8.8.2000 SV C 226/1 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
II
(Forberedande ra ¨ttsakter)
REGIONKOMMITTE ´N
Yttrande från Regionkommittén om:
— ”Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala
kommittén och Regionkommittén om vissa gemenskapsåtgärder för att bekämpa diskrimine-ring”,
— ”Förslag till rådets direktiv om inrättande av allmänna ramar för likabehandling i arbetslivet”,
— ”Förslag till rådets direktiv om genomförandet av principen om likabehandling av enskilda
personer oavsett ras eller etniskt ursprung”, och
— ”Förslag till rådets beslut om inrättande av gemenskapens handlingsprogram mot diskrimine-
ring 2001–2006”
(2000/C 226/01)
BAKGRUND
Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och
Regionkommittén om vissa gemenskapsåtgärder för att bekämpa diskriminering (KOM(1999) 564
slutlig).
Förslag till rådets direktiv om inrättande av allmänna ramar för likabehandling i arbetslivet (KOM(1999)
565 slutlig — 1999/0225 CNS).
Förslag till rådets direktiv om genomförandet av principen om likabehandling av enskilda personer
oavsett ras eller etniskt ursprung (KOM(1999) 566 slutlig — 1999/0253 CNS).
Förslag till rådets beslut om inrättande av gemenskapens handlingsprogram mot diskriminering
2001–2006 (KOM(1999) 567 slutlig — 1999/0251 CNS).
Rådets beslut av den 19 januari respektive 4 februari 2000 att i enlighet med artikel 265 första stycket i
EG-fördraget rådfråga Regionkommittén.
Beslutet av den 2 juni 1999 i Regionkommitténs presidium att uppdra åt utskott 5 — socialpolitik,
folkhälsa, konsumentskydd, forskning och turism — att utarbeta yttrandet i frågan.
Regionkommitténs deklaration som antogs vid EU:s konferens om rasism och främlingsfientlighet i Graz
den 9 november 1998 (Graz-deklarationen).
C 226/2 SV 8.8.2000 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
Regionkommitténs yttrande av den 13 juni 1996 om förslaget till rådets beslut om att utse 1997 till
Europaåret mot rasism (CdR 156/96 fin (1)).
Regionkommitténs yttrande av den 12 juni 1997 om rasism, främlingsfientlighet och antisemitism (CdR
80/97 fin (2)).
Regionkommitténs yttrande av den 11 mars 1999 om en handlingsplan mot rasism (CdR 369/98 fin (3)).
Regionkommitténs yttrande av den 16 september 1999 om internationella äldreåret (CdR 442/98 fin (4)).
Rådets direktiv 97/80/EEG om bevisbörda vid mål om könsdiskriminering (5).
Det utkast till yttrande (CdR 513/99 rév. 1) som antogs av utskott 5 den 6 mars 2000. Föredragande:
Agneta Granberg (S–PPE) och Peter Moore (UK–ELDR).
Avståndstagande från alla former av diskriminering är ett grundvillkor för Europeiska unionens utveckling
till ett område med frihet, säkerhet och rättvisa, vilket är ett av målen i artikel 2 i EU-fördraget, och ärfastslaget i artikel 13 i EG-fördraget.
Att stärka skyddet av medlemsstaternas medborgares rättigheter och intressen anges som ett av de
grundläggande målen i artikel 2 i EU-fördraget.
Att förebygga och bekämpa rasism och främlingsfientlighet anges som ett av unionens mål i artikel 29 i
EU-fördraget.
All diskriminering på grund av nationalitet är förbjuden enligt artikel 12 i EG-fördraget.
EG-fördraget ger i artikel 13 rådet befogenhet att genom enhälligt beslut på förslag av kommissionen och
efter att ha hört Europaparlamentet vidta lämpliga åtgärder för att bekämpa diskriminering på grund av
kön, ras, etniskt ursprung, religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning.
Förslagen till direktiv sätter upp ett gemensamt minimiskydd mot diskriminering och ger de enskilda
medlemsstaterna möjlighet att införa högre skyddsnivåer och mer omfattande skydd.
Mot bakgrund av ovanstående antog Regionkommittén följande yttrande vid sin 33:e plenarsession den
12–13 april 2000 (sammanträdet den 12 april).
1. Regionkommittén bestämt avvisade alla former av samgående eller politiskt
samarbete med partier som gör rasistiska eller främlingsfientli-ga uttalanden, på lokal, regional, nationell eller europeisk nivå,
och vädjade till alla demokratiska partier och alla myndigheter 1.1. Regionkommittén avvisar bestämt alla former av dis-
på samtliga nivåer att med alla till buds stående demokratiska kriminering.
medel motverka sådana gruppers och rasistiska rörelsers
aktiviteter.
