Förslag till RÅDETS BESLUT om principerna, prioriteringarna, de mellanliggande målen och villkoren i partnerskapet för anslutning med Republiken Lettland

(framlagt av kommissionen)

MOTIVERING

Europeiska rådet beslutade vid sitt möte i Luxemburg i december 1997 att partnerskapet för anslutning skall utgöra kärnan i den förstärkta strategin inför anslutningen genom att det samlar alla former av stöd till kandidatländerna inom en enhetlig ram. På så sätt inriktar gemenskapen sitt stöd enligt varje kandidatlands särskilda behov så att det bidrar till att lösa specifika problem inför anslutningen.

Det första partnerskapet för anslutning med Lettland antogs i mars 1998. I enlighet med artikel 2 i rådets förordning (EG) nr 622/98 [1] uppdaterades partnerskapet första gången i december 1999 i syfte att beakta den senaste utvecklingen i Lettland. På grundval av analysen i kommissionens återkommande rapport för 2001 om Lettlands framsteg på vägen mot anslutning anser kommissionen att tiden är mogen för ytterligare en revidering av de prioriteringar och mellanliggande mål som fastställs i partnerskapet för anslutning. Detta förslag till en sådan revidering bygger på slutsatserna i kommissionens återkommande rapport för 2001 om Lettlands framsteg på vägen mot anslutning.

[1] EGT L 85, 20.3.1998, s. 1.

Bifogade till beslut har inga budgetkonsekvenser.

Mot bakgrund av det ovanstående föreslår kommissionen att rådet antar bifogade till beslut.

Förslag till RÅDETS BESLUT om principerna, prioriteringarna, de mellanliggande målen och villkoren i partnerskapet för anslutning med Republiken Lettland

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 622/98 av den 16 mars 1998 om stöd till ansökarstaterna inom ramen för föranslutningsstrategin och särskilt om upprättande av anslutningspartnerskap [2], särskilt artikel 2 i denna,

[2] EGT L 85, 20.3.1998, s. 1.

med beaktande av kommissionens förslag, och

av följande skäl:

(1) Europeiska rådet fastslog vid sitt möte i Luxemburg att partnerskap för anslutning är ett nytt instrument som utgör kärnan i den förstärkta strategin inför anslutningen.

(2) Enligt förordning (EG) nr 622/98 skall rådet med kvalificerad majoritet och på förslag av kommissionen besluta om principerna, prioriteringarna, de mellanliggande målen och villkoren i de enskilda partnerskapen för anslutning när de läggs fram för varje ansökarstat samt om senare betydande anpassningar av dem.

(3) Gemenskapens stöd är beroende av att väsentliga förutsättningar föreligger, särskilt av att åtagandena i Europaavtalen fullgörs och att framsteg görs beträffande uppfyllandet av Köpenhamnskriterierna. Om en väsentlig förutsättning inte föreligger får rådet, genom beslut med kvalificerad majoritet på förslag från kommissionen, vidta lämpliga åtgärder avseende stödet inför anslutningen.

(4) Europeiska rådet beslutade vid sitt möte i Luxemburg att genomförandet av partnerskapet för anslutning och framstegen när det gäller att anta gemenskapens regelverk skall granskas av Europaavtalsorganen.

(5) I kommissionens återkommande rapport för 2001 görs en objektiv analys av Lettlands förberedelser för medlemskap och fastställs ett antal prioriterade områden där ytterligare insatser bör göras.

(6) För att förbereda sig för medlemskapet bör Lettland fortsätta att uppdatera sitt nationella program för antagande av gemenskapens regelverk. I detta program bör en tidsplan anges för när de prioriteringar och mellanliggande mål som fastställs i partnerskapet för anslutning skall uppnås.

(7) Lettland bör säkerställa att landet har de rättsliga och administrativa strukturer som behövs för programplanering, samordning, förvaltning, kontroll och utvärdering av EG:s stöd inför anslutningen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

I enlighet med artikel 2 i förordning (EG) nr 622/98 anges principerna, prioriteringarna, de mellanliggande målen och villkoren i Lettlands partnerskap för anslutning i bilagan till detta beslut, vilken utgör en integrerad del av beslutet.

Artikel 2

Genomförandet av partnerskapet för anslutning skall granskas av Europaavtalsorganen och av rådets behöriga organ till vilka kommissionen regelbundet skall rapportera.

