Årsrapport om Europeiska unionens verksamhet inom forskning och teknisk utveckling 2010

BAKGRUND TILL ÅRSRAPPORTEN OM FOTU-VERKSAMHETEN

Årsrapporten om Europeiska unionens verksamhet inom forskning och teknisk utveckling utarbetas i enlighet med artikel 190 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget).

En del information om forskning som bedrivits inom ramen för Euratomfördraget har tagits med även om denna formellt sett inte ska tas med i rapporten.

ALLMÄNT OM VERKSAMHETEN 2010

I juni 2010 antog Europeiska rådet[1] Europa 2020-strategin som EU:s agenda för tillväxt och sysselsättning för nästa årtionde. Strategin anger hur Europa kan ta sig ur krisen genom att fokusera på en smart och hållbar tillväxt för alla. Strategin stöds av sju huvudinitiativ (”flaggskeppsinitiativ”) som ska påskynda framstegen inom varje prioriterat område. Fem överordnade mål har fastställts som milstolpar för att mäta framgångarna.

En av strategins hörnstenar är att Europa måste förbättra spetskompetensen inom forskningen och sin innovationsförmåga. Ett nyckelmål har fastställts att förbättra villkoren för forskning och utveckling, framför allt genom att öka FoU-intensiteten till 3 %.

Även om EU som helhet under det senaste årtiondet inte har gjort några betydande framsteg mot 3 %-målet[2], har detta mål fäst uppmärksamheten i hela EU på att såväl den offentliga som den privata sektorn måste investera mer i FoU. Som ett resultat har FoU-investeringarna ökat i reala termer i hela EU-27[3]. Men ändå är den sammanlagda FoU-intensiteten i Europa endast 2 % (Eurostat 2009).

I oktober 2010 antog kommissionen meddelandet Flaggskeppsinitiativ i Europa 2020-strategin – Innovationsunionen [4], som innehåller ett strategiskt och integrerat tillvägagångssätt för forskning och innovation. I november gav rådet[5] (och i februari 2011 även Europeiska rådet) sitt stöd till detta initiativ, och betonade särskilt behovet att skapa de rätta villkoren för en globalt konkurrenskraftig innovativ miljö i Europa.

I översynen av EU:s budget[6] uttryckte kommissionen sina tankar om EU-budgetens sammansättning och ändamål i framtiden och förberedde scenen för sitt kommande förslag om nästa fleråriga budgetram. Med fokus på en smart finanspolitisk konsolidering är syftet att åstadkomma en budget för framtiden som utformats för att förverkliga Europa 2020-strategin och som baserar sig på nyckelprinciper såsom att uppfylla viktiga politiska prioriteringar, skapa ett europeiskt mervärde och vara resultatinriktad. I fokus för den ekonomiska politiken erkändes forskning och innovation som en av de hållbaraste motorerna för ekonomisk tillväxt, eftersom de skapar tillväxt och arbetstillfällen.

Viktigast av allt föreslogs i budgetöversynen att en gemensam strategisk ram ska utarbetas för all framtida EU-finansiering av forskning och innovation. Syftet med detta är, såsom det därefter fastställts i en grönbok, att skapa en enhetlig uppsättning finansieringsinstrument som utan luckor täcker hela innovationskedjan, från forskning till teknisk utveckling, demonstration och marknadsintroduktion.

Innovation SUNIONEN, INBEGRIPET RESULTAT SOM UPPNÅTTS GENOM POLITIKEN FÖR DET EUROPEISKA FORSKNINGSOMRÅDET

Genom meddelandet om Innovationsunionen har Europa antagit ett strategiskt och integrerat tillvägagångssätt för innovation, som innebär att man har fastställt de två ömsesidigt förstärkande målen att öka konkurrenskraften och ta itu med samhällsutmaningarna samt att politiken inom alla olika områden ska utformas och genomföras med hänsyn till behovet att stimulera innovationer.

Av stor betydelse för genomförandet är de europeiska innovationspartnerskapen, som sammanför innovationscykelns olika aktörer och förenar de europeiska ansträngningarna att ta itu med viktiga samhällsutmaningar samtidigt som de påskyndar marknadsintroduktionen av ny teknik och nya produkter i Europa.

