MOTIVERING

1. BAKGRUND TILL FÖRSLAGET

Fram till 1985 utgjorde Grönland en del av Europeiska unionen (genom Danmark), vilket gjorde det möjligt för fiskefartyg från unionen att fiska i grönländska vatten. År 1985 trädde Grönland ut ur unionen, i kraft av Grönlandsfördraget. Genom fördraget associerades Grönland istället med unionen som ett av de utomeuropeiska länderna och territorierna (ULT). Med tanke bl.a. på Grönlands utvecklingsbehov och EU:s fiskerättigheter betonades i ingressen till Grönlandsfördraget behovet av att upprätthålla nära och varaktiga förbindelser mellan unionen och Grönland.

Ett fiskeavtal undertecknades den 13 mars 1984. I sina slutsatser av den 24 februari 2003 om halvtidsöversynen av det fjärde fiskeprotokollet instämde Europeiska unionens råd i att det fanns ett behov av att bredda och stärka de framtida förbindelserna mellan Europeiska unionen och Grönland med beaktande av fiskets betydelse och de strukturella utvecklingsproblemen på Grönland. I den gemensamma förklaringen från 2006 av Europeiska gemenskapen, å ena sidan, och Grönlands lokala regering och Danmarks regering, å andra sidan, fastlades gemensamma mål för ett nytt partnerskap mellan unionen och Grönland. Förklaringen utgjorde den politiska grunden för rådets beslut 2006/526/EG, i vilket ramen för samarbetet mellan parterna under perioden 2007–2013 fastställdes. Det partnerskap som inrättades genom rådets beslut 2006/526/EG löper ut den 31 december 2013.

Grönlands ökade geostrategiska betydelse och hela den arktiska regionens ökade betydelse för EU (till följd av att regionen har blivit mer lättillgänglig på grund av klimatförändringarna) samt Grönlands strukturella problem medför att det finns skäl att (utan att det berör det gällande partnerskapsavtalet om fiske mellan EU och Grönland) skapa ett nytt instrument för att svara på dessa förändringar och problem.

Partnerskapet mellan Europeiska unionen, Grönland och Danmark bör främja samråd och policydialog om de mål och samarbetsområden som fastställs i det föreliggande beslutet. Partnerskapet bör i synnerhet fastlägga en ram för policydialog om frågor av gemensamt intresse – eller av intresse för någon av parterna – som tillhandahåller en grund för ett brett upplagt samarbete om

- globala frågor, såsom energi, klimatförändring, miljö, naturresurser (inbegripet råvaror), sjötransport, forskning och innovation, och

- frågor som rör den arktiska regionen och är av intresse för Europeiska unionen.

Partnerskapet bör ha följande specifika mål:

- Att hjälpa Grönland möta stora utmaningar för territoriet, särskilt hållbar diversifiering av ekonomin, höjning av arbetskraftens (bl.a. forskares) kompetens och förbättring av informations- och kommunikationstekniksystemen.

- Att bygga upp den grönländska förvaltningens kapacitet att på ett bättre sätt utforma och genomföra nationella policyer, särskilt på nya områden av gemensamt intresse enligt det programplaneringsdokument som avses i artikel 4.2 i det föreliggande beslutet.

De huvudsakliga samarbetsområdena för partnerskapet bör vara följande:

1. Utbildning, turism och kultur.

2. Naturresurser[1] (inbegripet råvaror).

3. Energi, klimat, miljö och biologisk mångfald.

4. Internationellt samarbete om frågor som rör den arktiska regionen.

5. Den sociala sektorn, arbetskraftens rörlighet, system för socialt skydd och frågor som rör livsmedelssäkerhet och livsmedelstrygghet.

6. Forskning och innovation på områden såsom energi, klimatförändring, katastrofresiliens, naturresurser (inbegripet råvaror) och hållbar användning av levande tillgångar.

Det nya partnerskapet bör försöka svara på EU:s och Grönlands behov av att tillsammans möta de utmaningar som de globala frågorna (klimatförändring, miljö, sjötransport, forskning, innovation, etc.) ger upphov till. Det bör bidra till att lösa den grönländska ekonomins strukturella problem genom att tillhandahålla en lämplig ram för de behöriga myndigheternas utformning och genomförande av policyer som leder till diversifiering av ekonomin.

2. RESULTAT AV SAMRÅD MED BERÖRDA PARTER OCH KONSEKVENSBEDÖMNINGAR

Europeiska kommissionen höll under perioden 26 november 2010–31 januari 2011 ett offentligt samråd om den framtida finansieringen av EU:s yttre åtgärder. En majoritet av de som deltog i samrådet (nedan kallade de svarande ) ansåg att EU:s yttre åtgärder tillför ett betydande mervärde inom de huvudsakliga policyområden[2] som understöds genom unionens finansieringsinstrument för sådana åtgärder.

Mer än två tredjedelar av de svarande ansåg att EU:s intressen beaktas i tillräckligt hög grad i unionens yttre åtgärder och att åtgärderna i större utsträckning bör grunda sig på EU:s värden och principer och på partnerländernas utvecklingsmål. En betydande majoritet av de svarande ställde sig bakom större flexibilitet i EU-instrumentens geografiska avgränsningar, som ett sätt att svara på interregionala utmaningar.

Det har gjorts ett flertal bedömningar och utvärderingar av EU:s samarbete med de utomeuropeiska länderna och territorierna och berörda aktörer har rådfrågats. Kommissionen höll under perioden 1 juli–17 oktober 2008 ett offentligt samråd om de framtida förbindelserna mellan EU och de utomeuropeiska länderna och territorierna[3]. Samrådet omfattade en konferens för berörda aktörer, som hölls i Bryssel i oktober 2008[4]. En halvtidsöversyn av partnerskapet EU–Grönland under perioden 2007–2013 håller på att färdigställas. Den visar att det gällande instrumentet har givit positiva resultat.

I den konsekvensbedömning som gjordes med tanke på det föreliggande förslaget behandlas följande tre policyalternativ mer ingående:

7. Inget partnerskap med Grönland.

8. Ingen förändring (bibehållande av nuvarande läge).

9. Ett reviderat partnerskap som beaktar den framväxande internationella medvetenheten om Grönland och territoriets ökade geostrategiska betydelse mot bakgrund av globala frågor (global uppvärmning, naturresurser, etc.) och ger unionen möjlighet att till fullo ta till vara sina intressen och åskådliggöra sina policyer.

Det föreliggande förslaget bygger på det tredje alternativet.

3. FÖRSLAGETS RÄTTSLIGA ASPEKTER

Enligt artikel 204 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt ska bestämmelserna i artiklarna 198–203 i fördraget tillämpas beträffande Grönland om inte annat följer av de särskilda bestämmelser för Grönland som fastställs i det protokoll om en särskild ordning för Grönland som fogats till fördraget (protokoll nr 34).

I vår globaliserade värld infogas ett flertal interna EU-policyer (t.ex. de för klimatförändringarna, miljön och den arktiska regionen och policyerna på områdena energi, migration, råvaror och innovation) i allt större utsträckning i EU:s yttre åtgärder. I överensstämmelse med kommissionens meddelande Europa 2020 – En strategi för smart och hållbar tillväxt för alla och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt bör unionen sörja för att de interna åtgärderna och de externa åtgärderna förstärker varandra ömsesidigt.

Globala frågor såsom klimatförändringarnas allt större återverkningar för mänsklig verksamhet och på miljön, sjötransport, naturresurser, forskning och innovation har lett till att Grönlands geostrategiska betydelse har ökat. Frågor som rör den arktiska regionen och är av intresse för EU (bl.a. återverkningarna av klimatförändringarna) skulle kunna hanteras på ett bättre sätt inom ramen för ett nytt, förstärkt partnerskap med Grönland, ett av territorierna i regionen, till ytan hälften så stort som EU om än glesbefolkat.

Det föreliggande förslaget uppfyller kraven i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen, eftersom subsidiaritetsprincipen och proportionalitetsprincipen respekteras och åtgärder på EU-nivå erfordras.

Danmark ger Grönland finansiellt stöd som uppgår till ungefär 450 miljoner euro per år. Medlen anslås inte för att understödja genomförandet av någon specifik strategi utan för att stödja det grönländska samhällssystemet i allmänhet. Det finansiella stödet från EU bör anslås för nationella strategier som utformas, fastställs och genomförs av den grönländska regeringen. Det bör möjliggöra en brett upplagd dialog av strategiskt intresse för båda parterna.

