[pic] | EUROPEISKA KOMMISSIONEN |

Bryssel den 19.10.2010

KOM(2010) 582 slutlig

Förslag till

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT

om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (ansökan EGF/2010/014 SI/Mura från Slovenien)

MOTIVERING

Punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning[1] gör det möjligt att via en flexibilitetsmekanism utnyttja Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (nedan kallad fonden ) inom en årlig övre gräns på 500 miljoner euro utöver de relevanta rubrikerna i budgetramen.

Anslagsbestämmelserna fastställs i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1927/2006 av den 20 december 2006 om upprättande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter[2].

Den 28 april 2010 lämnade Slovenien in ansökan EGF/2010/014 SI/Mura om ekonomiskt stöd från fonden, med anledning av att arbetstagare sagts upp vid företaget Mura, European Fashion Design, Proizvodjna oblačil, d.d. (nedan kallat Mura ) i Slovenien.

Efter att grundligt ha granskat ansökan har kommissionen i enlighet med artikel 10 i förordning (EG) nr 1927/2006 dragit slutsatsen att villkoren för ekonomiskt stöd uppfylls.

SAMMANFATTNING AV ANSÖKAN OCH ANALYS

Nyckeluppgifter |

Referensnummer | EGF/2010/014 |

Medlemsstat | Slovenien |

Artikel 2 | a |

Berört företag | Mura |

Underleverantörer och producenter i efterföljande produktionsled | 0 |

Referensperiod | 21.10.2009 – 20.2.2010 |

Startdatum för individanpassade tjänster | 26.10.2009 |

Ansökningsdatum | 28.4.2010 |

Uppsägningar under referensperioden | 2 554 |

Uppsägningar före och efter referensperioden | 0 |

Uppsägningar totalt | 2 554 |

Uppsagda arbetstagare som omfattas av stödet | 2 554 |

Utgifter för de individanpassade tjänsterna (i euro) | 3 325 370 |

Utgifter för genomförande av de åtgärder som stöds genom fonden[3] (i euro) | 133 000 |

Procentandel av utgifterna | 3,8 |

Total budget i euro | 3 458 370 |

Stöd från fonden i euro (65 %) | 2 247 940 |

1. Ansökan lämnades in till kommissionen den 28 april 2010 och kompletterades med ytterligare uppgifter fram till den 24 juni 2010.

2. Ansökan uppfyller villkoren för utnyttjande av fonden enligt artikel 2 a i förordning (EG) nr 1927/2006 och lämnades in inom den tidsfrist på tio veckor som anges i artikel 5 i förordningen.

Samband mellan uppsägningarna och genomgripande strukturförändringar inom världshandeln på grund av globaliseringen eller den globala finansiella och ekonomiska krisen

3. Enligt Slovenien finns det ett samband mellan uppsägningarna och den globala finansiella och ekonomiska krisen. Textilindustrin i hela EU klarade sig bra 2007, men 2008 ledde krisen till en märkbar nedgång. Svårigheterna inom sektorer som t.ex. bygg- och anläggningssektorn, bilindustrin och bostadssektorn, som är slutanvändare för textilindustrin, fick i kombination med ökande produktionskostnader negativa följder för textilindustrin. De slovenska myndigheterna hänvisar till statistik från Eurostat, enligt vilken textilindustrins produktion minskade med 23 % och konfektionsindustrins produktion med 14 % under det första kvartalet 2009 jämfört med samma tidsperiod 2008. Den minskade efterfrågan syntes direkt i Slovenien, där 4 297 arbetstillfällen gick förlorade inom konfektionssektorn mellan juni 2008 och december 2009. Detta motsvarade 46 % av samtliga arbetstillfällen som fanns inom sektorn i juni 2008. Inom textilindustrin gick 2 030 arbetstillfällen förlorade under samma period, vilket utgjorde 27 % av samtliga arbetstillfällen som fanns inom denna sektor i juni 2008.

