P9_TA(2022)0233

Markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk (LULUCF) ***I

Europaparlamentets ändringar (*1) antagna den 8 juni 2022 av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordningarna (EU) 2018/841 vad gäller omfattning, förenkling av regler för efterlevnadskontroll, fastställande av medlemsstaternas mål för 2030 och åtaganden för att kollektivt uppnå klimatneutralitet 2035 i sektorn för markanvändning, skogsbruk och jordbruk, och (EU) 2018/1999 vad gäller förbättrad övervakning, rapportering, uppföljning av framsteg och översyn (COM(2021)0554 – C9-0320/2021 – 2021/0201(COD)) (1)

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2022/C 493/24)

Ändring 1

Förslag till lagstiftningsresolution

Beaktandeled 4a (nytt)

Förslag till lagstiftningsresolution Ändring — med beaktande av solidaritets-, proportionalitets- och subsidiaritetsprinciperna,

Ändring 2

Förslag till förordning

Titel

Kommissionens förslag Ändring Förslag till Förslag till EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING om ändring av förordningarna (EU) 2018/841 vad gäller omfattning, förenkling av regler för efterlevnadskontroll, fastställande av medlemsstaternas mål för 2030 och åtaganden för att kollektivt uppnå klimatneutralitet 2035 i sektorn för markanvändning, skogsbruk och jordbruk , och (EU) 2018/1999 vad gäller förbättrad övervakning, rapportering, uppföljning av framsteg och översyn om ändring av förordningarna (EU) 2018/841 vad gäller förenkling av regler för rapportering och efterlevnadskontroll samt fastställande av medlemsstaternas mål från 2026 till 2030 för sektorn för markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk, och (EU) 2018/1999 vad gäller förbättrad övervakning, rapportering, uppföljning av framsteg och översyn (Text av betydelse för EES) (Text av betydelse för EES)

Ändring 3

Förslag till förordning

Skäl 1

Kommissionens förslag Ändring (1) Parisavtalet, som antogs i december 2015 inom ramen för Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändringar (UNFCCC), trädde i kraft i november 2016 (Parisavtalet) (36). Dess parter har enats om att hålla ökningen av den globala genomsnittstemperaturen långt under 2 oC jämfört med förindustriella nivåer och att fortsätta att anstränga sig för att begränsa temperaturökningen till 1,5 oC jämfört med förindustriella nivåer. (1) Parisavtalet, som antogs i december 2015 inom ramen för Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändringar (UNFCCC), trädde i kraft i november 2016 (Parisavtalet) (36). Dess parter har enats om att hålla ökningen av den globala genomsnittstemperaturen långt under 2 oC jämfört med förindustriella nivåer och att fortsätta att anstränga sig för att begränsa temperaturökningen till 1,5 oC jämfört med förindustriella nivåer. Genom att anta klimatpakten från Glasgow erkände Parisavtalets parter att en begränsning av ökningen av den globala genomsnittstemperaturen till 1,5 oC jämfört med förindustriella nivåer avsevärt skulle minska klimatförändringarnas risker och konsekvenser, och de åtog sig att skärpa sina 2030-mål före utgången av 2022 för att överbrygga ambitionsgapet, i linje med resultaten från den mellanstatliga panelen för klimatförändringar (IPCC). Detta bör göras på ett rättvist sätt och med respekt för principen om gemensamt men olikartat ansvar och respektive förmåga, i ljuset av olika nationella förhållanden. Översynen av förordningen om markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk (LULUCF) är ett unikt tillfälle att bidra till att intensifiera unionens klimatåtgärder före UNFCCC:s 27:e partskonferens (COP 27), avsedd att hållas i Egypten.

Ändring 4

Förslag till förordning

Skäl 1a (nytt)

Kommissionens förslag Ändring (1a) Unionens åtgärder och strategier har hittills varit otillräckliga för att hejda förlusten av biologisk mångfald och uppnå Aichimålen för biologisk mångfald för 2020. I sin rapport ”The European environment – state and outlook 2020: knowledge for transition to a sustainable Europe” konstaterar Europeiska miljöbyrån att Europa fortsätter att förlora biologisk mångfald i rasande fart och att många överenskomna mål inte kommer att uppnås. Bedömningar av växt- och djurarter och livsmiljöer som skyddas av livsmiljödirektivet uppvisar en ogynnsam bevarandestatus på 60 % för arter och 77 % för livsmiljöer (1a) . En rapport från det gemensamma forskningscentrumet från 2021 visar att endast 4,9 miljoner hektar av Europas primär- och ursprungsskogar – av avgörande betydelse för bevarandet av biologisk mångfald och begränsningen av klimatförändringar – återstår, vilket är endast 3 % av unionens totala skogsareal och 1,2 % av dess landmassa (1b) .

Ändring 5

Förslag till förordning

Skäl 1b (nytt)

Kommissionens förslag Ändring (1b) Även om trädtäckningen ökar har kapaciteten för unionens skogar att avlägsna koldioxid minskat avsevärt sedan 2015 och denna tendens väntas fortsätta. Fram till 2015 kunde marksektorn i unionen avlägsna omkring 7 % av EU:s totala utsläpp (cirka 300 miljoner ton koldioxidekvivalenter) (1a) . Enligt Europeiska miljöbyrån (EEA) (1b) kommer samma markareal att avlägsna 40 % mindre koldioxidekvivalenter år 2030 (en nedgång till 185 miljoner ton 2030) (1c) . Denna senaste nedgång vad gäller lagring av koldioxid beror delvis på ökad avverkning. Dessutom kan klimatförändringarna göra att de europeiska skogarnas potential för koldioxidlagring minskar med 180 miljoner ton koldioxid per år under åren 2021–2030 på grund av störningar och således leda till en minskning av nettosänkan i skogen med mer än 50 % (1d) .

Ändring 6

Förslag till förordning

Skäl 1c (nytt)

Kommissionens förslag Ändring (1c) I sitt meddelande av den 11 december 2019 om den europeiska gröna given fastställer kommissionen en ny strategi som ett första steg i unionens omvandling till en miljömässigt hållbar, koldioxidneutral, giftfri och fullständigt cirkulär ekonomi inom ramen för planetens begränsningar senast 2050. Syftet med den europeiska gröna given är även att öka de globala insatserna när det gäller genomförandet av One health-modellen, som utgår från att det finns en inneboende koppling mellan människors hälsa, djurs hälsa och en hälsosam och motståndskraftig miljö, och att bidra till uppnåendet av målen i Parisavtalet och konventionen om biologisk mångfald samt FN:s mål för hållbar utveckling.

Ändring 7

Förslag till förordning

Skäl 1d (nytt)

Kommissionens förslag Ändring (1d) I den särskilda rapporten från den mellanstatliga panelen för klimatförändringar om havet och kryosfären i ett föränderligt klimat konstaterades det att oceanerna spelar en viktig roll när det gäller att absorbera och omfördela naturlig och antropogen koldioxid samt värme, och stödja ekosystemen.

Ändring 8

Förslag till förordning

Skäl 2

Kommissionens förslag Ändring (2) Att ta itu med klimat- och miljörelaterade utmaningar och uppnå målen i Parisavtalet står i centrum för meddelandet Den europeiska gröna given, som antogs av kommissionen den 11 december 2019 (28), Behovet och värdet av den europeiska gröna given har bara ökat mot bakgrund av covid-19-pandemins mycket allvarliga effekter på unionsmedborgarnas hälsa och ekonomiska välstånd. (2) Att ha ett helhetsperspektiv när det gäller att ta itu med klimat- och miljörelaterade utmaningar och uppnå målen i Parisavtalet på ett rättvist och inkluderande sätt, där ingen lämnas utanför, står i centrum för meddelandet Den europeiska gröna given, som antogs av kommissionen den 11 december 2019 (28) . Det är därför nödvändigt att säkerställa att åtgärder som vidtas för att uppnå målen i denna förordning tar hänsyn till principen om att inte orsaka betydande skada och minimiskyddsåtgärderna enligt artiklarna 17 och 18 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/852 (28a) , och att även ta hänsyn till de principer som fastslås i den europeiska pelaren för sociala rättigheter. Behovet och värdet av den europeiska gröna given , och behovet av att genomföra den på ett hållbart sätt, har bara ökat mot bakgrund av covid-19-pandemins mycket allvarliga effekter på unionsmedborgarnas hälsa , sociala sammanhållning och ekonomiska välstånd.

Ändring 9

Förslag till förordning

Skäl 2a (nytt)

Kommissionens förslag Ändring (2a) Kommissionens meddelande av den 20 maj 2020 EU:s strategi för biologisk mångfald för 2030: Ge naturen större plats i våra liv, innebär att kommissionen höjer sin ambitionsnivå när det gäller att skydda och återställa biologisk mångfald och välfungerande ekosystem. Vetenskapliga rön, rapporter och rekommendationer om zoonotiska sjukdomar och pandemier, däribland rapporten från IPBES-workshoppen om förlust av biologisk mångfald och pandemier och rapporten av den 6 juli 2020 från FN:s miljöprogram ”Preventing the next pandemic – Zoonotic diseases and how to break the chain of transmission”, har visat vikten av att hejda förlusten av biologisk mångfald och att tillämpa One health-principens helhetsperspektiv vid beslutsfattande, vilket återspeglar kopplingen mellan människors hälsa, djurs hälsa och miljön och de djupgående förändringar som hela samhället är i akut behov av.

Ändring 10

Förslag till förordning

Skäl 2b (nytt)

Kommissionens förslag Ändring (2b) Unionens åttonde miljöhandlingsprogram syftar dels till att påskynda den gröna omställningen till en klimatneutral, hållbar, giftfri, resurseffektiv, motståndskraftig och konkurrenskraftig cirkulär ekonomi baserad på förnybar energi, på ett rättvist, jämlikt och inkluderande sätt, dels till att skydda, återställa och förbättra miljöns tillstånd, inklusive genom att bland annat stoppa och vända förlusten av biologisk mångfald. I programmet konstateras det att en hälsosam miljö är grunden för alla människors välbefinnande, där den biologiska mångfalden bevaras och ekosystemen blomstrar och naturen skyddas och återställs, vilket leder till ökad motståndskraft mot klimatförändringar, väder- och klimatrelaterade katastrofer och andra miljörisker.

Ändring 11

Förslag till förordning

Skäl 2c (nytt)

Kommissionens förslag Ändring (2c) FN:s miljöprogram och OECD:s globala miljöforum har framhållit att miljöförändringar har könsspecifika konsekvenser. Könsdifferentierade roller leder också till att klimatförändringarnas effekter slår olika hårt mot kvinnor och män, och dessa konsekvenser förvärrar den bristande jämställdheten. I det åttonde miljöhandlingsprogrammet fastställs jämställdhetsintegrering i all klimat- och miljöpolitik, bland annat genom ett jämställdhetsperspektiv på alla nivåer i den politiska beslutsprocessen, som en grundläggande och nödvändig förutsättning för att huvudmålen i programmet ska kunna uppnås, vilket kräver insatser från kommissionen, medlemsstaterna, regionala och lokala myndigheter och berörda parter, enligt vad som är lämpligt.

Ändring 12

Förslag till förordning

Skäl 3

Kommissionens förslag Ändring (3) I det uppdaterade nationellt fastställda minskningsåtagande som överlämnades till UNFCCC:s sekretariat den 17 december 2020 (29) åtog sig unionen att fram till 2030 minska sina nettoutsläpp av växthusgaser i hela ekonomin med minst 55 % jämfört med 1990 års nivåer. (3) I det uppdaterade nationellt fastställda minskningsåtagande som överlämnades till UNFCCC:s sekretariat den 17 december 2020 (29) åtog sig unionen att fram till 2030 minska sina nettoutsläpp av växthusgaser i hela ekonomin med minst 55 % jämfört med 1990 års nivåer , medan Europaparlamentet har efterlyst en minskning av bruttoutsläppet av växthusgaser i unionens hela ekonomi med minst 60 % fram till 2030 jämfört med 1990 års nivåer .

Ändring 13

Förslag till förordning

Skäl 3a (nytt)

Kommissionens förslag Ändring (3a) Att minska metanutsläppen är av avgörande betydelse när det gäller att uppnå Parisavtalets mål att begränsa den globala temperaturökningen till 1,5 oC i slutet av århundradet. En rapport från FN:s miljöprogram (Unep) från 2021 uppskattar att snabba åtgärder mot metanutsläppen kan minska de globala temperaturerna med 0,3 oC fram till 2045. Unionen måste därför omedelbart anta ett minskningsmål och tillhörande bindande åtgärder för att snabbt minska metanutsläppen från alla källor, däribland biogena.