1.2. ReK erinrar om och bekräftar åter deklarationen av den
9 november 1998 (Graz-deklarationen), i vilken kommittén
(1) EGT C 337, 11.11.1996, s. 63.
(2) EGT C 244, 11.8.1997, s. 58.
1.3. Graz-deklarationen utvidgas till att gälla alla former (3) EGT C 198, 14.7.1999, s. 48.
av diskriminering som anges i artiklarna 12 och 13 i EG- (4) EGT C 374, 28.12.1999, s. 36.
(5) EGT L 14, 20.1.1998, s. 6. fördraget.
8.8.2000 SV C 226/3 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
RA¨TTSLIG GRUND OCH SUBSIDIARITETEN BEHOVET AV SA ¨RDIREKTIV
1.4. ReK välkomnar att kommissionen frivilligt har remitte- 1.13. ReK välkomnar kommissionens förslag som ett vik-
rat direktivförslagen till Regionkommittén och därmed erkän- tigt första steg mot att genomdriva artikel 13 i EG-fördraget.
ner hur relevanta dessa är för vanliga medborgare. Kommittén Kommittén beklagar dock att kommissionens sätt att steg för
anser att obligatorisk rådfrågning av ReK samt medbeslutande- steg lägga fram särdirektiv kan skapa intrycket av att det finns
förfarandet för parlamentet bör föras in i artikel 13 i EG- en hierarki i diskrimineringen.
fördraget och att dessa brister bör rättas till vid regeringskonfe-
rensen.
1.14. ReK anser att särskilda direktiv bör utformas för de
återstående diskrimineringsgrunder som omnämns i artikel 13
1.5. Som ReK föreslog i resolutionen om ”En handlingsplan i EG-fördraget, dvs. ålder, funktionshinder, religion eller överty-
mot rasism” uppmanas kommissionen att inrätta en mellan- gelse och sexuell läggning (de skäl som hänför sig till rådets
institutionell arbetsgrupp mot diskriminering. direktiv om likabehandling av enskilda personer oavsett ras
eller etniskt ursprung skulle, genom att de utvidgas, gälla för
alla kommande direktiv som tar upp de andra grunderna).1.6. Med tanke på att medlemsstaterna har tiden fram till
den 31 december 2002 på sig för att införliva direktiven i sin
egen lagstiftning uppmanas kommissionen att i avvaktan på1.15. ReK anser att förbudet mot diskriminerande behand-medlemsstaternas införlivande av direktiven ta hänsyn tillling i förslaget till arbetslivsdirektiv bör utsträckas till att ävendirektivförslagen i sina förslag till riktlinjer för sysselsättningengälla den anställdes partner (av samma eller motsatt kön) ellerför åren 2001 och 2002.familjesituation.
LOKALA OCH REGIONALA MYNDIGHETERS ROLL 1.16. ReK är införstådd med att ansvaret för undervisning-
ens innehåll och utbildningsväsendet ligger kvar hos medlems-staterna. ReK uppmanar därför dessa att utvidga rådets direktiv
1.7. ReK betonar att kampen mot diskriminering också är om likabehandling av enskilda personer oavsett ras eller etniskt
en fråga om att förändra attityder och värderingar. Lokala och ursprung till att täcka utbildningsområdet. I detta avseende
regionala myndigheter kan spela en viktig roll i detta avseende, skulle det vara lämpligt att uppmuntra undervisning om det
eftersom de agerar på gräsrotsnivå och har nära kontakt med mångkulturella samhället så att barnen så tidigt som möjligt
vanliga medborgare. får insikt om kulturell mångfald.
1.8. De lokala och regionala myndigheterna är viktiga
EFTERLEVNAD arbetsgivare och tillhandahållare av varor och tjänster i sina
regioner och har därför en betydande roll när det gäller att
demonstrera de möjligheter som finns. De borde ge exempel
1.17. Kravet på att ha uppsikt över arbetsstyrkans samman- på hur man på bästa sätt kan genomföra och uppfylla
sättning har en väsentlig betydelse för att öka medvetenheten dessa direktiv, som en förebild för andra arbetsgivare och
och det skall därför vara obligatoriskt för enskilda arbetsgivare tillhandahållare av varor och tjänster.
eller tillhandahållare av varor och tjänster inom den offentliga
eller privata sektorn att dokumentera, följa upp och utvärderahur direktiven följs. Detta krav bör tillämpas i enlighet med 1.9. ReK anser att det är viktigt att involvera minoritets-
gällande normer för uppgiftsskydd och får inte leda till att grupper i det politiska livet på alla nivåer (lokal, regional,
enskilda anställda kan identifieras. nationell, europeisk). Detta gäller även vid uttagning av
kandidater.
