Yttrande från Europeiska regionkommittén – Ekologisk omställning – Vilken balans krävs mellan social acceptans och miljöhänsyn för att bygga motståndskraftiga samhällen ur kommunernas och regionernas perspektiv?

(2022/C 375/06)

Föredragande: Hanna ZDANOWSKA (PL–EPP), borgmästare, Łódź Referensdokument: Remiss från rådsordförandeskapet

EUROPEISKA REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

Allmänna kommentarer

1. Europeiska regionkommittén (ReK) välkomnar den gröna omställningen som en av det franska ordförandeskapets viktigaste prioriteringar, eftersom anpassning till och begränsning av klimatförändringarna, återställande och skydd av biologisk mångfald, säkerställande av territoriell motståndskraft mot naturkatastrofer samt främjande av en hälsosam miljö och bättre livskvalitet bidrar till att bygga upp ett mer motståndskraftigt Europa och uppnå målen i den europeiska gröna given och Parisavtalet.

2. ReK instämmer i det offentliggjorda meddelandet om den nya EU-strategin för klimatanpassning ( 1 ) och den särskilda rapporten från Mellanstatliga panelen för klimatförändringar (IPCC) ( 2 ) . Vi betonar att den gröna omställningen inte är möjlig utan deltagande av lokala och regionala myndigheter samt invånare, företag, innovationscentrum och universitet.

3. ReK anser att den gröna omställningen bör stå i centrum för alla politiska val och att man bör utarbeta en ny, systembaserad och integrerad strategi för utformningen och genomförandet av framtida politik och program. Vi betonar att den gröna omställningen bör underlättas av den digitala omställningen, som omfattar införande och främjande av moderna digitala verktyg med höga hållbarhetsstandarder, inklusive starka demokratiska och tekniska skyddsåtgärder, samt investeringar i dem som viktiga faktorer för förändring. I detta avseende är det också viktigt att stödja även mindre utvecklade regioner och landsbygdsområden och se till att de kommer ikapp för att överbrygga klyftan mellan olika områden.

4. De lokala och regionala nivåerna är grunden för uppbyggnad av motståndskraft. Det är viktigt att öka känslan av egenansvar och gemenskap på lokal och regional nivå – hos offentlig förvaltning, lokala och regionala myndigheter, invånare och ekonomiska aktörer – alla dem som ingår i den lokala och regionala strukturen, vilket dock kräver ett lämpligt och omfattande institutionellt och ekonomiskt stöd.

5. ReK efterlyser en avsevärd förstärkning av hela hälso- och sjukvårdssektorn mot bakgrund av klimatkrisen, krisen för den biologiska mångfalden och kriget i Ukraina, att hälsa ska behandlas som ett viktigt motiv och en prioritering för den gröna omställningen och att synergierna mellan klimat- och hälsopolitiken ska stärkas i linje med rekommendationerna i det åttonde miljöhandlingsprogrammet.

6. ReK anser att ett motståndskraftigt samhälle kan stå emot och absorbera inverkan av klimatrisker och andra störningar och återhämta sig från deras effekter. Det är därför viktigt att mildra de negativa effekterna, men också att skapa en atmosfär där både samhället, miljön och ekonomin kan blomstra genom att införa en rad åtgärder för att stimulera insatser.

7. Man kan också bygga upp motståndskraftiga samhällen genom att utveckla motståndskraftiga politiska system med ett engagemang för jämlikhet, solidaritet, social rättvisa och jämställdhet, genom att involvera barn och ungdomar och inte lämna någon, särskilt utsatta grupper, på efterkälken samt genom att beakta den geografiska mångfalden, bland annat i landsbygds-, kust-, bergs-, ö- och skärgårdsområden eller de yttersta randområdena.

8. Politiska strategier för miljövänliga produktionsmetoder och produktionstekniker måste också stärka de lokala små och medelstora företagens konkurrenskraft, göra det möjligt att skapa och utveckla gröna arbetstillfällen och höja arbetstagarnas kompetens.

