Genom paketet kommer det att fastställas tydliga, realistiska och genomförbara regler som bidrar till konkurrens på lika villkor för aktörer i näringslivet i EU och till att deras trovärdighet ökar. Det kommer också att leda till en tydlig inriktning på att nå EU:s åtaganden enligt Parisavtalet, och det kommer att stimulera såväl innovation i ny teknik och nya affärsmodeller som effektivare användning av alla sätt att frakta gods. Vidare kommer åtgärderna i paketet att göra övergången lättare och vägen framåt mer förutsägbar. Konsumenterna kommer bara att verkligen vilja växla till rena fordon och andra rena rörlighetslösningar om infrastrukturen för alternativa bränslen finns allmänt tillgänglig och om de kan göra väl underbyggda val baserade på kostnaden för olika typer av bränsle och på den totala kostnaden under fordonets hela livslängd. Åtgärderna syftar slutligen också till att göra nya rörlighetstjänster lättillgängliga för alla européer och skapa nya framtidsutsikter för arbetstagare, lokalsamhällen och länkar i bilindustrins värdekedja liksom andra som riskerar att förlora på övergången.

Utsläppssnåla och utsläppsfria lösningar kommer inte att bli vanliga på vägarna i EU förrän det finns en lämplig infrastruktur för alternativa bränslen på plats. Näringslivet aviserar nu stora investeringar, särskilt i tillverkning av elektriska fordon. Att ha tillräcklig infrastruktur på plats kommer att vara avgörande om konsumenterna ska lockas att satsa på trovärdiga alternativ till konventionellt framdrivna fordon. Åren 2020–2025 kommer att bli avgörande för EU. Prognoserna i nuläget tyder på att utsläppssnåla och utsläppsfria fordon kommer att ha nått upp till 7 % av samtliga fordon på vägarna i EU under 2025. Investeringar måste dock mobiliseras snabbt för att bristen på lämplig infrastruktur inte ska bli en flaskhals i framtiden.

Det är viktigt att EU främjar nästa generations krav på minskade koldioxidutsläpp från transporter. Det kommer att ge en tydlig signal till marknaden och bidra till att EU behåller en ledande roll i kampen mot klimatförändringarna, medan man samtidigt stärker den europeiska industrins konkurrenskraft och ser till att EU fortsätter att sätta den internationella standarden för bilindustrin. Förslaget till nya koldioxidnormer för personbilar och lätta lastbilar efter 2020 är därför ett centralt inslag i paketet. Normerna kommer att hjälpa medlemsstaterna att nå sina klimatmål för 2030 och göra det möjligt för städerna att förbättra medborgarnas livskvalitet och hälsa. Den nu gällande förordningen om koldioxidutsläpp från personbilar beräknas vara orsak till att utsläppen från bilar har sjunkit med 65–85 % sedan den infördes 2009. Normerna kommer samtidigt att koppla genomförandet av Parisavtalet till EU:s internationella handelsstrategi genom att ge EU:s näringsliv konkurrensfördelar som gör det möjligt för dem att exportera produkter och ta sig in på tillväxtmarknader allteftersom den globala efterfrågan på miljövänliga fordon ökar. Översynen av direktivet om rena fordon kommer att ge ytterligare fart åt offentlig efterfrågan på sådana fordon i EU. En välutvecklad marknad och industribas i EU är av avgörande betydelse för att stärka vår exportpotential.

Energi- och klimatutmaningarna innebär en betydande möjlighet för EU:s industri att öka sin konkurrenskraft och stärka sitt globala ledarskap genom innovation. Våra viktigaste handelspartner rör sig redan i den riktningen: Kina sätter upp ambitiösa mål för produktion och import av rena fordon (dvs. elfordon och bränslecellsfordon) under 2019 och 2020 motsvarande cirka 5 % av all ny försäljning under 2019. Bilen uppfanns i Europa, och EU måste ta ledningen i arbetet på att förnya den.