Stödet bör huvudsakligen tillhandahållas i form av budgetstöd, vilket kommer att kräva en regelbunden dialog om det eller de prioritetsområden som parterna väljer inom ramen för de strategier som de kommer överens om för den berörda perioden.

4. BUDGETKONSEKVENSER

Posten Övriga under rubrik 4 ( Europa i världen ) i budgetramen i kommissionens förslag om den framtida fleråriga budgetramen för Europeiska unionen omfattar ett belopp på 217,8 miljoner euro för partnerskapet med Grönland under perioden 2014–2020.

2011/0410 (CNS)

Förslag till

RÅDETS BESLUT

om förbindelserna mellan Europeiska unionen, å ena sidan, och Grönland och Konungariket Danmark, å andra sidan

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 203,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

med beaktande av Europaparlamentets yttrande[5],

efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,

i enlighet med ett särskilt lagstiftningsförfarande, och

av följande skäl:

10. I enlighet med fördraget om ändring av fördragen om upprättandet av Europeiska gemenskaperna i fråga om Grönland[6] (nedan kallat Grönlandsfördraget ), som trädde i kraft den 1 februari 1985, gäller fördraget om Europeiska unionens funktionssätt inte för Grönland. I kraft av Grönlandsfördraget är Grönland dock associerat med Europeiska unionen som ett av de utomeuropeiska länderna och territorierna (ULT), eftersom det är en del av en medlemsstat.

11. Enligt ingressen till Grönlandsfördraget bör det införas arrangemang som medger att nära och varaktiga förbindelser mellan Europeiska unionen och Grönland upprätthålls och att gemensamma intressen, särskilt Grönlands utvecklingsbehov, beaktas. I enlighet med ingressen tillhandahåller arrangemangen för utomeuropeiska länder och territorier i fjärde delen i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt en lämplig ram för förbindelserna.

12. Enligt artikel 198 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt ska syftet med associeringen av de utomeuropeiska länderna och territorierna med unionen vara att främja den ekonomiska och sociala utvecklingen i dessa länder och territorier och att upprätta nära ekonomiska förbindelser mellan dem och unionen som helhet. Enligt artikel 204 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt ska bestämmelserna i artiklarna 198–203 i fördraget tillämpas beträffande Grönland om inte annat följer av de särskilda bestämmelser för Grönland som fastställs i det protokoll om en särskild ordning för Grönland som fogats till fördraget (protokoll nr 34).

13. Bestämmelser om tillämpningen av principerna i artiklarna 198–202 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt fastställs i rådets beslut 2001/822/EG av den 27 november 2001 om associering av de utomeuropeiska länderna och territorierna med Europeiska gemenskapen (ULT-beslut)[7] (ändrat genom beslut 2007/249/EG), som fortsätter att gälla för Grönland på de villkor som anges i beslutet.

14. I sina slutsatser av den 24 februari 2003 om halvtidsöversynen av det fjärde fiskeprotokollet mellan Europeiska gemenskapen, Danmarks regering och Grönlands lokala regering instämde Europeiska unionens råd, med beaktande av Grönlands geostrategiska betydelse för Europeiska unionen och av den samarbetsanda som följde av unionens beslut att bevilja Grönland ställning som utomeuropeiskt territorium, i att det fanns ett behov av att bredda och stärka de framtida förbindelserna mellan Europeiska unionen och Grönland med beaktande av fiskets betydelse och de strukturella utvecklingsproblemen på Grönland (behovet av strukturella och sektorsinriktade reformer). Rådet åtog sig i slutsatserna att grunda Europeiska unionens framtida förbindelser med Grönland efter 2006 på ett omfattande partnerskap för hållbar utveckling som skulle inbegripa ett särskilt fiskeavtal, vilket skulle förhandlas fram i enlighet med allmänna regler och principer för sådana avtal.

15. Det avtal om fiske mellan Europeiska gemenskapen och Danmarks regering och Grönlands lokala regering som på gemenskapens vägnar ingicks genom rådets beslut 2006/1006/EG[8] är ett resultat av den samarbetsanda som följde av unionens beslut att bevilja Grönland ställning som utomeuropeiskt territorium.

16. I den gemensamma förklaringen från 2006 av Europeiska gemenskapen, å ena sidan, och Grönlands lokala regering och Danmarks regering, å andra sidan, erinrade parterna om de nära historiska, politiska, ekonomiska och kulturella förbindelserna mellan Europa och Grönland och förklarade gemenskapen och Grönland sin avsikt att stärka sitt partnerskap och samarbete.

17. Europeiska unionen har behov av att bygga upp omfattande partnerskap med nya aktörer på den internationella scenen, för att främja en stabil, inkluderande världsordning, eftersträva globala allmänna nyttigheter ( global public goods ), försvara centrala intressen för unionen och öka kunskaperna om unionen i de berörda länderna och territorierna.

18. Ett partnerskap mellan Europeiska unionen och Grönland bör medge upprätthållande av starka förbindelser mellan partnerna. Partnerskapet bör svara på de globala utmaningarna och göra det möjligt att utforma en proaktiv agenda och eftersträva gemensamma intressen i överensstämmelse med målen för unionens policy för den arktiska regionen och målen för Europa 2020-strategin. Det bör öka trovärdigheten hos och söka nå samstämmighet med Europa 2020-strategin genom att länka samman främjandet av interna policyer (såsom den policy som redovisas i kommissionens meddelande om råvaror) med åtgärder för samarbete med Grönland.

19. Europeiska unionens bistånd bör inriktas på de områden där det har störst verkan, med beaktande av unionens kapacitet att agera på global nivå och svara på globala utmaningar (såsom fattigdomsutrotning, hållbar, inkluderande utveckling och främjande av demokrati, god styrning, de mänskliga rättigheterna och rättsstatsprincipen), dess långsiktiga, förutsebara engagemang i utvecklingsbiståndet och dess roll i samordningen med EU-medlemsstaterna.

20. Partnerskapet EU–Grönland bör tillhandahålla en ram som medger regelbundna diskussioner om frågor av intresse för unionen eller Grönland (såsom globala frågor) där meningsutbyte och eventuell konvergens i fråga om idéer och åsikter kan vara av värde för båda parter. Klimatförändringarnas allt större återverkningar för mänsklig verksamhet och på miljön och frågor som sjötransport, naturresurser (inbegripet råvaror) och forskning och innovation erfordrar dialog och närmare samarbete.

21. Det finansiella stöd från unionen som anslås inom ramen för det nya partnerskapet bör tillföra Grönlands utveckling ett europeiskt perspektiv och bidra till att ytterligare förstärka de nära och varaktiga förbindelserna med Grönland och territoriets ställning som en framskjuten förpost för unionen, på grundval av partnernas gemensamma värden och historia.

22. Det finansiella stödet från unionen för perioden 2014–2020 bör inriktas på ett eller högst två samarbetsområden, för att partnerskapet ska kunna maximera verkningarna av stödet – t.ex. genom skalfördelar och synergieffekter – och för att göra EU-åtgärderna mer synliga.

23. Det bör inom ramen för samarbetet säkerställas att det finansiella stödet beviljas på en förutsebar, regelbunden grund och att stödet är flexibelt och anpassas till situationen på Grönland. Budgetstöd bör därför användas närhelst det är möjligt och lämpligt.

24. De finansiella bestämmelserna för Europeiska unionens årsbudget fastställs i en förordning som antas av Europaparlamentet och rådet, i hänvisningar nedan kallad budgetförordningen . Hänvisningarna till budgetförordningen gäller i samtliga fall den senaste version av texten som är i kraft, och de omfattar kommissionens genomförandebestämmelser för budgetförordningen.

25. Under hela utgiftscykeln bör Europeiska unionens ekonomiska intressen skyddas med hjälp av proportionella åtgärder som ska göra det möjligt att förebygga, spåra och utreda oriktigheter, att återkräva sådana medel som förlorats eller som utbetalats eller använts felaktigt och att fastställa påföljder vid behov. Dessa åtgärder bör vidtas i enlighet med de avtal som ingåtts med internationella organisationer och tredjeländer.

26. De programplaneringsdokument och finansieringsåtgärder som är nödvändiga för att genomföra detta beslut bör antas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter[9]. Med beaktande av de berörda genomförandeakternas karaktär, särskilt deras policyinriktning eller deras ekonomiska konsekvenser, bör granskningsförfarandet i princip tillämpas för att anta akterna, utom när det gäller finansiellt småskaliga tekniska genomförandeåtgärder.

27. Befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt bör delegeras till kommissionen med avseende på antagandet av särskilda bestämmelser som kompletterar detta beslut. Det är av särskild betydelse att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå. Kommissionen bör, då den förbereder och utarbetar delegerade akter, se till att relevanta handlingar översänds samtidigt till Europaparlamentet och rådet och att detta sker så snabbt som möjligt och på lämpligt sätt.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Del 1

ALLMÄNNA BESTÄMMELSER OM FÖRBINDELSERNA MELLAN EUROPEISKA UNIONEN OCH GRÖNLAND

Artikel 1 Syfte och tillämpningsområde

28. Avsikten med partnerskapet mellan Europeiska unionen, Grönland och Danmark är att upprätthålla nära och varaktiga förbindelser mellan partnerna och understödja en hållbar utveckling av det grönländska samhället.

29. Partnerskapet är medvetet om Grönlands geostrategiska läge i den arktiska regionen och om hur viktiga frågorna om utforskning och utnyttjande av naturresurser (inbegripet råvaror) är och står som garant för närmare samarbete och fördjupad policydialog om dessa frågor.

Artikel 2Allmänna principer för partnerskapet

30. Partnerskapet mellan Europeiska unionen, Grönland och Danmark ska främja samråd och policydialog om de mål och samarbetsområden som fastställs i detta beslut.

31. Partnerskapet ska i synnerhet fastlägga en ram för policydialog om frågor av gemensamt intresse – eller av intresse för någon av parterna – som tillhandahåller en grund för ett brett upplagt samarbete om

32. globala frågor, såsom energi, klimatförändring, miljö, naturresurser (inbegripet råvaror), sjötransport, forskning och innovation, och

33. frågor som rör den arktiska regionen och är av intresse för Europeiska unionen.

34. Det ska sörjas för samstämmighet med andra områden av EU:s yttre åtgärder och andra relevanta EU-policyer vid genomförandet av detta beslut. I detta syfte ska de åtgärder som finansieras enligt detta beslut programplaneras på grundval av de EU-policyer för samarbete som fastställs i avtal, förklaringar, handlingsplaner och andra instrument och i enlighet med de strategier för samarbete som antas enligt artikel 4.

35. Beslut om åtgärder för samarbete ska fattas i nära samråd mellan Europeiska kommissionen, Grönlands regering och Danmarks regering. Partnernas respektive institutionella, rättsliga och finansiella befogenheter ska beaktas till fullo vid dessa samråd. Europeiska kommissionen och Grönlands regering ska handha genomförandet av detta beslut i enlighet med partnernas respektive skyldigheter enligt de finansieringsöverenskommelser som avses i artikel 8.4.

Artikel 3Mål för partnerskapet och huvudsakliga samarbetsområden

36. De specifika målen för partnerskapet är följande:

37. Att hjälpa Grönland möta stora utmaningar för territoriet, särskilt hållbar diversifiering av ekonomin, höjning av arbetskraftens (bl.a. forskares) kompetens och förbättring av informations- och kommunikationstekniksystemen. Måtten på uppnåendet av dessa mål ska utgöras av handelsbalansen som andel av BNP, fiskerisektorns andel av den totala exporten och utbildningsstatistikindikatorer.

38. Att bygga upp den grönländska förvaltningens kapacitet att på ett bättre sätt utforma och genomföra nationella policyer, särskilt på nya områden av gemensamt intresse enligt det programplaneringsdokument som avses i artikel 4.2 i det föreliggande beslutet. Måtten på uppnåendet av detta mål ska utgöras av antalet förvaltningsanställda som fullföljer utbildningen och andelen statstjänstemän som är (varaktigt) bosatta på Grönland.

39. De huvudsakliga samarbetsområdena är följande:

40. Utbildning, turism och kultur.

41. Naturresurser (inbegripet råvaror).

42. Energi, klimat, miljö och biologisk mångfald.

43. Internationellt samarbete om frågor som rör den arktiska regionen.

44. Den sociala sektorn, arbetskraftens rörlighet, system för socialt skydd och frågor som rör livsmedelssäkerhet och livsmedelstrygghet.

45. Forskning och innovation på områden såsom energi, klimatförändring, katastrofresiliens, naturresurser (inbegripet råvaror) och hållbar användning av levande tillgångar.

Del 2

PROGRAMPLANERING OCH GENOMFÖRANDE Artikel 4 Programplanering

46. Inom ramen för partnerskapet ska Grönlands regering ta på sig ansvaret för utformning och fastställande av sektorpolicyer på de samarbetsområden som anges i artikel 3.2. Grönlands regering ska också svara för adekvat uppföljning.

47. Grönlands regering ska på denna grund utarbeta och lägga fram ett vägledande programplaneringsdokument för hållbar utveckling på Grönland (nedan kallat programplaneringsdokumentet ). Programplaneringsdokumentet ska syfta till att tillhandahålla en enhetlig ram för samarbetet mellan unionen och Grönland som är förenlig med det allmänna syftet och tillämpningsområdet, med målen och principerna och med Europeiska unionens policyer.

48. Principerna för biståndseffektivitet – nationellt ägarskap, partnerskap, samordning, harmonisering, anpassning till nationella system, ömsesidig ansvarsskyldighet och resultatorientering – ska tillämpas vid utarbetandet och genomförandet av programplaneringsdokumentet.

49. Programplaneringsdokumentet ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 11.2. Detta förfarande ska tillämpas även för väsentliga ändringar av programplaneringsdokumentet som får till följd att strategin eller programplaneringen för denna ändras i väsentlig grad. Det ska inte tillämpas för icke väsentliga ändringar som består i tekniska justeringar, omfördelningar av medel inom de vägledande anslagen per prioritetsområde eller ökningar eller minskningar av de ursprungliga vägledande anslagen med mindre än 20 %, under förutsättning att ändringarna inte berör de prioritetsområden och mål som anges i programplaneringsdokumentet. Icke väsentliga ändringar enligt ovan ska meddelas Europaparlamentet och rådet inom en månad.

Artikel 5Genomförandebestämmelser

Europeiska kommissionen ska i enlighet med delegeringen av befogenhet enligt artikel 9 och förfarandet i artikel 10 anta närmare genomförandebestämmelser som kompletterar detta beslut, inom tre månader efter den dag då beslutet börjar gälla.

Artikel 6Finansieringsram

Finansiellt stöd får ges till följande åtgärder inom ramen för de sektorpolicyer som fastställts av Grönlands regering:

a) Reformer och projekt som är förenliga med programplaneringsdokumentet enligt artikel 4.2.

b) Institutionsuppbyggnad, kapacitetsuppbyggnad och integrering av miljö- och klimatförändringsaspekter.

c) Program för tekniskt samarbete.

Artikel 7Finansiella bestämmelser

Det finansiella stödet från Europeiska unionen ska huvudsakligen tillhandahållas i form av budgetstöd.

Artikel 8 Skyddet av unionens ekonomiska intressen

50. Kommissionen ska se till att unionens ekonomiska intressen skyddas vid genomförandet av åtgärder som finansieras enligt detta beslut, genom förebyggande åtgärder mot bedrägeri, korruption och annan olaglig verksamhet, genom effektiva kontroller och, om oriktigheter upptäcks, genom återkrav av felaktigt utbetalda medel samt vid behov genom effektiva, proportionella och avskräckande påföljder.

51. Kommissionen och revisionsrätten ska ha befogenhet att utföra revision, på grundval av handlingar och kontroller på plats, hos alla stödmottagare, uppdragstagare och underleverantörer som erhållit unionsfinansiering.

Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) får, i enlighet med förfarandena i förordning (Euratom, EG) nr 2185/96, utföra kontroller på plats och inspektioner hos ekonomiska aktörer som direkt eller indirekt berörs av unionsfinansiering, i syfte att fastställa om det har förekommit bedrägeri, korruption eller annan olaglig verksamhet som påverkar unionens ekonomiska intressen i samband med bidragsavtal, bidragsbeslut eller andra avtal som berörs av sådan finansiering.

Utan att det påverkar tillämpningen av första och andra styckena ska befogenheten att utföra revision, kontroller på plats och inspektioner i enlighet med budgetförordningen uttryckligen tillerkännas kommissionen, revisionsrätten och Olaf i samarbetsavtal med tredjeland eller internationella organisationer, bidragsavtal, bidragsbeslut och andra avtal som ingås med tillämpning av detta beslut.