9. Med tanke på de höga energipriserna och kriget i Ukraina upprepar kommittén sin uppmaning till ett totalförbud mot import av gas, olja och kol från Ryssland till Europa och uppmuntrar de lokala och regionala myndigheterna att börja utarbeta beredskapsplaner för att förbereda sig för konsekvenserna av sådana sanktioner. Vi anser att REPowerEU-planen är ett sätt att påskynda energiomställningen och att minska EU:s övergripande beroende av import av energi och råvaror och därmed också de politiska, ekonomiska och säkerhetsmässiga risker som är förknippade med den. Kommittén beklagar dock djupt att man inte uttryckligen nämner den roll som kommuner och regioner spelar, när det gäller både att hantera den nuvarande energikrisen och att tillhandahålla långsiktiga lösningar.

Att välja rätt policymix för motståndskraftiga system

10. Vi stöder definitionen av ett klimattåligt Europa, i enlighet med Horisont Europa-uppdraget, som kombinerar motståndskraft i miljömässiga, sociala och ekonomiska system med ett åtagande om långsiktig hållbar utveckling, bland annat när det gäller jämlikhet, social rättvisa och jämställdhet. Det är viktigt att inkludera barn och ungdomar, inte lämna någon på efterkälken och stärka de politiska systemens motståndskraft i syfte att främja gemensamma värden, solidaritet och respekt för mångfald, vilket uppnås genom en inkluderande social omvandling.

11. I linje med meddelandet om en ny strategi för klimatanpassning framhåller ReK behovet av att snarast vidta systembaserade och välgrundade åtgärder som svar på klimatförändringarna. Motståndskraft är ett komplext koncept som kräver integrerade, sektorsövergripande och flexibla lösningar som utarbetas enligt en territoriell strategi och är evidensbaserade. Uppbyggnaden av motståndskraftiga system kräver att det görs ett korrekt urval av prioriteringar samt att det skapas synergier mellan olika strategier som stöder omställningen till ett hållbart territorium, som kan hantera kriser och chocker och samtidigt är redo att begränsa de befintliga och förväntade effekterna.

12. Vi föreslår därför att investeringsprojekt ska omfatta klimatrisk- och klimatsårbarhetsanalyser, och att kostnads-nyttoscenarierna anpassas i enlighet med dessa.

13. Kommittén uttrycker också sin oro över energikrisens förväntade asymmetriska regionala konsekvenser för EU:s kommuner och regioner, vilket återspeglar deras varierande förmåga att reagera på störningar i energiförsörjningen och stigande energipriser. Vi uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att ta vederbörlig hänsyn till dessa asymmetrier när de utformar och genomför åtgärder på dessa områden.

14. ReK stöder förslagen om att intensifiera åtgärder i fråga om lokal förnybar energi och energieffektivitet för att trygga Europas energisuveränitet och energitrygghet samt bekämpa energifattigdom, särskilt mot bakgrund av kriget i Ukraina och dess negativa konsekvenser för Europas energi.

15. Kommittén ställer sig bakom planerna och åtgärderna för en rättvis och inkluderande omställning i koldistrikt i syfte att hjälpa dem att göra framsteg och övervinna eventuella hinder som de möter, med tillräckliga medel för att göra detta, och skapa en ny modell för deras utveckling.

16. Vi framhåller att de största hindren för ett snabbt genomförande av teknik med låga koldioxidutsläpp hänger samman med bristen på ekonomiska och mänskliga resurser, befintliga strategier, bestämmelser och organisatoriska strukturer som fortfarande är beroende av fossila bränslen samt sociokulturella faktorer såsom bristande social acceptans, som framför allt beror på att omställningen särskilt i kolregioner kan leda till förlust av arbetstillfällen och avfolkning. ReK anser därför att innovation bör härröra från specifika lokala förhållanden och ha en direkt inverkan på det övergripande systemet och lokalsamhället samt motverka processer som leder till bristande social acceptans.

17. Vi efterlyser stöd för att underlätta utvecklingen av och tillgången till aktiva och allmänna mobilitets- och transportlösningar som är utsläppsfria och utsläppssnåla.

18. Klimatförändringarna är potentiellt det största hotet mot den globala hälsan under 2000-talet. Vi efterlyser därför ett tvärvetenskapligt och sektorsövergripande samarbete, samt att man antar One health-modellen, som leder till samordnade åtgärder på alla förvaltningsnivåer i internationella organ, icke-statliga organisationer och akademiska institutioner som är verksamma inom naturskydd samt återställande av biologisk mångfald, livsmiljöer och ekosystem.

