[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel den 19.12.2006

KOM(2006) 832 slutlig

MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET; RÅDET OCH EUROPEISKA EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN

Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen

1. INLEDNING

Denna rapport läggs fram i enlighet med artikel 17 i rådets förordning om inrättandet av en europeisk yrkesutbildningsstiftelse (nedan kallad ”stiftelsen”), ändrad genom rådets förordning från 2003[1], där det sägs att kommissionen skall fastställa ett förfarande för tillsyn och utvärdering av stiftelsen och rapportering av dess resultat.

Meningen med denna rapport är att ge en översikt över erfarenheterna av stiftelsens arbete åren 2002–2005. Här beaktas ändringar av stiftelsens geografiska omfattning, förutsättningar och roll sedan 2000, med utgångspunkt i den plan på medellång sikt om personal och medel som stiftelsens styrelse antog i november 2000 och i styrelsens plan på medellång sikt för 2004–2006 som den antog i november 2003.

Den här rapporten bygger på resultat, slutsatser och rekommendationer i den oberoende utvärderarens rapport från ITAD, den externa uppdragstagaren (se avsnitt 3). Kommissionens erfarenheter av och samarbete med stiftelsen har också beaktats, liksom kommissionens rekommendationer i dess meddelande från 2003.

Vidare beaktas utvecklingen inom EU:s politik gentemot tredjeländer och förväntade ändringar av EU:s instrument efter 2006. De nuvarande programmen för yttre bistånd (Phare, Tacis, Meda och Cards), där räckvidden för stiftelsens verksamhet definieras, kommer under 2007 att ersättas av tre nya instrument för yttre bistånd, Europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet, instrumentet för stöd inför anslutningen samt instrumentet för utvecklingssamarbete. Dessa ändringar förutsätter att stiftelsens inrättandeförordning ändras. Den externa utvärderingens resultat kommer att vara vägledande för de föreslagna ändringarna av rådets förordning om stiftelsen.

Denna rapport har upprättats gemensamt av samtliga avdelningar vid kommissionen som arbetar med stiftelsen, dvs. generaldirektoraten för utbildning och kultur (ansvarigt generaldirektorat), yttre förbindelser, utvidgning, EuropeAid samt sysselsättning, socialpolitik och lika möjligheter.

2. STIFTELSENS UTVECKLING 2002–2005

2.1. Stiftelsens bakgrund

Stiftelsen[2] är belägen i Turin i Italien och har 105 anställda. Den är ett gemenskapsorgan som inrättats genom rådets förordning (EEG) nr 1360/90 av den 7 maj 1990. Stiftelsens allmänna syfte är i enlighet med artiklarna 1 och 2 i förordningen att bidra till utvecklingen av system för yrkesutbildning i de fyra regioner där den är behörig: Kaukasus och Centralasien[3], anslutnings- och kandidatländerna[4], de potentiella kandidatländerna[5] samt södra och östra Medelhavsområdet[6]. De stödmottagande länderna kallas ”partnerländer”.

Stiftelsen tillhandahåller nu tjänster till sex generaldirektorat vid Europeiska kommissionen: GD Utbildning och kultur (det generaldirektorat som har överinseendet över stiftelsen), GD Yttre förbindelser, GD EuropeAid, GD Utvidgning, GD Näringsliv (för fonden för små och medelstora företags utveckling) samt GD Sysselsättning, socialpolitik och lika möjligheter.

Stiftelsens främsta samarbetspartner när det gäller tillhandahållandet av tjänster i kandidatländerna och de potentiella kandidatländerna är normalt kommissionens delegationer (med Europeiska byrån för återuppbyggnad[7] som är den viktigaste samarbetspartnern i Serbien, Montenegro och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien). I de andra områdena (Kaukasus, Centralasien och grannskapsländerna) är det EuropeAid, som svarar för genomförandet av kommissionens samarbete, tillsammans med de av kommissionens delegationer som är berörda.

2.2. Nuvarande prioriteringar och verksamheter

Stiftelsens nuvarande prioriteringar härrör från målen i dess plan på medellång sikt 2004–2006 som dess styrelse antog i november 2003. De operativa prioriteringarna bygger på EU:s yttre politik gentemot varje partnerregion.

