EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 24.10.1997 
KOM(97) 535 slutlig 
Förslag till 
RÅDETS FÖRORDNING (EG) 
om införande av slutgiltiga antidumpningstullar på import av vissa sömlösa rör av 
järn eller olegerat stål med ursprung i Ungern, Polen, Ryssland, Tjeckien, 
Rumänien och Slovakien, om upphävande av förordning (EEG) nr 1189/93 och om 
avslutande av förfarandet vad gäller sådan import med ursprung i Kroatien 
(framlagt av kommissionen) 

MOTIVERING 
(1) Den 31 augusti 1996 inledde kommissionen två parallella 
antidumpningsundersökningar beträffande sömlösa rör: 
- En interimsöversyn av gällande åtgärder beträffande Ungern, Polen och Kroatien. 
- En ny undersökning beträffande Ryssland, Rumänien och Slovakien med 
anledning av ett klagomål som ingetts av den berörda gemenskapsindustrin. 
(2) Sedan det fastställts att skadevållande dumpning förekom införde kommissionen 
genom förordning (EG) nr 981/971 en preliminär tull på all import som var föremål 
för den nya undersökningen. 
(3) För sina slutgiltiga avgöranden analyserade kommissionen de uppgifter som 
inhämtats gemensamt för bägge undersökningarna. Slutsatsen av denna analys är att 
skyddsåtgärder i form av värdetullar är berättigade vad avser Ungern, Polen, 
Ryssland, Tjeckien, Rumänien och Slovakien. De åtgärder som gäller Kroatien bör 
emellertid upphöra att gälla. 
1 EGT nr L 141, 31.5.1997, s. 36. 
(4) De ungerska, polska, tjeckiska, rumänska och slovakiska tillverkare som anges nedan 
har, sedan de underrättats om kommissionens avsikt att lägga fram förslag till rådet 
om införande av slutgiltiga tullar, gjort prisåtaganden. Åtagandena innebär i 
huvudsak att tillverkarna erbjuder sig att sälja sin produkt på export till gemenskapen 
till ändrade priser så att den skadliga effekten av dumpningen undanröjs. De erbjuder 
sig också att säkerställa att priserna på deras produkter följer den prisstruktur som 
tillämpas i gemenskapen för handel med de berörda sömlösa rören. 
Dessa åtaganden har gjorts för vissa kvantiteter per år som skulle vara befriade från 
värdetull. Om dessa kvantiteter överskrids skulle tullen gälla. 
(5) Kommissionen har kontrollerat att denna ordning kan fungera och övervakas 
effektivt och bedömer att åtagandena kan godtas. 
(6) Kommissionen har vidare, vad gäller Ryssland, prövat de åtaganden som gjorts av 
tre av de sex ryska företag som exporterar till gemenskapen. Men eftersom Ryssland 
inte är ett land med marknadsekonomi förutsätter dessa erbjudanden garantier av de 
ryska myndigheterna så att övervakningen kan bli effektiv. Eftersom tillräckliga 
försäkringar inte har erhållits från de ryska myndigheterna måste kommissionen 
avvisa de tre företagens åtaganden. 
(7) Mot bakgrund av det ovan anförda och i enlighet med artikel 9 i rådets förordning 
(EG) nr 384/96 föreslår kommissionen därför att rådet inför slutgiltiga 
antidumpningstullar på import av vissa sömlösa rör med ursprung i Ungern, Polen, 
A. 
Ryssland, Tjeckien, Rumänien och Slovakien med undantag av de produkter som 
tillverkas och säljs på export av de företag vars åtaganden godtagits. Vad beträffar 
Kroatien föreslår kommissionen att åtgärderna skall upphöra att gälla och förfarandet 
därmed avslutas för det landets del. Mot bakgrund av de slutgiltiga åtgärder som 
införs bör de preliminära tullarna frisläppas. 
Land Företag Tullsats 
Ungern Csepel Tubes Co. Ltd. 36,5 % 
Övriga 36,5 % 
Polen Huta Batory SA 7,1 % 
Huta Andrzej SA 30,1% 
Huta Czestochowa 30,1% 
Huta Jednosc SA 30,1% 
Övriga 30,1 % 
Ryssland Samtliga företag 26,8 % 
Tjeckien Vftkovice a.s. 5,1% 
Nova Hut a.s. 5,1% 
VT Chomutov a.s. 28,6 % 
Övriga 28,6 % 
Rumänien SC Artrom SA 9,8 % 
SC Silcotub SA 9,8 % 
SCPetrotubSA 9,8% 
SC Republica SA Trade Co. 9.8 % 
Övriga 38,2 % 
Slovakien Zeleziarne Podbrezovå a.s. 7,5 % 
övriga 7,5 % 
Samtliga de företag som nämns ovan, med undantag av de tjeckiska tillverkarna 
Vitkovice a.s. och Nova Hut a.s., har gjort godtagbara åtaganden. 
Aé> 
(8) Vid samrådet med den rådgivande kommittén i frågan om åtagandena skulle godtas 
framfördes vissa invändningar. I enlighet med artikel 8.5 i förordning (EG) nr 384/96 
förelade kommissionen därför rådet en rapport om resultatet av samrådet 
tillsammans med ett förslag om att undersökningen skulle avslutas genom 
godtagande av åtagandena. Om rådet inte inom en månad beslutar annorlunda 
kommer beslutet att godta åtagandena från de berörda exportörerna att kunna antas. 
A C 
RÅDETS FÖRORDNING (EG) NR. 
av den 
om införande av slutgiltiga antidumpningstullar på import av vissa sömlösa rör av 
järn eller olegerat stål med ursprung i Ungern, Polen, Ryssland, Tjeckien, 
Rumänien och Slovakien, om upphävande av förordning (EEG) nr 1189/93 och om 
avslutande av förfarandet vad gäller sådan import med ursprung i Kroatien 
EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING 
med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, 
med beaktande av rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd 
mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen1, 
ändrad genom förordning (EG) nr 2331/962, särskilt artikel 9.4 i denna, 
med beaktande av det förslag som kommissionen lagt fram efter samråd med den 
rådgivande kommittén, och 
med beaktande av följande: 
!EGT nr L 56, 6.3.1996, s. 1. 
2 EGTnrL 317, 6.12.1996, s. 1. ^ ©L 
A. FÖRFARANDE 
(1) Genom förordning (EEG) nr 1189/933 införde rådet slutgiltiga antidumpningstullar 
på import av vissa sömlösa rör av järn och eller olegerat stål med ursprung i 
Ungern, Polen och Kroatien. Tullsatsen fastställdes till 21,7 % för Ungern, 10,8 % 
för Polen och 17,4 % för Kroatien. Dessutom godtog kommissionen åtaganden4 av 
de ungerska, polska och kroatiska exportörerna. 
(2) Den 31 augusti 1996 meddelade kommissionen genom ett tillkännagivande som 
offentliggjordes i Europeiska gemenskapernas officiella tidning5 att det skulle 
inledas en interimsöversyn av förordning (EEG) nr 1189/93 vad gäller import av 
vissa sömlösa rör av järn eller olegerat stål med ursprung i Ungern, Polen och 
Kroatien och påbörjade en undersökning enligt artikel 11.3 i rådet förordning (EG) 
nr 384/96 (nedan kallad "grundförordningen"). 
(3) Denna interimsöversyn inleddes parallellt med en undersökning som samma dag6 
inleddes beträffande sådan import med ursprung i Ryssland, Tjeckien, Rumänien 
och Slovaien sedan ett klagomål hade ingetts av Defence Committee of the 
Seamless Steel Tube Industry of the European Union. 
3 EGTnr L 120, 15.5.1993, s. 34. 
4EGTnrL120, 15.5.1993, s. 42. 
5 EGTnr C 253, 31.8.1996, s. 25. 
6 EGTnr C 253, 31.8.1996, s. 26. 
(4) Genom förordning (EG) nr 981/977 (nedan kallad "den preliminära förordningen") 
införde kommissionen en preliminär antidumpningstull på import till gemenskapen 
av den berörda produkten med ursprung i Ryssland, Tjeckien, Rumänien och 
Slovakien. 
(5) Sedan de preliminära antidumpningsåtgärdema hade införts lämnade vissa berörda 
parter skriftligen synpunkter. 
De parter som begärde det gavs tillfälle att bli hörda av kommissionen. 
Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg vara 
nödvändiga för sina slutgiltiga avgöranden. 
(6) Den 22 maj 1997 underrättades de associeringsråd som inrättats enligt avtalen 
mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och 
Tjeckien, Rumänien respektive Slovakien, å andra sidan, om kommissionens avsikt 
att införa preliminära åtgärder. 
De tjeckiska, rumänska och slovakiska myndigheterna hävdade alla att 
kommissionen hade handlat i strid med Europaavtalen (särskilt artikel 34.2 i dessa) 
genom att inte samråda vare sig innan förfarandet inleddes eller omedelbart därefter 
och inte heller innan de preliminära tullarna infördes. 
7EGTnrL 141, 31.5.1997, s. 36. 
Det bör erinras om att kommissionen när den tagit emot ett klagomål måste 
undersöka de påståenden som görs i klagomålet. Om kommissionen är övertygad 
om att den klagande har lagt fram tillräckliga bevis för att motivera en 
undersökning är kommissionen enligt gällande antidumpningslagstiftning skyldig 
att inleda ett förfarande. Vad gäller gemenskapens rättsliga förpliktelser enligt 
Europaavtalen har dessa enligt kommissionens mening till fullo uppfyllts. Enligt 
avtalen skall associeringsråden informeras om ett antidumpningsärende så snart 
importlandets myndigheter har inlett en undersökning. Denna skyldighet iakttogs 
av kommissionen. 
Enligt Europaavtalen får vidare den importerande parten vidta lämpliga åtgärder 
om en tillfredsställande lösning inte har nåtts inom trettio dagar efter det att ärendet 
hänskjutits till associeringsrådet. Eftersom ingen lösning nåddes inom den 
fastställda tiden hade kommissionen rätt att vidta lämpliga åtgärder, vilket också 
skedde den 31 maj 1997. Det faktiska beslutet att införa preliminära tullar fattades 
inte förrän den 21 maj, strax innan den föreskrivna tidsfristen löpte ut. 
Kommissionen underrättade emellertid genast associeringsrådet som också fick 
tillgång till faktaunderlaget för beslutet. Inom några få dagar inleddes ett samråd, 
först med ländernas myndigheter, sedan med exportörerna/tillverkarna själva, som 
sedan pågick under hela undersökningen med sikte på att nå en ömsesidigt 
godtagbar lösning. Gemenskapen har alltså till fullo uppfyllt kraven i 
Europaavtalen, särskilt artikel 34.2 och 34.3 b i dessa. 
(7) I samband med interimsöversynen underrättade kommissionen formellt de 
ungerska, polska och kroatiska tillverkare/exportörer och importörer som den visste 
var berörda, företrädare för exportlandet samt den klagande och gav de berörda 
parterna tillfälle att skriftligen lämna synpunkter och att begära att bli hörda. De 
berörda parter som begärde det gavs möjlighet att bli hörda av kommissionen. De 
gav också in skrivelser i vilka de redovisade sina synpunkter på avgörandena. 
(8) Kommissionen sände ut frågeformulär till alla parter som den visste var berörda 
och fick svar från de klagande gemenskapstillverkarna, från fem företag i Tjeckien, 
sju företag i Rumänien, ett företag i Slovakien och sex företag i Ryssland, samt från 
ett företag i Ungern, sex företag i Polen och ett företag i Kroatien. Kommissionen 
fick också svar från fyra icke-närstående importörer i gemenskapen, från en 
gemenskapsimportör som är ett tjeckiskt företag närstående samt från två 
importörer som är den slovakiska tillverkaren närstående, varav den ena har sitt 
säte i gemenskapen, den andra i Schweiz. 
Kontrollbesök som avsåg bägge undersökningarna genomfördes hos följande 
företag: 
Gemenskapstillverkare 
- Voest Alpine, Kindberg, Österrike 
- Vallourec Industries, Boulogne-Billancourt, Frankrike 
- Benteler AG, Paderborn, Tyskland 
- Mannesmannröhren-Werke AG, Mulheim an der Ruhr, Tyskland 
- Dalmine S.p.A., Dalmine, Italien 
- Productos Tubulares S.A., Valle de Trapaga, Spanien 
- Tubos Reunidos S.A., Amurrio, Spanien 
- Ovako Steel AB Tube Division, Hofors, Sverige. 
- ESW Röhrenwerke GmbH, Eschweiler, Tyskland 
- Rohrwerk Neue Maxhutte GmbH, Sulzbach-Rosenberg, Tyskland 
Importörer som inte är exportörer närstående 
- Jannone ARM S.p.A., Neapel, Italien 
- Geminvest S.R.L., Limbiate, Italien 
- Starval, Marly La Ville, Frankrike 
- Voest Alpine Stahlhandel AG, Linz, Österrike 
Exportörer och importörer/försäljningsbolag som omfattas av den nya 
undersökningen 
Importör som är de två tjeckiska tillverkarna närstående: 
- Topham Eisen und Stahlhandelges.m.b.H., Wien, Österrike 
Importörer som är den slovakiska tillverkaren närstående'. 