19. Katastrofriskreducerande åtgärder som bygger på en ekosystembaserad strategi är kostnadseffektiva politiska verktyg. De utnyttjas dock inte fullt ut och deras potential bör stärkas ytterligare på EU-nivå ( 3 )

20. ReK anser att omställningen till en cirkulär ekonomi bör påskyndas och framhåller de lokala och regionala myndigheternas roll i denna process. Kommittén efterlyser stimulans av nya affärsmodeller och kraftfullare verktyg, särskilt inom ramen för kommunala tjänster och deras mekanismer för utvidgat konsumentansvar och offentlig-privata partnerskap samt därmed sammanhängande främjande av hållbara konsumtions- och produktionsmönster och grön eller hållbar offentlig upphandling.

21. Vi förespråkar att man inför innovativa förvaltningslösningar inom den offentliga sektorn med hjälp av konceptet ”Living Lab”. För att bygga upp motståndskraftiga samhällen är det mycket viktigt att bistå dem när det gäller att hitta effektiva sätt att hantera utmaningar genom att utnyttja kreativiteten och innovationsförmågan hos användare av offentliga tjänster.

22. ReK anser att naturbaserade lösningar bör beaktas i investeringsprocesserna. I detta initiativ, som är en del av EU:s nya strategi för klimatanpassning, prioriteras naturbaserade lösningar ( 4 )

23. Kommittén välkomnar de initiativ (däribland borgmästaravtalet och klimatpakten) som uppmuntrar lokala och regionala myndigheter att höja sina ambitioner och stärka sina omdanande åtgärder. Ambassadörerna för dessa initiativ bör intensifiera sin verksamhet, som bör reproduceras på andra ställen, för att öka klimatmedvetenheten på alla nivåer i de lokala myndigheterna och påskynda deras omställning.

24. ReK stöder riktlinjerna för statligt stöd på klimat-, energi- och miljöområdet. De kommer att öka effektiviteten i åtgärderna för att uppnå målen i den europeiska gröna given – särskilt när det gäller byggnadsrenovering, biologisk mångfald, ren mobilitet, förnybar energi samt resurseffektivitet i syfte att stödja omställningen till en cirkulär ekonomi.

25. Kommittén förespråkar att de rätta förutsättningarna ska skapas för den sociala ekonomins utveckling. De politiska och rättsliga ramarna är avgörande för att skapa rätt miljö för den sociala ekonomin. Detta inbegriper ramar för beskattning, offentlig upphandling och statligt stöd, som måste anpassas till den sociala ekonomins behov.

Lokala och regionala myndigheter som nyckelaktörer i den gröna omställningen

26. Vi efterlyser en välfungerande ram för flernivåstyre, från lokal nivå, storstadsnivå och regional nivå till nationell, europeisk och global nivå. Radikala och varaktiga förändringar i livsstilen, som är nödvändiga för att skapa ett rättvist, hållbart, koldioxidsnålt och motståndskraftigt samhälle, kräver samarbete både nedifrån och upp och uppifrån och ned.

27. De lokala och regionala myndigheterna är ledande i den gröna omställningen. De genomför 70 % av all EU-lagstiftning, 70 % av åtgärderna för att begränsa klimatförändringarna, 90 % av klimatanpassningsstrategierna och 65 % av åtgärderna för att uppnå målen för hållbar utveckling. De står också för en tredjedel av de offentliga utgifterna och två tredjedelar av de offentliga investeringarna. De har bäst kännedom om utmaningarna på fältet och bör därför förses med de verktyg för att hitta systemlösningar som är bäst anpassade till de lokala förhållandena. Denna roll innebär dock inte att ansvaret enbart är deras. Myndigheter på högre nivåer är skyldiga att stödja lokala och regionala myndigheter i alla deras insatser för detta.

28. ReK uppmuntrar ett bredare genomförande av deltagandebaserad styrning (diskussioner, budgetar osv.) och flerpartsstyrning, eftersom detta ökar chanserna för optimala gröna investeringar i små städer på landsbygden och i kommuner och regioner. Vi påpekar att de lokala och regionala myndigheterna stöder beslutsprocessen i alla skeden och ger aktivt stöd inom ramen för politiska strategier.