Artikel 3

Detta beslut träder i kraft den tredje dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den

På rådets vägnar

Ordförande

BILAGA

1. Inledning

Europeiska rådet beslutade vid sitt möte i Luxemburg i december 1997 att partnerskapet för anslutning skall utgöra kärnan i den förstärkta strategin inför anslutningen genom att det samlar alla former av stöd till kandidatländerna inom en enhetlig ram. På så sätt inriktar gemenskapen sitt stöd enligt varje kandidatlands särskilda behov så att det bidrar till att lösa specifika problem inför anslutningen.

Det första partnerskapet för anslutning med Lettland antogs i mars 1998. I enlighet med artikel 2 i rådets förordning (EG) nr 622/98 uppdaterades partnerskapet första gången i december 1999 i syfte att beakta den senaste utvecklingen i Lettland. Föreliggande revidering är grundad på ett förslag av kommissionen efter samråd med Lettland och bygger på analysen i kommissionens återkommande rapport för 2001 om Lettlands framsteg på vägen mot anslutning.

2. Mål

Syftet med partnerskapet för anslutning är att inom en och samma ram fastställa dels de prioriterade områden inom vilka ytterligare insatser bör göras och vilka identifieras i kommissionens återkommande rapport för 2001 om Lettlands framsteg på vägen mot anslutning, dels de finansiella medlen för att hjälpa Lettland att genomföra dessa prioriteringar och de villkor som gäller för stödet. Partnerskapet för anslutning utgör en ram för ett antal politiska instrument som kommer att användas för att hjälpa kandidatstaterna att förbereda sig för medlemskap. Hit hör bland annat Lettlands uppdaterade nationella program för antagande av gemenskapens regelverk, förfarandet för övervakning av de offentliga finanserna inför anslutningen, det ekonomiska programmet inför anslutningen, pakten mot organiserad brottslighet inför anslutningen samt den nationella utvecklingsplanen, planen för utveckling av landsbygden, en nationell sysselsättningsstrategi i överensstämmelse med den europeiska sysselsättningsstrategin, samt de sektorsplaner som behövs för deltagande i strukturfonderna efter anslutningen och för genomförande av ISPA och Sapard före anslutningen. Dessa instrument är alla till sin natur olika och förbereds och genomförs på olika sätt, och de kan beviljas stöd inför anslutningen. De utgör inte en integrerad del av detta partnerskap, men de prioriteringar de innehåller kommer att vara förenliga med partnerskapet.

3. Principer

De viktigaste prioriterade områden som fastställts för varje kandidatstat rör dess förmåga att uppfylla Köpenhamnskriterierna, enligt vilka det för medlemskap krävs följande:

* Kandidatstaten skall ha stabila institutioner som garanterar demokrati, rättsstatsprincipen, mänskliga rättigheter samt respekt för och skydd av minoriteter.

* En fungerande marknadsekonomi liksom kapacitet att hantera det konkurrenstryck och de marknadskrafter som råder inom unionen.

* Förmåga att uppfylla de skyldigheter som följer av medlemskapet, inbegripet att ansluta sig till de mål som sammanhänger med den politiska, ekonomiska och monetära unionen.

Vid sitt möte i Madrid 1995 underströk Europeiska rådet att kandidatstaterna måste anpassa sina administrativa strukturer så att gemenskapspolitiken kan fungera på ett friktionsfritt sätt efter anslutningen. Vid mötet i Luxemburg 1997 framhöll Europeiska rådet att införlivandet av gemenskapens regelverk med lagstiftningen är nödvändigt, men inte i sig tillräckligt. Det är också nödvändigt att se till att regelverket verkligen tillämpas. Europeiska rådet underströk vid mötena i Feira 2000 och i Göteborg 2001 den avgörande betydelsen av ansökarländernas förmåga att effektivt genomföra gemenskapens regelverk och kontrollera dess efterlevnad och tillade att detta krävde att ansökarländerna gjorde stora ansträngningar för att stärka och reformera sina administrativa och rättsliga strukturer.

