SV    SV  EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 16.7.2004 
KOM(2004) 508 slutlig 
. 
MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET, 
EUROPAPARLAMENTET, EURO PEISKA EKONOMISKA OCH 
SOCIALA KOMMITTÉN SAMT REGIONKOMMITTÉN 
Första årliga rapporten om migration och integration 
. 
 
SV 2   SV INNEHÅLLSFÖRTECKNING 
1. INLEDNING................................................................................................................ 3 
2. MIGRATIONSTENDENSER I EU-25 ....................................................................... 3 3. INVANDRARNAS SITUATION PÅ  ARBETSMARKNADEN OCH DE 
EKONOMISKA VINSTERNA AV INVANDRINGEN............................................. 3 
4. UTVECKLINGEN AV INVANDRINGSPOLITIKEN .............................................. 5 5. TRENDER I NATIONELL IN TEGRATIONSPOLITIK ........................................... 5 
6. FRAMSTEG I UTVECKLINGEN AV EN GEMENSAM 
IMMIGRATIONSPOLITIK ........................................................................................ 7 
7. SLUTSATSER........................................................................................................... 10 
Bilaga
 
Bilaga till den första årliga rappor ten om migration och integration  
 
SV 3   SV 1. INLEDNING 
I sitt meddelande om invandring,  integration och sysselsättning1
 meddelade Europeiska 
kommissionen att den ”kommer att rapportera årligen om framstegen med att utveckla en 
gemensam invandringspolitik” . Vid sitt möte i Thessal oniki i juni 2003 uppmanade 
Europeiska rådet kommissionen att “lägga fram en årsrapport om migration och integration i 
Europa för att kartlägga migrationsuppgifter och politik och praxis för invandring och 
integrering för hela EU. Denna rapport, vilken  bör innehålla en korrekt och objektiv analys 
av ovan nämnda frågor, kommer att bidra till att ut veckla och främja polit iska initiativ för 
effektivare förvaltning av migration i Europa.". Det här meddelandet inleder rapporteringen.  
Den första årsrapporten går igenom migrations tendenser i Europa, analyserar och diskuterar 
förändringar i immigrationen och beskriver åt gärder för återtagande och integrering av 
immigranter nationellt och på EU-nivå. Rappor ten utgör ett nytt verktyg för att se över 
utvecklingen av den gemensamma invandringspolitiken.  
2. MIGRATIONSTENDENSER  I EU-25 
Internationell migration är viktig för befol kningstillväxten. Den regi strerade immigrationen 
ökade årligen i de flesta av medlemsstatern a i EU-15 mellan 1999 och 2001 och låg stilla eller 
minskade i de flesta av de nya medlemsstaterna. Utan den positiva nettoinvandringen skulle befolkningen ha minskat i vissa länder. 
År 1990-2002 upplevde vissa av de  nya medlemsstaterna ett bet ydande trendbrott: från att ha 
varit utvandringsländer blev de invandringsländer  och registrerade väsentliga in- och utflöden 
av ekonomisk migrationvandringen är fortfarande relativt låg men ökar gra dvis i de flesta av 
de nya medlemsstaterna.  
En mer detaljerad genomgång av migrations tendenserna ges i avsnitt 1 i bilagan.  
3. INVANDRARNAS
 SITUATION  PÅ ARBETSMARKNADEN  OCH  DE 
EKONOMISKA  VINSTERNA  AV INVANDRINGEN 
Invandrarnas situation på arbetsmarknaden 
Tredjelandsmedborgarnas andel av den totala sysselsättningen var 3,6 % i EU-15 år 2002 och 
år 1997-2002 bidrog de med 22 % till syss elsättningsökningen. unionsmedborgare och 
invandrare med medellång eller hög ut bildning upplevde den starkaste 
sysselsättningsökningen under den period en. Med tanke på de mycket höga 
sysselsättningsnivåer som reda n uppnåtts för unionsmedborgare framstår arbetskraft från 
tredjeländer allt mer som en viktig potentiell  källa som kan tillgodose både det löpande 
behovet av lågutbildad arbetskraft och den öka nde efterfrågan på kvalificerad personal. 
                                                 
1 KOM(2003) 336 slutlig. 
 
SV 4   SV Det finns dock fortfarande tecken på outnyttjad sysselsättningspotential bland 
tredjelandsmedborgare2. Tredjelandsmedborgare, även högutbildade, har också mycket lägre 
sysselsättningsgrad än unionsmedborgare och ga pet är större för kvinnor än för män. Under 
det senaste decenniet har arbetslösheten bland dem varit dubbelt så stor som bland 
unionsmedborgare i de fl esta medlemsstater.  
Tillgänglig information om de nya medlemsst aterna avser situati onen före utvidgningen. 
Informationen bekräftar att arbetskraftsinvandr ingen där liksom i EU:s äldre medlemsstater – 
i detta fall huvudsakligen från grannländer och f .d. Sovjetunionen och Balkan – bidrar till att 
motverka brist på arbetskraft och kunskaper. En mer ingående  beskrivning av invandrarnas 
situation på arbetsmarknaden lämnas i avsnitt 2 i bilagan. 
Ekonomiska och samhällsekonomiska aspekter på invandringen3 
De ekonomiska teorierna är relativt optimistiska  i fråga om invandringens inflytande, som 
globalt tycks ge samhällsekonomiska  vinster. En stor del av dessa tillfalle r invandrarna själva 
men de flesta undersökningarna finner ett lite t “invandringsöverskott” i förhållande till den 
inhemska befolkningen. Invandr ingens påverkan på samhällsekonomin har debatterats vitt 
och brett. Invandrare betraktas ofta som en börda för välfärdssamhället som åsamkar det 
ytterligare kostnader som vanligen inte kompens eras av skatteintäkter . En del av det ökade 
beroendet av samhället beror på den högre andele n asylsökande, som inte, eller bara på vissa 
villkor, tillåts arbeta. 
Tyvärr är det relativt svårt att få fram tillförli tliga uppskattningar av invandrarnas nettobidrag 
till de offentliga finanserna. Ålderssamma nsättningen är sådan att den stärker 
samhällsekonomin. Invandrarna är i snitt relati vt unga människor i ar betsför ålder med en 
större potential än genomsnittet för att skatteintäkterna skall överstiga de individuella samhällsekonomiska överföringarna och tjänsterna.  Den relativt låga sysselsättningsgraden 
bland invandrare kan dock helt eller delvis  motverka skattefördelarna med en god 
ålderssammansättning. En positiv skattemässig nettoeffekt av invandringen kan nås i de 
medlemsstater där invandrarnas sysselsättnings grad är högre än den inhemska befolkningens. 
Bättre integration av invandrare skulle därmed förbättra samh ällsekonomin. Det är troligen 
rimligt att anta att nettoeffekterna på de o ffentliga finanserna är relativt marginella. 
                                                
 
2 Se ”Employment in Europe 2003” och avsnitt 2 i bilagan för närmare upplysningar. 
3 Avsnittet bygger på meddelandet ” Economic aspects of immigration” ECFIN/361/03, kommittén för 
ekonomisk politik. 
 