Ändring 14

Förslag till förordning

Skäl 4

Kommissionens förslag Ändring (4) I Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1119 (30) har unionen fastställt målet om klimatneutralitet i hela ekonomin senast 2050 som lagstiftning. I den förordningen fastställs också ett bindande nationellt unionsåtagande för minskning av nettoutsläppen av växthusgaser (utsläpp efter avdrag för upptag) med minst 55 % jämfört med 1990 års nivåer senast 2030. Alla ekonomiska sektorer förväntas bidra till att detta mål uppnås, inbegripet sektorn för markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk . Nettoupptaget bidrar till unionens klimatmål för 2030 på högst 225 miljoner ton koldioxidekvivalenter . Inom ramen för förordning (EU) 2021/1119 har kommissionen i ett motsvarande uttalande bekräftat sin avsikt att föreslå en översyn av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/841 (31), i enlighet med ambitionen att öka nettoupptaget av koldioxid till nivåer över 300 miljoner ton koldioxidekvivalenter inom sektorn för markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk senast 2030. (4) I Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1119 (30) har unionen fastställt målet att uppnå balans i hela ekonomin mellan antropogena utsläpp från källor och upptag i sänkor av växthusgasutsläppen inom unionen senast 2050 , och att uppnå negativa utsläpp därefter som lagstiftning. I den förordningen fastställs också ett bindande nationellt unionsåtagande för minskning av nettoutsläppen av växthusgaser (utsläpp efter avdrag för upptag) med minst 55 % jämfört med 1990 års nivåer senast 2030. Alla ekonomiska sektorer förväntas bidra till att detta mål uppnås, inbegripet LULUCF- sektorn. Nettoupptaget bidrar till unionens klimatmål för 2030 på högst 225 miljoner ton koldioxidekvivalenter, i syfte att säkerställa tillräckliga begränsningsinsatser fram till 2030.

Ändring 15

Förslag till förordning

Skäl 4a (nytt)

Kommissionens förslag Ändring (4a) LULUCF-sektorn har varit en viktig kolsänka sedan början av rapporteringsperioden 1990. Enbart skogsbruket har årligen bundit omkring 400 miljoner ton koldioxidekvivalenter inom unionen sedan 1990.

Ändring 16

Förslag till förordning

Skäl 4b (nytt)

Kommissionens förslag Ändring (4b) En ny transportinfrastruktur behöver byggas upp för att förbättra förbindelserna mellan, å ena sidan, stadsområden och, å andra sidan, landsbygdsområden och avlägsna områden i hela unionen och mellan medlemsstaterna. Ett sådant byggnadsarbete kan dock samtidigt bidra till en utbredning av artificiell mark, vilket i sin tur kan minska markens förmåga att absorbera växthusgaser. All sådan markanvändning bör beaktas med avseende på dess potential att minska utsläppen och dess klimatpåverkan, samtidigt som hänsyn tas till behovet av att upprätthålla en balans mellan ekonomiska, sociala och miljömässiga aspekter. Medlemsstaterna bör uppmuntras att säkerställa att planering, godkännande och utbyggnad av transport- och turistinfrastruktur bidrar till att målen i denna förordning uppnås på ett hållbart sätt, och till att säkerställa ett bra underhåll av befintlig infrastruktur och en effektiv markanvändning ur ett klimatperspektiv, särskilt i vägtransportnäten.

Ändring 17

Förslag till förordning

Skäl 5

Kommissionens förslag Ändring (5) För att bidra till den ökade ambitionen att minska nettoutsläppen av växthusgaser från minst 40 % till minst 55 % jämfört med 1990 års nivåer bör bindande årliga mål för nettoupptag av växthusgaser fastställas för varje medlemsstat inom sektorn för markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk under perioden 2026–2030 (i analogi med de årliga utsläppstilldelningar som fastställs i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/842) (32), vilket leder till ett mål på 310 miljoner ton koldioxidekvivalenter för unionen som helhet under 2030. Den metod som används för att fastställa de nationella målen för 2030 bör ta hänsyn till de genomsnittliga utsläpp och upptag av växthusgaser från åren 2016, 2017 och 2018 som rapporteras av varje medlemsstat och återspegla den nuvarande begränsningsprestandan för sektorn markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk samt varje medlemsstats andel av den förvaltade markarealen i unionen, med beaktande av medlemsstatens förmåga att förbättra sina resultat inom sektorn genom markförvaltningsmetoder eller förändringar i markanvändningen som gynnar klimatet och den biologiska mångfalden. (5) För att se till att LULUCF-sektorn lämnar ett hållbart, förutsägbart och långsiktigt bidrag till unionens klimatneutralitetsmål allra senast 2050 och till målet att uppnå negativa utsläpp därefter bör bindande årliga mål för nettoupptag av växthusgaser fastställas för varje medlemsstat inom LULUCF-sektorn under perioden fram till minst 2050, från och med perioden 2026–2030 (i analogi med de årliga utsläppstilldelningar som fastställs i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/842) (32), vilket leder till ett delmål på minst 310 miljoner ton koldioxidekvivalenter för unionen som helhet under 2030 i enlighet med unionens klimatmål som fastställs i förordning (EU) 2021/1119 . Den metod som används för att fastställa de nationella målen för 2030 bör ta hänsyn till de genomsnittliga utsläpp och upptag av växthusgaser från åren 2016, 2017 och 2018 som rapporteras av varje medlemsstat och återspegla den nuvarande begränsningsprestandan för LULUCF- sektorn samt varje medlemsstats andel av den förvaltade markarealen i unionen, med beaktande av medlemsstatens förmåga att förbättra sina resultat inom sektorn genom återställande, markförvaltningsmetoder eller förändringar i markanvändningen som gynnar klimatet och den biologiska mångfalden. Om medlemsstaterna vill överträffa sina mål bör de uppmuntras till detta.

Ändring 18

Förslag till förordning

Skäl 5a (nytt)

Kommissionens förslag Ändring (5a) Avskogning och skogsförstörelse bidrar till den globala klimatkrisen eftersom de ökar utsläppen av växthusgaser till följd av skogsbränder som i sin tur leder till att kolsänkor elimineras permanent, det drabbade områdets klimatresiliens minskar och dess biologiska mångfald betydligt reduceras. Att stoppa och vända avskogningen, såsom EU:s ledare bekräftade vid COP26 i Glasgow, är därför av avgörande betydelse i kampen mot klimatförändringarna. Kommissionens förslag att förbjuda import och export av råvaror och produkter som är förknippade med avskogning och skogsförstörelse (COM(2021)0366) utgör därför ett viktigt incitament att ytterligare stärka möjligheterna för europeiska skogsägare att bedriva hållbart skogsbruk och bekämpa avskogning.

Ändring 19

Förslag till förordning

Skäl 5b (nytt)

Kommissionens förslag Ändring (5b) Bestämmelser för kartläggning och övervakning, både på platsen och genom fjärranalys, bör införas i syfte att kräva av medlemsstaterna att de har geografiskt explicita data för att identifiera prioriterade områden som potentiellt kan återställas och som kan bidra till klimatåtgärder. Som en del av en allmän förbättring av övervakningen, rapporteringen och verifieringen kommer arbetet även inriktas på att harmonisera och förfina databaser över verksamhets- och utsläppsfaktorer i syfte att förbättra växthusgasinventeringarna.

Ändring 20

Förslag till förordning

Skäl 5c (nytt)

Kommissionens förslag Ändring (5c) Organiskt kol i mark och kolpooler av död ved, som i många fall följaktligen bidrar till markens kolpool, är av särskilt stor betydelse i ett antal rapporteringskategorier för både klimatåtgärder och skydd av den biologiska mångfalden. Det finns empiriska belägg för att död ved i form av grova träbitar fungerar som en kolsänka på liknande sätt som avverkade träprodukter. Den bidrar vidare till att landbaserade kolsänkor bildas i skogsmark och förhindrar mineralisering till koldioxid, och båda dessa mekanismer bör beaktas på lämpligt sätt i rapporteringen. Forskning bekräftar även de globala mönster som rapporterats för skogsmarkers vertikala tillämpning av organiskt kol i mark på europeiska skogar, varvid cirka 55–65 % lagras i markens övre 30 cm och de resterande 40 % lagras djupare, upp till 1 m, särskilt vad gäller organiska jordarter. Förordningen bör ändras i detta avseende.

Ändring 21

Förslag till förordning

Skäl 6

Kommissionens förslag Ändring (6) De bindande årliga målen för nettoupptag av växthusgaser bör fastställas för varje medlemsstat enligt en linjär utvecklingsbana. Utvecklingsbanan bör ha sin startpunkt 2022 utifrån de genomsnittliga utsläpp av växthusgaser som rapporterats av den medlemsstaten under 2021, 2022 och 2023, och avslutas 2030 med det mål som fastställts för den medlemsstaten. För medlemsstater som förbättrar sina metoder för beräkning av utsläpp och upptag bör begreppet teknisk korrigering införas. En teknisk korrigering bör, i syfte att respektera miljöintegriteten, läggas till den medlemsstatens mål motsvarande den ändrade metodens inverkan på målen och medlemsstatens ansträngningar för att uppnå dem. (6) De bindande årliga målen för nettoupptag av växthusgaser bör fastställas för varje medlemsstat enligt en linjär utvecklingsbana. Utvecklingsbanan bör ha sin startpunkt 2022 utifrån de genomsnittliga utsläpp av växthusgaser som rapporterats av den medlemsstaten under 2021, 2022 och 2023, och avslutas 2030 med det mål som fastställts för den medlemsstaten. För medlemsstater som förbättrar sina metoder för beräkning av utsläpp och upptag bör begreppet teknisk korrigering införas och bli föremål för en oberoende vetenskaplig granskning . En teknisk korrigering bör, i syfte att respektera miljöintegriteten, läggas till den medlemsstatens mål motsvarande den inverkan som den använda metodens förbättrade kvalitet har på målen och medlemsstatens ansträngningar för att uppnå dem.

Ändring 22

Förslag till förordning

Skäl 6a (nytt)

Kommissionens förslag Ändring (6a) I sin globala bedömningsrapport om biologisk mångfald och ekosystemtjänster från 2019 lade den mellanstatliga plattformen för biologisk mångfald och ekosystemtjänster (IPBES) fram de senaste vetenskapliga rönen som visade att den biologiska mångfalden i världen håller på att utarmas. Förlusten av biologisk mångfald påskyndar klimatförändringarna och ökar allvarligt sårbarheten för dem. Den 11 oktober 2021 bemyndigade Europeiska unionens råd kommissionen att på unionens vägnar godkänna Kunmingförklaringen, vilket innebär ett åtagande för unionen att vända den nuvarande förlusten av biologisk mångfald och säkerställa att den biologiska mångfalden leds in på vägen mot återhämtning senast 2030. Skogar och friska marker är oerhört viktiga för den biologiska mångfalden, men även för rening av luft och vatten, bindning och lagring av koldioxid samt för tillhandahållandet av hållbart framställda träprodukter med lång livslängd. I både EU:s nya skogsstrategi för 2030 och EU:s markstrategi för 2030 erkänns behovet av att skydda och förbättra kvaliteten på skogar och markekosystem i unionen samt att främja stärkta, hållbara förvaltningsmetoder som kan öka koldioxidbindningen och stärka motståndskraften i skogar och marker mot bakgrund av klimatkrisen och den biologiska mångfaldskrisen.

Ändring 23

Förslag till förordning

Skäl 7

Kommissionens förslag Ändring (7) I meddelandet av den 17 september 2020 om att höja Europas klimatambitioner för 2030 (33) skisseras en möjlighet att kombinera utsläpp av växthusgaser från jordbruket som inte omfattar koldioxid med markanvändning , förändrad markanvändning och nettoupptag inom skogsbruket, och på så sätt skapa en ny reglerad marksektor. En sådan kombination kan främja synergier mellan begränsningsåtgärder på land och möjliggöra ett mer integrerat beslutsfattande och genomförande av politiken på nationell nivå och unionsnivå . Därför bör medlemsstaternas skyldighet att lämna in integrerade begränsningsplaner för marksektorn skärpas . (7) I meddelandet av den 17 september 2020 om att höja Europas klimatambitioner för 2030 (33) skisseras olika vägar och politiska alternativ för att nå unionens skärpta klimatmål för 2030. Det betonas att uppnåendet av klimatneutralitet kommer att kräva att unionens åtgärder intensifieras avsevärt inom alla ekonomiska sektorer. Framsteg i en sektor bör inte kompensera för avsaknaden av framsteg i andra sektorer. Prioritet bör ges åt att stoppa de fossila utsläppen. Upptag av växthusgaser i naturliga kolsänkor är dessutom bräckliga och potentiellt reversibla , vilket leder till ökad osäkerhet vid mätning av utsläpp och upptag i marksektorn jämfört med andra sektorer. Klimatförändringarna ökar ytterligare risken för minskade upptag i naturliga kolsänkor. Klimatforskning visar också att klimatet reagerar asymmetriskt på utsläpp och upptag, vilket innebär att ett ton växthusgaser som släpps ut i atmosfären inte kan jämföras med ett ton växthusgaser som avlägsnas (33a) . Det finns även skillnader mellan växthusgaser med kort livscykel, t.ex. metan, och koldioxid som kan stanna kvar i atmosfären i upp till 1 000 år. Målet att uppnå ett ökat upptag i naturliga kolsänkor bör därför vara strikt åtskilt från målet att snabbt och radikalt minska utsläppen av växthusgaser från andra sektorer, inbegripet andra utsläpp från jordbruket än koldioxid. .

