SV Europeiska unionens officiella tidning C 161/67

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Sysselsättning åt ungdomar”

COM(2012) 727 final

2013/C 161/13

Huvudföredragande: Pavel TRANTINA

Medföredragande: Philippe DE BUCK

Den 19 december 2012 beslutade Europeiska kommissionen att i enlighet med artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt rådfråga Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om

"Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Sysselsättning åt ungdomar"

COM(2012) 727 final.

Den 13 november 2012 gav kommitténs presidium facksektionen för sysselsättning, sociala frågor och medborgarna i uppdrag att utarbeta ett yttrande i ärendet.

Med tanke på ärendets brådskande karaktär utsåg Europeiska ekonomiska och sociala kommittén vid sin 488:e plenarsession den 20–21 mars 2013 (sammanträdet den 21 mars) Pavel Trantina till huvudföredragande och Philippe de Buck till medföredragande, och antog följande yttrande med 174 röster för, 4 röster emot och 1 nedlagd röst:

1. Sammanfattning av rekommendationerna

1.1 Som många gånger tidigare fördömer EESK de katastrofala ungdomsarbetslöshetssiffrorna och uppmanar alla berörda aktörer att så fort som möjligt vidta effektiva och resoluta åtgärder för att bryta den onda cirkel som riskerar att sätta en hel generations framtid på spel. Det är hög tid att göra ordentliga investeringar i våra ungdomar, satsningar som kommer att ge god avkastning i det långa loppet.

1.2 Samtidigt betonar EESK att det krävs en verklig tillväxtstrategi på EU-nivå och nationell nivå för att stödja skapandet av fler och stabilare jobb, eftersom de är en nödvändig förutsättning för att satsningarna på ökad ungdomssysselsättning ska bli framgångsrika. Detta kräver en samordnad syn på alla insatser och politiska åtgärder som syftar till att öka konkurrenskraften och återupprätta investerarnas och hushållens förtroende. Den europeiska planeringsterminen ger möjlighet att rekommendera lämpliga politiska strategier och reformer som bör genomföras i varje medlemsstat.

1.3 EESK välkomnar förslaget till ungdomssysselsättningspaket och rekommenderar att man fäster särskild vikt vid dess tillämpning på medlemsstatsnivå genom att göra åtgärder med syftet att bekämpa ungdomsarbetslösheten till ett centralt inslag i de nationella reformprogrammen.

1.4 EESK stöder idén att ungdomsgarantisystem som inrättas i medlemsstaterna ska finansieras via en särskild fond för ungdomssysselsättningsinitiativ som ingår i den fleråriga budgetramen. Kommittén välkomnar detta initiativ men vill samtidigt påpeka att det måste kompletteras på nationell nivå. Enligt EESK:s mening räcker det dock inte att endast anslå 6 miljarder euro till finansieringen av denna fond, pengar som delvis kommer att tas från Europeiska socialfondens befintliga medel. Eftersom fonden endast kommer att stödja regioner där ungdomsarbetslösheten ligger över 25 % vill EESK dessutom påpeka att andra regioner bör kunna få tillgång till finansiellt stöd i enlighet med de normala ESF-förfarandena. Det är dock nödvändigt att agera omedelbart genom att finansiera de föreslagna åtgärderna med nya medel, och man måste undvika att skapa konkurrens mellan ungdomar och andra missgynnade grupper i ESF-systemet.

1.5 EESK stöder kommissionens synsätt att "ungdomsgarantin ska genomföras genom ett övergripande system som säkerställer att unga människor får ett bra erbjudande om sysselsättning, fortbildning, lärlingsplats eller praktikplats inom fyra månader efter det att de lämnat skolan eller blivit arbetslösa". Kommittén är medveten om att det finns skillnader mellan medlemsstaterna och anser att det är viktigt att ge dem möjlighet att fastställa åldersgränsen på basis av deras respektive behov och möjligheter. Kommittén rekommenderar dock att åldersgränsen för tillgång till systemet höjs till 30 år, så långt detta är möjligt, för att inkludera ungdomar som avslutar sin universitetsutbildning senare eller som fortfarande befinner sig i en övergångsfas från utbildning till arbete och löper risk att förlora kontakten med arbetsmarknaden, i synnerhet i de länder där ungdomsarbetslösheten är allra högst.

