SV    SV SV 
 
SV    SV  EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 16.7.2008 
SEK(2008) 2264 
  
ARBETSDOKUMENT FRÅN KOMMISSIONENS AVDELNINGAR 
 
Medföljande dokument till 
Förslag till 
 
EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS DIREKTIV 
 
om samordning av lagar och andra förfat tningar som avser företag för kollektiva 
investeringar i överlåtbara värdepapper (fondföretag) 
 
SAMMANFATTNING AV K ONSEKVENSANALYSRAPPORTEN  
{KOM(2008) 458 slutlig} 
{SEK(2008) 2263} 
 
SV 2   SV ARBETSDOKUMENT FRÅN KOMMISSIONENS AVDELNINGAR 
SAMMANFATTNING AV KONSEKVENSANALYSRAPPORTEN 
1. Ö VERSYN AV FONDFÖRETAGSDIREKTIVET  
Fondföretagsdirektivet 
Direktivet om företag för kollektiva invester ingar i överlåtbara värd epapper (fondföretag)1 
antogs 1985. Det syftade till att skapa en inre marknad för inve steringsfonder som skulle ge 
bättre affärs- och investeringsmöjligheter fö r såväl branschen som investerarna. Genom 
direktivet fastställdes ett an tal krav som investeringsfonder måste uppfylla för att kunna bli 
föremål för handel över nationsgränserna inom  EU. Framför allt syft ade kraven till att 
säkerställa en hög nivå på skyddet av investerarna . Genom direktivet infördes också det första 
”passet för finansiella tjänster”.  
Fondföretagsdirektivet har skap at grundförutsättningar för at t utveckla den europeiska 
fondmarknaden. I juni 2007 förvaltade fondföret agen tillgångar till ett värde av 6 biljoner 
euro. De står för cirka 75 % av marknaden för investeringsfonder i Europa. Trots denna 
positiva utveckling har det klart visat sig att di rektivet var alltför begränsande och hindrade 
fondförvaltare och administratörer från att fullt ut  utnyttja alla utvecklingsmöjligheter. Genom 
ändringar under 2001 fick fondförvaltarna utvidg ade investeringsbefogenheter, men ingenting 
gjordes åt de hinder som fanns för en ökad effektivitet inom branschen.  
Översynen av de rättsliga ramarna för fondföre tagen har skett i tre steg (se figur 1). Under 
2005 inleddes en offentlig diskussion om behovet (och den eventuella omfattningen) av åtgärder på EU-nivå genom kommissionens grönbok  om investeringsfonder
2. Både 
kommissionens studier och samråd et med intressenter har lett till samma slutsats: arbetet bör 
inriktas på att ändra direktivet så att de  återstående hindren för marknadstillträde kan 
avlägsnas och branschen kan organisera förval tning och administration av fonder effektivare 
och ändamålsenligare.  
Dessa överväganden vidareutvecklades i vitboken  om investeringsfonder3 och dess 
konsekvensanalys. I denna analyserades en rad möjliga anpassningar som syftade till att ge fondbranschen både ökad effektivitet på utbudssi dan och stärkta positione r på efterfrågesidan. 
I vissa fall drogs i konsekvensanalysen slutsats en att åtgärder på EU-nivå inte föreföll 
tillräckligt motiverade. Branschledda eller natione lla initiativ ansågs vara tillräckliga eller att 
föredra. I andra fall bedömdes andra åtgärder än  lagstiftning vara det mest kostnadseffektiva 
alternativet. Analysen avslutades med en  redogörelse för de fall där ändringar av 
lagstiftningen ansågs vara nödvändiga. I en lighet med detta förutskickades i vitboken 
ändringar av fondföretagsdirektivet på fem områden: 1. notifieringsförfarandet, 2. fusioner 
                                                
 
1 Direktiv 85/611/EEG av den 20 december 1985, ändrat bl.a. genom dire ktiv 2001/ 107/EG och 
2001/108/EG av den 21 januari 2002, båda också kallade fondföretag III-direktiven.  
2 Grönbok om förbättrande av EU:s ramar för investeringsfonder, KOM(2005) 314 slutlig, 12 juli 2005. 
3 Vitbok om förbättrade ramar för den inre marknaden för investeringsfonder, KOM(2006) 686 slutlig, 15 
november 2006. 
 