SV 5   SV 4. UTVECKLINGEN  AV INVANDRINGSPOLITIKEN 
Kommissionens undersökning av kopplingarna mellan laglig och olaglig migration4 visar att 
alla medlemsstater har kanaler för arbetskraf tsinvandring, bland annat tredjelandsmedborgare 
med särskilda kvalifikationer eller arbetare i vissa branscher. Det är dock inte bara 
högutbildad arbetskraft som behövs , eftersom vissa länder – i synnerhet i Sydeuropa eller 
länder där invandringen startat sent – behöver även  lågutbildad arbetskraft. Inresa för sådana 
personer regleras ofta i bilaterala avtal med gr annländer eller utvalda länder utanför EU, med 
som bakomliggande skäl inte ba ra att fylla arbetsmarknadens  behov utan även att vårda 
förbindelserna med länder utanför EU, historis ka kopplingar och kulture llt utbyte samt att 
motverka olaglig invandring. Huvuddelen av invandringen består dock fortfarande av 
familjeåterförening eller någon form av humanitärt skydd.  
Förslag om att omorientera invandringspolitiken så att den får en mer selektiv 
sysselsättningsrelaterad inriktning har nyligen åter  framförts. Ett flexibelt system för att dra 
till sig viss utländsk arbetskraft kan förstås väse ntligt avhjälpa briste r på vissa områden av 
arbetsmarknaden. En övergång till en mer se lektiv invandringspo litik underlättas om 
medlemsstaterna och gemenskapen bättre ka n identifiera kommande kompetensbehov och 
yrkesprofiler samt poten tiell arbetskraftsbrist5. Tillförlitliga prognoser kommer dock troligen 
inte att kunna göras, varför invandringspolitik en har små utsikter att kunna tillfredsställa 
kompetensbehoven. Under en allt snabbare ekonomisk omställning och globalisering kommer invandrarna troligen att bidra till att balanser a tillgång och efterfrågan, särskilt de som har 
breda kvalifikationer, erfarenhete r och personliga förutsättninga r som gör att de kan anpassa 
sig till ett mer komplext och förä nderligt arbetsliv. Invandringspo litiken bör därför syfta till 
att hålla inflödet av utländsk arbetskraft i ba lans på medellång sikt och undvika ryckiga 
beslut. 
5. TRENDER
 I NATIONELL  INTEGRATIONSPOLITIK 
Kommissionen har begä rt att en övergripande integrationspolitik skall utvecklas6, vilket 
kräver att immigrationsfrågorna införlivas med alla relevanta politikområden och att åtgärder 
vidtas för att bekämpa diskriminering, samtidig t som man måste utveckla  särskilda åtgärder 
och verktyg för invandrarnas behov. 
Informationen i det här avsnittet bygger på ra pporter fån de nationella kontaktpunkterna för 
integration7 samt de nationella sysselsättningsplanerna8 och de nationella handlingsplanerna 
för social integration9. En genomgång av nationell integrati onspolitik ges i avsn itt 3 i bilagan.  
                                                 
4 KOM(2004) 412. 
5 Se även dokumentet ”Jobs, jobs, jobs – Creating more employment in Europe” från den europeiska 
specialgruppen för sysselsättningen, november 2003. 
6 KOM(2003)336 slutlig. 
7 Se MIGRAPOL-integration 21 
8 Gemensamma sysselsättningsrapporten 
http://europa.eu.int/comm/employment_social/employment_strategy/index_en.htm  
9 Gemensamma integrationsrapporten  
http://europa.eu.int/comm/employment_social/news/2001/jun/napsincl2001_en.html  
 
SV 6   SV Bristande tillträde till arbetsmarknaden  framhålls som det störst a hindret för integration 
och därför den tyngsta politis ka prioriteringen för de nationella integrationspolitiken. 
Bristande språkkunskaper och svår igheter med erkännande av yrkeserfarenhet och meriter är 
också stora hinder och allt fler medlemsstater vidtar åtgärder på området. Särskilda insatser 
görs för att förbättra yrkesvägledningen fö r invandrarna. Invandrarnas förmåga till 
egenföretagande erkänns allt mer. Arbetsma rknadens parter enga gerar sig i större 
u6tsträckning men ännu inte tillräckligt. De t görs sällan utvärderingar av hur effektiv 
politiken är. Många yrken är fortfarande  spärrade för människor som inte är 
unionsmedborgare av nationalitetsskäl.  
Språkkunskaper och bättre utbildning  ses som andra huvudutmani ngar. Medlemsstaterna 
tycks mer inrikta sig på invandrarnas språkkunskaper och allt fler länder anordnar särskild språkträning för nyankomna invandrare och flyktingar. 
Medlemsstaterna lägger al lt större vikt vid medborgarkunskap och samhällsorientering för 
nya invandrare , t.ex. information om grundläggande rättigheter och skyldigheter, bl.a. 
jämställdhet och grundläggande normer och värderingar i mottagarlandet. 
Deltagande i det politiska beslutsfattandet är ett viktigt formellt steg mot samma rättigheter 
och skyldigheter som unionsmedb orgare och de flesta av EU:s 25 medlemsstater har nu 
beviljat invandrare någon form av lokal rösträtt. 
Medlemsstaterna ser invandrare som särskilt utsatta för fattigdom och marginalisering, 
men många länder har fortfarande inte gjort nå gon mer djupgående analys av vilka faktorer 
som leder till en sådan situation. 
Ett antal medlemsstater har fortfarande  stora svårighete r med att erbjuda bostäder  till ett 
rimligt pris och med att hanter a de negativa effekterna av se gregation och stadsområden med 
problem, där invandrarna för det mesta är överrepresenterade.  
Kampen mot diskrimination och rasism  har blivit ännu mer komp lex i ett politiska klimat 
med negativa stereotyper av invandrare i massmedia och ökande stöd för högerextrema 
politiska parter i vissa medlem sstater. Politik för att bekämpa diskrimination och rasism är 
inte alltid kopplade till medlemsstaternas in tegrationspolitik. Det finns dock ett tydligt 
erkännande av behovet att agera. 
Det är överhuvudtaget svårt att bedöma om det ha r gjorts några framsteg med att utveckla en 
övergripande integrationsstrategi  på det nationella planet. Ett antal medlemsstater håller dock 
på att utveckla särskilda integrationskurser  eller program som har invandrare och flyktingar 
som målgrupp och det finns en ök ande insikt om behovet av att införliva invandringsaspekter 
med all politik och aktivera ak törerna genom ökat samarbete mellan nationella, regionala och 
lokala myndigheter samt med det civila samhället. Ett systematiskt införlivande av jämställdhetsfrågorna  tycks saknas i de flesta medlemsst aters hantering av immigrationen, 
både vad gäller politiken och informationsinsamlingen. 
 
SV 7   SV 6. FRAMSTEG  I UTVECKLINGEN  AV EN GEMENSAM  
IMMIGRATIONSPOLITIK 
6.1. Konsolidering av EU:s rättsliga ramar 
Sedan 1999 har kommissionen lagt fram flera di rektiv för att inrätta  lika villkor mellan 
medlemsstaterna och arbeta för en geme nsam invandringspolitik. Direktivet om 
familjeåterförening10, direktivet om varaktigt bosatta personer11 och direktivet om 
uppehållstillstånd för offer för olag lig invandring och människohandel12 har redan antagits. 
Politisk enighet nåddes den 30 mars 2004 om direk tivet om rätt till inresa och vistelse för 
utländska studerande. Andra förslag som är på gång är ett direktiv om rätt till inresa för 
tredjelandsmedborgare för att forska och två förslag till rådets re kommendationer för att 
underlätta inresa för forskare13. Framgångar har också nåtts i fråga om social trygghet vid 
flyttning inom EU - en ny förordning14 trädde i kraft i juni 2003.  
Rådet kunde inte enas om ett direktiv om arbe tskraftsinvandring som lades fram 2002. För att 
bryta dödläget planerar kommissionen att in leda en omfattande remissrunda om ekonomisk 
invandring under hösten 2004.  
Vad gäller direktiven mot diskrimineri ng som antogs 2000 har genomförandet av 
lagstiftningen försenats i många medlemsstater . Kommissionen går igenom situationen och 
kommer att vidta lämpliga åtgärder. 
6.2. EU:s politik för samordning och erfarenhetsutbyte 
6.2.1. De nationella kontaktpunkterna för integration Vid mötet i Thessaloniki i juni 2003 framhöll Europeiska rådet vikten av att utveckla 
samarbetet och informationsutbytet inom nätver ket för att stärka samordningen av politiken 
nationellt och inom EU.  
För att strukturera informationsutbytet beslutade de nationella kontaktpunkterna att ta fram en 
integrationshandbok för yrkesverksamma och beslutsfattare. Handboken håller på att 
utarbetas utifrån flera teknisk a seminarier som anordnades av medlemsstaterna för att 
diskutera praxis och utbyta information med fors kare och företrädare för det civila samhället. 
Handboken skall fastställa allmänna principer oc h rekommendationer för integrationspolitiken 
tillsammans med några goda exempel. Den förs ta utgåvan väntas komma under hösten 2004.  
6.2.2. Den europeiska sysselsättningsstrategi n och strategin för social integration 
Den europeiska sysselsättningsstrategin gör också framsteg. Nya riktlinjer för 
sysselsättningen antogs i juli 2003 där man efterlyste åtgärder för att bättre integrera invandrarna på arbetsmarknaden och sätta upp ett mål för att minska arbetslöshetsgapet 
mellan unionsmedborgare och tredjelandsmedborgare. Riktlinjerna medger hur viktig invandringen är för att fylla dagens och fram tidens arbetskraftsbehov. i riktlinjerna framhålls 
                                                
