SV    SV  
 EUROPEISKA  
KOMMISSIONEN 
Bryssel den 28.11.2014  
COM(2014) 907 final 
  
MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN 
UTKAST TILL BUDGETPLANER 2015: SAMLAD BEDÖMNING 
 
 
2 
 Sammanfattning  
Föreliggande meddelande sammanfattar kommi ssionens bedömning av utkasten till 2015 års 
budgetplaner som inlämnats före den 15 oktober av de  sexton medlemsstater i euroområdet som inte 
omfattas av ett makroekonomiskt anpassningsprogr am (EA- 16). Kommissionen har i enlighet med 
förordning (EU) nr 473/2013 bedömt planerna oc h det övergripande budgetlä get och finanspolitiska 
inriktningen för euroområdet som helhet, vid en tidpu nkt då även stora strukturella reformer håller på 
att genomföras. 
Den samlade bedömningen av utkasten till budgetp laner och av den kollektiva finanspolitiska 
inriktningen kan sammanfattas enligt följande: 
1. Medlemsstaternas planer tyder på att de samlad e totala budgetunderskotten i euroområdet fortsatt 
minskar; efter att 2013 för första gången sedan  2008 ha sjunkit tillbaka till under 3 % av BNP 
förväntas underskottet minska ytterligare till 2,6 % av BNP 2014 och till 2,2 % av BNP år 2015. 
På grundval av utkasten till budgetplaner upps kattas den samlade skuldkvoten uppgå till ca 
92,5 % av BNP för innevarande år och förväntas i princip ligga kvar på denna nivå under de 
kommande åren. 
2. Om man jämför med de medelfristiga planer na i stabilitetsprogramme n från våren 2014 är den 
planerade minskningen av underskottet betydlig t lägre. Detta förklaras både av sämre 
tillväxtutsikter och av minskade finanspolitiska in satser. Efter att den avstannat 2014 finns inte 
några planer på att återuppta budgetkonsolideringen 2015 enligt ut kasten till budgetplaner på den 
övergripande EA-16-nivån. 
3. Den bild som framkommer i utkasten till budget planer stämmer relativt väl överens med 
kommissionens höstprognos  2014. Kommissionen utgår visser ligen från samma uppskattning av 
det totala underskottet för 2014 (2,6 %) av BN P), men räknar med en lägre minskning av detta 
underskott under 2015 än vad medlemsstaterna gör (0,2 procentenheter i stället för 0,4 
procentenheter). Detta avspeglar en förväntad minskning av de finans politiska insatserna 2015. 
Högre underskott och lägre tillväxt föranleder ko mmissionen att förutse en stigande samlad 
skuldkvot (från 91,7 % av BNP 2013 till 93,1 % 2014 och 93,6 % 2015), mot bakgrund av den 
stabilisering som väntas enligt utkasten till budgetplaner. 
4. Kommissionens prognos tyder också på en i st ort sett neutral finanspolitisk inriktning 2015 
(varken någon skärpning eller uppmjukning) i eu roområdet, efter det att konsolideringen har 
avstannat under 2014. Detta förefaller utgöra en lämplig avvägning mellan finanspolitiska 
hållbarhetskrav, som accentueras av höga och ökande offentliga skul dkvoter, och farhågor 
angående konjunkturstabiliseringen, som unders tryks av betydande och ihållande negativa 
produktionsgap, vilka endast långsamt beräknas minska under kommande år. Samtidigt bekräftar 
bedömningen av planerna att flera medlemsstater för närvarande inte förväntas uppfylla sina 
skyldigheter enligt stabilitets- och tillväxtpakten.  
5. Man måste därför noga övervaka bå de euroområdets övergripande finanspolitiska inriktning och 
hur denna fördelar sig mellan medlemsstate rna i förhållande till det utrymme som finns 
tillgängligt inom ramen för stabilitets- och tillväx tpakten. Att upprätthålla en neutral samlad 
finanspolitisk inriktning, även om vissa medlem sstater uppmanas att öka sina insatser för att 
efterleva stabilitets- och tillväxtpakten, innebär främst en viss mån av finanspolitiskt stöd som 
uppstår genom att man utnyttjar de t finanspolitiska utrymme som finns på annat håll. Detta 
 
3 
 understryker även kraftigt behovet av den lå ngtgående investeringsplan för Europa som 
kommissionen lade fram den 26 november. 
6. Detta sätt att främja tillväxten i euroområdet är  relevant vid bedömni ngen av de offentliga 
finansernas sammansättning. Även om den senaste tidens initiativ för att minska skattebördan på 
arbetskraft går i rätt riktning uppvisar sammansättn ingen av utgifterna få om ens några framsteg 
mot att bli mer tillväxtfrämjande. Härigenom unders tryks behovet av att medlemsstaterna bättre 
anpassar sin politik till prioriteringarna i det syssel sättnings-, tillväxt- och investeringspaket som 
kommissionen har lagt fram. 
7. Kommissionens bedömning av enskilda medlem sstater kan sammanfattas på följande sätt: 
Inget utkast till budgetplan för 2015 har befunn its uppvisa några särskilt allvarliga brister i 
efterlevnaden av stabilitets- och tillväxtpaktens regler. I flera fall anser kommissionen att de 
planerade finanspolitiska korrigeringarna inte är, e ller riskerar att inte bli, tillräckliga för att 
uppfylla kraven enligt stabilitets- och tillv äxtpakten. Följande framhålls särskilt: 
För fem länder (Tyskland, Irland, Luxembur g, Nederländerna och Slovakien) har det 
konstaterats att utkasten till budgetplaner e fterlever bestämmelserna i stabilitets- och 
tillväxtpakten. 
För fyra länder (Estland, Lettland, Slovenien oc h Finland) befinns utkasten till budgetplan i 
stort sett efterleva paktens bestämmelser.  För Estland, Lettland och Finland kan planerna 
medföra vissa avvikelser från anpassningsbanor na för dessa länders medelfristiga budgetmål. I 
Slovenien skulle visserligen det totala unders kottet kunna fås ned under 3 % av BNP inom den 
tidsfrist som fastställts i förfarandet vid alltför stora underskott, men bris ter i de finanspolitiska 
insatserna innebär risker för att korrigeringen av de t alltför stora underskottet inte sker i rätt tid 
och på ett hållbart sätt. Kommissionen uppmanar myndigheterna att vidta nödvändiga åtgärder 
inom ramen för den nationella budgetprocessen för att säkerställa att 2015 års budget efterlever 
pakten. 
För sju länder (Belgien, Spanien, Frankrike, Ita lien, Malta, Österrike och Portugal) innebär 
utkasten till budgetplan en risk för bristande efterlevnad. För Österrike kan planerna medföra 
en betydande avvikelse från anpassningsbanan mot det medelfristiga målet, vilket även skulle 
vara fallet för Malta om la ndet överflyttades till den förebyggande delen. Utkasten till 
budgetplaner i Spanien, Frankrike, Malta och Portug al medför risker vad gäller efterlevnaden av 
kraven enligt förfarandet vid alltför stora unders kott. För särskilt Frankrike pekar tillgängliga 
uppgifter på avsaknaden av verksamma insatser 2014,  varför landet i detta skede riskerar en 
bristande efterlevnad 2015. Be lgien och Italien, som för nä rvarande omfattas av paktens 
förebyggande del, riskerar att inte efterleva skuldregeln. Kommissionen uppmanar myndigheterna 
att vidta nödvändiga åtgärder inom ramen för den nationella budgetprocessen så att 2015 års 
budget efterlever pakten. 
8. I vissa fall får risken för bristande efterlevnad följd er för eventuella steg i förfarandet vid alltför 
stora underskott. Vad gäller Frankrike, Italie n och Belgien kommer kommissionen i början av 
mars 2015 att granska sin ståndpunkt angående d essa länders skyldigheter enligt stabilitets- och 
tillväxtpakten i ljuset av de nya budgetlagar som då befinner sig i slutskedet samt den närmare 
redogörelsen för strukturreformsprogram som myndi gheterna har nämnt i sina skrivelser av den 
21 november. Dessa tre medlemssta ter har på regeringsnivå åtagit  sig att senast i början av 2015 
 
4 
 anta och genomföra tillväxtfrämjande strukturre former som förväntas påverka de offentliga 
finansernas hållbarhet på medellång sikt. 
 
5 
 Innehållsförteckning  
1. Inledning ............................................................................................................................... ..............6 
2. De viktigaste iakttagel serna beträffande euroområdet ........................................................................7 
3. Översikt över de enskilda utkasten till budgetplan ...........................................................................13 
BILAGA 1: Landsspecifika bedömningar av utkast till budgetplaner .................................................. 22  
BILAGA 2: Metoder och antaganden som ligge r till grund för kommissionens höstprognos 2014
............................................................... ............................................................... ....................................................... 27  
BILAGA 3: Känslighetsanalys ............................................................... ........................................................... 29  
BILAGA 4: Genomförande av strukturreformer: åtgärdande av makroekon omiska obalanser och 
minskning av skattekilen ............................................................... ............................................................... ....... 32  
BILAGA 5: Diagram och tabeller ............................................................... ..................................................... 35  
 
 
 
 
6 
 1. Inledning 
 
I syfte att förbättra samordningen av den ekonom iska politiken i den ekon omiska och monetära 
unionen föreskrivs det i unionslags tiftningen att euroområdets medl emsstater senast den 15 oktober 
ska lämna ett utkast till budgetplan för det kommande året till kommissionen1. Dessa planer innehåller 
en sammanfattning av de budgetförslag regeringa rna överlämnat till sina nationella parlament. 
Kommissionen avger ett yttrande om varje plan, varvid den gör en bedömning av huruvida den är 
förenligt med landets skyldigheter enligt stabilitets- och tillväxtpakten. Den gör även en övergripande 
bedömning av budgetsituatione n och utsikterna för euroområdet i dess helhet.  
Sexton2 av euroområdets medlemsstater hade i enlighet med bestämmelserna i ”tvåpacken” 
överlämnat sina utkast till budgetplan för 2015 till kommissionen den 15  oktober. Belgien och 
Lettland lämnade inledningsvis in ut kast till budgetplan med oförändrad  politik, eftersom man i dessa 
länder inte kunnat ena sig om en budgetpolitik efter de  val som nyligen hållits. Belgien lämnade in ett 
komplett program en vecka senare3.  
Kommissionens yttranden respekterar medlemsst aternas finanspolitiska självständighet och ger 
oberoende råd om budgetpolitiken, särskilt till de natione lla regeringarna och parlamenten, i syfte att 
underlätta bedömningen av huruvida budgetförslagen är förenliga me d EU:s finanspolitiska regler. 
”Tvåpacken” innehåller en omfattande uppsättning åt gärder för att behandla den ekonomiska politiken 
och budgetpolitiken som en fråga  av gemensamt intresse i den mening som avses i fördraget. 
I juli 2014 uppmanade dessutom rådet Eurogruppe n att övervaka och samordna finanspolitiken i 
euroområdets medlemsstater och den samlade finans politiska inriktningen i euroområdet, i syfte att 
garantera en tillväxtfrämjande och differentierad finanspolitik4. Rådet rekommenderade att 
euroområdets medlemsstater vidtar åtgärder, både enskilt och kollektiv t, under perioden 2014 –15 för 
att ”[s]amordna euroländernas budgetpolitik i samarb ete med kommissionen, särskilt vid bedömningar 
av utkast till budgetplan, för att garantera en konsekvent och tillväxtfrämj ande budgetpolitisk hållning 
i hela euroområdet. Öka de offentliga finanser nas kvalitet och hållbarhet genom att prioritera 
materiella och immateriella investeringar nati onellt och på EU-nivå. Se till att de nationella 
finanspolitiska ramarna, inbegripet nationella fina nspolitiska råd, är star ka.” Denna rekommendation 
utgör grunden för kommissionens bedömning. 
Detta meddelande har två syften. För det första ska det ge en samlad bild av budgetpolitiken i 
euroområdet, med utgångspunkt i en övergripande be dömning av utkasten till budgetplan. Detta utgör 
spegelbilden till den övergripande bedömning av  stabilitetsprogrammen som äger rum under våren, 
                                                            
1  I enlighet med förordning (EU) nr 473/2013 om gemensamma bestämmelser för övervakni ng och bedömning av utkast 
till budgetplan och säkerställande av korrigering av alltför  stora underskott i medlemsstater i euroområdet. Denna 
förordning är en av de två förordningarna i den s. k.  ”tvåpacken” som trädde i kraft i maj 2013.  
2  De två länder i euroområdet som omfattas av ett makroe konomiskt anpassningsprogram, dvs . Grekland och Cypern, är 
inte skyldiga att lämna in en plan, eftersom progra mmet redan tillgodoser behovet av en nära övervakning av 
finanspolitiken. 
3  Lettland uppmanas att lämna in en ny uppdaterad plan i tillräckligt god tid för att kommissionen ska kunna avge ett 
välgrundat yttrande om utkastet till budgetplan och för att Eurogruppen ska kunna hålla en ordentlig diskussion innan 
den dag då budgetlagen ska antas av det nationella parlamentet. 
4  Rådets rekommendation av den 8 juli 2014 om  genomförande av de allmänna rikt linjerna för den ekonomiska politiken 
för de medlemsstater som har euron som valuta (EUT C 247, 29.7.2014, s. 143). 
 
