SV Europeiska unionens officiella tidning C 424/27

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ett europeiskt nätverk för arbetsförmedlingar, arbetstagarnas tillgång till rörlighetstjänster och ytterligare integration av arbetsmarknaderna”

COM(2014) 6 final – 2014/0002 (COD)

2014/C 424/04

Föredragande: Vladimíra Drbalová Medföredragande: Luis Miguel Pariza Castaños

Europaparlamentet och rådet beslutade den 3 februari 2014 respektive den 6 februari 2014 att i enlighet med artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt rådfråga Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om

”Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ett europeiskt nätverk för arbetsförmedlingar, arbetstagarnas tillgång till rörlighetstjänster och ytterligare integration av arbetsmarknaderna”

COM(2014) 6 final – 2014/0002 (COD).

Facksektionen för sysselsättning, sociala frågor och medborgarna, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 13 maj 2014.

Vid sin 499:e plenarsession den 4–5 juni 2014 (sammanträdet den 4 juni) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 116 röster för, inga röster emot och 1 nedlagd röst.

1. Slutsatser och rekommendationer

1.1 EESK stöder kommissionens förslag om att ersätta förordning 492/2011 och genomförandebeslut 2012/733/EU med ett enda instrument som ökar öppenheten, möjliggör effektiv automatisk matchning, definierar stödtjänster, inför ett system för utbyte av information om över- och underskott på arbetskraft samt grundar sig på icke-diskriminering och lika behandling.

1.2 EESK rekommenderar att kommissionen i artikel 2 Definitioner definierar rättvis rörlighet med beaktande av de nya rörlighetsmönstren och det ökande behovet av rättvis rörlighet. Definitionen måste vara välbalanserad. Kommissionen skulle kunna utgå från den redan existerande formuleringen i avsnitt 2 i förordning 492/2011, och den skulle samtidigt kunna uttrycka sin avsikt att se till att fullt stöd ges till personer som önskar utnyttja sin rätt att arbeta i en annan medlemsstat på basis av ett välunderbyggt beslut.

1.3 EESK förstår kommissionens intention att erbjuda en i princip komplett uppsättning lediga tjänster på Euresportalen genom att öppenhetsprincipen utvidgas till att omfatta även andra organisationer än de offentliga arbetsförmedlingarna, genom ett frivilligt deltagande av Euressamarbetspartner i Euresnätverket på basis av gemensamma minimikriterier. Kommittén ser dock risker med detta om man inte säkerställer att privata tjänsteleverantörer uppfyller samma kvalitetskrav som offentliga arbetsförmedlingar. I vilket fall som helst kan medlemsstaterna införa ytterligare kriterier utöver dem som finns i bilagan om de bedömer att det är nödvändigt. Dessa får dock aldrig vara diskriminerande. Deltagande privata tjänsteleverantörer får inte i något fall tillåtas att ta betalt för sina tjänster.

1.4 EESK uppmuntrar medlemsstaterna att systematiskt tillhandahålla grundläggande information om Euresnätverket och dess särskilda stödtjänster, framför allt till gränsarbetare och ungdomar, och att informera om och bättre lyfta fram Eurestjänsterna.

1.5 EESK välkomnar fokuseringen på utveckling av och stöd till gränsöverskridande samarbete samt förslaget om en enda kontaktpunkt för kommunikation med gränsarbetare och arbetstagare i gränsområden. Kommittén rekommenderar en förstärkning av Eures-T-partnerskapens roll.

1.6 Kommittén efterlyser enhetlighet och synergi med EU:s strategier för att främja rörlighet, särskilt vad gäller inrättandet av ett nätverk av offentliga arbetsförmedlingar och åtgärder för att främja fri rörlighet i EU för arbetstagare och medborgare samt deras familjer. När det gäller genomförandet av ungdomsgarantin stöder kommittén en utvidgning av Euresnätverkets tillämpningsområde till att även omfatta medborgare som söker lärlingsplatser, arbetsbaserade praktikplatser eller andra möjligheter som omfattar ett anställningsavtal, så länge detta är i enlighet med artiklarna 45 och 46 i EUF-fördraget, för att tillåta dessa arbetstagare att uppehålla sig i en medlemsstat i syfte att inneha anställning där i överensstämmelse med de lagar och andra författningar som gäller för anställning av medborgare i den staten.