Mer än någonsin brottas EU:s näringsliv i allmänhet och fordons- och transportsektorerna i synnerhet med stora förändringar i affärsverksamhet, produktutbud och industriprocesser. Utsläppsminskning, innovation i eldrift, autonom körning och uppkopplade fordon är bland de största förändringarna, men digitalisering och automatisering innebär också stora förändringar i de traditionella tillverkningsprocesserna. Värdekedjorna i fordonssektorn, även komponenter, förändras snabbt och nya aktörer kommer in på marknaden. Samtidigt står bilindustrin i EU inför den svåra uppgiften att vinna tillbaka konsumenternas förtroende.

Bilindustrin är avgörande för EU:s välstånd. Den ger arbete åt 12 miljoner människor i tillverkning, försäljning, underhåll och transport, och den svarar för 4 % av EU:s BNP. Fordonssektorn i EU är en av världens största tillverkare av motorfordon. Den står för EU:s största privata investeringar i forskning och utveckling: mer än 50 miljarder euro investeras varje år.

Vår ambition är att göra EU:s industri starkare och konkurrenskraftigare på lång sikt. Innovation, digitalisering och utfasning av fossila bränslen är avgörande för att upprätthålla EU:s ledande ställning i bilindustrin i framtiden. Det rör sig om ett centralt inslag i EU:s allmänna industripolitik.

De pågående industriella förändringarna sätter vidare stor press på arbetstagarna att anpassa sig. De behöver därför stöttas med åtgärder som gör övergången smidig och ökar deras förmåga att klara förändringarna, så att människor och lokalsamhällen kan dra fördel av de nya möjligheterna. Åtgärderna måste hantera de nya kraven på arbetsmarknaden, främja livslångt lärande och stödja arbetstagare under övergångsperioder mellan olika arbeten genom att aktivt stödja dem i de berörda sektorerna som eventuellt tvingas söka sig utanför sektorn och omskola sig för att hitta nytt arbete. I samverkan med medlemsstaterna och berörda parter, t.ex. arbetsgivare, arbetstagarrepresentanter och kurs- och utbildningsleverantörer, kommer kommissionen att stötta motståndskraften och konkurrenskraften på arbetsmarknaderna, åtgärda för låg kompetens och dåligt anpassade kvalifikationer samt stödja inlärning av nya färdigheter utomlands. Viktiga initiativ omfattar EU:s kompetensagenda och strategi för branschsamverkan kring kompetens, Europeiska socialfonden och programmet Erasmus+. Kommissionen arbetar också med att lyfta EU:s innovationspotential genom smart specialisering på regional nivå, vari ingår uppbyggnad av social motståndskraft i lokalsamhällen genom att samtidigt få igång ekonomisk verksamhet och skapa arbetstillfällen, liksom även med att ge stöd till övergångsregioner. Verktyg för näringslivet och kurs- och utbildningsleverantörer kommer vidare att utvecklas för att stödja kompetensinventering och prognosverksamhet.

EU:s lagstiftning måste ge rätt incitament för att industrin ska fortsätta fasa ut fossila bränslen och sträva efter att bli världsledande tekniskt och industriellt. Detta betyder att investeringar i utfasningen av fossila bränslen måste göras parallellt med investeringar i digitalisering och automatisering, så att EU också kan ta täten i denna viktiga tekniska kapplöpning. Trots en väntad snabb ökning av antalet rena fordon, särskilt elbilar, är prognosen, under förutsättning att ingen ny politik lanseras, att cirka 90 % av personbilarna på vägarna i EU 2030 fortfarande kommer att drivas enbart med en förbränningsmotor. En balanserad och hållbar övergång kräver fortsatta investeringar för att öka fordonens bränsleeffektivitet, och framgångsrik marknadsföring av utsläppssnåla och utsläppsfria fordon. En sådan välavvägd omställning lämnar utrymme för fortsatta förbättringar av förbränningsmotorernas verkningsgrad, och kommer att ge den tid som behövs för utbyggnad av infrastruktur och för att fler väl fungerande rena fordon ska nå marknaden och bli prismässigt överkomliga för alla européer.