Övervakning av famstegen mot innovation

Efter det att Europeiska rådet i juni 2010 hade begärt att en ny indikator skulle tas fram för övervakning av framstegen mot innovation, inrättades en högnivåpanel bestående av framträdande innovatörer från näringslivet och ekonomer som har undersökt möjliga indikatorer samt deras kvalitet och tekniska genomförbarhet. Panelen har beaktat behovet av att undvika en överlappning med målet på 3 % för FoU-intensiteten, inrikta sig på resultat och verkningar och säkerställa jämförbarhet på internationell nivå.

Till följd av panelens arbete och efter samråd med medlemsstaterna föreslogs i meddelandet om Innovationsunionen en indikator baserad på andelen snabbväxande innovativa företag i ekonomin, vilket sätter fokus på den kritiska eftersläpning som EU måste få bort om det ska komma i kapp innovationstoppen på världsnivå.

Förbättring av ramvillkoren

Ett av Innovationsunionens prioriterade områden är en drastisk förbättring av företagsklimatet för att stödja privata investeringar i forskning och innovation. Detta förutsätter att ett antal avgörande ramvillkor inrättas. Följande prioriteringar har framhävts i meddelandet om Innovationsunionen och av Europeiska rådet:

Inom området standardisering : reformera det europeiska standardiseringssystemet för att göra det mycket snabbare och mer effektivt när det gäller att ta fram driftskompatibla standarder, särskilt i IKT-sektorn.

Inom området offentlig upphandling : förbättra tillämpningen av gällande lagstiftning och utarbeta ett program för innovation och forskning i små företag för att främja introduktionen och användningen av innovativa produkter.

Inom området immateriella rättigheter : anta ett europeiskt patent och skapa en kunskapsmarknad i EU för att underlätta utnyttjandet av kunskap[7].

Förbättrad tillgång till finansiering för innovativa företag

Även under 2010 var tillgången till finansiering ett stort hinder när det gäller att uppnå EU:s mål för investeringar i forskning och innovation.

Åtagandena i meddelandet om Innovationsunionen för att åtgärda denna situation omfattar utveckling av en ny generation finansiella instrument på EU-nivå för att avhjälpa bristerna på marknaden inom investeringar och utlösa en större ökning av den privata finansieringen av forskning och innovation, inrättande av ett system för att se till att riskkaptialfonder som är etablerade i en medlemsstat kan operera och investera fritt i EU, underlättande för innovativa företag att matchas samman med lämpliga investerare inom hela EU och en översyn av ramarna för statsstöd till FoU och innovation för att klarlägga vilka former av innovation som kan stödjas i tillräcklig omfattning.

Den nya generationen av finansiella instrument kommer att bygga vidare på den synnerligen framgångsrika finansieringsfaciliteten med riskdelning[8] (RSFF) inom ramen för sjunde ramprogrammet och andra program på EU-nivå.

Ta itu med samhällsutmaningarna: europeiska innovationspartnerskap

Begreppet europeiskt innovationspartnerskap lanserades som en del av Innovationsunionen tillsammans med ett förslag om att som ett pilotprojekt starta ett europeiskt innovationspartnerskap om aktivt och hälsosamt åldrande. De europeiska innovationspartnerskapen syftar till att mobilisera och samordna alla relevanta åtgärder på utbuds- och efterfrågesidan. En viktig aspekt är att åtgärda flaskhalsar som beror på regelverk eller finansieringssvårigheter och att effektivisera befintliga stödgåtgärder för att säkerställa att innovativa produkter och lösningar snabbt når marknaden.

Efter det att rådets stöd erhållits i november 2010[9] inledde kommissionen ett samråd med berörda parter om pilotprojektets räckvidd och innehåll och gav i ett dokument svar på ofta förekommande frågor om styrningen och urvalskriterierna för kommande europeiska innovationspartnerskap. Europeiska rådet godkände pilotpartnerskapet den 4 februari 2011.

3.5. Förverkligandet av det europeiska forskningsområdet

3.5.1. Förvaltningen av det europeiska forskningsområdet

Syftet med Ljubljanaprocessen[10] är att genom samordnade åtgärder och fem partnerskap mellan medlemsstaterna och EU ta itu med brister och ineffektivitet i det europeiska forskningssystemet som beror på fragmentering, bristande samstämmighet och samordning samt hinder för den fria rörligheten för kunskap.