1.7 Med tanke på Eures utvidgade befogenhetsområde och dess nya roll i stödtjänsterna upprepar EESK också att de nationella samordningskontoren bör ha tillräckligt med personal och övriga resurser för att kunna utföra sina uppgifter, inklusive bra utbildningsprogram för personalen.

1.8 EESK uppmanar medlemsstaterna att utnyttja kommissionens tekniska stöd och respektera tidsgränserna för upprättandet av en första sammanställning av de nationella klassificeringssystemen. Det här gör det möjligt att jämföra alla klassificeringsuppgifter med den europeiska klassificeringen av färdigheter/kompetens, kvalifikationer och yrken.

1.9 EESK välkomnar det faktum att det nya finansieringssystemet inte får äventyra den roll som Eures gränsöverskridande partnerskap har, och anser att dessa bör fortsätta att stödjas genom övergripande åtgärder i hela EU, som kan kompletteras av nationella resurser eller ESF.

1.10 Vad gäller insamling av data och indikatorer framhåller EESK att man måste gå försiktigt till väga när man i förordningen fastställer medlemsstaternas rättigheter och skyldigheter i fråga om överföringen av information och statistik om exempelvis rörliga arbetstagare i de fall det inte finns något system för övervakning av vissa indikatorer. Kommittén föreslår att de kvantitativa indikatorerna kompletteras med kvalitativa indikatorer.

1.11 EESK framhåller att arbetsmarknadsparterna spelar en avgörande roll på alla nivåer i egenskap av viktiga aktörer på arbetsmarknaden. Kommittén vill se dem som fullvärdiga partner med uppgift att ge råd och hjälp åt företag och arbetstagare samt information om företagsrelaterade frågor och arbetsvillkor. Medlemsstaterna bör införa system som gör det möjligt för arbetsmarknadsparterna att aktivt delta i de nationella samordningskontoren, med beaktande av nationella förfaranden och lagstiftningssystem.

1.12 EESK uppmanar kommissionen att lägga fram ett lämpligt lagstiftningspaket för att förbättra samordningen av de sociala trygghetssystemen samt erkännandet och överföringen av rättigheter som arbetstagare erhållit.

1.13 I fråga om dataskyddet rekommenderar EESK att kommissionen tar hänsyn till rekommendationerna i yttrandet om Europeiska datatillsynsmannen av den 3 april 2014.

2. Inledning

2.1 I EU:s ekonomi har det skett en återgång till tillväxt, med arbetslöshetsnivåer som varit relativt stabila sedan mitten av 2013 (1). Långtidsarbetslösheten fortsätter dock att öka på grund av den utdragna krisen. Ungdomsarbetslösheten har nått alarmerande nivåer och fattigdomen bland den arbetande befolkningen ökar också (2).

2.2 Situationen kräver att man snarast sätter in alla åtgärder och instrument för att främja öppenheten och dynamiken på EU:s arbetsmarknad, i syfte att bättre matcha utbud och efterfrågan samt öka arbetstagarnas rörlighet inom EU. Ökad rörlighet inom EU kommer att öka arbetstagarnas sysselsättningsmöjligheter och hjälpa arbetsgivare att tillsätta lediga tjänster på ett bättre och snabbare sätt (3).

2.3 I ”En agenda för ny kompetens och arbetstillfällen” (4), förband sig kommissionen att förnya Euresnätverket för att förbättra dess möjligheter att matcha och placera arbetstagare, som ett bidrag till den europeiska sysselsättningsstrategin (inklusive initiativet ”Ditt första Eures-jobb”).

2.4 Åtagandet att uppdatera Eures ingår också i rapporten om EU-medborgarskapet (5) och ligger i linje med andra initiativ från kommissionen för att stödja fri rörlighet för arbetstagare i EU (6), inrättandet av ett europeiskt nätverk för offentliga arbetsförmedlingar (7), genomförandet av ett paket med sysselsättningsåtgärder (8) och alla instrument för att ge ungdomar arbete (9).