1.6 EESK välkomnar också den politiska överenskommelse som rådet (sysselsättning, socialpolitik, hälso- och sjukvård samt konsumentfrågor) nådde den 28 februari 2013 beträffande ungdomsgarantiförslaget. EESK anser dock att det är för sent att ingripa efter fyra månader. Ungdomsgarantin bör börja gälla så tidigt som möjligt, helst redan vid inskrivningen hos arbetsförmedlingen (1).

1.7 För att ungdomsgarantin ska kunna genomföras korrekt och fullständigt anser EESK att instrumenten, ansvarsfördelningen, målen och övervakningsindikatorerna måste fastställas på ett bättre och tydligare sätt på EU-nivå och nationell nivå. Därför föreslår EESK att genomförandet av ungdomsgarantin ska utgöra en av europeiska planeringsterminens indikatorer.

1.8 På basis av ett antal framgångsrika exempel från några av medlemsstaterna bör arbetsmarknadens parter, ungdomsorganisationerna och de plattformar som företräder dem spela en avgörande roll vid utformningen, genomförandet, främjandet och övervakningen av systemet.

1.9 Avsikten med reformerna av Eures tjänster och, där detta är nödvändigt, av medlemsstaternas offentliga arbetsförmedlingar, bör vara att aktivt stödja ungdomar samt att anpassa tjänsterna och strategierna för att göra dem mer lättillgängliga. Personlig yrkesvägledning och yrkesrådgivning måste tillhandahållas redan i skolan.

1.10 Förutsättningarna för erbjudanden om lärlings- och praktikplatser bör förbättras. Man måste garantera att lärlings- och praktikplatser håller hög kvalitet med hjälp av specifika kriterier som bör vara obligatoriska när man begär ekonomiskt stöd. Som ett komplement till detta bör man införa bättre mekanismer för övervakning och skydd av praktikanters rättigheter.

2. Sammanfattning av kommissionens initiativ

2.1 Den allmänna sysselsättningsgraden för ungdomar föll med nästan fem procentandelar under de senaste fyra åren – tre gånger så mycket som för vuxna. Möjligheterna för arbetslösa ungdomar att hitta jobb är små: Bara 29,7 % av personerna i åldern 15–24 år som var arbetslösa 2010 hittade jobb 2011, vilket är en nedgång med nästan 10 % på tre år. Mer än 30 % av de arbetslösa som är yngre än 25 år har varit arbetslösa i mer än tolv månader – 1,6 miljoner 2011, jämfört med 0,9 miljoner 2008. Enligt Eurofound finns det i EU 14 miljoner ungdomar i åldern 15–29 år (7,5 miljoner ungdomar i åldern 15–24) som varken arbetar eller studerar (2). De ekonomiska kostnaderna för att inte integrera ungdomar på arbetsmarknaden har beräknats till över 150 miljarder euro om året, eller 1,2 % av EU:s BNP. De sociala konsekvenserna inbegriper fenomen som socialt utanförskap och misstro mot det politiska systemet, minskad självständighet, rädsla för det okända och "kompetensslöseri".

2.2 Europeiska kommissionen har presenterat sitt ungdomssysselsättningspaket som omfattar fyra åtgärdsområden. Det första är ett förslag till rekommendation till EU-länderna om att införa en ungdomsgaranti för att garantera att alla ungdomar upp till 25 år ska få erbjudanden om bra jobb, fortbildning, lärlingsplats eller praktik senast fyra månader efter att de lämnat den reguljära utbildningen eller blivit arbetslösa. Enligt rekommendationen ska medlemsstaterna upprätta starka partnerskap med de berörda parterna, se till att arbetsförmedlingarna och andra liknande tjänster som stöder ungdomar griper in tidigt, vidta stödåtgärder för att främja integrationen på arbetsmarknaden, utnyttja Europeiska socialfonden och andra strukturfonder fullt ut, bedöma och löpande förbättra ungdomsgarantisystemen och genomföra systemen så snabbt som möjligt. Kommissionen kommer att stödja medlemsstaterna med EU-medel och genom att främja utbyte av god praxis mellan medlemsstaterna, övervaka genomförandet av ungdomsgarantierna inom ramen för den europeiska planeringsterminen samt genom informationsspridning.

2.3 För att underlätta övergången mellan utbildning och arbete omfattar paketet också samråd med arbetsmarknadens parter på EU-nivå om en kvalitetsram för praktiktjänstgöring, med syftet att ge ungdomar arbetslivserfarenhet av hög kvalitet under trygga förhållanden.