29. ReK framhåller att det är bara genom att ”tänka globalt och agera lokalt” som vi kommer att kunna uppnå Parisavtalets ambitiösa klimatmål. Vi uppmanar i detta sammanhang UNFCCC att aktivt och i praktiken involvera lokala och regionala myndigheter som en trovärdig partner till partskonferensen om klimatåtgärder.

30. ReK uppmuntrar de lokala och regionala myndigheterna att anordna lokala klimattoppmöten som har en positiv inverkan på lokalsamhällenas engagemang i frågor som rör anpassning till klimatförändringarna och energiomställningen och gör det möjligt att förbereda kommitténs rekommendationer inför FN:s årliga klimatkonferenser.

Den sociala dimensionen av att bygga upp motståndskraft

31. ReK betonar att det är avgörande för varje omställning att lokalsamhällena involveras i beslutsprocesserna. Kommittén efterlyser ett större engagemang i fråga om egenmakt, delaktighet, gemensamma värden och solidaritet, där alla aktörer deltar i uppbyggnaden av mer motståndskraftiga samhällen. Att involvera ungdomar är också viktigt i detta avseende.

32. Vi uppmanar utarbetandet av instrument för att motivera hushållen att delta i omställningen samt olika former av stöd, särskilt för de mest utsatta grupperna av medborgare och territorier. ReK välkomnar i detta sammanhang inrättandet av den sociala klimatfonden och anser att ekonomiskt stöd bör säkerställas genom ett system med delad förvaltning som respekterar principerna om partnerskap och flernivåstyre.

33. Prosumenternas och konsumenternas ställning i den gröna omställningen bör stärkas genom bestämmelser som syftar till att begränsa grönmålning och främja välgrundade val.

34. Vi efterlyser åtgärder för att underlätta och främja relevanta initiativ och anser att hindren för etablering av lokala gemenskaper för förnybar energi bör sänkas, eftersom de är ett viktigt verktyg för att främja en utbredd användning av förnybara energikällor och uppnå ett decentraliserat energisystem och samtidigt säkerställa lokala ekonomiska och sociala fördelar.

35. ReK noterar att möjligheterna till energibesparingar inte utnyttjas fullt ut i REPowerEU-planen och uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att överväga åtgärder såsom kampanjer för öka medvetenheten bland allmänheten och uppmuntra beteendeförändringar.

Utbildning och lärande för att bygga upp motståndskraft

36. För att den gröna omställningen ska bli verklighet måste det byggas upp ett kunskapskapital genom klimatutbildning på alla utbildningsnivåer, samt genom kompetenshöjning och omskolning.

37. Kommittén betonar att klimatpakten bör påskynda genomförandet av de åtaganden som redan ingåtts på lokal nivå av lokala aktörer (små och medelstora företag, skolor, lokala myndigheter, universitet osv.) och ge upphov till nya åtaganden för att göra Europa till den första klimatneutrala kontinenten senast år 2050.

38. Kommittén stöder målen, principerna och riktlinjerna för Horisont Europa och efterlyser strängare hållbarhetskrav för projekten och övervakning av deras konsekvenser.

39. ReK understryker vikten av åtgärder för att främja, utvidga och finansiera befintliga och nya initiativ för att stödja utbytet av kunskap och bästa praxis genom europeiska, nationella, regionala och lokala nätverk och samarbete mellan kommuner, t.ex. ömsesidigt lärande, studiebesök samt mentorskap och handledning mellan partner.

40. ReK uppmanar de lokala och regionala myndigheterna att göra sitt yttersta för att uppmuntra ömsesidigt och gränsöverskridande administrativt samarbete vid genomförandet av omdanande projekt, inbegripet interregionalt, interkommunalt och gränsöverskridande samarbete i hela EU.

41. ReK föreslår att man använder bästa praxis i kampen mot klimatförändringarna på lokal och regional nivå, som tagits fram genom initiativ som borgmästaravtalet, Under2 Coalition, EU-uppdragen osv. Syftet är att utnyttja de data som samlats in vid utarbetandet av långsiktiga klimatstrategier och att utbyta erfarenheter om framgångsrika metoder, innovativa lösningar och värdefulla lärdomar från sådana initiativ.