2.5 EESK anser att EU fortfarande bör prioritera fri rörlighet för arbetstagare baserad på icke-diskriminering och lika behandling (10) samt avlägsnande av de återstående hindren för rörlighet (11). Kommittén har i ett antal rekommendationer framhållit att Eures (12) bör göras till ett verkligt instrument för att matcha utbud och efterfrågan på den europeiska arbetsmarknaden.

3. Sammanfattning av förslaget

3.1 Euresnätverket genomgick vissa förändringar efter ett beslut (13) som kommissionen fattade på eget initiativ år 2012. Kapitel II i förordning 492/2011, som utgör det europeiska regelverket för platsförmedling och informationsutbyte mellan medlemsstaterna avseende arbetskraftens rörlighet inom EU, har dock knappast ändrats alls sedan 1992. Eures-stadgan kommer att ses över mot bakgrund av den nyligen föreslagna förordningen (14).

3.2 Det krävs snarast en omfattande översyn av Eures sätt att fungera för att man ska kunna ta hänsyn till nya former av rörlighet och förändringar i tekniken för utbyte av information om lediga tjänster samt de många och varierande rekryteringskanalerna för arbetssökande och arbetsgivare, arbetsförmedlarnas allt större roll, men även det allt större antalet arbetstagare som beslutar sig för att söka arbete utomlands.

3.3 Det optimala alternativet för att snabbt uppnå målen och avlägsna de brister som upptäckts är att införa en ny förordning och skapa ett separat instrument. Målet är att Eures ska bli ett verkligt instrument för att placera och rekrytera arbetstagare baserat på icke-diskriminering och lika behandling. Nätverket kommer gradvis att utvidgas till att omfatta lärlingsutbildning och praktiktjänstgöring (pilotprojektet ”Ditt första Eures-jobb”).

3.4 Innan kommissionen fattade beslutet 2012, och på basis av en utvärdering av Eures som gjordes 2010 (15), genomförde kommissionen ett samråd om befintliga brister och en eventuell framtida vägledande plan för nätverket. Den rådgivande kommittén för fri rörlighet för arbetskraft, som skulle spela en mer aktiv roll i processen, rådfrågades om förslaget.

3.5 Vid utvärderingen noterades ett antal grundläggande brister med Eures. De största var 1) en ofullständig pool av lediga platser och meritförteckningar tillgängliga på EU-nivå för alla medlemsstater, 2) Euresportalens begränsade förmåga att matcha, 3) ojämn tillgång till Eurestjänster inom EU, 4) begränsade möjligheter att bistå med matchning, rekrytering och placering för arbetssökande och arbetsgivare, och 5) ineffektivt informationsutbyte mellan medlemsstaterna om över- och underskott på arbetskraft.

3.6 Eures kan inte längre fungera i sin nuvarande form. Samtliga medlemsstater har uttryckt sitt stöd för förslaget om att ändra inriktning på Eures och införa programplanering och gemensamma indikatorer avseende Eures verksamhet för att öka öppenheten i fråga om resultatet samt förbättra informationsutbytet och samordningen av insatser.

3.7 Grundläggande information om Euresnätverket bör tillhandahållas i hela unionen för alla arbetssökande och arbetsgivare som söker kundtjänster för rekrytering. De bör erbjudas tillgång till Euresnätverket, och nätverkets verksamhet bör stödjas genom utbyte av information om över- och underskott på arbetskraft på nationell nivå.

3.8 Syftet med förslaget är att uppnå en situation där Euresportalen har ett nästan fullständigt utbud av lediga tjänster och där arbetssökande i hela Europa har omedelbar tillgång till samma tjänster. Samtidigt ska det också finnas en fullständig pool av tillgängliga meritförteckningar som registrerade arbetsgivare kan använda för att rekrytera.

3.9 Det är viktigt att se till att Euresportalen kan göra välgrundade, automatiska matchningar mellan lediga tjänster och meritförteckningar i de olika medlemsstaterna, med översättningar till alla språk och information om de färdigheter, kvalifikationer och yrken som erhålls på nationell och sektoriell nivå.

3.10 Eventuella åtgärder som kommissionen vidtar för Euresnätverket och som kräver personalresurser och/eller ekonomiska resurser faller inom ramen för förordningen om inrättande av programmet för sysselsättning och social innovation (16) (2014–2020).