SV 3   SV mellan fonder, 3. sammanläggning av tillgångar,  4. förvaltningsbolagspass och 5. förenklade 
prospekt. 
Den 22 mars 2007 offentliggjorde generaldir ektoratet för den inre marknaden ett 
samrådsdokument som underlag för det offentliga samrådet om formerna för dessa ändringar 
av lagstiftningen. Syftet med samrådet var att få återkoppling om utformningen av de åtgärder 
som förutskickades i vitboken. De synpunkter som kom in gav viktiga oc h värdefulla bidrag 
till konsekvensanalysen.  
Figur 1: Översynen av ramarna för fondföretagen  
 Output 
 
 
 
 
   
Grönbok 
 
 
   
Vitbok 
 
 
 
Samråds-
dokument 
 
Lagstift-
nings-
förslag Marknads-
misslyckande? 
Behov av 
åtgärder? 
Vilka? Input 
 
 
 
 
Rapport från expert-
gruppen om 
kapitalförvaltning och 
samråd 
 
 
Öppen hearing och 
samråd om grönboken 
 
Expertgruppens 
rapport om marknads-
effektivitet, öppen 
hearing och samråd 
+ 
studier/workshops 
+ 
Konsekvensanalys 
(vitboken) 
  
Samrådsdokument ja
ja
paket 
Utform-
ning av 
lösnin garAnalytisk strategi År 
    
2004 
  
 
2005 
   
 
2006 
     
2007 
 
2. I DENTIFIERADE PROBLEM SOM NÖDVÄNDIGGÖR EN ÄNDRING AV 
FONDFÖRETAGSDIREKTIVET  
2.1. Hinder för marknadsföring av fonder i andra medlemsstater  Det 
notifieringsförfarande som infördes genom 1985  års direktiv är ofta långdraget och 
tungrott. Tillsynsmyndigheterna i värdmedlemsst aten ställer ofta större krav än vad 
som anges i direktivet och tidsfristen på tv å månader iakttas inte alltid. Därför har 
förfarandet kommit att liknas vid en andra auktorisati on av fonden. Fondbranschens 
årliga direkta kostnader för att fullfölja notifieringarna beräknas till 25 miljoner euro (vilket ska läggas till de mer än 20 milj oner euro som krävs för den inledande 
 