4. Prioriteringar och mellanliggande mål

Av kommissionens återkommande rapporter har framgått både vilka framsteg som redan har gjorts och vilka ansträngningar kandidatstaterna fortfarande måste göra på vissa områden för att förbereda sig för anslutningen. Denna situation gör det nödvändigt att fastställa olika etapper med prioriteringar och för varje prioritering ange bestämda mål vilka skall faststås i samarbete med de berörda länderna och vilkas uppnående kommer att påverka vilken grad av stöd som beviljas och hur förhandlingarna med Lettland utvecklas. Prioriteringarna i det reviderade partnerskapet för anslutning har valts ut mot bakgrund av att Lettland realistiskt sett kan förväntas uppnå dem eller göra betydande framsteg under de kommande två åren (2002-2003). I förteckningen över prioriteringarna anges vilka frågor som kräver särskilt brådskande åtgärder. I den återkommande rapporten för 2001 görs en bedömning av de framsteg som gjorts när det gäller att uppfylla prioriteringarna i 1999 års partnerskap för anslutning. Denna bedömning har legat till grund när prioriteringarna för det nu aktuella partnerskapet fastlagts.

Lettland lämnade i juli 2001 in en uppdaterad version av landets nationella program för antagande av gemenskapens regelverk. Programmet innehåller en tidsplan för uppnåendet av prioriteringarna och de mellanliggande målen på grundval av 1999 års partnerskap för anslutning. Vidare anges behovet av administrativa strukturer och finansiella resurser.

Av partnerskapet för anslutning framgår vilka områden som Lettland bör prioritera i förberedelserna inför medlemskapet. Lettland måste inte desto mindre ta itu med alla de problem som uppmärksammas i den återkommande rapporten för 2001. Det är också viktigt att Lettland fullgör sina åtaganden att anpassa sin lagstiftning och genomföra gemenskapens regelverk i överensstämmelse med åtagandena enligt Europaavtalet och i samband med förhandlingsprocessen. Man bör hålla i minnet att det inte är tillräckligt att enbart införliva gemenskapens regelverk med lagstiftningen, utan att det också är nödvändigt att se till att regelverket faktiskt tillämpas i enlighet med de normer som gäller inom unionen. På alla de områden som anges nedan krävs ett trovärdigt och effektivt genomförande av gemenskapens regelverk och kontroll av att det faktiskt efterlevs.

Med ledning av analysen i kommissionens återkommande rapport har följande prioriteringar och mellanliggande mål fastställts för Lettland. Redovisningen av dessa prioriteringar följer dispositionen i den återkommande rapporten [3].

[3] Framställningen följer den disposition som används från och med 2000 års återkommande rapporter.

Politiska kriterier

Demokrati och rättsstat

- Påskynda insatserna för att utveckla en professionell och stabil offentlig tjänst på alla nivåer inom den offentliga förvaltningen, inklusive ett sunt lönesystem. Se till att antalet anställda ligger över en viss nivå samt garantera tillgång till utbildning och lämpliga finansiella resurser på alla nivåer inom den offentliga förvaltningen i syfte att stärka förmågan att tillämpa regelverket.

- Fortsätta att stärka rättsväsendet, bland annat genom att färdigställa den rättsliga ramen (lagen om rättegång i brottmål och lagen om administrativa förfaranden), minska domstolarnas arbetsbörda, förhindra anhopning av pågående domstolsärenden samt se till att domstolens avgöranden efterlevs. Förstärka utbildningsinsatserna och höja domarnas löner. Förbättra domstolsbyggnadernas infrastruktur och datoriseringen av domstolsväsendet. Främja möjligheten till rättslig prövning.

- Färdigställa den rättsliga ramen för bekämpning av alla former av korruption och se till att såväl lagstiftningen som antikorruptionsstrategin genomförs. Förbättra samarbetet mellan olika organ och det internationella samarbetet.

Mänskliga rättigheter och skydd av minoriteter

- Ta itu med frågan om häktning.

- Se till att språklagen med tillhörande tillämpningsförordningar genomförs i enlighet med proportionalitetsprincipen, internationella standarder och Europaavtalet.

- Fortsätta att genomföra ytterligare konkreta åtgärder för integrering av icke-medborgare på grundval av det nationella programmet "Social integrering i Lettland", inbegripet språkutbildning och informationskampanjer, samt tillhandahålla det nödvändiga ekonomiska stödet.

Ekonomiska kriterier

- Slutföra privatiseringen av de återstående storföretagen.

- Fortsätta att stärka fastighetsmarknaden och färdigställa fastighetsregistret.

- Ytterligare främja konkurrenskraften, särskilt genom åtgärder som syftar till att stimulera inhemska och utländska investeringar i verksamheter som genererar tillväxt.