4. Särskilda kommentarer

4.1 Definitioner

4.1.1 Kommissionen bör definiera rättvis rörlighet på ett lämpligt sätt med beaktande av de nya rörlighetsmönstren och det större behovet av rättvis rörlighet. Kommissionen skulle kunna utgå från den redan existerande formuleringen i avsnitt 2 i förordning 492/2011, och samtidigt klargöra att rättvis rörlighet även ska omfatta rätten att få tillgång till och dra nytta av alla arbetserbjudanden inom EU.

4.1.2 Rörlighetskonceptet bör även alltid ta hänsyn till varje lands ståndpunkter och specifika situation, så att färdigheter kan cirkulera effektivt. Enligt artikel 26 i förslaget ska medlemsstaterna utarbeta rörlighetsstrategier som en integrerad del av sin sysselsättningspolitik.

4.2 Öppenhet

4.2.1 EESK förstår kommissionens intention att öppenhetsprincipen ska utvidgas till andra enheter, men kommittén ser en risk om offentliga arbetsförmedlingar, privata bemanningsföretag och andra organisationer som erbjuder sysselsättningstjänster inte uppfyller samma kvalitetskriterier (som de som gäller för de offentliga arbetsförmedlingarna). Systemet måste vara öppet och iaktta principen om lika behandling av de sökande organisationerna.

4.2.2 Samtidigt kräver förslaget att offentliga arbetsförmedlingar och andra Euressamarbetspartner skapar bättre tillgång till Euresportalen via sina egna portaler för arbetssökning. I vissa länder är det mycket svårt att få kontakt med en Euresrådgivare. Många arbetssökande möter också en rad byråkratiska och ekonomiska hinder, framför allt ungdomar.

4.2.3 Nya erfarenheter visar dessutom att kännedomen om Euresnätverket och dess tjänster i många länder är dålig, framför allt bland unga. Endast en tredjedel av arbetsgivarna hade hört talas om Eures innan de kom i kontakt med nätverket. Medlemsstaterna måste informera om och lyfta fram Eurestjänsterna bättre så att personer som beslutar att ta anställning i ett annat land är välinformerade om vad detta innebär.

4.2.4 Kommittén stöder en utvidgning av Euresnätverket till att även omfatta de grupper av medborgare, i synnerhet ungdomar, som söker lärlingsplatser, arbetsbaserade praktikplatser eller andra möjligheter som omfattar ett anställningsavtal i enlighet med artiklarna 45 och 46 i EUF-fördraget, för att tillåta dessa arbetstagare att uppehålla sig i en medlemsstat i syfte att inneha anställning där i överensstämmelse med de lagar och andra författningar som gäller för anställning av medborgare i den staten.

4.2.5 EESK välkomnar också fokuseringen på stöd till gränsöverskridande samarbete samt användningen av en enda kontaktpunkt för kommunikation med gränsarbetare och arbetsgivare i gränsområden. Kommittén rekommenderar att man använder de redan etablerade kontaktpunkterna för företag.

4.2.6 Eures-T-partnerskapen, som för samman offentliga arbetsförmedlingar, fackföreningar, regionala arbetsgivarorganisationer och, i vissa fall, lokala eller regionala myndigheter, bör förstärkas och deras roll klart anges.

4.2.7 EESK rekommenderar ett förtydligande av kopplingen mellan Euresnätverket och Solvit, rådgivnings- och informationsportalen för EU:s inre marknad. Detta gäller framför allt bestämmelserna (artikel 7.4) om stöd från det nationella samordningskontoret vid klagomål som gäller lediga arbetsplatser och rekrytering i Euresnätverket samt samarbete med offentliga myndigheter, t.ex. yrkesinspektionerna.

4.3 Automatisk matchning genom den gemensamma it-plattformen

4.3.1 Även om mekanismen för att skapa balans mellan utbud och efterfrågan redan ingår i artikel 13 i förordning 492/2011 (17) sker det för närvarande inte något automatiskt elektroniskt utbyte av meritförteckningar eller annan information om arbetssökande.