- Pipex International AG, Nidau, Schweiz 
- Pipex Italia S.p.A., Milano, Italien (dotterbolag till ovanstående företag) 
Exportörer i Tjeckien 
- Vitkovice a.s. and Vitkovice Export a.s., Ostrava 
- Nova Hut a.s., Ostrava 
- Valcovny Trub Dioss and Dioss Trading, Chomutov 
- Ferromet Long Products Ltd., Prag (ett Nova Hut närstående försäljningsbolag) 
- Incos s.r.o., Prag (icke-närstående försäljningsbolag) 
Exportörer i Rumänien 
- SC Artrom SA, Slatina 
- SC Silcotub SA, Zalau 
- SC Petrotub SA, Roman 
- SC Republica SA Trade Company, Bukarest 
- Intertube Ltd., Bukarest (en SC Republica SA närstående handlare) 
- SC Metalexportimport SA, Bukarest (icke närstående exportör/handlare) 
- Sota Company, Bukarest (icke närstående exportör/handlare) 
Exportörer i Slovakien 
- Zeleziarne Podbrezovâ a.s., Podbrezovâ 
Exportörer som omfattas av översynen 
Exportör i Ungern 
Csepel Tubes Co. Ltd., Budapest 
Exportörer i Polen 
Huta Andrzej SA, Zawadzkie 
Huta Batory SA, Chorzöw 
Stalexport SA (närstående handlare), Katowice 
Exportör i Kroatien 
Zeljezara Sisak, Sisak Steel Pipe Works, Sisak 
Under undersökningens gång informerade den kroatiska exportören kommissionen 
om att företaget hade ändrat sitt namn till Zeljezara Sisak - Sisak Tubemills Ltd. 
Kommissionen drog slutsatsen att namnförändringen inte på något sätt påverkade 
de avgöranden som träffades inom ramen för undersökningen. 
(9) Undersökningen av dumpning omfattade i bägge fallen perioden från och med den 
1 september 1995 till och med den 31 augusti 1996 ("undersökningsperioden"). 
Undersökningen av skada och prövningen av sannolikheten för att skadan skulle 
fortsätta eller återkomma omfattade perioden från och med januari 1992 till och 
med undersökningsperiodens slut. 
(10) Samtliga parter informerades om de viktigaste omständigheter och överväganden 
som låg till grund för avsikten att rekommendera att slutgiltiga åtgärder införs eller 
att de befintliga slutgiltiga åtgärderna ändras. De gavs också tillfälle att inom viss 
tid efter utlämnandet av dessa uppgifter lämna synpunkter och/eller att göra 
åtaganden. 
B. PRODUKT SOM ÄR FÖREMÅL FÖR UNDERSÖKNING 
1. Beskrivning av produkten 
(11) Den produkt som omfattas av de bägge undersökningarna, och som för närvarande 
klassificeras enligt KN-nummer 7304 10 10, 7304 10 30, 7304 31 99, 7304 39 91 
och 7304 39 93, är 
a) sömlösa rör av järn eller olegerat stål av sådana slag som används till olje-
eller gasledningar (pipelines), med en ytterdiameter av högst 406,4 mm, 
b) sömlösa rör med runt tvärsnitt, av järn eller olegerat stål, kalldragna eller 
kallvalsade, andra än precisionsrör, och 
c) övriga rör med runt tvärsnitt, av järn eller olegerat stål, andra än rör avsedda 
för gängning, med en ytterdiameter av högst 406,4 mm. 
I linje med rådets tidigare ställningstagande8 och i enlighet med punkt 10 i den 
preliminära förordningen betraktas, såväl i den nya undersökningen som i 
översynen, alla sömlösa rör som omfattas av de ovan nämnda KN-numren som en 
och samma produkt (nedan kallad "den berörda produkten"). 
2. Likadan produkt 
(12) Alla sömlösa rör som omfattades av de två undersökningarna befanns vara lika med 
avseende på huvudsakliga fysiska och tekniska egenskaper och slutliga 
användningsområden, vare sig de tillverkats i gemenskapen eller i de länder som 
omfattas av undersökningarna. 
Några exportörer hävdade att deras produkter inte borde betraktas som likadana 
produkter som de produkter som tillverkas av gemenskapsföretagen eller av andra 
exporterande tillverkare eftersom det fanns kvalitetsskillnader och tekniska 
skillnader samt olikheter i fråga om distributionskanaler, användningsområden och 
marknadens sätt att uppfatta produkten. 
8EGTnrL120, 15.5.1993, s. 34. 
10 
Kommissionen konstaterade emellertid att den berörda produkten distribueras via 
likartade kanaler. De grundläggande tillämpningarna och användningsområdena i 
stort är likartade. Det föreligger en hög grad av utbytbarhet och följaktligen 
konkurrens mellan alla de importerade produkter som omfattas av de två 
undersökningarna och de produkter som tillverkas av gemenskapsföretagen. 
Kommissionen konstaterade också att alla de importerade produkterna, trots smärre 
skillnader, hade samma eller mycket snarlika grundläggande tekniska och fysiska 
egenskaper som de produkter som tillverkades av gemenskapstillverkarna. 
Sammanfattningsvis betraktas de produkter som har sitt ursprung i de olika länder 
som omfattas av undersökningen och de produkter som tillverkas och säljs i 
gemenskapen som likadana produkter enligt artikel 1.4 i grundförordningen. 
C. DUMPNING 
Undersökning av dumpning 
1. Tjeckien 
(a) Samarbetsvilliga företag 
(13) Det företag som kommissionen bedömde som icke-samarbetsvilligt gav senare in 
en skrivelse till kommissionen, i vilken det invände mot denna behandling och 
gjorde gällande att bestämmelserna i artikel 18 inte vara tillämpliga på företaget. 
11 
Företaget betonade att dess avsikt inte hade varit att vilseleda och att det hade 
handlat efter bästa förmåga. Även om förteckningarna över försäljningen på 
hemmamarknaden och på export, förteckningarna över kreditnotor och uppgifterna 
om försäljningen till olika kunder och om företagets tillverkningskostnader inte alls 
var perfekta, betydde detta att kommissionen var skyldig att beakta dem. Företaget 
kritiserade också kommissionen för att inte ha tagit tillräcklig hänsyn till företagets 
svårigheter i samband med privatiseringen och Tjeckiens speciella problem i 
samband med övergången till marknadsekonomi. Eftersom företaget hade bytt 
ägare i april 1997 (sedan tillverkningen upphört månaden innan) hävdades slutligen 
att det skulle vara orättvist att införa sanktioner för den nya ägaren. 
Skälen till kommissionens beslut att betrakta ett av de tjeckiska företagen som icke 
samarbetsvilligt i undersökningen anges i punkt 14 i den preliminära förordningen. 
Det bör erinras om att de förteckningar som företaget överlämnade i sitt svar till 
kommissionen vid kontroll befanns innehålla flera hundra transaktioner på 
hemmamarknaden och på export som aldrig hade ägt rum. Detta var inte bara i hög 
grad vilseledande utan innebar också att kommissionen inte hade någon möjlighet 
att med rimlig säkerhet fastställa vare sig ett tillförlitligt normalvärde eller ett 
tillförlitligt exportpris. Vilka företagets skäl härför än var (och kommissionen vill 
framhålla att den förklaring som ursprungligen gavs var klart otillfredsställande och 
en helt annan än den som senare skriftligen Överlämnades), kan förfarandet inte 
sägas vara förenligt med allmänt godtagna redovisningsprinciper. Kommissionen 
hade i det läget inget annat val än att avvisa svaret och att tillämpa artikel 18 i 
grundförordningen, inte minst därför att varje annat handlande skulle har inneburit 
en diskriminering gentemot andra företag som samarbetade fullt ut i 
undersökningen. 
12 
Ägarbytet inträffade efter undersökningsperiodens slut och är därför inte en faktor 
som kan betraktas som relevant för detta förfarande (jfr. artikel 6.1 i 
grundförordningen). 
(b) Normalvärde 
(14) En av de tjeckiska tillverkarna ifrågasatte den metod som kommissionen hade 
använt för att fastställa normalvärdet för en av produktgrupperna (jfr. punkt 16 i 
den preliminära förordningen). Företaget hävdade särskilt att det inte fanns något i 
grundförordningen som berättigade att kommissionen beräknade normalvärdet på 
grundval endast av genomsnittlig lönsam försäljning i stället för på grundval av 
genomsnittet av âll försäljning inom produktgruppen. Samma tillverkare invände 
mot att kommissionen när den konstruerade normalvärdet för vissa grupper hade 
använt sig av en vinstmarginal som uppnåtts vid lönsam inhemsk försäljning på 
hemmamarknaden inom andra produktgrupper. 
Detta krav kunde inte godtas eftersom det strider mot både grundförordningen och 
gemenskapsinstitutionernas stående praxis. Vad gäller den första punkten skall 
enligt artikel 2.4 tredje stycket i grundförordningen normalvärdet grundas endast på 
den lönsammma försäljningen om omfattningen av den inhemska försäljningen till 
priser under kostnaden per enhet motsvarar minst 20 % av försäljningsvolymen. 
Vad den andra punkten beträffar följde kommissionen artikel 2.6 i 
grundförordningen och tillämpade vinstmarginalen för "exportörens eller 
producentens ... försäljning av den likadana produkten vid normal handel". 
13 
En tillverkare invände också mot att dess egna försäljnings- och 
administrationskostnader och andra allmänna kostnader hade ersatts med det 
närstående företagets motsvarande kostnader (jfr punkt 16 i den preliminära 
förordningen) och motiverade detta med att sådana kostnader, enligt artikel 2.6 i 
grundförordningen, skall vara baserade på "faktiska uppgifter". Kommissionen 
ansåg inte att de relevanta räkenskapshandlingar som tillverkaren hade överlämnat i 
tillräcklig grad stödde de uppgifter som företaget lämnat i sitt svar på 
frågeformuläret. Sedan företaget underrättats om kommissionens avsikter 
översände det ytterligare förklaringar och tabeller, men eftersom dessa utgjorde 
tilläggsinformation som inte kunde kontrolleras kunde uppgifterna inte beaktas. 
De två samarbetsvilliga tillverkarna ifrågasatte att kommissionen hade uteslutit den 
försäljning som skett dem emellan från förteckningen över 
försäljningstransaktioner och anförde som skäl att de inte var varandra närstående 
och att, även om så varit fallet, kommissionen inte kunnat påvisa att priserna 
påverkades av deras affärsrelation. 
Detta kunde inte godtas. Eftersom de två företagen har en gemensam aktieägare 
(jfr. punkt 22 i den preliminära förordningen och punkt 17 nedan) är de varandra 
närstående. Vidare fastställs klart och tydligt i artikel 2.1 i grundförordningen att 
"priser mellan parter som förefaller att vara förbundna med varandra ... får anses 
utgöra priser vid normal handel ... endast om det fastställs att de inte påverkas av 
förhållandet mellan parterna." Eftersom det inte fastställdes att så var fallet fördes 
de ifrågasatta transaktionerna inte upp på förteckningen igen. 
14 
Några ytterligare synpunkter lämnades inte vad gäller normalvärdet och rådet 
bekräftar därför avgörandena enligt den preliminära förordningen. 
(c) Exportpris 
(15) Inga synpunkter lämnades vad gäller fastställandet av exportpriset. Avdraget för 
vinstmarginal justerades emellertid något för den närstående österrikiska 
importören (jfr. punkt 18 i den preliminära förordningen) sedan kommissionen sett 
över de icke-närstående importörernas vinstmarginaler under den tid 
undersökningen pågick. 
(d) Jämförelse 
(16) Under denna rubrik mottogs inga synpunkter och kommissionens slutsatser 
bekräftas därför. 
(e) Dumpningsmarginal 
(17) De samarbetsvilliga företagen motsatte sig kommissionens beslut att fastställa 
dumpningsmarginalen på grundval av en jämförelse mellan vägda genomsnittliga 
normalvärden och individuella exportpriser (i stället för vägda genomsnittliga 
exportpriser) och menade att kommissionen inte hade redovisat tillräckliga skäl för 
sitt tillvägagångssätt i punkt 21 i den preliminära förordningen. 
15 
Kommissionen anförde i den förordningen att dess tillvägagångssätt var motiverat 
av att det var nödvändigt att till fullo återspegla den dumpning som förekom och av 
att det fanns ett mönster för exportpriserna som väsentligen skilde sig mellan olika 
medlemsstater och mellan olika perioder. Kommissionen har sett över sina 
beräkningar och kommit fram till att skillnaderna mellan de olika ländernas 
exportpriser inte uppvisade ett tillräckligt tydligt mönster. Kommissionen står 
emellertid fast vid sitt konstaterande att det fanns ett mönster med varierande 
exportpriser mellan olika perioder som (entydigt) ledde till att dumpningen 
avsevärt ökade efter det att de kvantitativa begränsningarna upphörde att gälla den 
31 december 1995; det tillvägagångssätt som kommissionen valde att tillämpa i 
samband med den preliminära förordningen bekräftas därför. 
Kommissionens beslut att behandla de båda samarbetsvilliga företagen som 
varandra närstående företag och att följaktligen fastställa en enda 
dumpningsmarginal för dem mötte starka invändningar med hänvisning till att 
bägge företagen leddes oberoende av varandra och att de hade olika kostnads- och 
prissättningsstrukturer. Vidare hävdades att majoritetsaktieägaren (the National 
Property Fund) endast fungerade som styrelseledamot och inte hade något 
inflytande över den kommersiella ledningen av företagen. 
I en marknadsekonomi är det enligt kommissionens mening majoritetsaktieägarens 
sak att besluta om i vilken juridisk form affärsintressens i exportlandet skall 
organiseras. Majoritetsaktieägarens kontroll eller potentiella kontroll över dessa 
16 
intressen är normalt densamma vare sig de utgör en del av en enda juridisk enhet 
eller är organiserade i olika juridiska enheter. Om det fastställs olika 
dumpningsmarginaler för företag som är varandra närstående är det i realiteten risk 
för att exporten kanaliseras via det företag som har den lägsta 
dumpningsmarginalen. Av detta skäl drogs slutsatsen att olika tillverkare i 
exportlandet ändock måste behandlas som en enhet i detta förfarande i den mån alla 
dessa företag kontrolleras av en och samma aktieägare. 