52. Grönland ska utföra regelbundna kontroller för att se till att de åtgärder som finansieras från Europeiska unionens budget genomförs korrekt. Utöver årlig rapportering om de resultat som uppnåtts inom ramen för sektorpolicyerna ska Grönland tillhandahålla en årlig förklaring om transaktionernas laglighet och korrekthet. Grönland ska vidta lämpliga åtgärder för att förebygga oriktigheter och bedrägerier och ska vid behov vidta rättsliga åtgärder för att återvinna felaktigt utbetalda medel.

53. Grönlands regerings skyldigheter när det gäller förvaltningen av medel från Europeiska unionen ska anges i de finansieringsöverenskommelser som ingås med kommissionen med tanke på genomförandet av detta beslut. Finansieringsöverenskommelserna ska särskilt fastställa sektorindikatorerna, varvid de utbetalningsvillkor som ska vara uppfyllda och kontrollmetoderna för att säkerställa uppfyllandet av de villkoren och för att rapportera framstegen i förhållande till sektorindikatorerna ska anges.

Del 3

SLUTBESTÄMMELSER

Artikel 9 Delegering av befogenhet till kommissionen

Europeiska kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter enligt artikel 10 med genomförandebestämmelser för detta beslut.

Artikel 10

Delegeringens utövande

54. Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artikel 9 ska ges till kommissionen för den period som detta beslut är giltigt.

55. Delegeringen av befogenhet får när som helst återkallas av rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning , eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft.

56. Så snart kommissionen antar en delegerad akt ska den delge rådet denna.

57. En delegerad akt ska träda i kraft endast om rådet inte har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period av två månader från den dag då akten delgavs rådet, eller om rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att det inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader på rådets initiativ.

Artikel 11Kommittéförfarande

58. Europeiska kommissionen ska biträdas av Grönlandskommittén (nedan kallad kommittén ). Denna kommitté ska vara en kommitté i den mening som avses i förordning (EU) nr 182/2011.

59. När det hänvisas till denna punkt ska artikel 5 i förordning (EU) nr 182/2011 tillämpas.

60. När det är meningen att kommitténs yttrande ska inhämtas genom skriftligt förfarande ska det förfarandet avslutas utan resultat om kommitténs ordförande beslutar detta – eller en enkel majoritet av kommittéledamöterna begär detta – inom tidsfristen för att avge ett yttrande.

61. När det hänvisas till denna punkt ska artikel 8 i förordning (EU) nr 182/2011 jämförd med artikel 5 i den förordningen tillämpas.

De beslut som antagits ska fortsätta att gälla under den tid som de dokument, handlingsprogram eller åtgärder som antagits eller ändrats varar.

Artikel 12

Utvärderingar och rapporter

62. Europeiska kommissionen, Grönlands regering och Danmarks regering ska senast den 31 december 2017 ha företagit en halvtidsöversyn av partnerskapet och dess verkningar för Grönland i dess helhet. Kommissionen ska göra alla berörda aktörer – inbegripet icke-statliga aktörer och lokala myndigheter – delaktiga i fasen för utvärdering av det stöd som unionen tillhandahåller inom ramen för detta beslut.

63. Kommissionen ska senast i slutet av första halvåret 2018 med hjälp av resultat- och verkansindikatorer som visar hur effektivt resurserna har använts ha utarbetat en rapport om i vilken utsträckning målen för detta beslut har uppnåtts och om det europeiska mervärde som beslutet har tillfört, med sikte på ett beslut om att fortsätta med, ändra eller upphöra med de typer av åtgärder som finansieras inom ramen för det här beslutet. Rapporten ska även behandla utrymmet för förenklingar, den interna och externa samstämmigheten i samarbetet inom ramen för detta beslut, frågan om alla mål fortfarande är relevanta samt åtgärdernas bidrag till unionens prioriteter i fråga om smart, hållbar och inkluderande tillväxt. Den ska dessutom beakta eventuella konstateranden och slutsatser om det föregående beslutets verkningar på lång sikt.

64. Rapporten ska läggas fram för Europaparlamentet och rådet och ska vid behov åtföljas av ett lagstiftningsförslag om erforderliga ändringar av detta beslut.

65. Värdena på de indikatorer som anges i artikel 2 den 1 januari 2014 ska ligga till grund för bedömningen av i vilken utsträckning målen för detta beslut har uppnåtts.

66. Kommissionen ska ålägga Grönland att tillhandahålla alla uppgifter som i överensstämmelse med de internationella åtagandena om biståndseffektivitet är nödvändiga för uppföljning och utvärdering av de berörda åtgärderna.

67. Detta besluts verkningar på längre sikt och hållbarheten i beslutets verkningar ska utvärderas efter det att beslutet har upphört att gälla, i enlighet med de då gällande bestämmelserna och förfarandena.

Artikel 13Finansiellt referensbelopp

Det vägledande beloppet för genomförandet av detta beslut under perioden 2014–2020 ska vara 217,8 miljoner euro.

Artikel 14Offentliggörande

Detta beslut träder i kraft den tredje dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning . Det ska tillämpas från och med den 1 januari 2014.

Utfärdat i Bryssel den

På rådets vägnar

Ordförande

FINANSIERINGSÖVERSIKT FÖR RÄTTSAKT

1. GRUNDLÄGGANDE UPPGIFTER OM FÖRSLAGET ELLER INITIATIVET

1.1. Förslagets eller initiativets beteckning

1.2. Berörda politikområden i den verksamhetsbaserade förvaltningen och budgeteringen

1.3. Typ av förslag eller initiativ

1.4. Mål

1.5. Motivering till förslaget eller initiativet

1.6. Tid under vilken åtgärden kommer att pågå respektive påverka resursanvändningen

1.7. Planerad metod för genomförandet

2. FÖRVALTNING

2.1. Bestämmelser om uppföljning och rapportering

2.2. Administrations- och kontrollsystem

2.3. Åtgärder för att förebygga bedrägeri och oegentligheter/oriktigheter

2.4 Uppskattning av kostnaderna och fördelarna med kontrollerna

3. BERÄKNADE BUDGETKONSEKVENSER AV FÖRSLAGET ELLER INITIATIVET

3.1. Berörda rubriker i den fleråriga budgetramen och budgetrubriker i den årliga budgetens utgiftsdel

3.2. Beräknad inverkan på utgifterna

3.2.1. Sammanfattning av den beräknade inverkan på utgifterna

3.2.2. Beräknad inverkan på driftsanslagen

3.2.3. Beräknad inverkan på de administrativa anslagen

3.2.4. Förenlighet med den gällande fleråriga budgetramen

3.2.5. Bidrag från tredje part

3.3. Beräknad inverkan på inkomsterna

FINANSIERINGSÖVERSIKT FÖR RÄTTSAKT

1. GRUNDLÄGGANDE UPPGIFTER OM FÖRSLAGET ELLER INITIATIVET

1.1. Förslagets eller initiativets beteckning

Partnerskapet mellan EU och Grönland

1.2. Berörda politikområden i den verksamhetsbaserade förvaltningen och budgeteringen [10]

21 07: (Andra åtgärder inom utvecklingssamarbetet samt tillfälliga program)

1.3. Typ av förslag eller initiativ

( Ny åtgärd

( Ny åtgärd som bygger på ett pilotprojekt eller en förberedande åtgärd[11]

( Befintlig åtgärd vars genomförande förlängs i tiden

( Tidigare åtgärd som omformas till eller ersätts av en ny

1.4. Mål

1.4.1. Fleråriga strategiska mål för kommissionen som förslaget eller initiativet är avsett att bidra till

Partnerskapet mellan Europeiska unionen och Grönland syftar till att upprätthålla de nära och varaktiga förbindelserna mellan partnerna och understödja en hållbar utveckling av det grönländska samhället.

1.4.2. Specifika mål eller verksamheter inom den verksamhetsbudgeterade förvaltningen och budgeteringen som berörs

Mål nr 1 : Att hjälpa Grönland möta stora utmaningar för territoriet, särskilt hållbar diversifiering av ekonomin, höjning av arbetskraftens (bl.a. forskares) kompetens och förbättring av informations- och kommunikationstekniksystemen.

Mål nr 2 : Att bygga upp den grönländska förvaltningens kapacitet att på ett bättre sätt utforma och genomföra sin nationella politik, särskilt på nya områden av gemensamt intresse enligt det programplaneringsdokument som avses i artikel 4.2 i detta beslut.

Berörda verksamheter enligt den verksamhetsbaserade förvaltningen och budgeteringen.

21 07 Andra åtgärder inom utvecklingssamarbetet samt tillfälliga program (se punkt 1.2).