2.4 Dessutom meddelar kommissionen att en europeisk allians för lärlingsutbildning ska inrättas för att förbättra kvalitén på och öka tillgången till lärlingsplatser genom att sprida framgångsrika lärlingssystem över Europa, och kommissionen redogör också övergripande för olika sätt att minska hinder för ungdomars rörlighet.

2.5 Vad gäller de avsevärda skillnaderna mellan ungdomsarbetslöshetsnivåerna i de olika medlemsstaterna föreslår kommissionen avslutningsvis åtgärder för att öka unga arbetstagares gränsöverskridande rörlighet, först och främst i form av en förbättring av Eures-systemet.

2.6 De åtgärder som förslås inom ramen för ungdomssysselsättningspaketet bygger på åtgärderna i initiativet "Bättre möjligheter för unga" som lanserades i december 2011. Kommissionen tar också andra politiska instrument till hjälp för att ta itu med ungdomsarbetslösheten, såsom de landsspecifika rekommendationerna. I juli 2012 riktades rekommendationer (3) med syftet att förbättra ungdomarnas situation till nästan alla medlemsstater.

3. Allmänna kommentarer om kommissionens paket

3.1 Det krävs en verklig tillväxtstrategi på EU-nivå och nationell nivå för att kunna stödja skapandet av fler och stabilare jobb. Detta kräver en samordnad syn på alla insatser och politiska åtgärder som har till syfte att öka konkurrenskraften och återupprätta investerarnas och hushållens förtroende. Den europeiska planeringsterminen ger möjlighet att rekommendera lämpliga politiska strategier och reformer som bör genomföras i varje medlemsstat. Samverkanseffekter, till exempel genom att sociala aspekter beaktas vid offentlig upphandling, får inte underskattas.

3.2 Situationen på arbetsmarknaden för EU:s ungdomar är mycket oroande. För att underlätta ungdomarnas inträde i arbetslivet är det viktigt att nödvändiga åtgärder vidtas för att — minska alla hinder som gör det svårt för ungdomar att etablera sig på arbetsmarknaden, — minska glappet mellan efterfrågan och tillgång på kompetens, — stödja ungdomars självständighet, — göra yrkesutbildning och praktiktjänstgöring mer attraktiv, inte minst när det gäller lärlingsplatser på strategiskt viktiga områden som teknik och ingenjörsvetenskap, — främja partnerskap och samverkanseffekter mellan alla berörda aktörer, — uppmuntra och stödja företag för att förmå dem att skapa arbetstillfällen och praktikplatser för ungdomar.

3.3 EESK välkomnar kommissionens långsiktiga fokusering på ungdomar. I detta hänseende utgör ungdomssysselsättningspaketet ännu ett steg framåt i arbetet med att ta fram en sammanhängande och integrerad strategi för att komma till rätta med ungdomsarbetslösheten och främja en god övergång från utbildning till arbetsliv. Man måste emellertid ta hänsyn till att fokus i första hand bör ligga på medlemsstaterna, som är de främsta aktörerna på ungdomssysselsättningsområdet, och som förväntas vidta följdåtgärder under de närmaste månaderna. Med tanke på situationens allvar och eftersom det är viktigt att investera i ungdomar, som är en nyckelresurs på arbetsmarknaden, är detta emellertid inte tillräckligt. Det är ytterst viktigt att bygga upp förtroende genom att fastställa gemensamma principer för ungdomsgarantin på EU-nivå för att öka instrumentets kvalitet, tillgänglighet och inverkan i hela EU.

3.4 EESK är redo att bidra aktivt till att utforma och främja paketet, eftersom — kommitténs ledamöter, som företräder arbetsgivare, fackliga organisationer och andra civilsamhällsorganisationer, har deltagit i arbetet med att ge ungdomar bättre sysselsättningsmöjligheter på lång sikt, och dessutom har de nödvändiga kontakterna och därmed goda möjligheter att nå ut, samt utvecklat åtskilliga initiativ för att ta itu med ungdomsarbetslösheten, — EESK besitter omfattande sakkunskaper efter att ha organiserat ett antal konferenser, hearingar och seminarier på senare år (4), och har dessutom utarbetat ett antal betydelsefulla yttranden på samma tema (5).