Kommissionens förslag till normer för koldioxidutsläpp från personbilar och lätta lastbilar efter 2020 innehåller därför ett antal ambitiösa men samtidigt realistiska utsläppsminskningsmål för 2025 och 2030. Förslaget omfattar också ett kreditsystem baserat på ett riktmärke för andelen utsläppssnåla och utsläppsfria fordon, i stället för krav på någon särskild teknik med fasta kvoter. Det ger en tydlig och stark signal till dem som investerar i alternativa drivlinor och infrastruktur för alternativa bränslen med målsättningen att ge föregångare ett kraftigt incitament att investera mer i teknik med låga koldioxidutsläpp. En halvtidsöversyn av lagstiftningen kommer att göra det möjligt för kommissionen att bedöma effektiviteten i lagstiftningen och föreslå ändringar om det är lämpligt.

Kommissionen tycker att det är viktigt att utsläppssnåla och utsläppsfria fordon definieras teknikneutralt, så att man kan främja marknadsframgång för sådana utsläppssnåla och utsläppsfria fordon som har den bästa potentialen att minska utsläppen av koldioxid men även har den mycket viktiga bieffekten att leverera ren luft. Detta är en infallsvinkel som kommer att ge näringslivet ett stabilt regelverk och därmed tillräckligt med tid för att planera och samtidigt höja takten i sitt utbud av utsläppssnåla och utsläppsfria fordon på EU-marknaden, vilket blir till glädje och nytta för europeiska konsumenter och enskilda som får bättre livskvalitet tack vare renare luft i städerna.

Uppkopplade och automatiserade fordon har stor potential att minska trafikstockningar, koldioxidutsläpp, luftföroreningar och antalet dödsolyckor på våra vägar. Detta är fordon som redan är på väg in på EU:s marknad och som utgör ytterligare utmaningar och möjligheter för industrins konkurrenskraft. För att det ska gå att dra full nytta av storskaliga gränsöverskridande försök och forskning och finansieringsprogram på både EU- och medlemsstatsnivå måste vi säkerställa att den gränsöverskridande och EU-övergripande utbyggnaden och användningen av tekniken görs på ett samstämmigt och samordnat sätt. Förutom att stödja forskning och innovation på området fortsätter kommissionen att arbeta med alla anknytande politiska frågor och regleringsaspekter, vari även ingår att beakta rekommendationerna från högnivågruppen Gear2030.

Eldriven rörlighet i stor skala och i hela Europa betyder att det antal batterier som behövs i EU kommer att öka kraftigt. Det är batterierna som är hjärtat i denna nya industriella revolution och en viktig pådrivande faktor i övergången till rena transporter. Att batterierna utvecklas och produceras är ett strategiskt moment i den pågående övergången till rena transporter och ren energi.

Enligt prognoser för världsmarknaden kommer efterfrågan på litiumjonbatterier att stiga till 210–535 GWh 2025 från 78 GWh i dag. Prognoserna för efterfrågan på marknaden i Europa varierar mellan 37 och 117 GWh för 2025 mot mindre än 10 GWh i dag .

Förslaget om koldioxidnormer för personbilar och lätta lastbilar, inbegripet kreditsystemet för utsläppssnåla och utsläppsfria fordon, kommer att skapa eftersträvad klarhet och förutsägbarhet om takten i utbyggnaden i EU fram till 2030 och samtidigt ge konsumenterna enklare tillgång till billiga renare former av rörlighet. Information från biltillverkarna om tidpunkt för lansering och ambitionsnivå för de nya elfordon som kommer att släppas på marknaden inom de närmaste åren bekräftar den väntade rusningen efter batterier. Sett ur ett industriellt perspektiv kommer ökningen i efterfrågan att kräva stora investeringar i värdekedjor för batterier fram till 2025, bl.a. en gigantisk ökning av tillverkningen av battericeller. Vi står därmed inför ett tydligt tillfälle för Europa, som kan locka investeringar i värdekedjan till EU.

Europa behöver därför snarast ta beslutsamma steg mot att bygga upp en fullständig värdekedja för utveckling och tillverkning av avancerade batterier i EU. Den bör omfatta alla delar av batteriernas livscykel, även återanvändning eller återvinning och effektivare användning av resurser och råvaror. Det kommer också att bli viktigt att gå snabbt från forskning till provning och demonstration av avancerad EU-teknik för battericellstillverkning. Europeiska företag har den expertis och kapacitet som behövs för att göra Europa till den ledande kontinenten för elrörlighet och för nästa generations batterier. Detta kan uppnås genom att man skapar ett EU- och sektorsövergripande ekosystem för batterier som kan omsätta tekniskt ledarskap i moderna och konkurrenskraftiga kundspecifika batterisystem tillverkade i Europa.