1.4.3. Verkan eller resultat som förväntas

Resultat gällande mål nr 1 : Att hjälpa Grönland möta stora utmaningar för territoriet, särskilt hållbar diversifiering av ekonomin, höjning av arbetskraftens (bl.a. forskares) kompetens och förbättring av informations- och kommunikationstekniksystemen.

- Öka antalet internetoperatörer och internetuppkopplingar.

- Bättre utbildad och mer flexibel arbetskraft, med erforderliga kompetenser för en diversifierad ekonomi.

- Bättre handelsbalans med en minskning av den traditionella sektorn i landets sammanlagda export, och ökad betydelse för naturresurser, inklusive råmaterial i den totala exporten.

- En ekonomi som är mindre beroende av stöd från EU och Danmark

Resultat gällande mål nr 2 : Att bygga upp den grönländska förvaltningens kapacitet att på ett bättre sätt utforma och genomföra sin nationella politik, särskilt på nya områden av gemensamt intresse enligt det programplaneringsdokument som avses i artikel 4.2 i detta beslut.

- Öka den grönländska förvaltningens förmåga att bättre formulera och genomföra nationell politik, bl.a. nya områden och globala frågor.

- En grönländsk förvaltning som regelbundet fortbildas inom relevanta områden.

- Minskad personalomsättning i den grönländska förvaltningen.

Vad gäller dialog och samråd med berörda parter och stödmottagare , t.ex. lärare, studerande, fackföreningar och arbetsgivarorganisationer, bör det betonas att de regelbundet konsulteras av Grönlands landsstyre vid därför avsedda möten. Europeiska kommissionen deltar också ofta vid dessa möten för att skaffa sig en uppfattning om direkta och indirekta stödmottagares åsikter om EU-stödet och för att uttrycka sina egna åsikter om de ämnen som diskuteras.

1.4.4. Indikatorer för bedömning av resultat eller verkan

Indikatorer för mål nr 1 : Att hjälpa Grönland möta stora utmaningar för territoriet, särskilt hållbar diversifiering av ekonomin, höjning av arbetskraftens (bl.a. forskares) kompetens och förbättring av informations- och kommunikationstekniksystemen.

- Antal internetoperatörer

- Antal internetuppkopplingar

- Utbildningsutgifter som procentandel av de sammanlagda offentliga utgifterna

- Slutförd utbildning, totalt

- % av handelsbalansen i BNP

- % fiskeprodukter av den totala exporten

- % budgetunderskott av BNP utan bidrag

- % av naturresurser, inklusive råmaterial, i den totala exporten

Indikatorer för mål nr 2 : Att bygga upp den grönländska förvaltningens kapacitet att på ett bättre sätt utforma och genomföra sin nationella politik, särskilt på nya områden av gemensamt intresse enligt det programplaneringsdokument som avses i artikel 4.2 i detta beslut.

- Antal administrativa medlemmar i personalen som slutför fortbildning

- Antal nya politiska åtgärder som formulerats/setts över

- Antal lärlingsplatser i europeiskt näringsliv (antingen på Grönland eller utanför)

- Antal offentliga tjänstemän på fortbildning i europeiska förvaltningar

- % av de offentliga tjänstemännen som är (långsiktigt) bosatta på Grönland.

1.5. Motivering till förslaget eller initiativet

1.5.1. Behov som ska tillgodoses på kort eller lång sikt

Målgruppen för det framtida partnerskapet mellan EU och Grönland är Grönlands befolkning som helhet. Om fokus fortsatt ligger på utbildning och yrkesutbildning kommer särskilt intresse att ägnas åt målgruppen arbetstagare med grundskoleutbildning och icke yrkesutbildade arbetstagare.

1.5.2. Mervärdet av en åtgärd på unionsnivå

Det föreslagna partnerskapet mellan EU och Grönland kommer att möjliggöra en fortsättning på de starka förbindelserna mellan partnerna. Det bör motsvara de globala utmaningarna och göra det möjligt att utveckla en proaktiv dagordning och strävan efter gemensamma intressen i linje med målen för Europa 2020-strategin och EU:s politik för Arktis.

Det skulle bidra med trovärdighet och söka enhetlighet med Europa 2020-strategin genom att koppla EU:s inre politik, t.ex. meddelandet om råvaror, till samarbetet med Grönland.

Eftersom EU vid sidan av Danmark är den enda givaren ger det stöd som slussas genom det nya partnerskapet ett EU-perspektiv till utvecklingen av Grönland och bidrar till stärkandet av de nära och bestående banden med detta territorium.

Grönländarna är medborgare i den medlemsstat som de konstitutionellt är länkade till (Danmark), och har därför EU-medlemskap, vilket innebär att motsvarande delar av fördraget är tillämpliga på dem. EU-stödet stärker Grönlands position som framskjuten förpost för EU på grundval av en gemensam värdegrund och historia som kopplar samman de båda partnerna.

1.5.3. Huvudsakliga erfarenheter från liknande försök eller åtgärder

Med partnerskapet mellan EU och Grönland inleddes en process som med tiden har förbättrats genom utvecklingen av övervakningsverktyg som gör att det bättre går att bedöma framstegen inom de prioriterade samarbetsområdena och via en politisk dialog som äger rum vartannat år.

Som anges i rådets beslut håller vidare en halvtidsöversyn av den valda strategin (utbildning och yrkesutbildning) på att slutföras på basis av en extern utvärdering som ägde rum 2010. Utvärderingen bekräftade valet av prioriterad sektor och rekommenderade att den skulle kvarstå för perioden efter 2013. Dessutom rekommenderas att politikområden som exempelvis socialsektorn, forskning och innovation, naturresurser, inklusive råvaror, och miljö vederbörligen bör beaktas vid framtida förhandlingar.

Grönlands landsstyre genomför regelbundna samråd med berörda parter, bl.a. lärare, studerande, privata sektorn och fackföreningar. Diskussionerna syftar till att finjustera strategin och fastställa vad de berörda parterna anser om de prioriterade områdena. Kommissionen tar aktiv del i dessa konsultationer/diskussioner.

1.5.4. Förenlighet med andra finansieringsformer och eventuella synergieffekter

I en globaliserad miljö blir intern EU-politik (t.ex. klimatförändring, Arktis, miljö, biologisk mångfald, naturresurser, inklusive råmaterial, energi, migration etc.) mer och mer en del av EU:s yttre åtgärder.

Det nya partnerskapet kommer fortsatt att bilda ram för dialogen mellan EU och Grönland inom områden med särskild betydelse för bägge parter, t.ex. hälsa och konsumentskydd, naturresurser, inklusive råvaror, Arktisfrågor, energi, forskning och innovation, industri, etc.

Enligt det nya partnerskapet föreslås ett heltäckande samarbete mellan EU och Grönland på basis av Grönlands status som utomeuropeiskt territorium och i överensstämmelse med bestämmelserna i beslutet om associering av de utomeuropeiska länderna och territorierna för perioden efter 2013.

Veterinäröverenskommelsen mellan EU och Grönland (2011/408/EU) syftar till att ömsesidigt erkänna produktionsnormer och livsmedelssäkerhetsåtgärder för fiskeriprodukter, levande musslor etc. En sådan överenskommelse kommer att öka handeln och minska kostnaderna för produktion, inspektion och certifiering.

Vidare bör samarbetet med Grönland enligt det nya partnerskapet anpassas till prioriteringarna i Europa 2020-strategin liksom dem i EU:s politik för Arktis[12].

Offshoresäkerhet särskilt i samband med oljeutvinning, miljöskydd via internationellt samarbete och kapacitetsuppbyggnad i EU:s grannländer är ett framträdande drag i EU:s interna politik.

Fiskesektorn omfattas inte av det nu gällande rådsbeslutet. Den är föremål för ett särskilt partnerskapsavtal mellan EU och Grönlands landsstyre. Utfallet och verkningarna av nuvarande och framtida partnerskapsavtal om fiske mellan EU och Grönland kommer vederbörligen att beaktas vid genomförandet av föreliggande rådsbeslut.

1.6. Tid under vilken åtgärden kommer att pågå respektive påverka resursanvändningen

( Förslag eller initiativ som pågår under begränsad tid

- ( Förslaget eller initiativet ska gälla från 1.1.2014 till 31.12.2020.

- ( Den påverkar resursanvändningen från 1.1.2014 till 31.12.2020

( Förslag eller initiativ som pågår under en obegränsad tid

- Efter en inledande period ÅÅÅÅ–ÅÅÅÅ,

- beräknas genomförandetakten nå en stabil nivå.