7 
 men med fokus på det kommande året snarare än de  finanspolitiska planerna på medellång sikt. För 
det andra ska det ge en översikt över utkasten  till budgetplaner på lands nivå och förklara hur 
kommissionen gått till väga vid bedömningen av dessa.  Detta tillvägagångssätt handlar i grund och 
botten om att bedöma efterlevnaden av kraven i stabilitets- och tillväxtpakten.  
2. De viktigaste iakttagels erna beträffande euroområdet 
 
Allmänna iakttagelser 
Årets utkast till budgetplaner bekräftar avmattningen i BNP-tillväxt jämfört med kommissionens 
vårprognos 2014 som offentliggjordes i maj. Enlig t de makroekonomiska anta gandena i planerna är 
prognosen nu att BNP kommer att öka med 1 % under 2014 i de 16 berörda medlemsstaterna i 
euroområdet (EO-16), vilket är lägre än de 1,3 % som prognosticerades vid tiden för 
stabilitetsprogrammen i april 2014 (tabell 1). När de t gäller 2015 är den progn osticerade förbättringen 
av BNP-tillväxten på 1,5 % för EO-16 lägre än den tillväxt på 1,7 % som prognosticerades i 
stabilitetsprogrammen. Denna justering nedåt före faller vara ganska allmänt spridd och endast 
Spanien, Irland, Malta och Slovenien har ra pporterat betydande uppjusteringar av sina 
tillväxtprognoser, under det att majoriteten av övr iga länder visar betydande nedjusteringar.  
Även inflationsprognoserna  har justerats nedåt till följd av sj unkande energi- och livsmedelspriser 
men även på grund av den bet ydande ekonomiska nedgå ngen. Enligt utkasten till budgetplan har 
inflationstakten i år nått sin botten med 0,8 % i EO-16, men kommer därefter att öka något under 
2015 (1,2 %). 
Efter en tillbakagång till en nivå på under 3 % av  BNP 2013 (för första gången sedan 2008) förväntas 
det totala budgetunderskottet  för EO-16 sjunka till 2,6 % av BNP under 2014 enligt utkasten till 
budgetplan, vilket dock är högre än det und erskott på 2,4 % som prognosticerades i 
stabilitetsprogrammen. En långsammare minskning av  underskottet förväntas även för 2015, då det 
samlade totala budgetunderskottet förväntas minska med 4 procentenheter till 2,2 % av BNP, vilket 
kan jämföras med den minskning med 0,6 procentenh eter som prognosticerades i våras. Denna högre 
underskottsprognos sammanhänger med de försämrade tillväxtutsikte rna för 2014–2015, men även 
som ett resultat av en minskning av den finanspolitiska insatsen (se nedan). 
Den samlade skuldkvoten  anges till 92,5 % av BNP för 2015, vilket i stort sett är samma nivå som i 
år. Enligt stabilitetsprogrammens prognoser skulle denna kvot däremot börja minska nästa år. Bakom 
den samlade kvoten döljer sig en rad olika nationella  uppgifter som varierar från en skuld på 133 % av 
BNP för Italien till strax under 10 % av BNP för Estland. När det gäller nivåer så återspeglar 
nedjusteringen av skuldkvotern a i förhållande till stabilitetsprogr ammen genomförandet av det nya 
nationalräkenskapssystemet ENS 2010, vilket mer än  väl kompenserar för de försämrade prognoserna 
för tillväxten och inflationen och de n minskade budgetkonsolideringen.  
Vid en en närmare granskning av den planerade finanspolitiska insatsen  ger utkasten till budgetplan 
inte belägg för en konsolidering totalt sett, mätt so m en positiv förändring av det strukturella saldot 
för 2104 och 2015. Medlemsstaterna har prognosticerat en förbättring med 0,3 % av BNP i sina 
stabilitetsprogram för båda dessa år. Det faktum att sex av medlemsstaterna i EO-16 fortfarande 
 
8 
 omfattas av ett förfarande vid alltför stora underskott under 20145 och att endast två av de 
medlemsstater som omfattas av den förebyggand e delen förväntas uppnå eller överskrida sina 
medelfristiga budgetmål unde r 2014–2015 tyder på en bristande ef terlevnad av kraven i stabilitets- 
och tillväxtpakten. Den samlade strukturella ju steringen kan dock endast anses tjäna som en 
orientering i detta sammanhang, eftersom den inte  visar de betydande skillnader som finns mellan 
medlemsstaterna när det gäller efterlevnaden av kraven i stabilitets- och tillväxtpakten, vilken 
behandlas i kommissionens landsspecifika bedömningar.  Dessutom bör alla slutsatser beträffande den 
samlade budgetkonsolideringen som grundar sig på förändringen av det strukturella saldot ses 
nyanserat, eftersom det strukturella saldot inte alltid  ger en korrekt bild av den finanspolitiska insats 
som verkligen behövs, till exempel på grund av att den ekonomiska tillväx ten inte genererar den 
mängd intäkter som vore normalt. Avsaknaden av en  budgetkonsolidering på en aggregerad nivå 
bekräftas emellertid om man anvä nder sig av alternativa sätt att mäta den finanspolitisk insatsen, vilka 
pekar på en justering med endast 0,2 % av BNP både för 2014 och 20156. 
 
Tabell 1: Översikt över ekonomiska och budg etmässiga aggregerade uppgifter (EO-16) för 
2014–2015 
2014 2015 
  Stabilitetsprog
ram 2014 
(april) Utkast 
till 
budget-
planer 
(oktober
) Kommission
ens 
höstprognos 
2014 
(november) Stabilitetsprog
ram 2014 
(april) Utkast 
till 
budget-
planer 
(oktober
) Kommission
ens 
höstprognos 
2014 
(november) 
Real BNP-
tillväxt 
(förändring i %)  1,3 1,0 0,8 1,7 1,5 1,1 
HIKP-inflation 
(förändring i %) 1,1 0,8 0,6 1,4 1,2 0,9 
Totalt 
underskott  
(i % av BNP)  -2,4 -2,6 -2,6 -1,8 -2,2 -2,4 
Förändring av 
strukturellt 
saldo  
(pe BNP)  0,3 0,0 0,1 0,3 0,1 0,0 
Skuld (i % av 
BNP)  94,3 92,7 93,1 93,1 92,5 93,6 
Konjunkturre
nsad 
utgiftskvot (i % 47,8 47,9 48,0 47,5 47,7 48,0 
                                                            
5  Frankrike, Irland, Malta, Port ugal, Slovenien och Spanien. 
6  Ett alternativt sätt att mäta den finans politiska insatsen i utkast en till budgetplaner är att man beaktar summan av de 
diskretionära åtgärderna på intäktssida n, exklusive förändringen av den konjunktu rrensade utgiftskvoten (tabell A 5.7). 
Detta tyder på en finanspolitisk a npassning på 0,2 % av BNP både under 2014 och 2015 för EO-16. Även om dessa 
uppskattningar är aningen högre än förändringen av det struktur ella saldot (0,0 % respektive 0,1 % av BNP för dessa två 
år) är nedjusteringen i förhållande till  våren av samma storleks ordning när det gäller båda  sättet att mäta den 
finanspolitiska insatsen. Detta bekräftar att de samlade finans politiska insatsen i utkasten till budgetplaner är mindre än 
vad som prognosticerades i stabilitetsprogrammen i våras. 
 
9 
 av potentiell 
BNP)  
Konjunkturre
nsad 
intäktskvot  
(i % av 
potentiell BNP)  46,9 46,7 46,8 46,7 46,5 46,8 
 
De offentliga finansernas sammansättning 
Vad gäller euroområdet i dess helhet förutser ma n i utkasten till budgetplan endast en begränsad 
förändring av sammansättningen av de offentliga finanserna  under 2014–2015 (se tabell A 5.5). 
Den konjunkturrensade utgiftskvoten förväntas minska endast en aning under 2015 (med 0,2 
procentenheter), vilket uppväger de n lika begränsade ökningen under 20147. De flesta 
utgiftskategorier förväntas minska, bl.a. den offen tliga sektorns lönekostnader och ränteutgifter (se 
diagram A5.2), med undantag för sociala transfereringar.  
Även om de skatteåtgärder som presenteras i ut kasten till budgetplaner gå r i en mer tillväxtvänlig 
riktning, så innebär de endast en begränsad effekt på skatternas sammansättning  under 2015. 
Effekten av en minskning med 0,1 procentenheter av intäkterna från de sociala avgifterna uppvägs av 
en ökning av de direkta skatteintäkterna med 0, 1 procentenheter (se diagram A5.3). De indirekta 
skatternas andel av BNP förväntas lig ga kvar på en oförändrad nivå. 
Många utkast till budgetplan innehå ller åtgärder för att hantera skattebördan på arbete  (nedan kallat 
”skattekilen”). De arbetsdokument från kommi ssionens avdelningar som åtföljer kommissionens 
yttranden om utkasten till budgetplan in nehåller en särskild ruta om åt gärdande av skattekilen för de 
medlemsstater som fått en landsspecifik rekommendation i detta avseende8 eller som annonserat en 
relevant reform i sitt utkast till budgetplan. Bila ga IV i detta meddelande  innehåller ytterligare 
information om denna fråga. 
Det framgår av utkasten till budgetplan att euroområ dets medlemsstater är vä l medvetna om att de har 
mycket att vinna på att angripa problemet med h öga skatter. För det första gäller att även om 
skattekilen ökat stadigt i majoriteten av eur oområdets medlemsstater under de senaste åren så 
innehåller utkasten till budgetplaner mycket få åtgärd er som kan öka skattekilen ytterligare. Många 
medlemsstater planerar eller genomför dock åtgärder  som syftar till att minska skattekilen. För det 
andra är det inte bara medlemsstate r med en relativt hög skattekil som planerar åtgärder för att minska 
sin skattekil, utan detta gäller även för medlemsstater  med en relativt låg skattekil. För det tredje är 
många åtgärder inriktade på de lägre inkomstgruppe rna, eftersom de antingen innebär en ökning av 
det skattefria grundavdraget eller en minskning av skatterna för lägre inkomstnivåer eller av de 
sociala avgifterna för låginkomsttagare. De flesta sk attereformerna är emelle rtid relativt begränsade 
om man ser till de utmaningar man har att möta. Detta  beror dels på att det inte finns ett tillräckligt 
finanspolitiskt utrymme i många medlemsstater, dels  på att det är svårt att hitta kompenserande 
åtgärder antingen i form av en minskning av de offe ntliga utgifterna eller en höjning av sådana skatter 
som är mindre skadliga för tillväxten, t.ex. ko nsumtions-, fastighets och miljöskatter. 
                                                            
7  Den icke konjunkturrensade kvoten bör dock uppvisa en mer betydande minskni ng under 2015, dvs. med ca 0,6 
procentenheter, på grund av den positiva ”nämnare-e ffekt” som följer av ett minskande produktionsgap. 
8  EUT C 247, 29.7.2014, s. 1-140. 
 
10 
 Skillnader i prognoserna 
Det finns en nyhet i ”tvåpacken” som är av sedd att minska risken för skillnader mellan 
medlemsstaternas och kommissionens prognoser, nämligen  införandet av ett krav på ökad tillsyn över 
prognosprocessen, vilken ska utövas av finanspo litiska råd. Ruta 1 på sidan 10 visar hur 
medlemsstaterna har uppfyllt kravet om att budgetförslag ska grundas på oberoende 
makroekonomiska prognoser . 
Vad gäller de finanspolitiska utsikterna totalt se tt ger utkasten till budgetplan ett samlat totalt 
underskott för EO-16 för 2015 som är 0,2 procentenhet er av BNP lägre än i kommissionens prognos. 
För det första antar man en högre nivå på de n finanspolitiska insatsen i utkasten till budgetplan 
(0,2 % av BNP jämfört med 0,1 % av BNP i ko mmissionens prognos, mä tt med den alternativa 
indikator som avses ovan (se tabe ll A 5.7)). För det andra räkna r man med en högre BNP-tillväxt för 
2015 i planerna (1,5 % jämfört med 1,1 % i kommi ssionens prognos, varvid Tyskland står för en 
betydande del av mellanskillnaden9). Olikheter i de makroekonomiska  antagandena är dock inte den 
främsta orsaken till skillnaderna i underskotts prognoserna för 2015. Detta beror på att 
medlemsstaterna när det gäller de aggregerad e talen visserligen har en högre prognos för BNP-
tillväxten, men samtidigt räknar med att den ekonomis ka tillväxten inte kommer att generera lika höga 
intäkter som man räknar med i kommissionens prognos10. Denna lägre prognosticerade elasticitet 
uppväger i stort sett effekterna av högre förvän tad BNP-tillväxt. Skillnaden mellan kommissionens 
underskottsprognos och underskottsprog noserna i utkasten till budgetplan beror i stället till största del 
på att man värderar insatserna på utgiftssidan olika. 
Skillnaderna mellan de enskilda utkasten till budgetp lan och kommissionens pr ognos för det totala 
budgetunderskottet kan emeller tid vara relativt stor, av skäl som varierar från ett land till ett annat. 
När det gäller Belgien, Spanien, Malta, Po rtugal och Slovakien har kommissionen en högre 
underskottsprognos än vad de enskilda utkasten till budge tplan har. Skillnaden är som störst för Malta 
(se tabell A5.1 och diagram A5.4). Övriga prognosskilln ader faller inom ramen för ett intervall på 0,2 
procentenheter och kommissionens pr ognos är mer positiv när det gälle r Nederländerna och Österrike. 
Precis som när det gäller prognoserna för det samlade underskottet räknar kommissionen med en 
högre samlad skuld  än vad medlemsstaterna gör. Enligt ko mmissionens prognos kommer skulden att 
fortsätta att öka en aning 2015 till över 93 % av BNP, under det att man i utkasten till budgetplan 
räknar med att den ska ligga kvar på en i stort se tt oförändrad nivå. De viktigaste förklaringen till 
denna skillnad är att kommissionen räknar med ett högr e totalt underskott och en lägre nominell BNP-
tillväxt. Även här kan skillnadern a mellan utkasten till budgetplan och kommissionens prognos vara 
större på medlemsstatsnivå, av sk äl som varierar från ett land till ett annat. De största skillnaderna 
avser Belgien, Tyskland, Lettland och Malta, där prognosen i utkasten till budgetplan visar på en 
skuld i förhållande till BNP som är ca 2 % lägre än i kommissionens prognos (se tabell A5.3 och 
                                                            
9  Det makroekonomiska scenario som ligger till grund för utkastet  till budgetplan baserar sig på vårupplagan av den tyska 
federala regeringens prognos som offentliggjordes i april.  Eftersom det kommit ytterligare statistik och svagare 
konjunkturindikatorer sedan vårupplagan of fentliggjordes så är de ekonomiska ut sikter för 2014 och 2015 som beskrivs i 
denna betydligt mer optimistiska än de som anges i kommissionens höstprognos 2014. Den tyska regeringen har 
uppdaterat sin egen prognos efter det att utkastet till budgetplan lämnades in.  
10  Den s.k. ”nettoelasticiteten” för intäkt er, dvs. den procentuella förändringen av  intäkterna, exklusive effekterna av 
diskretionära åtgärder, vid en förändring av BNP med en pr ocent. Den samlade elasticiteten för intäkterna för 2015 i 
utkasten till budgetplaner är lägre än den som ligger till gr und för kommissionens prognos (0,8 respektive 1,0) (se tabell 
A 5.6)).  
 