SV 4   SV notifieringen)4. Ännu mer betydande medel förloras genom att möjligheter inte kan 
utnyttjas på grund av tidsutdräkten innan produkterna kan introduceras på 
marknaden.  
Därför rekommenderades i konsekvensanalysen till vitboken att ändringarna av 
direktivet skulle syfta till följande: a) Snabbare notifiering. b) Informationsutbyte mellan tillsynsmyndigheterna i stället för det befintliga förfarandet. c) Klargörande av varje medlemsstats myndighe ters uppgifter och ansvar. 
2.2. Mängder av fonder av mi ndre än optimal storlek
. Den europeiska fondmarknaden 
präglas av ett stort antal små fonder. Vid utgången av år 2006 förvaltade 54 % av fonderna i Europa tillgångar på mindre än 50 miljoner euro. En genomsnittlig 
europeisk fond är mer än fem gånger mindre än sin amerikanska motsvarighet. Det är 
kostnadskrävande att förvalta stora uppsä ttningar av små fonder. Därigenom kan man 
inte utnyttja skalfördelar och kostnaderna ökar. Upp till 6 miljarder euro beräknas kunna sparas in
5.  
I vitbokens konsekvensanalys dr ogs slutsatsen att det fanns  två åtgärder som skulle 
kunna hjälpa fondbranschen att utnyttja de mö jliga skalfördelarna fullt ut: 1. rättsliga 
ramar för fusioner (över nationsgränserna) mellan fonder och 2. möjlighet till 
sammanläggning av enheter för fondföretag. 
2.3. Bristande flexibilitet i organisa tionen av värdekedjan inom sektorn . Även om det 
genom 2001 års ändringar infördes ett pa ss för associationsrättsliga fondföretags 
förvaltningsbolag, är det för närvarande inte möjligt för förvaltningsbolag att förvalta fondföretag i andra medlemsstater. Bestäm melserna om detta från 2001 har blivit 
verkningslösa på grund av tvetydigheter i skrivningarna i direktivet och oförenliga 
ambitioner inom tillsynen. Därför måste fondgrupper etablera fullt utvecklade 
förvaltningsbolag i varje medlemsstat dä r de önskar erbjuda ett fondprogram.  
I konsekvensanalysen identifierades et t uppenbart behov av att införa ett 
verksamhetspass. För att förvaltnings bolagspass skulle kunna införas var det 
nödvändigt att finna fungerande kostnadse ffektiva lösningar för tillsynen över 
distansförvaltade fonder och genomdrivandet av de bestämmelser dessa omfattas av. 
2.4. Ineffektivt utformade förenklade prospekt
. Trots klargörandena i kommissionens 
rekommendation från 20046 har det förenklade prospektet inte fyllt sin uppgift att ge 
investerarna ett ändamålsenligt underlag fö r sina investeringsbeslut. Det förenklade 
prospektet är för långt och komplicerat  och därför av begränsat värde för 
investerarna. Samtidigt kostar det relativt mycket tid och pengar för branschen att ta 
fram förenklade prospekt.  
I konsekvensanalysen lades det fram en ny modell för de förenklade prospekten: 
direktivet skulle ändras så att det inriktades på de centrala principerna för 
                                                 
4 ”A Harmonised, Simplified Approach to UCITS Registration”, EFAMA  och IMA, april 2005. 
5 ”Building an Integrated European Fund Management Industry: cross-border mergers of funds, a quick 
win?”, Invesco , januari 2005. 
6 Kommissionens rekommendation 2004/384/EC av den 27 april 2004 om vissa delar av innehållet i det 
förenklade prospekt som föreskrivs i lista C i bilaga I till rådets direktiv 85/611/EEG. 
 
SV 5   SV informationen till investerarna och så att närmare föreskrifter (t.ex. om format och 
innehåll) skulle kunna fastställa s genom genomförandeåtgärder. 
3. U TFORMNINGEN AV DE ÄNDRINGAR AV LAGSTIFTNINGEN SOM FÖRESPRÅKADES I 
VITBOKEN  
Vid utformningen av de nya bestämmelserna har ett antal möjligheter beaktats. Dessa har 
bedömts enligt kriterierna om ändamålsenlighe t, marknadsintegratio n och investerarskydd. 
Konsekvenserna sammanfattas i tabellen i bilagan.  
 
