Detta skapar en viktig rättssäkerhet och stabilitet för dem som använder harmoniserade standarder. Det leder till sänkta kostnader för tillverkarna, vilket i sin tur är viktigt för investerare, och det ger små och medelstora företag möjlighet att släppa ut produkter som överensstämmer med EU-lagstiftningen på marknaden utan merkostnader. Det ökar också tillsynsmyndigheternas offentliga ansvar, eftersom dessa måste övervaka de harmoniserade standarderna på lämpligt sätt. Under 2020 har kommissionen för avsikt att begära att harmoniserade standarder till stöd för EU:s lagstiftning utvecklas och/eller revideras inom flera viktiga områden, såsom miljöskydd och den inre marknaden för varor.

Arbetsprogrammet innehåller också en beskrivning av de åtgärder som kommissionen har för avsikt att vidta under 2020 för att förbättra styrning, delaktighet och internationell genomslagskraft hos det europeiska standardiseringssystemet.

I unionens årliga arbetsprogram för europeisk standardisering (nedan kallat arbetsprogrammet) för 2020 fastställs prioriteringar för den europeiska standardiseringen. Där anges de specifika målen och politiken för europeiska standarder och europeiska standardiseringsprodukter under den kommande perioden och de åtgärder som kommissionen har för avsikt att vidta . Dessa europeiska standardiseringsåtgärder är integrerade i EU:s politikområden, t.ex. i fråga om den digitala och den inre marknaden, energieffektivitet och klimat samt internationell handel. Standarderna stöder politiken för att se till att europeiska produkter och tjänster är konkurrenskraftiga globalt och speglar aktuella hänsyn till trygghet, säkerhet, hälsa och miljö.

Räckvidden för den nyligen antagna förordning (EU) 2019/1009 om gödselmedel utökas från gödselmedel som framställs av utvunna eller kemiskt framställda oorganiska material till gödselmedel som framställs av återvunna eller organiska material. Harmonisering av analytiska provningsmetoder för att bekräfta överensstämmelsen hos gödselmedel från sekundära råvaror kommer att möjliggöra gemensamma inspektions- och provningsmetoder för överensstämmelse med rättsliga krav, vilket underlättar handeln på den inre marknaden.

Mot bakgrund av förordning (EG) nr 1907/2006 om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier har kommissionen för avsikt att uppmana de europeiska standardiseringsorganisationerna att utveckla migrationsgränser för de ämnen som omfattas av begränsningar (polycykliska aromatiska kolväten) i gummi- och plastmaterial som används i konsumentartiklar.

Det krävs ett gemensamt tekniskt språk för att det harmoniseringssystem som inrättas i eller genom förordning (EU) nr 305/2011 om byggprodukter ska fungera korrekt. Kommissionen för avsikt att begära utveckling av en serie standarder i detta avseende.

Med tanke på den inverkan organen för bedömning av överensstämmelse har på den inre marknaden – framför allt på små och medelstora företag – är det viktigt att se till att ackreditering och bedömning av överensstämmelse sker lika strikt i alla medlemsstater. Därför kommer kommissionen att begära att det utvecklas harmoniserade standarder till stöd för förordning (EG) nr 765/2008 om ackreditering och förordning (EG) nr 1221/2009 om marknadskontroll.

Sist men inte minst kommer det att behövas standarder till stöd för överensstämmelsen med de tillgänglighetskrav för produkter och tjänster som fastställs i direktiv (EU) 2019/882. Dessa standarder kommer att underlätta harmoniseringen av de strategier som tillverkare och tjänsteleverantörer för närvarande använder för att uppfylla kraven när de tillverkar/tillhandahåller produkter och tjänster med specifika tillgänglighetsegenskaper, så att personer med funktionsnedsättning får bättre tillgång till produkter och tjänster på den inre marknaden.

2.2Strategiska prioriteringar för det europeiska standardiseringssystemet

Kommissionen har för avsikt att fortsätta att samarbeta med sina partner i det europeiska standardiseringssystemet inom strategiskt viktiga områden för att se till att de standarder som utvecklas stöder kommissionens bredare politiska prioriteringar för en fullt fungerande inre marknad.

Artificiell intelligens (AI) kommer att få stor inverkan på ekonomin och på samhället i stort. År 2018 erkände kommissionen den betydelse artificiell intelligens kommer att få för den inre marknaden i sitt meddelande Artificiell intelligens för Europa. I meddelandet presenteras ett europeiskt initiativ om artificiell intelligens som en del av den digitala inre marknaden och där framhålls dess betydelse för unionens industri i den konkurrensutsatta globala marknaden. Standardiseringen gör det lättare att lösa de problem som denna viktiga teknik medför, särskilt i fråga om säkerhet, ansvar och etiska hänsyn. Att utveckla standarder som avspeglar EU:s perspektiv för drift av AI-baserade system bör vara en viktig prioritering för de europeiska standardiseringsorganisationerna.

Det är viktigt med standardisering för att utveckla sakernas internet, eftersom trygghet, säkerhet, tillförlitlighet och driftskompatibilitet är avgörande i en värld som kretsar kring smarta enheter. Därför bör de europeiska standardiseringsorganisationerna inrikta sig på att utveckla standarder för att förbättra säkerhetsprotokoll, förutse och minska cyberattacker och säkerställa driftskompatibilitet hos olika nätverk för sakernas internet.