42. ReK uppmanar kommissionen att överväga att inrätta ett särskilt instrument för tekniskt stöd och informationsutbyte mellan lokala och regionala myndigheter som står inför liknande utmaningar när det gäller ekologisk omställning och uppbyggnad av motståndskraftiga samhällen, genom att tillhandahålla ekonomiskt stöd för utbyte av bästa praxis i EU (studiebesök).

43. ReK betonar vikten av samarbete mellan generationerna, integrering av ungdomars perspektiv och stöd från programmet för unga folkvalda politiker. Ett innovationsekosystem bör byggas upp genom projekt, program och åtgärder som riktar sig till begåvade ungdomar i syfte att utnyttja ungdomars potential för den gröna omställningen.

44. Vi efterlyser inrättandet av lokala/regionala klimatknutpunkter som kan fungera som informationspunkter och stimulera lokalsamhällena att främja den gröna omställningen. Dessa knutpunkter skulle kunna lansera gräsrotsinitiativ och projekt som främjar och uppmuntrar samverkan mellan såväl engagerade som skeptiska och passiva kommun- och regioninvånare.

Öka allmänhetens medvetenhet och övervaka förändringar

45. En förutsättning för en effektiv klimatpolitik är att allmänheten är medveten om klimatförändringarna samt deras orsaker och konsekvenser. Användningen av moderna tekniska verktyg (fjärranalys, transporttelematik, drönare, IKT) stärker avsevärt genomförandet av den antagna klimatpolitiken.

46. Ett samhälle vars medborgare är medvetna om klimatrisker visar större solidaritet när det gäller att acceptera svåra och ofta kostsamma åtgärder. Aktuell och tillförlitlig information ligger till grund för åtgärderna och huruvida de accepteras i de lokala och regionala samhällena.

47. Den gröna omställningen kommer endast att lyckas om många lokala partner deltar. Det är viktigt med tydlig och fortlöpande information om omställningsprocessen och med dialog, särskilt när det gäller svåra frågor som begränsning av individuella transporter och utplacering av kommunala anläggningar som allmänheten har svårt att acceptera.

Ekonomiska aktörer för att bygga upp motståndskraft

48. ReK betonar att företagen och industrin bör stödja insatserna för klimatanpassning och att rättsliga och finansiella medel bör införas för att förhindra att lokalbefolkningen internaliserar kostnaderna för negativa externa affärseffekter.

49. Kommittén uppmanar till att via lagstiftning stimulera hållbar produktion genom att ett utökat producentansvar införs för allt fler produktgrupper och för de specifika stadierna i deras livscykel.

50. Vi välkomnar översynen av direktivet om industriutsläpp, vars syfte inte endast är att förebygga och begränsa föroreningar, utan även att stimulera innovation, belöna föregångare och bidra till lika villkor på EU-marknaden.

51. Fler gränsöverskridande projekt och mer infrastruktur för hållbar energi måste utvecklas om vi ska kunna uppnå ett koldioxidfritt och fullständigt integrerat energisystem i EU. Det är nödvändigt att undanröja befintliga hinder och stärka samarbetet kring utsläppssnål och förnybar energi över gränserna.

52. ReK framhåller behovet av att stärka den inre marknaden för byggprodukter genom ett regelverk som är lämpligt för att driva på genomförandet av renoveringsvågen och stimulera bygginvesteringar i en anda av hållbart byggande.

Hållbar konsumtion

53. Kommittén efterlyser lagstiftningsåtgärder för att göra alla fysiska varor på EU-marknaden miljövänligare samt mer cirkulära och energieffektiva under hela livscykeln, från formgivning, via daglig användning till ändrad användning och återanvändning.

54. Vi efterlyser lagstiftningsändringar för att öka effektiviteten i kampen mot matsvinn, bland annat genom att stimulera utvecklingen av en hållbar livsmedelssektor (från jord till bord-strategin) och minska livsmedelsbearbetnings- och detaljhandelssektorns miljöpåverkan genom att vidta åtgärder på områdena transport, lagring, förpackning och förebyggande av matsvinn samt åtgärder för att stimulera en hållbar livsmedelskonsumtion.