- Förbättra företagsklimatet, särskilt genom att avlägsna de återstående rättsliga och administrativa hindren för företagsutveckling.

Förmåga att påta sig de skyldigheter som ett medlemskap medför

Fri rörlighet för varor

- Slutföra anpassningen av lagstiftningen om offentlig upphandling och se till att den genomförs på alla nivåer.

- Slutföra införlivandet och genomförandet av all lagstiftning enligt den nya metoden och all sektorslagstiftning i gemenskapens regelverk, särskilt när det gäller livsmedelslagstiftningen och förnyelsen av tillstånd för marknadsföring av läkemedel.

- Fortsätta genomgången av lagstiftningen på det icke-harmoniserade området i syfte att uppnå överensstämmelse med artiklarna 28-30 i EG-fördraget och införa de administrativa ordningar som är nödvändiga för den övervakning som kommer att utövas på detta område.

- Stärka det nationella ackrediteringssystemet, förbättra det lettiska centret för metrologi, slutföra reformen av marknadsövervakningssystemet samt utse lämpliga organ för anmälningsförfarandet och se till att de fungerar.

- Fullfölja antagandet av EN-standarderna.

Fri rörlighet för personer

- Slutföra anpassningen i fråga om ömsesidigt erkännande av yrkesbehörighet och examensbevis samt vidareutveckla de nödvändiga administrativa strukturerna, utbildningen och fortbildningsprogrammen.

- När det gäller yrkesbehörighet som erhållits före harmoniseringen bör Lettland prioritera införandet av åtgärder för att säkerställa att alla de personer i landet som innehar sådan behörighet kan uppfylla de krav som fastställs i direktiven vid anslutningen.

- Stärka de administrativa strukturerna för samordning av socialförsäkringssystemet.

Fri rörlighet för tjänster

- Fortsätta att stärka övervakningen av sektorn för finansiella tjänster.

- Slutföra anpassningen av lagstiftningen om dataskydd och garantera övervakningsorganets oberoende.

Fri rörlighet för kapital

- Se till att rekommendationerna från FATF (arbetsgruppen för finansiella åtgärder mot penningtvätt) följs.

Bolagsrätt

- Särskilt brådskande: stärka kontrollen av att lagstiftningen om immateriella rättigheter och industriellt rättsskydd efterlevs, särskilt genom polisväsendet och tullmyndigheterna, och förbättra samarbetet dem emellan. Öka insatserna för bekämpning av piratkopiering och varumärkesförfalskning. Intensifiera utbildningsinsatserna för de rättsvårdande organen, bland annat för domare och åklagare.

- Särskilt brådskande: genomföra handelslagen.

Konkurrenslagstiftning

- Se till att reglerna om konkurrens och statligt stöd efterlevs, bland annat genom att förstärka konkurrensrådet och konkurrensverket samt sekretariatet för kommissionen för övervakning av statligt stöd. Göra samtliga marknadsaktörer och givare mer medvetna om reglerna. Utbilda rättsväsendet i konkurrensfrågor.

Jordbruk

- Förbättra jordbruksförvaltningens förmåga och slutföra förberedelserna inför genomförandet och den praktiska tillämpningen av den gemensamma jordbrukspolitikens förvaltningsstrukturer, särskilt när det gäller det integrerade systemet för administration och kontroll samt utbetalningsorganet.

- Stärka de administrativa strukturer som behövs för utformning, genomförande, förvaltning, övervakning, kontroll och utvärdering av de program för landsbygdsutveckling som erhåller EG-stöd.

- Fortsätta anpassningen av lagstiftningen på det veterinära och fytosanitära området och förbättra inspektionsförfarandena, särskild vid de framtida yttre gränserna.

- Fortsätta omstruktureringen av jordbrukets livsmedelsindustri, bland annat moderniseringen av bearbetningsanläggningarna för kött, mjölkprodukter och fisk så att de uppfyller gemenskapens standarder för livsmedelssäkerhet.

Fiske

- Fullfölja inrättandet av sådana administrativa strukturer och anskaffandet av sådan utrustning på central och regional nivå som gör det möjligt att genomföra den gemensamma fiskeripolitiken, inbegripet resursförvaltning, inspektion och kontroll av fiskeverksamhet, marknadspolitik, strukturprogram som medfinansieras av Fonden för fiskets utveckling, ett fiskefartygsregister samt en plan för förvaltning av flottkapaciteten med beaktande av de tillgängliga resurserna.

