SV    SV  EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 17.10.2005 
KOM(2005) 497 slutlig 
  
Förslag till 
RÅDETS FÖRORDNING 
om införande av en slutgiltig antidumpningst ull och slutgiltigt uttag av den preliminära 
antidumpningstull som införts på import av vi ssa fästanordningar av rostfritt stål och 
delar därav med ursprung i Republiken Indonesien, Folkrepubliken Kina, Taiwan, 
Konungariket Thailand och Socialistiska republiken Vietnam och om avslutande av 
förfarandet beträffande import av vissa fäst anordningar av rostfritt stål och delar därav 
med ursprung i Republiken Filippinerna och Malaysia 
(framlagt av kommissionen) 
 
SV 2   SV MOTIVERING  
1) BAKGRUND  
 • Motiv och syfte  
Detta förslag rör tillämpningen av råde ts förordning (EG) nr 384/96 av den 
22 december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen, senast ändrad ge nom rådets förordning (EG) nr 461/2004 av 
den 8 mars 2004 (nedan kallad ”grundföror dningen”), i samband med förfarandet 
rörande import av vissa fästanordningar av rostfritt stål och delar därav med ursprung i 
Filippinerna, Indonesien, Kina, Malaysia, Taiwan, Thailand och Vietnam. 
 • Allmän bakgrund  
Förslaget läggs fram som ett led i ge nomförandet av grundförordningen och är 
resultatet av en undersökni ng som utförts i enlighet med de innehållsmässiga och 
procedurmässiga krav som anges i grundförordningen. 
 • Gällande bestämmelser  
Det finns inga gällande bestämmelser på det område som förslaget gäller. 
 • Förenlighet med Europeiska unionens politik och mål på andra områden  
Ej tillämpligt. 
2) SAMRÅD MED BERÖRDA PARTER OCH KONSEKVENSANALYS  
 • Samråd med berörda parter  
 De parter som berörs av förfarandet har reda n haft möjlighet att försvara sina intressen 
under undersökningen i enlighet med best ämmelserna i grundförordningen. 
 • Extern experthjälp  
 Någon extern experthjälp har inte behövts. 
 • Konsekvensanalys  
Detta förslag följer av tillämpningen av grundförordningen. I grundförordningen 
föreskrivs inte någon allmän konsekvensanal ys, men den innehåller en uttömmande 
förteckning över villkor och fö rhållanden som skall bedömas. 
 
SV 3   SV 3) RÄTTSLIGA ASPEKTER  
 • Sammanfattning av den föreslagna åtgärden  
Den 24 augusti 2004 inledde kommissionen ett antidumpningsförfarande beträffande 
import av fästanordningar av rostfritt stål och delar därav med ursprung i Filippinerna, 
Indonesien, Kina, Malaysia, Ta iwan, Thailand och Vietnam. Förfarandet inleddes till 
följd av ett klagomål som inlämnats av Eur opean Industrial Fasteners Institute (EiFi) 
såsom företrädare för gemenskapstillver kare som svarar för mer än 50 % av 
gemenskapens tillverkning av fästanordninga r av rostfritt stål och delar därav. 
Den 21 maj 2005 infördes en preliminär antidumpningstull på mellan 7,7 % och 
27,4 % på import av vissa fä stanordningar av rostfritt stål och delar därav med 
ursprung i Indonesien, Kina, Ta iwan, Thailand och Vietnam. 
I undersökningens preliminära skede ingick inte muttrar i definitionen av den berörda 
produkten med hänvisning till  att det fordrades en fördjupad undersökning för att 
fastställa om muttrar var att anse  som en och samma produkt som andra 
fästanordningar av rostfritt stål och om tillverkarna i gemenskapen kunde tillhandahålla 
muttrar. 
Eftersom praktiskt taget all import från Filippinerna utgjordes av muttrar infördes inga 
provisoriska åtgärder på importen av den berörda produkten från detta land.  
Det fastställdes inte någon dumpningsmargin al för Malaysia i det preliminära skedet 
och inga provisoriska åtgärd er infördes för detta land. 
Inget av de undersökta företa gen i Kina och Vietnam beviljades marknadsekonomisk 
status i det preliminära skedet. Däremo t beviljades båda de samarbetsvilliga 
exporterande tillverkarna i Ki na individuell behandling. 
De föreslagna slutgiltiga antidumpningstu llarna varierar mellan 7,7 % och 27,4 %. De 
preliminära undersökningsresultaten röra nde muttrar, Malaysia, Filippinerna och 
marknadsekonomisk status för exporterande tillverkare i Kina och Vietnam ändrades 
inte. 
Följaktligen föreslås det att muttrar undantas från definitionen av den berörda 
produkten i samband med detta förfarande oc h att förfarandet beträffande Filippinerna 
och Malaysia avslutas.  
Rådet föreslås anta det bifogade förslage t till förordning, vilken bör offentliggöras i 
Europeiska unionens officiella tid ning senast den 19 november 2005.  
 • Rättslig grund  
Rådets förordning (EG) nr 384/96 av de n 22 december 1995 om skydd mot dumpad 
import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen, senast ändrad 
genom rådets förordning (EG) nr 461/2004 av den 8 mars 2004.  
 
SV 4   SV  • Subsidiaritetsprincipen  
Förslaget avser ett område där gemenskapen är ensam behörig. Subsidiaritetsprincipen 
är därför inte tillämplig. 
 • Proportionalitetsprincipen  
Förslaget är förenligt med proportion alitetsprincipen av följande skäl: 
 Åtgärdsformen beskrivs i gr undförordningen och ger inte något utrymme för nationella 
beslut. 
 Det är inte nödvändigt att ange på vilket sätt den ekonomiska och administrativa börda 
som faller på gemenskapen, nationella regeri ngar, regionala och lokala myndigheter, 
ekonomiska aktörer och medborgare begrän sas till ett minimum och anpassas till 
förslagets mål. 
 • Val av regleringsform  
 Föreslagen regleringsform: förordning. 
 Övriga regleringsformer skulle vara olämp liga, eftersom det inte föreskrivs några 
alternativ i grundförordningen. 
4) BUDGETKONSEKVENSER  
 Förslaget påverkar inte gemenskapens budget. 
 
 
SV 5   SV Förslag till 
RÅDETS FÖRORDNING 
om införande av en slutgiltig antidumpningst ull och slutgiltigt uttag av den preliminära 
antidumpningstull som införts på import av vi ssa fästanordningar av rostfritt stål och 
delar därav med ursprung i Republiken Indonesien, Folkrepubliken Kina, Taiwan, 
Konungariket Thailand och Socialistiska republiken Vietnam och om avslutande av 
förfarandet beträffande import av vissa fäst anordningar av rostfritt stål och delar därav 
med ursprung i Republiken Filippinerna och Malaysia 
EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR  ANTAGIT DENNA FÖRORDNING 
med beaktande av Fördraget om upprä ttandet av Europeiska gemenskapen, 
med beaktande av rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot 
dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen1 (nedan kallad 
”grundförordningen”), särskilt artikel 9 i denna, 
med beaktande av det förslag som kommissione n lagt fram efter samråd med rådgivande 
kommittén, och 
av följande skäl: 
A PROVISORISKA ÅTGÄRDER 
(1) Genom förordning (EG) nr 771/20052 (nedan kallad ”förordningen om preliminär 
tull”) införde kommissionen en prelimin är antidumpningstull på import av vissa 
fästanordningar av rostfr itt stål och delar därav enligt KN-nummer 7318 12 10, 7318 
14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 och 7318 15 70 med ursprung i Indonesien, Kina, Taiwan, Thailand och Vietnam. 
(2) Undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden 1 juli 2003–30 juni 2004 
(nedan kallad ”undersökningsperioden” el ler ”UP” i tabeller). Undersökningen av 
utvecklingen av de faktorer som är rele vanta för bedömningen av skada omfattade 
perioden 1 januari 2001–30 juni 2004 (nedan kallad ”skadeundersökningsperioden”). 
B. EFTERFÖLJANDE FÖRFARANDE 
(3) Efter det att de provisoriska antidumpnings åtgärderna införts har vissa berörda parter 
lämnat skriftliga synpunkter. 
(4) De parter som så begärde gavs tillfälle att bli hörda av kommissionen. 
                                                
 
1 EGT L 56, 6.3.1996, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 461/2004 (EUT L 77, 
13.3.2004, s. 12).  
2 EUT L 128, 21.5.2005, s. 19. 
 