I meddelandet om Innovationsunionen anges att kommissionen år 2012 kommer att föreslå en ny ram för det europeiska forskningsområdet. Man kommer att identifiera och åtgärda de viktigaste av de flaskhalsar som hindrar utvecklingen av ett forskningssystem som är värdigt en kunskapsekonomi. För att kunna inrätta en sådan ram kommer kommissionen att undersöka hur man kan dra fördel av den förstärkta rättsliga grund för det europeiska forskningsområdet som fastställs i Lissabonfördraget.

Ett annat viktigt steg när det gäller den övergripande förvaltningen av det europeiska forskningsområdet var att ett nytt mandat beviljades Crest, som har ändrat namn till kommittén för det europeiska forskningsområdet[11] (ERAC) för att bättre spegla den nya vikt som läggs vid det europeiska forskningsområdet[12].

3.5.2. Forskare

Styrgruppen för mänskliga resurser och rörlighet deltog även 2010 aktivt i genomförandet av det europeiska partnerskapet för forskare. Genom nationella handlingsplaner har ett antal länder bidragit till framstegen mot en öppnare och mer enhetlig arbetsmarknad för forskare i EU. En upphandling om avtal för övervakning av genomförandet av åtgärderna inleddes för att få fram en årlig framstegsrapport för de kommande tre åren.

Andra nyckelåtgärder är utformningen av en ram för forskares karriärskeden, en undersökning för att underlätta inrättandet av alleuropeiska pensionsfonder för forskare, en undersökning av rörlighetsmönstren och karriärvägarna för forskare i EU (MORE) och utvidgningen av Euraxess-länkarna med europeiska forskare utomlands till Indien och Singapore.

Senare under 2011 kommer en jämförbar struktur för forskningskarriärer att främjas, ansträngningarna för att underlätta en alleuropeisk pensionsfond kommer att fortsätta och idén om ett forskarkort för att skapa ett registrerings- och informationssystem som omfattar hela EU kommer att testas.

3.5.3. Initiativet för gemensam programplanering

I rådets slutsater från december 2009 lanserades pilotinitiativet för gemensam programplanering om neurodegenerativa sjukdomar. Dessutom valdes ytterligare tre teman ut för gemensam programplanering, om vilka kommissionen har antagit rekommendationer: ”jordbruk, livsmedelstrygghet och klimatförändringar”, ”kulturarv och globala förändringar” samt ”sunda kostvanor för en sund livsstil”. Rådet lanserade dessa tre initiativ vid sitt möte i oktober 2010.

Högnivågruppen för gemensam programplanering fastställde en andra våg med sex initiativ för gemensam programplanering, som godkändes av rådet i maj 2010:

1. Längre liv, bättre livskvalitet – den demografiska förändringens möjligheter och utmaningar.

2. Den mikrobiella utmaningen – ett nytt hot mot människors hälsa.

3. Friska och produktiva hav och oceaner.

4. Vatten – utmaningar i en föränderlig värld.

5. Sammanlänkning av klimatkunskap för Europa.

6. Ett urbant Europa – globala utmaningar och lokala lösningar.

I rådets slutsatser från november 2010 välkomnades den första tvåårsrapporten om den gemensamma programplaneringen, inbegripet de frivilliga riktlinjerna för ramvillkoren. I denna rapport granskas framstegen och den gemensamma programplaneringsprocessens framtid.

3.5.4. Forskningsinfrastruktur

Förordningen om inrättande av en rättslig ram för ett konsortium för europeisk forskningsinfrastruktur (Eric)[13] syftar till att göra det lättare att inrätta och driva stora forskningsinfrastrukturer som omfattar flera europeiska länder. Att genomföra Eric-förordningen i de olika medlemsstaterna på ett enhetligt sätt och med iakttagande av tidsfristerna har emellertid visat sig vara en utmaning. Den första begäran om att inrätta ett Eric-konsortium lämnades in i oktober 2010 och i mars 2011 inrättades Share-Eric-konsortiet (Survey of Health, Ageing and Retirement in Europe)[14].