3.5 EESK välkomnar Europeiska kommissionens förslag till rekommendation om att införa en ungdomsgaranti för att garantera att alla ungdomar upp till 25 år ska få erbjudanden om bra jobb, fortbildning, lärlingsplats eller praktik senast fyra månader efter det att de lämnat den reguljära utbildningen eller blivit arbetslösa. Om garantin tillämpas på rätt sätt kan den vara ett viktigt steg när det gäller att investera i ungdomar, och den kan dessutom minska de enorma kostnader som ungdomsarbetslösheten ger upphov till både för enskilda individer och EU som helhet samt spela en avgörande roll när det gäller att hjälpa ungdomar att få en bättre och mer effektiv övergång från utbildning till arbete. EESK anser dock att det är för sent att ingripa efter fyra månader. Ungdomsgarantin bör börja gälla så tidigt som möjligt, dvs. helst redan vid inskrivningen hos arbetsförmedlingen.

3.6 EESK stöder idén om att ungdomsgarantisystem som inrättas i medlemsstaterna ska finansieras via en särskild fond för ungdomssysselsättningsinitiativ som ingår i den fleråriga budgetramen. Kommittén välkomnar detta initiativ men vill samtidigt påpeka att det måste kompletteras på nationell nivå. Enligt EESK:s mening räcker det dock inte att endast anslå 6 miljarder euro till finansieringen av denna fond, pengar som delvis kommer att tas från Europeiska socialfondens befintliga medel. Med hänsyn till att de ekonomiska kostnaderna för att inte integrera ungdomar på arbetsmarknaden (i form av mer omfattande transfereringar, uteblivna inkomster och obetalda skatter) har beräknats till över 150 miljarder euro om året (motsvarande 1,2 % av EU:s BNP) (6), och eftersom ILO har dragit slutsatsen att investeringar på 21 miljarder euro kan leda till avsevärda förändringar på ett par års sikt (7), anser EESK att ungdomsgarantin är ett meningsfullt socialt instrument vars vinster vida överträffar kostnaderna.

3.7 EESK stöder kommissionens synsätt att "ungdomsgarantin ska genomföras genom ett övergripande system som säkerställer att unga människor får ett bra erbjudande om sysselsättning, fortbildning, lärlingsplats eller praktikplats inom fyra månader efter det att de lämnat skolan eller blivit arbetslösa". EESK är medveten om att det finns skillnader mellan medlemsstaterna och anser att det är viktigt att ge dem möjlighet att fastställa åldersgränsen på basis av deras respektive behov och möjligheter. Kommittén rekommenderar dock att åldersgränsen för tillgång till systemet så långt möjligt höjs till 30 år för att inkludera ungdomar som avslutar sin universitetsutbildning senare eller som fortfarande befinner sig i en övergångsfas från utbildning till arbete och löper risk att förlora kontakten med arbetsmarknaden, i synnerhet i de länder där ungdomsarbetslösheten är allra högst. Vidare måste ungdomsgarantin utgöra en strukturell åtgärd i EU:s aktiva arbetsmarknadspolitik, och detta gäller inte bara i kristider.

3.8 EESK anser att det är viktigt att utforma tydliga kvalitetsstandarder och indikatorer för utformning och införande av ungdomsgarantisystem på europeisk och nationell nivå. Praktiktjänstgöring som genomförs inom ramen för ett ungdomsgarantisystem måste ligga i linje med kvalitetsramen för praktiktjänstgöring och bör även göra det möjligt för ungdomar att leva ett självständigt liv. Medlemsstaterna uppmanas också att utforma en personlig yrkesvägledning och yrkesrådgivning och att införa mekanismer för kartläggning av de olika möjligheter som erbjuds och för bedömning av ungdomsgarantins effekter på stödmottagarnas övergång till arbetslivet i ett senare skede.

3.9 EESK framhåller att ungdomsgarantiinitiativet bör integreras i en aktiv arbetsmarknadsstrategi som syftar till att stödja ungdomarna så att de långsiktigt integreras på arbetsmarknaden och kan få ett självständigt liv. Ett annat viktigt inslag i en sådan strategi är reformer av medlemsstaternas offentliga arbetsförmedlingar, i den mån detta är nödvändigt. Dessa bör aktivt rikta sig till ungdomar och anpassa sina tjänster och arbetsmetoder så att det blir lättare att komma i kontakt med dem. De bör också förbättra de tjänster som erbjuds alla arbetslösa. De offentliga arbetsförmedlingarna bör samarbeta med utbildningsinstitutioner, ta direktkontakt med ungdomar och erbjuda dem arbete eller vidareutbildning inom ramen för ett proaktivt, skräddarsytt mentorsystem, långt innan de lämnar skolan. EESK uppmanar kommissionen att beakta detta inslag i sin stödstrategi till de offentliga arbetsförmedlingarna i Europa. I detta sammanhang bör Eures-tjänsterna anpassas bättre till ungdomarnas behov och betydligt mer aktivt marknadsföras bland de yngre generationerna.