SV 6   SV (5) Kommissionen fortsatte att inhämta och kontrollera alla uppgifter som den ansåg vara 
nödvändiga för sina slutgiltiga avgöranden. 
(6) Parterna underrättades om de viktigaste  omständigheter och överväganden som låg till 
grund för avsikten att rekomme ndera införandet av en slutg iltig antidumpningstull och 
slutgiltigt uttag av de belopp för vilka säkerhet ställts i fo rm av den preliminära tullen. 
De berörda parterna beviljades även en  tidsfrist inom vilken de kunde lämna 
synpunkter på dessa uppgifter efter det att de meddelats. 
(7) De berörda parternas muntliga och skriftliga synpunkter togs under övervägande och 
beaktades i de slutliga undersökningsresultaten då så bedömdes lämpligt.   
(8) Efter införandet av provisoriska åtgä rder ifrågasatte en importör och dess 
intresseförening gemenskapsindustrins repres entativitet (se skäl 113 i förordningen om 
preliminär tull) i den mening som avse s i artikel 5.4 i grundförordningen. Någon 
bevisning till stöd för detta påstående fr amlades emellertid inte. Undersökningen 
bekräftade att gemenskapsindustrin svarade för ungefär 54 % av gemenskapens tillverkning under undersökningsperioden oc h uppfyller villkoret i artikel 5.4 i 
grundförordningen. 
(9) De samarbetsvilliga thailändska exporter ande tillverkarna hä vdade efter meddelandet 
av de uppgifter som avses i skäl 6 att ge menskapstillverkarnas  icke-konfidentiella 
frågeformulärssvar inte var tillräckligt de taljerade och inte hade inlämnats i enlighet 
med artikel 19 i grundförordningen. De menade  att den otillräckliga informationen i 
dessa svar gjorde att de samarbetsvillig a exportörerna inte fick någon egentlig 
möjlighet att försvara sina intressen och fick en nackdel i förhållande till andra parter, 
dvs. gemenskapsindustrin, i detta förfarande. I avsnitt E i förordningen om preliminär 
tull finns dock sammanlagda och kontrollerade uppgifter att tillgå för alla berörda parter. Detta innebär at t de alla har en tillräckligt god bild av situati onen när det gäller 
skada och orsakssamband för att kunna försva ra sina intressen. Alla parter behandlas 
på samma sätt och ingen part har mi ssgynnats i samband med meddelandet av 
uppgifter. Alla parter har möjlighet att försva ra sig, eftersom de har tillgång till de 
icke-konfidentiella frågeformulärssvaren och uppgifterna i förordningen om preliminär 
tull. Påståendet avvisades därför. 
C: BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT 
(10) Redan i samband med den preliminära undersökningen ifrågasattes det om muttrar 
verkligen kunde anses vara en och samm a produkt som andra fästanordningar av 
rostfritt stål och delar därav. I detta sammanhang var det nödvändigt att närmare undersöka en rad faktorer, t.ex. om, och i så fall i vilken utst räckning, bultar och 
muttrar marknadsförs tillsammans som ett sy stem, i vilken utsträckning dessa typer 
utvecklas gemensamt osv. Det måste även närmare undersökas i vilken utsträckning 
tillverkarna i gemenskapen kan erbjuda dess a system. När det gäller de preliminära 
slutsatserna hade det därför beslutats att muttrar som vanligtvis klassificeras enligt 
KN-nummer 7318 16 30 inte skulle ingå i de finitionen av den berörda produkten.  
(11) Efter införandet av de provisoriska åtgä rderna lämnade både gemenskapstillverkare 
och importörer bevisning för att bultar och mu ttrar varken utvecklas, tillverkas eller 
marknadsförs tillsammans. Muttrar används visserligen vanligtvis tillsammans med 
bultar men de säljs vanligtvis inte ti llsammans med dessa. Bultar kan dessutom 
 
SV 7   SV användas som fästanordningar ut an muttrar, vilket visar at t bultar och muttrar kan ha 
olika slutanvändningar. Detta bekräftas även av importen från vissa tillverkare i de 
berörda länderna, vilka tillverkar och säljer  antingen bultar eller muttrar, och av det 
faktum att de gemenskapstillverkare som i ngår i urvalet tillverka r skruvar och bultar 
men inte muttrar. Detta är särskilt tydligt nä r det gäller Filippinerna. Praktiskt taget all 
import från detta land utgjordes av muttrar  och inte till någon de l av bultar. Såsom 
anges ovan används bultar inte heller nödvä ndigtvis tillsammans  med muttrar och 
underläggsbrickor. Detta framgår även t ydligt av varubeskri vningen till HS-
undernummer 7318 15 ”andra skruvar, samt bulta r, även med tillhörande muttrar eller 
underläggsbrickor”. Det är dessutom på sin plats att påpeka att gemenskapsindustrin 
varken har de maskiner som behövs för att tillverka muttrar eller har uppgivit att de 
har för avsikt att börja tillverka muttrar. 
(12) Följaktligen bekräftas u ndersökningsresultatet i skäl 13 i förordningen om preliminär 
tull, dvs. att muttrar som inte importeras tillsammans med tillhörande skruvar och bultar inte bör ingå  i definitionen av den berö rda produkten. I enlighet med 
slutsatserna i skälen 14 och 105 i föror dningen om preliminär tull bör förfarandet 
således avslutas för Filippinernas del.  
(13) Efter införandet av de provisoriska åtgärd erna hävdade de samarbetsvilliga thailändska 
exporterande tillverkarna att mu ttrar och bultar vanligtvis marknadsförs och utvecklas 
tillsammans, vilket innebär att även bultar bör uteslutas om muttrar utesluts ur 
produktdefinitionen. De kunde emellertid inte underbygga detta påstående. Av denna orsak och mot bakgrund av undersökningsre sultaten i skälen 11 och 12, dvs. att 
muttrar inte marknadsförs och utvecklas ti llsammans med bultar, avvisades påståendet 
och det fastställdes att endast muttrar  skulle undantas fr ån förfarandet.  
(14) Flera importörer och deras intresseorga nisation framförde på nytt att undersökningen 
borde begränsas till att avse endast  två KN-nummer, nämligen 7318 15 61 
(sexkantshålskruvar (insex ) av rostfritt stål) och 7318 15 70 (sexkantsskruvar av 
rostfritt stål). De hänvisade till att geme nskapsindustrin inte tillverkade de andra 
fästanordningar som omfattas av undersökninge n, dvs. fästanordningar av rostfritt stål 
som vanligtvis deklareras enligt KN-numm er 7318 12 10 (andra träs kruvar av rostfritt 
stål), 7318 14 10 (självgängande  skruvar av rostfritt st ål), 7318 15 30 (skruvar och 
bultar utan huvud av rostfritt stål) och 7318 15 51 (spårskruvar och krysskruvar av 
rostfritt stål). Deras bevisning ut gjordes av några order som några 
gemenskapstillverkare inte kunnat leverera. De hävdade vidare a tt bultar och skruvar 
tillverkas med olika maskiner.  
(15) Såsom anges i skäl 15 i förordningen om  preliminär tull bekr äftade undersökningen att 
fästanordningar av rostfritt stål  enligt KN-nummer 7318 12 10, 7318 14 10, 
7318 15 30 och 7318 15 51 tillverkas i gemenskapen. Detta innebär att de gemenskapstillverkare som ingår i urvalet ha r de maskiner som be hövs för att tillverka 
dessa andra typer av fästanordningar av rostfritt stål och att de är utsatta för 
konkurrens från den berörda dumpade produkt en när det gäller dessa produkttyper. 
Uppgifterna rörande några order som gemens kapsindustrin inte kunnat leverera hänför 
sig inte till undersökningsperioden och bör dä rför normalt sett lämnas utan beaktande 
enligt artikel 6.1 i grundförordningen. Hur so m helst bevisar inte detta att dessa 
produkter inte tillverkas av gemenskaps industrin. Det framgick vidare av 
undersökningen att gemenskapsindustrin kan öka sin tillverkning för att möta efterfrågan på dessa produkter om det inte förekommer någon illojal konkurrens med 
 