55. ReK ställer sig bakom kommissionens åtgärder för att stödja utvecklingen av en europeisk social ekonomi som verkligen kan bemöta utmaningarna med matsvinn och korta produktlivscykler samt utveckla nya gröna verksamhetsområden.

56. I dagens tider av kris och därmed sammanhängande utmaningar tvingas de lokala och regionala myndigheterna ständigt revidera sina mål, identifiera risker och reagera dynamiskt på framväxande utvecklingsbegränsningar, vilket kan göra det svårt att genomföra omdanande åtgärder på ett kontinuerligt och heltäckande sätt.

Den ekonomiska aspekten av att bygga upp motståndskraft

57. Kommittén betonar med eftertryck att programplaneringen sker på nationell nivå för de viktigaste fonderna (EU:s sammanhållningspolitik, faciliteten för återhämtning och resiliens, Fonden för en rättvis omställning, moderniseringsfonden osv.) samt för de fonder som är direkt avsedda för den lokala och regionala nivån (Life, Fonden för ett sammanlänkat Europa osv.) och som syftar till att stödja den gröna omställningen. Räckvidden för de lokala och regionala myndigheternas projekt är beroende av den centrala regeringens vägledning. Förfaranden bör införas för att se till att de lokala och regionala myndigheterna involveras i så hög grad som möjligt – i proportion till deras behov i programplaneringen och genomförandet av EU-medel.

58. ReK betonar att den REPowerEU-plan som lagts fram av kommissionen och som handlar om att öka energibesparingarna, diversifiera försörjningen, påskynda utvecklingen av förnybara energikällor, minska förbrukningen av fossila bränslen samt smarta investeringar, bör sörja för ekonomiskt stöd till de lokala och regionala myndigheterna för dess genomförande, liksom tilldelning av befintliga eller nya EU-medel för detta ändamål. Kommittén uppmanar medlemsstaterna att omfördela outnyttjade medel från faciliteten för återhämtning och resiliens för att stödja lokal planering för energitrygghet och investeringar i förnybara energikällor och energieffektivitet.

59. Vi påminner om rollen för de fördragsbestämmelser som avser finansiering av de lokala och regionala myndigheternas verksamhet, särskilt när det gäller klimatskydd. Införandet av förändringar måste anpassas till de lokala samhällenas förhållanden och möjligheter, så att förändringarna kan göras på ett ändamålsenligt sätt och utan att en alltför stor börda läggs på lokalbefolkningen. Vi uppmanar därför kommissionen att se över reglerna för finansiering av kommunala tjänster så att bättre lösningar kan införas för att man ska kunna finansiera de mest akuta behoven på detta område, som påverkar miljöeffekterna.

60. ReK efterlyser en förenkling av lagstiftningen om offentligt stöd, bland annat stöd till lösningar för finansiering och underhåll av system som krävs för avfallshantering, särskilt inrättande av möjligheter för lokala och regionala myndigheter att finansiera driften av dessa system, samt stöd till krishantering och stöd till ekonomiska aktörer, inbegripet mikroföretag.

61. ReK framhåller behovet av att bekämpa energi- och mobilitetsfattigdom med hjälp av energieffektivitetsåtgärder och ett bredare införande av förnybara energikällor, och det därmed sammanhängande behovet av att medlemsstaterna tillhandahåller stöd på lokal och regional nivå i detta avseende. Kommittén anser därför att det är mycket viktigt att minska den inledande kostnadsbördan för åtgärder till stöd för energieffektivitet och förnybara energikällor, särskilt för hushåll, mikroföretag och små företag samt utsatta konsumenter.

62. ReK betonar att den finansiering som planeras inom ramen för översynen av det nuvarande utsläppshandelssystemet inte räcker för att säkerställa en verkligt rättvis omställning, och att man bör överväga att anslå intäkter som inte omfattas av utsläppshandelssystemet för vägtransport- och byggnadssektorerna (utsläppshandelssystemet II) till den sociala klimatfonden. Man bör börja sammanföra de intäkter som öronmärks för den sociala klimatfonden innan utsläppshandelssystemet II genomförs.