Stiftelsen använder huvudsakligen tre instrument operativt:

- Stöd till kommissionens program och spridning av EU:s politik.

- Kapacitetsuppbyggnad, information och analyser för partnerländerna.

- Innovation, lärande och utveckling, vilket inbegriper pilotprojekt för att analysera erfarenheterna av partnerländernas tillämpning av reformstrategier.

2.3. Tidigare utvärderingar

En extern utvärdering genomfördes 2002[8] och avrapporterades i ett meddelande från kommissionen i mitten av 2003[9]. I ett meddelande från 1997[10] behandlades resultaten av den första externa utvärderingen.

2.4. Finansiering

Stiftelsens medel anslås under kapitlet för yttre förbindelser i gemenskapsbudgeten, och har sedan 2000 varit uppdelat på två budgetposter: en från GD Yttre förbindelser (15 03 03, tidigare B7-664) och en från GD Utvidgning (15 03 02, tidigare B7-033).

Anslagsnivån för varje år under perioden 2002–2005 har planerats enligt överenskommelse i styrelsen om rullande planer på medellång sikt (2002–2004 och 2004–2006). Dessa planer omfattas av det årliga budgetförfarandet. Dessa medel utgör nästan alla stiftelsens inkomster.

I bilaga 2 redovisas fullständigt hur budgeten utvecklats (inklusive anslagna, överförda och ej utnyttjade medel) som en representativ illustration på hur medlen allokerats.

3. ÖVERSIKT AV DEN EXTERNA UTVÄRDERINGEN

Enligt artikel 17 i inrättandeförordningen, ändrad genom rådets förordning 2003, skall kommissionen utvärdera stiftelsen vart tredje år. Den nu aktuella externa utvärderingen inleddes sent 2004 och skulle avrapporteras 2006.

GD Utbildning och kultur utlyste ett öppet anbudsförfarande för en oberoende extern utvärdering av stiftelsen. Uppdraget tilldelades ITAD Ltd (samma organisation som utförde den tidigare utvärderingen). En styrkommitté tillsattes med ordförande från GD Utbildning och kultur och med företrädare för GD Yttre förbindelser, Utvidgning, EuropeAid, Sysselsättning, socialpolitik och lika möjligheter, tre medlemsstater (styrelseledamöter) samt stiftelsen.

Utvärderingens allmänna mål var följande:

- Att bedöma i hur hög utsträckning stiftelsens mål i dess arbetsprogram för 2002, 2003 och 2004 och dess handlingsplan från 2003 hade uppfyllts.

- Att bedöma i hur hög utsträckning kommissionens mål i dess meddelande från 2003 hade uppfyllts.

- Dra erfarenheter och ställa upp rekommendationer för stiftelsens verksamhet under planeringsperioden 2006–2008.

Den externa utvärderaren använde flera metoder. En utförlig matris upprättades för att dela upp de ovan skisserade huvudsakliga utvärderingsfrågorna och så att styrkommittén kunde se exakt hur varje fråga skulle besvaras. Utvärderarna fick en avsevärd mängd handlingar rörande stiftelsens verksamhet och dess interna bedömningar under den aktuella treårsperioden. Intervjuer hölls med kommissionens personal, ledamöter av Europaparlamentet och med flertalet av stiftelsens anställda. Denna kvalitativa information kompletterades med två enkäter: en till de berörda personerna vid kommissionen, i Europaparlamentet, i medlemsstaterna, i partnerländerna och vid andra organ samt en separat enkät till stiftelsens personal. Dessutom utvaldes fyra fallstudier som representerade olika regioner, verksamhetstyper, temaområden och perioder, och fyra partnerländer besöktes så att dessa fall kunde granskas ingående.

De preliminära resultaten lades fram för styrelsen vid dess sammanträde i november 2005. Slutsatserna och rekommendationerna från utvärderingen dryftades också vid dess sammanträde den 6 juni 2006.

4. DEN EXTERNA UTVÄRDERINGENS REKOMMENDATIONER MED KOMMISSIONENS SYNPUNKTER OCH REKOMMENDATIONER

I detta avsnitt sammanfattar och bedömer kommissionen de av utvärderarens resultat, slutsatser och rekommendationer som enligt kommissionens uppfattning förtjänar att framhävas. Vissa rekommendationer är riktade till kommissionen och andra till stiftelsen. Kommissionen uppmanar stiftelsen att bedöma och agera utifrån utvärderarens rekommendationer och ange de åtgärder den avser att vidta. Resultaten kommer att följas upp vid stiftelsen (genom styrelsen) och vid kommissionen.