SV 8   SV import till dumpade priser från de berörda länderna. Det är även att märka att 
gemenskapsindustrin har en betydande outnyttja d kapacitet (se tabellen före skäl 127 i 
förordningen om preliminär tull). Im portörernas begäran avvisas därför. 
(16) De samarbetsvilliga tha iländska tillverkarna begärde att produktdefinitionen skulle 
begränsas till att endast omfatta KN-numme r 7318 12 10 (andra träskruvar av rostfritt 
stål), 7318 15 30 (skruvar och bultar utan huvud av rostfritt stål) och 7318 15 61 (sexkantshålskruvar (insex) av rostfritt st ål). De hävdade att varken bultar (KN-
nummer 7318 15 70) eller spårskruvar och kr ysskruvar av rostfritt stål (KN-nummer 
7318 14 10 och 7318 15 51) var att anse som en och samma produktkategori som de 
andra fästanordningar som omfattas av undersökningen på grund av skillnader i 
fysiska egenskaper, beskaffenhet och kva litet, användningsområden, konsumenternas 
smak och vanor samt KN-nummer, vilket en ligt dem bevisar att bultar och skruvar inte 
utgör en och samma produktkategori.  
(17) I detta fall framgår det av undersökninge n att alla de typer av fästanordningar som 
berörs har, sett ur användarens perspek tiv, samma grundläggande fysiska och tekniska 
egenskaper och användningsområden, dvs. de är  gängade stiftskruvar  av rostfritt stål 
som används för att sammanfoga något  med något annat genom rotation av 
fästanordningen. Alla dessa fästanordninga r omfattas av samma HS-nummer. Därför 
avvisas begäran om en ytterligare begränsning av produktdefinitionen.  
(18) Eftersom inga andra synpunkter lämnats bekräftas unde rsökningsresult aten rörande 
den berörda produkten och den likadana produkten i skälen 10–18 i förordningen om preliminär tull.  
D. STICKPROVSFÖRFARANDE 
(19) Det har inte inkommit några s ynpunkter rörande tillämpningen av ett 
stickprovsförfarande för de e xporterande tillverkarna i Taiwan, 
gemenskapstillverkarna och importörerna i gemenskapen efter införandet av de 
provisoriska åtgärderna. Undersökningsresult aten i skälen 19–32 i förordningen om 
preliminär tull bekräftas därför. 
E. DUMPNING 
1. Marknadsekonomisk status 
(20) Det har inte inkommit nå gra ytterligare synpunkter rörande  marknadsekonomisk status 
efter införandet av de provisoriska åtgärd erna. Undersökningsresultaten i skälen 33–54 
i förordningen om prelimin är tull bekräftas därför. 
2. Individuell behandling 
(21) En samarbetsvillig exporte rande tillverkare i Vietnam uttr yckte sin besvikelse över att 
företagets begäran om indi viduell behandling avslagits trots att det samarbetat i 
undersökningen. Det hävdade vidare att de t faktum att det, liksom två andra 
vietnamesiska exportörer, fått sin begäran om individuell behandling avslagen ledde 
till att alla exporterande t illverkare i Vietnam har komm it att omfattas av en och 
samma preliminära antidumpningstull.   
 
SV 9   SV Såsom anges i skäl 60 i förordningen om pre liminär tull kunde fö retaget i fråga dock 
inte påvisa att det uppfyllde villkoren i artikel 9.5 i grundförordni ngen för beviljande 
av individuell behandling. Dessutom hade inga synpunkter och ingen bevisning som 
ändrade dessa avgöranden lämnats och därf ör bör artikel 2.7 a i grundförordningen 
tillämpas för Vietnam i dess helhet. Detta i nnebär att alla  exporterande tillverkare i 
Vietnam omfattas av samma åtgärd.  
(22) Eftersom det inte inkommit några andr a synpunkter beträffande individuell behandling 
bekräftas slutsatserna i skälen 55–61 i förordningen om preliminär tull. 
3. Normalvärde 
3.1. Jämförbart land 
(23) Taiwan valdes preliminärt som lämplig t jämförbart tredjeland med marknadsekonomi 
för fastställandet av normalvärdet för de exporterande tillverkare som inte beviljats marknadsekonomisk status. Ingen part lämn ade efter införandet av de provisoriska 
åtgärderna synpunkter på fast ställandet av norm alvärdet i det jä mförbara landet. 
Undersökningsresultaten i skälen 62–64 i föro rdningen om preliminär tull bekräftas 
därför. 
3.2. Metod för fastställande av normalvärde 
(24) Fyra thailändska exporterande tillverkare  hävdade att deras normalvärden inte borde 
fastställas på grundval av de försäljnings - och administrationskostnader och andra 
allmänna kostnader samt den vinst so m konstaterats för försäljningen på 
hemmamarknaden i ett annat land, i detta fall Taiwan. Såsom anges i skäl 80 i 
förordningen om preliminär tull hade de ssa exporterande tillv erkare dock ingen 
representativ försäljning av den likadan a produkten eller av någon annan produkt i 
samma allmänna produktkate gori, vid normal handel. De t var därför nödvändigt att 
använda någon annan rimlig metod för beräkningen av försäljnings- och 
administrationskostnader och andra allmä nna kostnader samt vinst i enlighet med 
artikel 2.6 c i grundförordninge n. I detta fall ansågs det lämpligast att använda de 
försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt den 
vinst som gäller för Taiwan, eftersom he mmamarknaden i Taiwan för den likadana 
produkten är representativ bå de volymmässigt och när de t gäller priskonkurrens. och 
på grund av att den taiwanes iska industrin för fästanor dningar av rostfritt stål 
kontrollerar majoriteten av alla tillverkare av den berörda produkten i samtliga de 
länder som omfattas av undersökningen, vilket  även inbegriper några tillverkare i 
Thailand (se skäl 71 i förordningen om pre liminär tull). Det har inte inkommit några 
uppgifter som visar att den vins t som beräknats på detta sätt skulle vara högre än det 
belopp för vinst som sålunda använts skul le vara högre än den vinst som andra 
exportörer eller tillverkare normalt sett uppnår vid försäljnin g i Thailand av produkter 
ur samma allmänna produktkategori.  
(25) Eftersom det inte inkommit några andr a synpunkter på den metod som använts för 
fastställandet av normalvär det bekräftas den metod so m anges i skälen 65–72 i 
förordningen om preliminär tull. 
 
SV 10   SV 3.3. Fastställande av normalvärde 
a) Kina 
(26) Eftersom inga synpunkter inkommit bekr äftas undersökningsresultaten i skäl 73 i 
förordningen om preliminär tull. 
b) Indonesien 
(27) Eftersom inga synpunkter inkommit bekr äftas undersökningsresultaten i skäl 74 i 
förordningen om preliminär tull. 
c) Malaysia 
(28) Eftersom inga synpunkter inkommit bekr äftas undersökningsresultaten i skäl 76 i 
förordningen om preliminär tull. 
d) Taiwan 
(29) En taiwanesisk exportera nde tillverkare invände mot de n metod för fastställande av 
normalvärde som anges i skäl 79 i förordninge n om preliminär tull. Företaget hävdade 
att det inte klassificerade de olika typerna av den be rörda produkten i enlighet med 
kommissionens specifikationer, eftersom  en del av dessa fästanordningar var 
specialprodukter. Det hävdade vidare a tt det vid kontrollbesöket på plats kunnat 
påvisa, med hjälp av ritningar, varupr over och försäljningsdokumentation, att de 
specialfästanordningar de e xporterade till gemenskapen verkligen hade unika 
egenskaper.  
(30) Det framgick av den bevisning som i nhämtats vid kontrollbesöket att dessa produkter 
inte omfattas av de KN-nummer so m undersökningen gäller. Under dessa 
omständigheter ansågs det lämpligt att in te beakta exporten av dessa produkter i 
undersökningen. Undersökningsresultaten för de tta företag, bl.a. det normalvärde som 
anges i skäl 79 i förordninge n om preliminär tull, har fastställts på grundval av 
företagets övriga export som omfattas av  definitionen av den berörda produkten. 
(31) När det gäller fastställandet av normalv ärdet för företagets övriga export föreslog 
företaget vissa justeringar av den til lverkningskostnad som användes vid det 
preliminära fastställandet av dess nor malvärde (se skäl 79 i förordningen om 
preliminär tull).  
(32) Dessa justeringar grundade sig emellertid  på uppgifter som inte  lämnats vare sig i 
frågeformulärssvaret eller i samband med kont rollbesöket, vilket i nnebär att de inte 
kunde kontrolleras. Justeringa rna stöddes dessutom inte heller av tillgängliga 
uppgifter. Begäran rörande tillverkni ngskostnaden avvisas därför.  
(33) En annan taiwanesisk exporterande tillverkare hävdade att viss dubbelräkning 
förekommit i samband med fastställande t av den tillverkningskostnad och de 
försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader som använts 
vid fastställandet av normalvärdet. Företage t hävdade att det pålägg för försäljnings- 
och administrationskostnader och andra allmänna kostnader som det angivit i 
resultaträkningen i frågeformulärssvaret inte  var korrekt och att det i stället var det 
pålägg som uppgivits vid kontrollbesöket som skulle användas.  
 