(18) På grundval av kommissionens preliminära avgöranden enligt punkterna 14-23 i 
den preliminära förordningen och med beaktande av den justering som beskrivs i 
punkt 15 ovan fastställdes följande slutgiltiga dumpningsmarginaler för de två 
samarbetsvilliga företagen, uttryckta i procent av importvärdet cif fritt 
gemenskapens gräns: 
- Nova Hut a.s. 5,1% 
- Vitkovice a.s. 5,1 % 
Beräkningen av den resterande dumpningsmarginalen gjordes om. I stället för att 
utgå från de högsta normalvärden som konstaterats för de två tjeckiska tillverkarna 
användes vid det slutgiltiga fastställandet vägda genomsnittliga normalvärden. 
Beräknad på denna grundval är den resterande dumpningsmarginalen, uttryckt i 
procent av det importvärde cif fritt gemenskapens gräns som fastställts för de två 
samarbetsvilliga företagen, 28,6 %. 
17 
2. Rumänien 
(a) Normalvärde 
(19) Ett företag hävdade att de belopp för oförutsedda kostnader som ingick i företagets 
försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader inte 
skulle tas med vid beräkningen eftersom oförbrukade belopp återfördes vid årets 
utgång. Om beloppen verkligen hade återförts och inte ersatts av andra kostnader 
och i den mån det tydligt framgick av uppgifterna i svaret på frågeformuläret eller 
de uppgifter som lämnades vid kontrollbesöket på platsen att beloppen inte 
motsvarade en faktisk kostnad justerades beloppet för försäljnings- och 
administrationskostnader och andra allmänna kostnader. 
Ett företag begärde att produktionskostnaden skulle justeras med hänsyn till att 
företaget inte hade några försäljningskostnader, i synnerhet inte för förpackning, 
vid försäljning på hemmamarknaden. När det gäller dessa försäljningskostnader, 
som kommissionen hade tagit med vid sin beräkning av normalvärdet, hävdade 
företaget att det i själva verket hade fått betalt av sina kunder. Kommissionen 
godtog detta och beräkningen av produktionskostnaden för detta företag har därför 
reviderats i motsvarande mån. 
18 
Ett företag hävdade att kommissionen borde utgå från all försäljning, inbegripet 
försäljning som inte sker vid normal handel, alltså förlustbringande försäljning, när 
den fastställer normalvärdet. Kommissionen ansåg med hänsyn till artikel 2.4 i 
grundförordningen att det vid fastställandet av normalvärdet var nödvändigt att 
utesluta försäljning som skett med förlust om omfattningen av denna försäljning 
motsvarade mer än 20 % av den totala inhemska försäljningsvolymen. Med hänsyn 
till bestämmelserna i grundförordningen och institutionernas stående praxis vid 
fastställandet av normalvärdet kunde företagets krav därför inte godtas. 
Två företag gjorde med hänvisning till artikel 34.2 i Europaavtalet gällande att 
kommissionen för att respektera avtalet alltid borde välja den metod som är mest 
fördelaktig för företagen. Detta argument avvisades eftersom artikel 34.2 i avtalet 
endast hänvisar till valet av åtgärder som skall införas av kommissionen sedan 
dumpning, skada, orsakssamband och gemenskapens intresse har fastställts, och 
inte till de faktiska beräkningsmetoder som använts vid fastställandet. 
Ett företag gjorde först i ett mycket sent skede av förfarandet (vid utfrågningen för 
att få synpunkter på de preliminära avgörandena) gällande att försäljning från lager 
inte borde tas med vid beräkningen av normalvärdet eftersom dessa produkter 
saknade kvalitetsintyg och därför inte utgjorde en likadan produkt, och att inte 
heller försäljning för vilken betalningen utgått i form av kompensation borde tas 
med eftersom denna försäljning inte skett vid normal handel. 
19 
Dessa krav framställdes inte i rätt tid, eftersom de varken fanns med i svaret på 
frågeformuläret eller framfördes vid kontrollbesöket på platsen och inte heller i 
något senare skede av förfarandet när företaget ombads att lämna synpunkter. 
Kommissionen kunde inte någonstans i de dokument som företaget överlämnade 
särskilja mellan försäljning från lager och annan försäljning, eller mellan 
försäljning med respektive utan kvalitetsintyg. Under undersökningens gång 
konstaterades dessutom att kompensationsaffärer faktiskt förekom vid normal 
handel. Följaktligen avvisades bägge kraven. 
Några ytterligare synpunkter lämnades inte. Med beaktande av de ändringar som 
redovisas ovan bekräftas avgörandena beträffande normalvärdet enligt den 
preliminära förordningen. 
(b) Exportpris 
(20) Inga ändringar gjordes beträffande den metod som använts för att beräkna 
exportpriserna. Avgörandena beträffande exportpriserna enligt den preliminära 
förordningen bekräftas därför. 
(c) Jämförelse 
(21) I samband med de preliminära avgörandena avvisade kommissionen en begäran av 
två rumänska företag om justering av normalvärdet för kreditvillkor. De bägge 
företagen framförde på nytt denna begäran. Det konstaterades emellertid 
20 
under undersökningen att det i det stora flertalet fall i Rumänien inte förekom att 
pengar faktiskt bytte händer i samband med affärsuppgörelser. Betalningen 
verkställdes i själva verket oftast genom "kompensation" i form av antingen 
byteshandel eller utbyte av handelsväxlar. Enligt artikel 2.10 g i grundförordningen 
skall en justering göras för olikheter i kreditkostnader förutsatt att denna faktor 
beaktats vid fastställandet av försäljningspriserna. Undersökningen visade att dessa 
kostnader inte hade beaktats vid fastställandet av försäljningspriserna. När 
betalningen skedde i form av kompensation bytte inga pengar händer och 
företagens finansiella situation påverkades alltså inte. Det framgick vidare av 
undersökningen att förfallodagarna i regel inte respekterades och detta gällde alla 
former av betalning. Företagets begäran om en justering för kreditvillkor avvisades 
därför på nytt. 
Ett företag gjorde gällande att någon provision inte hade betalats vid 
exportförsäljningen till vissa kunder i Europeiska gemenskapen och att det inte 
borde göras någon justering av de priser som togs ut vid export till dessa kunder. 
Kommissionen reviderade sina beräkningar i enlighet härmed. 
Ett företag begärde att normalvärdet skulle justeras för skillnader i handelsled. 
Eftersom företaget inte hade framfört detta krav i något skede av undersökningen 
innan det framförde sina synpunkter på kommissionens preliminära avgöranden, 
kunde kravet inte betraktas som berättigat. Det underbyggdes inte heller av 
bevisning och stod i strid med de uppgifter som företaget hade redovisat i sitt svar 
på frågeformuläret och framfört vid kontrollbesöket på platsen. 
21 
Några ytterligare synpunkter lämnades inte vad gäller jämförelsen. De preliminära 
avgörandena bekräftas därför. 
(d) Dumpningsmarginal 
(22) Ett företag gjorde gällande att dumpningsmarginalen inte borde beräknas på 
grundval av en jämförelse transaktion för transaktion mellan de vägda 
genomsnittliga normalvärdena och det justerade exportpriset för varje motsvarande 
produktgrupp utan i stället på grundval av en jämförelse mellan vägda genomsnitt. 
Detta påstående avvisades sedan kommissionen på nytt övervägt den metod som 
använts för samtliga rumänska företag och hade konstaterat följande: 
- För ett företag blev det ingen skillnad i dumpningsmarginal om man använde 
den ena eller den andra metoden eftersom alla exporttransaktioner skedde till 
dumpade priser. 
- För tre företag konstaterades ett mönster för exportpriserna som skilde sig 
avsevärt åt mellan olika bestämmelseorter eller olika perioder. 
Med hänsyn till det ovan anförda och i enlighet med artikel 2.11 i 
grundförordningen beslöt kommissionen att vid det slutgiltiga fastställandet välja 
metoden att jämföra det vägda genomsnittliga normalvärdet per period med de 
justerade enskilda exportpriserna, transaktion för transaktion. 
22 
Samtliga samarbetsvilliga rumänska tillverkare/exportörer invände mot att 
kommissionen, med hänvisning till att företagen hade samma majoritetsaktieägare, 
hade infört en enda dumpningsmarginal och begärde individuell behandling. Av de 
skäl som redovisas i punkt 17 kunde denna begäran inte godtas. 
Två företag gjorde gällande att kommissionen borde ha informerat dem om alla 
aspekter av beräkningen av dumpningen för samtliga företag, eftersom dessa hade 
använts för att fastställa den samlade dumpningsmarginalen. Genom att underlåta 
att göra detta hade kommissionen kränkt deras rätt att försvara sig. Kommissionen 
har i enlighet med artikel 20.1 i grundförordningen i detalj redovisat för vart och ett 
av företagen de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för 
dess beräkning av företagets individuella dumpningsmarginal och har dessutom 
redogjort för den metod som användes för att fastställa den samlade 
dumpningsmarginalen. Eftersom alla företagen har samma majoritetsaktieägare kan 
de enkelt utbyta information via denna och till fullo utöva sin rätt att försvara sig. 
Inga ytterligare synpunkter mottogs. Avgörandena enligt den preliminära 
förordningen bekräftas därför. 
(23) De vägda genomsnittliga dumpningsmarginalerna för de fyra samarbetsvilliga 
tillverkarna/exportörerna fastställdes slutgiltigt till följande, uttryckta i procent av 
importvärdet cif fritt gemenskapens gräns: 
23 
SC Artrom SA 9,8 % 
SC Petrotub SA 9,8 % 
SC Republica SA Trade Company 9,8 % 
SilcotubSA 9,8% 
Den resterande dumpningsmarginalen, uttryckt i procent av importvärdet cif fritt 
gemenskapens gräns, är oförändrat 38,2 %. 
3. Slovakien 
(a) Normalvärde 
(24) Den slovakiska tillverkaren ifrågasatte den metod som kommissionen hade använt 
för att fastställa normalvärdet för två av produktgrupperna (jfr. punkt 31 i den 
preliminära förordningen). Företaget gjorde särskilt gällande att kommissionen 
hade handlat felaktigt när den beräknade normalvärdet på grundval av 
genomsnittlig lönsam försäljning enbart och att den i stället skulle ha utgått från 
genomsnittet av âll försäljning inom produktgrupperna. Företaget uppgav som skäl 
härför att produktgrupperna var lönsamma totalt sett och att full kostnadstäckning 
därför uppnåddes under undersökningsperioden grundat på ett vägt genomsnitt. 
Företaget hävdade dessutom med hänvisning till artikel 34.2 i Europaavtalet att 
kommissionen borde ha valt att tillämpa den metod som "minst stör avtalets 
funktion". 
24 
Båda dessa argument avvisades av de skäl som anges i punkt 19 ovan. 
Inga ytterligare synpunkter framfördes vad gäller normalvärdet och kommissionens 
avgöranden enligt den preliminära förordningen bekräftas därför. 
(b) Exportpris 
(25) Företaget invände mot kommissionens sätt att konstruera exportpriset (se punkt 32 
i den preliminära förordningen), särskilt beslutet att från de priser som togs ut av 
företagets italienska dotterbolag dra ifrån en vinstmarginal på 4 %. Företaget 
hävdade att denna marginal var för hög och att kommissionen borde ha använt det 
italienska företagets egna siffror. Det gjorde också gällande att kommissionen hade 
feltolkat de siffror för försäljnings- och administrationskostnader och andra 
allmänna kostnader som företaget hade överlämnat vilket hade lett till att företaget 
fått en högre sats för dessa kostnader och högre dumpningsmarginal. Företaget 
menade vidare att det skulle ha varit mera korrekt att konsolidera båda företagens 
försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader och att 
tillämpa en enda sats för dessa kostnader. 
25 
Kommissionen fastställde vinstmarginalen på 4 % på grundval av den 
genomsnittliga vinstmarginal som uppnåddes av de fyra icke närstående importörer 
som anges i punkt 6 c i den preliminära förordningen. Kommissionen har 
emellertid sett över siffrorna på nytt och då kommit fram till att en justerad 
vinstmarginal på 3,8 % bör tillämpas vid det slutgiltiga fastställandet. Även om den 
invändningen framfördes att två av de fyra importörerna i själva verket var 
gemenskapstillverkare närstående förvissade sig kommissionen om att de 
vinstmarginaler som konstaterats för dessa företag avspeglade deras vinst på 
försäljningen till oberoende kunder i gemenskapen. Vad beträffar satsen för 
försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader granskade 
kommissionen siffrorna på nytt och drog inte bara slutsatsen att kostnaderna 
faktiskt hade överskattats utan dessutom att det skulle ha varit mera korrekt att 
konsolidera de schweiziska och italienska försäljningsbolagens siffror eftersom de 
hade en snarlik affärsrelation till den slovakiska exportören och mestadels utövade 
sin verksamhet i samma lokaler. En samlad sats för försäljnings- och 
administrationskostnader och andra allmänna kostnader har därför tillämpats. 
(c) Jämförelse 
(26) Företaget begärde en "justering för skillnader i distributionskanal" vilka 
kommissionen skulle ha underlåtit att beakta i samband med det preliminära 
26 
fastställandet. Företaget gjorde gällande att en sådan justering var berättigad med 
hänsyn till att företaget sålde direkt till återförsäljare på hemmamarknaden medan 
försäljningen på gemenskapsmarknaden skedde via närstående italienska och 
schweiziska företag; det anförde vidare att justeringen var nödvändig för att 
säkerställa en rättvis jämförelse med det konstruerade exporpriset. 
Denna begäran täcks av den justering för skillnader i rabatter och kvantiteter som 
företaget redan beviljats. I artikel 2.10 i grundförordningen anförs uttryckligen att 
'dubblering skall undvikas vid justeringen, särskilt avseende rabatter, avdrag, 
kvantiteter och handelsled'. Eftersom normalvärdet redan har justerats nedåt för att 
avspegla det faktum att försäljningen i gemenskapen i huvudsak avsåg stora kunder 
är en ytterligare justering inte berättigad. 
Inga ytterligare synpunkter lämnades och kommissionens avgöranden bekräftas 
därför. 