11 
 diagram A5.5). I de flesta fall ligger skillnaderna mell an prognoserna inom ett intervall av mellan noll 
och 1 % av BNP. Kommissionens har en lägre unde rskottsprognos endast nä r det gäller Slovenien. 
När det gäller sammansättningen finns det enligt ko mmissionens prognos risk för att den minskning 
(om än liten) av den konjunkturrensade utgifts kvoten som prognosticeras i utkasten till budgetplan 
aldrig kommer att materialiseras (se tabell A5.5).  Vad gäller utgifterna bekräftar kommissionens 
prognos att den offentliga sektorns lönekostnader, rä ntebetalningar och eventuellt även de offentliga 
investeringarna kan komma att ges lägre viktning,  under det att de sociala utgifternas andel kan 
komma att öka ytterligare (se diagram A5.2).  På intäktssidan stämmer kommissionens prognos 
överens med utkasten till budgetplan (se diagram A5.3).  
Justeringarnas storlek och sammansättning 
Vad gäller storleken på de strukturella finanspolitiska justeringarna  säger kommissionens prognos 
samma sak som utkasten till budgetplan, nämligen att efter tre år av stadigvarande finanspolitisk 
konsolidering kommer den samlade finanspolitiska inri ktningen i euroområdet att vara neutral 2014 
och att den förväntas vara neutral även 2015. På den aggregerade nivån förefaller det som om man, 
genom att inte införa en åtstramning, får en i st ort sett godtagbar balans mella n kraven på hållbarhet, 
vilka understryks av höga och ökande skuldkvoter, och de konjunkturmässiga förhållandena som 
tyder på ihållande negativa produ ktionsgap, vilka förväntas mi nska mycket långsamt under de 
kommande åren. Samtidigt bekräf tar bedömningarna av planerna att flera medlemsstater för 
närvarande inte förväntas kunna uppfylla sina  aktuella skyldigheter enligt stabilitets- och 
tillväxtpakten. Sammantaget tyder detta på att man noga måste övervaka både den övergripande 
finanspolitiska inriktningen i euroområdet och dess fördelning mellan medlemsstaterna i förhållande 
till det tillgängliga utrymmet enligt stabilitets- och till växtpakten. Det vore i princip möjligt att uppnå 
en omläggning av finanspolitiken i alla länder överl ag så att man kan garantera att stabilitets- och 
tillväxtpakten efterlevs i alla medlemsstater, samtidigt som man undviker en omotiverad 
finanspolitisk åtstramning. Detta skulle innebära att man utnyttjar det finanspolitiska utrymme som är 
tillgängligt enligt reglerna i vissa länder.  
Resonemanget ovan visar även att de t finns ett stort behov av en ambitiös investeringsplan på EU-
nivå för att stärka den samlade ef terfrågan och minska begränsningarna på utbudssidan, vilket i sin tur 
stärker den stimulans som den ackom moderande penningpolitiken ger.  
Detta sätt att främja tillväxten inom eur oområdet är relevant när man beaktar hur justeringen av de 
offentliga finanserna är sammansatt . Det kan konstateras att man allt mer börjat inrikta sig på att 
minska skattebördan på arbete och att det har vidtagits många åtgärder för detta ändamål. Även om 
detta är ett steg i rätt riktning visar utgifternas sa mmansättning dock inte några tecken på att gå mot 
ett mer tillväxtfrämjande håll. Detta visar hur vik tigt det är att medlemssta terna i ökad utsträckning 
anpassar sig till prioriteringarna i paketet för syssel sättning, tillväxt och inv esteringar, bland annat 
genom att använda den flexibilitet som reglerna medger. 
 
Ruta 1: De oberoende finanspolitiska institutionernas bidrag till utkasten till budgetplaner för 
2015 
I artiklarna 1, 4 och 5 i förordningen (EU) nr  473/2013 (som ingår i ”tvåpacken”) hänvisas det till 
begreppet oberoende organ. Genom denna förordning specificeras och utvidgas de krav som finns i 
den tidigare EU-lagstiftning och de tidigare me llanstatliga instrument som ger oberoende organ 
 
12 
 befogenhet att utföra olika fina nspolitiska uppgifter. Två nya områ den har tillkommit i) övervakning 
av efterlevnaden av finanspolitiska regler och ii)  makroekonomiska prognoser. Vad gäller 
prognosprocessen så har genomförandebestämmelser fö r vägledning till medlemsstaterna fastställts i 
uppförandekoden för ”tvåpacken”. Som ett kompl ement till dessa bestämmelser uppmanade rådet den 
8 juli 2014 euroområdets medlemsstater ”att se till att de nationella finanspolitiska ramarna, 
inbegripet nationella finanspolitiska råd, är starka”. 
I enlighet med artikel 4.4 i förordningen ska budgetförslagen ”grundas på oberoende 
makroekonomiska prognoser”, vilket enligt artikel 2.1 b innebär att de måste ”tas fram eller 
godkännas av oberoende organ”. Må nga av de utkast till budgetplaner som lämnades in i oktober 
2014 innehåller hänvisningar till kraven enligt ”tvåp acken”, varvid medlemsstaterna angivit huruvida 
de underliggande makroekonomiska  prognoserna har framställts e ller godkänts av ett oberoende 
organ. 
Enligt utkasten till budgetplan har prognoser tagits  fram av fristående enheter i fem medlemsstater, 
nämligen Österrike ( Österreichisches Institut für Wirtschaftsforschung,  WIFO), Belgien ( Bureau 
Fédéral du Plan, FPB), Luxemburg (STATEC ), Nederländerna ( Centraal Planbureau, CPB) och 
Slovenien ( Urad Rs Za Makroekonomske Analize in Razvoj, UMAR-IMAD). I Tyskland är det 
fortfarande ekonomiministeriet som utarbetar prognoserna på grundva l av den gemensamma 
ekonomiska prognosen, vilken utarbetas av forskningsi nstitut.  I november granskar ett oberoende råd 
med ekonomiska rådgivare deras ri mlighet. Prognosen i utkastet  till budgetplan grundar sig på 
vårupplagan av den gemensamma ekonomiska prognosen och regeringens prognos oc h tar inte hänsyn 
till höstupplagan av den gemensamma ekonomiska  prognosen och regeringens makroekonomiska 
prognos. I Finland utarbetar finansministeriet de makroekonomiska prognoser na internt, men är 
medvetet om att det behövs åtgärder för att ga rantera att den arbetsgrupp som ansvarar för 
utarbetandet verkligen är formellt oberoende. 
Estland, Spanien, Irland, Italien och Slovakien hänvisar i sina ut kast till budgetplan till yttranden om 
de makroekonomiska prognoserna  från fristående organ ( Eelarvenõukogu , Autoridad Independiente 
de Responsabilidad Fiscal  (AIReF), Irish Fiscal Advisory Council (IFAC), Ufficio Parlamentare di 
Bilancio  (UPB) och den slovakiska kommittén för makr oekonomiska prognoser). I Frankrike, Malta 
och Portugal har yttranden visserligen avgi vits av ett fristående organ (HCFP ( Haut Conseil des 
Finances Publiques , the National Audit Office of Malta och CFP ( Conselho das Finanças Públicas )), 
men utkasten till budgetplan innehåller inga hänvi sningar till detta. När det gäller Frankrike och 
Portugal togs yttrandet till slut med i budgetdokum enten. Vad gäller Lettland så räknas inte det 
dokument med en oförändrad politik som släppts so m ett utkast till budgetplan och det behövs därför 
inte något yttrande från ett frist ående organ om detta dokument form ellt sett. När det gäller Estland, 
Spanien, Irland, Italien, Malta, Portugal och Sl ovakien godkändes prognoserna i stort sett av de 
ovannämnda organen, samtidigt som ett antal risk er lyftes fram. För Frankrikes del gjorde HCFP 
bedömningen att det makroekonomiska scenariot för 2015 var alltför optimistiskt. Nedåtrisker till 
följd av den yttre utvecklingen som eventuellt kan leda till att exporttillväxten blir lägre än förväntat 
togs upp av Estland, Spanien, Frankrike, Irland, Malta och Portugal. Osäk erhet när det gäller den 
inhemska efterfrågan (Frankrike) , konsumtionen (Spanien) och investeringarna (Malta) nämndes 
också. 
 
 
13 
 3. Översikt över de ensk ilda utkasten till budgetplan 
 
Kommissionens yttrande om utkast en till budgetplaner är fokuserat på efterlevnaden av stabilitets- 
och tillväxtpakten och de rekommendationer so m utfärdats på grundval av denna. Vad avser 
medlemsstater som omfattas av e tt förfarande vid alltför stora underskott innehåller kommissionens 
yttrande en bedömning av framstegen med att korri gera dessa underskott i förhållande både till målen 
för det totala och för det struktur ella underskottet. För medlemsstater i euroområdet som omfattas av 
den förebyggande delen, dvs. inte  förfarandet vid alltför stora under skott, bedöms framstegen mot det 
medelfristiga budgetmålet för att kontrollera om de tta ligger i linje med st abilitets- och tillväxtpakten 
och de finanspolitiska landsspecifi ka rekommendationer som rådet riktade till medlemsstaterna i juli.  
Bedömningen av planerna grundar sig på kommissionens höstprognos 2014.  Efter att ha hört vissa medlemsstater för att begära in ytterligare uppgifter eller för att meddela vissa 
farhågor rörande dessas utkast till budgetplan hade  kommissionen i slutet av oktober inte kunnat 
konstatera att något utkast till budge tplan uppvisar "allvarliga brister i efterlevnaden", enligt artikel 
7.2 i förordning (EU) nr 473/2013. Flera av de inlämnade planerna ger dock anledning till farhågor 
angående riskerna för att reglerna inte kommer a tt efterlevas. I tabellerna 2a och 2b sammanfattas 
bedömningarna av de enskilda ländernas utkast till budgetplaner utgående från kommissionens 
yttranden av den 28 november, tillsammans me d bedömningen av frams tegen när det gäller 
finanspolitiska
11 strukturreformer. För att underlätta jämförelser sammanfattas utkasten till 
budgetplaner i tre övergripande kategorier:  
• Efterlevnad föreligger:  Enligt kommissionens prognos finns inget behov av att anpassa 
budgetplanen  i det nationella budgetförfarandet för att säkerställa efterlevnaden av paktens 
regler. I de fall där kommissionens bedömning av utkastet till budgetplan är föremål för särskilda 
risker uppmanar kommissionen de berörda medlem sstaterna att agera om så skulle behövas. 
• Efterlevnad föreligger i huvudsak:  Kommissionen uppmanar myndigheterna att inom ramen för 
den nationella budgetprocessen vidta nödvändiga åt gärder för att 2015 års budget ska efterleva 
pakten på grundval av följande skäl: 
För medlemsstater i förfaranden vid alltför stora underskott: Det totala underskottet kommer 
visserligen enligt kommissionens prognos att pressas ned under refe rensvärdet på 3 % av BNP 
före utgången av den fristen som satts genom fö rfarandet vid alltför stora underskott, men det 
föreligger en påfallande brist på finanspolitiska insatser och en risk för att korrigeringen av det 
alltför stora underskottet inte sker i rätt tid och på ett varaktigt sätt.  
För medlemsstater som omfattas av stab ilitets- och tillväxtpakte ns förebyggande del:  Enligt 
kommissionens prognos kommer den nödvändiga strukt urella justeringen i förhållande till det 
medelfristiga målet inte att åstadkommas under 201 5, men det bristande uppfyllandet av kravet 
skulle inte utgöra en betydande avvikelse från den anpassni ngsbana som krävs för att uppfylla 
målet på medellång sikt12. Om denna situation kvarstår under fl era år kan den emellertid medföra 
                                                            
11 Strukturreformer med direkta effekter på de offentliga finanserna.  
12  För en medlemsstat som inte har uppnått  sitt medelfristiga budgetmål ska avvi kelsen betraktas som betydande om 
 i) avvikelsen i det strukturella saldot från den lämpliga a npassningsbanan är minst 0,5 % av  BNP under ett enda år eller 
minst 0,25 % av BNP i genomsnitt per år under två år i rad, och 
 
 
14 
 en betydande avvikelse från de n nödvändiga anpassningen. Dessa medlemsstater efterlever 
riktmärket för skuldminskning i förekommande fall. 
• Risk för bristande efterlevnad:  Enligt kommissionens prognos förväntas budgetplanen inte 
efterleva paktens regler. Kommissionen uppmanar därför myndigheterna att inom ramen för den 
nationella budgetprocessen vidta nödvändiga åtgärder  för att 2015 års budget ska efterleva 
pakten på grundval av följande skäl:  
För medlemsstater i förfaranden vid alltför stora underskott: Kommissionens prognos för 2015, 
om den i efterhand har bekräf tats, kan leda till en upptrappni ng av förfarandet eftersom de 
finanspolitiska insatserna inte tros komma till stånd och det överordnade målet inte förväntas nås.  
För medlemsstater som omfattas av stabilite ts- och tillväxtpaktens förebyggande del:  I 
kommissionens prognos förutses en  betydande avvikelse från den anpassningsbana som krävs för 
att nå det medelfristiga målet 2015 och/eller bristande efterlevnad av skuldminskningsriktmärket i 
förekommande fall (beroende på vilket som är mer bindande). 
Effekterna av övergången till ENS 2010 som standard för nationalräkenskaperna och övriga statistiska 
revideringar av både underskotts - och skuldsiffrorna har beakta ts i bedömningen av planerna 
(effekterna av övergången till ENS 2010 var störst i Frankrike, Irland, Italien, Portugal och Finland). 
Statistiska revideringar i synnerhet har behandl ats i kvalitativa termer och om möjligt också i 
kvantitativa termer i de arbetsdokument som åtföljer kommissionens yttranden närhelst effekterna av 
dem påverkade de viktigaste variabler som används för att bedöma efterlevnaden av pakten. Andra 
statistiska förändringar har uttryc kligen angetts för Estland, Lettla nd och Slovenien. I övriga fall var 
påverkan inte betydande och/eller skulle inte ändra på bedömningen. 
Dessutom har kommissionen bedömt graden av öve rgripande efterlevnad av de finanspolitiska 
strukturreformer som beskrivs i de landsspeci fika rekommendationerna för 2014. Bedömningen av 
utkasten till budgetplaner sammanfattas i fem öve rgripande kategorier. Dessa är de följande: 
• Inga framsteg: Medlemsstaten har varken aviserat eller b eslutat om några åtgärder för att följa 
den relevanta landsspecifika rekommendationen.  
• Begränsade framsteg:  Medlemsstaten har aviserat vissa åtgärder för att följa relevant 
landsspecifik rekommendation, men dessa åtgärder anses vara otillräckliga och/eller beslutet om 
dem eller deras genomförande är osäkert. 
• Vissa framsteg:  Medlemsstaten har aviserat eller fattat beslut om åtgärder för att följa den 
relevanta landsspecifika rekommendationen. Dessa åt gärder är lovande, men alla har ännu inte 
vidtagits och om de kommer att vidtas är till dels osäkert. 
                                                                                                                                                                                         
 ii) en alltför hög ökningstakt vad gäller utgifter, frånräknat diskretionära inkomståtgärder, i förhållande till den lämpliga 
anpassningsbanan, som faststä llts i förhållande till referensvärdet för den medelfristiga tillväxttakten, har inverkat 
negativt på de offentliga finansernas saldo med minst 0, 5 procentenheter av BNP under e tt enda år eller sammantaget 
under två år i rad. 
 En avvikelse kan även anses vara bety dande om endast ett av de två villkor en i och ii verifieras och den samlade 
bedömningen visar att detta villkor är det lämpligaste för att uppskatta de bakomliggande finanspolitiska insatserna.  
 
