En rådsrekommendation är ett lämpligt instrument på utbildningsområdet, där EU har en stödjande befogenhet, och det är ett instrument som ofta används för åtgärder på EU-nivå på detta område. Som rättsligt instrument markerar det medlemsstaternas åtaganden när det gäller åtgärderna som förs fram i texten och ger en starkare politisk grund för samarbete på detta område, samtidigt medlemsstaternas befogenhet på utbildningsområdet respekteras fullt ut.

3.RESULTAT AV EFTERHANDSUTVÄRDERINGAR, SAMRÅD MED BERÖRDA PARTER OCH KONSEKVENSBEDÖMNINGAR

•Efterhandsutvärderingar/kontroller av ändamålsenligheten med befintlig lagstiftning

Ej tillämpligt.

•Samråd med berörda parter

I december 2016 deltog 250 experter, beslutsfattare och yrkesverksamma i konferensen ”En bra start i livet! Bästa möjliga utbildning under de första åren”. Under arbetet med detta förslag har hänsyn tagits till slutsatserna från konferensen. Dessutom har relevanta resultat från de offentliga samråden om initiativet för bättre balans mellan arbete och privatliv och den europeiska pelaren för sociala rättigheter beaktats.

Efter en serie samråd om förslagen om huvudprinciper för en kvalitetsram för förskoleverksamhet och barnomsorg anordnade kommissionen den 31 januari 2018 ett samrådsmöte som riktade sig till berörda parter. Deltagarna kom från många olika civilsamhällesorganisationer och från organisationer i medlemsstaterna på området utbildning och livslångt lärande, barnets skydd och rättigheter, föräldraföreningar och föreningar för familjefrågor, nätverk mot social ojämlikhet, organ för specialundervisning och funktionsnedsättningar samt lärarförbund. Vid samrådsmötet bekräftades och välkomnades detta helhetsgrepp och ytterligare insikter nåddes om aktuella problem och möjliga lösningar på området.

·De berörda parterna lyfte fram behovet av social inkludering och av att särskilda grupper av barn (eller familjer) identifieras för att se till att de inte lämnas utanför. De erinrade om vikten av att tillhandahålla en stabil kvalitet överallt, även i landsbygdsområden, att fokusera på barnens behov och inkludera åldersadekvata mål samt att starkare betona inlärning som bygger på lek.

·De lyfte också fram att kvalitetsramen inte är avsedd som en minimistandard och att medlemsstaterna bör uppmuntras att tillhandahålla verksamheter av hög kvalitet. Rådets rekommendation bör också utgöra ett stöd på medlemsstatsnivå eller systemnivå och innebära att olika länder på ett flexibelt sätt kan se över sitt eget kvalitetsarbete.

•Insamling och användning av sakkunnigutlåtanden

Under de senaste två åren har kommissionen arbetat med framstående experter runtom i EU för att fastställa indikatorer och utveckla självutvärderingsverktyg. Nedan följer en uppräkning av andra viktiga källor:

(1)Uppgifter om tillgång, deltagande och kvalitet från Eurydice-nätverket (2016) Key Data on Early Childhood Education and Care and the Education and training Monitor (2017) och OECD (2017) Starting Strong V: Key indicators on early childhood education and care.

(2)Samarbetsprojektet CARE (2016), Curriculum Quality Analysis and Impact Review of European early childhood education and care, Policy Recommendations on quality. Detta tvärvetenskapliga europeiska forskningsprojekt innehåller slutsatser och rekommendationer om läroplaner, kvalitet, välbefinnande, verkan, tillgång, finansiering och styrning samt rollen för yrkesverksamma inom området.

(3)EENEE, det europeiska expertnätverket för utbildningsekonomi (2017) Benefits of early childhood education and care and the conditions under which they can be obtained. I denna rapport presenteras olika typer av viktiga faktorer som kan påverka huruvida de potentiella vinsterna förverkligas.

(4)NESET, expertnätverk för utbildningens sociala aspekter (2017) Current state of national early childhood education and care quality frameworks, or equivalent strategic policy documents, governing early childhood education and care quality in EU Member States.

(5)Kommissionens arbetsdokument om genomförandet av rekommendationen om att investera i barns framtid, som publicerades tillsammans med den europeiska pelaren för sociala rättigheter.

Även den europeiska plattformen för investeringar i barns framtid (EPIC) innehåller evidensbaserad god praxis för genomförande av rekommendationen om att investera i barns framtid och uppdaterade landsprofiler om barn- och familjepolitik i EU.

•Konsekvensbedömning

Någon konsekvensbedömning har inte genomförts eftersom de olika åtgärderna är avsedda att komplettera medlemsstaternas initiativ och de föreslagna åtgärderna är frivilliga, samt med tanke på omfattningen av de förväntade effekterna. I stället har förslaget tagits fram med hjälp av tidigare studier, samråd med medlemsstaterna och med berörda parter.

•Lagstiftningens ändamålsenlighet och förenkling