(d) Dumpningsmarginal 
(27) Företaget invände mot kommissionens beslut att fastställa dumpningsmarginalen på 
grundval av en jämförelse mellan justerade vägda genomsnittliga normalvärden och 
justerade enskilda exportpriser (i stället för vägda genomsnittliga exportpriser) och 
hävdade att kommissionen inte hade redovisat tillräckliga motiv i punkt 34 i den 
preliminära förordningen för sitt tillvägagångssätt. 
27 
Kommissionen vidhåller sina överväganden i den nämnda punkten, men de 
ändringar som den därefter har gjort av de siffror som användes för att beräkna 
dumpningsmarginalen har medfört att skillnaden mellan de två metoderna inte 
längre är så stor att den motiverar det ursprungliga tillvägagångssättet. 
Kommissionen har därför beslutat att vid det slutgiltiga fastställandet återgå till 
metoden att jämföra det vägda genomsnittliga normalvärdet med det vägda 
genomsnittliga exportpriset. De preliminära avgörandena har ändrats i enlighet 
härmed. 
(28) På grundval av kommissionens tidigare avgöranden enligt punkt 31 - 35 i den 
preliminära förordningen och med beaktande av de ändringar som avses ovan 
fastställdes dumpningsmarginalen för den samarbetsvilliga tillverkaren, uttryckt i 
procent av importvärdet cif fritt gemenskapens gräns, till följande: 
Zeleziarne Podbrezovâ a.s. 7,5 %. 
Den resterande dumpningsmarginalen fastställdes till samma nivå. 
4. Ryssland 
(a) Samarbete 
(29) Fem av de sex ryska företagen invände skriftligen mot kommissionens beslut att 
behandla dem som icke-samarbetsvilliga företag. Skälen 
28 
till kommissionens beslut redovisas i punkt 36 i den preliminära förordningen. 
Företagen hävdade att de, även om deras svar kanske var bristfälliga, själva hade 
varit villiga att samarbeta i undersökningen och beredda att lämna den ytterligare 
information som kommissionen eventuellt hade kunnat begära. Några företag 
begärde individuell behandling eller erbjöd sig att göra ett individuellt åtagande 
eller yrkade att deras komparativa fördelar skulle beaktas. 
Kommissionen står emellertid fast vid sin synpunkt att de ryska företagen genom 
att inte ha överlämnat korrekt och fullständig information i den önskade formen har 
förverkat sin rätt att betraktas som samarbetsvilliga parter i undersökningen. 
Kommissionen bestrider inte att några svar var mera utförliga än andra, men de var 
alla på en avgörande punkt ofullständiga: genom det sätt på vilket enskilda 
produkter och transaktioner hade grupperats samman fanns det ingen möjlighet för 
kommissionen att korrekt fastställa vare sig normalvärdet eller exportpriset. Några 
företag inlämnade ytterligare uppgifter sedan kommissionen hade informerat dem 
om sitt beslut att tillämpa artikel 18 i grundförordningen och en del av dem 
fortsatte att överlämna nya eller uppfräschade uppgifter till och med efter det att 
den preliminära förordningen hade offentliggjorts. Faktum kvarstår emellertid att 
de uppgifter som kommissionen förfogade över när tidsfristen för att svara löpte ut 
för samtliga sex företag bedömdes som otillräckliga. Det skulle vara att 
diskriminera andra berörda parter som samarbetade i undersökningen om 
kommissionen tog hänsyn till uppgifter som inlämnades dagar, veckor och ibland 
månader efter det att tidsfristen hade löpt ut. 
29 
Kommissionens slutsatser bekräftas därför. 
(b) Dumpningsmarginal 
(30) Kommissionen gjorde en ny beräkning av den ryska dumpningsmarginalen och 
använde därvid samma normalvärden som vid revideringen av den tjeckiska 
resterande marginalen (se vidare punkt 18). På denna grundval fastställdes en 
dumpningsmarginal, uttryckt i procent av importvärdet cif fritt gemenskapens 
gräns, på 26,8 %. 
Översyn 
1. Allmänna anmärkningar 
(31) Tillverkarna/exportörerna i Polen och Ungern lämnade inte så som kommissionen 
hade begärt några detaljerade uppgifter rörande enskilda produkter i den tabell med 
produktbeskrivningar som hade bifogats alla utsända frågeformulär, utan 
redovisade uppgifterna fördelade på produktgrupper som omfattade ett antal 
produkter grupperade efter vissa bedömningsgrunder, t.ex. viss väggtjocklek. I 
vissa fall omfattade grupperna därför produkter som klassificeras enligt olika KN-
nummer. Av detta skäl och eftersom det inte gick att få fram några närmare 
uppgifter vid kontrollbesöket på platsen måste kommissionen grunda sina 
beräkningar på produktgrupper i stället för enskilda produkter. 
30 
2. Ungern 
(a) Normalvärde 
(32) Den enda ungerska tillverkaren/exportören sålde under undersökningsperioden fyra 
produktgrupper i Europeiska gemenskapen. Grupperna 1, 2 och 3 omfattades i sin 
helhet av KN-nummer 7304 39 91, medan grupp 4 innefattade en blandning av 
modeller som omfattades delvis av KN-nummer 7304 39 91, delvis av KN-nummer 
7304 39 93. De tekniska upplysningar som överlämnades och kontrollerades var 
inte detaljerade nog för att kommissionen skulle kunna dela upp grupp 4 på de två 
KN-numrena. Eftersom Eurostat-statistiken utvisade betydande importkvantiteter 
under KN-nummer 7304 39 93 under undersökningsperioden och endast en ungersk 
tillverkare/exportör hade sålt den berörda produkten till Europeiska gemenskapen 
under samma period utgick kommissionen vid sina beräkningar från att 
produktgrupp 4 i sin helhet omfattades av KN-nummer 7304 39 93. 
Vid kontrollbesöket på platsen konstaterades att de detaljerade exportsiffror som 
företaget hade redovisat inte var tillförlitliga, eftersom en av kunderna i 
gemenskapen som svarade för 7 % av den uppgivna försäljningen till Europeiska 
gemenskapen av den berörda produkten hade utelämnats, och det visade sig vidare 
att datalistan över exporttransaktioner var felaktig också i andra avseenden, något 
som företaget inte kunde åtgärda. Det gjordes sedan en 
representativitetsundersökning enligt 5 %-regeln i form av en jämförelse av de 
31 
kvantiteter som sålts på den inhemska marknaden med uppgifterna om importen 
från Ungern enligt Eurostat, som kommissionen i enlighet med artikel 18.5 i 
grundförordningen valde som oberoende informationskälla. På denna grundval 
fastställdes att försäljningen på hemmamarknaden, både totalt sett och för varje 
produktgrupp, i överensstämmelse med artikel 2.2 i grundförordningen i samtliga 
fall kunde betraktas som representativ vid fastställandet av normalvärdet. 
För var och en av dessa fyra produktgrupper undersöktes sedan om försäljningen på 
hemmamarknaden kunde anses ha skett vid normal handel. För grupperna 2 och 3 
utgjorde den lönsamma försäljningen mindre än 10 % av den inhemska 
försäljningen inom dessa grupper. För dessa grupper måste därför normalvärdet 
konstrueras i enlighet med artikel 2.3 i grundförordningen. Det gjordes på grundval 
av tillverkningskostnaden med tillägg av ett belopp för försäljnings- och 
administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst. Härvid beaktades 
tillverkarens/exportörens faktiska kostnader för tillverkning och försäljning vid 
normal handel. Vad beträffar produktgrupperna 1 och 4 var mellan 10 % och 80 % 
av hemmamarknadsförsäljningen lönsam. I enlighet med artikel 2.4 i 
grundförordningen fastställdes normalvärdena för dessa två grupper därför på 
grundval av endast den lönsamma försäljningen på hemmamarknaden. Eftersom de 
fyra produktgrupper som företaget hade angett motsvarade KN-numren 7304 39 91 
och 7304 39 93 beslöt kommissionen att fastställa ett normalvärde per KN-
nummer. Då det konstaterades att förteckningen över exporttransaktioner var 
32 
otillförlitlig och inte kunde läggas till grund för en vägning av de första tre 
i 
produktgrupperna, var det inte möjligt att fastställa ett vägt genomsnitt av de 
normalvärden som konstaterats för de tre grupperna. När normalvärdet för KN-
nummer 7304 39 91 skulle fastställas utgick kommissionen därför från det 
aritmetiska medelvärdet av de normalvärden som beräknats för de tre 
produktgrupperna i fråga. Som redovisats ovan fann kommissionen att 
produktgrupp 4 svarade mot KN-nummer 7304 39 93. Normalvärdet för KN-
nummer 7304 39 93 var därför lika med det som fastställdes för grupp 4. 
(b) Exportpris 
(33) Som nämns i föregående punkt visade det sig vid kontrollbesöket hos den enda 
ungerska exportören att de uppgifter beträffande exporten som företaget hade 
lämnat i sitt svar på frågeformuläret väsentligt skilde sig från företagets interna 
redovisning. 
Efter kontrollbesöket informerades företaget skriftligen om att det på grund av de 
betydande avvikelser som konstaterats på platsen och det faktum att de faktiska 
exportsiffrorna inte kunde fastställas korrekt inte var möjligt att lägga de 
överlämnade uppgifterna till grund för fastställandet av exportpriset till 
gemenskapen och vidare om att exportpriset, i enlighet med artikel 18 i 
grundförordningen, måste fastställas på grundval av tillgängliga uppgifter. 
Företaget gavs samtidigt möjlighet att lämna synpunkter. En helt ny lista 
33 
överlämnades då som företaget hävdade var den korrekta versionen av 
förteckningen över exporttransaktioner. Denna förteckning avvisades av 
kommissionen eftersom de nya uppgifterna inte kunde kontrolleras. 
I syfte att fastställa de ungerska exportpriserna valde kommissionen som oberoende 
informationskälla i enlighet med artikel 18.5 i grundförordningen den officiella 
importstatistik som ges ut av Eurostat. Kommissionen beaktade emellertid endast 
importvolymerna för de varor under de två KN-numren som denna tillverkare 
exporterade till Europeiska gemenskapen. 
(c) Jämförelse 
(34) För att en rättvis jämförelse mellan normalvärdet och exportpriset fritt fabrik skall 
kunna göras togs hänsyn i form av justeringar till olikheter som påstods och 
konstaterades påverka prisjämförbarheten. Justeringar gjordes i enlighet med artikel 
2.10 i grundförordningen för kostnader för transport, försäkring, hantering och 
därmed sammanhängande kostnader härtill samt kreditkostnader. 
34 
Vad gäller kraven på justeringar för 
• importavgifter och indirekta skatter 
• rabatter, avdrag och kvantiteter 
• handelsled 
• valutaomräkning 
bör följande påpekas: 
Importavgifter och indirekta skatter 
Företaget begärde i enlighet med artikel 2.10 b i grundförordningen en justering 
med 8 % för tilläggstull som betalats för importerade råvaror. Kommissionen 
konstaterade emellertid i samband med kontrollbesöket på platsen att det inte hade 
återbetalats någon tull för de exporterade varorna. Kravet betraktades därför som 
ogrundat. 
Rabatter, avdrag och kvantiteter 
Företaget begärde i enlighet med artikel 2.10 c i grundförordningen en justering 
med 4 % för skillnader mellan de kvantiteter som köptes av kunder på 
hemmamarknaden respektive kunder i Europeiska gemenskapen och hävdade att 
det betalades lägre priser för större order. Eftersom företaget inte lade fram någon 
bevisning till stöd för kravet avvisades det. 
35 
Handelsled 
Företaget begärde i enlighet med artikel 2.10 d i grundförordningen en justering 
med 12 % för skillnader i distributionskanaler mellan gemenskapsmarknaden och 
hemmamarknaden. Företaget gjorde gällande att alla kunderna i Europeiska 
gemenskapen var oberoende handlare medan 49 % av de inhemska kunderna var 
slutanvändare. Denna siffra, som hade redovisats i tabellen över 
distributionskanalerna i det avsnitt av frågeformuläret som gällde inhemsk 
försäljning, var inte förenlig med uppgifterna i förteckningen över inhemska 
kunder, där alla inhemska kunder togs upp som 'oberoende handlare', vilket skulle 
innebära att samma situation gällde som på gemenskapsmarknaden. Exportören 
hävdade att den bristande överensstämmelsen berodde på ett "språkligt fel". 
Huruvida det var fråga om ett "språkligt fel" eller inte är ovidkommande eftersom 
kommissionen, utöver denna bristande överensstämmelse i företagets svar, också 
konstaterade att företaget tillämpade samma prissättningspolitik/prislista på 
hemmamarknaden, oavsett kundkategori. Kravet kunde därför inte beaktas. 
Valutaomräkning 
Vad gäller omräkningen av exportpriserna hävdade exportören att kommissionen 
borde ha använt sig av månatliga växelkurser i stället för av en växelkurs på 
36 
årsbasis. Det bör emellertid erinras om att exportpriset hade fastställts på grundval 
av Eurostats uppgifter, eftersom den förteckning över de enskilda transaktionerna 
som exportören hade överlämnat inte kunde användas. Eftersom Eurostats siffror 
utgår från försäljningsdagen, inte dagen för importörens tullklarering, skulle 
användandet av månatliga växelkurser inte ha avspeglat försäljningsvillkoren på ett 
mera korrekt sätt. Exportörens begäran kunde därför inte godtas. 
(d) Dumpningsmarginal 
(35) Jämförelsen på grundval av KN-nummer mellan vägda genomsnittliga 
normalvärden och vägda genomsnittliga exportpriser visade att dumpning förekom 
och att dumpningsmarginalen motsvarade det belopp med vilket normalvärdet 
överskred exportpriset. 
Uttryckt i procent av importvärdet cif fritt gemenskapens gräns var 
dumpningsmarginalen för den enda ungerska tillverkaren/exportören följande: 
Csepel Tubes Co. Ltd. 36,5 %. 