63. ReK anser att den sociala klimatfonden bör uppväga de negativa effekterna för hushåll, mikroföretag och små företag samt de mest utsatta mobilitetsanvändarna, och även säkerställa en socialt hållbar utveckling.

64. Kommittén uppmuntrar den privata sektorn (bland annat genom utökat producentansvar) att i högre grad delta i uppbyggnaden av städers och regioners motståndskraft.

65. Vi efterlyser större flexibilitet i EU:s konkurrenslagstiftning, särskilt när det gäller statligt stöd, eftersom den inte tar tillräcklig hänsyn till karaktären hos den konkurrens som europeiska företag utsätts för i tredjeländer där samma regler inte gäller.

66. Man underskattar de lokala myndigheternas utgifter till följd av de många kriserna och förseningarna i stödet från högre styresnivåer. ReK efterlyser därför förslag till effektivare lösningar.

67. Kommittén uppmanar till en förstärkning av det ekonomiska stödet för gröna investeringar med en snöbollseffekt, vilket skulle mobilisera ytterligare åtgärder i syfte att driva på den gröna omställningen.

68. Utöver direkt tillgång till finansiering bör de lokala och regionala myndigheterna få tillräckligt med tekniskt bistånd och stöd för kapacitetsuppbyggnad i syfte att kunna utnyttja befintliga finansieringsmöjligheter och man bör även bistå dem när det gäller att skapa balans mellan privata och offentliga medel på ett effektivt sätt. Dessutom bör grön och hållbar offentlig upphandling utnyttjas i största möjliga utsträckning för att genomföra investeringar.

69. Vi stöder idén om en ”grön budget” som ett verktyg för att utforma finanspolitiken så att den bidrar till att uppnå miljömålen. En sådan kommer att göra det möjligt att bedöma budget- eller finanspolitikens miljöpåverkan och deras förenlighet med genomförandet av nationella och internationella åtaganden ( 5 )

70. Kommittén uppmanar till ytterligare administrativ förenkling och minskning av de regleringsmässiga hindren för utveckling och genomförande av nya och innovativa teknikformer och affärsmodeller.

71. ReK påpekar att utmaningarna i samband med genomförandet av klimatpolitiken till stor del är koncentrerade till lokala och regionala myndigheter, men att den möjliga finansieringen (t.ex. skatteintäkter och utsläppsrätter) till största delen går till den statliga budgeten. Kommittén efterlyser en översyn av reglerna för tillgång till resurser.

Stärkt tillgång till ekosystemtjänster

72. ReK framhåller behovet av att vidta särskilda åtgärder för att rationalisera vattenförvaltningen i stadsområden, i synnerhet att förvalta vattenresurser med beaktande av kopplingarna till avrinningsområdet samt att inrätta ett program för utveckling av investeringar i småskalig vattenmagasinering och en fond för detta ändamål.

73. Kommittén är bekymrad över att det, trots miljölagstiftningens breda tillämpningsområde i EU, fortfarande finns stora luckor i det rättsliga skyddet av ekosystem ( 6 ) , samtidigt som återställande av ekosystem är avgörande för att upprätthålla en hög livskvalitet och säkerställa att de processer som krävs för en hållbar utveckling fortsätter.

Bryssel den 30 juni 2022. Vasco ALVES CORDEIRO Europeiska regionkommitténs ordförande

(1) https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SV/TXT/?uri=COM:2021:82:FIN

(2) https://report.ipcc.ch/ar6wg2/pdf/IPCC_AR6_WGII_FinalDraft_FullReport.pdf

(3) ”Climate change adaptation and disaster risk reduction in Europe, Enhancing coherence of the knowledge base, policies and practices” 15/2017, EEA, https://www.eea.europa.eu/publications/climate-change-adaptation-and-disaster

(4) https://climate-adapt.eea.europa.eu/eu-adaptation-policy/sector-policies/ecosystem

(5) https://www.oecd.org/environment/green-budgeting/

(6) ”Mapping and Assessment of Ecosystems and their Services: An EU ecosystem assessment”, 2020 https://publications.jrc.ec.europa.eu/repository/handle/JRC120383