På grund av att det brådskar med investeringar kan detta inte göras på ett splittrat sätt. Det behövs en EU-omfattande strategi. Med tanke på hur snabbt de globala konkurrensförhållandena förändras bör strategin inte inriktas på ett enda projekt eller en enda teknik, utan på att främja och samordna industriledda projekt i hela leveranskedjan för batterier med hjälp av gemensamma ansträngningar att samla expertis och finansiella resurser på området. En europeisk batteristrategi måste omfatta mycket mer än fordonsbatterier med anledning av de många beröringspunkterna med hela de europeiska rörlighets- och energisystemen, och den måste omfatta ännu mer med anledning av de tydliga konsekvenserna för EU:s strategier för industripolitik och cirkulär ekonomi, liksom för EU:s ekonomiska partnerskap med tredjeländer, särskilt Afrika med hänsyn till råvaror.

För att snabbstarta konkreta projekt kommer kommissionen att anslå 200 miljoner euro direkt till forskning och innovation om batterier inom Horisont 2020 (arbetsprogrammet 2018–2020) utöver de 150 miljoner euro som redan har anslagits. Dessutom kan både Europeiska fonden för strategiska investeringar och sådana skräddarskydda finansinstrument som energidemonstrationsprojektet InnovFin erbjuda attraktiva finansieringsvillkor för industriprojekt genom Europeiska investeringsbanken.

Kommissionen har ett nära samarbete med ledande EU-aktörer i näringslivet och med medlemsstaterna, och den kommer att återkomma till dessa frågor vid branschdagarna i februari 2018. EU:s näringsliv och innovationsinstanser kommer att vara drivande i processen och arbeta nära tillsammans med kommissionen, Europeiska investeringsbanken och involverade medlemsstater för att skapa en konkurrenskraftig och lönsam utvecklings- och tillverkningskedja, erövra rejäla marknadsandelar och främja sysselsättning, tillväxt och investeringar i Europa. Kommissionen har dessutom olika instrument till sitt förfogande för att underlätta gemensamma investeringar och samarbete mellan privata och offentliga aktörer längs värdekedjan samt en noggrant angiven ram för statligt stöd till sådana åtgärder.

EU har ett stort urval instrument som kan användas till att främja utveckling av batterier. Till dessa hör Europeiska fonden för strategiska investeringar, Europeiska regionala utvecklingsfonden (med 44 miljarder euro potentiellt tillgängliga för bl.a. forskning och innovation i batterier inom de strategier för smart specialisering som utvecklas i EU:s regioner och 35 miljarder euro för energieffektiva och koldioxidfria transporter), och därtill kommer kommissionen att avsätta 200 miljoner euro direkt till forskning och innovation i batterier inom Horisont 2020 (2018–2020) utöver de 150 miljoner euro som redan har anslagits.

5. Slutsats

Det andra paketet med förslag inom Europa på väg-initiativet siktar på att säkerställa att de bästa utsläppssnåla och utsläppsfria, uppkopplade och automatiserade rörlighets-, utrustnings- och fordonslösningarna utvecklas, bjuds ut och tillverkas i EU, och att vi har den modernaste stödinfrastrukturen på plats. Samtidigt bidrar detta till att ge allmänheten en renare miljö och bättre livskvalitet, särskilt genom bättre luft och minskad trängsel i städerna. Åtgärder som föreslås i paketet bidrar också till att återvinna konsumenternas förtroende.

Paketet omfattar därmed en blandning av åtgärder på tillgångs- och efterfrågesidan för att styra EU mot utsläppssnål rörlighet och stärka konkurrenskraften i EU:s industriella ekosystem för fordon och rörlighet. Paketet innehåller tydliga rekommendationer till medlemsstaterna att täppa till befintliga luckor i infrastrukturen och angripa kända infrastrukturbehov, liksom anvisningar för hur man vid behov kan mobilisera finansiering på EU-nivå. Det kommer således att ge större politisk och rättslig säkerhet och skapa lika villkor.