 
10 Rådets direktiv 2003/86/EG av den 22.9.2003. 
11 Rådets direktiv 2003/109/EG av den 25.11.2003. 
12 KOM(2002) 71 slutlig av den 30.4.2003. 
13 KOM(2004) 178 av den 16.3.2004. 
14 Förordning nr 859/2003 . 
 
SV 8   SV även att det krävs åtgärder för att omvandla svartarbete till regelr ätt sysselsättning. En 
europeisk portal för rörlighet i arbetslivet15 har skapats för att informera om lediga arbeten 
samt om arbets- och levnadsvillkor i EU. Kommissionen kommer att stärka ömsesidigt 
erfarenhetsutbyte mellan medlemsstaterna, även  i frågor som rör immigration, genom att 
bygga ut det befintliga systemet för inbördes utvärdering. 
Inom ramen för social integration betona des i den gemensamma rapporten 2003 behovet av 
insatser för att minska fattigdom och marginal isering bland invandrare och etniska minoriteter 
såsom en av sex huvudprioriteri ngar. Medlemsstaterna kommer att lämna rapport i kommande 
nationella handlingsplaner för social integration.  
Meddelandet om invandring, integration och sysselsättn ing diskuterades både i 
Sysselsättningskommittén och i Kommittén för so cialt skydd, och båda yttrade sig i frågan16. 
Den gemensamma sysselsättningsrapporten oc h den gemensamma rapporten om social 
integrering skall bevaka framsteg på EU-nivå. 
6.2.3. Samarbete i utbildningsfrågor på EU-nivå 
Inom ramen för den öppna samordningsmetoden fö r utbildning och fortbildning har de första 
resultaten av de arbetsgrupper som inrättades 2002 och 2003 för att ut byta praxis, utveckla 
indikatorer och benchmark samt göra studiebesök  lett till att man identifierat vad som hindrar 
invandrare från att få tillträde  till livslångt lärande. Närmare mål för att framgångsrikt 
integrera invandrarna i den kunskapsbaserade ekonomin och samhället togs också fram. En 
prioritet i det kommande arbetet är att göra en djupgående analys av  hinder som invandrare 
stöter på vid undervisning och utbildning. Detta kommer att ta  hänsyn till uppföljningen 2004 
av den gemensamma halvtidsrapporten om  genomförandet av Lissabonstrategin. 
6.2.4. Förbättra informationen om invandringen 
Enligt handlingsplanen för insamling och analys av gemenskapsstatistik på 
migrationsområdet17 utarbetar kommissionen nu ett förslag till direktiv för att harmonisera 
insamlingen av uppgifter och statistik. Den förs ta årliga rapporten om  migration och asyl 
offentliggjordes i april i år18.  
6.3. Ekonomiskt stöd från EU-instrument 
Ekonomiskt stöd från flera av EU:s finansiella  instrument bidrar till medlemsstaternas 
integrationsansträngningar. Stöd  kan fås från strukturfonderna,  bl.a. Europeiska socialfonden, 
Equal-initiativet och EU:s handlingsprogr am för utbildning, sysselsättning och mot 
marginalisering och diskrimination. Med häns yn till de program som särskilt inriktas på 
invandrare har Europeiska flyktingfonden gemenskapens huvudinstrument och ett nytt 
pilotprojekt avseende integrat ion (INTI) startade 2003 för att särskilt stödja politik som syftar 
till att integrera invandrare. En närmare genomgång av EU:s ekonomiska stöd och bidrag till 
integrationen ges i avsnitt 5 i bilagan.  
                                                 
15 Se http://europa.eu.int/eures  
16 Se Sysselsättningskommitténs yttranden  
(http://europa.eu.int/comm/employment_social/employment_strategy/opinions2003_en.htm ) och 
yttranden från Kommittén för socialt skydd  (http://europa.eu.int/comm/employment_social/soc ial_protection_commitee/spc_opinions_en.htm
) 
17 KOM(2003) 179 slutlig. 
18 See Annual report on migration and asylum http://europa.eu.int/comm/justice_home/index.htm   
 
SV 9   SV I förslaget till budgetplan för 2007-2013 föreslår kommissionen att ett delmål skall vara att 
verkligen genomföra unionsmedborgarskapet och in om ramen för området med frihet, säkerhet 
och rättvisa ge ekonomiskt stöd till en gemensam invandringspolitik  för effektiv hantering av 
migrationsflöden för att fylla arbetsmarknadens behov. EU måste därför vidta åtgärder inom 
ramen för detta politikområde för att stimulera och stödja medlem sstaternas insatser för att 
främja integration av medborgare från tredjeländ er som är bosatta i deras länder. I den tredje 
rapporten om ekonomisk och social sammanhålln ing, i vilken ”ett nytt partnerkap för 
sammanhållning” föreslogs, bekräftade kommis sionen behovet av att med hjälp av ESF öka 
sysselsättningspotentialen hos människor som ha r svårare att komma in på arbetsmarknaden, 
exempelvis invandrare. Ökad solidaritet är nödvändigt för att stödja medlemsstaternas ansträngningar att ge tredjelandsmedborgare av olika kulturella, religiös, språklig och etnisk 
bakgrund möjlighet att etablera sig och aktivt delt a i alla aspekter av europeiskt samhällsliv. 
6.4. Dialog med tredje la nd och internationellt 
För att bygga närmare förbindelser med ursprungslä nderna har insatser gjorts för att integrera 
migrationsfrågorna med EU:s politik för yttre förbindelser och bistånd
19. Migrationsfrågor tas 
systematiskt upp i dialogen me llan EG och många ursprungs- och transitländer och ett 
ekonomiskt samarbetsprogram har utvecklats20. Detta bör ses i ett bredare sammanhang, som 
även omfattar ökande betydelsen av migrations frågor på den internationella dagordningen, 
även inom ILO och FN:s ”Global Commission on Migration”. 
                                                 