Kommissionen kommer att lägga särskild vikt vid den externa utvärderingens rapport när den föreslår ändringar i stiftelsens inrättandeförordning.

För att underlätta jämförelser med den externa utvärderarens rapport[11] följer detta avsnitt som avsnittet om rekommendationer i den rapporten.

4.1. Politik och strategi

Utvärderarna fann att stiftelsen tillhandahåller en fokuserad uppsättning tjänster med klara politiska mål, något som uttrycks i planerna på medellång sikt och arbetsprogrammen, vilka varierar beroende på region i enlighet med vad som prioriteras i EU:s politik för yttre förbindelser. Vidare fann utvärderarna att stiftelsens program överensstämde med både EU:s och de enskilda ländernas strategier och att stiftelsen kunnat påverka reformernas inriktning.

Utvärderingen bekräftar uppfattningen att stiftelsens verksamhet ger valuta för pengarna. Kommissionen i Bryssel och delegationerna har en positiv uppfattning av stiftelsens tillhandahållande av expertis inom yrkesutbildning genom en rad tjänster. Stiftelsens mervärde beror på dess långsiktighet, dess förståelse av reformernas sammanhang, dess nätverk av experter och dess förmåga att snabbt och flexibelt tillgodose önskemål.

Utvärderarna fann att stiftelsens nuvarande tematiska uppdrag inom enbart yrkesutbildning är för restriktivt, även om man noterade att uppdraget på senare år tolkats med viss flexibilitet av både kommissionen och stiftelsen. I den förestående översynen av stiftelsens uppdrag bör man ta hänsyn till uppfattningen att yrkesutbildning är en del av det mer övergripande programmet för utveckling av mänskliga resurser och utvärderarna rekommenderar att man vid översynen tar hänsyn till utveckling av mänskliga resurser, yrkesutbildning, livslångt lärande och kopplingar till arbetsmarknaden och sysselsättningen.

Utvärderarna förespråkade också en något ökad flexibilitet vad gäller stiftelsens geografiska ansvarsområde. På så sätt skulle kommissionen kunna ta till vara stiftelsens särskilda expertis i länder på jämförbara utvecklingsnivåer med liknande socioekonomiska problem. Utvärderarna betonar att ökad flexibilitet i tolkningen av uppdraget bör åtföljas av inrättandet av mekanismer för att säkerställa sträng prioritering i stiftelsens verksamhet.

Kommissionen instämmer i stor utsträckning i utvärderarnas bedömning och rekommendationer, särskilt om stiftelsens tematiska uppdrag. Den ökande betydelsen av livslångt lärande inom EU:s utbildningspolitiska instrument kräver att stiftelsen får ett utvidgat uppdrag i tematiskt hänseende. Kommissionen tänker behandla denna fråga i den kommande översynen av inrättandeförordningen genom att utvidga stiftelsens uppdrag till ”att bidra, mot bakgrund av EU:s politik för yttre förbindelser, till förbättring av utvecklingen av mänskliga resurser, särskilt utbildning mot bakgrund av livslångt lärande, och relaterade arbetsmarknadsfrågor”.

Kommissionen anser att stiftelsen, som har begränsade resurser, bör behålla sin nuvarande geografiska inriktning. Därför föreslås att stiftelsens primära behörighetsområde anges i enlighet med instrumentet för stöd inför anslutningen och Europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet. För att göra det möjligt att använda stiftelsens expertis i områden som inte ingår i dess primära geografiska behörighetsområde, t.ex. de centralasiatiska länderna, föreslås att stiftelsens styrelse fattar ett särskilt beslut om detta på kommissionens förslag.

4.2. Effektivitet och genomslag för stiftelsens program

I rapporten bedöms effektivitet och genomslag för stiftelsens verksamhet, särskilt med avseende på dess arbete i partnerländerna. Det viktigaste underlaget var landsstudierna, där effektiviteten och genomslaget för stiftelsens verksamhet i ett urval av fyra partnerländer granskas i detalj. Utvärderarna fann att det var en komplex uppgift att bedöma de resultat och den inverkan som stiftelsen specifikt uppnått med tanke på sektorns natur, omfattningen på stiftelsens verksamhet och det breda spektrumet av berörda parter.