Ändring 24

Förslag till förordning

Skäl 8

Kommissionens förslag Ändring (8) Marksektorn har potential att snabbt bli klimatneutral senast 2035 på ett kostnadseffektivt sätt och därefter generera mer växthusgasupptag än utsläpp. Ett kollektivt åtagande på EU-nivå som syftar till att uppnå klimatneutralitet inom marksektorn under 2035 kan ge den planeringssäkerhet som behövs för att på kort sikt påskynda begränsningsåtgärder på land, eftersom det kan ta många år för sådana åtgärder att uppnå de önskade begränsningsresultaten. Dessutom förväntas marksektorn bli den största sektorn i EU:s flödesprofil för växthusgaser under 2050. Därför är det särskilt viktigt att förankra denna sektor i en utvecklingsbana som effektivt kan ge nettonollutsläpp av växthusgaser senast 2050. Senast i mitten av 2024 bör medlemsstaterna lämna in sina uppdaterade integrerade nationella energi- och klimatplaner i enlighet med artikel 14 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1999 (34). Planerna bör innehålla relevanta åtgärder, genom vilka varje medlemsstat på bästa sätt bidrar till det kollektiva målet om klimatneutralitet inom marksektorn på EU-nivå under 2035 . På grundval av dessa planer bör kommissionen föreslå nationella mål för att säkerställa att de unionsomfattande utsläppen och upptagen av växthusgaser inom sektorn för markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk och andra utsläpp än koldioxidutsläpp från jordbrukssektorer åtminstone är balanserade fram till 2035. I motsats till EU:s mål om klimatneutralitet för marksektorn senast 2035 kommer sådana nationella mål att vara bindande och verkställbara för varje medlemsstat. (8) Marksektorn förväntas bli den största sektorn i EU:s flödesprofil för växthusgaser under 2050. Sektorerna inom markområdet förväntas bidra på olika sätt till klimatneutralitetsmålet. Åkermark, betesmark och våtmark i synnerhet är för närvarande nettoutsläppare av växthusgaser i unionen, men har potential att bli en källa till nettoupptag av växthusgaser, särskilt genom en uppskalning av skogsjordbruk, ekologiskt jordbruk och ett återställande av våtmarker och torvmarker. Därför är det särskilt viktigt att förankra varje sektor i en utvecklingsbana som effektivt kan ge nettonollutsläpp av växthusgaser senast 2050. Senast i mitten av 2024 bör medlemsstaterna lämna in sina uppdaterade integrerade nationella energi- och klimatplaner i enlighet med artikel 14 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1999 (34). Planerna bör innehålla relevanta åtgärder, genom vilka varje medlemsstat på bästa sätt bidrar till målet att säkerställa ett rättvist bidrag från alla till det målet . På grundval av dessa planer och efter beaktande av råden från det europeiska vetenskapliga rådgivande organet för klimatförändringar och unionens växthusgasbudget enligt förordning (EU) 2021/1119 bör kommissionen föreslå specifika mål och åtgärder för att säkerställa en rättvis fördelning av bördorna mellan alla enskilda marksektorer och medlemsstater .

Ändring 25

Förslag till förordning

Skäl 8a (nytt)

Kommissionens förslag Ändring (8a) Torvmarker är de som lagrar mest organiskt kol på land men om de torkar kan de bli en potentiell källa till utsläpp av växthusgaser och bidra till klimatkrisen. Globalt släpper dränerade torvmarker ut cirka 2 gigaton koldioxid per år, vilket motsvarar cirka 5 % av de antropogena utsläppen. Därför bör bättre förvaltning och skydd av torvmarker anses vara en prioritet när det gäller att öka upptaget av växthusgaser och därmed bidra till begränsningen av klimatförändringarna samt till skyddet av den biologiska mångfalden och av marken mot erosion.

Ändring 26

Förslag till förordning

Skäl 8b (nytt)

Kommissionens förslag Ändring (8b) Skogar ger viktiga fördelar för den biologiska mångfalden, för markstabilisering, rening av luft och vatten, bindning och lagring av koldioxid, och tillhandahåller potentiellt träprodukter med lång livslängd. Skogarnas art och funktion varierar dock stort inom unionen, främst mellan de norra delarna, där timmerproduktion är vanligare, och de södra delarna, där markvård är en prioritet och andra specifika multifunktionella skogstyper, som mediterran skog eller dehesa-skog, ofta behöver särskilda bevarandeåtgärder och ekologiska åtgärder samt långa tidsperioder för att fungera som upptag av koldioxid i sänkor. Sådana mediterrana skogar är mer sårbara för klimatförändringar på grund av direkta effekter, såsom torka eller temperaturbetingad skogsdöd eller en utveckling mot större ariditet. I detta sammanhang bör ett ariditetsindex användas som ett av de verktyg som behövs för att stärka motståndskraften i unionens skogar.

Ändring 27

Förslag till förordning

Skäl 8c (nytt)

Kommissionens förslag Ändring (8c) Vid genomförandet av denna förordning ska hänsyn tas till artikel 349 i EUF-fördraget, som betonar de yttersta randområdenas särskilda utsatthet på grund av deras ringa storlek, ökaraktär, stora avstånd från fastlandet, besvärliga terräng- och klimatförhållanden samt ekonomiska beroende av ett fåtal produkter, en kombination som allvarligt hämmar deras utveckling och medför betydande extrakostnader på många områden, särskilt för transport. Ansträngningar som görs och mål för minskning av växthusgasutsläpp som fastställs för medlemsstater med yttersta randområden – Portugal, Spanien och Frankrike – bör anpassas till dessa områdens svåra situation, så att miljömålen balanseras mot dessa områdens höga sociala kostnader och hänsyn tas till att cirka 80 % av unionens biologiska mångfald återfinns här. Dessa medlemsstater bör därför involvera myndigheterna i de yttersta randområdena vid utarbetandet av nationella energi- och klimatplaner, för att säkerställa en rättvis omställning.

Ändring 28

Förslag till förordning

Skäl 10

Kommissionens förslag Ändring (10) För att öka upptaget av växthusgaser behöver enskilda jordbrukare eller skogsförvaltare ett direkt incitament att lagra mer koldioxid i sin mark och sina skogar . Nya affärsmodeller som bygger på incitament för koldioxidinlagrande jordbruk och på certifiering av koldioxidupptag måste i allt högre grad införas under perioden fram till 2030 . Sådana incitament och affärsmodeller kommer att öka begränsningen av klimatförändringarna i bioekonomin, bland annat genom användning av hållbara avverkade träprodukter, med full respekt för ekologiska principer som främjar biologisk mångfald och den cirkulära ekonomin. Därför bör nya kategorier av produkter för lagring av koldioxid införas utöver avverkade träprodukter. Nya affärsmodeller samt jordbruks- och markförvaltningsmetoder för att öka upptaget bidrar till en balanserad territoriell utveckling och ekonomisk tillväxt i landsbygdsområden. Genom dessa modeller kan också nya arbetstillfällen skapas men också incitament till relevant utbildning, omskolning och kompetenshöjning. (10) För att öka upptaget av växthusgaser bör enskilda jordbrukare , mark- och skogsägare eller skogsförvaltare uppmuntras att lagra mer koldioxid i sin mark och sina skogar genom att prioritera ekosystembaserade strategier och metoder som främjar biologisk mångfald, såsom naturnära skogsbruk, proforestation, återställande av skogens kollager, utvidgning av skogsjordbrukets täckning, koldioxidbindning i mark och återställande av våtmark samt andra innovativa lösningar . Sådana incitament bör även öka begränsningen av klimatförändringarna och den allmänna utsläppsminskningen i alla sektorer i bioekonomin, bland annat genom användning av hållbara avverkade träprodukter, med full respekt för ekologiska principer som främjar biologisk mångfald och den cirkulära ekonomin. Hållbart framställda avverkade träprodukter med lång livslängd och biobaserade produkter för lagring av koldioxid kan bidra till den cirkulära bioekonomin genom att fungera som substitut för fossilbaserade alternativ, men potentialen för att lagra koldioxid i dessa produkter avgörs av produkternas livslängd. Fördelen med att använda trä för att ersätta konkurrerande energier eller material med större koldioxidavtryck är också beroende av avverkningsmetoder, transport och bearbetning. Därför kan nya kategorier av produkter för lagring av koldioxid endast införas om de har lång livslängd, en nettopositiv koldioxidlagrande effekt utifrån en livscykelanalys, inbegripet inverkan på markanvändning och förändrad markanvändning förknippad med ökad avverkning, och förutsatt att tillgängliga data är vetenskapligt baserade, transparenta och verifierbara . Kommissionen måste ta hänsyn till behovet av att dessa produkters livscykel inte orsakar betydande skada för miljömål i den mening som avses i artikel 17 i förordning (EU) 2020/852.

Ändring 29

Förslag till förordning

Skäl 10a (nytt)

Kommissionens förslag Ändring (10a) Offentlig finansiering inom den gemensamma jordbrukspolitiken (GJP) och andra unionsprogram kan redan stödja koldioxidbindning och metoder som främjar den biologiska mångfalden i skogar och på jordbruksmark. I syfte att ge nödvändigt och skräddarsytt ekonomiskt stöd till mark- och skogsägare eller mark- och skogsförvaltare för att uppnå de skärpta LULUCF-målen bör de strategiska GJP-planerna och andra offentliga eller privata finansieringskällor mobiliseras.

Ändring 30

Förslag till förordning

Skäl 10b (nytt)

Kommissionens förslag Ändring (10b) För att säkerställa ständiga framsteg mot att nå målen i denna förordning bör medlemsstater som inte når upp till sina årliga mål under två år i rad se över sina nationella energi- och klimatplaner och långsiktiga strategier för att säkerställa att ytterligare åtgärder vidtas för att förbättra alla sänkor och reservoarer, och för att minska markens sårbarhet för naturliga störningar.

Ändring 31

Förslag till förordning

Skäl 10c (nytt)

Kommissionens förslag Ändring (10c) I syfte att bevara och stärka den sociala sammanhållningen måste den europeiska gröna given genomföras på ett ekonomiskt hållbart och socialt hänsynstagande sätt, för att säkerställa en rättvis och jämlik omställning som inte lämnar någon på efterkälken och som främjar jämställdhet. Den höjda ambitionsnivån inom sektorn för markanvändning och skogsbruk kan få sociala, sysselsättningsmässiga och ekonomiska effekter. Den kan skapa möjligheter till nya arbetstillfällen av god kvalitet och ge incitament till relevant utbildning, omskolning och kompetensutveckling. Det är därför viktigt att förutse politikens inverkan på jobb och jobbrelaterade utfall med hjälp av konsekvensbedömningar av sysselsättningen, vilket exempelvis anges i ILO:s Reference Guide on Employment Impact Assessment, för att övergången till en mer hållbar sektor för markanvändning och skogsbruk ska bli rättvis, med fullt deltagande av arbetsmarknadens parter och relevanta organisationer i det civila samhället vid både planeringen och genomförandet, på ett sätt som gynnar skogs- och markförvaltare, jordbrukare, anställda, miljön och samhället i stort. Vederbörlig hänsyn bör tas till detta i den nationella politiken.

Ändring 32

Förslag till förordning

Skäl 10d (nytt)

Kommissionens förslag Ändring (10d) Potentialen för koldioxidlagring i träprodukter avgörs av dessa produkters livstid, som kan sträcka sig från några dagar för ett löv till decennier eller till och med flera sekel för en träbyggnad. Även om en träprodukt utgör ett kollager beror den faktiska nyttan av att avverka ett träd på livstiden för den produkt som framställs, vilken måste jämföras med den för träet i ekosystemet om trädet inte hade huggits ner.

Ändring 33

Förslag till förordning

Skäl 10e (nytt)

Kommissionens förslag Ändring (10e) Definitionen av paludikultur (mosskultur) bör diskuteras vidare för en snabb övergång till mer klimatvänlig odling på organiska jordarter samt för ett upphörande av dränering och återställande av den naturliga vattennivån.