15 
 • Betydande framsteg:  Medlemsstaten har fattat beslut om åtgärder, av vilka de flesta har 
vidtagits. Dessa åtgärder räcker långt för att följa den relevanta landsspecifika 
rekommendationen. 
• Helt åtgärdad:  Medlemsstaten har beslutat om och vidtag it åtgärder för att på lämpligt sätt följa 
den relevanta landsspecifika rekommendationen. 
Tabell 2a: Översikt av kommissionens enskilda yttranden om utkasten till budgetplaner – 
medlemsstater som omfattas av stabilitets- och tillväxtpaktens förebyggande del 
 Utkasten till budgetplaner efterlever på ett 
övergripande sätt stabilitets- och 
tillväxtpakten   
Övergripande efterlevnad av de 
finanspolitiska strukturreformer som 
föreslagits i 2014 års landsspecifika 
rekommendationer 
Land  
Övergripande 
bedömning grundad 
på kommissionens 
höstprognos 2014  Efterlevnad av kraven 
i den förebyggande 
delen för 2014–2015  Övergripande 
slutsats om 
framsteg mot 
finanspolitiska 
strukturreformer 
Huvudsakliga 
åtgärder i utkastet till 
budgetplan i syfte att 
följa landsspecifika 
rekommendationer 
rörande skattekilen 
BE Risk för brister i 
efterlevnaden  2014: Viss avvikelse 
från anpassningsbanan 
mot det medelfristiga 
budgetmålet, efterlevnad 
av skuldriktmärket i 
riskzonen 
2015: Viss avvikelse 
från anpassningsbanan 
mot det medelfristiga 
budgetmålet, efterlevnad 
av skuldriktmärket i 
riskzonen Vissa framsteg Skattekil (LSR) 
 
Höjda avdrag för 
inkomstskatt. 
Minskningar av 
arbetsgivarens sociala 
avgifter 
DE Efterlevnad 
föreligger 2014: Medelfristiga 
budgetmålet överträffat, 
efterlevnad av 
skuldriktmärket 
2015: Medelfristiga 
budgetmålet överträffat, 
efterlevnad av 
skuldriktmärket Begränsade 
framsteg Skattekil (LSR) 
 
Från och med 2014 höjs 
det inkomstskattefria 
grundbeloppet och 
dessutom avbryts 
genomförandet av en 
ursprungligen planerad 
sänkning av 
pensionsavgiften för att 
finansiera ytterligare 
pensionsförmåner. Från 
och med 2015 höjs 
bidragssatsen till 
vårdförsäkringen och 
vidare reformeras 
finansieringen av hälso-
och 
sjukvårdsförsäkringarna 
EE Efterlevnad 
föreligger i 2014: Viss avvikelse 
från anpassningsbanan Inga framsteg Skattekil (LSR) 
 
 
16 
 huvudsak mot det medelfristiga 
budgetmålet Sänkt inkomstskatt samt 
lägre avgift till 
arbetslöshets-
försäkringen. Höjning 
av grundavdraget 
 
17 
  
IT Risk för brister i 
efterlevnaden  2014: Tillåtelse att 
avvika från 
anpassningsbanan mot 
målen på medellång sikt 
till följd av exceptionellt 
svåra ekonomiska 
förhållanden. 
efterlevnad av 
skuldriktmärket i 
riskzonen 
2015: Betydande 
avvikelse från 
anpassningsbanan mot 
det medelfristiga 
budgetmålet, efterlevnad 
av skuldriktmärket i 
riskzonen Vissa framsteg Skattekil (LSR) 
 
Avdrag av 
arbetskraftskostnader 
från skattebasen i den 
regionala 
företagsbeskattningen. 
Permanent skatteavdrag 
(som bokförs som 
sociala transfereringar i 
ENS 2010) för 
lågavlönade 
arbetstagare, vilket för 
närvarande endast är 
finansierat för 2014. Arbetsgivare befrias 
från sociala avgifter i tre 
år vid nyanställningar 
med avtal om 
tillsvidareanställning 
2015 
LV Efterlevnad 
föreligger i 
huvudsak 2014: Ingen avvikelse 
från anpassningsbanan 
mot det medelfristiga 
budgetmålet, 
2015: Viss avvikelse 
från anpassningsbanan 
mot det medelfristiga 
budgetmålet på grund av 
ett utkast till budgetplan 
som saknar 
policyförändringar Begränsade 
framsteg Skattekil (LSR) 
 
Den avgående 
regeringen har inte 
inlämnat några åtgärder 
i utkastet till 
budgetplan. Den 
skattepolitiska strategin 
för 2015–2017 omfattar 
dock planer på att höja 
minimilönen och de 
obeskattade 
minimiinkomsterna 
LU Efterlevnad 
föreligger 2014: Det medelfristiga 
budgetmålet överträffat 
2015: Ingen avvikelse 
från det medelfristiga 
budgetmålet Vissa framsteg Ingen skattekil (LSR) 
MT13 Risk för brister i 
efterlevnaden 2014: Omfattas av ett 
förfarande vid alltför 
stora underskott  
2015: Betydande 
avvikelse från 
anpassningsbanan mot 
det medelfristiga 
budgetmålet, efterlevnad 
av skuldriktmärket Vissa framsteg Ingen skattekil (LSR) 
NL Efterlevnad 
föreligger 2014: Ingen avvikelse 
från det medelfristiga Vissa framsteg Skattekil (LSR) 
 
                                                            
13  Malta omfattas för närvarande av de n korrigerande delen, men skulle kunna gå över till den förebyggande delen från 
2015 om landet i tid kan uppnå en varaktig korrigering.  
 
18 
 budgetmålet, efterlevnad 
av skuldriktmärket 
2015: Ingen avvikelse 
från det medelfristiga 
budgetmålet, efterlevnad 
av skuldriktmärket Reform av skatteavdrag 
för löntagare som 
sänker skattetrycket för 
personer med lägre och 
medelstora inkomster. 
Sänkning av 
inkomstskatten i den 
lägsta skatteskiktet 
 
19 
  
AT Risk för brister i 
efterlevnaden 2014: Viss avvikelse 
från anpassningsbanan 
mot det medelfristiga 
budgetmålet, efterlevnad 
av skuldriktmärket 
2015: Betydande 
avvikelse från 
anpassningsbanan mot 
det medelfristiga 
budgetmålet, efterlevnad 
av skuldriktmärket Begränsade 
framsteg Skattekil (LSR) 
 
Generellt meddelande 
om reformer för att 
minska skattekilen ska 
beslutas i mars 2015 
SK Efterlevnad 
föreligger 2014: Ingen avvikelse 
från anpassningsbanan 
mot det medelfristiga 
budgetmålet, 
2015: Ingen avvikelse 
från anpassningsbanan 
mot det medelfristiga 
budgetmålet, Begränsade 
framsteg Ingen skattekil (LSR) 
FI Efterlevnad 
föreligger i 
huvudsak 2014: Viss avvikelse 
från det medelfristiga 
budgetmålet, 
2015: Viss avvikelse 
från anpassningsbanan 
mot det medelfristiga 
budgetmålet Vissa framsteg Ingen skattekil (LSR) 
 
Tabell 2b: Översikt över kommissionens enskild a yttranden om utkasten till budgetplaner – 
medlemsstater som för närvara nde omfattas av stabilitets- och tillväxtpaktens korrigerande del 
 Utkastet till budgetplan efterlever 
stabilitets- och tillväxtpakten på ett 
övergripande sätt   
Övergripande efterlevnad med finanspolitiska 
strukturreformer föreslagna i 2014 års 
landsspecifika rekommendationer (LSR) 
Land  
Övergripande 
bedömning grundad 
på kommissionens 
höstprognos 2014  Efterlevnad av 
förfarandet vid 
alltför stora 
underskott för 
2014-2015  Övergripande slutsats 
om framsteg mot 
finanspolitiska 
strukturreformer  
Huvudsakliga åtgärder i 
utkastet till budgetplan 
för att åtgärda 
skattekilen 
ES Risk för brister i 
efterlevnaden 2014: Det totala 
målet har uppnåtts  
2015: I avsaknad av 
ytterligare åtgärder 
är efterlevnaden inte 
säkerställd Vissa framsteg Skattekil (LSR) 
 
Sänkning av 
inkomstskattesatserna. 
Tillfälligt sänkta sociala 
avgifter för nya avtal 
undertecknade 2014 
FR Risk för brister i 
efterlevnaden 2014: Risk för att 
verksamma insatser 
uteblir 
2015: I avsaknad av 
ytterligare åtgärder 
är efterlevnaden inte Begränsade framsteg Skattekil (LSR) 
 
Från och med 2014, ett 
skatteavdrag för löner på 
upp till 2,5 gånger 
minimilönen. Sänkning av 
 
20 
 säkerställd arbetsgivarnas sociala 
avgifter. Sänkning av 
inkomstskatten för 
låginkomsttagare 
 
21 
  
IE Efterlevnad 
föreligger 2014: Verksamma 
insatser 
2015: Korrigering 
förväntas i tid Vissa framsteg Ingen skattekil (LSR) 
PT Risk för brister i 
efterlevnaden 2014: Risk för att 
verksamma insatser 
uteblir 
2015: I avsaknad av 
ytterligare åtgärder 
är efterlevnaden inte 
säkerställd Begränsade framsteg Ingen skattekil (LSR) 
SI Efterlevnad 
föreligger i 
huvudsak 2014: Risk för att 
verksamma insatser 
uteblir 
2015: Korrigering 
förväntas i tid Begränsade framsteg Ingen skattekil (LSR) 
 
 
 
22 
 BILAGA 1: Landsspecifika bedömnin gar av utkast till budgetplaner 
 
Medlemsstater som omfattas av den förebyggande delen av stabilitets- och tillväxtpakten  
Planer som överensstämmer med landets skyldi gheter enligt stabilitets- och tillväxtpakten 
På det hela taget anser kommissionen att Tysklands  utkast till budgetplan, där landet för närvarande 
omfattas av paktens förebyggande del och underkastas övergångsbestämmelsen om  skuldregeln, är i 
överensstämmelse med best ämmelserna i stabilitets- och tillväxtpak ten. Det betydande finanspolitiska 
utrymmet, investeringsbehovet och de mycket låga rä ntorna, som visar på att den samhälleliga vinsten 
i hög grad uppväger lånekostnaderna, lämnar däremot utrymme för att främja offentliga investeringar. 
Det är dessutom nödvändigt att Tyskland ser till att de t finns ett oberoende organ som ska framställa 
eller godkänna makroekonomiska prognoser.  
Kommissionen anser vidare att Tyskland har gjort be gränsade framsteg när det gäller den strukturella 
delen av de finanspolitiska rekommendationer som rådet utfärdat i samband med den europeiska 
planeringsterminen 2014 och uppmanar därför de tyska myndigheterna att påskynda genomförandet. 
På det hela taget anser kommissionen att Luxemburgs  utkast till budgetplan, där landet för 
närvarande omfattas av paktens förebyggande del och underkastas övergångsbestämmelsen om 
skuldregeln, är i överensstämme lse med bestämmelserna i stabilit ets- och tillväxtpakten. Under 2015 
planerar Luxemburg att utnyttja sin buffert med av seende på det medelfris tiga budgetmålet i och med 
att det strukturella överskottet kommer att minska, samtidigt som det landsspecifika medelfristiga 
budgetmålet fortfarande uppfylls. Minskningen av de t strukturella överskottet beror främst på de 
minskade mervärdesskatteintäkterna i samband med ändringen av lags tiftningen om e-handel 
(motsvarande omkring 1,5 % av BNP), som bara delv is kompenseras av de nya åtgärder som planeras 
enligt utkastet till budgetplan. Intäktsförlusterna på  grund av mervärdesskatten kan dock visa sig bli 
större än väntat. Kommissionen uppmanar därför m yndigheterna att vara redo att vidta ytterligare 
åtgärder om detta skulle inträffa. Kommissionen an ser vidare att Luxemburg har gjort vissa framsteg 
när det gäller den strukturella de len av de finanspolitiska rekomme ndationer som rådet utfärdat inom 
ramen för den europeiska planeringsterminen 2014,  och uppmanar myndigheterna att göra ytterligare 
framsteg. 
På det hela taget anser kommissionen att Nederländernas  utkast till budgetplan, där landet för 
närvarande omfattas av paktens förebyggande del och underkastas övergångsbestämmelsen om 
skuldregeln, är i överensstämmelse med best ämmelserna i stabilitets- och tillväxtpakten. 
Kommissionen uppmanar myndigheterna att strikt genomföra budgeten för 2015. Kommissionen 
anser vidare att Nederländerna har gjort vissa frams teg när det gäller den str ukturella delen av de 
finanspolitiska rekommendationer som rådet ut färdat inom ramen för den europeiska 
planeringsterminen 2014, och uppmanar myndigheterna att påskynda framstegen. 
På det hela taget anser kommissionen att Slovakiens  utkast till budgetplan, där landet för närvarande 
omfattas av paktens förebyggande del, är i överen sstämmelse med bestämmels erna i stabilitets- och 
tillväxtpakten. På grundval av i nuläget tillgänglig a uppgifter kommer det offentliga underskottet inte 
att överskrida referensvärdet enligt fördraget,  även om det finns vissa osäkerheter rörande 
underskottsutvecklingen under 2014. Slovakien konsta terades omfattas av investeringsklausulen år 
2014, som möjliggör en tillfällig avvikelse från de n anpassningsbana som krävs för att nå det 
medelfristiga budgetmålet det året. År 2015, när denna tillfälliga avvikelse måste kompenseras, 
 
