som fallstudier finns på EIB:s webbplats. Diagram 2 visar hur omdömena fördelar sig på de tre REM-pelarna för projekt som godkänts under 2012 i regioner som omfattas av beslutet. Observera: Omdömet för additionalitet för pelare 3 är något annorlunda: 4-hög, 3-signifikant, 2-måttlig, 1-låg Ytterligare information om REM-ramen finns i arbetsdokumentet. 4. SAMARBETE MED KOMMISSIONEN I arbetsdokumentet finns en förteckning över de ramar inom vilka EIB och kommissionen samarbetade under 2012 i syfte att bättre samordna det totala EU-stödet i de regioner som omfattas av beslutet. Där finns även en översiktstabell över de finansieringsvolymer som EIB undertecknat i samband med förvaltningen av EU:s budgetmedel. Några av de viktigaste aktiviteterna som samordnats mellan de båda institutionerna under 2012 redovisas nedan. De regionala tekniska operativa riktlinjerna, som utarbetades i nära samarbete mellan kommissionen och EIB, antogs av de två institutionerna i november 2012[9]. Klimatstrategin i länder som omfattas av det externa mandatet, som utarbetades i nära samarbete med kommissionen, överlämnades av EIB till rådet och parlamentet i december 2012. Det samförståndsavtal som kommissionen och EIB ingick i maj 2008 uppdaterades 2012, med hänsyn till inrättandet av Europeiska utrikestjänsten och inför undertecknandet 2013. Kommissionen antog en delegerad akt i april 2012 som avför Syrien från förteckningen över stödberättigande länder enligt beslutet[10]. Det bör uppmärksammas att EIB drabbades av betalningsinställelser på räntebetalningar och låneåterbetalningar från den syriska regeringen. Vid flera tillfällen under 2012 utnyttjades garantifonden för att täcka betalningsförsummelser av lån i Syrien till ett belopp som motsvarar omkring 21,5 miljoner euro[11]. EIB och Europeiska utrikestjänsten har drivit principen om samlokalisering av EIB-kontoren med EU-delegationerna. Samtliga nya externa EIB-kontor inryms vid delegationerna, i avsikt att om möjligt flytta befintliga kontor. Under 2012 öppnade EIB ett kontor i Ukraina som placerats vid EU-delegationen, och betydande framsteg gjordes i diskussionerna om EIB-kontoren i Kina och Ryssland. Utkast till ramavtal diskuterades med en rad nya stödberättigade partner (Kambodja, Island, Irak, Kosovo[12] och Libyen) under 2012. Avtalet med Kosovo undertecknades 2013. Under 2012 har geografiska samordningsmöten ägt rum mellan EIB, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten i alla regioner som omfattas av beslutet i syfte att identifiera konkreta åtgärder för att stärka synergier. EIB bidrog till den konsekvensbedömning som kommissionen gjorde 2012 vid utarbetandet av lagstiftningsförslaget till parlamentet och rådet om nästa EU-garanti för EIB:s transaktioner utanför EU för perioden 2014–2020. EIB deltog fortsatt aktivt i EU:s högnivågrupper som inrättats av Catherine Ashton, EU:s höga utrikesrepresentant och vice ordförande för EU-kommissionen, för att samordna EU:s svar på behoven i de länder som upplevt den arabiska våren. EIB fortsatte att delta aktivt i olika regionala arrangemang för att kombinera lån och bidrag 2012. Banken hade även ett nära samarbete med kommissionen i den expertgrupp som fått i uppgift att studera inrättandet av EU-plattformen för kombinerade mekanismer vid externt samarbete (EUBEC). Plattformen etablerades i slutet av 2012[13] och EIB tar stor del i verksamheten. Banken har även ordförandeskapet i en av dess tekniska grupper. 5. SAMARBETE MED INTERNATIONELLA FINANSINSTITUT Samarbete med andra internationella finansinstitut är en integrerad del i EIB:s verksamhet, från dialog om institutionella frågor, övergripande ämnen och tematiska spörsmål, till ömsesidigt samråd och former för operativ medfinansiering och arbetsfördelning. En stor del av dialogen mellan internationella finansinstitut sker inom specialiserade arbetsgrupper som träffas regelbundet för att dela med sig av bästa praxis eller ta itu med specifika frågor. Det finns ett trettiotal etablerade arbetsgrupper för multilaterala utvecklingsbanker som ibland innefattar andra internationella finansinstitut och täcker en rad olika ämnen. Dessutom har EIB engagerat sig tillsammans med andra multilaterala utvecklingsbanker i ett större arbete för att harmonisera spårning och rapportering av klimatfinansiering. I Doha offentliggjordes två rapporter om begränsning av och anpassning till klimatförändringen. Vidare medverkar banken aktivt i den arbetsgrupp som sysslar med växthusgasredovisning. Slutligen deltar banken i andra dialoginitiativ, såsom när cheferna för de multilaterala utvecklingsbankerna träffas ett par gånger om året. 2012 var EIB värd för mötet i Luxemburg. 