Antalet uppsägningar och kriterierna i artikel 2 a

4. Sloveniens ansökan grundas på interventionskriterierna i artikel 2 a i förordning (EG) nr 1927/2006, enligt vilka minst 500 arbetstagare ska ha sagts upp under en period av fyra månader från ett företag i en medlemsstat, eller från dess underleverantörer och producenter i efterföljande produktionsled, för att stöd från fonden ska kunna beviljas.

5. Enligt ansökan sades 2 554 personer upp i företaget Mura från den 21 oktober 2009 till den 20 februari 2010. Samtliga uppsägningar har beräknats enligt artikel 2 andra stycket andra strecksatsen i förordning (EG) nr 1927/2006.

Orsakerna till att uppsägningarna inte kunde förutses

6. De slovenska myndigheterna menar att Mura under de senaste åren har kunnat säkra avtal med företag som Hugo Boss, Escada, René Lezard, Strellson, Windsor m.fl. som ställer högsta krav på produktionstjänsternas kvalitet, tack vare att man anpassat sin verksamhet till kundernas krav på små tillverkningsserier, flexibilitet, just-in-time-principen m.m. Mura genomgick 2003 en omfattande omstrukturering som ledde till att det mervärde som varje arbetstagare producerade ökade med 21 % och att produktiviteten ökade med 23 %. Att flera stora kunder (Hugo Boss, Escada och René Lezard) nyligen sagt upp avtalen med Mura kunde inte ha förutsetts. En annan faktor som inte kunde förutses var att beställningar uteblev på grund av den finansiella och ekonomiska krisen.

Företag som sagt upp personal samt arbetstagare som omfattas av stödet

7. Ansökan gäller sammanlagt 2 554 arbetstagare som sagts upp vid företaget Mura och som alla omfattas av stödet.

8. Kategorier av arbetstagare som omfattas:

Kategori | Antal | Procentandel |

Män | 552 | 21,6 |

Kvinnor | 2 002 | 78,4 |

EU-medborgare | 2 554 | 100,0 |

Icke EU-medborgare | 0 | 0 |

15–24 år | 1 | > 0 |

25 –54 år | 2 455 | 96,1 |

55–64 år | 98 | 3,9 |

Av dessa lider 583 arbetstagare[4] (22,8 %) av kroniska sjukdomar eller har funktionsnedsättningar.

9. Yrkeskategorier:

Kategori | Antal | Procentandel |

Konfektionsarbetare | 1 077 | 42,2 |

Textilarbetare | 70 | 2,7 |

Försäljare | 43 | 1,7 |

Ekonomer och liknande yrken | 37 | 1,4 |

Installatörer och rörmokare | 29 | 1,1 |

Kontorspersonal | 20 | 0,8 |

Metallarbetare | 20 | 0,8 |

Övriga[5] | 156 | 6,1 |

Inte angivet | 1 102 | 43,1 |

10. De slovenska myndigheterna har också lämnat uppgifter om arbetstagarnas utbildningsnivå:

Kategori | Antal | Procentandel |

Oavslutad grundskola | 1 114 | 43,6 |

Grundskoleutbildning | 237 | 9,3 |

Yrkesinriktad gymnasieutbildning | 16 | 0,6 |

Teknisk gymnasieutbildning | 797 | 31,2 |

Allmän gymnasieutbildning | 319 | 12,5 |

Yrkesutbildning på högre nivå | 35 | 1,4 |

Universitetsutbildning | 30 | 1,2 |

Master- eller doktorsexamen | 1 | - |

Inte angivet | 5 | 0,2 |

11. Slovenien har, i enlighet med artikel 7 i förordning (EG) nr 927/2006, bekräftat att man har tillämpat en politik för jämställdhet och icke-diskriminering och att man kommer att fortsätta med detta under de olika etapperna av genomförandet av de åtgärder som finansieras genom fonden.

Det berörda territoriet, berörda myndigheter och övriga parter

12. Uppsägningarna har i huvudsak drabbat Nuts III-regionen Pomurje (SI0 11). I regionen finns 26 kommuner som är indelade i fyra administrativa enheter.