SV 6   SV 3.1. Att avlägsna hindren för marknadsföri ng av fonder i andra medlemsstater  
Notifieringsförfarandet  
I samrådsdokumentet presenterades en genomgrip ande reform av notifieringsförfarandet. Den 
skulle gå ut på direkt kommunikation från  myndigheten i hemmedle msstaten till dess 
motsvarighet i värdmedlemsstaten. Myndighetern a i en värdmedlemsstat skulle inte kunna 
motsätta sig att vederbörligen auktoriserade fondföretag började  marknadsföra sina produkter 
i den staten.  
Reaktionerna på samrådsdokumente t uttryckte överlag stöd för förslagen men också vissa 
betänkligheter beträffande värdmyndighete rnas möjligheter att genomdriva icke-
harmoniserade bestämmelser om annonsering. Vid den slutliga utformningen av förslagen 
jämförde kommissionen följande två möjliga alternativ:  
1. Att behålla värdmyndighetens förhandskontroll (”ex ante”7)av fondföretagens marknads-
föringsarrangemang men minska tid sfristen för denna kontroll.  
2. Att tillåta omedelbar marknadsföring av fondföretaget på värdmarknaden: 
värdmyndighetens kontroller sker då fortlöpande ”ex  post” med kraftig inri ktning på de lokala 
distributionskanalerna.  
Den analys som gjordes visade att det första alte rnativet (”ex ante”-kontroll) inte skulle ge 
någon väsentlig förbättring av den nuvarande situationen. Kostnaderna för notifierings-
förfarandet skulle inte minska nämnvärt. Os äkerheterna om när fondföretaget kan börja 
marknadsföra sig i värdmedlemsstaten skulle oc kså kvarstå. Notifieringsf örfarandet skulle då 
fortsätta att fungera som ett hinder för markna dstillträde. Det skul le minska utbudet av 
disponibla fonder för investerar na och hålla tillbaka konkurrens krafterna (och deras positiva 
effekter på de avgifter investerarna betala r för fonderna). Följaktlig en skulle endast en 
kraftfull förenkling av förfarandet ge någr a väsentliga positiva effekter. Detta kan uppnås 
genom det andra alternativet. Det har hävdats a tt ett avskaffande av värdmedlemsstatens ”ex 
ante”-kontroller skulle kunna undergräva skyddet av  investerarna. Konsekvensanalysen visar 
dock att denna risk är tämligen liten.  
3.2. Åtgärder mot dominansen av små fonder 
a) Fusioner mellan fonder  
I samrådsdokumentet presenterades en prelim inär modell för EU-ramarna för fusioner mellan 
fondföretag för intressenterna. De föreslagna ramarna skulle täcka en  rad vanligen använda 
fusionstekniker (se följande diagra m) och tillämpas på både inhe mska och gränsöverskridande 
fusioner. Ett antal krav för tillsynsmyndigheternas godkännande av fusioner och särskilda 
bestämmelser för skydd av inve sterarna lades också fram. 
                                                 
7 Dvs. kontroll innan fondföretaget har introducerats på marknaden i värdmedlemsstaten. (På 
motsvarande sätt sker kontroller ”ex post” efter det att fondföretaget har introducerats på marknaden i 
värdmedlemsstaten.) 
 
SV 7   SV A B C Övertagande 
fond 
Överlåtande  
fondÖverlåtande 
fond Fusion genom etablering av ny 
fond 
A B 
Överlåtande 
fond Övertagande 
fond Fusion genom förvärv/ 
sammanslagning  
 
Den föreslagna metoden fick överlag stöd av alla  kategorier av intressenter. Det uttrycktes 
dock viss oro beträffande de föreslagna rättigheterna för investerarna. Därför togs följande båda alternativ upp i konsekvensanalysen: 
1. Information om fusionen ges endast till i nvesterarna i den överlåt ande fonden (som upphör 
att existera). 
2. Information om fusionen ges ti ll både investerarna i den över låtande och i den övertagande 
fonden. 
Konsekvensanalysen visade på at t inget av dessa alternativ va r helt tillfredsställande med 
hänsyn till effektiviteten och s kyddet av investerarna. Det förs ta alternativet minskar de 
administrativa kostnaderna för branschen men ger upphov till viss oro beträffande skyddet av 
investerarna. Genom det andra re duceras riskerna för skyddet av investerarna till ett minimum 
men kostnaderna blir betungande i överkant. Enligt analysen är en kombination av de båda 
alternativen den mest tillrådliga vägen. Det skul le kunna innebära att information systematiskt 
ges till investerarna i den öve rlåtande fonden men också i vissa  fall till invest erarna i den 
övertagande fonden. Det rekommend eras till exempel att den tillsynsmyndighet som ansvarar 
för beslutet om den föreslagna fusionen ska bedöma de möjliga effekterna av fusionen på investerarna i den mottagande fonden och, när så är  lämpligt, besluta att även de investerarna 
ska informeras.  
b) Sammanläggning av tillgångar
 