3.10 EESK rekommenderar också att medlemsstaterna ökar stödet till företag, kooperativ och organisationer inom den tredje sektorn som är villiga att delta i ungdomsgarantisystemen i nära samarbete med de offentliga arbetsförmedlingarna. Olika mekanismer, t.ex. skatteincitament, statsbidrag till fasta anställningsrelaterade kostnader och möjligheter att få tillgång till finansiering för praktik på arbetsplatser, är viktiga inslag för att ungdomsgarantin ska kunna fungera och för att företag som är villiga att investera i ungdomars potential på ett lämpligt och effektivt sätt ska kunna erhålla stöd. Användningen av dem bör kopplas till ett krav på att uppfylla kvalitetsramar och kvalitetsriktlinjer, och övervakningsmekanismer bör införas. EESK anser att det är nödvändigt att stödja kapacitetsuppbyggnad för alla aktörer som är involverade i lärlingsutbildning av hög kvalitet.

3.11 EESK menar att arbetsmarknadens parter har en mycket viktig roll när det gäller utformning, genomförande och övervakning av ungdomsgarantisystemet. En sund social dialog är grundläggande för att kunna erbjuda ungdomar att delta i ungdomsgarantisystem med höga kvalitetsstandarder för såväl företag som ungdomar. I detta sammanhang är det också viktigt att involvera arbetsmarknadens parter i övervakningen av genomförandet av ungdomsgarantin och av sysselsättnings- eller utbildningserbjudanden som erbjuds inom ramen för de olika systemen.

3.12 En annan viktig roll spelas av organisationerna inom den tredje sektorn, särskilt ungdomsorganisationer och deras representativa plattformar, som utgör betydelsefulla kanaler för ungdomars deltagande och ger dem möjlighet att utveckla sin kompetens och skapa lämpliga relationer och beteenden i arbetslivet. Det är därför viktigt att de även involveras i utformningen och genomförandet av ungdomsgarantisystemen. Olika sociala företag och andra berörda aktörer skulle också kunna involveras. Kommittén vill även rikta uppmärksamheten mot de välfungerande metoder som används i Österrike (8), Sverige och Finland (9) när det gäller att engagera berörda aktörer.

3.13 En annan prioriterad fråga är att öka tillgången till systemen för ungdomsorganisationer och organisationer inom den tredje sektorn. Genom att delta skulle de kunna lägga fram anbud när det gäller arbeten för att förbättra deras lokalsamhällen, och de skulle därigenom kunna spela en positiv roll både för ungdomarna och för samhället.

3.14 EESK anser att det är mycket viktigt att förslaget innebär att tillräckliga medel finns tillgängliga för att stödja de medlemsstater och regioner som vill införa ambitiösa ungdomsgarantisystem eller allianser för lärlingsutbildning. I detta sammanhang vill EESK rekommendera att medel från EU tilldelas de system som uppfyller de minimikvalitetsstandarder som fastställs i EU-initiativ och av medlemsstaterna.

3.15 EESK stöder därför idén om att ungdomsgarantisystem som inrättas i medlemsstaterna ges medel via ett särskilt ungdomssysselsättningsinitiativ, finansierat genom den fleråriga budgetramen med ett belopp som uppgår till minst 6 miljarder euro, av vilket hälften ska tas från Europeiska socialfonden. EESK ser positivt på att denna fond inrättas men vill mot bakgrund av att fonden endast kommer att stödja regioner där ungdomsarbetslösheten ligger över 25 % framhålla att andra regioner bör kunna få tillgång till finansiellt stöd via de normala ESF-förfarandena. Dessa medel kommer att bilda en grundläggande finansieringskälla som kompletterar de investeringar som måste komma från medlemsstaterna budgetar.