13. De ansvariga myndigheterna är ministeriet för arbete, familjefrågor och socialpolitik, den nationella arbetsförmedlingen och dess regionala kontor i Murska Sobota samt de lokala myndigheterna i de 26 berörda kommunerna. Dessutom berörs Muras fackliga organisation, arbetsfonden i Prekmurje och den regionala arbetsfonden i Pomurje, intresseorganisationen för hantverkare och småföretagare i Slovenien, handels- och industrikammaren i Slovenien samt socialtjänsten i Murska Sobota.

Förväntade konsekvenser av uppsägningarna för den lokala, regionala och nationella sysselsättningen

14. Enligt de slovenska myndigheterna var de arbetstillfällen som Mura skapade väldigt viktiga för regionen Pomurje, vars ekonomiska utveckling ligger under genomsnittet i Slovenien. Situationen försämrades ytterligare under den finansiella och ekonomiska krisen. År 2008 var företagens inkomster per arbetstagare i Pomurje 33 % lägre än genomsnittet i Slovenien. Det mervärde som varje arbetstagare producerade var 30 % lägre, medan arbetstagarnas löner låg 20 % under genomsnittet.

15. I början av 2008 arbetade 3 135 personer på Mura. De stod för mer än sju procent av alla sysselsatta i regionen Pomurje. Utöver Mura Pomurka gick ett annat stort företag i regionen i konkurs. Uppsägningarna inom Mura kommer därför att få betydande lokala och regionala konsekvenser.

Individanpassade tjänster att finansiera, beräknade kostnader samt komplementaritet med åtgärder som finansieras genom strukturfonderna

16. De åtgärder som föreslås nedan utgör ett samordnat paket med individanpassade tjänster, som alla syftar till att återintegrera arbetstagarna på arbetsmarknaden.

17. Stöd i arbetssökandet (kurs 2009) : Två kurser på 15 respektive sex timmar kommer att anordnas för grupper på 15 deltagare. Syftet med kurserna är att ge de uppsagda arbetstagarna information om arbetstagarens rättigheter och arbetsgivarens skyldigheter, utarbeta karriärutvecklingsplaner och ge de uppsagda arbetstagarna kommunikationsfärdigheter och andra färdigheter de behöver när de söker nytt arbete.

18. Stöd i arbetssökandet (kurs I/2010) : Kursen är åtta timmar lång och riktar sig till grupper på 10–15 deltagare. Under kursen kommer man att berätta om möjligheterna och kraven på arbetsmarknaden, lära ut intervjuteknik samt prata om hur man hanterar misslyckanden.

19. Utbildning och omskolning (kurs II) : Under denna kurs är målet att fastställa individuella sysselsättningsmål för de uppsagda arbetstagarna och uppmuntra dem att delta i aktiva arbetsmarknadsåtgärder. Kursen består av grupparbete, diskussioner med specialister på olika områden och individuell coachning. Kursen sträcker sig över en period på åtta månader.

20. Arbetsklubb : Arbetsklubben består av en två veckor lång kurs, som följs av en period på 2,5 månader då arbetstagarna får hjälp av en mentor att aktivt söka arbete. Åtgärden är avsedd för uppsagda arbetstagare som har ett klart och tydligt sysselsättningsmål.

21. Yrkesvägledning (informationskontor) : Via informationskontoren försöker man nå de uppsagda arbetstagare som av olika anledningar har svårt att komma med på kurserna och ge dem information om utbildning och möjligheter på arbetsmarknaden. Informationskontoren kommer att finnas i offentliga utrymmen i samtliga 27 kommuner i regionerna Prekmurje och Pomurje.

22. Samarbete med arbetsgivare : Kartläggning av sysselsättningsmöjligheter och arbetsgivarnas behov. Syftet är att uppmuntra arbetsgivarna att nyanställa. Syftet är också att föra samman lämpliga personer bland de uppsagda arbetstagarna med potentiella nya arbetsgivare.