Generellt fann utvärderarna att stiftelsen lämnat ett effektivt och slagkraftigt bidrag till reformerna av yrkesutbildningen i partnerländerna. Utvärderarna skrev att kommissionens avdelningar både i Bryssel och på delegationerna betraktar stiftelsens bidrag mycket positivt, eftersom det tillför mervärde genom att tillhandahålla kunnande om yrkesutbildning och utveckling av mänskliga resurser genom en rad tjänster.

På samma sätt betraktas stiftelsens stöd till spridning av erfarenheter av yrkesutbildningspolitik och -reformer som ett användbart bidrag till reformprocessen, och detta hade dessutom fördelen att göra de berörda parterna i partnerländerna bekanta med EU:s utbildningspolitiska metoder. Utvärderarna fann att stiftelsens verksamhet kompletterade de kommissionsfinansierade programmen och bidrog till att dessa genomfördes effektivare. En väsentlig fråga som ställs i rapporten är dock hur man skall se till att det finns en nära koppling mellan stiftelsens pilotprojekt och kommissionens mer storskaliga insatser eller insatser som kan finansieras av andra givare.

Sammanfattningsvis anser utvärderarna att stiftelsen bör tillhandahålla en blandning av olika tjänster till kommissionen och partnerländerna.

Utifrån denna bedömning och mot bakgrund av de nya instrumenten för yttre bistånd föreslår kommissionen att stiftelsens verksamhet ses över i samband med översynen av stiftelsens inrättandeförordning. Kommissionen anser att stiftelsen framöver bör ha följande uppdrag:

- Tillhandahålla information, politiska bedömningar och råd om frågor kring utveckling av mänskliga resurser och dessas kopplingar till sektorspolitiska mål i partnerländerna.

- Stödja berörda parter i partnerländerna med kapacitetsuppbyggnad inom utveckling av mänskliga resurser.

- Underlätta utbyte av information och erfarenheter mellan givare som ägnar sig åt reformer av utvecklingen av mänskliga resurser i partnerländerna.

- Stödja genomförande, uppföljning och utvärdering av gemenskapens stöd till partnerländerna inom utveckling av mänskliga resurser.

- Sprida information, uppmuntra nätverksverksamhet och utbyte av erfarenhet och god praxis mellan EU och partnerländerna och mellan partnerländerna om frågor med anknytning till utveckling av mänskliga resurser.

4.3. Övervakning av stiftelsens program

I utvärderingsrapporten lades särskild vikt vid behovet av att öka stiftelsens kapacitet att övervaka sin verksamhet på projekt- och landsnivå. Utvärderarna medgav att övervakningen av stiftelsens resultat på landsnivå är en komplex fråga eftersom mycket av stiftelsens verksamhet inte utan vidare kan knytas till enskilda projekt som aktiviteter som bidrar till specifika resultat eller produkter. Stiftelsens verksamhet handlar mer om att underlätta informationsflödet och inte om att framställa produkter eller resultat (publikationer, nya kursplaner e.d.). I många fall fungerade dessutom stiftelsen som en tjänsteleverantör till kommissionen med stöd till utformning, uppbyggnad och uppföljning av projekt.

Enligt rapporten är stiftelsens största utmaning att övervaka inte bara produktionen av ett visst dokument utan mäta dess genomslag i nationella planer och reformer. Utvärderarna fann att stiftelsens nuvarande övervakningssystem, som är utformat för att mäta prestanda inom verksamheter och enskilda projekt, inte gav någon adekvat mätning av kvaliteten på stiftelsens tjänster och produkter eller dess inverkan på reformer av yrkesutbildningen i enskilda länder.

Kommissionen instämmer i utvärderarnas positiva slutsatser om att stiftelsens tekniska stöd till Tempusprogrammet varit effektivt och slagkraftigt. Kommissionen vill särskilt framhålla att stiftelsens Tempusavdelning fortsatt att tillmötesgå önskemål om förändringar i dess arbetssätt och fortsatt att vara effektivt organiserat trots den osäkerhet om Tempus framtid som kännetecknade den period som utvärderingen avser.