När det gäller att genomföra färdplanen för det europeiska strategiska forumet för forskningsinfrastruktur (Esfri) gjordes stora framsteg 2010, särskilt tack vare projekten i den inledande fasen som finansieras genom sjunde ramprogrammets tema ”forskningsinfrastruktur”. År 2010 ingicks tio avtal och projektens konstruktionsfas har inletts eller kommer snart att inledas.

Esfri har genom sin roll som inkubator framgångsrikt bidragit till att starta ny infrastruktur och utveckla en gemensam strategi för det europeiska forskningsområdet, men nu gäller det att inrikta sig på de alleuropeiska forskningsinfrastrukturernas mer långsiktiga hållbarhet. Kvalitetsstandarderna måste utvidgas till de befintliga forskningsinfrastrukturernas verksamhet och måste kunna användas vid utvärdering och prioritering av samtliga alleuropeiska forskningsinfrastrukturer. En arbetsgrupp har därför inrättats för att utveckla och föreslå en metodram för utvärdering och fastställande av prioriteringar senast 2011.

3.5.5. Det europeiska forskningsområdets externa dimension

Det europeiska partnerskapet för internationellt samarbete inom vetenskap och teknik, som syftar till att förbättra överensstämmelsen mellan EU och medlemsstaterna, hade även 2010 en central roll i unionens verksamhet inom detta område. Det strategiska forumet för internationellt samarbete inom vetenskap och teknik (SFIC) säkerställde att partnerskapet gjorde framsteg.

Särskilt fokus har fästs vid genomförandet av pilotinitiativet med Indien avseende problem som rör vatten och biologiska resurser i syfte att utveckla en agenda för strategisk forskning och innovation mellan EU/medlemsstaterna och Indien under 2011. SFIC har också identifierat ytterligare gemensamma prioriteringar för EU och medlemsstaterna genom att initiera samordnade eller gemensamma initiativ genom ytterligare geografiska ”pilotinitiativ” med Kina och USA.

3.5.6. Kunskapsöverföring

ERAC-arbetsgruppen för kunskapsöverföring främjar och övervakar genomförandet av rådsresolutionen om kommissionens rekommendation och uppförandekod om kunskapsöverföring[15]. Arbetsgruppen har underlättat ömsesidigt lärande och lämnade 2010 in en första rapport om de initiativ som antagits eller planeras på nationell nivå för att genomföra rekommendationen. Arbetsgruppen fortsatte sitt arbete med att utarbeta riktlinjer och indikatorer för berörda aktörer om kunskapsöverföring och förvaltning av immateriella rättigheter vid internationellt forskningssamarbete.

Vidare lanserade kommissionen en treårig övervakningsstudie om de åtgärder som medlemsstaterna vidtagit på grundval av rekommendationen och deras verkan. För att engagera berörda aktörer anordnade kommissionen sitt tredje forum för aktörerna i november 2010.

3.5.7. Universite ten: moderniseringsagendan

Under 2010 genomfördes en rad verksamheter för ömsesidigt lärande om fem av de ämnen som ingår i moderniseringsagandan för universiteten[16]. Resultaten av dessa diskuterades vid det belgiska ordförandeskapets konferens i oktober om villkoren för att uppnå en hög kvalitet vid universitet och andra forskningsorganisationer. Ett ERAC-seminarium genomfördes i mars 2011 för att slutföra arbetet med slutsatserna och diskutera hur resultaten kan användas i den politiska beslutsprocessen.

Vidare inrättades en plattform för berörda aktörer i syfte att utarbeta gemensamma principer för extern konkurrensstyrd forskningsfinansiering. Resultaten används i politikdiskussionerna, t.ex. vid utarbetandet av ramen för det gemensamma forskningsområdet och det uppföljande meddelandet om moderniseringsagendan för högre utbildning.

SJUNDE RAMPROGRAMMET

Genomförandet av arbetsprogrammen 2010

Under 2010 genomfördes 63 ansökningsomgångar med en total preliminär budget på 3,9 miljarder euro. Totalt lämnades 12 397 stödberättigande förslag in, varav 2 582 valdes ut för finansiering[17], vilket innebär att 21 % av förslagen godkändes.