1.7. Planerad metod för genomförandet [13]

( Direkt centraliserad förvaltning som sköts av kommissionen

( Indirekt centraliserad förvaltning genom delegering till

- ( genomförandeorgan

- ( byråer/organ som inrättats av gemenskaperna[14]

- ( nationella offentligrättsliga organ eller organ som anförtrotts uppgifter som faller inom offentlig förvaltning

- ( personer som anförtrotts ansvaret för genomförandet av särskilda åtgärder som följer av avdelning V i fördraget om Europeiska unionen och som anges i den grundläggande rättsakten i den mening som avses i artikel 49 i budgetförordningen

( Delad förvaltning med medlemsstaterna

( Decentraliserad förvaltning med tredjeländer

( Gemensam förvaltning med internationella organisationer ( ange vilka )

2. FÖRVALTNING

2.1. Bestämmelser om uppföljning och rapportering

Parterna har inom ramen för det nuvarande partnerskapet kommit överens om ett antal indikatorer som kommer att göra det möjligt att följa upp förändringarna totalt sett i den grönländska ekonomin och det grönländska samhället. I samband med det nya förbättrade partnerskapet mellan EU och Grönland finns en vägledande förteckning över indikatorer som kan kompletteras med fler som visar sig behövas för att bättre redovisa de nya samarbetsområdena. Denna fråga kommer att diskuteras mer ingående med de grönländska myndigheterna.

Kommissionens övervaknings- och utvärderingssystem är i allt högre grad resultatinriktade. De involverar intern personal och externa experter.

Assistans ska i samband med EU:s stöd till Grönland lämnas för att ta fram indikatorer så att partnerskapet och understödda politiska åtgärder kan följas vad avser Grönlands utbildningsprogram. Ett särskilt fokus sätts på output- och utfallsindikatorer och enligt planerna ska verkansindikatorer användas ännu mer i framtida partnerskap. Utbetalningen av variabla delar av budgetstödet är beroende av en samling indikatorer med definition av de mål som ska uppnås inom ett bestämt år.

Såsom tidigare kommer en halvtidsöversyn att göras av både det nya programdokumentet och rådets beslut i nära samarbete mellan berörda parter.

De projektansvariga övervakar kontinuerligt genomförandet av program och projekt på olika sätt, där så är möjligt även genom besök på fältet. Övervakningen ger värdefull information om framstegen. Den hjälper de projektansvariga att fastställa faktiska och potentiella flaskhalsar, och att vidta korrigerande åtgärder.

Externa, oberoende experter anlitas för att bedöma resultatet av EU:s yttre åtgärder via tre olika system. Bedömningarna bidrar positivt till ansvarsutkrävandet och till att pågående åtgärder förbättras. De gör det möjligt att bygga vidare på tidigare erfarenheter när man utformar framtida politik och insatser. I alla verktyg används OECD-DAC:s internationellt erkända utvärderingskriterier (bl.a. (potentiell) verkan).

För det första ger huvudkontorets resultatinriktade övervakningssystem (ROM) en kortfattad, fokuserad ögonblicksbild av kvaliteten på ett urval av insatser på projektnivå. Oberoende ROM-experter sätter med hjälp av en strukturerad och standardiserad metod betyg som lyfter fram starka och svaga sidor i projektet och ger vidare rekommendationer om hur effektiviteten kan förbättras.

Utvärderingar på projektnivå ger en mer detaljerad, fördjupad analys och hjälper de projektansvariga att förbättra pågående insatser och förbereda framtida insaster. Externa oberoende experter med tematisk och geografisk sakkunskap anlitas för att utföra analysen och samla in synpunkter och underlag från samtliga berörda parter, inte minst de slutliga stödmottagarna.

Kommissionen gör också strategiska utvärderingar av sin politik; allt från planeringen av och strategin för insatser i en specifik sektor till genomförandet av dem (t.ex. hälso- och sjukvård, utbildning osv.) i ett land eller en region, eller av ett visst instrument. Dessa utvärderingar utgör ett viktigt underlag vid utformningen av politiska åtgärder, instrument och projekt. Alla utvärderingar publiceras på kommissionens webbplats och en sammanfattning av slutsatserna tas med i årsrapporten till rådet och Europaparlamentet.

2.2. Administrations- och kontrollsystem

2.2.1. Risker som identifierats

Riskmiljö

I den operativa miljö där detta instruments stöd delas ut finns följande risker för att målen inte uppnås, att den ekonomiska förvaltningen inte är optimal och/eller att gällande regler följs bristfälligt (fel som rör laglighet och korrekthet):

- Ekonomisk/politisk instabilitet och/eller naturkatastrofer kan leda till svårigheter och förseningar vid utformning och genomförande av insatserna, särskilt i bräckliga stater.

- Bristen på institutionell och administrativ kapacitet i partnerländerna kan leda till svårigheter och förseningar vid utformning och genomförande av insatserna.

- Geografiskt spridda projekt och program (som i huvudsak omfattar många länder/territorier/regioner) kan medföra logistiska/resursmässiga problem vad gäller övervakningen – särskilt all uppföljning ute på fältet.

- Mångfalden av potentiella partner/stödmottagare, alla med sina olika interna kontrollstrukturer och kapaciteter, kan fragmentera och därför undergräva ändamålsenligheten och effektiviteten för de resurser som kommissionen har till sitt förfogande för att stödja och övervaka genomförandet.

- Kvalitativt dålig eller ofullständig data rörande utfall och verkan av externt bistånd/nationella utvecklingsplaner i partnerländerna kan försvaga kommissionens förmåga att lämna rapport och ansvara för resultaten.

- En brist på administrativa anslag kan medföra att resurserna är otillräckliga för att förvalta instrumentet på rätt sätt.

Förväntad risk för att tillämpliga bestämmelser inte kommer att efterlevas

Vad avser brister i efterlevnaden är målet för instrumentet att bibehålla den tidigare risknivån (felfrekvens) för den portfölj som sköts av tjänsten för utrikespolitiska instrument och GD Utveckling och samarbete (nedan kallat GD DEVCO ), dvs. en kvarstående ”netto”-felnivå (på flerårig basis efter det att samtliga planerade kontroller och korrigeringar har utförts på avslutade avtal) på mindre än 2 %. Detta har av hävd inneburit en uppskattad felnivå på 2–5 % i termer av ett årligt slumpvis utvalt stickprov av transaktioner som görs av revisionsrätten för den årliga revisionsförklaringen (DAS). GD DEVCO anser att detta är den minsta möjliga risknivån vad avser brister i efterlevnaden som går att uppnå i den högriskmiljö som den verkar i och med hänsyn tagen till den administrativa bördan och nödvändig kostnadseffektivitet för kontroller av regelefterlevnaden.

2.2.2. Planerade kontrollmetoder

GD DEVCO:s interna kontrollstruktur

GD DEVCO:s interna kontroll- och förvaltningsprocess är utformad för att skapa rimlig säkerhet om att målen uppnås och om att verksamheten är effektiv och ändamålsenlig, att den ekonomiska rapporteringen är tillförlitlig samt att relevanta rättsliga och procedurmässiga regler efterlevs.

Effektivitet och ändamålsenlighet

GD DEVCO kommer för alla sina instrument fortsatt att använda en specialutformad regelram vid förvaltningen av stöden för att säkra att verksamheten sker ändamålsenligt och effektivt (och för att dämpa den höga risknivå som finns i den miljö där det externa biståndet ges); detta utöver alla de olika beståndsdelarna i kommissionens övergripande strategiska policy- och planeringsprocess, internrevisionsmiljö och övriga krav enligt kommissionens interna kontrollnormer. I ovanstående regelram ingår:

- En decentraliserad förvaltning av större delen av det externa stödet av EU:s delegationer ute på fältet.

- En tydlig och formaliserad ekonomisk ansvarighetskedja (från den delegerade utanordnaren (generaldirektör)) via en vidaredelegerad utanordnare (direktör) vid huvudkontoret till delegationschefen.

- Regelbunden rapportering från EU:s delegationer till huvudkontoret (förvaltningsrapporter om externt bistånd) inklusive en årlig försäkran av delegationschefen.

- Ett gediget utbildningsprogram för personal både vid huvudkontoret och ute i delegationerna.

- Betydande stöd och vägledning för huvudkontoret/delegationerna (även via internet).

- Regelbundna kontrollbesök på de decentraliserade delegationerna mellan vart 3 och 6 år.