23 
 förväntas Slovakien göra tillräckliga framsteg mo t det medelfristiga målet. Mot bakgrund av 
ovanstående och med hänsyn till a tt den nationella skuldbroms som ligger till grund för utkastet till 
budgetplan, inte längre förväntas tillämpas uppmanar kommissionen myndigheterna att vara redo att 
vidta nödvändiga åtgärder inom ramen för den na tionella budgetprocessen för att säkerställa att 2015 
års budget förblir förenlig med stabilitets- och ti llväxtpakten. Kommission en anser vidare att 
Slovakien har gjort begränsade framsteg när det gälle r den strukturella delen av de finanspolitiska 
rekommendationer som rådet utfärdat i samband me d den europeiska plan eringsterminen 2014 och 
uppmanar därför de slovakiska myndi gheterna att påskynda genomförandet. 
Planer som överensstämmer i stora drag  
På det hela taget anser kommissionen att Estlands  utkast till budgetplan, där landet för närvarande 
omfattas av paktens förebyggande del, är i hu vudsak i överensstämmelse med bestämmelserna i 
stabilitets- och tillväxtpakten. På grundval av ko mmissionens prognos kan vissa avvikelser från 
anpassningsbanan för att uppnå det medelfri stiga målet förväntas under 2015. Kommissionen 
uppmanar myndigheterna att vidta nödvändiga åtgärder inom ramen för den nationella 
budgetprocessen för att säkerställa att 2015 års budget överensstämmer med stabilitets- och 
tillväxtpakten. Kommissionen anser vidare att Estland inte har gjort några framsteg när det gäller den 
strukturella delen av de finanspolitiska reko mmendationer som rådet utfärdat i samband med den 
europeiska planeringsterminen 2014 och uppmanar därför de estniska myndigheterna att påskynda 
genomförandet. 
Lettland  lade den 15 oktober fram ett utkast till budge tplan som bygger på ett antagande om 
oförändrad politik. På det hela taget anser kommi ssionen att Lettlands utk ast till budgetplan, där 
landet för närvarande omfattas av paktens före byggande del, i huvudsak är i överensstämmelse med 
bestämmelserna i stabilitets- oc h tillväxtpakten. Kommissionen uppmanar myndigheterna att vidta 
nödvändiga åtgärder för att säker ställa att 2015 års budget helt överensstämmer med stabilitets- och 
tillväxtpakten. Kommissionen anser vidare att Le ttland har gjort begränsade framsteg när det gäller 
den strukturella delen av de finanspolitiska rekommendationer som rådet lagt fram i samband med 
den europeiska planeringstermin en 2014 och uppmanar därför de le ttiska myndigheterna att påskynda 
genomförandet. Till följd av att den nya regeringen lämnat ett uppdaterat utkast till budgetplan den 22 
november 2014 syftar kommissionen till att anta e tt yttrande om det uppda terade utkastet till 
budgetplan innan förslaget till bud getlag planeras antas av det nationella parlamentet. 
På det hela taget anser kommissionen att Finlands  utkast till budgetplan, där landet för närvarande 
omfattas av paktens förebyggande del, är i hu vudsak i överensstämmelse med bestämmelserna i 
stabilitets- och tillväxtpakten. Kommissionen uppmanar  myndigheterna att vidta nödvändiga åtgärder 
inom ramen för den nationella budgetprocessen för att säkerställa att 2015 års budget överensstämmer 
med stabilitets- och tillväxtpakten. Finland bör inrätta en lämplig rättslig ram för att garantera att de 
makroekonomiska prognoser som ligger till grund för budgetförslaget har godkänts eller framställts 
av ett oberoende organ. Kommissionen anser vidare att Finland har gjort vissa framsteg när det gäller 
den strukturella delen av de finanspolitiska reko mmendationer som rådet utfärdat inom ramen för den 
europeiska planeringsterminen 2014, och uppm anar myndigheterna att påskynda framstegen. 
Planer med risk för bristande överensstämmelse 
På det hela taget anser kommissionen att Belgiens  utkast till budgetplan, där landet för närvarande 
omfattas av paktens förebyggande del och underkastas skuldregeln, riskerar att inte överensstämma 
med kraven i stabilitets- och tillväxtpakten. Kommiss ionen uppmanar därför myndigheterna att vidta 
 
24 
 nödvändiga åtgärder inom ramen för den nationella  budgetprocessen för att säkerställa att 2015 års 
budget överensstämmer med stabilitets- och tillväxtpak ten. Kommissionen anser vidare att Belgien 
har gjort vissa framsteg när det gäller den strukturel la delen av de finanspolitiska rekommendationer 
som rådet utfärdat inom ramen för den europeiska  planeringsterminen 2014, och uppmanar således 
myndigheterna att påskynda framstegen. I början av  mars 2015 kommer kommissionen att ta ställning 
till om Belgien uppfyller sina skyldigheter enlig t stabilitets- och tillväxtpakten i ljuset av den 
slutgiltiga budgetlagen och den fö rväntade specifikationen av strukturreformprogrammet som 
myndigheterna angivit i sin skrivelse av den 21 november som undertecknats  av premiärminister 
Charles Michel, minister Johan van Overtveldt och minister Hervé Jamar. 
På det hela taget anser kommissionen att Italiens  utkast till budgetplan, där landet för närvarande 
omfattas av paktens förebyggande del och underkastas skuldregeln, riskerar att inte överensstämma 
med bestämmelserna i stabilitets- och tillväxtpakte n. Kommissionen uppmanar därför myndigheterna 
att vidta nödvändiga åtgärder inom ramen för de n nationella budgetprocessen för att säkerställa att 
2015 års budget överensstämmer med stabilitets- och tillväxtpakten. Kommissionen anser vidare att 
Italien har gjort vissa framsteg när det gäller de n strukturella delen av de finanspolitiska 
rekommendationer som rådet utfärdat inom ramen fö r den europeiska planeringsterminen 2014, och 
uppmanar således myndigheterna att påskynda fra mstegen. I detta sammanhang kan en politik som 
främjar tillväxten, samtidigt som de löpande primära utgifterna hålls under strikt kontroll och den 
övergripande effektiviteten i de offentliga utgifter na ökar, liksom planerade privatiseringar bidra till 
att den offentliga skuldkvoten börjar minska  i överensstämmelse med skuldregeln under de 
kommande åren. I början av mars 2015 kommer kommissi onen att ta ställning till om Italien uppfyller 
sina skyldigheter enligt stabilitets- och tillväxtpak ten i ljuset av den slutgiltiga budgetlagen och den 
förväntade specifikationen av strukturreformprogrammet som myndigheterna angivit i sin skrivelse av 
den 21 november som undertecknats av pr emiärminister Pier Carlo Padoan. 
På det hela taget an ser kommissionen att Maltas  utkast till budgetplan riskerar  att inte överensstämma 
med kraven i stabilitets- och tillväxtpakten. Malta är för närvarande föremål för den korrigerande 
delen, men skulle också kunna bli föremål för de n förebyggande delen från 2015 om en rättidig och 
varaktig korrigering uppnås. Enligt kommissionens prognos är den strukturella insatsen under 2014 
långt ifrån vad som rekommenderades av rådet i re kommendationen enligt förfarandet vid alltför stora 
underskott. Detta gör att det finns risk för att korri geringen av det alltför stora underskottet inte kan 
uppnås på grund av den uppenbara bris ten på en tillräcklig ansträngning för att stödja den. Baserat på 
kommissionens prognos är efterle vnaden av skuldregeln något lägre under 2014. En betydande 
avvikelse från anpassningsbanan för att uppnå det medelfristiga målet kan förväntas under 2015 på 
grundval av kommissionens prognos, enligt både det str ukturella saldot och riktmärket för utgifter, till 
skillnad från utkastet till budgetplan. Kommission en uppmanar därför myndigheterna att vidta 
nödvändiga åtgärder inom ramen för den nationella  budgetprocessen för att säkerställa att 2015 års 
budget överensstämmer med stabilitets- och tillväxtpak ten. Kommissionen anser också att Malta har 
gjort vissa framsteg när det gäller den strukturella  delen av de finanspo litiska rekommendationer som 
rådet utfärdat i samband med den europeiska plan eringsterminen 2014. Rå det uppmanar emellertid 
myndigheterna att skynda på framstegen i fråga om de planerade insatserna för att förbättra den 
ekonomiska hållbarheten i hälso- oc h sjukvårdssystemet, för att se till att ytterligare pensionsreformer 
genomförs och för att se till att ansträngningarna för att förbättra skattemoralen och bekämpa 
skattefusk ger önskat resultat. 
På det hela taget anser kommissionen att Österrikes  utkast till budgetplan, där landet för närvarande 
omfattas av paktens förebyggande del och underkast as övergångsbestämmelsen om skuldregeln, 
 
25 
 riskerar att inte överensstämma med bestämmelserna  i stabilitets- och tillväxtpakten. I synnerhet anser 
kommissionen att utkastet till budgetplan för 2015, efter att hänsyn tagits till de åtgärder som 
presenterades i oktober, innebär en  betydande avvikelse från den a npassningsbana för att uppnå det 
medelfristiga målet för de offentliga finanserna  under perioden 2014–2015, baserat på såväl det 
strukturella saldot som riktmärket för utgifter. Kommissionen uppmanar därför myndigheterna att 
vidta nödvändiga åtgärder inom ramen för den na tionella budgetprocessen för att säkerställa att 2015 
års budget kommer att vara förenlig med stabilitets - och tillväxtpakten. Kommissionen anser vidare 
att Österrike har gjort begränsade framsteg när det gä ller den strukturella dele n av de finanspolitiska 
rekommendationer som rådet utfärdat inom ramen fö r den europeiska planeringsterminen 2014, och 
uppmanar således myndigheterna a tt påskynda genomförandet. 
Medlemsstater som omfattas av den korrigerande delen av stabilitets- och tillväxtpakten  
Planer som överensstämmer med landets skyldi gheter enligt stabilitets- och tillväxtpakten 
På det hela taget anser kommissionen att Irlands  utkast till budgetplan, där landet för närvarande 
omfattas av paktens korrigerande del, är i övere nsstämmelse med bestämmelserna i stabilitets- och 
tillväxtpakten. Kommissionen uppmanar Irland at t använda den bättre än väntade ekonomiska 
återhämtningen för att påskynda minskningen av skul dkvoten. Även om de nuvarande prognoserna är 
förenliga med en korrigering i rätt tid av det a lltför stora underskottet, skulle mer ambitiösa 
underskottsmål för 2015 och 2016 kraftigt bidra till a tt få den mycket stora offentliga skuldkvoten att 
börja minska. Kommissionen uppmanar  Irland att vid behov vara re do att vidta nödvändiga åtgärder 
för att säkerställa en snabb korrigering av det alltför stora underskottet 2015. Kommissionen anser 
vidare att Irland har gjort vissa framsteg när det gä ller den strukturella dele n av de finanspolitiska 
rekommendationer som rådet utfärdat inom ramen fö r den europeiska planeringsterminen 2014, och 
uppmanar således myndigheterna att påskynda framstegen. 
Planer som överensstämmer i stora drag 
På det hela taget anser kommissionen att Sloveniens  utkast till budgetplan, där landet för närvarande 
omfattas av paktens korrigerande del, är i huvudsak  i överensstämmelse med kraven i stabilitets- och 
tillväxtpakten. Även om utkastet till budgetplan förut ser en korrigering i rätt tid av det alltför stora 
underskottet, eftersom det totala saldot beräkn as sjunka till under 3 % av BNP under 2015, förväntas 
den rekommenderade finanspolitiska insatsen i strukt urella termer inte vara uppfylld. Kommissionen 
uppmanar myndigheterna att vidta nödvändiga åtgärder inom ramen för den nationella 
budgetprocessen för att säkerställa att 2015 års budge t helt överensstämmer med stabilitets- och 
tillväxtpakten. Kommissionen anser vidare att Slove nien har gjort begränsade framsteg när det gäller 
den strukturella delen av de fi nanspolitiska rekommendationer som rå det utfärdat i samband med den 
europeiska planeringsterminen 2014 och uppmanar  därför de slovenska myndigheterna att påskynda 
genomförandet. 
Planer med risk för bristande överensstämmelse 
På det hela taget anser kommissionen att Spaniens  utkast till budgetplan, där landet för närvarande 
omfattas av paktens korrigerande del, riskerar att inte överensstämma med bestämmelserna i 
stabilitets- och tillväxtpakten. Utkast et till budgetplan förväntas inte uppf ylla de mål för de offentliga 
finanserna som anges i rekommendationen enligt  förfarandet vid alltför stora underskott. 
Kommissionen uppmanar därför myndigheterna att vi dta nödvändiga åtgärder inom ramen för den 
nationella budgetprocessen för att sä kerställa att 2015 års budget kommer att överensstämma med 
 