3.16 I syfte att ge ungdomar den kompetens som kommer att vara grundläggande för deras framtida yrkesliv, uppmanar EESK kommissionen och medlemsstaterna att säkerställa att de åtgärder som genomförs för att stimulera ungdomssysselsättningen, särskilt sådana som finansieras helt eller delvis genom EU-fonder, blir mer effektiva och långsiktiga, så att ungdomar inte måste ges stöd efter en tillfällig eller obetald placering.

3.17 Eftersom ungdomsgarantin kan bli effektivt endast om den integreras i EU:s och medlemsstaternas åtgärder för att skapa tillväxt och sysselsättning, vill EESK, liksom flera gånger tidigare, efterlysa en utformning av nya mål för att minska ungdomsarbetslösheten (10). Detta bör utgöra ett centralt inslag i de nationella reformprogrammen inom ramen för Europa 2020-strategin.

4. Särskilda kommentarer till kommissionens förslag

4.1 Ungdomsgarantin

4.1.1 EESK ser positivt på att kommissionens förslag till rådets rekommendation om att inrätta en ungdomsgaranti innehåller en mängd viktiga inslag, bl.a. en tydlig definition av ungdomsgarantin som "ett bra erbjudande om sysselsättning, fortbildning, lärlingsplats eller praktikplats inom fyra månader efter det att de lämnat skolan eller blivit arbetslösa". EESK anser dock att det är för sent att ingripa efter fyra månader. Ungdomsgarantin bör börja gälla så tidigt som möjligt, dvs. helst vid inskrivningen hos arbetsförmedlingen.

4.1.2 Det är viktigt att lyfta fram kostnadseffektiviteten i ungdomsgarantiinvesteringarna, eftersom de årliga förlusterna (i form av mer omfattande transfereringar, uteblivna inkomster och obetalda skatter) i Europa på grund av att ungdomar inte har sysselsättning eller utbildning, enligt Eurofound (11) i nuläget uppgår till 1,2 % av BNP, eller 153 miljarder euro. Samtidigt måste vi vid investeringar för att bekämpa dessa förluster fokusera på bättre partnerskap, förbättringar av relaterade tjänster och större inflytande från utbildningsanordnare.

4.1.3 EESK vill framhålla behovet av lämplig validering av icke-formell utbildning som ett sätt att stärka den kompetens som krävs på arbetsmarknaden.

4.1.4 EESK vill rikta uppmärksamheten mot att det finns nya kategorier av unga som varken arbetar eller studerar och framhåller att man även måste fokusera på sådana kategorier som traditionellt anses inte hotas av utestängning, t.ex. personer med universitetsexamen och ungdomar som redan har vissa erfarenheter av arbete eller praktiktjänstgöring men som ännu inte har kunnat få ett permanent fotfäste på arbetsmarknaden.

4.1.5 Ett annat problem som måste lösas är det allt större antalet kvalificerade och kompetenta ungdomar som tvingas arbeta under sin potentiella nivå och som upplever ett "kompetensslöseri", eftersom detta dels leder till att de inte kan använda sina utbildnings- och praktikkunskaper i arbetet, dels får socialt och psykologiskt skadliga effekter på dessa individer. En bättre och lämpligare matchning mellan personlig kompetens och arbetsmarknadens behov skulle kunna reducera denna företeelse.

4.2 En kvalitetsram för praktiktjänstgöring

4.2.1 EESK noterar den positiva roll som högkvalitativ praktiktjänstgöring kan spela för att göra det lättare för ungdomar att få arbete och för att hjälpa företagen att hitta arbetstagare med potentiellt hög kompetens. Sådana erfarenheter kan säkerställa att ungdomar tillägnar sig den kompetens som krävs för att tillgodose deras behov och komplettera tidigare tillägnade färdigheter, och att de ges skälig lön och får tillgång till det sociala trygghetssystemet och till andra utbildningsvägar inom ramen för livslångt lärande. Ett av de områden som bör stå i centrum för uppmärksamheten är i detta sammanhang praktiktjänstgöring utanför utbildningssystemet, särskilt efter examen. Detta bör betraktas som arbetspraktik och därför åtnjuta skydd enligt internationellt accepterade arbetsnormer.

4.2.2 Kommittén betonar att det krävs höga kvalitetsstandarder för lärlings- och praktikplatser. Här vill vi upprepa vårt åtagande att uppmärksamt "följa och stödja alla initiativ som syftar till att förbättra kvaliteten på praktikplatser, såsom den europeiska stadgan för högkvalitativa praktikplatser (European Quality Charter on Internships and Apprenticeships) som föreslagits av Europeiska ungdomsforumet, i syfte att stärka den civila dialogen för att utveckla en verklig regelram på detta område" (12).