- En underliggande metod för projekt- och programcykeln som inbegriper:

- Kvalitetsstödsverktyg för utformningen av insatsen, på vilket sätt den ska förverkligas, finansieringsmekanismen, förvaltningssystem, bedömning och urval av genomförandepartner etc.

- Program- och projektförvaltning, övervaknings- och rapporteringsverktyg för att genomförandet ska bli effektivt, bl.a. regelbunden extern övervakning på plats av projekt.

- Meningsfulla utvärderings- och revisionskomponenter.

Finansiell rapportering och redovisning

GD DEVCO avser även fortsatt att följa de högsta normerna för redovisning och finansiell rapportering som bygger på kommissionens system för periodiserad redovisning (ABAC) liksom även särskilda verktyg för externt stöd som t.ex. det gemensamma systemet för information inom Relex (CRIS).

Metoder för kontrollen av efterlevnaden av relevanta lagar och förfaranden finns fastställda i avsnitt 2,2 (Åtgärder för att förebygga bedrägeri och oegentligheter/oriktigheter).

2.3. Åtgärder för att förebygga bedrägeri och oegentligheter/oriktigheter

Mot bakgrund av den högriskmiljö som EuropeAid arbetar i måste man i de system som används räkna med mängder av potentiella fel (oriktigheter) vad gäller efterlevnaden av reglerna vid transaktioner och bygga in omfattande kontroller som ska förebygga, upptäckta och korrigera felen så tidigt som möjligt i betalningsprocessen. Detta innebär i praktiken att EuropeAid i sina kontroller av efterlevnaden kommer att lägga tonvikten vid förhandskontroller på flerårsbasis gjorda både av externa revisorer och av kommissionens personal ute på fältet innan projekten får slututbetalningen (samtidigt som man fortsätter att göra vissa efterhandsrevisioner och -kontroller), vilket är ett mycket striktare skydd än vad som krävs enligt budgetförordningen. Vad avser efterlevnaden består EuropeAids regelverk av bl.a. följande viktiga komponenter:

Förebyggande åtgärder

- Obligatorisk kärnutbildning i bedrägerifrågor för personal som handlägger stöd samt för revisorer.

- Vägledning (också via internet) inklusive the Practical Guide to Contracts , the EuropeAid Companion samt uppsättningen av verktyg för ekonomisk förvaltning (för genomförandepartner).

- En förhandsbedömning som ska säkra lämpliga bedrägeribekämpningsåtgärder som förebygger och avslöjar bedrägerier vid handläggningen av EU-medel har införts vid de myndigheter som handhar relevanta medel genom gemensam och decentraliserad förvaltning.

- Förhandsgranskning av bedrägerimotverkande mekanismer i partnerlandet som del av bedömningen av stödkriteriet för budgetstöd gällande förvaltningen av de offentliga finanserna (dvs. aktivt åtagande att bekämpa bedrägeri och korruption, lämpade inspektionsmyndigheter, tillräcklig rättslig kapacitet samt verkningsfulla mekanismer för respons och påföljd).

- Kommissionen undertecknade det internationella initiativet för öppenhet (IATI) i Accra 2008 och samtyckte till en standard för biståndsöppenhet som säkrar lägligare, mer detaljerad och regelbundna uppgifter om biståndsflöden och dokument.

- Kommissionen genomför sedan den 14 oktober 2011 den första fasen av IATI-standarderna avseende öppenhet vad gäller biståndsinformation före nästa högnivåforum om biståndseffektivitet i Busan i november 2011. Kommissionen tänker dessutom samarbeta med EU:s medlemsstater på en gemensam webbaserad it-applikation som kallas TR-AID som omvandlar EU:s biståndsuppgifter som lämnats via IATI och andra källor till användarvänlig information.

Åtgärder för upptäckt och korrigering av fel

- Externa revisioner och kontroller (både obligatoriska och riskbaserade), bl.a. av Europeiska revisionsrätten.

- Retroaktiva kontroller (på riskbasis) och återkrav.

- Avbruten EU-finansieringen vid allvarliga bedrägerifall, bl.a. storskalig korruption, fram till dess att myndigheterna har vidtagit lämpliga åtgärder i syfte att korrigera och förhindra sådana bedrägerier i framtiden.

EuropeAid kommer att arbeta vidare på sin bedrägeribekämpningsstrategi i linje med kommissionens nya bedrägeribekämpningsstrategi som antogs den 24 juni 2011 för att bl.a. säkra att

- EuropeAids interna bedrägeribekämpningsrelaterade kontroller är helt anpassade till ovan nämnda bedrägeribekämpningsstrategi,

- EuropeAids bedrägeririskhantering är inriktad på att fastställa bedrägeririskområden och adekvata motåtgärder,

- de system som används för utbetalning av EU-medel i tredjeland gör det möjligt att ta fram relevanta uppgifter i syfte att överföra dessa uppgifter till bedrägeririskhanteringen (t.ex. dubbel finansiering),

- man – när så krävs – kan man inrätta nätverksgrupper och lämpliga it-verktyg avsedda att analysera bedrägerifall som rör sektorn för externt bistånd.

2.4 Uppskattning av kostnaderna och fördelarna med kontrollerna

För EuropeAids portfölj som helhet uppskattas de interna kontroll- och förvaltningskostnaderna årligen sammanlagt till i genomsnitt 658 miljoner euro i åtaganden i 2014–2020 års budgetplanering. Då ingår förvaltningen av Europeiska utvecklingsfonden som är en integrerad verksamhet inom EuropeAids förvaltningsstruktur. Dessa ”icke-operativa” kostnader utgör ungefär 6,4 % av det uppskattade årliga genomsnittet på 10,2 miljarder euro som planeras för EuropeAids totala (operativa + administrativa) åtaganden för sin utgiftsportfölj som är finansierad via EU:s allmänna budget och Europeiska utvecklingsfonden for perioden 2014–2020.

Dessa förvaltningskostnader omfattar all EuropeAid-personal vid huvudkontoret och ute i delegationerna, infrastruktur, resor, utbildning, övervakning, utvärdering och revisionsavtal (inklusive dem som ingåtts av stödmottagare).

EuropeAid vill med tiden reducera förhållandet förvaltning/operativ verksamhet med hjälp av de nya instrumentens förbättrade och förenklade upplägg, med utgångspunkt i de ändringar som sannolikt kommer att ske när budgetförordningen revideras. Den huvudsakliga nyttan med dessa förvaltningskostnader kommer att synas i den mån de politiska målen uppfylls, resurserna används effektivt och ändamålsenligt samt genom robusta kostnadseffektiva förebyggande åtgärder och andra kontroller som säkerställer att medlen används på ett lagligt och korrekt sätt.

Förbättringarna av förvaltningens karaktär och inriktning samt kontrollerna av efterlevnaden vad avser portföljen kommer visserligen att fortsätta, men dessa kostnader är ändå i princip nödvändiga för att man effektivt och ändamålsenligt ska uppnå målen för instrumenten med minimala risker för brister i efterlevnaden av reglerna (kvarstående fel på under 2 %). De är betydligt lägre än de risker man löper om man avlägsnar eller trappar ned interna kontroller inom detta högriskområde.

3. BERÄKNADE BUDGETKONSEKVENSER AV FÖRSLAGET ELLER INITIATIVET

3.1. Berörda rubriker i den fleråriga budgetramen och budgetrubriker i den årliga budgetens utgiftsdel

- Befintliga budgetrubriker (även kallade ”budgetposter”)

Redovisa de berörda rubrikerna i budgetramen i nummerföljd och – inom varje sådan rubrik – de berörda budgetrubrikerna i den årliga budgeten i nummerföljd

Rubrik i den fleråriga budgetramen | Budgetrubrik | Typ av anslag | Bidrag |

Nummer [Beteckning………………………...……….] | Diff./Icke-diff.[15] | från Efta[16]-länder | från kandidat-länder[17] | från tredje-länder | enligt artikel 18.1 aa i budgetförordningen |

IV | Nummer 21 01: Administrativa utgifter för politikområdet utvecklingssamarbete och förbindelser med AVS-länderna 21 01 04 20 Administrativa utgifter och stödutgifter för politikområdet utvecklingssamarbete och förbindelser med AVS-länderna | Icke-diff. anslag | NEJ | NEJ | NEJ | NEJ |

Nummer 21 07: (Andra åtgärder inom utvecklingssamarbetet samt tillfälliga program) 21 07 02 Samarbete med Grönland | Diff. anslag | NEJ | NEJ | NEJ | NEJ |