I konsekvensanalysen redovisades följande båda möjliga sammanläggningstekniker: 
sammanläggning av enheter i vid mening och så kallade master-feederstrukturer. Dessa 
begrepp presenteras grafiskt nedan.  
I samrådsdokumentet presenterades i stora drag  de ändringar av fondföretagsdirektivet som 
krävs för att skapa rättsliga ramar för sa mmanläggning av enheter. Samrådsdokumentet 
inriktades på grundval av en preliminär konsekvensanalys på master-feederstrukturer. 
Deltagarna i samrådet fann de föreslagna ramarna väl normativa. Valet av teknik för 
sammanläggning av enheter fick stöd av en ma joritet av deltagarna. Några av dem uppmanade 
dock kommissionen att överväga att införa ra mar för sammanläggning av enheter i vid 
mening. Konsekvensanalysen har därför  inriktats på följande alternativ: 
1. Att tillåta sammanläggni ng av enheter i vid mening. 
 
SV 8   SV 2. Att tillåta master-feederstrukturer. 
 Master A
Feeder α Master C Master D 
Feeder β Feeder γ 20%20%
30% 50 % 
20% 
50% 50%60%Master BSammanläggning av enheter i 
vid mening 
Master 
Feeder α Feeder β Feeder γ Master-feedermodell 
(upp till) 100 % 
(upp till) 100 % (upp till) 100 %
 
Möjligheten att tillämpa sammanläggning av enhe ter i vid mening skulle kunna ge betydande 
fördelar för aktörerna inom br anschen. Flexibilitet i sammansättn ingen av feederfonder skulle 
kunna ge fondproducenterna möjlighet att anpassa sina fondprogram till växlande trender och skiftningar i efterfrågan från investerarna. Kommissionen anser dock att ett införande av en 
sådan möjlighet skulle vara lika med att släppa ef ter på kraven i de befintliga bestämmelserna 
för fond-i-fondföretag
8. Att släppa efter på dessa dive rsifieringskrav skulle kunna ge 
betydande oavsedda effekter för investerarna. Slutsatsen i konsekve nsanalysen är därför att ett 
enkelt master-feederalternativ är att föredr a i fråga om såväl effektivitet som skydd av 
investerarna. 
3.3. Åtgärder mot bristande flexibilitet i organisationen 
Förvaltningsbolagspasset  
I samrådsdokumentet presenterades ett försök at t finna en avvägning mellan ett fullständigt 
förvaltningsbolagspass och tillsynsmyndigheternas  krav. I de föreslagna ramarna ingick 
bestämmelser för att skapa ett minimum av substans åt begreppet domiciliering av fonder och effektivisera mekanismerna för sama rbetet mellan tillsynsmyndigheterna.  
Till skillnad mot de övriga fyra punkterna uttr yckte deltagarna i samrådet klart skiftande 
synpunkter på förslaget. Branschföreträdarna gav uttryck för sin besvikelse över den 
föreslagna räckvidden för passet. Andra, huvudsa kligen nationella myndi gheter, ansåg att den 
föreslagna utformningen inte gav någon klar definition av tillsynsmyndigheternas respektive 
ansvarsområden. Med hänsyn till de principiel la frågor som väcktes under samrådet har 
konsekvensanalysen inriktats på följande alternativ: 
1. Bevara status quo (dvs. inte göra någonting). 
2. Få förvaltningsbolagspasset att fungera för as sociationsrättsliga fonde r och utvidga det till 
kontraktsrättsliga fonder.  
3. Få förvaltningsbolagspasset att funge ra för associationsrättsliga fonder. 
                                                
 
8 En ”fond-i-fond” är en fond vars portfölj i huvudsak består av fondandelar (och likvida medel). I 
fondföretagsdirektivet ingår en rad bestämmelser som fond-i-fondföretag måste följa, bl.a. en skyldighet 
att investera i minst fem fonder. 
 