Kommissionen delar de externa utvärderarnas bedömning och slutsatser att stiftelsen behöver stärka sitt övervakningssystem på landsnivå. De tillgängliga uppgifterna om landsprogrammen måste samlas in systematiskt för att kunna tjäna som underlag för väl underbyggda beslut vid stiftelsen. Kommissionen uppmanar stiftelsen att ta till sig de externa utvärderarnas kritik och rekommendationer och utveckla ett tillförlitligt övervakningssystem för att ta itu med de brister som framkommit. För att tala med utvärderaren är utmaningen att utveckla ett tillvägagångssätt som tillhandahåller meningsfull information på den här nivå på ett sätt som inte är betungande eller mekaniskt.

4.4. Styrformer

Utvärderarna har särskilt granskat styrelsens roll och frågan om tillhandahållande av strategisk vägledning, utnämning av ledamöterna, sammanträdenas utformning, förfarandet för inval av nya ledamöter samt tillhandahållande av information och underlag före sammanträdena.

I rapporten noteras att styrelsens primära uppgift är bl.a. att godkänna det årliga arbetsprogrammet och budgeten, som sedan godkänns slutligt av Europaparlamentet. Utvärderarna konstaterar att även om styrelsen fullgör sin primära uppgift, kan det ifrågasättas om den bidrar effektivt till det strategiska beslutsfattandet. I rapporten framhålls att den viktigaste strategiska ledningen kommer från ordföranden och kommissionens ledamöter, medan man ifrågasätter i vad mån det är realistiskt att vänta sig att de andra ledamöterna skall bidra meningsfullt till den strategiska vägledningen, bl.a. på grund av att styrelseledamöterna främst har en bakgrund inom EU:s interna utbildningspolitik, medan stiftelsen främst har ansvar och uppgifter inom ramen för politiken för yttre förbindelser.

Beträffande den rådgivande gruppen fann utvärderarna att nätverket utgör ett utmärkt forum för dialog mellan företrädare för kommissionen, medlemsstaterna, partnerländerna och internationella organisationer. Däremot sägs att gruppen inte fullgör sitt syfte att ge styrelsen råd om arbetsprogrammet.

Kommissionen instämmer till viss del i de externa utvärderarnas bedömning och rekommendationer. Stiftelsens syften anges dock i dess inrättandeförordning, och dess verksamhet och prioriteringar bestäms därför i stor utsträckning av EU:s utrikespolitiska instrument. Därför kan det diskuteras hur stark styrelsens strategiska roll kan eller bör vara. Rekommendationen om att inrätta arbetsgrupper för särskilda viktiga ärenden bör övervägas ytterligare. Kommissionen är inte övertygad om förslaget att äska medel för en tjänst som handläggare vid stiftelsen för att stödja styrelsen.

Kommissionen har lämnat ett utkast till interinstitutionellt avtal om rambestämmelser för EU:s tillsynsmyndigheter (KOM(2005)59, februari 2005) till Europaparlamentet och rådet. Enligt utkastet skall styrelserna för sådana myndigheter ha begränsad storlek för att underlätta effektivt beslutsfattande och minska driftskostnaderna. Röstetalet bör vara lika för de ledamöter som utses av rådet respektive kommissionen. Kommissionen kommer att följa dessa principer i sitt förslag om ändring av stiftelsens inrättandeförordning.

Kommissionen instämmer i utvärderarnas slutsats att den rådgivande gruppen har frikopplats från sin förordningsenliga funktion. Visserligen är gruppen ett viktigt nätverk, men den har väsentligen förlorat sin funktion som ett av stiftelsens styrande organ. Planeringen av stiftelsens verksamhet fastställs alltmer i en dialog med kommissionen på grundval av EU:s biståndspolitiska prioriteringar, och den rådgivande gruppens obligatoriska yttranden spelar inte längre någon väsentlig roll för utformningen av stiftelsens verksamhet på årsbasis. Därför föreslås att gruppen inte kvarstår som ett förordningsfäst organ efter översynen av stiftelsens inrättandeförordning. Kommissionen uppmanar stiftelsen att ta hänsyn till utvärderarens rekommendationer när den ser över den rådgivande gruppen.