2012 svarade medfinansiering från andra internationella finansinstitut eller europeiska bilaterala institutioner för 67 % av EIB:s totala undertecknanden med EU-garanti, en ökning från 56 % 2011. I arbetsdokumentet finns en förteckning över medfinansierade transaktioner i de regioner som omfattas av mandatet 2012. Samförståndsavtalet mellan kommissionen, EIB-gruppen och Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling (EBRD) som undertecknades i mars 2011 uppdaterades 2012 för att ta hänsyn till den första översynen, som ägde rum i mars 2012. I samförståndsavtalet fastställs en ram för samarbete utanför EU som avser att stärka den samlade effekten av de två bankernas verksamhet, vilket gynnar såväl mottagarländerna som de båda bankernas andelsägare. Med uppdateringen utvidgas listan över de regioner utanför EU där bankerna bedriver gemensam verksamhet till södra och östra medelhavsområdet. Enligt initiativet om ömsesidigt förtroende mellan Agence Française de Développement (AfD), EIB och Kreditanstalt für Wiederaufbau (KfW) färdigställdes operativa riktlinjer 2012. De byggde på erfarenheterna från pilotfasen med 14 gemensamma projekt i södra grannskapsregionen och Afrika söder om Sahara. Initiativet om ömsesidigt förtroende är en medfinansieringsmekanism som innebär att en av de tre parterna tar rollen som huvudfinansiär och förlitar sig på sina standarder och förfaranden så länge som de andra partnernas minimikrav tillgodoses. Från och med 2013 ska initiativet lanseras i andra geografiska regioner utanför EU. EIB har under 2012 samarbetat med andra långivare enligt G8:s Deauville-partnerskap för att se till att synergier optimeras till stöd för en demokratisk och ekonomisk övergång i södra grannskapsregionen. Under 2012 undertecknade EIB även ett bilateralt samförståndsavtal med Islamiska utvecklingsbanken. Tillsammans med EBRD och Världsbanksgruppen sjösatte EIB ett nytt Wien-initiativ, Wien 2, i januari 2012 som svar på de nya risker som krisen i euroområdet medför för föranslutningsregionen. Initiativet syftar till att främja samordningen av myndigheter i hem- och värdländer för att stödja en stabil gränsöverskridande bankverksamhet och skydda mot okontrollerad skuldavveckling. Västländernas bankkoncerner har alltjämt en viktig roll i initiativet, både genom att stödja samordningsinsatserna och göra sitt för att undvika okontrollerad skuldminskning. [1] EUT L 280, 27.10.2011, s. 1. [2] SWD(2013) 484. [3] COM(2013) 293. [4] http://www.eib.org/infocentre/publications/all/eib-rem-annual-report-2012.htm [5] SWD(2012) 357 final. [6] http://www.eib.org/infocentre/publications/all/eibs-climate-strategy-outside-the-eu.htm [7] Inbegripet 24 miljoner i eget kapital genom riskkapital från Femip och medel från Femips förvaltningsfond. [8] Medelstora företag med mellan 250 och 3 000 anställda. [9] SWD(2012) 357 final. [10] EUT L 110, 24.4.2012, s. 38. [11] För mer information, se Rapport från kommissionen till Europaparlamentet och rådet om garantifondens ställning och förvaltning 2012, (COM(2013) 662, som överlämnades till Europaparlamentet och rådet den 27 september 2013. [12] Denna beteckning ska inte påverka ståndpunkter om Kosovos status och är i linje med FN:s säkerhetsråds resolution 1244/99 och med Internationella domstolens utlåtande om Kosovos självständighetsförklaring. [13] Expertgruppens rapport finns tillgänglig på följande webbadresser: http://ec.europa.eu/transparency/regexpert/index.cfm?do=groupDetail.groupDetailDoc&id=6980&no=1 och http://ec.europa.eu/transparency/regexpert/index.cfm?do=groupDetail.groupDetailDoc&id=6981&no=2