SV 11   SV (34) Det är dock att märka att företaget inte korrigerade sin resultaträkning före 
kontrollbesöket. Företaget lämnade väse ntligt reviderade uppgifter om sina 
försäljnings- och administra tionskostnader och andra allmänna kostnader först i 
kontrollens slutskede, dvs. för sent för att de skulle kunna kont rolleras. Av denna 
orsak och eftersom de reviderade försäl jnings- och administrationskostnaderna och 
andra allmänna kostnaderna inte överensstämde med andr a tillgängliga kontrollerade 
uppgifter avvisades begäran, och de uppgifter  som härletts ur resultaträkningen i 
frågeformulärssvaret bibehölls för berä kningen av dumpning, i enlighet med artikel 
6.8 i grundförordningen. 
(35) Samma taiwanesiska exporterande tillverka re hävdade dessutom att skrot måste dras 
av från råmaterialkostnaden. Företaget menade  att eftersom skrot är ett resultat av 
produktionsprocessen bör tillverkningskos tnaden minskas med inkomsterna från 
försäljning av skrot. Det lämnade eme llertid inga uppgifter om storleken på 
inkomsterna från en sådan eventuell försäl jning. Inkomster från andra produkter eller 
biprodukter är hur som helst inte relevant a för beräkningen av tillverkningskostnaden 
för den likadana produkten, eftersom företaget historiskt sett inte använt sig av denna 
metod vid sin kostnadsfördeln ing. Följaktligen avvisas fö retagets begäran och de 
preliminära undersökningsresultaten bekräftas.  
(36) Det inkom inga andra synpunkter oc h undersökningsresultaten i skälen 77–79 i 
förordningen om preliminär  tull bekräftas därför. 
e) Thailand 
(37) En thailändsk exporterande tillverkare  med viss inhemsk försäljning gjorde flera 
påståenden rörande beräkningen av de tillv erkningskostnader och försäljnings- och 
administrationskostnader och andra allmänna kostnader som användes för fastställandet av dess normalvärde. Före taget ansåg vidare at t ett godkännande av 
dessa påstående innebar att dess inhe mska försäljning vid normal handel var 
representativ och kunde användas för fastst ällandet av normalvärdet för Thailand. 
(38) Företaget lämnade dock så många revidera de versioner av sitt frågeformulärsvar vid 
kontrollbesöket att detta i be tydande mån hindrade undersökn ingen, eftersom ingen av 
de reviderade versionerna öve rensstämde med företagets räkenskaper. Alla uppgifter 
från företaget undersöktes emellertid så långt som möjligt, i enlighet med artikel 6.8 i grundförordningen. Det är dock att märka a tt för ett stort anta l produkttyper hade 
företaget angivit väsentligt  underskattade produ ktionskostnader, särskilt med hänsyn 
till råmaterialkostnaderna, och dessa kor rigerades därför i samband med den 
preliminära beräkningen av dumpning. Ef tersom företaget inte lämnat någon 
underbyggd bevisning rörande sina tillverkni ngskostnader som ger anledning att ändra 
på beräkningen av dumpning avvi sades dess påstående rörande 
tillverkningskostnaden.  
(39) Denna exporterande tillverkare hävdade a tt inkomster från försäljning av skrot borde 
dras av från de råmaterialkostnader so m ingick i tillverkni ngskostnaden för den 
likadana produkten. Företagets resultaträkning inne håller emellertid inga uppgifter om 
inkomster från försäljning av skrot. Inkom ster från andra produkt er eller biprodukter 
är hur som helst inte relevanta för beräkningen av tillverkningskostnaden för den likadana produkten, eftersom fö retaget historiskt sett inte använt sig av denna metod 
vid sin kostnadsfördelning.  
 
SV 12   SV (40) När det gäller den exporterande tillverk arens begäran att få använda ett annat belopp 
för försäljnings- och administrationskostnad erna och de andra allmänna kostnaderna 
fastställdes det att detta ändå inte skulle  göra det möjligt att använda företagets 
inhemska försäljning som grundval för fastst ällandet av normalvärdet, eftersom det 
ändå inte skulle vara fråga om  försäljning vid normal handel. 
(41) Företagets påstående rörande skrot respektive försäljnings- och 
administrationskostnader och andra allm änna kostnader avvisas därför och 
undersökningsresultaten i skäl 80 i föror dningen om preliminär tull bekräftas. 
f) Vietnam 
(42) Eftersom inga synpunkter inkommit bekr äftas undersökningsresultaten i skäl 81 i 
förordningen om preliminär tull. 
4. Exportpris 
(43) Eftersom inga synpunkter inkomm it bekräftas för alla berörda länder 
undersökningsresultaten i skälen 82–91 i föro rdningen om preliminär tull beträffande 
fastställandet av exportpriset i enli ghet med artikel 2.8 i grundförordningen. 
5. Jämförelse 
(44) Eftersom inga synpunkter inkommit bekr äftas den metod och de undersökningsresultat 
som anges i skälen 92 och 93 i förordni ngen om preliminär tull beträffande 
jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset. 
6. Dumpningsmarginaler 
6.1. Allmän metod 
(45) Eftersom inga synpunkter inko mmit beträffande fastställandet av 
dumpningsmarginalerna bekräftas de n metod som anges i skälen 94–100 i 
förordningen om preliminär tull.  
6.2. Dumpningsmarginaler 
a) Kina 
(46) Eftersom inga synpunkter inkommit fast ställs de slutgiltiga dumpningsmarginalerna, 
uttryckta i procent av importpriset cif vid ge menskapens gräns, före tull, till följande: 
– Tengzhou Tengda Stainless Steel Product Co., Ltd, Tengzhou City 21,5 % 
– Tong Ming Enterprise (Jiaxi ng) Co. Ltd., Zhejiang 12,2 % 
– Alla andra företag 27,4 %. 
 
SV 13   SV b) Indonesien 
(47) Eftersom inga synpunkter inkommit fast ställs de slutgiltiga dumpningsmarginalerna, 
uttryckta i procent av importpriset cif vid ge menskapens gräns, före tull, till följande: 
– PT. Shye Chang Batam Indonesien, Batam 9,8 % 
– Alla andra företag 24,6 %. 
c) Malaysia 
(48) Eftersom inga synpunkter inkommit betr äffande beräkningen av den preliminära 
dumpningsmarginalen för de två samarbetsv illiga exporterande tillverkarna i Malaysia 
bekräftas undersökningsresulta ten i skäl 104 i förordningen om preliminär tull. 
Eftersom det konstaterats att det inte fö rekom dumpning i samba nd med importen från 
någon malaysisk exporterande tillverkare bör förfarandet beträffande importen av den 
berörda produkten från Malaysia avslutas. 
d) Filippinerna 
(49) Eftersom det inte inkom mit några synpunkter på situati onen beträffande Filippinerna 
har det inte faststä llts någon dumpningsmarginal för detta land. Såsom anges i skäl 12 
bör därför förfarandet avslutas med avs eende på importen av den berörda produkten 
från Filippinerna. 
e) Taiwan 
(50) Eftersom inga synpunkter inkommit betr äffande beräkningen av de preliminära 
dumpningsmarginalerna för Taiwan, se sk älen 106–108 i förordningen om preliminär 
tull, fastställs de slutgiltiga dumpni ngsmarginalerna, uttryckta i procent av 
importpriset cif vid gemenskapens gräns, före tull, till följande: 
– Arrow Fasteners Co. Ltd., Taipei 15,2 % 
– Jin Shing Stainless Ind. Co. Ltd, Tao Yuan 18,8 % 
– Min Hwei Enterprise Co. Ltd, Pingtung 16,1 % 
– Tong Hwei Enterprise, Co. Ltd., Kaohsiung 16,1 % 
– Yi Tai Shen Co. Ltd., Tainan 11,4 % 
– Samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte ingick i stickprovet:
 15,8 % 
– Alla andra företag 23,6 %. 
f) Thailand 
(51) När det gäller beräkningen av den indivi duella dumpningsmarginalen  för en thailändsk 
exporterande tillverkare hade detta företa g synpunkter på produkttypklassificeringen, 
tillverkningsvolymer och användningen av  olika kvaliteter av  rostfritt stål. 
 