4.5. Kommunikation och informationsspridning

Utvärderarna fann att stiftelsen har ett framgångsrikt, professionellt kommunikationssystem i drift centralt, genom sin webbplats och genom sina publikationer. Utvärderarna uppgav att kommunikations- och spridningssystemet förbättrats rejält sedan den förra utvärderingen. Rapporten visar att stiftelsens kommunikationsverksamhet, särskilt dess webbplats, seminarier och utbyten, nyhetsbrevet samt dess tryckta material, var mycket effektiv (80 %).

Det sades dock i rapporten att det kunde förekomma överdriven tonvikt på att göra reklam för stiftelsen som institution. Därför föreslog utvärderarna att stiftelsen bör öka sin kapacitet att effektivt kommunicera sina resultat och sprida idéer och material om tematiska frågor med anknytning till yrkesutbildning. Stiftelsen bör också överväga att vidga sin spridning av material på partnerländernas språk för att göra sitt arbete mer tillgängligt för de berörda parterna i partnerländerna.

Kommissionen välkomnar den positiva utvecklingen på kommunikations- och informationsområdet sedan den förra utvärderingen. Stiftelsen uppmanas att ta hänsyn till den externa utvärderarens rekommendationer och föreslå de åtgärder som kan behövas.

5. SLUTSATSER

Kommissionen delar utvärderarnas generellt positiva bedömning av effektiviteten och genomslaget i stiftelsens verksamhet och anser att stiftelsen har lämnat ett värdefullt bidrag till gemenskapens verksamhet inom yrkesutbildning och reform av arbetsmarknaden i partnerregionerna. Kommissionen uppskattar stiftelsens arbete för att tillhandahålla expertrådgivning vid val och genomförande av projekt.

Som utvärderarna framhållit måste stiftelsen se över sin planeringscykel, särskilt undersöka hur kopplingarna mellan planeringen på medellång sikt, det årliga arbetsprogrammet, landsplanerna och den årliga verksamhetsberättelsen kan förstärkas och göras tydligare. Relevanta och mätbara indikatorer bör tas fram för att underlätta uppföljningen av graden av måluppfyllelse och underlätta bedömningen av stiftelsens genomslag på sina verksamhetsområden. Nya metoder bör övervägas för att förbättra utvecklingen och spridningen av relevant yrkesutbildningsmaterial och för att stärka stiftelsens kapacitet att kommunicera sina resultat.

Inrättandet av nya instrument för yttre bistånd, instrumentet för stöd inför anslutningen samt Europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet utgör ett viktigt steg mot en politisk snarare än programinriktad hållning till sektoriellt yttre bistånd. Bägge instrumenten är utformade för att ge stöd till att partnerländerna själva lyckas med nationellt utformade reformer av de aktuella sektorerna. Målen uppställs i dialog med partnerländernas regeringar och de får stöd att genomföra den reformprocess som de utformar och förvaltar.

I detta nya sammanhang kommer stiftelsen allt oftare att ombes förse kommissionen med information och bedömningar i samband med utformningen av insatserna och programplaneringen. Tonvikt bör också läggas vid att hjälpa partnerländerna att bygga upp sin kapacitet att utforma och genomföra inhemska reformstrategier och att främja nätverk och utbyte av erfarenheter och bra lösningar både mellan EU och partnerländerna och partnerländerna sinsemellan.

Stiftelsen för anpassa sin organisation och sitt arbetssätt till detta nya sammanhang. Stiftelsen måste i samordning med styrelsen och kommissionen ställa upp tydliga prioriteringar och kraftsamla sina tillgängliga resurser på kärnverksamheten.

För både kommissionen och stiftelsen kommer det att krävas ökad medvetenhet om och övervakning av vilka slags tjänster som erbjuds och efterfrågas, för att se till att stiftelsens verksamhet fortsätter att vara nyttig och relevant. Detta innebär att kommissionen bör hålla stiftelsen helt underrättad om nya eller reviderade prioriteringar eller strategier. På liknande sätt bör stiftelsen hålla kommissionen, både på fältet och centralt, à jour om sin verksamhet, sina initiativ och sina kontakter med berörda parter i partnerländerna, andra internationella givare och organ så att EU:s insatser blir enhetliga och tydliga. Detta förutsätter att bägge parter ånyo åtar sig att kommunicera och stödja varandra.