- Nya budgetrubriker som föreslås[18]

Redovisa de berörda rubrikerna i budgetramen i nummerföljd och – inom varje sådan rubrik – de berörda budgetrubrikerna i den årliga budgeten i nummerföljd

Rubrik i den fleråriga budgetramen | Budgetrubrik | Typ av anslag | Bidrag |

Nummer[Beteckning………………………………………...……….] | Diff./Icke-diff. | från Efta-länder | från kandidat-länder | från tredje-länder | enligt artikel 18.1 aa i budgetförordningen |

IV | Nummer 21 01: Administrativa utgifter för politikområdet utvecklingssamarbete och förbindelser med AVS-länderna 21 01 04 20 Administrativa utgifter och stödutgifter för politikområdet utvecklingssamarbete och förbindelser med Grönland | Icke-diff. anslag | NEJ | NEJ | NEJ | NEJ |

3.2. Beräknad inverkan på utgifterna

3.2.1. Sammanfattning av den beräknade inverkan på utgifterna

Miljoner euro (avrundat till tre decimaler)

Rubrik i den fleråriga budgetramen | Antal | Rubrik IV - Europa i världen |

Miljoner euro (avrundat till tre decimaler)

- 3.2.3.2. Beräknat personalbehov

- ( Förslaget/initiativet kräver inte att personalresurser tas i anspråk

- ( Förslaget/initiativet kräver att personalresurser tas i anspråk enligt följande:

Uppgifterna ska anges i heltal (eller med högst en decimal)

År n | År n+1 | År n+2 | År n+3 | För in så många år som behövs för att redovisa inverkan på resursanvändningen (jfr punkt 1.6) |

( Tjänster som tas upp i tjänsteförteckningen (tjänstemän och tillfälligt anställda) |

XX 01 01 01 (vid huvudkontoret eller vid kommissionens kontor i medlemsstaterna) | 3,7 | 3,7 | 3,6 | 3,6 | 3,6 | 3,6 | 3,6 |

XX 01 01 02 (vid delegationer) |

XX 01 05 01 (indirekta forskningsåtgärder) |

XX 01 05 01 (direkta forskningsåtgärder) |

( Extern personal (i heltidsekvivalenter)[23] |

XX 01 02 01 (kontraktsanställda, nationella experter och vikarier– totalt) | 0,2 | 0,2 | 0,2 | 0,2 | 0,2 | 0,2 | 0,2 |

XX 01 02 02 (kontraktsanställda, vikarier, unga experter vid delegationerna, lokalanställda och nationella experter vid delegationerna) |

10 01 05 02 (kontraktsanställda, vikarier och nationella experter som arbetar med direkta forskningsåtgärder) |

Annan budgetrubrik (ange vilken) |

TOTALT | 3,9 | 3,9 | 3,9 | 3,8 | 3,8 | 3,8 | 3,8 |

XX motsvarar det politikområde eller den avdelning i budgeten som avses.

Personalbehoven ska täckas med personal inom generaldirektoratet som redan har avdelats för att förvalta åtgärden i fråga, eller genom en omfördelning av personal inom generaldirektoratet, om så krävs kompletterad med ytterligare resurser som kan tilldelas det förvaltande generaldirektoratet som ett led i det årliga förfarandet för tilldelning av anslag och med hänsyn tagen till rådande begränsningar i fråga om budgetmedel.

Beskrivning av arbetsuppgifter:

Tjänstemän och tillfälligt anställda |

Extern personal |

3.2.4. Förenlighet med den gällande fleråriga budgetramen

- ( Förslaget/initiativet är förenligt med den gällande fleråriga budgetramen.

- ( Förslaget/initiativet kräver omfördelningar under den berörda rubriken i den fleråriga budgetramen

Förklara i förekommande fall vilka ändringar i planeringen som krävs, och ange berörda budgetrubriker och belopp.

- ( Förslaget/initiativet förutsätter att flexibilitetsmekanismen utnyttjas eller att den fleråriga budgetramen revideras[26]

Beskriv behovet av sådana åtgärder, och ange berörda rubriker i budgetramen, budgetrubriker i den årliga budgeten samt belopp.

3.2.5. Bidrag från tredje part

- Det ingår inga bidrag från tredje part i det aktuella förslaget eller initiativet

- Förslaget eller initiativet kommer att medfinansieras enligt följande:

Anslag i miljoner euro (avrundat till tre decimaler)

År n | År n+1 | År n+2 | År n+3 | För in så många år som behövs för att redovisa inverkan på resursanvändningen (jfr punkt 1.6) | Totalt |

År n | År n+1 | År n+2 | År n+3 | För in kolumner för så många år som behövs för att redovisa inverkan på resursanvändningen (jfr punkt 1.6) |

Artikel …………. | | | | | | | | | |Ange vilka budgetrubriker i utgiftsdelen som berörs i de fall där inkomster i diversekategorin kommer att avsättas för särskilda ändamål.

Ange med vilken metod inverkan på inkomsterna har beräknats.

[1] Med naturresurser avses här inte fiskeriprodukter. Sådana produkter omfattas av ett annat arrangemang mellan EU och Grönland.

[2] Fred och säkerhet, fattigdomsminskning, humanitärt bistånd, investeringar för stabilitet och tillväxt i länder som omfattas av processen för utvidgning av unionen och andra länder i unionens grannskap, åtgärder för att möta globala utmaningar, främjande av EU:s (och internationella) normer och värden, främjande av tillväxt och konkurrenskraft i tredjeländer.

[3] http://ec.europa.eu/development/how/consultation/index.cfm?action=viewcons&id=3841.

[4] Resultatet av det offentliga samrådet sammanfattas i ett meddelande från kommissionen (KOM(2009) 623, 6.11.2009). Meddelandet diskuterades vid det åttonde och det nionde EU–ULT-forumet, som ägde rum i mars 2010 respektive mars 2011.

[5] EUT C , , s. .

[6] EGT L 29, 1.2.1985, s. 1.

[7] Det för närvarande gällande beslutet är rådets beslut 2001/822/EG av den 27 november 2001 om associering av de utomeuropeiska länderna och territorierna med Europeiska gemenskapen (EGT L 314, 30.11.2001, s. 1). Beslutet ändrat genom beslut 2007/249/EG (EUT L 109, 26.4.2007, s. 33).

[8] EUT L 411, 30.12.2006, s. 27.

[9] EUT L 55, 28.2.2011, s. 13.

[10] Verksamhetsbaserad förvaltning och verksamhetsbaserad budgetering benämns ibland med de interna förkortningarna ABM respektive ABB.

[11] I den mening som avses i artikel 49.6 a respektive 49.6 b i budgetförordningen.

[12] Kommissionens meddelande: Europeiska unionen och Arktis , KOM (2008) 763. Kommissionens och rådets andra meddelande om EU:s politik för Arktis är för närvarande under utarbetning.

[13] Närmare förklaringar av de olika metoderna för genomförande med hänvisningar till respektive bestämmelser i budgetförordningen återfinns på BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html

[14] Organ som avses i artikel 185 i budgetförordningen.

[15] Differentierade respektive icke-differentierade anslag.

[16] Efta: Europeiska frihandelssammanslutningen.

[17] Kandidatländer och i förekommande fall potentiella kandidatländer i västra Balkan.

[18] Detta avser en ändring av namnet på rubriken så att Grönland omnämns.

[19] Med år n avses det år då förslaget eller initiativet ska börja genomföras.

[20] Detta avser tekniskt eller administrativt stöd för genomförandet av vissa av Europeiska unionens program och åtgärder (tidigare s.k. BA-poster) samt indirekta och direkta forskningsåtgärder.

[21] Med år n avses det år då förslaget eller initiativet ska börja genomföras.

[22] Detta avser tekniskt eller administrativt stöd för genomförandet av vissa av Europeiska unionens program och åtgärder (tidigare s.k. BA-poster) samt indirekta och direkta forskningsåtgärder.

[23] [Denna fotnot förklarar vissa initialförkortningar som inte används i den svenska versionen].

[24] Särskilt tak för finansiering av extern personal genom driftsanslag (tidigare s.k. BA-poster).

[25] I princip för strukturfonderna, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och Europeiska fiskerifonden.

[26] Se punkterna 19 och 24 i det interinstitutionella avtalet.

[27] När det gäller traditionella egna medel (tullar och sockeravgifter ) ska nettobeloppen anges, dvs. bruttobeloppen minus 25 % avdrag för uppbördskostnader.