Ändring 34

Förslag till förordning

Skäl 10f (nytt)

Kommissionens förslag Ändring (10f) I linje med unionens mål om inget nettoianspråktagande av mark senast 2050 bör omvandlingen av naturområden och jordbruksmark till bebyggda områden undvikas. Medlemsstaterna bör därför införa åtgärder i sina markanvändningsplaner i syfte att kompensera för minskning av mark till följd av urbanisering.

Ändring 35

Förslag till förordning

Skäl 11

Kommissionens förslag Ändring (11) Med tanke på särdragen hos sektorn för markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk i varje medlemsstat samt det faktum att medlemsstaterna måste öka sina insatser för att uppnå sina nationella bindande mål, bör en rad flexibilitetsmöjligheter förbli tillgängliga för medlemsstaterna, inbegripet handelsöverskott och utvidgning av skogsspecifik flexibilitet, samtidigt som målens miljöintegritet respekteras. (11) Med tanke på särdragen hos LULUCF- sektorn i varje medlemsstat samt det faktum att medlemsstaterna måste öka sina insatser för att uppnå sina nationella bindande mål, bör en rad flexibilitetsmöjligheter förbli tillgängliga för medlemsstaterna, inbegripet handelsöverskott till minimipris och utvidgning av skogsspecifik flexibilitet, samtidigt som målens miljöintegritet respekteras.

Ändring 36

Förslag till förordning

Skäl 12

Kommissionens förslag Ändring (12) Avskaffandet av de nuvarande bokföringsreglerna efter 2025 leder till ett behov av alternativa bestämmelser för naturliga störningar såsom bränder, skadedjur och stormar, eftersom osäkerheter till följd av naturliga processer eller klimatförändringar inom sektorn för markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk behöver kunna hanteras. Medlemsstaterna bör under 2032 få tillgång till en flexibilitetsmekanism kopplad till naturliga störningar, under förutsättning att de har uttömt all annan flexibilitet som står till deras förfogande, infört lämpliga åtgärder för att minska markens sårbarhet för sådana störningar och att unionens mål för 2030 för markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk har uppnåtts. (12) Avskaffandet av de nuvarande bokföringsreglerna efter 2025 leder till ett behov av alternativa bestämmelser för naturliga störningar såsom bränder, skadedjur och stormar, eftersom osäkerheter till följd av naturliga processer eller ekosystemstörningar som drivs på av klimatförändringar inom LULUCF- sektorn , under förutsättning att dessa störningar inte kunde ha förutsetts eller förhindrats, i synnerhet genom att genomföra anpassningsåtgärder, behöver kunna hanteras. Medlemsstaterna bör under 2032 få tillgång till en flexibilitetsmekanism kopplad till naturliga störningar, under förutsättning att de har uttömt all annan flexibilitet som står till deras förfogande och visat att det återstående överskottet är direkt kopplat till effekterna av naturliga störningar eller ekosystemstörningar som drivs på av klimatförändringar , infört lämpliga åtgärder för att stärka de naturliga kolsänkorna på ett sätt som bidrar till att stärka den biologiska mångfalden, minskat markens sårbarhet för sådana störningar och att unionens mål för 2030 för LULUCF-sektorn har uppnåtts.

Ändring 37

Förslag till förordning

Skäl 13

Kommissionens förslag Ändring (13) I och med fastställandet av bindande nationella årliga mål för upptag av växthusgaser på grundval av rapporterade utsläpp och upptag av växthusgaser från och med 2026 bör regler för måluppfyllelse fastställas. Principerna i förordning (EU) 2018/842 bör gälla i tillämpliga delar, med en påföljd för bristande efterlevnad som beräknas på följande sätt: 108 % av skillnaden mellan det tilldelade målet och de nettoupptag som rapporterats för det aktuella året kommer att läggas till den siffra för växthusgasutsläpp som medlemsstaten rapporterat för påföljande år. (13) I och med fastställandet av bindande nationella årliga mål för upptag av växthusgaser på grundval av rapporterade utsläpp och upptag av växthusgaser från och med 2026 bör regler för måluppfyllelse fastställas. Principerna i förordning (EU) 2018/842 bör gälla i tillämpliga delar, med en påföljd för bristande efterlevnad som beräknas på följande sätt: 108 % av skillnaden mellan det tilldelade målet och de nettoupptag som rapporterats för det aktuella året kommer att läggas till den siffra för växthusgasutsläpp som medlemsstaten rapporterat för påföljande år. Kommissionen bör vidta alla nödvändiga åtgärder i enlighet med fördragen för att säkerställa att medlemsstaterna efterlever de bestämmelser som anges i denna förordning.

Ändring 38

Förslag till förordning

Skäl 13a (nytt)

Kommissionens förslag Ändring (13a) Offentlig granskning och tillgång till rättslig prövning är en nödvändig del av unionens demokratiska värden och ett verktyg för att skydda rättsstatsprincipen. Civilsamhället har en viktig övervakande funktion i medlemsstaterna och ger betydelsefullt stöd när det gäller att uppfylla målen i den europeiska gröna given. Medlemsstaterna bör säkerställa att medborgare och icke-statliga organisationer har tillgång till rättslig prövning så att de kan skydda sina rättigheter och pröva överträdelser av denna förordnings genomförande på nationell nivå. För att säkerställa att denna rättighet kan utövas likvärdigt i alla medlemsstater bör en artikel som omfattar tillgång till rättslig prövning läggas till i denna förordning.

Ändring 39

Förslag till förordning

Skäl 14

Kommissionens förslag Ändring (14) För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av bestämmelserna i förordning (EU) 2018/841 i fråga om fastställandet av de årliga måltilldelningarna för medlemsstaterna, bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter . Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 (37). (14) För att specificera de krav som fastställs i denna förordning bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till kommissionen i syfte att komplettera denna förordning när det gäller att fastställa de årliga måltilldelningarna för medlemsstaterna för LULUCF-sektorn samt metoden för fastställande av den tekniska korrigering som ska läggas till medlemsstaternas mål och för den oberoende expertgranskningen , samt ange minimikriterier för inkludering av övervakning av biologisk mångfald i markövervakningssystem, och anta en metod för att bedöma inverkan av ekosystemstörningar som drivs på av klimatförändringar . Det är särskilt viktigt att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå, och att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning (36a) . För att säkerställa lika stor delaktighet i förberedelsen av delegerade akter erhåller Europaparlamentet och rådet alla handlingar samtidigt som medlemsstaternas experter, och deras experter ges systematiskt tillträde till möten i kommissionens expertgrupper som arbetar med förberedelsen av delegerade akter.

Ändring 40

Förslag till förordning

Skäl 15a (nytt)

Kommissionens förslag Ändring (15a) I Europa används nationella skogsinventeringar för att tillhandahålla information för bedömningar av skogens ekosystemtjänster. Övervakningssystemet för skogsinventeringar skiljer sig åt från land till land eftersom varje land har sitt eget system för skogsinventeringar med en egen metod. Kommissionen och medlemsstaterna bör harmonisera indikatorerna, definitionen och de olika inventeringssystemen och inrätta ett konsekvent skogsövervakningssystem i hela unionen.

Ändring 41

Förslag till förordning

Skäl 16

Kommissionens förslag Ändring (16) På grund av ändringen av rapporteringsbaserade mål måste utsläppen och upptagen av växthusgaser beräknas med en högre grad av noggrannhet. Dessutom kommer meddelandet från kommissionen om EU:s strategi för biologisk mångfald 2030 (38), från jord till bord-strategin för ett rättvist, hälsosamt och miljövänligt livsmedelssystem (39), EU:s skogsstrateg (40). Europaparlamentets och rådets reviderade direktiv (EU) 2018/2001 (41) och kommissionens meddelande Att skapa ett klimattåligt Europa – EU:s nya strategi för anpassning till klimatförändringar (42) samtliga att kräva ökad markövervakning och därigenom bidra till att naturens koldioxidupptag i hela unionen skyddas och blir mer motståndskraftigt. Övervakningen och rapporteringen av utsläpp och upptag måste uppgraderas med hjälp av avancerad teknik tillgänglig inom unionens program, såsom Copernicus, och digitala data som samlas in inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken, med tillämpning av den dubbla övergången till grön och digital innovation. (16) På grund av ändringen av rapporteringsbaserade mål måste utsläppen och upptagen av växthusgaser beräknas och mätas med en högre grad av noggrannhet. Dessutom kommer meddelandet från kommissionen om EU:s strategi för biologisk mångfald 2030 (38), från jord till bord-strategin för ett rättvist, hälsosamt och miljövänligt livsmedelssystem (39), EU:s strategi för markskydd (39a) , EU:s skogsstrategi (40) , kommissionens meddelande om hållbara kretslopp för kol (40a) , EU:s uppdaterade bioekonomistrategi (40b) , Europaparlamentets och rådets reviderade direktiv (EU) 2018/2001 (41) och kommissionens meddelande Att skapa ett klimattåligt Europa – EU:s nya strategi för anpassning till klimatförändringar (42) samtliga att kräva ökad markövervakning och därigenom bidra till att naturens koldioxidupptag i hela unionen skyddas och blir mer motståndskraftigt och till att stimulera synergieffekter mellan unionens politik för klimatet och den biologiska mångfalden . Den satellit- och platsbaserade övervakningen och rapporteringen av utsläpp och upptag måste uppgraderas med hjälp av avancerad teknik tillgänglig inom unionens program, såsom Copernicus, och genom att till fullo utnyttja befintliga verktyg såsom Lucas-undersökningar (statistisk ramundersökning av markanvändning och marktäckning), och digitala data som samlas in inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken, med tillämpning av den dubbla övergången till grön och digital innovation. I det sammanhanget bör kommissionen hjälpa medlemsstaterna att tillämpa Tier 3-metoden från och med 2026 för att säkerställa uppgifternas konsekvens och transparens, och fortsätta arbeta med GIS geospatiala data på unionsnivå.

Ändring 42

Förslag till förordning

Skäl 16a (nytt)

Kommissionens förslag Ändring (16a) För att fullgöra de åtaganden som gjorts inom ramen för EU:s strategi för biologisk mångfald för 2030 och EU:s nya skogsstrategi för 2030 bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till kommissionen med avseende på att ändra bilaga V till förordning (EU) 2018/1999 för att lägga till nya markkategorier till de som omfattas av systemet för övervakning av markanvändningsenheter som är föremål för skydd och de som omfattas av systemet för övervakning av markanvändningsenheter som är föremål för återställande.

Ändring 43

Förslag till förordning

Skäl 17

Kommissionens förslag Ändring (17) De förväntade antropogena förändringarna av användningen av havsmiljön och sötvattensmiljön , till exempel planerad utbyggnad av havsbaserad energi, den potentiella ökningen av vattenbruksproduktionen och de höjda naturskyddsnivåerna för att uppfylla målen i EU:s strategi för biologisk mångfald kommer att påverka utsläppen av växthusgaser och deras bindning . För närvarande ingår dessa utsläpp och upptag inte i de standardiserade rapporteringstabellerna till UNFCCC. Efter antagandet av rapporteringsmetoden kommer kommissionen att överväga att rapportera om framsteg, genomförbarhet och effekter av att utvidga rapporteringen till havs- och sötvattensmiljö på grundval av de senaste vetenskapliga rönen om dessa flöden vid genomförandet av översynen i enlighet med artikel 17.2 i denna förordning. (17) De antropogena förändringarna av utsläpp och upptag av växthusgaser i marina och kustnära ekosystem samt i sötvattensekosystem kan vara betydande och förväntas variera i framtiden till följd av ändrad användning , genom till exempel planerad utbyggnad av havsbaserad energi, den potentiella ökningen av vattenbruksproduktionen och de höjda naturskyddsnivåer som krävs för att uppfylla målen i EU:s strategi för biologisk mångfald . Kustnära våtmarker är av särskilt intresse för unionens biologiska mångfald samt för de yttersta randområden och ekosystem som berörs av unionens yttre åtgärder, och kan ge upphov till betydande minskningar av växthusgasutsläpp, t.ex. de så kallade ekosystemen med ”blått kol”. För närvarande ingår dessa utsläpp och upptag inte i de standardiserade rapporteringstabellerna till UNFCCC. Efter antagandet av rapporteringsmetoden kommer kommissionen att överväga att utvidga förordningens tillämpningsområde till utsläpp och upptag av växthusgaser från marina och kustnära ekosystem samt sötvattensekosystem, inbegripet deltavåtmarker, på grundval av de senaste vetenskapliga rönen om dessa flöden och deras orsaker, och tillämpa särskilda mål för dessa utsläpp och upptag, vid genomförandet av översynen i enlighet med artikel 17.2 i denna förordning.

