(4)Den 28 november 2014 antog kommissionen den årliga tillväxtöversikten, som markerar inledningen av 2015 års europeiska planeringstermin för samordning av den ekonomiska politiken. Samma dag antog kommissionen, på grundval av förordning (EU) nr 1176/2011, rapporten om varningsmekanismen, i vilken Tjeckien inte angavs som en av de medlemsstater som skulle bli föremål för en fördjupad granskning.

(5)Den 18 december 2014 godkände Europeiska rådet prioriteringarna för att främja investeringar, skynda på strukturreformerna och fortsätta med en ansvarsfull, tillväxtfrämjande konsolidering av de offentliga finanserna.

(6)Den 26 februari 2015 offentliggjorde kommissionen 2015 års landsrapport för Tjeckien. Den innehöll en bedömning av hur väl Tjeckien har lyckats med de landspecifika rekommendationer som antogs den 8 juli 2014.

(7)Den 30 april 2015 lade Tjeckien fram sitt nationella reformprogram 2015 och sitt konvergensprogram 2015. För att beakta deras inbördes samband har de båda programmen bedömts samtidigt.

(8)Tjeckien omfattas för närvarande av stabilitets- och tillväxtpaktens förebyggande del. I sitt konvergensprogram för 2015 planerar regeringen att successivt förbättra det nominella underskottet till 1,9 % av BNP 2015 och ytterligare till 0,6 % av BNP år 2018. Regeringen redovisar sin avsikt att uppfylla det medelfristiga målet – ett strukturellt underskott på1 % av BNP – 2018, men enligt det omräknade strukturella saldot beräknas målet nås 2016. Enligt konvergensprogrammet förväntas den offentliga skuldkvoten att uppgå till närmare 41 % år 2015 och gradvis sjunka till 40,2 % år 2018. Det makroekonomiska scenario som ligger till grund för budgetberäkningarna är rimligt och åtgärderna för att stödja de planerade underskottsmålen från och med 2016 är tillräckligt specificerade. Det finns dock en risk att effekterna av de planerade åtgärderna på inkomstsidan kan bli lägre än beräknat. På grundval av kommissionens vårprognos 2015, förväntas referensvärdet för utgifter vara uppfyllt 2015. Under 2016 förväntas en viss avvikelse eftersom utgiftsökningarna netto överstiger referensvärdet på 0,3 % av BNP. Det kommer därför att krävas ytterligare åtgärder 2016. Rådet anser, på grundval av sin bedömning av konvergensprogrammet och kommissionens vårprognos 2015, att Tjeckien i stort sett kan förväntas följa stabilitets- och tillväxtpaktens regler. De viktigaste delarna av den nuvarande finanspolitiska ramen är på plats. Den medelfristiga budgetplaneringen och de numeriska finanspolitiska reglerna har dock en begränsad räckvidd och genomförandet har varit svagt. Ett förslag till reformpaket har flera gånger ändrats och skjutits upp och dess antagande planeras för närvarande till 2015. Tjeckien står fortfarande inför utmaningar vad gäller de offentliga finansernas hållbarhet på lång sikt, framför allt på grund av beräknade ökade utgifter för pensioner och hälso- och sjukvård. Utsikterna för pensionssystemet har förbättrats något till följd av mer gynnsamma demografiska prognoser. Den tjeckiska regeringen avser att successivt höja den lagstadgade pensionsåldern, men de förändringar som planeras på medellång sikt är alltför långsamma. Förändringar i det nuvarande systemet för indexering av pensioner diskuteras för närvarande, men inga åtgärder har ännu antagits. Även om vissa åtgärder har vidtagits för att förbättra kostnadseffektiviteten och förvaltningen i hälso- och sjukvårdssektorn har endast begränsade framsteg gjorts på detta område. Indikatorer som används för att mäta sjukhussektorns resultat visar att medicinsk behandling inte alltid ges på ett kostnadseffektivt sätt, samtidigt som tilldelningen av resurser hindras av pågående svårigheter med att genomföra ett system för ersättning av sjukhusens kostnader. Det finns också tecken på att allmänläkare inte på ett tillfredsställande sätt uppfyller sin roll som portvakter. Offentliga upphandlingar inom hälso- och sjukvårdssektorn kännetecknas ofta av oegentligheter, vilket tyder på otillräcklig styrning och tillsyn.