Eftersom den enda kända tillverkaren svarade för nästan all ungersk export av 
produkten till gemenskapen fastställdes den resterande dumpningsmarginalen till 
samma procentsats. 
37 
3. Polen 
(a) Samarbete 
(36) Kommissionen fick svar på sitt frågeformulär från sex företag. Tre av svaren (som 
lämnades av två tillverkare/exportörer och av ett närstående försäljningsbolag) 
bedömdes som otillfredsställande. Kommissionen drog därför slutsatsen att dessa 
tre företag inte inom den fastställda tidsfristen hade överlämnat de uppgifter som 
bedömdes nödvändiga för undersökningen, och underrättade företagen om sin 
avsikt att tillämpa artikel 18.1 i grundförordningen och att träffa sina avgöranden 
på grundval av tillgängliga uppgifter. 
De tre andra företagen, vars svar bedömdes som tillfredsställande (två 
tillverkare/exportörer och ett försäljningsbolag som var en tillverkare/exportörer 
närstående), kontrollerades sedan genom besök på platsen. En av de två 
tillverkarna/exportörerna vägrade emellertid att ge kommissionens tjänstemän 
kopior av grundläggande dokument, såsom förteckningar över inhemsk försäljning, 
kunder och priser; originalfakturor för inhemsk försäljning samt den förteckning 
över exportkunder som motsvarade koderna i deras förteckning över 
exportförsäljningen. Det framgick också av kontrollen att företaget inte hade 
uppgett den försäljning till Europeiska gemenskapen som hade skett under 
undersökningsperioden via ett närstående företag. På grund av dessa brister och det 
faktum att det inte var möjligt att kontrollera väsentliga delar av den information 
38 
som företaget hade överlämnat kunde kommissionen inte lägga de överlämnade 
uppgifterna till grund för fastställandet av normalvärdet och exportpriset vid 
försäljning till gemenskapen. Företaget underrättades därför om att kommissionen, 
i enlighet med artikel 18 i grundförordningen, skulle träffa sina avgöranden på 
grundval av tillgängliga uppgifter, eftersom företaget inte var villigt att samarbeta. 
(b) Normalvärde 
Samarbetsvilliga parter 
(37) Som nämndes i punkt 36 ovan kunde endast en polsk tillverkare/exportör och ett 
polskt försäljningsbolag betraktas som samarbetsvilliga parter i denna översyn. 
Eftersom det inte är meningsfullt att göra en individuell dumpningsberäkning för 
ett försäljningsbolag fastställdes ett normalvärde för den enda samarbetsvillga 
tillverkaren/exportören. 
Under undersökningsperioden sålde den enda samarbetsvilliga 
tillverkaren/exportören sex produktgrupper både på hemmamarknaden och i 
Europeiska gemenskapen. Det framgick av representativitetsundersökningen att den 
totala mängd av den berörda produkten som såldes på hemmamarknaden under 
samma period var mer än dubbelt så stor som den som exporterades till EG. 5 %-
kontrollen genomfördes därefter för varje produktgrupp och det visade sig att alla 
39 
sex produktgrupperna såldes i tillräckliga kvantiteter på den inhemska marknaden 
och alltså i enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen kunde betraktas som 
representativa vid fastställandet av normalvärdet. 
Undersökningen av lönsamheten visade att de priser som betalades på 
hemmamarknaden vid normal försäljning kunde, i enlighet med artikel 2.4 i 
grundförordningen, läggas till grund för fastställandet av normalvärdet för fem av 
de sex produktgrupperna. För den återstående produktgruppen var volymen av 
lönsam försäljning otillräcklig och normalvärdet konstruerades därför i enlighet 
med artikel 2.3 i grundförordningen på grundval av tillverkningskostnaden med 
tillägg av ett belopp för försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna 
kostnader samt vinst. Härvid beaktades tillverkarens/exportörens faktiska siffor för 
tillverkning och försäljning av den likadana produkten på hemmamarknaden och 
vid normal handel. 
Icke-samarbetsvilliga parter 
För de fyra icke-samarbetsvilliga parterna fastställdes i enlighet med artikel 18.6 i 
grundförordningen normalvärdet på grundval av den av den samarbetsvilliga 
tillverkarens produktgrupper som hade det högsta normalvärdet, eftersom varje 
annat tillvägagångssätt skulle ha inneburit att bristande samarbetsvilja premierades. 
Detta uppvägdes emellertid i någon mån av att alla produkter som den 
samarbetsvilliga tillverkaren sålde på hemmamarknaden ingår i de produktgrupper 
med större diameter som omfattas av denna undersökning och som är 
förhållandevis billigare än de produktgrupper med mindre diameter som exporteras 
endast av de icke-samarbetsvilliga parterna. 
40 
(c) Exportpris 
Samarbetsvilliga parter 
(38) Under undersökningsperioden sålde den samarbetsvilliga tillverkaren den berörda 
produkten i Europeiska gemenskapen både direkt och via en närstående polsk 
mellanhand. Vid fastställandet av exportpriset beaktades såväl de direkta 
transaktionerna som de transaktioner som verkställts via ett av de försäljningsbolag 
som var företaget närstående. För de transaktioner som verkställdes via 
försäljningsbolaget fastställdes exportpriset genom hänvisning till de priser som 
faktiskt betalats eller skulle betalas till företaget. Eftersom det närstående 
försäljningsbolaget fyller en funktion liknande en handlare söm arbetar på 
provisionsbasis beräknades en uppskattad provision på grundval av 
försäljningsbolagets pålägg som kontrollerats på platsen. Detta pålägg drogs av från 
de priser som det närstående företaget tog ut av oberoende kunder i gemenskapen. 
Icke-samarbetsvilliga parter 
För de tre icke-samarbetsvilliga tillverkarna/exportörerna valde kommissionen i 
enlighet med artikel 18.5 i grundförordningen som oberoende informationskälla 
Eurostats importstatistik för de berörda KN-numren. Exportpriset fastställdes på 
denna grundval sedan den totala importen först minskats med mängden 
41 
och värdet av de varor som den samarbetsvilliga tillverkaren hade sålt i Europeiska 
gemenskapen, både direkt och via det samarbetsvilliga närstående 
försäljningsbolaget. 
(d) Jämförelse 
(39) För att åstadkomma en rättvis jämförelse mellan normalvärdet och exportpriset fritt 
fabrik togs hänsyn i form av justeringar för olikheter som påstods och 
konstaterades påverka prisernas jämförbarhet. Dessa justeringar gjorde i enlighet 
med artikel 2.10 i grundförordningen för fysiska egenskaper, transport, försäkring, 
hantering och därmed sammanhängande kostnader, provisioner samt 
kreditkostnader. 
(e) Dumpningsmarginal 
(40) I enlighet med artikel 2.11 i grundförordningen fastställdes dumpningsmarginalen 
för den samarbetsvilliga tillverkaren per produktgrupp på grundval av en jämförelse 
mellan det vägda genomsnittliga normalvärdet och det vägda genomsnittliga 
exportpriset. Dumpningsmarginalen för den enda samarbetsvilliga tillverkaren, 
uttryckt i procent av det totala importvärdet cif fritt gemenskapens gräns, är 
följande: 
Huta Batory SA 7,1%. 
42 
För de icke-samarbetsvilliga parterna beräknades en resterande dumpningsmarginal 
genom jämförelse av normalvärdet enligt punkt 37 sista stycket med exportpriset 
enligt punkt 38 sista stycket. Den resterande dumpningsmarginalen, uttryckt i 
procent av importvärdet cif gemenskapens gräns, är 33,2 %. 
4. Kroatien 
(41) Med hänsyn till slutsatserna om skada vad gäller Kroatien (se vidare punkterna 51 
och 69 nedan) ansåg kommissionen det inte nödvändigt att fullfölja 
antidumpningsundersökningen. 
D. GEMENSKAPSINDUSTRIN 
(42) De gemenskapstillverkare som var villiga att samarbeta var i bägge 
undersökningarna desamma (jfr. punkt 8). Dessa företag representerade mer 
än 90 % av den totala gemenskapsproduktionen av den produkt som omfattades av 
undersökningen och svarade därför för en betydande del av den totala produktionen 
av den berörda produkten i gemenskapen. 
43 
(43) Ett antal exportörer gjorde gällande att deras produkter köptes och importerades av 
vissa klagande gemenskapstillverkare. De hävdade att dessa tillverkare i enlighet 
med artikel 4.1 a i grundförordningen borde uteslutas när det för bedömningen av 
skada fastställs vad som utgör gemenskapsindustri. 
Någon bevisning till stöd för detta påstående lades inte fram. Det framgick för 
övrigt av den undersökning som kommissionen gjorde att ingen av 
gemenskapstillverkarna importerade den berörda produkten och att vissa importörer 
som är dessa gemenskapstillverkare närstående importerade små mängder av den 
berörda produkten under undersökningsperioden. De importerade produkterna 
såldes vidare på gemenskapsmarknaden embart av dessa närstående importörer och 
kommissionen konstaterade att de uppträdde oberoende av och t.o.m. i konkurrens 
med försäljningsavdelningarna hos de tillverkare som de var närstående. Det 
framgick i alla händelser vid granskningen av sakförhållandena att denna 
importvolym utgjorde mindre än 3 % av var och en av gemenskapstillverkarnas 
totala försäljningsvolym av dessa produkter på gemenskapsmarknaden. 
Denna begränsade import bedöms därför inte ha kunnat vålla 
gemenskapstillverkarna någon skada och följaktligen saknas grund för att utesluta 
dessa tillverkare. 
44 
De tillverkare som nämns i punkt 8 kommer således i det följande att kallas 
"gemenskapsindustrin" enligt artikel 4.1 i grundförordningen. 
E. SKADA 
1. Inledande anmärkning 
(44) Det bör nämnas att de antidumpningsåtgärder som för närvarande är i kraft vad 
gäller Ungern, Polen och Kroatien är åtaganden i form av kvantitativa 
begränsningar och vissa prisåtaganden i kombination med restvärdetullar. 
Dessutom bör påpekas att all import av sömlösa rör (således också den berörda 
produkten) med ursprung i Tjeckien and Slovakien omfattades av en ordning med 
tullkvoter 1993-1995 som innebar att importen var tullfri upp till ett visst tak och 
att därefter en tull på 30 % togs ut. Ordningen upphörde att gälla vid utgången av 
1995. 
(45) Kommissionen vill också erinra om att den här förordningen kombinerar resultatet 
av två undersökningar, varav den ena har lett till offentliggörandet av en preliminär 
förordning. Alla avgöranden beträffande skada, orsakssamband och gemenskapens 
intresse skall ses mot bakgrund av avgörandena i den preliminära förordningen. 
45 
2. Förbrukning 
(46) I punkt 48 i den preliminära förordningen uppgavs att gemenskapens förbrukning 
per månad uppgick till 89 900 ton 1992, 69 700 ton 1993, 84 070 ton 1994, 92 730 
ton 1995 och 92 130 ton under undersökningsperioden. Inga invändningar 
framfördes mot dessa konstateranden som därför bekräftas. 
3. Dumpad import 
(a) Kumulering 
(47) I den preliminära förordningen drog kommissionens slutsatsen att den dumpade 
importen från Ryssland, Tjeckien, Rumänien and Slovakien borde slås samman vid 
skadeanalysen eftersom de berörda produkterna importerades i betydande mängder 
från vart och ett av exportländerna, hade en betydande marknadsandel samt 
konkurrerade med varandra och med de produkter som tillverkades av 
gemenskapsindustrin. 
(48) Några exportörer gjorde gällande att verkningarna av denna export till 
gemenskapen borde undersökas individuellt eftersom det fanns olikheter i fråga om 
importens volym och tillväxttakt och även beträffande konkurrensvillkoren. 
46 
(49) Med avseende på detta erinrar kommissionen om att kraven enligt artikel 3.4 i 
grundförordningen för kumulering av importen från alla de fyra berörda länderna 
konstaterades vara uppfyllda enligt följande: 
- Den dumpningsmarginal som fastställts för vart och ett av länderna var högre än 
miniminivån (mellan 5,1 % och 38,2 %). 
- Importvolymen från vart och ett av länderna var inte försumbar och inget av 
exportländerna hade en försumbar marknadsandel, dvs. lägre än 1 %, eftersom 
deras marknadsandelar uppgick till mellan 3 % och 8,3 %. 
- Vad beträffar konkurrensförhållandena, både vad avser konkurrensen mellan 
importerade produkter och konkurrensen mellan importerade produkter och de 
produkter som såldes av gemenskapsindustrin, konstaterades att produkterna var 
utbytbara, följde liknande pristrender, hade liknande distributionskanaler och 
omfattades av en liknande lågprispolitik som ledde till en hög nivå på 
prisunderskridandet (mellan 17,5 % och 43,2 %) samt att de var samtidigt 
närvarande i samma geografiska områden och att de därför konkurrerade med 
varandra och med de produkter som tillverkas av gemenskapsindustrin. 
Det förhållandet att import av den berörda produkten med ursprung i Tjeckien 
and Slovakien omfattades av en ordning med tullkvoter fram till och med den 
31 december 1995 ändrar inte slutsatsen att denna import motsvarar kriterierna 
47 
enligt artikel 3.4 i grundförordningen. Det bör i alla händelser noteras att denna 
import ökade sin marknadsandel, vad gäller importen från Tjeckien, från 6,7 % 
1995 till 9,6 % under de första åtta månader 1996 och, vad gäller importen från 
Slovakien, från 2.3 % till 3,4 % under samma period. 
Av de skäl som redovisas i det föregående dras slutsatsen att avgörandena enligt 
punkt 49 i den preliminära förordningen bör kvarstå. 
(50) Eftersom de två undersökningarna genomfördes samtidigt undersökte 
kommissionen om verkningarna av importen från Ungern, Polen och Kroatien 
skulle bedömas tillsammans med verkningarna av den import som omfattades av 
den nya undersökningen. 