26 
 stabilitets- och tillväxtpakten. Kommissionen anser vi dare att Spanien har gjort vissa framsteg när det 
gäller den strukturella delen av de finanspolitiska rekommendationer som rådet utfärdat inom ramen 
för den europeiska planeringsterminen 2014, och uppmanar således myndigheterna att påskynda 
framstegen.  
På det hela taget anser kommissionen att Frankrikes  utkast till budgetplan, där landet för närvarande 
omfattas av paktens korrigerande del, riskerar att inte överensstämma med bestämmelserna i 
stabilitets- och tillväxtpakten. Med beaktande av de t ytterligare paket som lades fram den 27 oktober, 
förväntas justeringen av det strukturella saldot vara  0,3 % av BNP jämfört med 0,8 % av BNP i rådets 
rekommendation från 2013. Kommissionen uppmanar  därför myndigheterna att vidta nödvändiga 
åtgärder inom ramen för den na tionella budgetprocessen för att säkerställa att 2015 års budget 
överensstämmer med stabilitets- och tillväxtpakten. Kommissionen anser vidare att Frankrike har 
gjort begränsade framsteg när det gäller den strukturella delen av de finanspolitiska 
rekommendationer som rådet lagt fram i samband me d den europeiska plan eringsterminen 2014 och 
uppmanar därför myndigheterna att påskynda genom förandet. Sammantaget visar de uppgifter som 
hittills är tillgängliga att Frankrike inte har vidt agit effektiva åtgärder under 2014 i detta skede. I 
början av mars 2015 kommer kommissionen att ta ställning till om Frankrike uppfyller sina 
skyldigheter enligt stabilitets- och tillväxtpakten i ljuset av den slutgiltiga budgetlagen och den 
förväntade specifikationen av strukturreformprogrammet som myndigheterna angivit i sin skrivelse av 
den 21 november som undertecknats av  premiärminister Manuel Valls. 
På det hela taget anser kommissionen att Portugals  utkast till budgetplan, där landet för närvarande 
omfattas av paktens korrigerande del, riskerar att inte överensstämma med bestämmelserna i 
stabilitets- och tillväxtpakten. Det finns i synnerhet en risk att utkastet till budgetplan inte kommer att 
uppfylla rådets rekommendation att korrigera det al ltför stora underskottet senast 2015. Denna risk 
beror huvudsakligen på optimistiska antagande n om effekterna av den makroekonomiska 
utvecklingen på budgeten och på av saknaden av strukturella åtgärder som ligger till grund för planen. 
Den finanspolitiska insatsen når inte alls upp till rekommendationen och tyder på att det behövs 
ytterligare  omfattande strukturella konsolidering såtgärder för 2015 för att stödja en trovärdig och 
varaktig korrigering av det alltför stora unders kottet. Kommissionen uppmanar därför myndigheterna 
att vidta nödvändiga åtgärder inom ramen för de n nationella budgetprocessen för att säkerställa att 
2015 års budget kommer att överensstämma med stab ilitets- och tillväxtpakten. Kommissionen anser 
vidare att Portugal har gjort begränsade framsteg när det gäller den strukturella delen av de 
finanspolitiska rekommendationer som rådet la gt fram i samband med den europeiska 
planeringsterminen 2014 och uppmanar därför my ndigheterna att påskynda genomförandet. 
 
27 
 BILAGA 2: Metoder och antaganden so m ligger till grund för kommissionens 
höstprognos 2014  
 
I artikel 7.4 i förordning (EU) nr 473/2013 anges att de metoder och antaganden ”som ligger till grund 
för de senaste ekonomiska prognoserna från ko mmissionens avdelningar för varje medlemsstat, 
inklusive uppskattningar av hur de aggregerade budge tåtgärderna påverkar de n ekonomiska tillväxten, 
ska bifogas den samlade bedömningen”. De an taganden som ligger till grund för kommissionens 
höstprognos 2014 har tagits fram på ett oberoende sätt av kommissi onens personal och förklaras i 
själva prognosdokumentet14. 
Budgetuppgifter fram till 2013 bygger på sådana uppgi fter som medlemsstaterna lämnat in till 
kommissionen före den 1 oktober 2014 och som valid erats av Eurostat den 21 oktober. Eurostat 
gjorde en reservation mot kvaliteten på de budgetunderskottsuppgifter som rapporterats av 
Nederländerna   (framförd i Eurostats pressmeddeland e av den 23 april 2014) på grund av osäkerheter 
om den statistiska påverkan från de statliga ingripandena i samband med förstatligandet och 
omstruktureringen av SNS Reaal under 2013. T ill följd av att de nede rländska statistiska 
myndigheterna har klargjort omfattningen av denna  inverkan har Eurostat nu dragit tillbaka sin 
reservation. Eurostat har inte gjort några ändri ngar av de uppgifter som medlemsstaterna rapporterat 
under anmälningsomgången för hösten 2014. 
För prognosen har åtgärder för att stödja den fina nsiella stabiliteten registrerats i enlighet med 
Eurostats beslut av den 15 juli 200915. Om inget annat rapporterats av  den berörda medlemsstaten har 
kapitaltillskott där det finns tillräcklig t detaljerade uppgifter tagits me d i prognosen som finansiella 
transaktioner, dvs. de har ökat skul den, men inte underskottet. Sta tliga garantier för bankskulder och 
inlåning ingår inte som offentliga utgifter, såvida det inte finns bevis på att de varit utnyttjade vid den 
tidpunkt då prognosen slutfördes. Observera dock att lån som beviljats till banker av regeringen eller 
av andra enheter som räknas till den offentliga sekto rn vanligen ökar den offentliga skulden. 
För 2015 har hänsyn tagits till budgetar som antagits eller lagts fram för de  nationella parlamenten 
och alla andra åtgärder där tillräckligt detaljerade  uppgifter är kända. Särskilt återspeglas i denna 
prognos alla uppgifter som ingår i de utkast till budgetplaner som lämnades in i mitten av oktober. För 
2016 innebär antagandet om ”oförä ndrad politik” i prognoserna en ex trapolering av inkomst- och 
utgiftstrender och att åtgärder där det finns  tillräckligt detaljerade uppgifter beaktas.  
EU-omfattande aggregat för den allmänna offen tliga skuldsättningen för prognosperioden 2014-16 
offentliggörs på icke-konsoliderad grund (dvs. de är inte justerade för mellanstatliga lån). För att 
säkerställa enhetlighet bakåt i tiden är även histor iska data offentliggjorda  på samma grunder. För 
2013 innebär detta att skuldkvoten i euroområdet är 2,2 procentenheter (1,7 procentenheter i EU) 
högre än den konsoliderade skuldkvot för den offentlig a sektorn som offentliggjordes av Eurostat i 
dess pressmeddelande 158/20 14 av den 21 oktober 201416. Prognoserna för de enskilda 
medlemsstaternas offentliga skuldsättning under 2 014–2016 omfattar effekter na av garantier till 
                                                            
14  De metodantaganden som ligger till grund för ko mmissionens höstprognos 2014 finns att tillgå på: 
http://ec.europa.eu/economy_finance/publicatio ns/european_economy/forecasts/index_en.htm ). 
15  Finns att tillgå på http://epp.eurostat.ec.eur opa.eu/cache/ITY_PUBLIC/2-15072009-BP/EN/2-15072009-BP-EN.PDF . 
16  Finns att tillgå på http://epp.eurostat.ec.eur opa.eu/cache/ITY_PUBLIC/2-21102014-AP/EN/2-21102014-AP-EN.PDF . 
 
28 
 Europeiska finansiella st abiliseringsfaciliteten (EFSF)17, bilaterala lån till andra medlemsstater och 
deltagande med kapital till Europe iska stabilitetsmekanismen (ESM) som fanns planerade på 
brytdatum. 
Enligt kommissionens höstprognos 2014 uppgår de sa mlade finanspolitiska åtgärderna i utkasten till 
budgetplan under 2015 till 0,2 % av BNP. Utgiftsbes paringar beräknas till 0,25 % av BNP, under det 
att de samlade åtgärderna på intäktssidan ha r en liten underskottsökande  effekt. Den samlade 
mekaniska inverkan på tillväxten bör på kort sikt bli ungefär 0,15 procentenheter. 
Det är viktigt att iaktta försiktighet vid tol kningen av denna uppskattning av följande skäl:  
• Frånvaro av åtgärder mot finanspolitiska obalanser  skulle kunna öka sva gheten i de finansiella 
tillgångarna och leda till större spreadar och högre ut låningsräntor, vilket har en negativ inverkan 
på tillväxten.  
• Förordningen syftar till att utvärdera effekterna  av åtgärder som vidtas enligt utkasten till 
budgetplaner. Åtgärder som redan vidtagits och trätt i kraft före utkastet till budgetplan ingår 
därför inte i bedömningen (även om  de kan påverka prognosen).  
• Åtgärder som vidtas med verkan för 2015 kompe nserar också befintliga åtgärder med en 
engångseffekt för 2014 och för de n trendmässiga ökningen av utgifter. När det gäller EO-16 
sammantaget uppskattar kommissionen åtgärderna med en engångseffekt för 2014 till 0,0 % av 
BNP och den trendmässiga ökningen av utgifter (mätt som den konjunkturrensade utgiftskvoten) 
vid frånvaro av åtgärder till  0,25 % av BNP. 
                                                            
17  I enlighet med Eurostats beslut av den 27 januari 2011 om den statistiska redovisni ngen av de transaktioner som utförs 
av EFSF, vilket finns att tillgå på: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/cache/ITY_PUBLIC/2-27012011-AP/EN/2-
27012011-AP-EN.PDF.  
 
29 
 BILAGA 3: Känslighetsanalys 
 
I artikel 7 i förordning (EU) nr 473/2013 anges att ”[d]en samlade bedömningen ska inbegripa en 
känslighetsanalys som ger en indikation på riskerna  för de offentliga finansernas hållbarhet i fall av 
ogynnsam ekonomisk, finansiell e ller finanspolitisk utveckling”. Denna  bilaga innehåller därför en 
känslighetsanalys av hur den offentliga skuldsättn ingen utvecklas vid olika möjliga makroekonomiska 
chocker (med påverkan på tillväxt och räntesatse r), som bygger på resultat från stokastiska 
skuldprognoser.18 Analysen gör det möjligt att uppskatta de  möjliga konsekvenserna av nedåt- och 
uppåtrisker för den nominella BNP- tillväxten på den offentliga skul dutvecklingen (även med hänsyn 
tagen till deras inverkan på den konjunkturbero ende komponenten av budgetsaldot, genom de 
automatiska stabilisatorernas ve rkan) samt effekterna av positiva/negativa förändringar i 
finansmarknadernas utveckling, som medför lä gre/högre lånekostnader för regeringarna. 
Stokastiska prognoser innebär att man i analysen av den offentliga skuldut vecklingen tar hänsyn till 
osäkerheten i de framtida makroekonomiska omstä ndigheterna, varvid man grundar sig på ett 
”centralt” skuldprognosscenario som motsvara r kommissionens scenario i höstprognosen 2014 
respektive scenariet enligt utkasten  till budgetplaner, vilka redovisas i de två diagrammen nedan, med 
resultat för EA-16 (i båda fallen gäller det vanl iga antagandet om oförändrad finanspolitik efter 
prognosperioden)19. Chocker simuleras på de  makroekonomiska omständigheter (kortfristiga och 
långfristiga räntor på statsobligationer; tillväxttakt ) som antas i det centrala scenariot för att erhålla 
den ”kon” (spridning) av möjliga skuldbanor som visas i diagrammen nedan. Konen motsvarar ett 
brett spektrum av möjliga bakomliggande makr oekonomiska omständigheter, med så många som 
2 000 chocker simulerade på tillväx t och räntesatser. Storleken på och korrelationen mellan chockerna 
återspeglar variablernas historiska beteenden20. Detta innebär att metoden inte fångar osäkerheten i 
realtid, vilken i nuläget kan vara högre, särskilt fö r produktionsgapet. En simulerad skuldutveckling 
tar hänsyn till det faktum att chocker som på verkar tillväxten fortplantas till ”budgetmässiga 
chocker”, dvs. den konjunkturbero ende komponenten av budgetsaldot påverkas genom inverkan av de 
automatiska stabilisatorerna. Solfjädersdiag rammen nedan ger således sannolikhetsbaserad 
information om skuldutvecklingen för EO-16, med hä nsyn tagen till den eventuella förekomsten av 
chocker som påverkar tillväxt och räntesatser, vilka har samma storlek och korrelation som tidigare. 
Solfjädersdiagrammen visar den prognostiserade skul dbanan enligt det centrala scenariot (på vilket 
makroekonomiska chocker simuleras) som en streckad linje och skul dprognosbanan (som tudelar hela 
spektret av möjliga banor till följd av de simulerade  chockerna) som en heldragen svart linje i konens 
centrum (medianen). Själva konen omfattar 80 % av  alla möjliga skuldbanor som erhållits genom att 
simulera 2 000 chocker på tillväxt och räntesatse r (de nedre och övre gränslinjerna motsvarar 
fördelningens 10- respektive 90-percentil), vilket innebär att den skuggade ytan inte omfattar de 
simulerade skuldbanor (20 % av de t totala antalet) som uppstår av extremt kraftiga (och därför mindre 
sannolika) chocker (extremhändelser). Delarna med olika skuggning inom konen utgör olika delar av 
                                                            
18  Den metod för stokastiska skuldprognos er som används här beskrivs i Eu ropeiska kommissionens rapport om 
finanspolitisk hållbarhet 2012, avsnitt 3.3.3, och i Berti K. (2013) , "Stochastic public debt projections using the historical 
variance-covariance matrix approach for EU countries", European Economy Economic Paper  nr. 480. 
19  Detta medför att det strukturella primär saldot för EO-16 förväntas ligga kvar på  det senaste prognosticerade värdet – ett 
överskott på 1,4% för 2015 i scenariot i utkasten till budgetp lan och ett överskott på 1,2 % för 2016 i kommissionens 
scenario – under resten av prognosperioden. 
20  Det antas att chocker följer en multivariat normalfördelning.  
 