19 Se KOM(2002) 703. 
20 Se även SEK(2003) 815 av den 9.7.2003. 
 
SV 10   SV 7. SLUTSATSER 
Rapporten bekräftar att invandringen fortsätter va ra viktig för EU:s ekonomiska och sociala 
utveckling. Mot bakgrund av en minskande befo lkning i arbetsför ålde r kommer invandringen 
troligen och i allt högre grad at t behövas för att möta behoven i det utvidgade EU, som därför 
bör förbereda sig på detta. 
Det krävs likvärdiga förutsättningar för politiken för ekonomisk invandring  i hela EU för att 
man skall kunna fylla arbetskraftsbehovet framgångsritkt och på ett mer insynsvänligt och sammanhängande sätt. Med tanke på att rådet inte kunde enas om direktivet om ekonomisk 
invandring hoppas kommissionen att grönboken som ko mmer att lanseras inom kort kommer 
att bereda väg för ett nytt rättsligt EU-instrument i frågan. 
Inresa och integrationspolitik är intimt förena de och bör förstärka varandra ömsesidigt. För 
integration på arbetsmarknaden är det viktig t att medlemsstaterna ytterligare ser över de 
befintliga strukturerna och instrumenten, i synnerhet kapaciteten att identifiera kunskaper 
och arbetskraftsbrister och få ut  invandrarna på arbetsmarknaden . Kommissionen 
kommer att stödja erfarenhets utbyte i dessa frågor inom ramen för den europeiska 
sysselsättningsstrategin. Kommissionen har föreslagit ett nytt och ambitiöst utbytesprogrammen i samband med sysselsättni ngskommittén som kan hantera dessa frågor. 
Gemenskapens program för sysselsättningsskapa nde åtgärder kommer också att användas för 
att öka kunskaperna om integr ation på arbetsmarknaden.  Rapporten visar att det är viktigt att 
bedöma invandrarnas kunskaper och meriter  för att bättre utnyttja deras potential. Det 
vore ett verkligt framsteg att underlätta erkänn andet av invandrarnas meriter genom att på 
dem tillämpa samma kriterier som används för a tt erkänna de egna medborgarnas utländska 
meriter.  
Medlemsstaterna sysslar även i allt högre grad med integration av nyanlända  i synnerhet för 
att invandrarna skall förstå och respektera de grundläggande normern a och värderingarna i 
mottagarlandet och när det gäll er språkfärdigheterna för att undanröja väsentliga hinder för 
integration. Medlemsstaterna är ovilliga att öppna för ytterligare ekonomisk invandring om de 
inte kan integrera de nyanl ända väl på alla samhälls områden. Behovet av särskilda 
integrationsåtgärder tas även upp av länder utanför EU vid dis kussioner om migration. Detta 
framhåller behovet av att stärka och utveckla gemenskapens instrument för integration av 
tredjelandsmedborgare, i samband med utveckli ngen av inresepolitiken. De förberedande 
åtgärderna från INTI är ytterligare ett steg på vägen för att främja särskilda 
integrationsåtgärder fö r tredjelandsmedborgare genom att bi dra med nya idéer, utbyte av god 
praxis och prioriteringar. 
Det krävs insatser för att integrera dagens inva ndrare. Detta innefattar både en övergripande 
integrationspolitik och att frågan införlivas  med alla områden samt särskilda insatser. Att 
införliva invandringsfrågorna innebär att aktivt och öppet beakta invandringsfrågor på alla 
relevanta politikområden och åtgärder inom EU och nati onellt. Ett av syftena med 
årsrapporten om migration och integration är att se till at t invandrarnas behov verkligen 
beaktas i alla EU-program och initiativ som berö r dem och att informera rådet om de framsteg 
som görs. Den här första rapporten visar att hä nsynen till invandringsfrå gor på flera viktiga 
politikområden fortfarande går långsamt och att y tterligare insatser behövs för att utveckla en 
effektiv politik.  
 
SV 11   SV Ett antal åtaganden har dock gjor ts av EU sedan antagandet av meddelandet om invandring, 
integration och sysselsättning, så väl inom den europeiska syssels ättningsstrategin och arbetet 
med social integration, och några positiva följder märks nationellt. De flesta åtaganden 
måste dock fortfarande omsättas i handling. Man bör använda målsättningar och utveckla 
en mer systematisk och jämförbar informationsin samling inom EU för att bättre övervaka hur 
politiken påverkar invandrar na. Kommissionen kommer att ägna särskild uppmärksamhet åt 
bevakningen av medlemsstaternas nationella sysselsättningsplan er och planer för social 
integration. Erfarenhetsutbyte me d de nationella kontaktpunkter na för integration kommer 
också att vara till hjälp för att inarbeta invand ringsfrågor nationellt och inom EU och utveckla 
god praxis för särskilda behov i målgrupperna. Med tanke på den ökand e betydelsen och den 
prioritet som ges integrationen av invandrare i EU:s finansiering, är det vi ktigt att förbättra 
informationen om hur medlen används för att underlätta invandr arnas integration.  
För att komma vidare är det viktigt att öka dialogen med invandrarorganisationer. Dialog 
med olika grupper som bygger på ömsesidigt fö rtroende är grundläggande för att stödja 
invandrarnas integration och bevara den so ciala sammanhållningen. Inom EU uppmanar 
kommissionen invandrare att aktivt delta i debatten. Den här rapporten visar att 
integrationspolitiken och religiösa och kulturella frågor fortsätter vara stora utmaningar i de 
flesta medlemsstater. För att förbättra dialoge n med invandrarorganisationerna och motverka 
fördomar, okunnighet och intolerans såväl som religiös extremism inom EU kommer 
kommissionen att prioritera in rättandet av nätverk och sama rbete inom ramen för INTI:s 
förberedande åtgärder för 2005.  
En annan tung fråga är den alltmer heterogena befolkningen i EU:s städer  som innebär en 
utmaning för många medlemsstater. Det är viktigt att öka insatserna för att utbyta erfarenheter 
och bästa praxis på EU-nivå, särskild i sa mband med strategin för social integration. . 
Kommissionen kommer även att föreslå att de nationella kontak tpunkterna för integration tar 
in frågan i sina arbetsprogram. 
Inrättandet av ett gemensamt rättsligt ramverk för tredjelandsmedborgares rättigheter och 
skyldigheter stödjer EU:s politik för integration av invandrare. De första EU-direktiven har nu 
antagits och kommissionen kommer uppmärksamt att följa hur de genomförs i nationell 
lagstiftning. Kommissionen ko mmer även att se över vilka politiska rättigheter 
tredjelandsmedborgare har enligt arbetet.  
Den rättsliga ramen och de polit iska instrument som beskrivs ovan utgör viktiga inslag i det 
praktiska arbetet med integration. Det behövs dock större samstämmighet i fråga om målen 
med dessa åtgärder. Vid mötet i Thessaloniki  framhöll Europeiska rådet behovet av att 
utveckla en gemensam ram inom vilken den nationella politiken ka n utvecklas, och man 
övervägde definition av gemensamma  grundläggande principer för att intensifiera 
utvecklingen av ett sådant ramverk. Kommissi onen kommer att lägga nödvändiga förslag för 
att utarbeta gemensamma principer som kan ligga  till grund för antagandet av särskilda mål 
på de relevanta politikområdena. 
 
SV 12   SV De nationella kontaktpunkter na för integration har en viktig uppgift i arbetet. De kan bidra på 
ett avgörande sätt för att övervaka framstegen  på olika politiska områden och se till att 
insatserna nationellt och på EU-nivå stärke r varandra ömsesidigt. Med utgångspunkt i deras 
erfarenheter av handboken om integration bör de även kunna identifiera e tt antal prioriterade 
områden och rekommendera ytterligare samarbet e mellan medlemsstaterna. För att stärka det 
europeiska ramverket för integration och de n nya konstitutionen kommer kommissionen att 
överväga behovet av en mer formell grund för framtida informationsutbyte om integration 
utan hinder av Europeiska sysselsättningsstra tegin och Europeiska strategin för social 
integration. 
 