(9)De viktigaste utmaningarna på skatteområdet är att minska skatteundandragande och att göra skatteuppbörden billigare och mindre tidskrävande, både för skattebetalare och myndigheter. Tjeckien har identifierat efterlevnaden av skattelagstiftningen och kampen mot skatteundandragande som prioriteringar, och håller på att vidta ett antal åtgärder på dessa områden. Ett antal åtgärder infördes 2015, avseende såväl direkta som indirekta skatter, och ytterligare åtgärder planeras för 2016. Kostnaden för efterlevnad av skattelagstiftningen är dock fortfarande för hög. Att harmonisera skattebaserna för inkomstskatter, sociala avgifter och avgifter till hälso- och sjukvård skulle bidra till att förenkla skattesystemet, men denna ändring har inte införts och det finns för närvarande inga planer på att ta itu med denna fråga. Arbetet med att förenkla självdeklarationer och öka användningen av förtryckta formulär genomförs inte på ett systematiskt sätt. I stället för att förenkla momssystemet införde Tjeckien en tredje momssats 2014. Begränsade framsteg har gjorts i arbetet med att minska olikheterna i skattebehandlingen av anställda och egenföretagare. Skatteintäkter i Tjeckien bygger fortfarande till stor del på beskattningen av arbete och låginkomsttagare, särskilt sådana som saknar barn, bär en relativt tung skattebörda. Åtgärder som något minskar beskattningen av arbete för specifika grupper träder i kraft under 2015, men dessa kommer att ha en begränsad inverkan totalt sett. Fastighets- och miljöskatter (utom på bränsle) är fortfarande låga, vilket pekar på möjligheten att genomföra en skatteväxling från skatt på arbete till andra skatter.

(10)Begränsade framsteg gjordes under 2014 för att påskynda reformen av reglerade yrken, men den nationella handlingsplan som antogs i april 2015 innehåller ett antal konkreta åtgärder och insatser som är utformade för att förbättra regelverket och undanröja omotiverade eller oproportionerliga krav.

(11)Det arbete som gjorts under de senaste åren för att ta itu med korruptionen har försenats kraftigt. Den senaste handlingsplanen mot korruption omfattade ett antal prioriterade områden. Den innehöll lagar om finansiell kontroll, åklagarmyndigheter, finansiering av politiska partier, skydd för personer som slår larm om missförhållanden, förvaltning av statsägda företag och en ändring av lagen om fri tillgång till information. Det förefaller dock som om mycket lite görs för att få dessa lagar antagna. Antagandet och genomförandet av lagen om den offentliga förvaltningen och därmed sammanhängande åtgärder innebär att Tjeckien börjar ta itu med problemen med effektivitet och stabilitet i den offentliga förvaltningen. De offentliga investeringarna hämmas av både administrativa och lagstiftningsmässiga hinder för investeringsplanering samt av de utdragna förfarandena för att få bygglov och markanvändningstillstånd och dessa förfarandens brist på transparens. Offentlig upphandling har stått i fokus för ett antal initiativ under de senaste åren, men farhågor kring bristande insyn kvarstår fortfarande. Framför allt offentliggörs offentliga kontrakt fortfarande inte i ett centralt register. Effektiviteten i förfarandena för offentlig upphandling hämmas av otillräcklig styrning och utbildning av de upphandlande institutionerna. Översynen av systemet är fortfarande svagt utvecklad.