Stiftelsens ledning måste fortsätta sina ansträngningar att upprätta en tydlig vision inom stiftelsen om dess ställning och uppgift som ett europeiskt centrum för expertis i en ny institutionell miljö.

Generellt anser kommissionen att den externa utvärderingen ger nyttiga lärdomar och rekommendationer för stiftelsens utveckling som kompetenscentrum. Kommissionen uppmanar stiftelsen att lägga fram ett utkast till handlingsplan för styrelsen med dess bedömning och förslag på åtgärder med avseende på utvärderarnas och kommissionens samtliga rekommendationer i föreliggande rapport.

Kommissionens förslag till ändrad inrättandeförordning för stiftelsen kommer också att utgöra ett tillfälle för diskussioner och meningsutbyten med Europaparlamentet och rådet om stiftelsens framtid, mål, prioriteringar och organisation.

[pic]

Bilaga 2

BUDGETENS UTVECKLING 2002–2006

År |Gemenskapsbidrag (mn €) | Personal | Administration och infrastruktur |Drift |Tjänsteförteckning | Anslagna medel |Medel överförda till följande år |Ej utnyttjade medel | |2002 | B7-664: 12,8

B7-033 4,0

Totalt: 16,8 mn |9 890 000

(63,0%)

|1 386 050

(8,0%)

|5 523 950

(29,0%) |105 |16 795 986 |3 365 833 |4 014 | | 2003 | 15 03 03 13,7

15 03 02 3,5

Totalt: 17,2 mn |10 529 000

(65,0%)

|1 421 000

(8,0%) |5 250 000

(27,0%) |104 |16 969 378 |1 725 970 |230 622 | | 2004 | 15 03 03: 15,1

15 03 02: 2,5

Totalt: 17,6 mn | 10 993 973

(62,0%)

|1 390 027

(8,0%)

|5 276 000

(30,0%) |104 |17 321 617 |1 537 855 |278 383 | | 2005 | 15 03 03: 16,0

15 03 02: 2,5

Totalt: 18,5 mn | 11 287 000

(61,0%)

|1 453 000

(8,0%)

|5 760 000

(31,0%) |104 |18 089 560 |2 729 149 |410 440 | | 2006 | 15 03 03: 16,95

15 03 02 : 2,5

Totalt: 19,45 mn | 11 956 800

61,0%

|1 688 000

9,0%

|5 805 200

30,0% |105 | | | | |Sedan övergången till verksamhetsbaserad budget 2003: 15 03 02 ersätter B7-033; 15 03 03 ersätter B7-664.

[1] Rådets förordning (EG) nr 1648/2003 av den 18 juni 2003.

[2] Stiftelsens webbplats: http://www.etf.eu.int/

[3] Armenien, Azerbajdzjan, Vitryssland, Georgien, Kazakstan, Kirgizistan, Moldova, Mongoliet, Ryssland, Tadzjikistan, Turkmenistan, Ukraina och Uzbekistan.

[4] Bulgarien, Kroatien, Rumänien, Turkiet samt f.d. jugoslaviska republiken Makedonien.

[5] Albanien, Bosnien och Hercegovina, Serbien med Kosovo (enligt FN:s säkerhetsråds resolution 1244), samt Montenegro.

[6] Algeriet, Egypten, Israel, Jordanien, Libanon, Marocko, Palestinska myndigheten (Västbanken och Gazaremsan), Syrien och Tunisien.

[7] Se byråns webbplats: http://ear.europa.eu/

[8] Extern utvärdering av Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen, ITAD, november 2002: http://ec.europa.eu/dgs/education_culture/evalreports/index_en.htm#ETFinterim1

[9] KOM(2003) 287, 22.5.2003.

[10] KOM(1997) 379, 18.7.1997.

[11] External Evaluation of the European Training Foundation , ITAD, June 2006: http://ec.europa.eu/dgs/education_culture/evalreports/index_en.htm#ETFinterim3

Direktör

Muriel Dunbar

Planering, övervakning, utvärdering

Peter Greenwood

Tempus

Marleen Voordeckers

Verksamhet

Sandra Stefani

Extern kommunikation

Bent Sørensen

Administration och centrala tjänster

Olivier Ramsayer

Stiftelsens struktur 1.1.2006