SV 14   SV (52) Företagets påståenden undersöktes med hjälp av kontrollerade uppgifter, och vissa 
ändringar som ansågs vara lämpliga gjordes,  vilket ledde till att det fastställdes en 
reviderad individuell dumpningsmarg inal för företaget. Eftersom 
dumpningsmarginalen för alla icke samarbet svilliga thailändska e xportörer fastställdes 
till nivån för den högsta dumpningsmarginal som konstaterats för en samarbetsvillig 
thailändsk exportör reviderades den övrig a dumpningsmarginalen i enlighet därmed. 
(53) De slutgiltiga dumpningsmarginalerna, uttryckta i procent av importpriset cif vid 
gemenskapens gräns, före tull, fastställs därför till följande: 
– A.B.P. Stainless Fasteners Co. Ltd, Ayutthaya 11,1 % 
– Bunyat Industries 1998 Co. Ltd, Samutsakorn 10,8 % 
– Dura Fasteners Company Ltd, Samutprakarn 14,6 % 
– Siam Screws (1994) Co. Ltd, Samutsakorn 11,0 % 
– Alla andra företag 14,6 %. 
g) Vietnam 
(54) Eftersom inga synpunkter inkommit betr äffande beräkningen av den preliminära 
dumpningsmarginalen för Vietnam, se skäl  110 i förordningen om  preliminär tull, 
fastställs den slutgiltiga dumpningsmarginalen  för alla företag i Vietnam, uttryckt i 
procent av importpriset cif vid gemenska pens gräns, före tull, till 7,7 %.  
F. SKADA 
1. Tillverkning i gemenskapen och gemenskapsindustrin 
(55) De samarbetsvilliga thailändska exportera nde tillverkarna ifråga satte den analysmetod 
som anges i skäl 114 i förordningen om prelim inär tull, dvs. att vissa uppgifter enbart 
avsåg de gemenskapstillverkare som ingick i urvalet (transaktionspriser, investeringar, avkastning på investeringar, löner, lönsam het, kassaflöde och förmåga att anskaffa 
kapital), under det att andra indikatorer (marknadsandel, tillverkning, kapacitet och 
kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym oc h försäljningsvärde, tillväxt, lager, 
sysselsättning och produktiv itet) även innehöll uppgifter avseende en annan 
gemenskapstillverkare som tillsammans med de tillverkare som ingick i urvalet 
utgjorde gemenskapsindustrin . De hävdade att denna met od varken var objektiv i den 
mening som avses i artikel 3.2 i grundförordni ngen eller tillåten en ligt artikel 17.4 i 
grundförordningen.  
(56) I samband med antidumpningsförfaranden är det praxis att analysera skadefaktorerna 
för gemenskapsindustrin i dess helhet. I de fall industrin består av ett stort antal 
tillverkare tillämpas dock stickprovsförfarande . Syftet med stickprovsförfarandet är att 
göra det möjligt att inhämta och kontrollera detaljerade uppgifter från ett begränsat antal tillverkare inom utsatt tid. Dessa uppgi fter rör faktorer så som priser, löner, 
investeringar, vinst, avkastning på invester ingar, kassaflöde och förmåga att anskaffa 
kapital, och stickprovsförfarandet använts i de fall det skulle vara omöjligt att kontrollera uppgifter för gemenskapsindustrin i dess helhet inom utsatt tid. När det 
gäller andra faktorer såsom marknadsandel,  försäljningsvolym och tillverkning, är det 
 
SV 15   SV vanligen lätt att få tillgång till uppgifter för gemenskapsindustrin i dess helhet. Att 
endast grunda skadeanalysen på uppgifter fr ån tillverkare som ingick i urvalet skulle 
innebära att användbara uppgifter  från andra tillverkare lämnas utan beaktande och att 
det därigenom görs en ofullständig bedöm ning. För att kunna göra en så komplett 
bedömning som möjligt inom utsatt tid i dett a fall kompletterades därför de uppgifter 
avseende alla skadefaktorers utveckling som lämnats av de tillverkare som ingick i urvalet, och som kontrollerats, med uppgifter avseende hela industrin. 
(57) Eftersom det inte inkommit några y tterligare synpunkter röra nde tillverkningen i 
gemenskapen och definitionen av gemenskapsindustrin bekräftas undersökningsresultaten i skälen 111–114 i förordningen om preliminär tull. 
2. Förbrukning i gemenskapen,  import och sammantagen bedömning av verkan av 
importen  
(58) De samarbetsvilliga thailändska exportera nde tillverkarna hävdade att det inte borde 
ha gjorts en sammantagen bedömning av verk an av importen från Thailand och verkan 
av den dumpade importen av fästanordnin gar av rostfritt stål med ursprung i 
Indonesien, Kina, Taiwan och Vietnam med motiveringen at t det inte förekom någon 
konkurrens med importen från de sistnä mnda länderna sett till volymer, 
genomsnittliga priser och marknadsandelar. De påpekade att volymen och marknadsandelen för importen från Tha iland minskade med 29 % respektive 35 % 
under 2002, under det att en ökni ng kunde konstateras för de  andra berörda länderna 
redan samma år. De noterade vidare att det genomsnittliga priset för importen från Thailand ökat med 2 % sedan 2003.  
(59) De dumpningsmarginaler som fastställdes  för importen från varje berört land var 
högre än miniminivån enligt artikel 9.3 i grundförordningen, dvs. 2 %, och 
importvolymen från varje berört land öve rsteg det tröskelvärde i form av en 
marknadsandel på 1 % som anges i artikel 5.7 i grundförordningen. Det är dessutom 
på sin plats att notera att analysen inte bör  vara inriktad uteslutande på 2002 utan att 
hänsyn bör tas till situationen under skadeundersökningsperioden, dvs. från och med 2001 fram till och med undersökningsperioden. Im porten från Thailand ökade faktiskt 
totalt sett, både volymmässigt och uttryckt som marknadsandel, under det att priserna 
för den minskade markant. Detta innebär at t mönstret för importe n från Thailand har 
utvecklats på motsvarande sätt som för alla  andra berörda länder. Dessutom var de 
fästanordningar av rostfritt stål som importerades från de berörda länderna likadana i alla avseenden och sinsemellan utbytbara, de marknadsfördes i gemenskapen genom 
jämförbara försäljningskanaler och på likartade kommersiella villkor och de konkurrerade med fästanordningar av rostfritt stål tillverkade i gemenskapen. Av dessa 
orsaker och i enlighet med ar tikel 3.4 i grundförordningen be kräftas det därför att det 
är lämpligt med en sammantagen bedömning av verkan av den dumpade importen av den berörda produkten. 
(60) Eftersom det inte inkommit några y tterligare synpunkter rö rande analysen av 
situationen på gemenskapsmarknaden bekr äftas undersökningsresultaten i skälen 115–
126 i förordningen om preliminär tull. 
 