Ändring 44

Förslag till förordning

Skäl 17a (nytt)

Kommissionens förslag Ändring (17a) LULUCF-förordningen bör ändras i linje med artikel 6 i Parisavtalet och resultaten av klimattoppmötet i Glasgow för att undvika dubbelräkning. Samtidigt bör unionen och medlemsstaterna uppmuntra sina internationella partner och tredje parter att också vidta ytterligare åtgärder när det gäller LULUCF-sektorn i samband med kommande klimatförändringskonferenser i FN och i andra internationella sammanhang.

Ändring 47

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 1

Förordning (EU) 2018/841

Artikel 1 – stycke 1 – led db (nytt)

Kommissionens förslag Ändring db) åtaganden från de berörda unionsinstitutionerna och medlemsstaterna att vidta nödvändiga åtgärder för att öka nettoupptaget av växthusgaser inom LULUCF-sektorn från och med 2031 och framåt för att bidra till artikel 5.1 i Parisavtalet och säkerställa ett hållbart och förutsägbart långsiktigt bidrag från naturliga sänkor till uppnåendet av unionens klimatneutralitetsmål senast 2050 och för att därefter uppnå negativa utsläpp, i enlighet med förordning (EU) 2021/1119,

Ändring 48

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 1

Förordning (EU) 2018/841

Artikel 1 – stycke 1 – led e

Kommissionens förslag Ändring e) medlemsstaternas åtaganden att vidta nödvändiga åtgärder för att gemensamt uppnå klimatneutralitet i unionen senast 2035 inom sektorn för markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk, inbegripet andra utsläpp än koldioxid från jordbruksektorn. utgår

Ändring 49

Förslag till förordning

Artikel 1 – stycke 1 – led 2

Förordning (EU) 2018/841

Artikel 2 – punkt 3

Kommissionens förslag Ändring 3. Denna förordning ska också tillämpas på utsläpp och upptag av de växthusgaser som förtecknas i avsnitt A i bilaga I, vilka rapporterats i enlighet med artikel 26.4 i förordning (EU) 2018/1999 och uppstår på medlemsstaternas territorier från och med 2031, i någon av de markkategorier som anges i punkt 2 a-j och inom någon av följande sektorer: utgår a) Metanbildning i mag-tarmkanalen. b) Gödselhantering. c) Risodling. d) Jordbruksmark. e) Föreskriven bränning av savanner. f) Förbränning på platsen av jordbruksavfall. g) Kalkning. h) Tillförsel av urea. i) ”Andra kolhaltiga gödselmedel”. j) ”övriga”.

Ändringar 97 och 50cp2

Förslag till förordning

Artikel 1 – stycke 1 – led 3

Förordning (EU) 2018/841

Artikel 4 – punkt 2

Kommissionens förslag Ändring 2. Unionsmålet för 2030 för nettoupptag av växthusgaser är 310 miljoner ton koldioxidekvivalenter som summa av de mål som fastställts för medlemsstaterna i enlighet med punkt 3 i denna artikel och ska bygga på genomsnittet av inventeringsuppgifter om växthusgaser för åren 2016, 2017 och 2018. 2. Unionsmålet för 2030 för nettoupptag av växthusgaser inom sektorerna mark, förändrad markanvändning och skogsbruk är minst 310 miljoner ton koldioxidekvivalenter som summa av de mål som fastställts för medlemsstaterna i enlighet med punkt 3 i denna artikel och ska bygga på genomsnittet av inventeringsuppgifter om växthusgaser för åren 2016, 2017 och 2018. Målet ska stärkas ytterligare med hjälp av fler åtgärder och initiativ på unionsnivå för att stödja kolinlagrande jordbruk. Sådana åtgärder och initiativ samt metoder för beräkning och fördelning av mål mellan medlemsstaterna ska komplettera denna förordning ett år efter det att denna lagstiftning har trätt i kraft. Varje medlemsstat ska, med beaktande av den flexibilitet som föreskrivs i artiklarna 12 , 13 och 13b, säkerställa att summan av dess årliga utsläpp och upptag av växthusgaser inom dess territorium och i alla de markrapporteringskategorier som avses i artikel 2.2 a-j under varje år under perioden 2026–2030 inte överskrider den gräns som fastställts genom en linjär utvecklingsbana och 2030 motsvarar det mål som fastställts för medlemsstaten i bilaga IIa. Den linjära utvecklingsbanan i en medlemsstat ska ha 2022 som startår. Varje medlemsstat ska, med beaktande av den flexibilitet som föreskrivs i artiklarna 12 och 13b, säkerställa att summan av dess årliga utsläpp och upptag av växthusgaser inom dess territorium och i alla de markrapporteringskategorier som avses i artikel 2.2 a-j under varje år under perioden 2026–2030 inte överskrider den gräns som fastställts genom en linjär utvecklingsbana och 2030 motsvarar det mål som fastställts för medlemsstaten i bilaga IIa. Den linjära utvecklingsbanan i en medlemsstat ska ha 2022 som startår..

Ändring 51

Förslag till förordning

Artikel 1 – stycke 1 – led 3

Förordning (EU) 2018/841

Artikel 4 – punkt 3

Kommissionens förslag Ändring 3. Kommissionen ska anta genomförandeakter i syfte att fastställa årliga mål baserade på den linjära utvecklingsbanan av nettoupptag av växthusgaser för varje medlemsstat avseende varje år under perioden 2026–2029 uttryckt som ton koldioxidekvivalenter. Dessa nationella utvecklingsbanor ska baseras på de genomsnittliga inventeringsuppgifter om växthusgaser för åren 2021, 2022 och 2023 som rapporteras av varje medlemsstat. Värdet av nettoupptaget av 310 miljoner ton koldioxidekvivalenter som summan av de mål för medlemsstaterna som anges i bilaga IIa kan bli föremål för en teknisk korrigering på grund av att medlemsstaterna byter metod. Metoden för fastställande av den tekniska korrigering som ska läggas till medlemsstaternas mål ska fastställas i dessa genomförandeakter Vid tillämpningen av dessa genomförandeakter ska kommissionen genomföra en omfattande översyn av de senaste nationella inventeringsdata som är tillgängliga för åren 2021, 2022 och 2023 som lämnats in av medlemsstaterna i enlighet med artikel 26.4 i förordning (EU) 2018/1999. 3. Kommissionen ska anta delegerade akter i enlighet med artikel 16 i syfte att komplettera denna förordning genom att fastställa årliga mål för LULUCF-sektorn baserade på den linjära utvecklingsbanan av nettoupptag av växthusgaser för varje medlemsstat avseende varje år under perioden 2026–2029 uttryckt som ton koldioxidekvivalenter. Dessa nationella utvecklingsbanor ska baseras på de genomsnittliga inventeringsuppgifter om växthusgaser för åren 2021, 2022 och 2023 som rapporteras av varje medlemsstat. Värdet av nettoupptaget av minst 310 miljoner ton koldioxidekvivalenter som summan av de mål för medlemsstaterna som anges i bilaga IIa, kan bli föremål för en teknisk korrigering på grund av att medlemsstaterna byter metod , som omfattas av en oberoende expertgranskning som ska bekräfta att den tekniska korrigeringen är nödvändig och proportionerlig baserat på en förbättrad kvalitet av de uppgifter som övervakas och rapporteras . Metoden för fastställande av den tekniska korrigering som ska läggas till medlemsstaternas mål och för den oberoende expertgranskningen ska fastställas i dessa delegerade akter och offentliggöras. Vid tillämpningen av dessa delegerade akter ska kommissionen genomföra en omfattande översyn av de senaste nationella inventeringsdata som är tillgängliga för åren 2021, 2022 och 2023 som lämnats in av medlemsstaterna i enlighet med artikel 26.4 i förordning (EU) 2018/1999. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 16a.

Ändring 108

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 3

Förordning (EU) 2018/841

Artikel 4 – punkt 3a (ny)

Kommissionens förslag Ändringsförslag 3a. Om medlemsstaterna vill överträffa sina mål ska de uppmuntras till detta.

Ändring 53

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 3

Förordning (EU) 2018/841

Artikel 4 – punkt 3b (ny)

Kommissionens förslag Ändring 3b. De berörda unionsinstitutionerna och medlemsstaterna ska vidta nödvändiga åtgärder på unionsnivå och nationell nivå för att fortsätta att öka nettoupptaget av växthusgaser inom LULUCF-sektorn från och med 2031 och framåt för att bidra till genomförandet av artikel 5.1 i Parisavtalet och säkerställa ett hållbart och förutsägbart långsiktigt bidrag från naturliga sänkor till unionens klimatneutralitetsmål senast 2050 och målet att uppnå negativa utsläpp därefter, i enlighet med förordning (EU) 2021/1119. Senast den 1 januari 2025 ska kommissionen, med beaktande av råden från det europeiska vetenskapliga rådgivande organet för klimatförändringar och unionens växthusgasbudget enligt förordning (EU) 2021/1119, och på grundval av de integrerade nationella energi- och klimatplaner som medlemsstaterna ska ha lämnat in senast den 30 juni 2024 i enlighet med artikel 14.2 i förordning (EU) 2018/1999, lägga fram ett förslag om ändring av denna förordning för att fastställa unionens och medlemsstaternas mål för nettoupptag av växthusgaser vid markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk åtminstone för 2035, 2040, 2045 och 2050.

Ändring 54

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 3

Förordning (EU) 2018/841

Artikel 4 – punkt 4

Kommissionens förslag Ändring 4. Målet är att de unionsomfattande utsläppen av växthusgaser inom de sektorer som anges i artikel 2.3 a-j ska motsvara nettonollutsläpp senast 2035 och därefter ska unionen uppnå negativa utsläpp. Unionen och medlemsstaterna ska vidta de åtgärder som krävs för att göra det möjligt att gemensamt uppnå målet för 2035. Kommissionen ska senast den 31 december 2025 , och på grundval av integrerade nationella energi- och klimatplaner som varje medlemsstat senast den 30 juni 2024 ska lämna in i enlighet med artikel 14 i förordning (EU) 2018/1999 , lägga fram förslag om varje medlemsstats bidrag till nettominskningen av utsläppen .” 4. Kommissionen ska senast den 31 december 2024 på grundval av integrerade nationella energi- och klimatlägesrapporter och integrerade nationella energi- och klimatplaner som varje medlemsstat ska lämna in i enlighet med artiklarna 14 och 17 i förordning (EU) 2018/1999 senast det datumet, och med beaktande av råden från det europeiska vetenskapliga rådgivande organet för klimatförändringar och unionens växthusgasbudget i enlighet med förordning (EU) 2021/1119 , lämna en rapport till Europaparlamentet och rådet om de framsteg som gjorts med att öka nettoupptagen av växthusgaser från åkermark, betesmark och våtmark inom ramen för denna förordnings tillämpningsområde och med minskningen av växthusgasutsläppen från jordbruk inom ramen för tillämpningsområdet för förordning (EU) 2018/842 samt bedöma om nuvarande trender och framtidsprognoser är förenliga med målet att uppnå långsiktiga minskningar av växthusgasutsläppen inom samtliga sektorer i enlighet med unionens klimatneutralitetsmål och unionens mellanliggande klimatmål som anges i förordning (EU) 2021/1119 . Rapporten ska innehålla en konsekvensbedömning som undersöker alternativ, däribland nationella mål, för att säkerställa ett rättvist bidrag från varje sektor och varje medlemsstat till unionens klimatneutralitetsmål och unionens mellanliggande klimatmål som anges i förordning (EU) 2021/1119, och samtidigt ta hänsyn till målen i den uppdaterade bioekonomistrategin 2018, hållbar lokal livsmedelsproduktion och livsmedelstrygghet, från jord till bord-strategin och strategin för biologisk mångfald, den kommande lagstiftningen om ett hållbart livsmedelssystem, och bedöma synergieffekter och kompromisser i fråga om att påskynda ersättningen av fossilt bränsle med biobaserade produkter samt bedöma inverkan ned på gårdsnivå. Efter den rapporten ska kommissionen lägga fram lagstiftningsförslag när så anses lämpligt för att säkerställa bidrag från alla sektorer i enlighet med unionens klimatneutralitetsmål och unionens mellanliggande klimatmål som anges i förordning (EU) 2021/1119.

Ändring 55

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 3

Förordning (EU) 2018/841

Artikel 4 – punkt 4a (ny)

Kommissionens förslag Ändring 4a. När medlemsstaterna vidtar åtgärder för att uppnå de nationella mål som avses i punkt 2 ska de ta hänsyn till principen om att inte orsaka betydande skada och minimiskyddsåtgärderna enligt artiklarna 17 och 18 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/852 (1a) , och samtidigt ta hänsyn till de principer som fastslås i den europeiska pelaren för sociala rättigheter. Kommissionen ska utfärda riktlinjer för att precisera gemensamma regler och metoder för att uppnå det mål som anges i denna punkt. Kommissionen ges även befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 16 för att komplettera denna förordning genom att fastställa minimikriterier för att inbegripa övervakning av biologisk mångfald i markövervakningssystem.