(51) Vad beträffar importen från Kroatien konstaterades att dess andel av 
gemenskapsmarknaden minskade från 1,8 % 1992 till 0,7 % under 
undersökningsperioden. Eftersom denna import var begränsad och dessutom 
kraftigt minskande, tvärt emot vad som konstaterades för den övriga importen, 
ansågs det inte lämpligt att slå samman importen vid analysen. Med hänsyn till att 
importen från Kroatien omfattas av antidumpningsåtgärder dras denna slutsats 
också med beaktande av slutsatserna i punkt 70 nedan enligt vilka det inte är 
sannolikt att skada skall uppkomma. 
48 
(52) Beträffande importen från Ungern and Polen konstaterades, liksom för den import 
som omfattades av den nya undersökningen, att importkvantiteterna och 
dumpningsmarginalerna var betydande. 
Vad gäller import med ursprung i Ungern har det gjorts gällande att den är 
försumbar och därför i enlighet med artikel 3.4 i grundförordningen inte borde tas 
med vid kumuleringen. Det framgick emellertid inte av undersökningen att denna 
import verkligen var försumbar. 
I bägge undersökningarna konstaterades dessutom att konkurrensförhållandena, 
både vad avser konkurrensen mellan importerade produkter och konkurrensen 
mellan importerade produkter och gemenskapsprodukter, var likartade, särskilt 
eftersom alla produkterna betraktades som likadana produkter och såldes till priser 
som väsentligt underskred gemenskapsindustrins priser (med mellan 17 % och 
21,3 % för Polen och med 25,4 % för Ungern). Det faktum att denna import 
omfattades av mängdåtaganden under perioden i fråga påverkar inte slutsatsen att 
importen vid bedömningen av skada kan slås samman med annan import som 
omfattas av undersökningen. Även om de kvantiteter som fick exporteras till 
gemenskapen var begränsade och även om prisnivån ökade något jämfört med de 
49 
priser som tillämpades av exportörerna i de länder som omfattades av den nya 
undersökningen, fortsatte importen med ursprung i Polen och Ungern till dumpade 
priser som väsentligt underskred gemenskapstillverkarnas priser. 
(53) Övervägandena ovan beträffande kumulering ledde därför till slutsatsen att det, 
med undantag av Kroatien, var berättigat att göra en kumulerad bedömning av 
verkningarna av dumpad import från de länder som omfattades av de bägge 
undersökningarna (nedan kallade "exportländerna"). 
(b) Kumulerad volym och marknadsandel för den dumpade importen 
(54) De preliminära konstaterandena enligt vilka importen totalt sett minskade från 
201 920 ton 1992 till 96 080 ton 1993 för att sedan öka till 195 220 ton 1994, 
230 810 ton 1995 och 268 670 ton under undersökningsperioden ifrågasattes inte 
och bekräftas därför. 
Detsamma gäller de härtill svarande marknadsandelarna, som uppgick till 18,7 % 
1992, 11,5 % 1993, 19,4 % 1994, 20,7 % 1995 och 24,3 % under 
undersökningsperioden. 
50 
(c) Priser för den dumpade importen 
(55) De uppgifter som analyserades vid fastställandet av prisunderskridandet för 
exportländerna hänförde sig till undersökningsperioden. I detta syfte jämfördes de 
berörda exportländernas vägda genomsnittliga försäljningspriser med 
gemenskapstillverkarnas vägda genomsnittliga försäljningspriser för de berörda 
sömlösa rören. Prisjämförelsen gjordes på grundval av försäljningen till den första 
oberoende köparen i gemenskapen. För att säkerställa jämförbarheten justerades, 
om det var motiverat, gemenskapstillverkarnas priser och priserna på de 
importerade produkterna vad beträffar transportkostnaden till ledet fritt fabrik eller 
cif gemenskapens gräns. Dessutom justerades importpriserna med en marginal för 
importören som inbegrep kostnader, grundade på tillgängliga uppgifter, för 
tullklarering, hantering och provision, finansieringskostnader samt vinst. 
Jämförelsen utvisade underskridandemarginaler för alla de berörda länderna och 
exportörerna. De vägda genomsnittliga prisunderskridandemarginalerna, uttryckta i 
procent av gemenskapstillverkarnas priser, var följande: 
51 
Tjeckien: 21,2%-43,2% 
Ungern: 25,7 % 
Polen: 17,0%-21,3% 
Rumänien: 25,8 % 
Ryssland: 41,5% 
Slovakien: 17,5% 
4. Situationen för gemenskapsindustrin 
(56) För att underlätta läsningen återges här de uppgifter om gemenskapsindustrins 
situation som redan redovisats i den preliminära förordningen. Eftersom 
uppgifterna inte har ifrågasatts av partema bekräftas de för det slutgiltiga 
fastställandet. 
(a) Kapacitet, produktion och kapacitetsutnyttjande 
(57) Mellan 1992 och undersökningsperioden lades tillverkningen ned vid elva 
produktionsanläggningar vilket innebär att den sammanlagda produktionskapacitet 
för sömlösa rör som fanns i gemenskapen i början av perioden minskade med 
omkring en fjärdedel. 
52 
Produktionen inom gemenskapsindustrin minskade från 1 136 640 ton 1992 till 
996 036 ton 1995 och 938 184 ton under undersökningsperioden. I linje med den 
betydande kapacitetsminskningen motsvarades detta av ett ökat 
kapacitetsutnyttjande (en ökning från 63,5 % till 75,9 %), som emellertid sedan 
minskade igen, till 71,3 % under undersökningsperioden. 
(b) Försäljningsvolym och marknadsandel 
(58) Gemenskapstillverkamas försäljning minskade från 781 770 ton 1992 till 775 721 
ton 1995 och till 722 042 ton under undersökningsperioden. 
Gemenskapsindustrins marknadsandel minskade från 75,2 % 1992 till 72,1 % 1995, 
och sjönk med ytterligare 4,8 procentenheter till 67,3 % under 
undersökningsperioden. 
(c) Försäljningspriser 
(59) Priserna per enhet, uttryckta i ecu per ton, för den berörda produkten när den såldes 
av gemenskapstillverkare på gemenskapsmarknaden var i genomsnitt 576 ecu 1992, 
578 ecu 1995 och 593 ecu under undersökningsperioden, vilket motsvarar en 
ökning med totalt 3 %. 
53 
(d) Lönsamhet 
(60) Gemenskapsindustrin led ekonomiska förluster på sin försäljning av den likadana 
produkten under den period som undersökningen omfattade. Förlusterna uppgick 
till genomsnittligt 8 % mellan 1992 och 1994. Avkastningen på försäljningen 
förbättrades 1995 (-2,1 %) och under undersökningsperioden, dock utan att balans 
uppnåddes. Lönsamhetsnivån uttryckt i procent var följande: 
1992 1522 1224 1225 Undersökningsperioden 
-7,0 -12,2 -7,9 -2,2 -0,7 
De minskade förlusterna möjliggjordes till stor del av de antidumpningsåtgärder 
som var i kraft inom sektorn. Utan dessa åtgärder skulle nedgången i förlust ha 
varit ännu mindre, om alls någon. Den blygsamma återhämtningen ägde dessutom 
rum under en period då betydande omstruktureringsåtgärder vidtogs, som bland 
annat ledde till den ovan nämnda nedläggningen av anläggningar. Dessa faktorer 
var emellertid inte tillräckliga för att åstadkomma den inkomstnivå som 
gemenskapsindustrin skulle behöva för att täcka sina stigande 
produktionskostnader och finansiera de omfattande investeringarna i 
omstrukturering, nå en skälig vinstnivå, återhämta sig från tidigare års förluster och 
garantera en långsiktig överlevnad. 
54 
(e) Sysselsättning 
(61) Sysselsättningen inom gemenskapsindustrin minskade kontinuerligt med ca 35 % 
mellan 1992 och undersökningsperiodens slut, med en förlust av ca 2 800 
arbetstillfällen i absoluta tal. 
5. Slutgiltig slutsats beträffande skada 
(62) Undersökningen av gemenskapsindustrins ekonomiska resultat under den period 
som omfattas av undersökningen visade att det mellan 1992 och 1996, trots 
betydande omstruktureringsåtgärder i syfte att sänka produktionskostnaderna, 
skedde en nedgång i produktion, försäljningsvolym och marknadsandel och att 
sysselsättningen minskade. 
Tack vare dessa omstruktureringsansträngningar och de antidumpningsåtgärder 
som hade införts kunde gemenskapsindustrin öka sitt kapacitetsutnyttjande och 
förbättra sitt ekonomiska resultat, som emellertid fortsatte att vara negativt, dvs. att 
ligga under balanspunkten, under undersökningsperioden (- 0,7 %), och inte var 
tillräckligt för att göra det möjligt för gemenskapsindustrin att trygga sin 
långsiktiga överlevnad. 
55 
Därför dras slutsatsen att gemenskapsindustrin under den period som 
undersökningen omfattade har vållats väsentlig skada enligt artikel 3 i 
grundförordningen i form av minskad försäljning och förlust av marknadsandel, 
minskad sysselsättning och ekonomiska förluster. 
F. ORSAKSSAMBAND 
1. Verkningar av den dumpade importen 
(a) Kumulerad verkan av importen från Tjeckien, Ungern, Polen, 
Rumänien, Ryssland and Slovakien 
(63) Samtidigt som förbrukningen i gemenskapen förblev relativt stabil ökade importen 
från Tjeckien, Ungern, Polen, Rumänien, Ryssland och Slovakien sin sammanlagda 
marknadsandel med omkring 5,6 procentenheter från totalt 18,7 % 1992 till 24,3 % 
under undersökningsperioden. Gemenskapsindustrin däremot förlorade omkring 
7,9 procentenheter av sin marknadsandel, som minskade från 75,2 % till 67,3 % 
under samma period. Med tanke på att ett betydande prisunderskridande 
konstaterades för vart och ett av exportländerna och med hänsyn till att ökningen av 
den berörda dumpade importens marknadsandel sammanföll med försämringen av 
gemenskapsindustrins situation dras slutsatsen att importen från de berörda sex 
länderna, sammantaget, negativt påverkade gemenskapsindustrins situation. 
56 
(b) Verkningar av import med ursprung i Kroatien 
Betraktad separat kan importen med ursprung i Kroatien, med hänsyn till dess 
minskande volym och marknadsandel, inte anses ha vållat gemenskapsindustrin 
väsentlig skada. 
2. Verkningar av andra faktorer 
(a) Annan import 
(64) Vissa exportörer gjorde gällande att import från andra länder, till exempel 
Argentina, hade skett i sådana mängder och till sådana priser att 
gemenskapsindustrin vållades skada. Det framgick av undersökningen att 
marknadsandelen för import från andra tredje länder som inte omfattades av de två 
undersökningarna ökade från 4,3 % 1992 till 6,5 % 1995 och 7,7 % under 
undersökningsperioden. På grundval av tillgänglig statistik konstaterades att 
importen visserligen ökade men att priserna på denna import var klart högre än 
priserna på den dumpade importen, och det fanns inget som tydde på att import från 
tredje länder som inte omfattades av de två undersökningarna dumpades. Därför 
dras slutsatsen att denna övriga import hade liten, om alls någon, inverkan på 
gemenskapsindustrins situation. 
(b) Den allmänna ekonomiska situationen 
(65) Som nämns i den preliminära förordningen minskade gemenskapsförbrukningen 
1993 till följd av den världsomfattande lågkonjunkturen, som särskilt drabbade de 
57 
företag som använder den berörda produkten (bilindustrin, byggnadsbranschen 
m.fl.). Det året var både importen och motsvarande marknadsandel för 
exportländerna liten, och gemenskapsindustrins resultat vad gäller försäljning på 
gemenskapsmarknaden, priser och lönsamhet var som sämst. 
Mot denna bakgrund är det uppenbart att försämringen av marknaden under 1993 
inverkade negativt på gemenskapsindustrins situation. 
Bortsett från den exceptionella situation som rådde 1993 höll sig förbrukningen i 
allmänhet på en stabil nivå under de andra år som undersökningen omfattade (dvs. 
1992 samt från 1994 fram till och med undersökningsperiodens slut). Denna 
stabilitet gynnade emellertid främst dumpad import från de berörda länderna, vars 
marknadsandel ökade medan gemenskapsindustrins marknadsandel fortlöpande 
minskade. Den allmänna ekonomiska situationen kan därför inte sägas hela tiden ha 
legat bakom det bekymmersamma läge som gemenskapsindustrin fortfarande 
befann sig i. Med hänsyn till de betydande rationaliserings- och 
omstruktureringsåtgärder som vidtogs av gemenskapstillverkarna och de 
handelspolitiska skyddsåtgärder som var i kraft under denna period borde 
gemenskapsindustrins återhämtning ha varit större och mer tillfredsställande 
resultat borde ha uppnåtts 1995 och 1996 än vad som faktiskt var fallet. 
58 
(c) Omstrukturering av gemenskapsindustrin 
(66) Några exportörer gjorde gällande att gemenskapsindustrins otillfredsställande 
resultat under undersökningsperioden inte berodde på verkningarna av dumpad 
import utan på den omstrukturering som industrin genomförde vid den aktuella 
tidpunkten. 
Utan tvivel kan en del av nedgången i produktion, försäljning och sysselsättning 
förklaras av den omstruktureringsprocess som gemenskapsindustrin hade gått 
igenom för att komma till rätta med sin överskottskapacitet. Med hänsyn till 
omfattningen av den dumpade importen från de berörda länderna samt den 
prisunderskridandemarginal som konstaterats är det dock uppenbart att den 
dumpade importen i sig spelade en betydande roll för uppkomsten av den skada 
som gemenskapsindustrin vållades. 