SV 16   SV 3. Gemenskapsindustrins ekonomiska situation 
(61) Efter införandet av de provisoriska åt gärderna inkom det inga synpunkter rörande 
tillverkningsvolym, produktionskapacitet, ka pacitetsutnyttjande, försäljningsvolym, 
försäljningspriser, marknadsandelar, tillv äxt, lager, sysselsättning, produktivitet, 
dumpningens omfattning och gemenskapens återhämtning från tidigare dumpning. Följaktligen bekräftas undersökningsr esultaten i skälen 127–133, 137, 142, 143, 145 
och 146.  
3.1 Lönsamhet 
(62) De samarbetsvilliga thailändska tillv erkarna hävdade att s ituationen beträffande 
lönsamheten för de gemenskapstillverkare so m ingick i urvalet hade förbättrats och 
inte visade på skada. De hävdade dessutom att det faktum att gemenskapsindustrin inte 
hade uppnått den minimivinstnivå på 5 % som kunde anses rimlig och möjlig att 
uppnå i en situation utan dumpning förklaras av de investeringar som de gemenskapstillverkare som i ngick i urvalet hade företa git 2002 och 2003. De ansåg 
också att det borde bortses från det faktum att gemenskapsindustrin hade tillgång till 
rostfritt stål till låga priser, eftersom detta var att anse som en normal marknadssituation som alla ak törer kunnat dra nytta av.  
(63) Det bör dock erinras om att situationen beträffande lönsamheten, såsom anges i skälen 
149 och 150 i förordningen om preliminär tull, varken var den enda eller den 
viktigaste orsaken till den skada som vållats i detta fall. Enligt artikel 3.5 i grundförordningen behöver varken en enskild eller flera av de fa ktorer som anges i 
den artikeln nödvändigtvis vara avgörande  för gemenskapsindustrins tillstånd. De 
investeringar som företogs var nödvändiga fö r att bibehålla konkurrenskraften (se skäl 
138 i förordningen om preliminär tull), vilk et innebär att dessa inte kan tillskrivas 
någon negativ inverkan på lönsamheten. Så som anges i skäl 136 i förordningen om 
preliminär tull var den positiva verkan som de stigande priserna på rostfritt stål hade 
på lönsamheten under undersökningsperioden för de gemenskapstillverkare som ingick i urvalet endast tem porär och en faktor som kan ha varit till nytta för andra 
ekonomiska aktörer endast under en mycket kort period.  
(64) Påståendet att situationen beträffande lönsamheten inte vi sar på skada avvisas därför 
och undersökningsresultaten i skälen 134–136 i förordningen om preliminär tull 
bekräftas. 
3.2. Investeringar, avkastning på investeri ngar, kassaflöde och förmåga att anskaffa 
kapital 
(65) De samarbetsvilliga thailändska exporte rande tillverkarna påpekade att ökningen av 
investeringarna, avkastningen på inve steringar och kassaflödet samt den goda 
förmågan att anskaffa kapital inte visade på skada. 
(66) Såsom anges i skäl 147 i förordningen om preliminär tull ansågs faktorerna 
investeringar och förmåga att anskaffa kapita l inte vara faktorer som visade på skada 
under skadeundersökningsperioden.  
 
SV 17   SV (67) När det gäller avkastningen på invest eringar bör den allmänna förbättringen under 
skadeundersökningsperioden dock ses mot bakgrund av att den förbättrade lönsamheten för de gemenskapstillver kare som ingick i urvalet under 
undersökningsperioden berodde på särskilda och icke varaktiga omständigheter (se 
skälen 136 och 139 i förordningen om prelimin är tull) och att man i ökad utsträckning 
använt leasade maskiner, vilket in te betraktades som en investering.  Leasade 
kapitalvaror ingick inte bl and investeringarna men den öka de användningen av sådana 
kapitalvaror bidrog till vinsten. Dessa två faktorer förklarar den konstlat stora 
ökningen av avkastningen på invest eringar under undersökningsperioden.  
(68) När det gäller kassaflödet försämrades denna faktor dock med 36 % under 
skadeundersökningsperioden, vilket tydlig t visar på skada under denna period. 
Följaktligen bekräftas unde rsökningsresultaten i skälen 138–141 i förordningen om 
preliminär tull. 
3.3. Löner 
(69) De samarbetsvilliga thailändska exporter ande tillverkarna hävdade  vidare att ökningen 
med 10 % av arbetskostnaden per anställd  under skadeundersökningsperioden inte 
visar på skada i detta fall.  
(70) I de preliminära slutsatserna om löner och skada angavs det emellertid att ökningen av 
lönerna var resultatet av förbättrad produktivitet och utgjorde kompensation för 
inflation. Sysselsättningen minskade dock med 5 % under 
skadeundersökningsperioden, vilket sågs so m ett tecken på skada. Följaktligen 
bekräftas undersökningsresultaten i skäl 144 i förordningen om preliminär tull. 
3.4. Slutsats om skada 
(71) Slutsatserna i skälen 14 7–150 i förordningen om preliminär tull bekräftas. Totalt sett 
vägde de negativa indikatorerna (betydande förluster av marknadsandelar, minskad 
tillväxt, minskat antal arbetstillfäl len och otillräcklig förbättring av 
lönsamheten/avkastningen på investeringar och kassaflödet) väsent ligt tyngre än de 
positiva indikatorerna (en viss ökning av tillverknings- och försäljningsvolymen, minskning av lagren, fortsatta investeri ngar, minskning av arbetskostnaderna i 
absoluta tal och god förmåga att anskaffa kapital). 
G ORSAKSSAMBAND 
(72) De thailändska exporterande tillverkarn a och en intresseorganisation för importörer 
lämnade synpunkter på vissa faktorer i den preliminära analysen av orsakssambandet. Dessa behandlas nedan. Eftersom inga  andra synpunkter inkommit bekräftas 
undersökningsresultaten i förordningen om pr eliminär tull beträffande verkningarna av 
den dumpade importen (se skäl 152), verkning arna av import från andra tredjeländer 
(se skälen 153–159) och utvecklingen av förbrukningen på gemenskapsmarknaden (se skäl 160). 
 
SV 18   SV 1. Verkan av valutakurser 
(73) De samarbetsvilliga thailändska exportera nde tillverkarna samt en importör och dess 
intresseorganisation hävdade att deprecieringe n av US-dollarn gentemot euron, särskilt 
under 2003, hade gynnat den kinesiska och thailä ndska exporten till gemenskapen. De 
menade att prisminskningen och den därav följande skadliga verkan för gemenskapsindustrin åtminstone delvis in te var att tillskriva den dumpning som 
utövades av exportörer i Kina och Thailand  utan i stället va r att hänföra till 
valutakursutvecklingen (som när det gälle r Kina berodde på att yuan renminbin
 var 
knuten till US-dollarn). 
(74) För det första är det att märka att faktureringsvalutan inte är känd för alla 
exporttransaktioner från de berörda länderna.  Det är därför inte möjligt att bedöma 
verkan av eventuella valutakursfluktuatione r. Vid skadeanalysen användes, oavsett om 
de låga importpriserna till viss  del kan ha berott på valuta kursförändringar, de faktiska 
importpriserna under undersökningsperioden fö r fastställandet både av själva 
prisunderskridandet och av dess inverkan på gemenskapsindustrin. Prisunderskridandemarginalerna konstaterade s vara betydande (se skälen 125 och 126 
i förordningen om preliminär tull). 
(75) Mot denna bakgrund avvisades argumen tet rörande eventuella verkningar av 
valutakursförändringar.  
2. Gemenskapsindustrins konkurrenskraft 
(76) De thailändska exporterande tillverkarn a hävdade vidare att den skada som vållats 
gemenskapsindustrin berodde på brista nde konkurrenskraft till följd av omoderna 
produktionsanläggningar.  
(77) Det bör emellertid erinras om att geme nskapsindustrin löpande investerade under hela 
skadeundersökningsperioden i syfte att ersätt a föråldrade maskiner och införa den 
senaste tekniken i sina produktionsanläggni ngar. Den använde si g således inte av 
någon omodern och icke konkurrenskraftig produktionsteknik som kunde ha brutit orsakssambandet mellan den dumpade importe n från de berörda länderna och de 
skadliga verkningarna för gemenskapsindustr in. Påståendet bör därför avvisas och 
undersökningsresultaten i skäl 161 i förordningen om preliminär tull rörande gemenskapsindustrins konkurrenskraft bekräftas.  
3. Marknadsförhållanden på gemenskapsmarknaden 
(78) De thailändska exporterande  tillverkarna hävdade vidare a tt skadan kan ha vållats av 
instabila marknadsförhållanden. De hänvi sade till de tillf älliga ökningarna av 
stålpriserna och till stora kunders förhandlingsstyrka. 
(79) De tillfälliga ökningarna av stålpriserna  har dock inte vållat någon skada för de 
gemenskapstillverkare som ingick i urvale t. De gynnades tvärtom av dessa ökningar, 
eftersom de ledde till en tillfällig ökning av lönsamheten. När det gäller stora kunders 
inverkan är det att märka att illojal konkurrens  i form av dumpad import i själva verket 
bidrar väsentligt till deras fö rhandlingsstyrka. Det kan såle des konstateras att det finns 
ett direkt samband mellan importe n från de berörda länderna och 
importörernas/distributörernas beteende. To talt sett har markna dsförhållandena på 
 