Ändring 57

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 3a (nytt)

Förordning (EU) 2018/841

Artikel 4a (ny)

Kommissionens förslag Ändring (3a) Följande artikel ska införas: ”Artikel 4a Ekonomiskt stöd och rättvis omställning för utökade åtgärder för begränsning av och anpassning till klimatförändringarna inom LULUCF-sektorn 1. Senast den … [fyra månader efter denna förordnings ikraftträdande] ska kommissionen överlämna en rapport till Europaparlamentet och rådet med en bedömning av tillgänglighet och överensstämmelse när det gäller samtliga av unionens befintliga finansieringsinstrument som finns tillgängliga för att öka begränsning av och anpassning till klimatförändringar inom LULUCF-sektorn i syfte att bidra till de mål som anges i artikel 4.3, i enlighet med artikel 4.4a. I den rapporten ska kommissionen, i tillämpliga fall, utfärda rekommendationer till medlemsstaterna om hur deras strategiska GJP-planer måste ändras i enlighet med artikel 120 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/2115 för att ge nödvändigt och skräddarsytt ekonomiskt stöd till mark- och skogsägare eller mark- och skogsförvaltare i syfte att uppnå de mål som anges i artikel 4.3, i enlighet med artikel 4.4a, och som prioritet ska ekosystembaserade strategier för skogar, jordbruksmark och skogsjordbruk främjas. Rekommendationerna ska ta hänsyn till behovet av att säkerställa att de upptag som genereras genom sådant ekonomiskt stöd är permanenta samt risken för att upptagen vid något tillfälle släpps ut i atmosfären, oavsiktligt eller avsiktligt. 2. Om medlemsstaterna använder offentliga intäkter från auktionering av utsläppsrätter från EU:s utsläppshandelssystem enligt direktiv 2003/87/EG för att stödja åtgärder för begränsning av och anpassning till klimatförändringar som vidtagits av mark- och skogsägare eller mark- och skogsförvaltare för att uppnå de mål som anges i artikel 4.3, i enlighet med artikel 4.4a, ska främjande av ekosystembaserade strategier för skogar och jordbruksmark prioriteras. Projekten ska väljas ut på grundval av objektiva, vetenskapligt baserade och transparenta gemensamma kriterier och ska belöna metoder vars klimat- och miljöfördelar är vetenskapligt bevisade och som leder till en hållbar och långsiktig ökning av koldioxidbindning i mark och biomassa, samtidigt som man säkerställer samhälleliga sidovinster. 3. Vid tillämpningen av punkt 3 ska kommissionen anta riktlinjer för att fastställa gemensamma kriterier för urval av projekt, bland annat på grundval av befintliga riktlinjer som antagits av kommissionen. Kommissionen ska samråda med det europeiska vetenskapliga rådgivande organet för klimatförändringar, som avses i artikel 3 i förordning (EU) 2021/1119, samt det civila samhället och berörda parter, innan riktlinjerna antas. 4. Senast den 31 december 2022 ska kommissionen lägga fram ett lagstiftningsförslag, i förekommande fall, för att upprätta en rättslig ram för certifiering av vetenskapligt välgrundade, hållbara, tillförlitliga och permanenta koldioxidupptag, däribland genom metoder för koldioxidinlagrande jordbruk, som säkerställer miljömässig integritet och iakttar ekologiska principer som gynnar den biologiska mångfalden. 5. Senast den … [två år efter denna förordnings ikraftträdande], och vartannat år därefter, ska medlemsstaterna utvärdera social och arbetsrättslig påverkan, däribland jämställdhet och arbetsvillkor, både på nationell och på regional nivå, som de skyldigheter som anges i denna förordning har inom alla de markkategorier och sektorer som omfattas av artikel 2.”

Ändring 58

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 3b (nytt)

Förordning (EU) 2018/841

Artikel 5 – punkt 1

Nuvarande lydelse Ändring (3b) Artikel 5.1 ska ersättas med följande: 1. Varje medlemsstat ska upprätta och upprätthålla en bokföring som ger en korrekt bild av utsläpp och upptag från de markbokföringskategorier som avses i artikel 2. Medlemsstaterna ska säkerställa att deras bokföring och andra uppgifter som lämnas enligt denna förordning är korrekta, fullständiga, enhetliga, jämförbara och transparenta. Medlemsstaterna ska ange utsläpp med ett plustecken (+) och upptag med ett minustecken (-). ”1. Varje medlemsstat ska upprätta och upprätthålla en bokföring som ger en korrekt bild av utsläpp och upptag från de markbokföringskategorier som avses i artikel 2. Medlemsstaterna ska säkerställa att deras bokföring och andra uppgifter som lämnas enligt denna förordning är korrekta, fullständiga, enhetliga, allmänt tillgängliga, jämförbara och transparenta. Medlemsstaterna ska ange utsläpp med ett plustecken (+) och upptag med ett minustecken (-).”

Ändring 59

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 3c (nytt)

Förordning (EU) 2018/841

Artikel 5 – punkt 4

Nuvarande lydelse Ändring (3c) Artikel 5.4 ska ersättas med följande: 4. Medlemsstaterna ska i bokföringen för varje markbokföringskategori inkludera eventuella förändringar av kollagret i de kolpooler som anges i avsnitt B i bilaga I. Medlemsstaterna får välja att inte inkludera förändringar i kollager i kolpooler i bokföringen, under förutsättning att kolpoolen inte är en källa. Den möjligheten att inte inkludera förändringar av kollagret i bokföringen som rör kollager får dock inte tillämpas på kolpooler av biomassa ovan jord, död ved och avverkade träprodukter inom markbokföringskategorin brukad skogsmark. ”4. Medlemsstaterna ska i bokföringen för varje markbokföringskategori inkludera eventuella förändringar av kollagret i de kolpooler som anges i avsnitt B i bilaga I. Medlemsstaterna får välja att inte inkludera förändringar i kollager i kolpooler i bokföringen, under förutsättning att kolpoolen inte är en källa. Den möjligheten att inte inkludera förändringar av kollagret i bokföringen som rör kollager får dock inte tillämpas på kolpooler av biomassa ovan jord, kolinnehåll i organiska jordarter och mineraljordarter, död ved och avverkade träprodukter inom markbokföringskategorin brukad skogsmark.”

Ändring 60

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 3d (nytt)

Förordning (EU) 2018/841

Artikel 5 – punkt 4 – stycke 1a (nytt)

Kommissionens förslag Ändring (3d) I artikel 5.4 ska följande stycken läggas till: ”Senast ett år efter [ikraftträdandet av denna ändringsförordning] ska kommissionen anta en delegerad akt som fastställer ett omkalibrerat värde på kollager för huvudkategorierna primär- och naturskogar i unionen i kategorin förvaltad skogsmark baserat på uppmätta data. Kommissionen ska använda dataset som tillhandahålls av avslutade eller aktuella forskningsprojekt för relevanta primär- och naturskogstyper och använda andra unionsinstrument för att finansiera projekten för skogstyper med dataluckor. Om det är relevant kan en särskild ansökningsomgång under EU-uppdrag inom Horisont Europa som rör begränsning av och anpassning till klimatförändringar skapas i detta syfte.”

Ändring 61

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 3e (nytt)

Förordning (EU) 2018/841

Artikel 5 – punkt 5a (ny)

Kommissionens förslag Ändring (3e) I artikel 5 ska följande punkt införas: ”5a. Datainsamlingen ska förbättras ytterligare genom unionsomfattande harmoniserad övervakning av utvecklingen med avseende på markens organiska kolinnehåll och faktorer som påverkar markförhållandena och markens kollager via årliga Lucas-undersökningar (statistisk ramundersökning av markanvändning och marktäckning) som genomförs av kommissionens relevanta avdelningar.”

Ändring 62

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 7 – led a

Förordning (EU) 2018/841

Artikel 9 – rubriken

Kommissionens förslag Ändring Produkter för lagring av koldioxid Hållbara produkter för lagring av koldioxid

Ändring 63

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 7 – led b

Förordning (EU) 2018/841

Artikel 9 – punkt 2

Kommissionens förslag Ändring 2. Kommissionen ska anta delegerade akter i enlighet med artikel 16 för att ändra punkt 1 i denna artikel och bilaga V genom att lägga till nya kategorier av produkter för lagring av koldioxid, inbegripet avverkade träprodukter med koldioxidlagrande effekt, på grundval av de IPCC-riktlinjer som antagits av partskonferensen för UNFCCC eller av partskonferensen i dess funktion som partsmöte för Parisavtalet, och säkerställa miljömässig integritet. 2. Kommissionen ska anta delegerade akter i enlighet med artikel 16 för att ändra punkt 1 i denna artikel och bilaga V genom att lägga till nya kategorier av avverkade träprodukter med koldioxidlagrande effekt, under förutsättning att metoderna för nya kategorier är vetenskapligt baserade, transparenta, verifierbara, undviker dubbelräkning och är grundade på de IPCC-riktlinjer som antagits av partskonferensen för UNFCCC eller av partskonferensen i dess funktion som partsmöte för Parisavtalet, och säkerställa miljömässig integritet.

Ändring 64

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 7 – led ba (nytt)

Förordning (EU) 2018/841

Artikel 9 – punkt 2a (ny)

Kommissionens förslag Ändring (ba) Följande punkt ska införas: ”2a. Inom sex månader efter ikraftträdandet av en rättsakt som berör ett unionsregelverk för certifiering av koldioxidupptag på grundval av vetenskapligt välgrundade krav och bokföringsregler när det gäller mätkvalitet, övervakningsnormer, rapporteringsprotokoll och verifieringsmetoder som säkerställer miljömässig integritet och förebygger negativ inverkan på den biologiska mångfalden och ekosystem, och om nya IPCC-riktlinjer har antagits av partskonferensen för UNFCCC eller av partskonferensen i dess funktion som partsmöte för Parisavtalet, ska kommissionen överlämna en rapport till Europaparlamentet och rådet om möjliga fördelar och kompromisser i fråga om begränsning av och anpassning till klimatförändringar samt skydd av den biologiska mångfalden när det gäller inkluderingen av hållbart framställda biobaserade produkter för lagring av koldioxid med lång livslängd som har en nettopositiv koldioxidlagringseffekt utifrån en livscykelanalys, inbegripet inverkan på markanvändning och förändrad markanvändning som är förknippad med ökad avverkning, och under förutsättning att tillgängliga data är vetenskapligt grundade, transparenta och verifierbara. Kommissionens rapport får vid behov åtföljas av ett lagstiftningsförslag för att ändra denna förordning i enlighet därmed, samtidigt som miljömässig integritet säkerställs, dubbelräkning undviks och det säkerställs att naturresurser används och återvinns så länge som möjligt och används för de mest värdefulla syftena i varje skede. Kommissionen ska även ta hänsyn till behovet av att livscykeln för produkter för lagring av koldioxid inte orsakar betydande skada för andra miljömål i den mening som avses i artikel 17 i förordning (EU) 2020/852.”

Ändring 65

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 9 – led aa (nytt)

Förordning (EU) 2018/841

Artikel 11 – punkt - 1

Kommissionens förslag Ändring (aa) Följande punkt ska införas före punkt 1: ”-1. Om kommissionen konstaterar att en medlemsstat inte har uppnått sitt årliga mål i enlighet med artikel 4.3 två år i rad ska den utfärda rekommendationer till den medlemsstaten med ytterligare lämpliga åtgärder i LULUCF-sektorn för att avhjälpa situationen. Kommissionen ska göra sådana rekommendationer allmänt tillgängliga. Kommissionen får även tillhandahålla ytterligare tekniskt stöd till den medlemsstaten. Om rekommendationer utfärdas i enlighet med första stycket ska den berörda medlemsstaten, inom sex månader efter det att rekommendationerna mottogs, ändra de nationella energi- och klimatplanerna och den långsiktiga strategi som avses i artiklarna 3 och 15 i förordning (EU) 2018/1999 för att anta ytterligare adekvata åtgärder, med beaktande av de rekommendationer som antagits av kommissionen. Dessa åtgärder ska vara vederbörligen motiverade och underbyggda. Den berörda medlemsstaten ska anmäla den reviderade nationella energi- och klimatplanen och långsiktiga strategin till kommissionen tillsammans med en redogörelse för hur den föreslagna revideringen kommer att avhjälpa bristande efterlevnad av de årliga målen och hur kommissionens rekommendationer har beaktats. Om den berörda medlemsstaten inte följer kommissionens rekommendationer ska kommissionen överväga att vidta nödvändiga åtgärder i enlighet med fördraget.”