(12)Den totala sysselsättningsnivån är för närvarande hög, men vissa missgynnade grupper fortsätter att vara underrepresenterade på arbetsmarknaden. Bland dessa återfinns småbarnsföräldrar, lågutbildade arbetstagare, personer med funktionsnedsättning och romer. Vissa åtgärder har vidtagits för att stärka de offentliga arbetsförmedlingarnas effektivitet och ändamålsenlighet. Sysselsättningsnivån bland ungdomar ökar och de offentliga arbetsförmedlingarna försöker särskilt rikta sig till ungdomar. Bristen på barnomsorg av hög kvalitet och till rimliga priser och en begränsad användning av flexibla arbetstidslösningar gör det svårt för kvinnor med barn att delta på arbetsmarknaden. Vissa åtgärder har vidtagits för att öka tillgången till barnomsorg, men de politiska åtgärderna till stöd för offentlig barnomsorg för de yngsta barnen är fortfarande otillräckliga.

(13)Utbildningsresultaten i Tjeckien har förbättrats under de senaste åren, men strukturella utmaningar kvarstår. Deltagandet i eftergymnasial utbildning har ökat snabbt, men vissa problem har uppstått i samband med försämrad kompetens hos unga högskoleutbildade. Planen är att den försenade reformen av den högre utbildningen kommer att antas under 2015 och med den institutionell ackreditering, starkare intern kvalitetssäkring, större användning av profilanalyser av studerande och förbättrade finansieringssystem. Fler lärare måste rekryteras till den obligatoriska utbildningssektorn, men låga löner och en negativ syn på läraryrket gör det svårt att locka till sig sökande med talang för yrket. Ett nytt karriärsystem som utformats för att förbättra både rekryteringen av lärare och deras fortbildning bör vara klart under första halvåret 2015 och kunna införas i september 2016. Dess totala effekt beror dock i stor utsträckning på tillgänglig finansiering. Samtidigt saknas fortfarande en övergripande strategi för utvärdering av och stöd till lågpresterande skolor och elever. Införandet av en sådan strategi skulle kunna bidra till att öka effektiviteten och jämställdheten inom utbildningssektorn. Trots att regeringen har antagit en övergripande strategi för utbildning har endast begränsade framsteg gjorts när det gäller att göra utbildningssystemet mer inkluderande. Ungdomar med en mindre gynnad socioekonomisk bakgrund, inbegripet romer, lyckas sämre inom utbildningssystemet och på arbetsmarknaden.

(14)Kommissionen har inom ramen för den europeiska planeringsterminen gjort en omfattande analys av Tjeckiens ekonomiska politik och offentliggjort den i 2015 års landsrapport. Kommissionen har också bedömt konvergensprogrammet och det nationella reformprogrammet samt uppföljningen av de rekommendationer Tjeckien har fått under tidigare år. Kommissionen har inte bara beaktat programmens relevans för hållbarheten i finanspolitiken och den socioekonomiska politiken i Tjeckien, utan även i vilken utsträckning EU:s regler och riktlinjer har iakttagits, mot bakgrund av behovet att stärka den övergripande ekonomiska styrningen i Europeiska unionen genom att framtida nationella beslut fattas med beaktande av synpunkter på EU-nivå. Kommissionens rekommendationer inom ramen för den europeiska planeringsterminen återspeglas i rekommendationerna 1–4.

(15)Mot bakgrund av denna bedömning har rådet granskat Tjeckiens konvergensprogram och dess yttrande återspeglas särskilt i rekommendation 1.

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS Tjeckien att under perioden 2015–2016 vidta följande åtgärder:

1.Uppnå en korrigering av de offentliga finanserna på 0,5 % av BNP år 2016. Ytterligare förbättra kostnadseffektiviteten och förvaltningen i hälso- och sjukvården.

2.Bekämpa skatteundandragande, förenkla skattesystemet och genomföra handlingsplanen mot korruption. Vidta åtgärder för att öka öppenheten och effektiviteten vid offentliga upphandlingar, särskilt genom att upprätta ett centralt register över offentliga kontrakt och stärka styrning och tillsyn.

3.Sänka de höga skatter som tas ut på låginkomsttagare genom skatteväxling till andra områden. Ytterligare förbättra tillgången på barnomsorg till överkomliga priser.

4.Anta reformen av den högre utbildningen. Garantera lämplig utbildning för lärare, stödja lågpresterande skolor och vidta åtgärder för att öka andelen missgynnade barn, inbegripet romer, som deltar i utbildningssystemet.

Utfärdad i Bryssel den