SV 9   SV Kommissionens analys tyder på  att avsaknaden av ett förv altningsbolagspa ss verkligen 
berövar branschen möjligheter till flexib ilitet i domicilieringsfunktioner och 
kostnadsbesparingar. Efter samrådsdokumentet har arbetet inriktats på utarbetande av 
bestämmelser för att undvika lu ckor i tillsynen, osäkerheter e ller överbelastning genom att 1. 
klargöra fondföretagets och förv altningsbolagets tillsynsmyndighe ters respektiv e ansvar, 2. 
skapa mekanismer för att ge fondföretagets ti llsynsmyndighet och förvaringsinstitutet redskap 
för att övervaka och genomdriva överensstä mmelsen med gällande bestämmelser på 
fondföretagets etableringsort och 3. säkers tälla att förvaltningsbolaget och dess 
tillsynsmyndighet ger allt nödvändigt stöd till fondföretagets tillsynsmyndighet och förvaringsinstitutet. 
Arbetet med utarbetandet av effektiva bestämme lser har visat på att detta skulle leda till 
följande: 
• Omfattande krav på informationsutbyte och rapportering mellan förvaltningsbolag, 
fondföretagets tillsynsmyndighet, förvaltni ngsbolagets tillsynsmyndighet, fondföretagets 
administration och förvaringsinstitutet. 
• Många frågor om de respektive ansvarsområd ena skulle kvarstå olösta – fondföretagets 
tillsynsmyndighet och förvaringsinstitutet skulle  i stor utsträckning vara beroende av 
förvaltningsbolaget och dess tillsynsmyndighet för att kunna fullgöra sina skyldigheter. 
Det finns farhågor för bristande samband mellan incitament och ansvar. 
• Osäkerhet om möjligheterna att genomdriva ramarna kvarstår, särskilt i fråga om 
kontraktsrättsliga fonder. Efte rsom kontraktsrättsliga fonder är den enda förekommande 
formen för fondföretag i 13 medlemsstater fö refaller den ekonomiska betydelsen av ett 
förvaltningsbolagspass för associatio nsrättsliga fonder vara begränsad. 
Slutsatsen i konsekvensanalysen är därför att de t slag av bestämmelser som skulle krävas för 
att inrätta ett förvaltningsbolagspass skulle leda till omfattande byråkrati och stora administrativa kostnader. De skulle inte helt und anröja de risker för tillsynen som uppstår då 
fonder förvaltas över nationsgränserna. De möjliga nackdelarna har bedömts vara större än de förväntade fördelarna. Kommissionen föreslår därf ör att bestämmelserna i direktivet på detta 
område inte ska ändras utan att status quo bevaras varvid fondförvaltarna genomför 
gränsöverskridande förvaltning med hjäl p av lösningar som bygger på delegering. 
Kommissionen avser att be värdepapperstill synskommittén (CESR) ge råd om säkra, 
ändamålsenliga och kostnadseffektiva lösningar som kan skapa förtroende när det gäller en 
rad problem som rör tillsyn och riskhantering. 
3.4. Åtgärder mot det förenklade prospektets bristande effektivitet  
Basfakta för investerare
 
I konsekvensanalysen redovisades en rad möjliga ändringar i fråga om längden, innehållet och 
också namnet på det förenklade prospektet (som  av vissa ansågs vara förvirrande). Utifrån 
dessa presenterades i samrådsdokumentet en ny utformning av informationen till investerare 
med beteckningen basfakta. Därigenom föreslogs en sammanställning av rättvisande, tydlig 
och icke vilseledande information. De föreslagna ramarna välkomnades överlag av intressenterna. Deltagarna uttryckte dock skilda åsikter om att det enligt förslaget inte krävdes att basfakta skulle presenteras i ett enda dokument. Konsekvensanal ysen är därför  inriktad på 
följande båda alternativ: 
 