Totalt deltog 57 315 sökande i alla stödberättigande förslag, motsvarande en total projektkostnad på 23,3 miljarder euro och ett totalt ansökt EU-bidrag på 17,8 miljarder euro. Totalt 13 710 sökande deltog i de förslag som valdes ut, motsvarande totala projektkostnader på 5,2 miljarder euro och begärda EU-bidrag på totalt 3,8 miljarder euro. Sammanlagt godkändes således 24 % av ansökningarna.

Arbetsprogrammen för 2011

Arbetsprogrammen för 2011 antogs den 19 juli 2010 och omfattade ansökningsomgångar motsvarande närmare 6,4 miljarder euro för EU-investeringar i forskning och innovation. Dessa arbetsprogram för sjunde ramprogrammet var de första som antogs efter det att Europa 2020-strategin hade offentliggjorts. Arbetsprogrammen innehöll bland annat följande:

- Högsta prioritet fästs vid små och medelstora företag. Dessa kommer att få närmare 800 miljoner euro och för första gången har öronmärkta budgetar införts för flera teman.

- Inom hälso- och sjukvårdsområdet kommer en tredjedel av den totala budgeten för 2011 att användas för forskardrivna kliniska tester för att snabbare få ut nya läkemedel på marknaden.

- Omkring 1,1 miljarder euro av IKT-finansieringen kommer att användas för att förverkliga den digitala agendan för Europa genom att ta itu med utmaningar såsom ett åldrande samhälle och en koldioxidsnål ekonomi genom att fokusera på nästa generations nätverk och tjänsteinfrastrukturer, robotsystem, elektroniska och fotoniska komponenter, teknik för digitalt innehåll och det framtida Internet.

- Ansökningsomgången för ”Morgondagens hav: sammankoppling av forskningsresurserna för att möta utmaningarna inom havsförvaltningen” skär tvärs över flera teman.

- Efter toppmötet mellan EU samt Latinamerika och Västindien (LAC) 2010[18] fästs särskild uppmärksamhet vid deltagandet av forskningsenheter från LAC-regionen.

- Mer än 1,3 miljarder euro har anslagits för de bästa och mest kreativa forskarna, som väljs ut av Europeiska forskningsrådet.

- Närmare 750 miljoner euro har genom Marie Curie-åtgärder anslagits för forskares utbildning och karriärutveckling, inbegripet gränsöverskridande och sektorsöverskridande rörlighet.

Andra initiativ på samma område

När det gäller artikel 185-initiativ visar den preliminära utvärderingen av det gemensamma programmet för it-stöd i hemmet (Ambient Assisted Living, AAL) att detta program framgångsrikt samlat 23 partnerländer med det gemensamma målet att finansiera innovativa projekt baserade på IKT-teknik som gynnar äldre människor och stöder industrin i Europa. Under 2010 genomfördes en tredje ansökningsomgång för it-stöd i hemmet med en total budget på 55 miljoner euro, varav EU bidrog med 23 miljoner.

Initiativet Eurostars fortsatte 2010 att framgångsrikt locka europeiska små och medelstora FoU-företag och under den femte ansökningsomgången hade antalet sökande ökat med 10 %. En peliminär utvärdering av Eurostars gjordes under året. Den visade att Eurostars är ett bra program som skapar ett mervärde för europeiska små och medelstora företag inom FoU, men att det finns utrymme för ytterligare förbättringar.

EU investerade 48 miljoner euro i initiativet för ett europeiskt forskningsprogram för metrologi (EMRP). Under sitt tredje genomförandeår täcker EMRP nu 44 % av all forskning om metrologi inom det gemensamma forskningsområdet.

Europaparlamentet och rådet antog ett beslut om ett gemensamt forskningsprogram för Östersjön (Bonus)[19].

Finansiellt stöd för forskning och innovation ges till privata företag genom finansieringsfaciliteten med riskdelning (RSFF). I slutet av 2010 hade RSFF-lån tecknats för 67 projekt till ett belopp av 6,305 miljarder euro.

Efter halva tiden (slutet av 2010) och enligt en positiv preliminär utvärdering[20] ligger RSFF långt före i det planerade genomförandet och efterfrågan är högre än vad som initialt väntades. RSFF har fått till stånd investeringar värda mer än 32 gånger bidraget från EU:s budget. I hårda siffor innebär detta att 500 miljoner euro från EU:s budget har resulterat i investeringar på 16 miljarder euro under perioden 2007–2010, trots den finansiella och ekonomiska krisen.