SV 19   SV gemenskapsmarknaden således inte brut it orsakssambandet mellan den dumpade 
importen och den skada som gemenskapsindustrin lidit.  
4. Slutsats om orsakssamband 
(80) Efter en bedömning av ovanstående kommentarer om orsakssamband och på de 
grunder som anges i skälen 151–162 i förordningen  om preliminär tull bekräftas det att 
ingen annan faktor brutit or sakssambandet mellan den sammantagna importen från de 
fem berörda länderna och den väsentliga skada som gemenskapsindustrin lidit. 
H GEMENSKAPENS INTRESSE 
(81) Flera importörer/distributörer och thailändska exporterande tillverkare hävdade att det 
eventuellt inte låg i gemenskapens in tresse att det infördes åtgärder.  
1. Verkningar för importörer och användare om åtgärder införs 
(82) Importörerna/distributörerna påpekade a tt införandet av åtgärder skulle få direkta 
verkningar för deras vinstmarginaler, ef tersom de inte skulle kunna överföra 
kostnaderna för åtgärderna på sina kunder genom högre priser.  
(83) För det första kunde dessa parter inte st yrka sina påståenden. Så som angivits redan i 
förordningen om preliminär tull fanns det inte heller några tecken på att 
antidumpningsåtgärderna skulle äventyra importörernas/distributörernas ekonomiska 
bärkraft. Dessutom uppvisade de väse ntligt högre vinstmarginaler än 
gemenskapsindustrin under hela skadeundersökningsperioden. Följaktligen dras slutsatsen att gemenskapens  intresse av att de berörda ländernas illojala och 
skadevållande handelsbruk undanröjs väger tyngre än alla de fördelar importörerna/distributörerna eventuellt skul le få genom att det inte införs några 
antidumpningsåtgärder. Undersökningsresultat en i skälen 164–170 i förordningen om 
preliminär tull bekräftas därför. 
(84) De thailändska exporterande tillverkarna hävdade att införand et av åtgärder skulle leda 
till ökade kostnader för den europeiska bilindu strin, vilket är nå got som inte ligger i 
gemenskapens intresse. De lämnade dock inge n bevisning till stöd  för denna påstådda 
verkan för användarna. Enligt tillgängliga uppgi fter, dvs. frågeformulärssvaret från en 
användare (en tillverkare av rullande järnvägs- och spårvägsmateriel) skulle införandet av åtgärder endast få försumbara verkninga r för användare i senare led. Följaktligen 
bekräftas undersökningsresultat en beträffande användares oc h konsumenters intresse i 
skälen 173 och 174 i förordningen om preliminär tull. 
2. Slutsats 
(85) Efter en undersökning av de olika intre ssen som berörs bekräftas det på de grunder 
som anges i skälen 163–175 i förordningen om preliminär tull att det ur ett allmänt 
gemenskapsintresseperspektiv inte finns  något intresse som väger tyngre än 
gemenskapsindustrins intresse av att de t införs antidumpningsåtgärder för att 
undanröja den dumpade importens ha ndelssnedvridande verkningar.  
 
SV 20   SV I. SLUTGILTIGA ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER 
(86) Med hänsyn till slutsatserna betr äffande dumpning, skada, orsakssamband och 
gemenskapens intresse anses det lämpligt a tt införa slutgiltiga antidumpningsåtgärder i 
syfte att förhindra att gemenskapsindustrin  vållas ytterligare skada genom dumpad 
import. Vid fastställandet av nivån på åt gärderna beaktades de dumpningsmarginaler 
som konstaterats för undersökningsperioden oc h den nivå på tullen som är nödvändig 
för att undanröja den skada so m gemenskapsindustrin lidit. 
1. Nivå för undanröjande av skada 
(87) Den prisökning som är nödvändig för att unda nröja skadan fastställdes för varje enskilt 
företag genom en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga importpriset för den 
berörda produkten och det icke-skadevåll ande priset för den likadana produkt som 
såldes av gemenskapsindustrin på gemenskapsmarknaden. Prisskillnaden uttrycktes sedan i procent av importvärdet cif. 
(88) Det icke-skadevållande priset erhölls genom att en vinstmarginal på 5 % lades till 
gemenskapsindustrins vägda tillverkningskos tnad. Eftersom det inte inkommit några 
synpunkter bekräftas det att detta är den vinstmarginal som gemenskapsindustrin 
skulle kunna uppnå i en situation utan  dumpad import. Den återspeglar den 
vinstmarginal som gemenskapsindustrin kan uppnå för liknande produktgrupper som 
inte är utsatta för illojal konkurrens, t.ex. fästanordningar so m inte klassificeras enligt 
de KN-nummer som omfatta s av denna undersökning.  
2. Form och nivå på tullen 
(89) Mot bakgrund av ovanstående görs bedömn ingen att en slutgiltig antidumpningstull 
bör införas på import av fästanordningar av  rostfritt stål från Indonesien, Kina, 
Taiwan, Thailand och Vietnam, i enlighe t med artikel 9.4 i grundförordningen. 
(90) För två samarbetsvilliga e xporterande tillverkare (en i Taiw an och en i Kina) var nivån 
för undanröjande av skada lägre än dumpni ngsmarginalen. I dessa fall bör nivån på 
tullen begränsas till nivån för undanröjande av skada. I alla andra fall bör nivån på 
tullen fastställas till nivån för de konsta terade dumpningsmargin alerna, i enlighet med 
artikel 9.4 i grundförordningen.  
(91) På grundval av ovanstående fastst älls följande slutgiltiga tullsatser: 
Land Exporterande tillverkare Antidumpningstullsats 
Tengzhou Tengda Stainless Steel 
Product Co., Ltd, Tengzhou City 11,4 % 
Tong Ming Enterprise (Jiaxing) Co. 
Ltd., Zhejiang 12,2 % Kina 
Alla andra företag 27,4 % 
PT. Shye Chang Batam Indonesia, 
Batam  9,8 % Indonesien 
Alla andra företag 24,6 % 
 
SV 21   SV Arrow Fasteners Co. Ltd., Taipei 15,2 % 
Jin Shing Stainless Ind. Co. Ltd, 
Tao Yuan 8,8 % 
Min Hwei Enterprise Co. Ltd, 
Pingtung 16,1 % 
Tong Hwei Enterprise, Co. Ltd., 
Kaohsiung 16,1 % 
Yi Tai Shen Co. Ltd., Tainan 11,4 % 
Samarbetsvilliga exporterande 
tillverkare som inte ingår i stickprovet: 15,8 % Taiwan 
Alla andra företag 23,6 % 
A.B.P. Stainless Fasteners Co. Ltd., 
Ayutthaya 11,1 % 
Bunyat Industries 1998 Co. Ltd, 
Samutsakorn  10,8 % 
Dura Fasteners Company Ltd., 
Samutprakarn 14,6 % 
Siam Screws (1994) Co. Ltd., 
Samutsakorn 11,0 % Thailand 
Alla andra företag 14,6 % 
Vietnam Alla företag 7,7 % 
(92) De thailändska exporterande tillv erkarna erinrade om artikel 15 i 
Världshandelsorganisationens (WTO) antidum pningsavtal i vilken det föreskrivs att 
särskild hänsyn skall tas till utvecklingslä ndernas speciella förhållanden när man 
överväger att införa antidumpningsåtgärder . Det kunde emellertid inte påvisas att 
Thailands väsentliga intressen skulle påve rkas i detta fall såsom krävs enligt denna 
artikel. Under dessa omständigheter görs bedömningen att en antidumpningstull bör 
införas på importen från Thailand till de ovan angivna  tullsatserna. 
(93) De individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser som anges i denna 
förordning har fastställts på grundval av resultaten av denna undersökning. De 
återspeglar således den situation som i denna undersökning befunnits föreligga för 
dessa företag. Dessa tullsatser (i motsats till den landsomfattande tull som gäller ”alla 
andra företag”) gäller alltså enbart för im port av produkter med ursprung i de berörda 
länderna och som tillverkats av de företag, dvs. de specifika rättsliga enheter, som 
nämns. Importerade produkter som tillverkats  av ett företag som inte uttryckligen 
nämns med namn och adress i denna förordning s artikeldel, inbegrip et enheter som är 
de uttryckligen nämnda företa gen närstående, omfattas inte av dessa tullsatser utan av 
den tullsats som är tillämplig på ”alla andra företag”. 
 