23. Åtgärder som främjar företagande : I denna kategori ingår bland annat en utställning på en vecka, där arbetsgivare presenterar sina företag och där arbetstagare och arbetsgivare kan ha direkt kontakt med varandra.

24. Motiveringskurser : Kurserna består av två moduler på sju timmar var och genomförs i grupper på 10–15 deltagare. Kursen riktar sig till de minst motiverade arbetstagarna, som har smärre hälsoproblem. Syftet är att ändra deltagarnas sätt att tänka och att uppmuntra dem att aktivt söka nya sysselsättningsmöjligheter.

25. Neurolingvistiska kurser : Kurserna är 18 timmar långa och genomförs i grupper på 10–15 personer. Målet är att ge de minst motiverade uppsagda arbetstagarna incitament att skaffa sig nya kunskaper och färdigheter. Kursen består både av individuella övningar och gruppövningar som ska visa deltagarna hur man omsätter nyförvärvade färdigheter i praktiken. Dessutom diskuteras olika fallstudier.

26. Bidrag för eget företagande : Bidrag för eget företagande i nystartade företag. Kravet är att personen är sysselsatt i minst ett år utan avbrott.

27. Arbetsplatsutbildning : Utveckling av nya kunskaper och färdigheter genom utbildning på arbetsplatsen. Arbetet bör motsvara den uppsagda arbetstagarens utbildningsnivå.

28. Utgifterna för att genomföra de åtgärder som får stöd genom fonden och som ingår i ansökan omfattar förvaltning och kontroll samt information och marknadsföring, i enlighet med artikel 3 i förordning (EG) nr 1927/2006.

29. De individanpassade tjänster som de slovenska myndigheterna föreslår är aktiva arbetsmarknadsåtgärder som är stödberättigande enligt artikel 3 i förordning (EG) nr 1927/2006. De slovenska myndigheterna uppskattar de sammanlagda kostnaderna för dessa tjänster till 3 325 370 euro och genomförandekostnaderna till 133 000 euro (3,8 % av det sammanlagda beloppet). Slovenien begär sammanlagt 2 247 940 euro i stöd från fonden (65 % av de sammanlagda kostnaderna).

Åtgärder | Beräknat antal arbetstagare | Beräknad kostnad per arbetstagare (i euro) | Total kostnad (fonden och nationell samfinansiering) (i euro) |

Individanpassade tjänster (artikel 3 första stycket i förordning (EG) nr 1927/2006) |

Stöd i arbetssökandet (kurs 2009) | 1 932 | 60 | 115 920 |

Stöd i arbetssökandet (kurs I/2010) | 1 500 | 300 | 450 000 |

Utbildning och omskolning (kurs II) | 750 | 1 000 | 750 000 |

Arbetsklubb | 400 | 183 | 73 200 |

Yrkesvägledning (informationskontor) | 200 | 200 | 40 000 |

Samarbete med arbetsgivare | 1 000 | 125 | 125 000 |

Åtgärder som främjar företagande | 1 000 | 140 | 140 000 |

Motiveringskurser | 250 | 205 | 51 250 |

Neurolingvistiska kurser | 250 | 160 | 40 000 |

Bidrag för eget företagande | 200 | 4 500 | 900 000 |

Arbetsplatsutbildning | 400 | 1 600 | 640 000 |

Delsumma individanpassade tjänster | 3 325 370 |

Genomförandekostnader (artikel 3 tredje stycket i förordning (EG) nr 1927/2006) |

Förvaltning | 20 000 |

Information och marknadsföring | 20 000 |

Kontroller | 93 000 |

Delsumma genomförandekostnader | 133 000 |

Totala beräknade kostnader | 3 458 370 |

Stöd från fonden (65 % av de totala kostnaderna) | 2 247 940 |

30. Slovenien bekräftar att de åtgärder som beskrivs ovan kompletterar de åtgärder som finansierats genom strukturfonderna, särskilt med ett antal ESF-program som syftar till att öka sysselsättningsmöjligheterna för långtidsarbetslösa, förbättra deltagarnas anställbarhet, ge deltagarna formella kvalifikationer och förbereda dem inför förfaranden för bedömning och erkännande av nationella yrkeskvalifikationer. De slovenska myndigheterna har intygat att de kommer att införa särskilda administrativa kontroller för att se till att åtgärder som finansieras via fonden inte får annat EU-stöd.