År 2010 nåddes ett antal milstolpar för Iter[21] genom det gemensamma företaget Fusion for Energy [22]. Efter det att Iterrådet i juli 2010 hade enats om de grundläggande villkoren för projektets räckvidd, tidsplan och kostnader, har Euratom samarbetat med de övriga Iter-parterna för att se hur man kan förbättra förvaltningen, hålla nere kostnaderna och fördela riskerna på lämpligt sätt. Detta arbete kommer att fortsätta 2011.

Viktiga händelser

Preliminär utvärdering av sjunde ramprogrammet

Den preliminära utvärderingen av sjunde ramprogrammet utfördes av en grupp av tio oberoende experter, som bedömde utformningen, genomförandet och programmets tidiga resultat. Deras arbete baserade sig på en omfattande mängd studier och rapporter, men även intervjuer med berörda aktörer och tjänstemän vid kommissionen. Expertgruppen organiserade dessutom ett brett och öppet samråd på Internet med berörda aktörer under sommaren 2010.

Experterna lämnade in sin slutrapport den 15 november 2010[23]. Den huvudsakliga slutsatsen i rapporten är att sjunde ramprogrammet håller kursen och helt klart bidrar på ett betydelsefullt sätt till den europeiska forskningen och det gemensamma forskningsområdet.

Rapporten visar att sjunde ramprogrammet hittills har nått mycket positiva resultat, men att avsevärda utmaningar återstår. Dessa beskrivs närmare i 10 rekommendationer som täcker frågor såsom behovet att bättre integrera forskningsbasen och samtidigt säkerställa en bättre separering mellan EU-nivån och den nationella nivån, behålla finansieringen på nuvarande nivåer, se till att arbetet för att förenkla programmen ges en rejäl skjuts, överväga ett moratorium för nya forskningsinstrument och göra en grundläggande översyn av strategin för internationellt forskningssamarbete.

Kommissionens formella svar[24] antogs den 9 februari 2011. Detta meddelande följer samma struktur som expertgruppens 10 rekommendationer. Det innehåller detaljerade uppgifter om åtgärder som kommer att vidtas eller föreslås samt anvisningar som ska följas.

I sitt svar konstaterar kommissionen att det i vissa fall finns gränser för vad kommissionen på egen hand kan uppnå och att övriga institutioners och medlemsstaternas stöd kommer att behövas för att utveckla gemensamma strategier. I svaret välkomnas även expertgruppens slutsatser om målen för och genomförandet av framtida finansieringsprogram, i vilka den understryker att detta måste stödja genomförandet av Europa 2020-strategin, inklusive målen för Innovationsunionen och därtill hörande flaggskeppsinitiativ.

Förenkling

År 2010 innebar en brytpunkt i försöken att hitta en optimal balans mellan förenkling och kontroll. Trots de betydande framsteg som redan gjorts visade återkopplingen från berörda aktörer att de komplexa reglerna och den administrativa bördan för ramprogrammen fortfarande orsakar vissa problem. Såväl de berörda aktörerna som EU-institutionerna ansåg att ytterligare ansträngningar behövs för att göra utformningen, förvaltningen, förfarandena och verktygen ännu enklare och effektivare.

Kommissionen genomförde en grundlig analys av alternativen för en övergripande förenkling av forskningsprogrammen. Resultaten offentliggjordes genom meddelandet om förenklat genomförande av ramprogrammen för forskning av den 29 april 2010[25]. Målet att uppnå en förenkling behandlades också i förslaget om översyn av budgetförordningen[26].

Många av de åtgärder som kommissionen föreslagit fick ett övergripande stöd och under det sista kvartalet 2010 inriktades förenklingsverksamheten på att fastställa kortsiktiga åtgärder som redan nu kan genomföras inom ramen för sjunde ramprogrammet. Som ett resultat av detta lade kommissionen fram ett förenklingspaket för sjunde ramprogrammet som antogs den 24 januari 2011[27]. För närvarande pågår ett intensivt arbete för att förbereda mer grundläggande förändringar i samband med utarbetandet av kommande program för forskning och innovation.