3. Slutsats 
(67) Den globala konjunkturnedgången 1993 och omstruktureringen av 
gemenskapsindustrin kan visserligen ha haft en viss negativ inverkan på 
gemenskapsindustrins resultat under undersökningsperioden, men på grundval av 
ovanstående överväganden måste slutsatsen dras att den dumpade importen från 
Tjeckien, Ungern, Polen, Rumänien, Ryssland and Slovakien i sig, genom ett 
betydande prisunderskridande och omfattande importvolymer, sammantaget har 
haft till effekt att gemenskapsindustrin vållats väsentlig skada, och att gällande 
antidumpningsåtgärder som nu är föremål för översyn inte till fullo har haft åsyftad 
59 
verkan. Importen med ursprung i Kroatien kan, betraktad separat, inte anses ha 
vållat gemenskapsindustrin väsentlig skada. 
Det bör noteras att den skada som gemenskapsindustrin vållas på grund av 
dumpningen endast skulle förvärras om de åtgärder som nu tillämpas för viss 
kumulerad import skulle upphävas. Ungem och Polen förfogar över en betydande 
kapacitet för export till gemenskapen eftersom inhemsk förbrukning eller export till 
tredje land inte skulle kunna absorbera eventuell ytterligare produktion. Det bör 
också observeras att tillverkningskapaciteten i Polen har ökat med omkring 15 % 
efter undersökningsperioden. 
G. SANNOLIKHETEN FÖR ATT SKADAN FORTSÄTTER ELLER 
ÅTERKOMMER 
KROATIEN 
(68) Undersökningen avseende Ungem, Polen och Kroatien var en interimsöversyn som 
inleddes parallellt med den nya antidumpningsundersökningen i syfte att undersöka 
situationen totalt sett vad gäller all import till gemenskapen av sömlösa rör. Vid 
bedömningen av den dumpade importens verkningar kumulerades importen och det 
konstaterades att skada faktiskt vållades. Det fanns därför inget behov av att 
ytterligare undersöka huruvida det är sannolikt att väsentlig skada kommer att bestå 
eller återkomma om nuvarande antidumpningsåtgärder beträffande import med 
ursprung i Ungem och Polen upphävs eller ändras. 
60 
En sådan undersökning måste emellertid göras vad gäller importen med ursprung i 
Kroatien, som inte slogs samman med den övriga import som omfattades av 
undersökningen. 
(69) Efter införandet av antidumpningsåtgärder sjönk importen från Kroatien kraftigt 
från 19 201 ton 1992 till 8 077 ton under undersökningsperioden vilket, som nämns 
i punkt 51 ovan, motsvarar en minskning av marknadsandelen från 1,8 % till 0,7 %. 
Den kroatiska tillverkarens export till Europeiska gemenskapen låg under den 
period som undersökningen omfattade hela tiden långt under nivån för det 
mängdåtagande som hade godtagits 1993. Som en följd av den krigsliknande 
situation som rått i Kroatien under de gångna åren hade produktionsanläggningarna 
för sömlösa rör delvis skadats och arbetsstyrkan väsentligt reducerats. Endast en 
fjärdedel av den teoretiska produktionskapaciteten, omkring 35 000 ton per år, 
kunde därför utnyttjas. Tillverkningen av den berörda produkten minskade från ca 
34 000 ton 1992 till 10 515 ton under undersökningsperioden, vilket betydde att 
kapacitetsutnyttjandet sjönk från 97 % till 37 %. Försäljningen på 
hemmamarknaden minskade under samma period från 8 000 ton till 2 100 ton, och 
exporten till länder utanför Europeiska unionen var försumbar. 
61 
Någon nämnvärd ökning av exporten till Europeiska gemenskapen förväntas inte 
och ett eventuellt prisunderskridande torde endast i begränsad utsträckning komma 
att påverka prisnedgången eller förhindra gemenskapstillverkarna från att höja sina 
priser. Den ökade återbyggnadsverksamheten i före detta Jugoslavien torde också 
komma att ge ökad inhemsk försäljning och innebära att den kroatiska exporten 
koncentreras till marknaderna i detta område. 
Om de åtgärder beträffande Kroatien som nu är i kraft skulle upphävas verkar det 
inte föreligga något klart förutsebart hot om ökad import från Kroatien. Det är alltså 
inte sannolikt att väsentlig skada på nytt skulle uppkomma. 
Slutsats 
(70) Vad gäller Kroatien anses det osannolikt att skada skulle återkomma om de 
befintliga antidumpningsåtgärdema upphävs, och åtgärderna bedöms med hänsyn 
till de omständigheter som konstaterats därför inte längre vara nödvändiga. 
H. GEMENSKAPENS INTRESSE 
1. Inledning 
(71) Eftersom både den nya antidumpningsundersökningen och interimsöversynen 
gällde samma marknad, dvs. gemenskapsmarknaden för sömlösa rör av järn eller 
olegerat stål, gjordes undersökningen av gemenskapens intresse 
62 
gemensamt för de båda undersökningarna. Syftet med denna analys var att för alla 
de parter som var berörda av de bägge förfarandena fastställa eventuella verkningar 
om åtgärder vidtas liksom konsekvenserna om åtgärder inte vidtas. 
(72) Det bör här erinras om att punkterna 68 ff. i den preliminära förordningen innehöll 
en bedömning av alla de olika intressena, däribland gemenskapsindustrins, 
importöremas/handlamas och användarindustriernas intressen. På grundval av de 
uppgifter som var tillgängliga vid tidpunkten för den preliminära förordningen drog 
kommissionen slutsatsen att det inte fanns några tvingande skäl till att inte avhjälpa 
de snedvridande verkningarna av skadevållande dumpning. 
(73) Ingen av de berörda partema lämnade efter offentliggörandet av den preliminära 
förordningen några synpunkter på kommissionens preliminära slutsatser 
beträffande gemenskapens intresse. 
Fastän ingen av användarindustrierna hade varit samarbetsvillig i den preliminära 
undersökningen fortsatte kommissionen sin undersökning för att komplettera 
analysen av de möjliga verkningarna av åtgärderna för dessa industrier. 
Kommissionen tog i detta syfte kontakt med den klagande, med importörer och 
med en sammanslutning av olika bearbetningsindustrier som använde bland annat 
den berörda produkten. På grundval av dessa källor identifierades sju industriella 
användare, och särskilda frågeformulär sändes till var och en av dessa. 
Kommissionen fick meningsfulla synpunkter och svar från endast fyra 
användarföretag. 
63 
På gmndval av de ytterligare uppgifter som erhölls i dessa svar och med beaktande 
av att det inte lämnades några synpunkter på avgörandena i den preliminära 
förordningen kan följande slutsats dras. 
2. Verkningar för gemenskapsindustrin 
(a) Sannolika verkningar om antidumpningsåtgärder införs 
(74) Som en följd av att antidumpningsåtgärder införs kan priset på den importerade 
produkten förväntas stiga. Då skulle importen och utbudet på marknaden minska 
vilket innebär att gemenskapsindustrin skulle kunna öka sin tillverkning och 
försäljning. 
Gemenskapsindustrins priser skulle sannolikt komma att öka något men, med tanke 
på den överkapacitet som nämnts ovan och marknadens öppenhet, i alla händelser 
inte med lika mycket som tullsatsen. 
Ökningen av gemenskapsindustrins produktionsvolym skulle leda till ett ökat 
kapacitetsutnyttjande och därmed till lägre kostnader per enhet, vilket skulle 
resultera i att gemenskapsindustrin kan nå mer tillfredsställande ekonomiska 
resultat. 
64 
(b) Sannolika verkningar om åtgärder inte införs 
(75) Även om gemenskapsindustrins situation har förbättrats något under den period 
som undersökningen omfattar är den fortsatt otillfredsställande. Om 
antidumpningsåtgärder inte införs eller bibehålls kan det under dessa 
omständigheter förväntas att situationen på nytt försämras, vilket skulle ta sig 
uttryck i låga produktionsnivåer och lågt kapacitetsutnyttjande, förlust av 
marknadsandelar, ekonomiska förluster och minskad sysselsättning. Detta skulle i 
sin tur utgöra ett hot mot industrins förmåga att tillverka hela sortimentet till 
konkurrenskraftiga kostnader. 
Som framhålls i punkt 73 i den preliminära förordningen är denna sektor beroende 
av ett rimligt högt kapacitetsutnyttjande. Detta kan endast uppnås om företagen kan 
upprätthålla en tillfredsställande nivå på sin tillverkning av kommersiella 
standardrör, eller standardrör för transport av olja, vilka konkurrerar direkt med de 
dumpade produkterna. En minskning av tillverkningen av dessa standardrör skulle 
äventyra tillverkningen av produktkategorierna i det högre kvalitetssortimentet och 
därför överlevnadsmöjligheterna för hela sektorn för tillverkning av sömlösa rör. 
3. Verkningar av eventuella åtgärder för importörer/handlare 
(76) Eftersom det är känt att gemenskapsimportörema i allmänhet köper och säljer ett 
mycket stort antal stålprodukter och att de sömlösa rör som det är fråga om här 
65 
endast utgör en liten andel av deras omsättning, drog kommissionen i punkt 74 i 
den preliminära förordningen slutsatsen att åtgärderna endast kan förväntas ha en 
minimal inverkan på deras situation som helhet med tanke på det breda sortiment 
av produkter de säljer. 
Eftersom det inte lämnades några ytterligare synpunkter i detta avseende är det 
rimligt att dra slutsatsen att antidumpningsåtgärdema endast kommer att ha en 
minimal, om alls någon, inverkan på de foretag som importerar eller handlar med 
den berörda produkten. 
4. Verkningar av eventuella åtgärder för användarindustrier i senare 
försäljningsled 
(77) Som nämns i punkt 71 i den preliminära förordningen finns åtskilliga industrier i 
senare led av försäljningskedjan som använder den berörda produkten, t.ex. 
maskinvaruindustrin, företag för transport av vätskor (olja, gas, vatten etc), den 
kemiska och petrokemiska industri, kraftverk (även kärnkraftverk) samt 
bilindustrin och byggnadsbranschen. 
På grundval av analysen av de synpunkter och svar som inlämnats enligt ovan 
(punkt 73) dras slutsatsen att eventuella prisökningar till följd av införandet eller 
bibehållandet av antidumpningsåtgärder endast i obetydlig grad skulle påverka 
kostnaderna hos användarindustrierna i senare försäljningsled. 
Det bör också observeras att minst 85 % av den dumpade importen från de länder 
som omfattas av både den nya antidumpningsundersökningen och 
interimsöversynen säljs till stora handlare som förefaller ha utnyttjat de dumpade 
priserna till att förbättra sina vinstmarginaler. I den mån handlama anpassar sina 
66 
marginaler för att helt eller delvis ta hänsyn till verkningarna av åtgärderna är det 
möjligt att åtgärderna inte alls återspeglas i deras försäljningspriser. 
Mot bakgrund av det ovan anförda dras slutsatsen att den eventuella effekten på 
priserna av antidumpningsåtgärder kommer att vara försumbar vad gäller 
användarindustrierna i senare försäljningsled. 
5. Slutsats 
(78) Med stöd av vad som anförs ovan dras slutsatsen att det inte finns något tvingande 
skäl att inte undanröja de snedvridande effekter som den skadevållande 
dumpningen har på handeln och att det ligger i gemenskapens intresse att anta 
respektive att fortsätta att tillämpa skyddsåtgärder. 
I. SLUTGILTIG TULL 
1. Länder som omfattas av den nya undersökningen 
(79) Som framgår av punkt 78 ff. i den preliminära förordningen beslöt kommissionen 
att införa antidumpningsåtgärder i form av preliminära tullar tor att förhindra att 
ytterligare skada vållas genom dumpad import. 
67 
(a) Skademarginaler 
(80) För att fastställa den tullsats som skulle vara tillräcklig för att undanröja den skada 
som gemenskapsindustrin vållas genom dumpningen ansågs det motiverat att 
beräkna en prisnivå på gmndval av gemenskapstillverkamas tillverkningskostnader 
med tillägg av en rimlig vinstmarginal. En vinstmarginal på 5 % bedömdes som ett 
lämpligt minimum med hänsyn till behovet av långsiktiga investeringar och till den 
avkastning som gemenskapsindustrin rimligen kunde förvänta sig om det inte 
förekom någon skadevållande dumpning. 
Vid beräkningen av nivån för undanröjande av skada jämfördes de vägda 
genomsnittliga importpriserna cif, efter justering för vinstmarginalen hos en 
oberoende importör, med det icke-skadevållande priset för gemenskapstillverkarna, 
fastställt enligt ovan i samma handelsled. Det belopp som på så sätt räknades fram 
uttrycktes i procent av det vägda genomsnittliga importvärdet fritt gemenskapens 
gräns. De skademarginaler som beräknades på denna grundval var följande: 
Tjeckien 37,4 % - 97,9 % 
Rumänien 48,3 % 
Ryssland 87,% 
Slovakien 31 %. 
68 
Eftersom det inte lämnades några synpunkter i denna fråga bekräftas den fastställda 
nivån för undanröjande av skada enligt ovan. 
(b) Slutgiltig tull 
(81) Eftersom de konstaterade marginalerna för undanröjande av skada enligt ovan är 
högre än de dumpningsmarginaler som har räknats fram, bör i enlighet med artikel 
9.4 i grundförordningen de slutgiltiga antidumpningstullarna fastställas på nivån för 
de senare. Uttryckta i procent av priserna fritt gemenskapens gräns är dessa tullar 
följande: 
Tjeckien : Vitkovice a.s. 
Nova Hut a.s. 
Annan import 5,1 % 
5,1 % 
28,6 % 
Rumänien SC Artrom SA 
SC Silcotub SA 
SC Petrotub SA 9,8 % 
9,8 % 
9,8 % 
SC Republica SA Trade Company 9,8 % 
Annan import 38,2 % 
Slovakien : Zeleziarne Podbrezovâ a.s. 
Annan import 7,5 % 
7,5 % 
Ryssland All import 26,8 %. 