1.18. ReK anser inte att antalet anställda är ett lämpligt
mått på ett företags resurser, även om mindre och störreDEFINITIONERföretag ibland måste behandlas på olika sätt.
1.10. ReK vill fästa uppmärksamheten på vikten av att
1.19. ReK välkomnar kravet i rådets direktiv om likabe- definiera diskrimineringens grunder för att underlätta möjlig-
handling av enskilda personer oavsett ras eller etniskt ursprung heterna till rättslig prövning.
på inrättande av oberoende organ i medlemsstaterna, eftersom
dessa organ kommer att ha mycket stor betydelse somstöd för enskilda som utsatts för diskriminering. Kommittén 1.11. ReK anser att indirekt diskriminering och bevisbördan
beklagar dock att kravet på inrättande av oberoende organ i könsdiskrimineringsfall bör definieras i enlighet med direktiv-
(artikel 12 i rådets direktiv om likabehandling av enskilda förslagen.
personer oavsett ras eller etniskt ursprung) inte utsträckts till
att gälla även andra diskrimineringsgrunder. Risken för sådan
diskriminering som kan hänföras till flera olika grunder har 1.12. ReK anser att artikel 5 f beträffande åldersgränser i
förslaget till arbetslivsdirektiv är oklar och bör skrivas om. således inte behandlats på ett tillfredsställande sätt.
C 226/4 SV 8.8.2000 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
HANDLINGSPROGRAMMET 1.26. ReK uppmanar budgetmyndigheten att se till att
handlingsprogrammet får tillräckliga finansiella medel samt attlokala och regionala myndigheter kan få stöd, samtidigt1.20. ReK anser att ett inslag i handlingsprogrammet skallsom de administrativa förfarandena förenklas (något somha till syfte att öka kunskapen om och förståelsen för sådanRegionkommittén vid ett flertal gånger föreslagit).diskriminering som kan hänföras till flera olika grunder.
1.27. ReK anser att samverkan mellan det föreslagna hand-1.21. ReK anser att mindre nätverk och intressegrupper börlingsprogrammet och andra existerande program måste redasha tillträde till den andra delen av det föreslagna handlings-ut i detalj så att de olika programmen kan kompletteraprogrammet lika väl som de större nätverk som anges ivarandra med ökade samordningsvinster som följd, utan attförslaget.existerande initiativ ersätts eller att man dubblerar det som
redan görs.
1.22. ReK anser att lokala och regionala myndigheter och
andra som förmedlar information bör engageras fullt ut i detHANDBOK OM BEKA ¨MPNING AV RASISMföreslagna handlingsprogrammet, eftersom de har de största
förutsättningarna att öka medvetenheten om programmet mot1.28. Med hänvisning till sina resolutioner om rasism ochdiskriminering.om äldre personer, där en inventering av goda exempel på
dessa båda områden föreslås, avser ReK att ge ut en handbok
1.23. Samtidigt som kommittén är införstådd med att för lokala myndigheter som arbetsgivare med goda exempel
etablerade europeiska nätverk mot diskriminering har en på åtgärder mot rasism. Handboken bör innehålla exempel
ovärderlig roll att spela anser kommittén att även mindre från varje medlemsstat på initiativ som täcker alla de sex
gräsrotsorganisationer bör rådfrågas och engageras i hand- grunder för diskriminering som anges i artikel 13 i EG-
lingsprogrammet. fördraget.
1.24. ReK anser att alla projekt som finansieras av det REK:S PERSONALPOLITIK
föreslagna handlingsprogrammet måste involvera intressenter
på gräsrotsnivå, och att detta måste vara en förutsättning för1.29. ReK uppmanar sin generalsekreterare att utvärderaatt få EU-stöd under programmet.generalsekretariatets personalpolitik och personalprofil och
rapportera till presidiet inom ett år om huruvida ReK efterleverden nya lagstiftningen — till dess anda och bokstav — när den 1.25. ReK beklagar att ingen hänsyn till kontrakts- eller
bidragsregler har tagits i samband med finansieringen och träder i kraft samt om åtgärder som bör vidtas i samband med
detta. anser att detta bör rättas till.
Bryssel den 12 april 2000.
Regionkommitténs
ordförande
Jos CHABERT