30 
 den totala fördelningen av möjliga skuldbanor. Den mörkblåa ytan (avgränsad av 40- och 60-
percentilerna) omfattar de 20 % av alla möjliga skul dbanor som ligger närmare det centrala scenariot. 
Diagram A3.1: Solfjädersdiagram från stokas tiska prognoser av offentlig skuldsättning på 
grundval av kommissionens prognosscenario och prognosscenariot enligt utkasten till 
budgetplaner (UBP) 
828486889092949698
2012 2013 2014 2015 2016 2017 2018 2019(i % av BNP)Kommissionens scenario
p10 p10_p20
p20_p40 p40_p60
p60_p80 p80_p90
p50 KOM prognosscenario  
 
828486889092949698
2012 2013 2014 2015 2016 2017 2018 2019(i % av BNP)UBP scenario
p10 p10_p20
p20_p40 p40_p60
p60_p80 p80_p90
p50 UBP prognosscenario  
 
Enligt solfjädersdiagrammen visar kommissionens  scenario och scenariot enligt utkasten till 
budgetplaner på en ca 40 respektive 50 % högre sa nnolikhet för en sämre skuldkvot än vad som 
prognostiserats för EA-16 vad gäller 2015, vilket förklaras av förekomsten av skadliga 
 
31 
 makroekonomiska chocker21. Om man tar hänsyn till både uppåt-  och nedåtrisker för tillväxten och 
läget på de finansiella marknaderna i båda scen arierna får man en skuld för EO-16 för 2015 som 
ligger på mellan 90–91 % och 94–95 % av BNP, med 80 % sannolikhet (eftersom konen omfattar 
80 % av alla möjliga simulerade skuldbanor). De  nedre och övre gränserna  för skuldkvoten under 
2015 skulle bli något vidare i ko mmissionens scenario jämfört me d scenariot enligt utkasten till 
budgetplaner, detta på grun d av en skillnad på en procentenhet me llan de båda cent rala prognoser som 
utsätts för de simulerade chockerna (en skuld kvot på ca 93,5 % i kommissionens scenario kontra 
92,5 % i scenariot enligt utkasten till budgetplaner).  
Efter 2015, som utgör horisonten för de aktuella ut kasten till budgetplaner, visar simuleringsresultaten 
på en ökad skillnad mellan kommissionens scenario och scenariot enligt utkasten till budgetplaner när 
det gäller de prognostiserade skuldkvoter som följer av  en simulering av chocker. I slutet av den 
prognoshorisont som används i solfjädersdiagra mmen (2019) finns det 50 % sannolikhet för en 
skuldkvot högre än 89 % av BNP med kommiss ionens scenario, och 50 % sannolikhet för en 
skuldkvot högre än 87 % av BNP i scenariot enligt utkasten till budgetplaner. Denna skillnad beror till 
största delen på att det strukturella primär saldot ligger kvar på ett högre senast prognostiserat 
överskott i scenariot enligt utkasten till budgetpla ner, jämfört med kommissionens scenario, vilket 
leder till en kraftigare nedgång för simulerade skul dkvoter efter 2015 i det förstnämnda scenariot. 
Eftersom storleken på och korre lationen mellan chockerna återspeglar variablernas historiska 
beteenden så fångar metoden inte  osäkerheten i realtid, särski lt när det gäller bedömningen av 
produktionsgapet. Det faktum a tt det tidigare förekommit betydande  revideringar av uppskattningen 
av produktionsgapet, oftast en nedåtjustering i förhållande till produktionsga pet uppskattat i realtid, 
tyder på att det kan finnas ytterligare riskkällor när det gäller de framtida skuldbanorna som inte 
återspeglats i den tidigare analysen. 
                                                            
21  Den streckade linjen som representerar prognosen för det cent rala scenariot i de båda so lfjädersdiagrammen motsvarar 
2015 i scenariot enligt utkasten till budgetplaner och kommissi onens scenario den 50:e respektive 60:e percentilen av 
fördelningen (vilket innebär att 50 respektive and 40 % av alla möjliga värden för skuldkvoten 2015 ligger över det 
prognosticerade värdet). 
 
32 
 BILAGA 4: Genomförande av st rukturreformer: åtgärdande av 
makroekonomiska obalanser oc h minskning av skattekilen 
 
Strukturreformer är av avgörande betydelse för tillv äxten och sysselsättningen i Europa genom att de 
leder till en bättre resursfördelning, vilket förbättr ar utsikterna när det gäller  produktivitet och 
konkurrenskraft22. Bortsett från de sårbara medlemsstater i euroområdet som genomför ett program 
för ekonomisk anpassning, med ekonomiskt stöd, så är  reformbehovet som störst i de länder som har 
alltför stora obalanser i den mening som avses i förfarande vid makroekono miska obalanser (Italien 
och Slovenien23) eller obalanser som kräver beslutsamma politiska åtgärder (Frankrike, Irland och 
Spanien24). Till följd av rådets rekommendationer till euroområdet har kommissionen inlett en 
särskild övervakning av genomförande av politiken i dessa medlemsstater.  
För en detaljerad analys av de konkreta strukturpo litiska åtgärderna på ekonomin se ”Market Reforms 
at Work”, European Economy , 2014(5). Det framgår av denna analys att ett antal olika typer av 
marknadsreformer kan få betydand e potentiella effekter i fyra av EU:s mest sårbara ekonomier, dvs. 
Italien, Grekland, Portugal och Spanien, och att reformarbetet i dessa länder verkar börjar ge positiva 
effekter. Det verkar som om både reformernas intens itet och effektivitet varierar i de fyra länderna, 
varvid Spanien visar de starkaste tecknen på att reformarbetet börjar ge resultat. Därefter kommer 
Portugal, följt av Italien och Grekland som verkar släpa efter25. 
Att minska skattekilen 
Skattetrycket på arbete är rela tivt högt i euroområdet, vilket i nverkar negativt på ekonomin och 
sysselsättningen. Rådet riktade 2014 landsspecifi ka rekommendationer till flera medlemsstater i 
euroområdet om att ta itu med denna fråga. D essutom har det utfärdats en rekommendation till 
euroområdet i dess helhet om att ”[r]egelbundet håll a tematiska diskussioner om strukturreformer på 
arbets- och produktmarknaderna med potentiellt stora spridningseffekter, särs kilt när det gäller att 
minska den höga skattekilen på arbete  och reformera tjänstemarknaderna”. 
Som en uppföljning till denna rekommendation diskuter ade Eurogruppen i juli och september i år den 
höga skattekilen på arbete i eur oområdet. Det förband sig att mins ka skattetrycket på arbete i 
euroområdet och antog ett antal gemensamma princi per för reformer på detta  område, särskilt rörande 
reformernas utformning och finansiering, det br edare politiska sammanhanget och stödet från politisk 
                                                            
22  För samlingsindikatorer för efterlevnaden av rekommendatio nerna se Deroose, S. och J. Griesse, ”Implementing 
Economic Reforms – Are EU Member States Res ponding to European Semester Recommendations?”, ECFIN Economic 
Brief , 2014(37). 
23  Utanför euroområdet har kommissionen även identifierat Kroatien som ett land som har alltför stora obalanser. 
24  Utanför euroområdet har kommissionen även identifierat Ungern som ett land som har alltför stora obalanser. 
25  Uppskattningarna av den potentiella effe kten av ett antal olika marknadsreform er i några utvalda ekonomier finns att 
tillgå i ”Market Reforms at Work”, European Economy , 2014(5). För en mer detaljerad bedömning av de sektoriella 
reformerna se Turrini A. med flera. ”A D ecade of Labour Market Reforms in the EU”, European Economy-Economic 
Papers , 522, Lorenzani, D. och J. Varga, ”The Econom ic Impact of Digital Structural Reforms”, European Economy-
Economic Papers , 529, Lorenzani, D och F. Lucidi, ”The Ec onomic Impact of Civ il Justice Reforms”, European 
Economy-Economic Papers , 530, Connell, W. ”Economic Impact of Late  Payments”, European Economy-Economic 
Papers , 531, Ciriaci, D. ”Business Dyna mics and Red Tape Barriers”, European Economy-Economic Papers , 532, och 
Canton E med flera ”The Economic Impact of Professional Services Liberalisation”, European Economy-Economic 
Papers , 533.  
 
33 
 håll och samhället i övrigt. Det betonade hur viktig t det är att man fortsätter med arbetet på detta 
område, bland annat genom att utbyta bästa praxis. 
En hög skattekil kan antingen ensam eller i sams pel med bidragssystemet leda till att man ökar 
arbetslösheten eller skapar inaktivitetsfällor26. Eftersom höga skatter på arbete ökar klyftan mellan 
arbetskraftskostnader och nettolöner så bidrar de till  att minka efterfrågan på arbetskraft och utbudet 
av arbetskraft. Dessa effekter kan vara särskilt betydande för lågkvalificerade arbetskraft och 
låginkomsttagare) och de kan även samverka med andra arbetsmarkna dsfaktorer som t.ex. 
minimilönen. Om man flyttar skattetrycket bort fr ån arbetskraftskostnaden skulle detta stimulera 
sysselsättningen genom att man på detta sätt minskar incitamentet till arbete och ökar efterfrågan på 
arbetskraft genom att företagens ar betskraftskostnader sänks. En lägre skatt på arbete bidrar också till 
att förbättra företagens lönsamhet, vilket i si n tur förbättrar kapita lavkastningen och ger ökat 
incitamenten till att investera. För flera medlem sstater i euroområdet är  behovet av att minska 
lönebikostnaderna också kopplat till behovet av att förbättra den kostnadsmässiga 
kostnadskonkurrenskraften, dock utan att samtidigt minska nettolönerna. 
Under åren före krisen genomförde flera medlemsst ater strukturreformer för att åtgärda den höga 
skattekilen på arbete. I samband med krisen ha r dessa insaser emellertid avtagit och många 
medlemsstater har höjt sina skatter på fysiska person ers inkomster och de sociala avgifterna i syfte att 
bidra till konsolideringen av de offentliga finan serna. Denna utveckling illustreras i diagram A4.1. 
Det finns stora skillnader mellan medlemsstaterna in om euroområdet vad gäller skattekilens storlek 
och sammansättning, vilket illustrer as i diagram A4.2 (en ensamstående  arbetstagare med  medellön).  
Det framgår av utkasten till budgetplan att euroområ dets medlemsstater är vä l medvetna om att de har 
mycket att vinna på att angripa problemet med höga skatter. Det pågår ett reformarbete inom 
euroområdet. Följande tre exempel kan nämnas:  
• Frankrike som har fått den landsspecifika re kommendationen att ”agera för att ytterligare 
sänka arbetsgivarens sociala avgi fter" och att ”minska skattebörda n på arbetskraft” har i sitt 
utkast till budgetplan erinrat om att landet som ett led i sin ansvars- och solidaritetspakt 
annonserat ett antal åtgärder, vilka huvudsakligen  är inriktade på låginkomsttagare. Från och 
med 2014 kommer skatterabatten för konkurrenskraf t och sysselsättning (Cice) att minska 
arbetskraftskostnaden för löner som är lägre än  2,5 gånger minimilönen. Budgetkostnaden för 
denna åtgärd kommer att uppgå till 20 miljarder euro när det nått full verkan. Regeringen har 
även meddelat en minskning med 10 miljarder euro  av de sociala avgifter som betalas av 
arbetsgivaren till 2016. Utkastet till budgetplan in nehåller även en åtgärd som innebär en 
sänkning av inkomstskatten för hushåll med låga  inkomster inkomstskatten som är värd 2,7 
miljarder euro. 
• Estland som fått en landspecifik rekommendation om  att ”öka incitamenten för att arbeta 
genom åtgärder riktade mot låginkomsttagare” har i sitt utkast till budgetplan tagit med flera 
åtgärder för att minska skattekilen på arbe te överlag. Skattesatsen för fysiska personers 
inkomster kommer att sänkas med en procentenhet till 20 %, avgifterna till 
arbetslöshetsförsäkringen  kommer att sä nkas till 2,4 % från nuvarande 3 % och den 
skattebefriade inkomsten eller grunda vdraget kommer att ökas med 7 %. 
                                                            
26  Arbetslöshets- och inaktivitetsfällor handlar om att den kom binerade effekten av ska ttesystemet och de sociala 
trygghetssystemen gör att människor i vissa fall inte har incitament att ta ett jobb i st ället för att förbli kvar i arbetslösh et 
eller inaktivitet.  
 
34 
 • Nederländerna som fått en landspecifik rekomme ndation om att ”minska skattehindren för 
arbete” har i sitt utkast till budgetplan angivit åtgä rder för att ytterligare öka skatteavdraget 
för löntagare. Detta skatteavdrag kommer dessu tom att omarbetas så att de ökar incitamentet 
för låg- och medelinkomsttagare att arbeta. Detta tillvägagångssätt gör att budgetkostnaden 
för åtgärden (500 miljoner euro) begränsas, samtidigt som man behålller den betydande 
positiva effekt som avdraget har på arbetskr aftsutbudet från låg- oc h medelinkomsttagare. 
Dessutom kommer ökningen av den första ska tteskalan (som sänktes tillfälligt 2014) att bli 
lägre än vad som förutsetts i koalitionsavtalet,  vilket ger en budgetkostnad på 475 miljoner 
euro.  
 
Diagram A4.1: Skattekil i euroområdet för en  ensamstående arbetstagare med medellön 
4040.54141.542
2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 
Källa: OECD och kommissionens avdelningar.  
Anm.: Medellönen för euroområdet har beräknats som ett enkelt aritmetiskt medelvärde. Aktuella uppgifter för 
Cypern finns inte att tillgå. Uppgifter för 2012 har använts för Lettland och Malta.  
 
35 
 Diagram A4.2: Skattekil för ensamståe nde arbetstagare med medellön (2013)  
0102030405060
BE DE AT FR IT LV FI SI EL PT SK ES EE LU NL IE MT EA EUInkomstskatt Arbetstagare SA Arbetsgivare SA
 
Källa: OECD och kommissionens avdelningar.  SA = sociala avgifter.  
Anm.: Medelvärdena för EU och euroområdet har beräknats som enkla aritmetiska medelvärden. Aktuella uppgifter för Cypern och Kroatien finns inte att tillgå. Uppgifter för 2012 har använts för Bulgarien, Lettland, 
Litauen, Malta och Rumänien.
 