SV 22   SV (94) Eventuella ansökningar om tillämpning av dessa individuella företagsspecifika 
antidumpningstullsatser (t.ex. till följd av  en ändring av enhetens namn eller 
inrättandet av nya produktions- eller försäljni ngsenheter) bör utan dr öjsmål sändas till 
kommissionen3 tillsammans med alla relevanta uppgifter, särskilt beträffande de 
eventuella ändringar av företagets verksa mhet i fråga om produktion, försäljning på 
hemmamarknaden och exportförsäljning som hänger samman med exempelvis 
namnändringen eller ändringen av prod uktions- eller försäljningsenheterna. 
Förordningen kommer däreft er, vid behov, att ändras i enlighet därmed genom en 
uppdatering av förteckningen över de företag som omfattas av indi viduella tullsatser. 
3. Uttag av preliminär tull 
(95) Med hänsyn till de konst aterade dumpningsmarginalerna s storlek och nivån på den 
skada som vållats gemenskapsindustrin an ses det nödvändigt att de belopp för vilka 
säkerhet ställts i form av den prelimin ära antidumpningstull som infördes genom 
förordningen om preliminär tull, dvs. ko mmissionens förordning (EG) nr 771/2005, 
tas ut slutgiltigt till ett be lopp motsvarande den tull som slutgiltigt införs genom den 
här förordningen. När det gäller de exporterand e tillverkare för vilk a det fastställts en 
slutgiltig tull som är lägre än den prelim inära tullen bör de bel opp för vilka säkerhet 
ställts utöver beloppen för de slutgilt iga antidumpningstullarna frisläppas. 
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. 
Artikel 1 
1. En slutgiltig antidumpningstull skall infö ras på import av vissa  fästanordningar av 
rostfritt stål och delar därav en ligt KN-nummer 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 
7318 15 51, 7318 15 61 och 7318 15 70 med ursprung i Indonesien, Kina, Taiwan, Thailand och Vietnam. 
2. Den slutgiltiga antidumpningstullsats so m skall tillämpas på nettopriset fritt vid 
gemenskapens gräns, före tull, för pr odukter tillverkade av de taiwanesiska 
exporterande tillverkare som anges i bilagan skall vara 15,8 % (TARIC-
tilläggsnummer A649). 
3. Följande slutgiltiga antidumpningstullsatser skall tillämpas på nettopriset fritt vid 
gemenskapens gräns, före tull, för pr odukter tillverkade av de nedan nämnda 
företagen: 
Land Exporterande tillverkare Antidumpningstullsats 
(i %) TARIC-tilläggs-
nummer 
Tengzhou Tengda Stainless Steel Product Co., Ltd, Tengzhou City
 11,4 A650 
Tong Ming Enterprise (Jiaxing) Co. Ltd., Zhejiang
 12,2 A651 Kina 
Alla andra företag  27,4 A999 
                                                 
3 Europeiska kommissionen, Generaldirektoratet för handel, Direktorat B, J-79 5/17, Rue de la Loi 200, 
B-1049 Bryssel, Belgien.  
 
SV 23   SV PT. Shye Chang Batam Indonesia, 
Batam  9,8 A652 Indonesien  
Alla andra företag  24,6 A999 
Arrow Fasteners Co. Ltd., Taipei  15,2 A653 
Jin Shing Stainless Ind. Co. Ltd, Tao Yuan
 8,8 A654 
Min Hwei Enterprise Co. Ltd, 
Pingtung  16,1 A655 
Tong Hwei Enterprise, Co. Ltd., 
Kaohsiung  16,1 A656 
Yi Tai Shen Co. Ltd., Tainan  11,4 A657 Taiwan  
Alla andra företag än dem som anges ovan eller i bilagan
 23,6 A999 
A.B.P. Stainless Fasteners Co. Ltd., 
Ayutthaya  11,1 A658 
Bunyat Industries 1998 Co. Ltd, 
Samutsakorn  10,8 A659 
Dura Fasteners Company Ltd., Samutprakarn
 14,6 A660 
Siam Screws (1994) Co. Ltd., 
Samutsakorn  11,0 A661 Thailand  
Alla andra företag  14,6 A999 
Vietnam  Alla företag  7,7 - 
4. Om inget annat anges skall gälland e bestämmelser om tullar tillämpas. 
Artikel 2 
De belopp för vilka säkerhet ställts i form av en preliminär antidumpningstull enligt 
kommissionens förordning (EG)  nr 771/2005 rörande införande av en antidumpningstull på 
import av vissa fästanordningar av rostfri tt stål och delar därav enligt KN-nummer 
7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 och 7318 15 70 med ursprung i Indonesien, Kina, Taiwan, Thaila nd och Vietnam skall slutgilt igt tas ut i enlighet med de 
bestämmelser som anges nedan. De belopp för v ilka säkerhet ställts utöver den slutgiltiga 
antidumpningstullsatsen skall frisläppas.  
 
SV 24   SV Artikel 3 
Förfarandet beträffande import av vissa fästanor dningar av rostfritt stål och delar därav med 
ursprung i Filippinerna och Malaysia avslutas härmed. 
Artikel 4 
Denna förordning träder i kraft dagen ef ter det att den har offentliggjorts i Europeiska 
unionens officiella tidning . 
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. 
Utfärdad i Bryssel den  
 På rådets vägnar 
 Ordförande 
 
SV 25   SV BILAGA  
(TARIC-tilläggsnummer A649)  
A-STAINLESS INTERNATIONAL CO LTD, Taipei  
BOLTUN CORPORATION, Tainan 
CHAEN WEI CORPORATION, Taipei  
CHIAN SHYANG ENT CO LT D, Chung-Li City  
CHONG CHENG FASTENER CORP., Tainan 
DIING SEN FASTENERS & INDUSTRIAL CO LTD, Taipei 
DRAGON IRON FACTORY CO LTD, Kaohsiung 
EXTEND FORMING INDUSTRIAL CORP. LTD, Lu Chu  
FORTUNE BRIGHT INDUSTRIAL CO LTD, Lung Tan Hsiang 
FWU KUANG ENTERPRISES CO LTD, Tainan 
HSIN YU SCREW ENTERPRISE CO LTD, Taipin City 
HU PAO INDUSTRIES CO LTD, Tainan 
J C GRAND CORPORATION, Taipei 
JAU YEOU INDUSTRY CO LTD, Kangshan 
JOHN CHEN SCREW IND CO LTD, Taipei 
KUOLIEN SCREW INDUSTRIAL CO LTD, Kwanmiao 
KWANTEX RESEARCH INC, Taipei 
LIH LIN ENTERPRISES & INDUSTRIAL CO LTD, Taipei 
LIH TA SCREW CO LTD, Kweishan 
LU CHU SHIN YEE WO RKS CO LTD, Kaohsiung 
M & W FASTENER CO LTD, Kaoshsiung 
MULTI-TEK FASTENERS & PARTS MANIFACTURER CORP., Tainan 
NATIONAL AEROSPACE FASTEN ERS CORP., Ping Jen City 
 
SV 26   SV QST INTERNATIONAL CORP., Tainan 
SEN CHANG INDUSTRIAL CO LTD, Ta-Yuan  
SPEC PRODUCTS CORP., Tainan 
SUMEEKO INDUSTRIES CO LTD, Kaoshiung  
TAIWAN SHAN YIN INTERNAT IONAL CO LTD, Kaohsiung 
VIM INTERNATIONAL ENTERPRISE CO LTD, Taichung 
YEA-JANN INDUSTRIAL CO LTD, Kaohsiung 
ZONBIX ENTERPRISE CO  LTD, Kaohsiung  
ZYH YIN ENTERPRISE CO LTD, Kaohsiung