Datum då de individanpassade tjänsterna för de berörda arbetstagarna startade eller enligt planerna ska starta

31. De individanpassade tjänsterna i det samordnade paket som Slovenien vill att fonden ska finansiera började tillhandahållas den 26 oktober 2009. Eventuellt stöd från fonden kan därmed beviljas från och med detta datum.

Samråd med arbetsmarknadens parter

32. Enligt de slovenska myndigheterna underrättade Mura både de fackliga organisationerna och den nationella arbetsförmedlingen om de kollektiva uppsägningarna, i enlighet med lagstiftningen om anställningsförhållanden. De slovenska myndigheterna uppger också att de individanpassade tjänsterna bygger på de erfarenheter som ministeriet och arbetsförmedlingen fått när de arbetat med uppsagda arbetstagare, och att det därför inte var nödvändigt att aktivt involvera de fackliga organisationerna när de föreslagna åtgärderna utarbetades. Muras fackliga organisation har dock involverats från början av konkursförfarandet. Den har bland annat hjälpt till med att göra upp listor över de uppsagda arbetstagarna och att se till att de får socialt stöd.

33. De slovenska myndigheterna har bekräftat att kraven rörande kollektiva uppsägningar i den nationella lagstiftningen och EU-lagstiftningen uppfylls.

Obligatoriska åtgärder enligt nationell lagstiftning eller kollektivavtal

34. Vad gäller kriterierna i artikel 6 i förordning (EG) nr 1927/2006 har de slovenska myndigheterna i sin ansökan angett följande:

35. Att det ekonomiska stödet från fonden inte ersätter några åtgärder som åligger företagen enligt nationell lagstiftning eller kollektivavtal.

36. Att åtgärderna stöder enskilda arbetstagare och inte används till omstrukturering av företag eller sektorer.

37. Att de stödberättigande åtgärderna inte beviljas stöd från något annat av EU:s finansieringsinstrument.

Förvaltnings- och kontrollsystem

38. Slovenien har meddelat kommissionen att det ekonomiska stödet från fonden kommer att förvaltas och kontrolleras av samma organ som förvaltar och kontrollerar stöden från Europeiska socialfonden (ESF) i Slovenien. Ministeriet för arbete, familjefrågor och socialpolitik fungerar som förmedlande organ för ESF. När det gäller ESF förvaltas och kontrolleras stödet av olika avdelningar inom direktoratet för arbetsmarknadsfrågor och sysselsättning vid ministeriet för arbete, familjefrågor och socialpolitik. Den slovenska arbetsförmedlingen är själv mottagare av ESF-stöd, men när det gäller stöd från fonden kommer den att fungera som förmedlande organ.

Finansiering

39. På grundval av Sloveniens ansökan föreslås fonden stödja det samordnade paketet av individanpassade tjänster med 2 247 940 euro, vilket utgör 65 % av de sammanlagda kostnaderna. Det belopp som kommissionen föreslår ska anslås ur fonden grundar sig på de uppgifter som Slovenien lämnat.

40. Med hänsyn till det största möjliga stödbeloppet från fonden enligt artikel 10.1 i förordning (EG) nr 1927/2006, liksom möjligheten att omfördela budgetanslag, föreslår kommissionen att det sammanlagda beloppet ovan anslås ur fonden och tilldelas enligt rubrik 1a i budgetramen.

41. Det föreslagna stödbeloppet innebär att över 25 % av det högsta tillåtna årliga belopp som öronmärkts för fonden är tillgängligt under årets sista fyra månader, enligt kraven i artikel 12.6 i förordning (EG) nr 1927/2006.