Transportpolitik

- Fortsätta anpassningen av lagstiftningen och stärka den offentliga förvaltningens förmåga när det gäller vägtransport (särskilt i fråga om sociallagstiftningen, bland annat avseende krav på yrkesbehörighet, skatteharmonisering samt tekniska och säkerhetsmässiga normer), järnvägstransport (i syfte att genomföra den reviderade lagstiftningen på detta område) samt lufttransport (särskilt den rättsliga statusen för den oberoende myndigheten för undersökning av flygplansolyckor).

- Fortsätta att anpassa och genomföra lagstiftningen på området sjötransport och även fortsättningsvis lägga särskild vikt vid att stärka den offentliga förvaltningens förmåga i syfte att förbättra flaggstatens kapacitet på sjösäkerhetsområdet.

Beskattning

- Fullfölja anpassningen av lagstiftningen, särskilt avseende mervärdesskatt och punktskatt, framför allt när det gäller undantag från mervärdesskatt.

- Se till att de befintliga och framtida bestämmelserna på skatteområdet är förenliga med principerna i uppförandekoden för företagsbeskattning.

- Stärka den offentliga förvaltningens förmåga och kontrollförfarandena samt förbättra det administrativa samarbetet och det ömsesidiga biståndet för att kunna genomföra gemenskapens regelverk.

- Särskilt brådskande: utveckla IT-systemen för att möjliggöra utbyte av elektronisk information med gemenskapen och medlemsstaterna.

Statistik

- Ytterligare förbättra statistikens kvalitet och täckning samt se till att det finns medel till förfogande för att ytterligare stärka förmågan att ta fram statistik, även på regional nivå.

Socialpolitik och sysselsättning

- Fullfölja införlivandet och sörja för genomförandet av gemenskapens regelverk på det sociala området när det gäller arbetsrätt, hälsa och säkerhet i arbetet och lika behandling av kvinnor och män. Stärka de administrativa strukturerna på detta område och strukturerna för kontroll av lagarnas efterlevnad, däribland yrkesinspektionerna, och inrätta en oberoende garantifond för anställda som drabbas vid arbetsgivarens insolvens. Anta lagstiftningen mot diskriminering och utforma en tidsplan för dess genomförande.

- Slutföra införlivandet och sörja för genomförandet av gemenskapens regelverk när det gäller folkhälsa samt vidareutveckla åtgärder för övervakning och bekämpning av överförbara sjukdomar och när det gäller hälsoundersökningar och information.

- Fortsätta att stödja arbetsmarknadsparternas ansträngningar att bygga upp sin förmåga, särskilt inför deras framtida roll vid utformningen och genomförandet EU:s sysselsättningspolitik och socialpolitik, inbegripet Europeiska socialfonden, särskilt genom en oberoende social dialog på tvåpartsbasis.

- Utarbeta en nationell strategi, inbegripet uppgiftsinsamling, inför det framtida deltagandet i gemenskapens strategi för social integrering.

Energi

- Förbereda för den inre marknaden för energi, särskilt när det gäller direktiven om elektricitet och gas: påskynda slutförandet av anpassningen till gemenskapens regelverk, framför allt när det gäller omstruktureringen av elektricitetsverket, utse en oberoende systemansvarig för överföringssystemet inom elsektorn, undanröja snedvridningar av prisbildningen samt stärka tillsynsmyndigheten.

- Fortsätta att anpassa kraven i fråga om oljelager. Göra framsteg när det gäller att verka för lagerhållning i 90 dagar, inklusive nödvändiga investeringar, samt utveckla en administrativ struktur.

- Förbättra energieffektiviteten, öka användningen av förnybar energi och stärka de behöriga institutionerna på detta område.

- Tillämpa rekommendationerna i rådets rapport om kärnsäkerhet i samband med utvidgningen, med vederbörligt beaktande av prioriteringarna i rapporten.

Telekommunikation och informationsteknik

- Säkerställa anpassning till lagstiftningen på teleområdet och kontroll av att den efterlevs, bland annat när det gäller liberaliseringen av telemarknaden. Garantera tillsynsmyndighetens oberoende.

- Fortsätta anpassningen av lagstiftningen rörande postsektorn och se till att den genomförs.

Kultur och politik på det audiovisuella området

- Fortsätta att stärka förmågan hos den oberoende tillsynsmyndigheten för television och radio.