4.2.3 Enligt EESK måste man prioritera ökad kvalitet i praktikutbildningen, och därför anser kommittén att kommissionens initiativ till europeiska kvalitetskriterier för praktikprogram är ett steg i rätt riktning. Samtidigt vill EESK uppmana samtliga EU-institutioner, medlemsstater och berörda arbetsmarknadsparter att göra mesta möjliga av resultaten av de pågående samråden och beakta det stöd som arbetsmarknadens parter, icke-statliga organisationer, allmänheten och en mängd utbildningsanordnare redan tidigare har gett uttryck för. EU-institutionerna måste agera snabbt och skapa en ram för högkvalitativa praktikprogram och fortsatt direktmedverkan från ungdomar och deras organisationer i denna process tillsammans med arbetsmarknadens parter. Den europeiska stadgan för högkvalitativa praktik- och lärlingsplatser (European Quality Charter on Internships and Apprenticeships) (13) innehåller minimikvalitetsstandarder i syfte att överbrygga klyftan mellan länderna i Europa när det gäller inlärningsprocesser, tillgänglig rådgivning och mentorskap, sociala rättigheter och arbetstagares rättigheter, erkännande av kompetens, rättsliga avtalsbestämmelser, ersättningar och löner, utvärdering och tillsyn, osv.

4.2.4 EESK anser också att det är mycket viktigt att en sådan ram syftar till att stödja företagen i deras ansträngningar att erbjuda högkvalitativ praktiktjänstgöring till ungdomar. Därför bör ramen också införas på nationell nivå genom åtgärder inriktade på detta mål.

4.3 Europeiska alliansen för lärlingsutbildning

4.3.1 Kommittén är övertygad om att den europeiska alliansen för lärlingsutbildning kommer att vara mycket användbar, eftersom nära samarbete mellan utbildningsinstitutionerna, företagen och arbetsmarknadens parter samt politiska beslutsfattare och ungdomsföreträdare är av avgörande betydelse för att yrkesutbildning och praktiktjänstgöring ska bli framgångsrik. Detta bevisas av den framgång som varvad utbildning har fått i några medlemsstater. I takt med att alliansen utvecklas bör utbyte av kunskaper och idéer kunna främjas och ytterst bidra till att öka antalet lärlingsplatser och deras kvalitet i medlemsstaterna samt uppmuntra ungdomars deltagande i sådana system.

4.3.2 Alliansen bör också stödja europeiska och nationella kampanjer för att höja yrkesutbildningens status, bl.a. inom ramen för Köpenhamnprocessen, och anordna regelbundna forum för diskussioner om övervakning av den europeiska strategin för lärlingsutbildning med berörda europeiska och nationella aktörer på detta område.

4.3.3 Man bör också ge incitament som underlättar finansiering av gränsöverskridande praktikverksamhet och som ger företagen och arbetsmarknadens parter möjlighet att engagera sig i uppbyggnaden av en varvad utbildning. Fler förslag återfinns i publikationen "Creating Opportunities for Youth: How to improve the quality and image of apprenticeships" (BusinessEurope, 2012) (14) och i avtalet mellan spanska och tyska fackföreningar om kvalitetsstandarder i lärlingsutbildningen.

4.4 Rörlighet för ungdomar

4.4.1 EESK anser att medlemsstaterna, i syfte att främja unga arbetstagares rörlighet, måste göra ytterligare framsteg i riktning dels mot ett ömsesidigt erkännande av kvalifikationer och färdigheter, dels mot en överensstämmelse mellan de nationella socialförsäkringssystemen, särskilt pensionssystemen, samt göra ytterligare investeringar i språkutbildning, eftersom språkhindren också måste övervinnas. Kommissionen bör stärka samordningen av de sociala trygghetssystemen för att säkerställa att inte en enda månad av socialförsäkringsavgifterna "går förlorad" på grund av arbete i ett annat EU-land.

4.4.2 EESK framhåller nyttan av EU:s utbytesprogram, t.ex. Erasmus och Aktiv ungdom, som stöd för ungdomars rörlighet och för utveckling av deras färdigheter, kompetens och personlighet, via frivilligarbete och andra civilsamhällesinitiativ. EESK menar att adekvat finansiering måste anslås till det framtida Erasmus för alla / Ja till Europa-programmet i den nya fleråriga budgetramen, som i förhållande till det ursprungliga förslaget nu saknar en miljard euro.