42. Genom detta förslag om att utnyttja fonden inleder kommissionen det förenklade trepartsförfarandet enligt punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006, för att be budgetmyndighetens två parter godkänna behovet av att använda medel ur fonden och det begärda beloppet. Kommissionen ber också den av budgetmyndighetens två parter som, på lämplig politisk nivå, först når enighet om förslaget om utnyttjande av fonden att underrätta den andra parten och kommissionen om sina avsikter. Om någon av budgetmyndighetens två parter motsätter sig förslaget kommer ett formellt trepartsmöte att sammankallas.

43. Kommissionen lägger separat fram en begäran om överföring för att kunna föra in särskilda åtagande- och betalningsbemyndiganden i 2010 års budget, enligt punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006.

Källa till betalningsbemyndiganden

44. För närvarande är det sannolikt att de betalningsbemyndiganden som är tillgängliga 2010 inom budgetposten 01.0404 ”Ramprogram för konkurrenskraft och innovation – Programmet för entreprenörskap och innovation” inte kommer att utnyttjas till fullo i år.

45. Budgetposten är avsedd att täcka utgifter som uppkommer vid genomförandet av finansieringsinstrumentet inom ramprogrammet, vars huvudsyfte är att förbättra små och medelstora företags tillgång till finansiering. Stödet betalas ut med en viss fördröjning efter det att medlen har överförts till de konton som förvaltas av Europeiska investeringsfonden. Den finansiella krisen påverkar i hög grad utbetalningsprognoserna för 2010. För att undvika alltför höga saldon på förvaltningskontona har metoden för beräkning av betalningsbemyndiganden setts över mot bakgrund av de planerade utbetalningarna. Beloppet 2 247 940 euro kan därför göras tillgängligt för överföring.

Förslag till

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT

om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (ansökan EGF/2010/014 SI/Mura från Slovenien)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning[6], särskilt punkt 28,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1927/2006 av den 20 december 2006 om upprättande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter[7], särskilt artikel 12.3,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag[8], och

av följande skäl:

(1) Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (nedan kallad fonden ) inrättades för att ge kompletterande stöd till arbetstagare som blivit arbetslösa till följd av de genomgripande strukturförändringar som skett inom världshandeln på grund av globaliseringen och för att underlätta deras återinträde på arbetsmarknaden.

(2) Tillämpningsområdet för fonden har utvidgats, och från och med den 1 maj 2009 är det möjligt att söka stöd för åtgärder som riktas till arbetstagare som har blivit uppsagda som en direkt följd av den globala finansiella och ekonomiska krisen.

(3) Det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 gör det möjligt att använda medel från fonden upp till ett belopp på högst 500 miljoner euro per år.

(4) Slovenien lämnade den 28 april 2010 in en ansökan om medel från fonden med anledning av uppsägningar vid företaget Mura, och kompletterade ansökan med uppgifter den 24 juni 2010. Ansökan uppfyller villkoren för fastställande av det ekonomiska stödet enligt artikel 10 i förordning (EG) nr 1927/2006. Kommissionen föreslår därför att ett belopp på 2 247 940 euro ska anslås.

(5) Fonden bör därför utnyttjas för det ekonomiska stöd Slovenien ansökt om.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter ska belastas med 2 247 940 euro i åtagande- och betalningsbemyndiganden ur Europeiska unionens allmänna budget för 2010.

Artikel 2

Detta beslut ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning .

Utfärdat i

På Europaparlamentets vägnar På rådets vägnar

Ordförande Ordförande

[1] EUT C 139, 14.6.2006, s. 1.

[2] EUT L 406, 30.12.2006, s. 1

[3] I enlighet med artikel 3 tredje stycket i förordning (EG) nr 1927/2006.

[4] Att denna andel är relativt hög beror på att Mura hade som policy att anställa personer med funktionsnedsättningar.

[5] Täcker ett antal mindre yrkeskategorier som kemister, elektriker, växtodlare osv.

[6] EUT C 139, 14.6.2006, s. 1.

[7] EUT L 406, 30.12.2006, s. 1

[8] EUT C […], […], s. […].