Regionalpolitik och samordning av instrument i strukturpolitiken

- Färdigställa den rättsliga och administrativa ram som gör det möjligt att genomföra gemenskapens regelverk på detta område, särskilt när det gäller finansiell förvaltning och kontroll.

- Utse organ med ansvar för genomförandet av strukturfonderna och sammanhållningsfonden, särskilt förvaltningsmyndigheter och utbetalande myndigheter. Fastställa vilka uppgifter som skall utföras av fackministerier och andra organ på förvaltningsmyndigheternas vägnar och under deras överinseende.

- Utarbeta ett samlat programplaneringsdokument som överensstämmer med förordningarna om strukturfonderna, inklusive en förhandsutvärdering.

- Se till att de förvaltningsmyndigheter och utbetalande myndigheter som utsetts successivt bygger upp sin förmåga för att vid anslutningen kunna fullgöra sina skyldigheter och utföra de uppgifter som tilldelats dem i enlighet med förordningarna om strukturfonderna.

- Sörja för en effektiv samordning mellan ministerierna och se till att det finns lämpliga partnerskap när det gäller såväl programplanering som genomförande.

- Inrätta system för utvärdering och övervakning.

- Utveckla den tekniska beredningen av projekt som kan få stöd från strukturfonderna och sammanhållningsfonden (projektplanering).

Miljö

- Slutföra införlivandet av gemenskapens regelverk, särskilt när det gäller tillgången till miljöinformation, avfallshantering och kemikalier.

- Fortsätta genomförandet av gemenskapens regelverk, särskilt när det gäller avfallshantering (i synnerhet hantering av emballage och förpackningsavfall samt farligt avfall, bl.a. PCB/PCT (polyklorerade bifenyler/polyklorerade trifenyler), spilloljor, ackumulatorer och batterier), vattenkvalitet (särskilt reningsverk, mikrobiologiska parametervärden för dricksvatten, inrättande av program för minskning av föroreningar när det gäller ämnen som anges i förteckning II, fastställande av utsatta områden inom ramen för nitratdirektivet) och kemikalier.

- Fortsätta att stärka den offentliga förvaltningens förmåga på alla nivåer, särskilt på de regionala och lokala nivåerna. Särskild vikt bör läggas vid naturskydd.

- Fortsätta att integrera miljöskyddskrav vid fastställandet och genomförandet av all övrig sektorspolitik i syfte att främja en hållbar utveckling.

Konsumentskydd och hälsoskydd

- Se till att de administrativa strukturerna för marknadsövervakning är effektiva.

Samarbete i rättsliga och inrikes frågor

- Se till att Schengen-handlingsplanen genomförs.

- Stärka de rättsvårdande organen, även rättsväsendet, och samarbetet dem emellan när det gäller bekämpningen av organiserad brottslighet, särskilt penningtvätt, cyberbrottslighet, människohandel och narkotika. Skapa de nödvändiga förutsättningarna för slutandet av ett samarbetsavtal med Europol.

- Uppdatera och genomföra den nationella strategin mot narkotika och förbereda deltagandet i Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk.

- Fortsätta anpassningen till gemenskapens regelverk och europeisk praxis när det gäller visering, migration och asyl och stärka den administrativa förmågan hos de institutioner som är ansvariga på dessa områden.

- Fortsätta att förbereda ett framtida deltagande i Schengens informationssystem genom att utveckla nationella databaser och register.

- Fortsätta att stärka kontrollen vid den framtida yttre gränsen, bland annat genom att inrätta ett integrerat havsövervakningssystem.

- Vidta nödvändiga åtgärder för att genomföra gemenskapens instrument när det gäller samarbete i civilrättsliga frågor.

- Vidta nödvändiga åtgärder för att anpassa lagstiftningen till konventionen om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen och protokollen till denna.

Tullunion

- Slutföra anpassningen av tullagstiftningen och se till att den genomförs. Stärka den administrativa och den operativa kapaciteten. Fortsätta arbetet med att genomföra policyn om tulletik.

- Särskilt brådskande: påskynda genomförandet av den lettiska tulladministrationens IT-strategi. Utveckla IT-systemen för att möjliggöra ett utbyte av elektroniska uppgifter mellan gemenskapen och Lettland.

Yttre förbindelser

- Vidta nödvändiga åtgärder för att se till att internationella avtal eller överenskommelser (även bilaterala investeringsavtal) som inte är förenliga med gemenskapens regelverk omförhandlas eller upphävs före anslutningen.