SV 13   SV ANNEX  
1. M IGRATION TRENDS IN EU-25 
In 2002 only Latvia, Lithuania and Poland sh owed a negative crude net migration rate21. 
Especially in countries like Germany, Greece,  Italy, Slovenia and Slovak Republic, which are 
experiencing negative natural growth, migr ation makes an important contribution to 
population increase. Despite a positive migrat ion rate, the Czech Republic, Estonia and 
Hungary are experiencing a population declin e due to high negative natural increases. 
In 2002, the annual crude net migration rate wa s 2.8 per 1 000 population in EU-25. Estimates 
show that during the period 1990-2002, these rate s were generally positive in the EU-15 and 
often negative in some of the new Member Stat es. These estimates, which give an indication 
of the role of migra tion in population change, show that , on the whole, there were more 
immigrants coming into the EU-15 than emigrant s going out and that th e reverse was true for 
most of the acceding countries.  
To get a full understanding of migration trends  it would be interestin g to look at the total 
number of third-country nationals recorded as legally residing in EU-25. The total number of 
third-country nationals livin g in the 15 Member States22 in 2001 was estimated to be 14.3 
million, the equivalent of 3.8% of the total population . Unfortunately figure s for third-country 
nationals living in all 25 countries are not available. However the total number of non-
nationals23 living in the 25 countries is known alt hough there is no data for 2001 for France, 
Ireland, United Kingdom, Cyprus, Estonia, Malta , Poland and the Slovak Republic and this is 
why the number of non-nationals only amounts to  15 million, which is equivalent of 5.0% of 
the total population. Belgium, Germany and Au stria have sizeable non-national populations 
(around 9%). Next come Greece and Sweden  with respectively about 7.0% and 5.5%. 
Luxembourg is an unusual case with non-nationals accounting for just over one-third and a quarter of the population. It shou ld be noted that differences between countries in terms of 
non-national populations partly refl ect differences in national legislation on the acquisition of 
citizenship.  
Among the non-nationals, around one-third are citi zens of another EU-25 Member State and 
the remaining two-thirds (9 million people)  are third country nationals. Belgium and 
Luxembourg are the only countries where othe r EU-25 nationals outnumber third country 
nationals. In 2001 the largest group of third count ry nationals living in the Union was Turkish 
citizens (around 2.4 million of whom 2.0 million in Germany). 
                                                
 
21 Comparable immigration and emigration data are not  available for all countries, meaning that it is 
impossible to calculate net migration directly by  subtracting emigration from immigration. Net 
migration is instead estimated here as the change in population that cannot be attributed to natural 
change (births minus deaths). Net migration figures give an indication of the importance of migration as a component of population change, but do not provide clear information about the size of the separate 
immigration and emigration flows. For example, low positive net migration could indicate high 
emigration but even higher immigration, or equally, zero emigration and low immigration. 
22 Source:Eurostat (data from UK are estimates from previously published UK figure). 
23 Non-nationals includes both third country nationals and other EU-country nationals living in another 
EU Member State. 
 
SV 14   SV Sweden, The Netherlands and Denmark have th e highest ratio of non- nationals acquiring 
citizenship24. Luxembourg and Greece show the lowest relative numbers. In these countries 
there were fewer than 5 cases of newly acqui red citizenship per 1,000  non-nationals in the 
country. Compared with 1990, in almost every country the ratio of the number of people 
acquiring citizenship to the non-na tional population has increased. 
During 2001, excluding seasonal employment, the ma jority of residence permits in the EU-
countries who supplied data, were granted for the purposes of family formation, employment 
or study. Within these categor ies, the reasons for granting residence permits can vary 
dramatically between Member States, some granting the majority of permits for reasons of family formation, whilst others almost exclus ively for employment purposes. For instance in 
Sweden, over 70% of residence permits were granted for purposes of family 
formation/reunification. In Belgium and Denmar k this was the reason in over 50% of cases 
and in Austria, Finland, France and Italy it applied to between 20% and 30% of cases. In 
Germany and Spain, a residence permit was grante d for employment purposes in over 80% of 
cases and in Italy, in over 50% of cases. Lo oking at the EU overall, nearly 40% of all 
residence permits were granted for the purpose of employment whereas 30% were granted for 
the purpose of family reunion.  
A lack of complete and comparable data hamper s the analysis of migra tion and caution should 
be taken. Being foreign born is not  necessary an indica tor of being an immigrant from another 
country. The statistics on net immigrant flows most likely unde restimate the re al level of 
migration due to movements of illegal or clandestine immigrants. Illegal immigration flows are obviously not included in official statisti cs and can only be estimated with difficulty. 
Furthermore, emigration flows are not well reco rded and there are no data on outflows of 
immigrants from the labour market in most c ountries and on changes of “category”, such as 
the number of immigrants or of third coun try nationals who stop working, retire, are 
naturalised or return to their country of origin. 
In the context of the enlarged EU, it is importa nt not to confuse immigration by third-country 
nationals and internal mobility of EU citizen s, including those from the new Member States. 
While the income gap between the new Member St ates and the EU-15 is likely to diminish to 
some extent over the transition pe riod, the basic incentives to mi grate will – in all likelihood – 
not be fundamentally different from now. Ther efore, the economic rationale for maintaining 
restrictions on the free move ment of workers after accession may be weaker than often 
assumed
25. Applying temporary curbs on labour mobility  from the new Member States will 
only distribute inflows over a l onger period of time, delay th e overall movement of workers 
and may introduce “biased” destin ation patterns of flows into the EU-15, with the risk of 
distorting mobility on a more  permanent basis. A study26 for the Commission came to a 
similar conclusion concerning th e transition periods and confir med previous research that 
flows of workers following enlargement will be fairly moderate. The enlargement of the Union is therefore not expected to have a ma jor impact on the future need for immigration. 
                                                
 
24 Eurostat, Statistics in Focus, Population and Living Conditions, Theme 3 – 3-2004.  
25 Virtually all old Member States have maintained re strictions on access to their labour market, at least 
for the first two years following accession.  
26 German Institute for Economic Research, Potential Migration from Central and Eastern Europe in the 
EU 15 – An Update; DG EMPL, October 2003. 
 
SV 15   SV 2. MIGRANTS IN THE LABOUR MARKET AND ECONOMIC AND PUBLIC FINANCE ASPECTS 
OF IMMIGRATION  
Migration helps to sustain employment growth  
Between 1997 and 2002 the number of people employed27 in the EU-15 increased by about 
12 million, out of which 9.5 million were EU-n ationals and more than 2.5 million, third-
country nationals. While the share of third-coun try nationals in total employment was 3,6% in 
2002, they contributed to empl oyment growth by 22%. In 1997, the employment rates of 
EU-nationals already stood at 79% for the medi um skilled and at 87.5% for the high skilled in 
2002 they had further risen to 81.6% and 89 % respectively, and ther eby reaching levels 
difficult to increase any further. A similar development is seen among third-country nationals. The number of medium skilled increased by 50% and that of  high skilled doubled, amounting 
to more than 60% of the total increase in th eir employment. This refl ects not only the well 
know fact that migrant labour strongly reacts to  cyclical variations in economic activity but 
also migrants labours over proportional contribu tion is sustaining employment over a 5-year 
period, which is characterised predominan tly by solid economic and strong employment 
growth. The situation for the low skilled is some what different, with more modest increases in 
both groups but still stronger for third-c ountry nationals than for EU-nationals. 
Given the extremely high levels of employment  already reached by skilled EU-nationals, third 
countries' labour is increasingly appearing as  a major potential, wh ich can be tapped to 
respond to the growing demand for skilled labo ur while continuing to respond to the demand 
for low skilled labour. 
An unused employment potential among third-country nationals
28 
Over the last decade third-country nationals' unemployment has remained higher than 
EU-nationals', more than twic e as high in a majority of Member States. Third-country 
nationals have also much lower employment rate s than EU-nationals (by 14 percentage points 
lower in 2002), in particular in the prime-age group (by 20 pe rcentage points lower) and for 
the high skilled. The gap is on average wider fo r women than for men, within all working age 
groups.  
Migrants workers are not only concentrated in a few sectors, but within them, in the lower 
skilled segments. “Education”, “care” and “health ” progressively emerge  as new sectors of 
employment, notably for newly arrived migrants  while young people of fo reign origin tend to 
be increasingly working in jobs with a “national profile”29. Whether these changes mean a 
better starting point for migrants' longer term in tegration in the labour market is questionable 
as they still tend to remain concentrated in low quality service jobs offering little room in 
terms of adaptability and mobility. 
Educational attainments remain lower also for the younger generations. In 2002, at 35%, the 
share of the 18-24 year olds havi ng lower secondary edu cation or less and be ing not in further 
education and training was twice as high for th ird-country nationals th an for EU nationals. 
                                                 