Ändring 66

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 9 – led b

Förordning (EU) 2018/841

Artikel 11 – punkt 1

Kommissionens förslag Ändring 1. En medlemsstat får använda 1. Utan att det påverkar tillämpningen av punkt - 1 får en medlemsstat använda a) den allmänna flexibilitet som anges i artikel 12, och a) den allmänna flexibilitet som anges i artikel 12, och b) för att fullgöra åtagandet i artikel 4, den flexibilitet för brukad skogsmark som anges i artikel 13 och 13b. b) för att fullgöra åtagandena och uppnå målen i artikel 4, den flexibilitet för brukad skogsmark som anges i artikel 13 och den mekanism som anges i artikel 13b. Finland får, utöver den flexibilitet som avses i första stycket leden a och b, använda ytterligare kompensation i enlighet med artikel 13a. Finland får, utöver den flexibilitet som avses i första stycket leden a och b, använda ytterligare kompensation i enlighet med artikel 13a.

Ändring 67

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 9 – led ba (nytt)

Förordning (EU) 2018/841

Artikel 11 – punkt 2

Nuvarande lydelse Ändring (ba) Punkt 2 ska ersättas med följande: 2. Om en medlemsstat inte uppfyller de övervakningskrav som fastställs i artikel 7.1 da i förordning (EU) nr 525/2013, ska den centrala förvaltare som ska utses enligt artikel 20 i direktiv 2003/87/EG (nedan kallad den centrala förvaltaren) tillfälligt förbjuda medlemsstaten att överlåta eller överföra kvantiteten i enlighet med artikel 12.2 och 12.3 i den här förordningen eller använda flexibiliteten för brukad skogsmark i enlighet med artikel 13 i den här förordningen. ”2. Om en medlemsstat inte uppfyller de övervakningskrav som fastställs i artikel 7.1 da i förordning (EU) nr 525/2013, ska den centrala förvaltare som ska utses enligt artikel 20 i direktiv 2003/87/EG (nedan kallad den centrala förvaltaren) tillfälligt förbjuda medlemsstaten att överlåta kvantiteten i enlighet med artikel 12.2 i den här förordningen eller använda flexibiliteten för brukad skogsmark i enlighet med artikel 13 i den här förordningen.”

Ändring 68

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 10 – led -a (nytt)

Förordning (EU) 2018/841

Artikel 12 – punkt 2

Nuvarande lydelse Ändring (-a) Punkt 2 ska ersättas med följande: 2. Om de totala upptagen överstiger de totala utsläppen i en medlemsstat och efter avdrag för eventuella kvantiteter som beaktas enligt artikel 7 i förordning (EU) 2018/842 , får medlemsstaten överlåta resterande kvantitet upptag till en annan medlemsstat. Den överlåtna kvantiteten ska beaktas vid bedömningen av den mottagande medlemsstatens uppfyllande av sitt åtagande enligt artikel 4 i den här förordningen. ”2. Om de totala upptagen överstiger de totala utsläppen i en medlemsstat under perioden från 2021 till 2025, eller om nettoupptagen av växthusgaser i en medlemsstat överstiger det årliga mål som anges i artikel 4.3 , får medlemsstaten överlåta resterande kvantitet upptag till en annan medlemsstat under förutsättning att den mottagande medlemsstaten betalar ett bidrag som minst motsvarar den genomsnittliga slutkursen för utsläppsrätter inom ramen för EU:s utsläppshandelssystem på den gemensamma auktionsplattformen under det år som överlåtelsen gäller . Den överlåtna kvantiteten ska beaktas vid bedömningen av den mottagande medlemsstatens uppfyllande av sitt åtagande och sina mål enligt artikel 4 i den här förordningen.”

Ändring 69

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 10 – led b

Förordning (EU) 2018/841

Artikel 12 – punkt 5

Kommissionens förslag Ändring 5. Medlemsstaterna får använda intäkter som genererats genom överföringar i enlighet med punkt 2 för att bekämpa klimatförändringar i unionen eller i tredjeländer och ska underrätta kommissionen om alla sådana åtgärder som vidtagits. 5. Medlemsstaterna ska använda alla intäkter som genererats genom överföringar i enlighet med punkt 2 för att finansiera åtgärder för begränsning av och anpassning till klimatförändringar i LULUCF-sektorn i unionen eller i tredjeländer , inbegripet ekosystembaserade strategier, och samtidigt ta hänsyn till principen om att inte orsaka betydande skada och de minimiskyddsåtgärder som anges i artiklarna 17 respektive 18 i förordning (EU) 2020/852. Medlemsstaterna ska underrätta kommissionen om hur intäkterna används och om de åtgärder som vidtagits i de rapporter som avses i artikel 19 i förordning (EU) 2018/1999 .

Ändring 70

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 11

Förordning (EU) 2018/841

Artikel 13

Kommissionens förslag Ändring Artikel 13 Artikel 13 Flexibilitet för brukad skogsmark Flexibilitet för brukad skogsmark 1. Om de totala utsläppen i en medlemsstat under perioden 2021–2025 överstiger de totala upptagen i de markbokföringskategorier som avses i artikel 2.1, [redovisade i enlighet med denna förordning,] får den medlemsstaten använda flexibiliteten för brukad skogsmark som anges i den här artikeln för att uppfylla villkoren i artikel 4.1. 1. Om de totala utsläppen i en medlemsstat under perioden 2021–2025 överstiger de totala upptagen i de markbokföringskategorier som avses i artikel 2.1, [redovisade i enlighet med denna förordning,] får den medlemsstaten använda flexibiliteten för brukad skogsmark som anges i den här artikeln för att uppfylla villkoren i artikel 4.1. 2. Om resultatet av den beräkning som avses i artikel 8.1 är positivt under perioden 2021–2025, ska den berörda medlemsstaten ha rätt att kompensera för de utsläpp som beräkningen resulterar i, under förutsättning att 2. Om resultatet av den beräkning som avses i artikel 8.1 är positivt under perioden 2021–2025, ska den berörda medlemsstaten ha rätt att kompensera för de utsläpp som beräkningen resulterar i, under förutsättning att a) medlemsstaten i sin strategi som lagts fram i enlighet med artikel 15 i förordning (EU) 2018/1999, inkluderat några pågående eller planerade specifika åtgärder för att säkerställa att sänkor och reservoarer i skogar i förekommande fall bevaras eller förbättras, och a) medlemsstaten i sin strategi som lagts fram i enlighet med artikel 15 i förordning (EU) 2018/1999, inkluderat några pågående eller planerade specifika åtgärder för att säkerställa att sänkor och reservoarer i skogar i förekommande fall bevaras eller förbättras på ett sätt som bidrar till att öka den biologiska mångfalden, och minska markens sårbarhet för naturliga störningar , och aa) medlemsstaten följer rådets direktiv 92/43/EEG (*) och Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/147/EG (**) , och b) de totala utsläppen inom unionen inte överstiger det totala upptaget i de markbokföringskategorier som avses i artikel 2.1 i den här förordningen för perioden 2021–2025. b) de totala utsläppen inom unionen inte överstiger det totala upptaget i de markbokföringskategorier som avses i artikel 2.1 i den här förordningen för perioden 2021–2025. När kommissionen bedömer huruvida de totala utsläppen inom unionen överstiger de totala upptagen på det sätt som avses i första stycket led b, ska kommissionen säkerställa att dubbelräkning undviks av medlemsstaterna, i synnerhet genom utnyttjandet av flexibilitet som anges i artikel 12 i den här förordningen och artiklarna 7.1 och 9.2 i förordning (EU) 2018/842. När kommissionen bedömer huruvida de totala utsläppen inom unionen överstiger de totala upptagen på det sätt som avses i första stycket led b, ska kommissionen säkerställa att dubbelräkning undviks av medlemsstaterna, i synnerhet genom utnyttjandet av flexibilitet som anges i artikel 12 i den här förordningen och artiklarna 7.1 och 9.2 i förordning (EU) 2018/842. 3. Den kompensation som avses i punkt 2 får endast omfatta sänkor som redovisats som utsläpp i förhållande till referensnivån för skog i den medlemsstaten och får inte överstiga 50 % av det maximala kompensationsbeloppet för den berörda medlemsstaten som anges i bilaga VII för perioden 2021–2025. 3. Den kompensation som avses i punkt 2 får endast omfatta sänkor som redovisats som utsläpp i förhållande till referensnivån för skog i den medlemsstaten och får inte överstiga 50 % av det maximala kompensationsbeloppet för den berörda medlemsstaten som anges i bilaga VII för perioden 2021–2025. 4. Medlemsstaterna ska förse kommissionen med belägg för effekterna av naturliga störningar beräknade enligt bilaga VI. Detta krävs för att de ska ha rätt till kompensation för återstående sänkor som redovisas som utsläpp i förhållande till referensnivån för skog, upp till den fulla mängd outnyttjad kompensation från andra medlemsstater som anges i bilaga VII för perioden 2021–2025. Om begäran om ersättning överstiger det tillgängliga beloppet för outnyttjad kompensation, ska kompensationen fördelas proportionellt mellan de berörda medlemsstaterna. 4. Medlemsstaterna ska förse kommissionen med belägg för effekterna av naturliga störningar beräknade enligt bilaga VI samt de åtgärder de planerar att anta för att förebygga eller begränsa liknande effekter i framtiden . Detta krävs för att de ska ha rätt till kompensation för återstående sänkor som redovisas som utsläpp i förhållande till referensnivån för skog, upp till den fulla mängd outnyttjad kompensation från andra medlemsstater som anges i bilaga VII för perioden 2021–2025. Om begäran om ersättning överstiger det tillgängliga beloppet för outnyttjad kompensation, ska kompensationen fördelas proportionellt mellan de berörda medlemsstaterna. Kommissionen ska offentliggöra de belägg som medlemsstaterna lagt fram.