69 
2. Länder som omfattas av översynen 
(a) Ungern och Polen 
(82) Som ett resultat av avgörandena beträffande Ungem och Polen, som bekräftar att 
dumpning, trots de befintliga åtgärderna, har vållat skada och med hänsyn till att 
det ligger i gemenskapens intresse att fortsätta att tillämpa antidumpningsåtgärder 
vad gäller dessa två länder har en reviderad tull fastställts. 
De skademarginaler som krävs för att undanröja den skada som vållas av import av 
ungerskt och polskt ursprung beräknades på grundval av samma metod som den 
som användes för de länder som omfattas av den nya undersökningen och som 
redovisas i punkt 80 ovan. Skademarginalerna är följande: 
För Ungem 45,9 % (Csepel Tubes Co. Ltd., 
enda tillverkaren i Ungem) 
För Polen : Huta Batory SA 37,2 % 
Andra 30,1 %. 
I enlighet med artikel 9.4 i grundförordningen skall tullsatsema gmndas på den 
lägsta av endera den fastställda marginalen för undanröjande av skada eller den 
fastställda dumpningsmarginalen. Eftersom dumpningsmarginalerna för den polska 
tillverkaren Huta Batory och den enda ungerska tillverkaren är lägre än den 
70 
konstaterade skademarginalen skall tullen grundas på denna lägre nivå. För de 
andra polska tillverkarna begränsas tullen till den fastställda skademarginalen. 
(83) På denna grundval bör nuvarande antidumpningstullar, som är 10,8 % för Polen 
och 21,7 % för Ungem, ersättas av följande tullar: 
Ungem : Csepel Tubes Co. Ltd. 36,5 % 
Övriga 36,5 % 
Polen : Huta Batory SA 7,1 % 
Övriga 30,1 % 
(b) Kroatien 
(84) På gmndval av slutsatserna i punkt 51 och med beaktande av att det inte föreligger 
något klart förutsebart hot om ökad import från Kroatien (jfr. punkt 69) samt att det 
under dessa omständigheter inte föreligger något hot om att skada skall återkomma 
har ingen slutgiltig tull fastställts för Kroatien. 
71 
J. SLUTGILTIGA ÅTGÄRDER 
(85) Slutsatserna ovan beträffande dumpning, skada, orsakssamband och gemenskapens 
intresse påkallar slutgiltiga åtgärder, såväl vad gäller de länder som ingår i den nya 
undersökningen som beträffande de länder som omfattas av översynen, med 
undantag av Kroatien, för vilket antidumpningsförfarandet bör avslutas. Åtgärderna 
bör ta formen av värdetullar till satser som fastställts individuellt för de 
samarbetsvilliga företagen. För de icke-samarbetsvilliga företagen däremot bör 
resttullar gälla. 
(86) Vad gäller Ungem, Polen, Tjeckien, Rumänien och Slovakien har det emellertid, 
med hänsyn till att dessa länder inom ramen för tidigare antidumpningsförfaranden 
beträffande denna produkt varit föremål för antingen kvantitativa begränsningar 
eller tullkvoter, bedömts lämpligt att godta prissåtaganden som gjorts intill en viss 
mängd per företag. Skadan skall med andra ord undanröjas på två sätt, dels genom 
ett prisåtagande för en högsta årlig tullfri volym, dels genom en värdetull för 
kvantiteter dämtöver. 
För att säkerställa att den importmängd som undantas från värdetullen inte är större 
än den mängd som åtagandet gäller bör som förutsättning för undantaget gälla att 
ett giltigt tillverkningscertifikat, i vilket tillverkaren, den berörda produkten och de 
uppgifter som anges i bilagan tydligt identifieras, uppvisas för medlemsstatemas 
tullförvaltning. I tveksamma fall bör kommissionen fastställa om certifikatet är 
giltigt och vid behov vidta åtgärder. 
72 
(87) Vad gäller Ryssland har kommissionen undersökt ett erbjudande om ett gemensamt 
åtagande av tre av de sex företag som gav sig till känna under undersökningen och 
övervägt möjligheten att låta dessa ryska tillverkare få förmånen av ett åtagande 
liknande det som godtagits beträffande tillverkarna i de associerade länderna. Detta 
erbjudande kunde emellertid inte godtas eftersom det inte innefattade de garantier 
från de ryska myndigheterna sida som är nödvändiga för att en tillfredsställande 
övervakning skall bli möjlig, särskilt vad gäller tröskeln för tullfri export. Under 
dessa omständigheter bör en värdetull införas på den slutgiltigt fastställda nivån. 
Rådet noterar emellertid att åtgärderna beträffande Ryssland skulle kunna ändras 
om och när en sådan förändring i omständigheterna förelåg så att villkoren för att 
godta ett erbjudande är uppfyllda. 
73 
K. UTTAG AV PRELIMINÄR TULL AVSEENDE DE LÄNDER SOM 
OMFATTAS AV DEN NYA UNDERSÖKNINGEN 
(88) Med hänsyn till omständigheterna i den nu aktuella undersökningen, dvs. den 
ändrade formen och karaktären på de slutgiltiga åtgärderna jämfört med de 
preliminära värdetullar som infördes på import från Tjeckien, Rumänien och 
Slovakien, och med tanke på befintliga åtaganden vad gäller import från Ungem, 
Polen och Kroatien, är det enligt rådets mening inte lärnpligt att ta ut de preliminära 
tullarna. Rådet har därför i enlighet med artikel 10.2 i grundförordningen beslutat 
att de belopp för vilka säkerhet ställts genom den preliminära tull som enligt 
kommissionens förordning (EG) nr 981/97 införs på import av den berörda 
produkten med ursprung i Ryssland, Tjeckien, Rumänien och Slovakien skall 
frisläppas. 
L. SLUTBESTÄMMELSE 
(89) Kommissionen samrådde med rådgivande kommittén i frågan om dessa åtaganden 
kunde godtas, och eftersom vissa invändningar anfördes förelade kommissionen 
rådet en rapport om resultatet av samrådet. Eftersom rådet inte fattade något beslut 
om att motsätta sig godtagandet av åtagandena, godtogs dessa i enlighet med artikel 
8.5 i grundförordningen genom kommissionens beslut 97/.../EG9, 
9 Se s.... i detta nummer av EGT. 
74 
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. 
Artikel 1 
1. Slutgiltiga antidumpningstullar skall införas på import av följande produkter med 
ursprung i Ungem, Polen, Ryssland, Tjeckien, Rumänien och Slovakien: 
a) Sömlösa rör av jäm eller olegerat stål av sådana slag som används till olje-
eller gasledningar (pipelines), med en ytterdiameter av högst 406,4 mm (som 
för närvarande omfattas av KN-nummer 7304 10 10 och 7304 10 30). 
b) Sömlösa rör med runt tvärsnitt, av jäm eller olegerat stål, kalldragna eller 
kallvalsade, andra än precisionsrör (som för närvarande omfattas av KN-
nummer 7304 31 99). 
c) Övriga rör med runt tvärsnitt, av jäm eller olegerat stål, andra än rör avsedda 
för gängning, med en ytterdiameter av högst 406,4 mm (som för närvarande 
omfattas av KN-nummer 7304 39 91 och 7304 39 93). 
2. Följande slutgiltiga tullsatser skall tillämpas på nettopriset fritt gemenskapen gräns 
före tull: 
75 
Land 
Ungern 
Polen 
Ryssland 
Tjeckien 
Rumänien 
Slovakien Tillverkare 
Csepel Tubes Co. Ltd. 
övriga 
Huta Batory SA 
Huta Andrzej SA 
Huta Czestochowa 
Huta Jednosc SA 
övriga 
All companies 
Vitkovice a.s. 
Nova Hut a.s. 
VT Chomutov a.s. 
övriga 
SC Artrom SA 
SC Silcotub SA 
SC Petrotub SA 
SC Republica SA Trade Company 
Övriga 
Zeleziame Podbrezovâ a.s. 
övriga Tullsats (%) 
36,5 % 
36,5 % 
7,1 % 
30,1 % 
30,1 % 
30,1 % 
30,1 % 
26,8 % 
5,1 % 
5,1 % 
28,6 % 
28,6 % 
9,8 % 
9,8 % 
9,8 % 
9,8 % 
38,2 % 
7,5 % 
7,5 % Taric-
til läggsnum­
mer 
8717 
8900 
8476 
8719 
8482 
8493 
8900 
8058 
8463 
8464 
8900 
8059 
8467 
8468 
8469 
8900 
8060 
8900 
3. Om inte annat anges skall gällande bestämmelser om tull tillämpas. 
76 
Artikel 2 
1. Importen skall vara befriad från de antidumpningstullar som införs genom artikel 
1.1 förutsatt att produkterna har tillverkats och sålts på export till gemenskapen av 
något av de företag som anges i punkt 4 nedan, vilka har gjort åtaganden som 
godtagits av gemenskapen, och förutsatt att villkoren enligt punkterna 2, 3 och 4 i 
denna artikel är uppfyllda. 
2. När deklarationen för övergång till fri omsättning uppvisas skall som förutsättning 
för tullbefrielse gälla att ett giltigt tillverkningsintyg, som utfärdats av ett av de 
företag som anges i punkt 4 nedan, uppvisas i original för det behöriga tullkontoret 
i medlemsstaten. Tillverkningsintyget skall överensstämma med de krav för dessa 
intyg som fastställts i det av kommissionen godtagna åtagandet och som i sina 
huvuddrag återges i bilagan till denna förordning. 
3. Tillverkningsintyget måste uppvisas inom tre månader efter utfärdandet. De 
kvantiteter som passerar medlemsstaternas tullkontor för import till gemenskapen 
utan antidumpningstull skall inte överstiga de kvantiteter som anges på intyget. Om 
de på intyget angivna kvantiteterna överskrids skall den överskjutande mängden 
omfattas av tullen och deklareras under det relevanta Taric-tilläggsnumret i artikel 
1.2. 
77 
Import som åtföljs av ett tillverkningsintyg skall deklareras under följande Taric-
tilläggsnummer : 
Taric-
Land Tillverkare tilläggs­
nummer 
Ungern Csepel Tubes Co. Ltd. 8521 
Polen Huta Batory SA 8517 
Huta Andrzej SA 8518 
Huta Czestochowa 8519 
Huta Jednosc SA 8520 
Tjeckien VT Chomutov a.s. 8507 
Rumänien SC Artrom SA 8508 
SA Silcotub SA 8509 
SCPetrotubSA 8514 
SC Republica SA Trade Company 8515 
Slovakien Zeleziame Podbrezovâ a.s. 8516 
Artikel 3 
I medlemsstaternas rapporter till kommissionen enligt artikel 14.6 i förordning (EG) nr 
384/96 skall för varje övergång till fri omsättning anges det år och den månad då 
importen ägt rum, KN-nummer, Taric-nummer och Taric-tilläggsnummer, typ av åtgärd, 
ursprungsland, kvantitet, värde, antidumpningstull, namnet på den importerande 
medlemsstaten och, i tillämpliga fall, tillverkningsintygets löpnummer. 
78 
Artikel 4 
Förordning (EEG) nr 1189/93 skall upphöra att gälla. 
Artikel 5 
Antidumpningsförfarandet mot import av den berörda produkten med ursprung i Kroatien 
avslutas härmed. 
Artikel 6 
De belopp för vilka säkerhet ställts i form av preliminära antidumpningstullar enligt 
förordning (EG) nr 981/97 på import av den berörda produkten med ursprung i Ryssland, 
Tjeckien, Rumänien och Slovakien skall frisläppas. 
Artikel 7 
Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offenliggjorts i Europeiska 
gemenskapernas officiella tidning. 
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. 
Utfärdad i Bryssel den 
På rådets vägnar 
79 
BILAGA 
Tillverkningsintyget: huvudsakligt innehåll* 
a) Intygets nummer. 
b) Märkning som utvisar om intyget är i original. 
c) Datum då intyget upphör att gälla. 
d) Följande text : 
"Tillverkningsintyg utfärdat av <företagets namn> i enlighet med artikel 2.2 i rådets 
förordning (...) för export till Europeiska gemenskapen inom ramen för Taric-
tilläggsnummer XXXX av vissa sömlösa rör." 
e) Företagets namn och fullständiga adress samt eventuellt identitetsnummer, t.ex. 
nationellt registreringsnummer för aktiebolag. 
f) Namn och fullständig adress på företagets kund i gemenskapen som importerar 
varorna eller namn och fullständig adress på den icke-närstående handlare utanför 
gemenskapen som exporterar varorna. 
g) Numret på den företagsfaktura som tillverkningsintyget hänför sig till. 
h) Exakt beskrivning av varorna, inbegripet 
en beskrivning av produkten som är tillräcklig för att identifiera produkten och 
som skall vara identisk med produktbeskrivningen på fakturan, 
KN-nummer, 
kvantitet (i metriska ton). 
Enligt det av kommissionen godtagna åtagandet kommer varje fält på intyget att återges på fyra 
språk: språket i det land där tillverkaren hör hemma, engelska, franska och tyska. 
?< 
i) Namnet på den tjänsteman i företaget som ansvarar för utfärdandet av intyget samt 
följande undertecknade förklaring: 
"Härmed intygas att försäljningen på export till Europeiska gemenskapen av de 
varor som omfattas av detta intyg sker inom räckvidden för och enligt villkoren i det 
åtagande som gjorts av <företagets namn> samt inom ramen för den mängd som får 
importeras till gemenskapen utan antidumpningstull och som anges i det åtagande 
som godtagits av kommissionen genom beslut Vidare intygas att uppgifterna i 
detta intyg är fullständiga och korrekta." 
j) Utrymme som kan användas av gemenskapens behöriga myndigheter. 
-81 
ISSN 1024-4506 
KOM(97) 535 slutlig 
DOKUMENT 
SV 02 11 
Katalognummer : CB-CO-97-551-SV-C 
ISBN 92-78-26094-0 
Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg 
a