27 Defined as the number of people employed in the working age population (15-64) in the Community 
Labour Force Survey. 
28 This section highlight the key findings form ”Employment in Europe 2003”, where the Commission 
analysed this important issue in detail. 
29 OECD, "Trends in international migrations" , 2003, part I 
 
SV 16   SV More than 60% of third-country nationals aged  15-24, were low skilled and 5% highly skilled 
compared with 46% and 8.5% for EU-nationals. Improving migrants' integration in the labour 
market requires breaking the vicious circle of a low skill level giving access to sectors and jobs, which in turn, offer poor chances of improving their skills.  
Although newly arrived third country migrants tend on average to have  a higher skill level 
than those established for several years in th e EU, their activity rates are lower and their 
unemployment rates higher than for longer esta blished immigrants. At 45%, the employment 
rate of immigrants who arrived in 2001 was n early 20 points below that of those who arrived 
10 years before. 
Differences in employment performances of th ird country nationals seem to be strongly 
related to the country of origin, for women in particular 
The employment rate of migrants from African  countries and Turkey is dramatically lower 
than for EU-nationals whatever the skill level and the gap is more marked for women. This is 
not the case for migrants from Balkan count ries, whose employment rates are at or over 
EU-nationals' levels both for men and women. Differences appear however less marked when 
considering country of birth instead of nati onality as shown by result of recent research 
conducted for the Commission. 
The situation of migrants in the labour  market in the new Member States  
Community Labour Force Survey data are no t robust enough to provide a comprehensive 
picture of migrants' employment in the ne w Member States. Available information for 
Slovenia, the Czech Republic, Poland and Slovakia
30 relates to the situation before accession 
and considers both EU and third country nationa ls workers as migrant workers and it only 
allows for rough estimates based on the numb er of work permits and trade licenses 
delivered31. In the new Member States, the great ma jority of migrant workers come from 
neighbouring countries, including the former USSR  and the Balkans. In Slovenia, 93% of the 
foreign workers come from former Yugoslavia. Foreign workers from Ukraine, Belarus and 
the Russian Federation represent the majority in Poland and between 27 and 36% in the Czech 
Republic. Both countries have also a sizeable share of migrant workers from Asian countries, 
notably Vietnam. 
Migration trends are cha nging in the new Member States and,  as in old EU countries, migrant 
labour plays a part in adjusting for labour and skill shortages provided the immigrants are integrated in the labour market. In Cyprus, labour market adjustments rely heavily on 
migrants employed on a temporary basis, in part icular in "hotels and restaurants" and in 
"private households" who represented 10.2% of the employed workforce in 2002
32. In Central 
and Eastern European new Member States, migr ants from EU-15 represent a marginal share 
                                                 
30 "Migration Trends  in selected EU Applicant Countries" , International Organisation for Migration, 
Vienna, 2004. 
31 In Poland the number of work permits fluctuated between 15,300 and 17,800 per year between 1997 
and workers can be estimated  at around 167,600 in 2001. In Slovakia around 9,000 non national citizens 
were officially working in 2002. 
32 Supporting document SEC(2003) 1361 to Commission Communication "Progress in implementing the 
Joint 2002, in Slovenia between 34,000 and 40,000. In  the Czech Republic, the total number of work 
permits declined from 130,767 in 1997 to 103,652 in 2001, but adding trade licenses the number of 
migrant assessment Papers on employment policies in acceding countries"  COM(2003) 663 final. 
 
SV 17   SV of migrant workers (around 2.5% in the Cz ech Republic, for example) but helped by 
responding to the demand for new skills led by the economic transformation. They are generally high skilled, employed in managerial  and professional occu pations on a temporary 
basis and concentrated in big cities. Migran ts from Central and Eastern Europe and the 
Balkans, on the other hand, wo rk mainly in industry (texti le and food in particular), 
construction and agriculture in manual, unskilled  jobs or, in the case of women, as domestic 
helpers, carers for children and elderly people. Traditionally, mi grants from Asia have been 
mainly entrepreneurs, running small family bus inesses, notably in th e retail and textile 
industries. 
Economic and public finance aspects of immigration
33 
Economic theory is relatively optimistic with re spect to the economic impact of immigration, 
suggesting overall welfare gains. Immigrant work ers can improve the allocation of workers to 
firms and may ease labour shortages in areas in  which natives do not want to work. As they 
tend to be more responsive than local wo rkers to labour market conditions, immigrant 
workers may help to smooth the adjustment of  labour markets to regional differences or 
shocks. Moreover, the increase in human capital from immigration contributes to long-term 
growth, in addition to the pur ely quantitative impact of in creases in the labour force. 
A large part of the gains accrue to the immigr ants themselves (and to their families in the 
source countries receiving remittances), but most  studies find a small “immigration surplus” 
for the native population as well. However, the di stributional impact tends to be significant, as 
costs and benefits are not even ly distributed among the reside nt population. Studies typically 
show complementarities between skilled domes tic workers and unskilled migrants and some, 
although weak, substitution between unskilled migrants and domestic workers. In cases of a rapid increase in labour supply not matched by an increase in the capital stock, additional 
migration could thus lead to income redist ribution from native work ers to capital-owners, 
with unskilled labour probably having to shoulde r a major share of the burden. Thus, a shift 
towards a better balanced skill-mix of migr ants should be conducive to alleviating 
distributional concerns. More over, additional migration may well be accompanied by 
additional capital investment over the medium te rm, particularly if migration reduces supply 
barriers to economic activity such as labour or skill shortages.  
The Communication on immigration,  integration and em ployment concluded that while using 
immigration to fully compensate for the imp act of demographic ageing on the labour market 
is not a realistic option, in creased immigration flows are not  only likely but necessary. The 
existing literature confirms that migration can  contribute to mitigating the ageing process 
significantly if migration rates remain at their historical le vels or increase further, without 
being a solution to ageing populatio ns. In fact, the leve l of net migration required in order to 
maintain the old-age dependency ratio at its 2000 level would entail enormous increases of 
inflows relative to current levels. The EUROST AT demographic scenario used as a basis for 
the projections of public expend iture on pensions and health ca re already assumes significant 
net in-migration of some 30 million in tota l until 2050. Thus even somewhat higher net 
immigration would not dispense policy make rs from implementing the EU’s internal 
structural reform agenda to cope with the impa ct of ageing populations. In particular, in all 
Member States timely preparati ons to tackle the budgetary impli cations of ageing will have to 
                                                
 
33 This section is largely based on a note prepared by Commission services for the Economic Policy 
Committee, “Economic aspects of immigration” , ECFIN/361/03 en. 
 