Ändringar 94 och 98

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 13

Förordning (EU) 2018/841

Artikel 13b

Kommissionens förslag Ändring Artikel 13b Artikel 13b Flexibilitetsmekanismen för markanvändning för perioden 2026–2030 Mekanismen för naturliga störningar för perioden 2026–2030 1. En flexibilitetssmekanism för markanvändning motsvarande en kvantitet på högst 178 miljoner ton koldioxidekvivalenter ska införas i unionsregistret, vilket inrättats i enlighet med artikel 40 i förordning (EU) 2018/1999, med förbehåll för att det mål för unionen som anges i artikel 4.2 uppnås. Flexibilitetsmekanismen ska vara tillgänglig utöver de flexibiliteter som föreskrivs i artikel 12. 1. En mekanism motsvarande en kvantitet på högst 178 miljoner ton koldioxidekvivalenter ska införas i unionsregistret, vilket inrättats i enlighet med artikel 40 i förordning (EU) 2018/1999 för att ta hänsyn till inverkan av naturliga störningar, förutsatt att dessa naturliga störningar inte kunde ha förutsetts eller förebyggts, i synnerhet genom att genomföra anpassningar, med förbehåll för att det mål för unionen som anges i artikel 4.2 uppnås. Mekanismen ska vara tillgänglig utöver de flexibiliteter som föreskrivs i artikel 12. 2. Om skillnaden mellan den årliga summan av växthusgasutsläpp och upptag under perioden 2026–2030 på en medlemsstats territorium i alla de markrapporteringskategorier som avses i artikel 2.2 a-j, och det motsvarande målet är positivt, bokfört och rapporterat i enlighet med denna förordning, får den medlemsstaten använda flexibiliteten i denna artikel för att uppnå det mål som fastställts i enlighet med artikel 4.2 2. Om skillnaden mellan den årliga summan av växthusgasutsläpp och upptag under perioden 2026–2030 på en medlemsstats territorium i alla de markrapporteringskategorier som avses i artikel 2.2 a-j, och det motsvarande målet är positivt, bokfört och rapporterat i enlighet med denna förordning, får den medlemsstaten använda mekanismen i denna artikel för att uppnå det mål som fastställts i enlighet med artikel 4.2. 3. Om resultatet av den beräkning som avses i punkt 2 är positivt under perioden 2026–2030, ska den berörda medlemsstaten ha rätt att kompensera för de extra utsläppen under förutsättning att följande villkor är uppfyllda: 3. Om resultatet av den beräkning som avses i punkt 2 är positivt under perioden 2026–2030, får medlemsstaten använda den mekanism som anges i denna artikel under förutsättning att följande villkor är uppfyllda: -a) Medlemsstaten har försett kommissionen med tillräckliga belägg för att det positiva resultatet är direkt kopplat till effekterna av naturliga störningar – beräknat i enlighet med bilaga VI. Kommissionen ska göra de belägg som lämnats in av medlemsstaten offentligt tillgängliga och får avvisa de belägg som medlemsstaten lämnat om den, efter att ha kontrollerat information som den mottagit från medlemsstaten, anser att de är otillräckligt motiverade eller oproportionerliga. a) Medlemsstaten har i sin uppdaterade integrerade nationella energi- och klimatplan som lämnats in i enlighet med artikel 14 i förordning ( EU ) 2018/1999 inkluderat pågående eller planerade särskilda åtgärder för att säkerställa bevarande eller förbättring, beroende på vad som är lämpligt, av alla marksänkor och reserver , samt minskning av markens sårbarhet för naturliga störningar a) Medlemsstaten har effektivt reviderat sin integrerade nationella energi- och klimatplan och långsiktiga strategi enligt artikel 11.-1 och har antagit nya åtgärder för att förbättra alla marksänkor och reserver på ett sätt som bidrar till att öka den biologiska mångfalden och minska markens sårbarhet för naturliga störningar och klimatförändringarnas effekter. b) Medlemsstaten har uttömt all annan tillgänglig flexibilitet i enlighet med artikel 12 i den här förordningen eller artikel 7.1 i förordning(EU) 2018/842. b) Medlemsstaten har uttömt all annan tillgänglig flexibilitet i enlighet med artikel 12 i den här förordningen eller artikel 7.1 i förordning(EU) 2018/842. ba) Medlemsstaten följer direktiven 92/43/EEG och 2009/147/EG. c) Skillnaden i unionen mellan den årliga summan av alla utsläpp och upptag av växthusgaser på dess territorium och i alla de markrapporteringskategorier som avses i artikel 2.2 a-j och unionens mål [dvs . nettoupptag 310 miljoner ton koldioxidekvivalenter] är negativ under perioden 2026–2030. c) Skillnaden i unionen mellan den årliga summan av alla utsläpp och upptag av växthusgaser på medlemsstatens territorium och i alla de markrapporteringskategorier som avses i artikel 2.2 a-j och unionens mål i enlighet med artikel 4.2, efter att all annan tillgänglig flexibilitet enligt artikel 12 uttömts, är negativ under perioden 2026–2030. Vid bedömningen av huruvida de totala utsläppen inom unionen överskrider det totala upptag som avses i första stycket led c ska kommissionen fastställa huruvida 20 % av det nettoupptag som medlemsstaterna inte har sparat från perioden 2021–2025 på grundval av effekterna av naturliga störningar ska inkluderas, och de uppgifter som medlemsstaterna lämnat i enlighet med punkt 5 i denna artikel ska användas. I den bedömningen ska kommissionen också säkerställa att dubbelräkning undviks av medlemsstaterna, i synnerhet genom utnyttjande av den flexibilitet som anges i artikel 12 i denna förordning och artikel 7.1 i förordning (EU) 2018/842. Vid bedömningen av huruvida de totala utsläppen inom unionen överskrider det totala upptag som avses i första stycket led c ska kommissionen fastställa huruvida 20 % av det nettoupptag som medlemsstaterna inte har sparat från perioden 2021–2025 på grundval av effekterna av naturliga störningar ska inkluderas, och de uppgifter som medlemsstaterna lämnat i enlighet med punkt 5 i denna artikel ska användas. I den bedömningen ska kommissionen också säkerställa att dubbelräkning undviks av medlemsstaterna, i synnerhet genom utnyttjande av den flexibilitet som anges i artikel 12 i denna förordning och artikel 7.1 i förordning (EU) 2018/842. 4. Omfattningen av den kompensation som avses i punkt 3 i denna artikel får endast omfatta sänkor som redovisas som utsläpp i förhållande till medlemsstatens mål i bilaga IIa till förordningen och får inte överstiga 50 % av det maximala kompensationsbeloppet för den berörda medlemsstaten enligt bilaga VII för perioden 2026–2030. 4. Omfattningen av den kompensation som avses i punkt 3 i denna artikel får endast omfatta sänkor som redovisas som utsläpp i förhållande till medlemsstatens mål i bilaga IIa till förordningen och får inte överstiga 50 % av det maximala kompensationsbeloppet för den berörda medlemsstaten enligt bilaga VII för perioden 2026–2030. 5. Medlemsstaterna ska förse kommissionen med belägg för effekterna av naturliga störningar beräknade enligt bilaga VI. Detta krävs för att de ska kunna berättigas kompensation för återstående sänkor som redovisas som utsläpp i förhållande till målet för en berörd medlemsstat enligt bilaga IIa, upp till det hela belopp för outnyttjad kompensation av andra medlemsstater som anges i bilaga VII för perioden 2026–2030. Om begäran om ersättning överstiger det tillgängliga beloppet för outnyttjad kompensation , ska kompensationen fördelas proportionellt mellan de berörda medlemsstaterna. 5. Om begäran om kompensation överstiger kvantiteten på 178 miljoner ton koldioxidekvivalenter som är tillgänglig inom ramen för mekanismen, ska kompensationen fördelas proportionellt mellan de berörda medlemsstaterna. 5a. Medlemsstaterna ska ha rätt att kompensera nettosänkor eller nettoupptag som redovisas som utsläpp mot de mål som fastställs för dessa medlemsstater i artikel 4.2 för perioden 2026–2030, upp till högst 50 miljoner ton koldioxidekvivalenter för unionen som helhet av outnyttjad kompensation från andra medlemsstater som anges i bilaga VII för perioden 2021–2025, med beaktande av punkt 3 i denna artikel, förutsatt att dessa medlemsstater a) har uttömt all annan tillgänglig flexibilitet i enlighet med artikel 12 i den här förordningen, artikel 7.1 i förordning(EU) 2018/842 samt punkt 3 i denna artikel, b) har lämnat tillräckliga belägg till kommissionen om effekterna av ekosystemstörningar som drivs på av klimatförändringar och orsakar extra utsläpp eller minskade nettoupptag på ett sätt som ligger utanför deras kontroll och som inte kunde ha förutsetts eller förhindrats, särskilt genom att genomföra tillräckliga anpassningsåtgärder för att säkerställa det påverkade områdets motståndskraft mot klimatförändringar; kommissionen ska göra de belägg som lämnats in av medlemsstaterna offentligt tillgängliga och får avvisa de belägg som medlemsstaterna lämnat om den, efter att ha kontrollerat information som den mottagit, anser att de är otillräckligt motiverade eller oproportionerliga, c) i sina senaste integrerade nationella energi- och klimatplaner som lämnats in i enlighet med artikel 14 i förordning (EU) 2018/1999 har inkluderat särskilda åtgärder för att säkerställa bevarande eller förbättring, beroende på vad som är lämpligt, av alla marksänkor och reserver, samt minskning av markens sårbarhet för ekosystemstörningar som drivs på av klimatförändringar, och förutsatt att d) skillnaden i unionen mellan den årliga summan av alla utsläpp och upptag av växthusgaser på deras territorier och i alla de markrapporteringskategorier som avses i artikel 2.2 a-j och unionens mål i enlighet med artikel 4.2, efter att all annan tillgänglig flexibilitet enligt artikel 12 uttömts, är negativ under perioden 2026–2030. Om begäran om kompensation överstiger det maximala tillgängliga kompensationsbeloppet ska kompensationen fördelas proportionellt mellan de berörda medlemsstaterna. 5b. Senast den … [sex månader efter denna förordnings ikraftträdande] ska kommissionen anta delegerade akter i enlighet med artikel 16 för att komplettera denna förordning genom att anta en metod för att bedöma inverkan av de ekosystemstörningar som drivs på av klimatförändringar som avses i led b i punkt 5a.

Ändring 72

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 14

Förordning (EU) 2018/841

Artikel 13c

Kommissionens förslag Ändring Artikel 13c Artikel 13c Styrning av målen Styrning av målen Om en medlemsstats granskade utsläpp och upptag av växthusgaser under 2032 överskrider den medlemsstatens årliga mål för något specifikt år under perioden 2026–2030 , med beaktande av den flexibilitet som tillämpas i enlighet med artiklarna 12 och 13b, ska följande åtgärd tillämpas: Om kommissionen till följd av den grundliga granskning enligt artikel 14.2 som den utför 2032 finner att en medlemsstats mål och åtaganden som angetts i enlighet med artikel 4 inte har uppfyllts för något specifikt år under perioden 2026–2030 ska följande åtgärd tillämpas: En mängd som är lika med mängden ton koldioxidekvivalenter av nettoutsläppet av växthusgaser, multiplicerad med faktorn 1,08 , ska, i enlighet med de åtgärder som antagits enligt artikel 15, under det närmaste påföljande året läggas till det värde för växthusgasutsläppen som rapporterats av den medlemsstaten. En mängd som är lika med mängden ton koldioxidekvivalenter av nettoutsläppet av växthusgaser, multiplicerad med faktorn 1,08 , ska, i enlighet med de åtgärder som antagits enligt artikel 15, under det närmaste påföljande året läggas till det värde för växthusgasutsläppen för de markkategorier som rapporterats av den medlemsstaten. Om kommissionen konstaterar att medlemsstater inte följer denna förordning ska den vidta nödvändiga åtgärder i enlighet med fördragen.

Ändring 73

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 14a (nytt)

Förordning (EU) 2018/841

Artikel 13d (ny)

Kommissionens förslag Ändring (14a) Följande artikel ska införas: ”Artikel 13d Internationellt samarbete Om en medlemsstat beslutar att tillåta användning av koldioxidkrediter från LULUCF-sektorn för offentliga eller privata enheters kompensation, inbegripet genom artiklarna 6.2 eller 6.4 i Parisavtalet, ska den mängd upptag som överlåts eller används inte beaktas för uppnåendet av den medlemsstatens årliga mål enligt artikel 4.3 i denna förordning.”

Ändring 74

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 15

Förordning (EU) 2018/841

Artikel 14 – punkt 1

Kommissionens förslag Ändring ”1. Senast den 15 mars 2027 för perioden 2021–2025, och senast den 15 mars 2032 för perioden 2026–2030, ska medlemsstaterna överlämna en efterlevnadsrapport till kommissionen om mängden totala utsläpp och totala upptag under den berörda perioden för varje markbokföringskategori som anges i artikel 2.1 a–f för perioden 2021–2025 och i artikel 2.2 a-j för perioden 2026–2030, med tillämpning av de bokföringsregler som fastställs i denna förordning. ”1. Senast den 15 mars 2027 för perioden 2021–2025, och senast den 15 mars 2032 för perioden 2026–2030, ska medlemsstaterna överlämna en efterlevnadsrapport till kommissionen om mängden totala utsläpp och totala upptag under den berörda perioden för varje markbokföringskategori som anges i artikel 2.1 a–f för perioden 2021–2025 och i artikel 2.2 a-j för perioden 2026–2030, med tillämpning av de bokföringsregler som fastställs i denna förordning. Efterlevnadsrapporten ska innehålla en bedömning av Efterlevnadsrapporten ska innehålla en bedömning av a) politiken och åtgärderna när det gäller för- och nackdelar vid avvägningar, a) politiken och åtgärderna när det gäller möjliga för- och nackdelar vid avvägningar i förhållande till andra av unionens miljömål och strategier, såsom de som fastställs i det åttonde miljöhandlingsprogrammet och i EU:s strategier för biologisk mångfald och bioekonomi , aa) de åtgärder som vidtas av medlemsstater för att efterleva artikel 4.4a, b) synergierna mellan begränsning av och anpassning till klimatförändringar, b) synergierna mellan begränsning av och anpassning till klimatförändringar, inbegripet strategier och åtgärder för att minska markens sårbarhet för naturliga störningar och klimatet, c) synergier mellan begränsning av klimatförändringar och biologisk mångfald. c) synergier mellan begränsning av klimatförändringar och biologisk mångfald. Rapporterna ska även, i tillämpliga fall, innehålla uppgifter om avsikten att använda den flexibilitet som avses i artikel 11 och dithörande mängd eller om användningen av sådan flexibilitet och dithörande mängd.” Rapporterna ska även, i tillämpliga fall, innehålla uppgifter om avsikten att använda den flexibilitet som avses i artikel 11 och dithörande mängd eller om användningen av sådan flexibilitet och dithörande mängd. Rapporterna ska göras tillgängliga för allmänheten i lättillgänglig form. Efterlevnadsrapporten ska grundas på årliga dataset, däribland information som hämtats från markövervakningssystem såsom Lucas-undersökningar, med hjälp av prover på minst 30 cm djup och inklusive alla relevanta parametrar som påverkar markens potential att binda koldioxid. ”

Ändring 75

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 16a (nytt)

Förordning (EU) 2018/841

Artikel 15a (ny)

Kommissionens förslag Ändring (16a) Följande artikel ska införas: ”Artikel 15a Tillgång till rättslig prövning 1. Medlemsstaterna ska, i enlighet med sitt nationella rättssystem, säkerställa att personer i den berörda allmänheten som uppfyller villkoren i punkt 2 har tillgång till ett prövningsförfarande inför en domstol eller ett annat oberoende och opartiskt organ som in