De gemensamma teknikinitiativen

De nuvarande fem gemensamma teknikinitiativen (JTI) grundar sig på artikel 187 i EUF-fördraget (f.d. artikel 171 EG). De gemensamma teknikinitiativen infördes i och med sjunde ramprogrammet som en ny mekanism för forskning på EU-nivå.

Det gemensamma företaget Initiativet för innovativa läkemedel (IMI) är ett partnerskap mellan kommissionen och paraplyorganisationen för den europeiska forskningsbaserade läkemedelsindustrin, EFPIA, som syftar till att förbättra folkhälsan genom att undanröja flaskhalsarna i läkemedelsutvecklingen före marknadsföringsskedet. Totalt 1 miljard euro som in natura-bidrag från läkemedelsindustrin kommer att matchas med motsvarande belopp som kontantfinansiering från EU:s budget. År 2010 var det första året som IMI:s verkställande kontor var fullständigt operativt.

Den första preliminära utvärderingen av IMI genomfördes i slutet av 2010. Experternas övergripande bedömning av IMI som världens största offentlig-privata partnerskap inom hälsoforskning var positiv. Deras rekommendationer är inriktade på en ytterligare förstärkning av IMI:s verksamhet.

Under 2010 konsoliderades det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas (FCH) och blev autonomt. En ändring av rådets förordning förbereddes också 2010. I ändringarna beaktas forskningsgruppens förslag när den blev tredje medlem i det gemensamma företaget att bidragen in natura från de forskningsorganisationer som deltar i projekten ska räknas som jämbördiga med bidragen från näringslivet.

Den första preliminära utvärderingen av FCH pågår för närvarande. En slutrapport planeras till våren 2011.

Efter att ha blivit autonomt 2009 uppnådde det gemensamma företaget Clean Sky (flygteknik och lufttransport) under 2010 stabilitet i sin verksamhet. Under året inleddes och utvärderades fem ansökningsomgångar. Utöver detta har Clean Sky framgångsrikt förvaltat de sju bidragsöverenskommelserna med medlemmar (kallade bidragsmottagare) som motsvarar 75 % av forskningsverksamheten inom Clean Sky.

En preliminär utvärdering av Clean Sky genomfördes 2010. Utvärderingen var i allmänhet positiv, men innehöll en lista med mer än 40 rekommendationer på olika nivåer.

Kommissionen planerar att 2011 lägga fram ett meddelande med svar på rapporterna om halvtidsutvärderingen av IMI, FCH och Clean Sky.

Det gemensamma företaget Artemis (inbyggda datorsystem) lanserade sin tredje ansökningsomgång 2010. Sammanlagt resulterade FoU-verksamheten 2010 i att tio nya projekt startades till en kostnad av 167,5 miljoner euro. 50,5 % av projektkostnaderna täcks av projektdeltagarna, 32,8 % av de stater som är medlemmar i Artemis och 16,7 % av det gemensamma företaget. Medlen från unionen har således en hävstångsverkan på 1:6.

Det gemensamma företaget Eniac (nanoelektronik) 2020 blev autonomt 2010. Dess tredje ansökningsomgång inleddes 2010. Sammanlagt resulterade FoU-verksamheten 2010 i att tio nya projekt startades till en kostnad av 201 miljoner euro. 56,5 % av projektkostnaderna täcks av projektdeltagarna, 26,8 % av de stater som är medlemmar i Eniac och 16,7 % av det gemensamma företaget. Medlen från unionen har således en hävstångsverkan på 1:6.

Kommissionens rapport om den första preliminära utvärderingen av Artemis och Eniac antogs den 16 december 2010[28].

PLANER FÖR 2011

Med grönboken Från utmaningar till möjligheter: Mot ett gemensamt strategiskt ramverk för EU:s finansiering av forskning och innovation[29] har kommissionen inlett en bred europeisk debatt för att få synpunkter på ett antal nyckelfrågor för att kunna utveckla en gemensam strategisk ram och fastställa prioriteringar för EU:s kommande finansieringsprogram för forskning och innovation efter 2013.

Frågor som behöver diskuteras är t.ex. hur finansieringen ska riktas för att lösa de aktuella utmaningarna och hur de europeiska företagens innovativa verksamhet ska kunna stödjas mer effektivt samtidigt som Europas forskningsbas och det gemensamma forskningsområdet förstärks. Resultaten kommer att presenteras och diskuteras med berörda aktörer.