4.4.3 EESK stöder ytterligare förbättringar av och investeringar i initiativet "Ditt första Eures-jobb". EESK vill särskilt uppmana kommissionen att genomföra sådana förbättringar i Eures som kan vidga ungdomarnas möjligheter att upptäcka Euresnätverket och ta del av det och som kan öka dess användarvänlighet. Ungdomar måste aktivt uppmuntras att delta för att övervinna hinder som härrör från kulturella och språkliga barriärer och från deras bristande organisatorisk förmåga och rädsla för det okända. Detta skulle kunna uppnås genom förbättrade system för yrkesvägledning och yrkesrådgivning, som skulle ge studenter, praktikanter (och ungdomar rent generellt) stöd att komma till klarhet om sina önskemål, anlag och jobbmöjligheter. Detta omfattar även rådgivning som rör arbetsrätt och sociopolitisk miljö samt upplysningar om såväl arbetsgivares som arbetstagares rättigheter och skyldigheter.

4.4.4 EESK stöder Europaparlamentets initiativ som syftar till att uppdatera direktivet om erkännande av yrkeskvalifikationer. Det gällande direktivet är föråldrat, eftersom många yrken utvecklas snabbt. En modernisering av direktivet skulle dessutom kunna innebära att det införs ett elektroniskt kort med uppgift om en arbetstagares kvalifikationer och erfarenheter. Detta skulle göra det lättare för arbetstagare att hitta arbete och få sina kvalifikationer erkända i andra medlemsstater, och skulle också leda till att utbildning, kompetens och praxis harmoniseras i EU. Dessutom skulle rörlighet och kunskapsutbyte uppmuntras.

Bryssel den 21 mars 2013 Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande Staffan NILSSON

(1) EESK:s yttrande om den årliga tillväxtöversikten 2013 (UT C 133, 09.05.2013).

(2) http://www.eurofound.europa.eu/emcc/labourmarket/youth.htm.

(3) http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_Data/docs/pressdata/en/ecofin/131662.pdf.

(4) Konferensen "The Economic Crisis, Education and the Labour Market", Bryssel den 24 januari 2012; konferensen "Från skola till arbete" som organiserades av Observationsgruppen för arbetsmarknaden i Roskilde, Danmark den 4 februari 2012; konferensen "Kvalificerade arbeten för ungdomar: Är det för mycket begärt?" som organiserades av Observationsgruppen för arbetsmarknaden i samarbete med Europeiska ungdomsforumet den 20 april 2012; Grupp III:s konferens "Youth Education and Employment within the Europe 2020 Strategy" i Sofia den 8 juni 2012; Grupp I:s konferens "The Future of Youth in Europe - European Youth: Hope or Despair for the New Generation?" i Versailles den 29–30 augusti 2012.

(5) EUT C 132, 3.5.2011, s. 55; EUT C 318, 29.10.2011, s. 50; EUT C 68, 6.3.2012, s. 11; EUT C 181, 21.6.2012, s. 143; EUT C 181, 21.6.2012, s. 150; EUT C 68, 6.3.2012, s. 1; EUT C 181, 21.6.2012, s. 154; EUT C 299, 4.10.2012, s. 97; Att skapa förutsättningar för en återhämtning med ökad sysselsättning" (EUT C 11, 15.01.2013, p. 65).

(6) http://www.eurofound.europa.eu/publications/htmlfiles/ef1254.htm.

(7) Internationella arbetsorganisationens internationella institut för arbetslivsfrågor i studien EuroZone job crisis: trends and policy responses.

(8) http://issuu.com/yomag/docs/youth_guarantee.

(9) http://www.eurofound.europa.eu/publications/htmlfiles/ef1242.htm.

(10) EUT C 143, 22.5.2012, s. 94–101 och EESK:s yttrande om "Förslag till rådets beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik" (EUT C 133, 09.05.2013,

(11) NEETs – Young people not in employment, education or training: Characteristics, costs and policy responses in Europe, 2012.

(12) EUT C 299, 4.10.2012, s. 97-102.

(13) http://qualityinternships.eu/wp-content/uploads/2012/01/internship_charter_EN.pdf.

(14) http://www.businesseurope.eu/Content/default.asp?pageid=568&docid=29967.