 
BILAGA 5: Diagram och tabeller 
 
Tabell A5.1: Mål för det totala undersk ottet (i % av BNP) för EO-16 enligt 
stabilitetsprogrammen (SP) utkasten till budget planer (UBP) och kommissionens höstprognos 
2014 (KOM) 
  2014 2015 
Land SP UBP KOM SP UBP KOM 
BE -2,1 -2,9 -3,0 -1,4 -2,1 -2,8 
DE 0,1 0,2 0,2 0,1 0,2 0,0 
EE -0,7 -0,3 -0,4 -0,5 -0,5 -0,6 
ES -5,5 -5,5 -5,6 -4,2 -4,2 -4,6 
FR -3,8 -4,4 -4,4 -3,0 -4,3 -4,5 
IE -4,8 -3,7 -3,7 -3,0 -2,7 -2,9 
IT -2,6 -3,0 -3,0 -1,8 -2,6 -2,7 
LV -1,0 -1,5 -1,1 -0,8 -1,0 -1,2 
LU 0,1 0,2 0,2 -0,5 -0,2 -0,4 
MT -2,1 -2,1 -2,5 -1,6 -1,6 -2,6 
 
36 
 NL -2,9 -2,9 -2,5 -2,1 -2,2 -2,1 
AT -2,7 -2,8 -2,9 -1,4 -1,9 -1,8 
PT -4,0 -4,8 -4,9 -2,5 -2,7 -3,3 
SI -4,1 -4,4 -4,4 -2,4 -2,8 -2,9 
SK -2,8 -2,9 -3,0 -2,8 -2,0 -2,6 
FI -2,0 -2,7 -2,9 -1,1 -2,4 -2,6 
EO-16 -2,4 -2,6 -2,6 -1,8 -2,2 -2,4 
 
 
37 
  
Tabell A5.2: Förändring i strukturellt saldo (i % av BNP) för EO-16 enligt 
stabilitetsprogrammen (SP) utkasten till budget planer (UBP) och kommissionens höstprognos 
2014 (KOM) 
 2014 2015 
Land SP UBP KOM SP UBP KOM 
BE 0,4 0,3 0,1 0,6 0,7 0,4 
DE 0,0 -0,1 0,1 -0,2 -0,2 -0,1 
EE 0,0 0,9 0,4 0,3 0,1 0,1 
ES 0,6 0,4 0,2 0,1 -0,1 -0,2 
FR 0,7 0,2 0,3 0,6 0,1 0,1 
IE 1,5 0,3 1,0 2,0 1,0 0,4 
IT 0,2 -0,3 -0,1 0,4 0,3 0,1 
LV -0,5 -0,5 -0,4 0,0 0,1 -0,2 
LU -0,5 -0,8 -0,9 -1,2 -0,7 -0,7 
MT 0,4 0,4 0,0 0,5 0,1 -0,2 
NL -0,1 -0,3 0,1 0,3 0,1 -0,3 
AT 0,0 0,3 0,2 0,2 -0,1 0,1 
PT 0,5 0,8 0,6 0,8 0,1 -0,3 
SI 0,8 -0,4 -0,7 0,6 0,2 0,3 
SK -0,4 -0,6 -0,7 0,3 1,3 0,8 
FI -0,3 -0,4 -0,4 0,4 -0,2 0,0 
EO-16 0,3 0,0 0,1 0,3 0,1 0,0 
 
 
38 
  
Tabell A 5.3: Skuldkvot (i % av BNP) för EO-16 enligt stabilitetsprogrammen (SP) utkasten till 
budgetplaner (UBP) och kommissionens höstprognos 2014 (KOM)  
 2014 2015 
Land SP UBP KOM SP UBP KOM 
BE 101,2 105,6 105,8 99,4 105,1 107,3 
DE 75,8 73,8 74,5 72,6 70,7 72,4 
EE 9,8 9,8 9,9 9,3 9,3 9,6 
ES 99,5 97,6 98,1 101,7 100,3 101,2 
FR 95,6 95,3 95,5 95,6 97,2 98,1 
IE 121,4 110,5 110,5 120,0 108,5 109,4 
IT 134,9 131,6 132,2 133,3 133,1 133,8 
LV 38,8 39,7 40,3 32,9 34,6 36,3 
LU 23,3 23,0 23,0 24,0 24,1 24,3 
MT 69,4 70,1 71,0 68,5 69,0 71,0 
NL 74,6 69,8 69,7 74,7 70,0 70,3 
AT 79,2 86,5 87,0 77,6 85,6 86,1 
PT 130,2 127,2 127,7 128,7 123,7 125,1 
SI 80,9 82,2 82,2 81,1 83,2 82,9 
SK 55,2 54,1 54,1 56,2 54,4 54,9 
FI 59,8 59,6 59,8 61,0 61,2 61,7 
EO-16 94,3 92,7 93,1 93,1 92,5 93,6 
 
 
39 
  
Tabell A5.4: Real BNP-tillväxt (i % av BNP)  för EO-16 enligt stabilitetsprogrammen (SP) 
utkasten till budgetplaner (UBP) och ko mmissionens höstprognos 2014 (KOM) 
 2014 2015 
Land SP UBP KOM SP UBP KOM 
BE 1,4 1,1 0,9 1,8 1,5 0,9 
DE 1,8 1,8 1,3 2,0 2,0 1,1 
EE 2,0 1,5 1,9 3,5 2,5 2,0 
ES 1,2 1,3 1,2 1,8 2,0 1,7 
FR 1,0 0,4 0,3 1,7 1,0 0,7 
IE 2,1 4,7 4,6 2,7 3,9 3,6 
IT 0,8 -0,3 -0,4 1,3 0,6 0,6 
LV 4,0 2,9 2,6 4,0 2,8 2,9 
LU 3,2 2,8 3,0 3,2 2,7 2,4 
MT 2,3 3,0 3,0 2,1 3,5 2,9 
NL 0,8 0,7 0,9 1,3 1,3 1,4 
AT 1,7 0,8 0,7 1,7 1,2 1,2 
PT 1,2 1,0 0,9 1,5 1,5 1,3 
SI 0,5 2,0 2,4 0,7 1,6 1,7 
SK 2,3 2,4 2,4 3,0 2,6 2,5 
FI 0,5 0,0 -0,4 1,4 1,2 0,6 
EO-16 1,3 1,0 0,8 1,7 1,5 1,1 
 
 
40 
  
Tabell A5.5: Budgetkonsolideringens samma nsättning 2014 och 2015 för EO-16 enligt 
stabilitetsprogrammen (SP) utkasten till budget planer (UBP) och kommissionens höstprognos 
2014 (KOM) 
2014 2015 i % av potentiell 
BNP, om inte annat 
anges SP UBP KOM SP UBP KOM 
Konjunkturrensad 
intäktskvot  46,9 46,7 46,8 46,7 46,5 46,8 
förändring i pe 
gentemot föregående år 0,0 0,1 0,2 -0,1 -0,1 
0,0 
Konjunkturrensad 
utgiftskvot 47,8 47,9 48,0 47,5 47,7 48,0 
förändring i pe 
gentemot 
föregående år -0,3 0,1 0,2 -0,3 -0,2 0,0 
Förändring av 
strukturellt saldo  0,3 0,0 0,1 0,3 0,1 0,0 
 
Tabell A5.6: Kortsiktig elasticitet som ligger till grund för intäktsprognoserna för 2015 i EO-16 
enligt utkasten till budgetplaner (UBP), kommi ssionens höstprognos 2014 (KOM) och OECD 
Land UBP KOM OECD 
BE 0,7 1,0 1,0 
DE 0,8 1,0 1,0 
EE 1,2 1,4 1,1 
ES 0,1 1,1 1,0 
FR 1,0 1,1 1,0 
IE 0,7 0,4 1,1 
IT 1,5 1,5 1,1 
LV 0,1 1,0 0,9 
LU 0,2 1,0 1,0 
MT 0,7 1,2 1,0 
NL 0,7 1,3 1,1 
AT 0,9 1,1 1,0 
PT 1,5 0,6 1,0 
SI -1,5 0,1 1,0 
SK -0,1 1,0 1,0 
FI 0,7 0,8 0,9 
EO-16 0,8 1,0 1,0 
Anm.: Man bör iaktta försiktighet när det gäller jämförelsen mellan elasticiteten enligt utkasten till budgetplan 
och kommissionens prognos, å ena sidan, och OECD:s elas ticitet, å andra sidan. Medan det i de båda första 
fallen rör sig om elasticteten netto i förhållande till BNP-tillväxten har den i det sista fallet beräknats i 
förhållande till produktionsgapet. Det rör sig dock allmänt sett om smärre skillnader.  
 
 
41 
 Tabell A5.7: Finanspolitisk insats, mätt som summa n av diskretionära åtgärder på intäktssidan, 
exklusive förändringen av den konjunkturren sade utgiftskvoten enligt utkasten till 
budgetplaner (UBP), kommissionens höstprognos 2014 (KOM) och stabilitetsprogrammen (SP) 
 2014 2015 
Land SP UBP KOM SP UBP KOM 
BE 1,5 0,8 0,5 0,5 0,8 0,2 
DE 0,5 0,2 0,2 0,2 0,2 -0,1 
EE 0,3 0,3 0,0 -0,2 -0,7 -0,5 
ES 1,1 0,6 0,1 0,2 0,1 -0,1 
FR 0,8 -0,1 0,1 0,4 -0,1 0,0 
IE 2,3 1,1 1,3 2,0 1,1 1,2 
IT 0,1 0,1 0,0 0,1 -0,1 -0,5 
LV 0,8 -0,7 -0,1 1,7 2,0 -0,2 
LU 0,6 -0,3 -0,6 0,4 -0,1 -0,7 
MT -0,3 -0,2 -0,8 0,3 -0,1 -0,6 
NL 0,8 0,6 -0,1 0,4 0,5 -0,6 
AT -1,1 -1,4 -1,4 1,5 0,9 0,8 
PT 0,7 0,2 -0,5 0,5 1,1 1,3 
SI 10,4 10,0 9,8 2,9 2,2 1,7 
SK 1,1 1,7 0,5 1,1 1,9 0,4 
FI -0,2 -0,1 -0,5 0,6 -0,1 0,2 
EO-16 0,6 0,2 0,1 0,4 0,2 -0,1 
 
42 
  
Diagram A5.1a: Prognostiserade förändringar  av utgiftskvoter under 2015 för EA-16 enligt 
utkasten till budgetplaner (UBP) och ko mmissionens höstprognos 2014 (KOM) 
0,010,020,030,040,050,060,070,0
-2,5-2,0-1,5-1,0-0,50,00,51,0
BE DE EE ES FR IE IT LV LU MT NL AT PT SI SK FI EA-16Förändring utg. KOM Förändring utg. UBP
KOM utgiftskvot 2015 UBP utgiftskvot 2015
 
Diagrammet visar förändringen av utgiftskvoterna (vänster) mellan 2014 och 2015 och kvoterna 2015 (höger).  
 
Diagram A5.1b: Prognostiserade förändringar  av intäktskvoter under 2015 för EA-16 enligt 
utkasten till budgetplaner (UBP) och ko mmissionens höstprognos 2014 (KOM) 
0,010,020,030,040,050,060,0
-2,0-1,5-1,0-0,50,00,51,01,5
BE DE EE ES FR IE IT LV LU MT NL AT PT SI SK FI EA-16Förändring int. KOM Förändring int. UBP
KOM intäktskvot 2015 UBP intäktskvot 2015
 
Diagrammet visar förändringen av intäktskvoterna (vänster) mellan 2014 och 2015 och kvoterna 2015 (höger). 
 
43 
  
Diagram A5.2: Prognosticerade förändringar av de huvudsakliga utgiftstyperna (i % av BNP) 
under 2015 för EA-16 enligt utkasten till budgetplan (UBP) och kommissionens höstprognos 
2014 (KOM) 
-0,5-0,4-0,3-0,2-0,10,00,1
KBP KOMSociala avgifter Insatsförbrukning Investeringar
Ersättning till anställda Ränteutgifter Subventioner
 
Diagrammet visar de huvudsakliga utgiftsposternas bidrag  till de prognosticerade förändringarna av utgifternas 
andel av BNP.  
 
Diagram A 5.3:  Prognosticerade förändringar av de huvudsakliga typerna av skatteintäkter (i 
% av BNP) under 2015 för EA-16 enligt utkasten till budgetplaner (UBP) och kommissionens 
höstprognos 2014 (KOM) 
-0,2-0,10,00,10,2
DBP COM
Sociala avgifter Indirekta skatter Direkta skatter
 
 
44 
 Diagrammet visar de huvudsakliga intäktsposternas bidrag till de prognosticerade förändringarna av intäkternas 
andel av BNP.  
 
45 
  
Diagram A 5.4: Jämförelse mellan totala saldon för offentliga finanser (i % av BNP) för 2015 
enligt kommissionens höstprognos 2014 ( KOM) och utkasten till budgetplaner (UBP) 
BEDE
EE
ESFRIEITLVLU
MTNLAT
PTSISK FIEA
-7,0-6,0-5,0-4,0-3,0-2,0-1,00,01,02,0
-7,0 -6,0 -5,0 -4,0 -3,0 -2,0 -1,0 0,0 1,0 2,0Nominellt budgetsaldo enl. KOM-prognos
Nominellt budgetsaldo enligt UBPs 
Diagrammet visar de nominella budgetsaldona för 2015 från kommissionens prognos (den horisontella axeln) i 
förhållande till dem som anges i utkasten till budgetplan (den vertikala axeln). De medlemsstater som är (nedanför) delningslinjen är sådana för vilka kommissi onen prognosticerar ett högre (lägre) nominellt saldo än 
vad utkasten till budgetplaner gör.
 
 
46 
  
Diagram A5.5: Nedbrytning av skillnaden i skuldmål (i % av BNP) för 2015 mellan 
kommissionens höstprognos 2014 och utkasten till budgetplaner 
 
Diagrammet delar upp de prognosticerade skillnaderna för skuldkvoterna i skillnader i baseffekter, primära 
saldon, stock-/flödesjustering och snöbollseffekter. Sn öbollseffekten är skillnaden mellan den prognosticerade 
tillväxttakten och räntesatser.