4.3.2 Kommittén är medveten om att interoperabilitet i detta skede inte kräver någon harmonisering av de nationella klassificeringssystemen. Kommittén stöder ändå kommissionens strävan att få medlemsstaterna att göra en första sammanställning av de nationella klassificeringssystemen. Det här kommer att göra det möjligt att jämföra alla klassificeringsuppgifter med den europeiska klassificeringen av färdigheter/kompetenser, kvalifikationer och yrken (Esco), som kommer att fungera som ett instrument för automatiskt utbyte och full interoperabilitet mellan inhemska myndigheter.

4.4 Stödtjänster

4.4.1 Euresnätverket måste tillhandahålla ett omfattande paket med tjänster för sina kunder (arbetssökande och arbetsgivare). De måste öka medvetenheten, kanalisera information, införa mekanismer som förenklar registreringen, följa upp meritförteckningar och lediga tjänster, erbjuda automatisk matchning, förmedla arbeten, hjälpa till vid rekrytering samt ge de sökande kontaktuppgifter till relevanta organisationer, framför allt fackföreningar, som de kan vända sig till när de väl har blivit anställda.

4.4.2 Tjänster för arbetstagare och arbetsgivare bör vara avgiftsfria.

4.4.3 EESK välkomnar det faktum att medlemsstaterna måste bli mer systematiska i sitt utbyte av nationell information om över- och underskott på arbetskraft och om politiken på detta område. Beslut om sådan politik omfattas dock inte av denna förordning.

4.4.4 EESK anser att det är viktigt med en tydlig uppdelning av befogenheter och skyldigheter mellan Europeiska samordningsbyrån, vars uppgift är att skapa en enhetlig ram och tillhandahålla tvärgående stöd, och nationella samordningskontor, offentliga arbetsförmedlingar och Euressamarbetspartner.

4.4.5 I och med att Eures befogenheter utvidgas kommer de nationella samordningskontoren att få ett antal nya uppgifter, varför de bör få tillräckligt med personal och finansiering, inklusive bra utbildningsprogram för personalen. Kommissionen bör se till att de får så mycket tekniskt stöd och rådgivning som möjligt.

4.4.6 Det vore värdefullt om de nationella samordningskontoren utarbetade arbetsprogram för de organisationer som är involverade i arbetet inom Euresnätverket i respektive land. I programmen bör man fastställa planerade aktiviteter, det sammanlagda antal anställda och den finansiering som avsatts för att genomföra dessa aktiviteter samt mekanismer för att övervaka och utvärdera de planerade aktiviteterna.

4.5 Skydd av personuppgifter

4.5.1 Åtgärderna i förordningen måste genomföras i linje med EU:s lagstiftning om skydd av personuppgifter (18)änglig via Eures-portalen ska vara uttryckligt, entydigt, frivilligt, specifikt och välinformerat.

4.5.2 Syftet är att garantera såväl a) verklig respekt för bestämmelserna om skydd av enskildas grundläggande fri- och rättigheter som b) det fria flödet av personuppgifter mellan medlemsstaterna samt gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen eller inbördes mellan gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen, då de utövar sina respektive befogenheter.

4.5.3 EESK noterar att det med Europeiska datatillsynsmannen har hållits samråd som avspeglar Euresnätverkets nya och utvidgade roll. EESK rekommenderar att kommissionen beaktar rekommendationerna och slutsatserna i datatillsynsmannens yttrande av den 3 april 2014 (19).

4.6 Ändringar i finansieringen från ESF

4.6.1 EESK välkomnar det faktum att det nya finansieringssystemet inte kommer att äventyra den viktiga roll som Eures gränsöverskridande partnerskap har, framför allt i utsatta regioner, och anser att dessa bör fortsätta att stödjas genom övergripande åtgärder i hela EU, som kan kompletteras genom nationella resurser eller ESF.

4.6.2 ESF bör fastställa tydliga prioriteringar beträffande Eures och tillhandahålla lämpligt stöd. Förfarandena för ansökan om och beviljande av stöd måste förbli enhetliga, öppna och enkla.

4.7 Arbetsmarknadsparternas roll

4.7.1 Kommissionen talar om en ny definition av arbetsmarknadsparternas roll (20). Dessa bör involveras fullt ut i programplanerings- och rapporteringscykeln och bjudas in till möten.