Unionens kommande finansieringsprogram för forskning och innovation kommer att finnas med i kommissionens förslag för nästa fleråriga budgetram som presenteras i juni 2011. När det gäller den gemensamma strategiska ramen förväntas kommissionen anta sina lagförslag senast i slutet av 2011.

YTTERLIGARE INFORMATIONSKÄLLOR

F öljande ytterligare information har offentliggjorts:

- Årliga övervakningsrapporter om ramprogrammet och de särskilda programmen[30].

- Femåriga utvärderingsrapporter[31].

- Regelbundna rapporter med nyckelsiffror om vetenskap, teknik och konkurrenskraft[32].

- Statistik över vetenskap och teknik i Europa (Eurostat)[33].

- Studier och analyser som publicerats i samband med EU:s forskningsverksamhet och forskningspolitik[34].

- Årliga verksamhetsrapporter från generaldirektoraten för forskning[35].

- En praktisk vägledning till EU:s finansieringsmöjligheter för forskning och innovation[36].

De flesta av dokumenten kan laddas ner eller beställas från följande webbplatser:

- Webbplatsen Cordis: http://cordis.europa.eu.

- Kommissionens forskningswebbplats: http://ec.europa.eu/research.

- Webbplatsen för det europeiska forskningsområdet: http://ec.europa.eu/research/era.

- Webbplatsen för investering i europeisk forskning: http://ec.europa.eu/invest-in-research.

- Webbplatsen med information om Erawatch: http://cordis.europa.eu/erawatch.

[1] http://ec.europa.eu/europe2020/index_en.htm

[2] År 2002 fastställde Europeiska rådet som mål att FoU-intensiteten i EU skulle öka till närmare 3 % fram till 2010.

[3] En ökning på 25 % i EU-27 från 2000 till 2009.

[4] http://ec.europa.eu/research/innovation-union/index_en.cfm

[5] http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/intm/118028.pdf

[6] http://ec.europa.eu/budget/reform/index_en.htm

[7] Rådet godkände den 10 mars 2011 att ett ökat samarbete inleds mellan EU:s medlemsstater för att skapa ett enhetligt patentskydd.

[8] http://ec.europa.eu/invest-in-research/funding/funding02_en.htm

[9] http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/intm/118028.pdf

[10] KOM(2008) 9076.

[11] ERAC är ett rådgivande organ till rådet och kommissionen när det gäller strategisk FoTU-politik.

[12] Rådets resolution av den 26 maj 2010 (3016).

[13] Rådets förordning nr 723/2009 av den 25 juni 2009.

[14] http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:L:2011:071:0020:0031:EN:PDF

[15] KOM(2008) 1329.

[16] Ämnena är följande: institutionell reform, kostnaderna för forskningsprojekt, hur man ska uppnå spetsforskning i världsklass, rekrytering och karriärmöjligheter för unga forskare.

[17] Dessa klarade alla utvärderingströsklar och togs upp på huvudlistan för urvalsförfarandet.

[18] Madrid, den 18–19 maj 2010.

[19] ftp://ftp.cordis.europa.eu/pub/fp7/art169/docs/art-185-bonus_en.pdf

[20] http://ec.europa.eu/research/evaluations/index_en.cfm

[21] http://www.iter.org/

[22] http://fusionforenergy.europa.eu/

[23] http://ec.europa.eu/research/evaluations/index_en.cfm

[24] KOM(2011) 52 slutlig.

[25] KOM(2010) 187.

[26] KOM(2010) 815.

[27] KOM(2011) 174.

[28] KOM(2010) 752.

[29] http://ec.europa.eu/research/csfri/index_en.cfm

[30] http://ec.europa.eu/research/evaluations/index_en.cfm?pg=fp7-monitoring

[31] http://ec.europa.eu/research/evaluations/index_en.cfm?pg=five-year-assessment

[32] http://ec.europa.eu/research/era/facts/figures/key_figures_en.htm

[33] http://ec.europa.eu/eurostat

[34] http://ec.europa.eu/research/evaluations/index_en.cfm

[35] http://ec.europa.eu/atwork/synthesis/aar/index_en.htm

[36] http://cordis.europa.eu/eu-funding-guide/home_en.html