SV 18   SV rely on the three-pronged strategy of raising employment rates, reducing public debt, and 
reforming pension systems34. 
An important element in the public debate ove r immigration has been the impact on public 
finances. Indeed, several recen t studies have shown that we lfare dependency ratios of 
migrants have increased in some countries in absolute terms and relative to the native 
population35. Basically, the higher probability of migrant households relative to native 
households to depend on social welfare progra mmes is a result of their human capital and 
other socio-economic characterist ics, with lower education, a lo wer age of the household head 
and a higher number of children being the prime factors. Typically, afte r controlling for these 
“observable” characteristics, there remains only a small part of “resi dual” welfare dependency 
of migrants over and above those of natives. Moreover, these studies find somewhat stronger 
tendencies for migrants to stop depending on welf are assistance than in the US. Welfare usage 
of non-humanitarian migrants seems to be at  least in some cases well below that of 
humanitarian migrants, and non-humanitarian migrants tend to stop depending on welfare 
more rapidly than other migrants. Thus, part  of the increase in welfare dependency of 
migrants can be traced back to  higher numbers of asylum seekers and refugees, who are not, 
or only under restrictive c onditions, permitted to work. 
3. OVERVIEW  AND  BROAD  TRENDS  IN NATIONAL  POLICIES  ON  
INTEGRATION   
The definition and content of integration policie s differ widely in terms of scope, target 
groups and actors. Some Member States are co mbining both actions targeted specifically on 
migrants and a mainstreaming approach; others have a less comprehensive, more fragmented 
strategy, which is often project-based. For long-term reside nt immigrants, ethnic or national 
minorities and asylum seekers, the policies carr ied out differ significantly from one Member 
State to another36. For newly arrived immigrants and re fugees, policies are more similar and 
are generally based on national introduc tion programmes consisting of three main 
components: language tuition, civic orientation an d education, and professional labour market 
training.  
The actors involved in developing integration policies vary a lo t across Member States. When 
a mainstream approach prevails, public actors  responsible for integration policies are less 
identifiable, with an overall res ponsibility often given to the Mini stry for Home Affairs and/or 
for Social Affairs. Authorities in  charge of policies for specific target groups are more visible. 
Integration strategies are defined at national level but often implemented by regional and local 
authorities. Some countries try to involve social  partners while others  rely mainly on NGOs.  
The diversity of approaches a nd actors reflects differe nt policy priorities, as well as the 
specific history and patterns of migration fl ows within each country. As several Member 
States have recently changed from being emig ration countries to immi gration countries, the 
need for comprehensive integration strategies has increasingly been recognised. This is, for 
instance, the case of many new Member Stat es, where emphasis has long been put on 
addressing minority issues, rather than on integrating newcomers.  
                                                 
34 Joint Report on pensions. 
35 A number of studies focus on Germany; some recent  evidence is available for Sweden, the Netherlands 
and Denmark. 
36 See European Commission, COM(2003) 336 Annex 1 Synthesis report on national integration policies. 
 
SV 19   SV Member States have committed themselves to significantly reduce the unemployment gaps 
between non-EU and EU nationals.  
Lacking a job is often perceived as the most important barrier to integration and promoting 
immigrant participation in the labour market is identified as a central policy priority. This is 
echoed by the vast majority of the National Contact  Points on Integration who identify lack of 
access to employment as being the greatest barrie r to integration and thus the most important 
political priority within national integratio n policies. Under the European Employment 
Strategy, Member States are called upon to promote the integration of and combat 
discrimination against immigrants and ethnic minor ities in the labour market. In particular, 
Member States are committed to significantly reduce the unemployment gaps between non-
EU and EU nationals by 2010, according to nationa l targets. Skills gaps and discrimination 
certainly play a role. Lack of language skil ls and difficulties regarding recognition of 
professional skills and qualifications are also important barriers. The analysis of the National Action Plans for Employment for 2003/2004 show s some promising policy developments. A 
growing number of Member Stat es (BE, DK, FR, PT, SE) are ta king measures to improve the 
recognition of qualifications and competences of migrants obta ined outside the EU. Special 
efforts are being carried out to improve job guidance and job counselling for migrants. For 
instance, the French public employment servi ce has nominated official s in charge of the 
coordination of the reception of  migrants in order to facilit ate their access to employment 
services. In Belgium, regional public employment  service also provides information about the 
rights of job seekers when c onfronted with discrimination. The potential of migrants to 
establish themselves as entrepreneurs is also increasingly recognised. In Germany, for 
example, several measures are developed to at tract more foreign workers to start their own 
business by better counselling, improved informati on and targeted public relation measures.  
However, little progress is seen in a number of other policy areas. Targets reflecting the one 
agreed at EU level have not been set at national level, except for the Netherlands, France, 
Denmark and Ireland. The Netherlands for example has committed itself to raising the employment rate of ethnic minorities to 54%  by 2005 whereas Denmark has set a target of 
having a minimum of 3.5% of people from a migrant origin in th e public sector. Although 
anti-discrimination measures in the workplace ar e considered crucial, not all Member States 
seem to give the necessary importance to this issue. The involvement and the commitment of 
the social partners are increasing but still lim ited. The evaluation of the effectiveness of 
policies is scarce. A counter-example is Swed en, which has recently appointed officials to 
review the effectiveness of reception and indu ction schemes for immigrants and refugees. 
Finally, many occupations remain inaccessible for non-EU nationals on the ground of nationality shifted recently its policy by aut horising non-EU nationals to access occupations 
in the civil service.  
Language tuition for newly arrived immigrants is gaining in importance 
Some immigrants are highly educated and alre ady speak the language of their host country. 
Immigrants bring with them a language resource  which the EU needs to capitalise on and their 
language  and intercultural  skills may well be better than th ose of their hosts. Language skills  
and the  improvement of the educational  attainment are, however, id entified as ke y challenges, 
not just to ensure integration in the labour market , but to integrate into society at large. Poor 
language skills are not only influenced by learning abilities and the lack of interaction with 
 
SV 20   SV the host society, but are perhaps also a resu lt of shortage of financial resources37. Generally 
Member States seem to be focussing more on immigrant’ language abilities and an increasing number of countries are providi ng specific language tuition for newly arrived immigrants and 
refugees. Germany for instance is proposin g 600 hours of language training in their 
anticipated national integration programme. At the same time the focus has increased in some 
countries on the responsibility of the immigrant to integrate a nd learn the language of the host 
society. In the Netherlands an increased responsibility on the newcomers for his or her integration is envisaged by pl acing the cost of the introduction programme on the newcomer 
and requiring an integration exam. 
The provision of civic education to new immigrants is growing 
Confusion and ignorance surrounding immigration, social and cultural i ssues is widespread, 
as highlighted by the on-going di scussions in several Member States on the wearing of 
cultural and religious symbols. These difficult ies are also echoed by Member States which 
have highlighted the increasing need for provi ding civic education or  orientation to new 
immigrants, such as information about fundament al rights and obligations, including equality 
of men and women, basic norms and the core values  of the host society. Such efforts could be 
seen as an increased recognition of the n eed for developing and implementing a holistic 
approach to integration, whic h should include measures to facilitate civic, cultural and 
political participation. Member St ates still have difficulty in achieving the delicate balance 
between on the one hand the adaptation from migrants and on the other hand the changes 
required in society. 
Some progress in granting political ri ghts to immigrants at local level 
Participation in the political de cision-making process is certainl y an important formal step to 
granting foreigners similar rights and obligations  as EU-nationals. Participation in political 
life has been and is currently  under discussion in some Member States. Belgium and 
Luxembourg for example have recently adopted ne w legislation granting the right to vote to 
foreign residents under certain conditions. The ma jority of both new and old Member States 
have now granted some level of electoral rights  to immigrant at the local level and with the 
forthcoming transposition of th e Directive concerning the status  of third-country nationals 
who are long-term residents
38, there will be an opportunity for the remaining Member States 
to consider granting more political rights to immigrants. The European Parliament considers 
that Member States should ensure the right to  vote in local and European elections, but has 
emphasised that civic citizenship  implies more than that, including ensuring that citizenship 
requirements are non-discriminatory39. 
Making a drive to reduce the risks of poverty  and social exclusion is a critical challenge 
                                                 
37 Currently there are no specific Community measures to fund language courses for individual migrants 
as the responsibility for the organisation of educatio n and training systems rests with Member States. 
There are however projects under the Socrates and Leonardo da Vinci, which seek to encourage sharing 
of experiences and good practice in the teaching of immigrants. 
38 Council Directive 2003/109/EC of 25 November 2003. Deadline for transposition into national law is 
23 January 2006 cf. art. 26. 
39 Report on the Communication from the Commission on immigration, integration and employment from 
the European Parliament, 1 December 2003, A5-0445/2003. 
 