Att teknik skyddas mot cyberhot med hjälp av cybersäkerhet är en grundförutsättning för att den ska kunna införas och användas. Detta är viktigt för att skydda den personliga integriteten, men även för att skydda kritisk infrastruktur i EU, t.ex. anläggningar för energiproduktion och överförings- och telekommunikationsnät. Genom EU-förordningen om cybersäkerhet inrättas en EU-ram för säkerhetscertifiering av ikt-produkter, ikt-tjänster och ikt-processer. Standardisering är av stor betydelse i den nya ramen. Därför förväntar sig kommissionen ett nära samarbete i cybersäkerhetsfrågor mellan de europeiska standardiseringsorganisationerna och EU:s cybersäkerhetsbyrå, Enisa, för att ytterligare underlätta fullbordandet av EU:s inre marknad, hantera det snabbt föränderliga och krävande området för personlig integritet och höja cybersäkerhetsnivån i EU i stort.

Kommissionen har antagit en rekommendation om ett europeiskt format för utbyte av elektroniska patientjournaler. Rekommendationen stöder den digitala omställningen av vård och omsorg i EU och syftar till att öppna flödet av hälsouppgifter över gränserna och hjälpa medlemsstaterna i deras strävan att se till att människor på ett säkert sätt ska kunna få tillgång till och utbyta hälsouppgifter oavsett var de befinner sig i EU. Denna teknik kommer att göra det möjligt för människor att snabbt få tillgång till sina hälsouppgifter och dela dem med vårdpersonal, t.ex. när de besöker en specialist eller får akutvård i ett annat EU-land.

De europeiska standardiseringsorganisationerna bör stödja genomförandet av det rekommenderade formatet för utbyte av europeiska patientjournaler genom att utveckla moderna standarder för att skydda hälsouppgifter och säkerställa säkerheten i de nät och informationssystem som dessa system för elektroniska patientjournaler bygger på. Detta kommer att göra det lättare att undvika dataintrång och minimera riskerna för säkerhetstillbud.

Meddelandet Vägen mot automatiserad rörlighet – en EU-strategi för framtidens rörlighet antogs 2018. Där framhålls att uppkopplad och automatiserad rörlighet sannolikt kommer att förändra hur vi förflyttar oss och hur fordon används, säljs och ägs. Detta kommer även att öppna nya områden för affärsutveckling och bereda väg för nya rörlighetstjänster i en energimarknad under förändring. Om en sådan omställning blir framgångsrik beror på det nya systemets prestanda, prisvärdhet och hållbarhet. Standardiseringens uppgift är att ge stöd för driftskompatibiliteten hos och möjligheten att koppla ihop de olika delsystemen, dvs. fordons-, väg- och energisystemen. De europeiska standardiseringsorganisationerna bör ha ett nära samarbete med fordonsindustrin, energileverantörerna och ikt-sektorn för att utveckla standarder i samband med driftskompatibiliteten hos samverkande system som omfattar alla fordonsklasser, över nations- och varumärkesgränser. Här är det särskilt viktigt att stödja standardiseringen av kommunikationsprotokoll för fordonståg bestående av fordon av olika märken.

På liknande sätt är utvecklingen av standarder för digitalisering, automatisering och cybersäkerhet avgörande för järnvägssektorn. Sådana standarder kommer att underlätta integreringen av järnvägsnätets olika delsystem till ett multimodalt transportsystem och kommer att skydda dess eventuella svaga punkter eller komponenter mot obehörig åtkomst.

Stålindustrin har minskat sina utsläpp av växthusgaser kraftigt under de senaste årtiondena genom att förbättra energieffektiviteten och använda ny teknik. Det går dock inte att komma längre med de nuvarande processerna och ny teknik behöver utvecklas för att minska utsläppen av växthusgaser ytterligare och uppnå målen för ramen för klimat- och energipolitiken fram till 2030 och för den långsiktiga strategin inför 2050. Genom att ta hänsyn till standarder redan i forskningsstadiet för nya innovativa produktionsprocesser går det att skapa en smidig omställning till en koldioxidsnål ekonomi. Dessutom kan europeiska standarder stödja ett harmoniserat införande av innovativ stålproduktionsteknik på den inre marknaden.

Det europeiska försvarsindustriella utvecklingsprogrammet syftade till att stödja konkurrenskraft och innovationsförmåga hos unionens försvarsindustri. Det är ett pilotprogram inom ramen för Europeiska försvarsfonden och ska ge medlemsstaterna finansiella incitament för att delta i gemensam forskning om försvarsutrustning och försvarsteknik under nästa fleråriga budgetram (2021–2027). Det europeiska försvarsindustriella utvecklingsprogrammet ingår i den europeiska försvarshandlingsplanen och är avsett att ge den europeiska försvarsindustrin finansiellt stöd under utvecklingsfasen för nya produkter och ny teknik inom utvalda områden. Utvecklingsprogrammets arbetsprogram för 2020–2021 antogs den 19 mars 2019 och inbjudan att lämna förslag för 2019 offentliggjordes den 4 april 2019. Ett utökat samarbete mellan medlemsstaterna på försvarsområdet leder till skalfördelar genom att kostnaderna för att producera och köpa in militär utrustning minskar. Standarder bör stödja detta samarbete genom att erbjuda en gemensam nomenklatur för att utforma, utveckla och anskaffa relevant utrustning.