Finansiell kontroll

- Färdigställa den rättsliga ramen för intern finansiell kontroll inom den offentliga sektorn.

- Utveckla och genomföra principen om ledningens ansvarsskyldighet.

- Utveckla begreppet verifieringskedjor och utarbeta sådana verifieringskedjor för gemenskapens medel.

- Påskynda anpassningen när det gäller extern revision, framför allt stärka den operativa förmågan och riksrevisionsbyråns oberoende.

- Utse en kontaktpunkt för skydd av gemenskapens finansiella intressen och inleda ett faktiskt samarbete med Byrån för bedrägeribekämpning (OLAF) genom denna kontaktpunkt.

- Stärka kampen mot bedrägeri.

- Fortsätta arbetet med att se till gemenskapens stöd inför anslutningen används korrekt och att det kontrolleras, övervakas och utvärderas som avsett. Detta kan betraktas som en viktig indikator på Lettlands förmåga att genomföra gemenskapens regelverk när det gäller finansiell kontroll.

5. Programplanering

Utöver stödet från Phare omfattar det finansiella stödet till Lettland under perioden 2000-2006 stöd för åtgärder inför anslutningen beträffande jordbruk och utveckling av landsbygden genom instrumentet Sapard (rådets förordning (EG) nr 1268/1999, EGT L 161, 26.6.1999, s. 87) och stöd för infrastrukturprojekt på miljö- och transportområdet genom strukturinstrumentet ISPA (rådets förordning (EG) nr 1267/1999, EGT L 161, 26.6.1999, s. 73), genom vilket åtgärder liknande dem som vidtas genom sammanhållningsfonden prioriteras under tiden fram till anslutningen. Lettland kan också använda dessa nationella anslag för att till viss del finansiera sitt deltagande i gemenskapens program, inklusive ramprogrammen för forskning och teknisk utveckling, program på utbildningsområdet och program för företagssektorn. Dessutom kommer Lettland att ha tillgång till finansiering från program som omfattar flera länder och från övergripande program, vilka har direkt samband med gemenskapens regelverk. Ett krav som systematiskt ställs i samband med alla investeringsprojekt är att ansökarstaterna deltar i finansieringen. Kommissionen har sedan 1998 samarbetat med Europeiska investeringsbanken (EIB) och de internationella finansiella instituten, särskilt Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling (EBRD) och Världsbanken, för att underlätta samfinansiering av projekt med anknytning till prioriteringarna inför anslutningen.

6. Villkorlighet

Gemenskapens stöd för finansiering av projekt genom de tre föranslutningsinstrumenten Phare, ISPA och Sapard är beroende av att Lettland fullgör sina åtaganden enligt Europaavtalet och av att landet gör ytterligare framsteg när det gäller att uppfylla Köpenhamnskriterierna och, framför allt, de särskilda prioriteringarna i detta reviderade partnerskap för anslutning. Om dessa allmänna villkor inte uppfylls kan rådet komma att besluta att tills vidare inställa det finansiella stödet på grundval av artikel 4 i förordning (EG) nr 622/98.

7. Övervakning

Genomförandet av partnerskapet för anslutning övervakas inom Europaavtalets ram. Såsom framhölls av Europeiska rådet vid dess möte i Luxemburg är det viktigt att Europaavtalsorganen fortsatt utgör den ram inom vilken framstegen beträffande övertagandet och genomförandet av gemenskapens regelverk kan granskas. De olika delarna av partnerskapet för anslutning diskuteras i respektive behörig underkommitté. Associeringskommittén behandlar dels den allmänna utvecklingen, framsteg och problem när det gäller uppfyllandet av prioriteringarna och de mellanliggande målen i partnerskapet, dels mer specifika frågor som hänskjuts till kommittén från underkommittéerna.

Phares förvaltningskommitté ser till att de åtgärder som finansieras inom ramen för de tre föranslutningsinstrumenten Phare, ISPA och Sapard är förenliga med varandra och med partnerskapet för anslutning i enlighet med vad som anges i samordningsförordningen (rådets förordning (EG) nr 1266/1999, EGT L 161, 26.6.1999, s. 68).

Partnerskapet för anslutning kommer även i fortsättningen att vid behov ändras i enlighet med artikel 2 i förordning (EG) nr 622/98.