SV 21   SV Under the European common objectives to combat  poverty  and social exclusion adopted in 
December 2002 emphasis was placed on the need  to tackle the specific social risks 
experienced by immigrants. An analysis of the National Action Plans for Social Inclusion for 
2003-200540 shows that a more determined action is  needed. While Member States identify 
immigrants among those particularly at risk of  poverty and social excl usion, many countries 
still fail to provide in-depth analysis of the fact ors leading to this situat ion. Little attention is 
given to promoting access to resources, rights, g oods and services, in par ticular to appropriate 
healthcare.  
… and access to affordable housing is a particular problem  
The urban settlement and housing  of immigrants, in particular,  are still causing difficulties. A 
number of Member States are struggling to provide affordab le housing and to address the 
negative consequences of  segregation and deprived urban areas, where immigrants tend to be 
over-represented. Some Member States are in troducing new approaches to overcome this 
problem by linking admission and housing policie s. Italy, for example, has decided to 
introduce a new system where the employer ha s to guarantee housing under a “contract of 
stay for work”.  
Fighting discrimination must be stepped-up 
The fight against discrimination and racism has been rendered even more complex in the 
recent political climate, with the sometimes negative stereotypi ng of immigrants in the media 
and the rise in support for far-ri ght political parties in some Member States. Specific actions 
to promote the integration of immigrants mu st be complemented by measures to tackle 
discriminatory barriers. Policies to  combat  discrimination and racism are not always 
connected to the integration strategies pursue d by the Member States. There is, however, a 
clear recognition of the need to act. Most EU  citizens acknowledge that members of ethnic 
minorities would stand less chance of getting a j ob or training, even with the same level of 
qualifications as other candidates,  and more than 80% of EU ci tizens believe that it is wrong 
to treat people differently on the basis of their racial or ethnic origin41. The transposition of 
the 2000 EU legislation banning discrimination on grounds of racial or  ethnic origin in 
employment and beyond42 has acted as a catalyst for pr ogress by forbidding discriminatory 
attitudes, behaviour and practi ces and establishing in  each Member Stat e specialised bodies 
responsible for promoting equality and comb ating racial discrimination, which are now 
becoming operational.  
4. O VERVIEW OF FINANCIAL INSTRUMENT S AND THEIR CONTRIBUTION TO 
INTEGRATION OF IMMIGRANTS  
Several EU financial instruments and initiative s contribute to the integration efforts of the 
Member States. Financial suppo rt is available through the St ructural Funds, and from the 
European Social Fund (ESF) in particular. Some  of the activities supported under the five ESF 
priorities have relevance for the integration of immigrants although it is difficult to quantify 
their contribution as such at EU level since the ESF programmes do not have a target group 
                                                 
40 See 2003 Joint Inclusion Report, as well as national action plans for social inclusion on 
http://europa.eu.int/comm/employment_social/news/2001/jun/napsincl2001_en.html  
41 See Eurobarometer survey on Discrimination in Europe  published by the Commission in June 2003. 
42 Council Directive 2000/43/EC. 
 
SV 22   SV approach and legally resident third-country nationals are elig ible for ESF funding on the same 
footing as EU nationals. Over 2000-2006, the ESF will spend some € 12.5 billion (20 % of the 
budget for the period) under the po licy field addressed at promo ting equal opportunities for all 
in accessing the labour market. As an example43 of support for immigrants, projects and 
measures have been identified in the programming documents of a number of Member States 
(BE, LU, FR, ES, EL, NL) amounting to € 26 0 million. The activities include counselling, 
training, guidance, employment support and measures  to facilitate labour  market integration. 
Another example is the Objective 3 Commun ity Support framework for UK, with an ESF 
allocation of more than € 4 billon, under whic h ethnic minorities and refugees represent 28% 
of the beneficiaries of active labour market measures. 
The European action programmes in the field of education also have relevance for the 
integration of immigrants. The Grundtvig ac tions, under the Socrates  programme, aiming at 
making lifelong learning opportunities more widely  available to citizens in Europe, have 
supported a number of projects addressing the learning needs of immigrant communities so as 
to secure their fuller participation in civil society and more effective access to, and progress 
within, the labour market. In 2003, 28% of the pr ojects supported by Gru ndtvig related to the 
education of migrants (as primary or indirect beneficiaries) and ref ugees. Migrants’ children 
is also an overall priority for Comenius. 17% of the projects in the period 2000-2003 
supported at Community level wher e targeted specifically at mi grants children. The Leonardo 
da Vinci programme, implementing the EU’s vocational training policy, also supported in 
2001 and 2002 a number of projects, which ha ve migrants and refugees among their 
beneficiaries.  
Across the EU, transnational exchanges have de veloped within the framework of the EQUAL 
initiative and of the European action programmes in the field of employment, to combat social 
exclusion and to combat discrimination, which all include activities of relevance to the 
integration of immigrants. Under the EQUAL44 initiative an amount of € 225 million supports 
partnership projects related to  the integration of disadvantaged groups in the labour market. 
The beneficiaries include certain categories of migrants and a nu mber of projects are 
dedicated to asylum-seekers. Under the various programmes,  several studies and "peer 
review" activities are planned or  on-going, for instance on the c ontribution of immigration to 
labour supply and the impact of  different immigration patterns on employment and growth, on 
the integration of immigrants into the labour ma rket, on policies to involve  social partners in 
the integration of migrants, on urban issues and access to h ousing by immigrants and ethnic 
minorities.   
Due to the significant impact of immigration on entrepreneurship and the importance of 
business creation by immigrants as a means to integration, the Entrep reneurship Action Plan45 
has targeted support for immigr ant entrepreneurs as one of  its key actions for 2004. The 
action aims to facilitate exch ange of good practices between Member States in accordance 
with the open method of co-ordination.  
                                                 
43 The following examples only illustrate the type of support provided by ESF to third country nationals. 
A more global and accurate overvi ew of the support could only be  provided after requesting and 
obtaining from Member States more detailed information of their respective Programmes. 
44 See http://europa.eu.int/comm/employment_social/equal/index_en.html ; 
http://europa.eu.int/comm/employment_social/incentive_measures/index_en.htm ; 
http://europa.eu.int/comm/ employment _social/soc-prot/soc-incl/ex_prog_en.htm ; 
http://europa.eu.int/comm/employment_social/fundamental_rights/index_en.htm . 
45 COM(2004) 70 final. 
 
SV 23   SV With respect to specific instruments targeted towards immigrants the European Refugee Fund 
is the European Community’s main instrume nt supporting the implementation of a common 
asylum policy. In 2003, Member States alloca ted 25% of their appropriation under the 
European Refugee Fund to support the integratio n of refugees covering activities at national 
level in particular to provide social assistan ce in areas such as housing, means of subsistence 
and health care or to enable beneficiaries to ad just to the society of the Member State or to 
provide for themselves. A number of important  projects have been implemented aiming at 
empowering refugees through community-based so cial support, family support, and support 
for the maintenance of the native culture of re fugees. Projects are also being implemented to 
promote pathways to socio-economic integr ation through language teaching, vocational 
orientation and training, job searches and job creation. In  February 2004, the Commission 
presented a proposal for the establishment of th e second phase of the European Refugee Fund 
for the period 2005-2010. 
A new pilot project on integrati on (INTI) was launched in 2003 w ith a view to specifically 
support networks and the transferral of in formation and good practices between Member 
States, regional and local authorities and other stakeholders on policies for the integration of 
immigrants. Fourteen projects involving the esta blishment of networks, conferences, research 
and the development of innovative approaches have been selected for funding and are now 
being implemented. 
In addition, the Council adopted in December 2 003 a proposal from the Commission for the 
establishment of a cooperation programme (A RENEAS) with third countries aiming at 
providing specific and complementary assistance to  them in order to s upport their efforts in 
better managing migratory flows in  all their dimensions. It provi des for a global envelope of 
€ 250 million for the period 2004-2008.