SV 10   SV 1. Basfakta ges i form av moduler som inte nödvändigtvis sammanställs i ett enda dokument. 
2. Basfakta ges i ett enda fristående dokument. Modulmetoden skulle medge större  flexibilitet i presentationen av informationen. Det skulle 
då bli möjligt att anpassa informationen till  investerarkategorier och till de använda 
distributionskanalerna och –metoderna. Ett e nda dokument skulle dock  med stor sannolikhet 
vara enklare att utnyttja för i nvesterarna. De skulle också bättre kunna jämföra produkterna. 
En sådan möjlighet att jämföra fonder skulle  på medellång sikt främja konkurrenskrafterna 
och därigenom sätta press på priserna (avgifterna). Om man ser till kostnaderna för att efterleva bestämmelserna skulle en modulmetod dessutom medföra högre 
anpassningskostnader för branschen. Ett enda fristående dokument fram står därför som det 
alternativ som bäst tillg odoser målen investerarskydd och effektivitet.  
4. D
ET FÖRESLAGNA ÅTGÄRDSPAKETET  
I konsekvensanalysen föreslås därför åtgärder för att 
(1) radikalt förenkla notif ieringsförfarandet, 
(2) underlätta fusioner mellan fonder, 
(3) tillåta master-feederstrukt urer (sammanläggning), och 
(4) grundligt se över de förenklade prospekten. 
De föreslagna åtgärderna förväntas leda till ek onomiska besparingar i form av både statiska 
kostnadsminskningar för branschen och invester arna och dynamiska fördelar till följd av 
konkurrens och produktivitetsvinster. Flera miljar der euro skulle kunna sparas årligen genom 
direkta effektivitetsvinster. Dessa kommer undan för undan att föras över till investerarna: 
delvis genom bättre resultat (på grund av lägre fondkostnader), delvis genom 
avgiftssänkningar som framtvingas genom ökad konkurrens och investerarnas möjligheter att 
jämföra fonder. Om fondföretag en ges större flexibilitet nä r det gäller organisationen och 
driften av sin verksamhet och förfarandena förenklas bör nya affärsmöjligheter kunna skapas 
och fondbranschens konkurrenskraft i förhålla nde till andra produkter  och marknader kunna 
ökas i och med att kraven på ad ministrativt arbete minskas. En ytterligare integrering av 
marknaden för investeringsfonder kommer också a tt ge de europeiska investerarna ett större 
urval av bättre presterande fonder. Om den höga  nivå på investerars kyddet som fondföretagen 
redan ger bevaras kommer dessa företags attrak tionskraft att stärkas både inom och utom 
EU:s gränser. I det långa loppet kommer dessa positiva ef fekter att bidra till att effektivisera 
ekonomin och öka dess konkurrenskraft och däri genom förverkliga Lissabonstrategins mål 
inom denna viktiga sektor. 
 
SV 11   SV  
Bilaga: Summering av konsekvensanalysen  
(Valda alternativ markeras med fetstil.) 
 Effekt på  Gynnar :  
Tillgängliga alternativ  investerar
skyddet effektivite
ten marknadsintegrationen  
Notifiering     
Ex ante -kontroll (av marknadsförings-
arrangemang)  + - Nej 
Fortlöpande ex post- kontroller  +/≈ + Ja 
Fusioner mellan fonder     
Information endast till den upphörande 
fondens investerare  - + Ja 
Information till alla investerare1 + - Nej 
Sammanläggning av enheter     
Tillåta sammanläggning av enheter i vid 
mening.  - +/- Ja 
Tillåta master-feederstrukturer  + + Ja 
Förvaltningsbolagspass     
Inte göra någonting2 +/- - Nej 
Fb-pass för kontraktsrättsliga och 
associationsrättsliga fonder  -- ≈ Ja 
Fungerande Fb-pass för associationsrättsliga 
fonder.  - - Ja 
Förenklade prospekt     
Basfakta i modulform  +/- - Nej 
Basfakta i ett enda fristående dokument.  + + Ja 
1Endast i vissa fall.   
2Även om detta alternativ inte framstår som avgjort överlägset, har betydande farhågor framkommit 
under analysen beträffande möjligheterna att genomföra de båda andra. 
Bedömning: '+' = positiv '-' = negativ ≈ = neutral