4.7.2 EESK betonar ändå att arbetsmarknadsparterna har en grundläggande roll på alla nivåer i egenskap av viktiga aktörer på arbetsmarknaden som i hög grad är involverade i Eures arbete med att matcha färdigheter med lediga tjänster. Deras roll får inte inskränkas till att vara associerade medlemmar (21). Framför allt bör de nationella samordningskontoren utöka sitt samarbete med arbetsmarknadsparter och yrkesorganisationer. Kommittén föreslår att arbetsmarknadsparterna på EU-nivå och nationell nivå på lämpligt sätt deltar i den europeiska byråns och de nationella samordningskontorens arbete.

4.8 Övervakning och utvärdering av Eures arbete för sysselsättning

4.8.1 För att se till att det finns tillräckligt med information för att man ska kunna mäta resultatet av Euresnätverket bör det införas gemensamma indikatorer som de organisationer som deltar i nätverket kan använda som riktlinje när de fastställer sina resultat. De bör även bidra till bedömningen av vilka framsteg som görs mot de mål som fastställts för Euresnätverket som helhet. Det är också viktigt att använda kvalitativa indikatorer, såsom arbetets kvalitet, lika behandling och rättigheter som rör den sociala tryggheten. Man måste gå försiktigt till väga när man i förordningen fastställer medlemsstaternas rättigheter och skyldigheter i fråga om överföringen av information och statistik om exempelvis rörliga arbetstagare i de fall det inte finns något system för övervakning av vissa indikatorer.

Bryssel den 4 juni 2014. Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande Henri MALOSSE

(1) COM(2013) 801 final.

(2) COM(2014) 12 final.

(3) Av EU:s totala arbetskraft på 241 miljoner personer är endast cirka 7,5 miljoner (3,1 %) ekonomiskt aktiva i en annan medlemsstat.

(4) COM(2010) 682 final, 23.11.2010.

(5) COM(2013) 269 final.

(6) COM(2013) 236 final.

(7) COM(2013) 430 final.

(8) COM(2012) 173 final.

(9) COM(2012) 727 final.

(10) EUT C 341, 21.11.2013, s. 54–58.

(11) EUT C 228, 22.9.2009, s. 14.

(12) EUT C 67, 6.3.2014, s. 116–121, EUT C 214, 8.7.2014, s. 36–39.

(13) COM(2014) 6 final – 2014/0002 (COD).

(14) SWD(2012) 100 Reforming EURES to meet the goals of Europe 2020, åtföljande dokument till COM(2012) 173 final.

(15) COM(2010) 731 final.

(16) EUT L 347, 20.12.2013, s. 238.

(17) ”Den särskilda förmedlingen i varje medlemsstat skall regelbundet till de särskilda förmedlingarna i de andra medlemsstaterna och till den europeiska samordningsbyrån sända a) uppgifter om lediga platser som skulle kunna tillsättas med medborgare i andra medlemsstater, b) uppgifter om lediga platser som riktar sig till icke-medlemsländer, c) uppgifter om platsansökningar som lämnats av personer som uttryckligen förklarat att de önskar arbeta i en annan medlemsstat, d) information uppdelad efter regioner och verksamhetsgrenar om arbetssökande som har förklarat sig villiga att anta erbjudanden om anställning i en annan medlemsstat.”

(18) Förordning (EG) nr 45/2001, EGT L 281, 23.11.1995, s. 31. Enligt direktiv 95/46/EG ska medlemsstaterna skydda fysiska personers grundläggande fri- och rättigheter, särskilt rätten till privatliv, skyddas i samband med behandling av personuppgifter, för att garantera det fria flödet av personuppgifter inom gemenskapen.

. Arbetstagarnas samtycke till att information görs tillg

(19) http://edps.europa.eu/EDPSWEB/webdav/site/mySite/shared/Documents/Consultation/Opinions/2014/14-04-03_Workers_mobility_EN.pdf.

(20) Se protokollet från mötet i Rådgivande kommittén för fri rörlighet för arbetskraft den 12 april 2013.

(21) Gemensamt brev från Businesseurope, CEEP, Europeiska fackliga samorganisationen (EFS) och UEAPME till kommissionsledamot László Andor, 19 december 2012.