Dessa två faktum utgör en betydande utmaning för kommissionens tjänster med ansvar för att utarbeta den rapport som krävs enligt artikel 44.4 i förordning (EG) nr 882/2004 för att granska alla årliga rapporter som mottagits för den aktuella perioden i syfte att fastställa tydliga tendenser i utförandet av offentliga kontroller och bristande efterlevnad som fastställs genom dessa kontroller. Det nuvarande arbetet med utarbetandet av genomförandeakten enligt artikel 113.2 i förordning (EU) nr 2017/625 förväntas bidra till att lösa detta problem i framtiden genom att införa standardmodeller för överlämnandet av medlemsstaternas årliga rapporter. Dessa kommer också att göra det möjligt för medlemsstaterna att lättare och snabbare samla in uppgifter till den årliga rapporten på central nivå och överlämna den till kommissionens tjänster.

Under perioden 2014–2016 överlämnade endast ett fåtal medlemsstater sin årliga rapport till kommissionens tjänster inom den tidsfrist som föreskrivs i artikel 44.3 i förordning (EG) nr 882/2004 (”Inom sex månader från slutet av det år rapporten avser”). Detta underlåtande att följa den föreskrivna tidsfristen återspeglar bl.a. de svårigheter som medlemsstaterna upplever vid insamlandet på central nivå av alla uppgifter som är nödvändiga för den årliga rapporten. För att illustrera: den 10 juli 2017 hade den årliga rapporten för 2016 överlämnats av tre medlemsstater (av 28), den årliga rapporten för 2015 av 25 medlemsstater och den årliga rapporten för 2014 av alla 28 medlemsstater. Medlemsstaternas årliga rapporter varierar också väsentligt i framläggandet av uppgifter och i karaktären av de uppgifter som läggs fram.

Kommissionens kontroller och uppföljningsverksamheten ger medlemsstaterna, kommissionen och berörda parter en tydlig bild av genomförandegraden för foder- och livsmedelslagstiftningen samt för bestämmelserna om djurhälsa och djurskydd. Dessutom bidrar de i hög grad till lagstiftningsöversynen för att säkerställa att EU-lagstiftningen är ”lämplig för sitt ändamål”. I och med att förordning (EU) 2017/625 blir tillämplig i december 2019 kommer antagandet av de genomförandeakter och delegerade akter som föreskrivs i denna förordning att ge möjligheter att använda kunskapen från kommissionens kontroll- och uppföljningsverksamhet för att stärka och stödja offentliga kontroller under de kommande åren. Syftet är att företag och myndigheter genom de nya bestämmelserna ska dra nytta av minskade administrativa bördor, effektivare processer och förstärkta kontroller. Konsumenterna kommer att dra nytta av mer öppenhet om hur kontroller utförs för att säkerställa livsmedelssäkerhet och höga standarder för växtskydd, djurhälsa och djurskydd samt för att förhindra bedrägerier.

Medlemsstaternas revisioner av sina offentliga kontrollsystem, enligt förordning (EG) nr 882/2004, är viktiga för den övergripande förvaltningen av dessa kontroller, eftersom de garanterar att kontrollerna genomförs enligt kraven, med information om deras verkningsfullhet och, i förekommande fall, med förslag till förbättringar. Samtliga medlemsstater bekräftar att revisioner är på plats, men ett antal medlemsstater rapporterade att resursåtstramningar begränsade genomförandet av planerade revisionsprogram. Det är en avsevärd skillnad mellan medlemsstaterna, men det är förståeligt med tanke på att de alla har egna revisionscykler och tenderar att fokusera på olika prioriterade områden. Kommissionens tjänster fortsätter att organisera regelbundna möten mellan medlemsstaternas nationella revisionsexperter (the National Audit Systems Network (NAS Network)), för att dela och diskutera erfarenheter, vanliga problem och fastställa god/bästa praxis för att hantera revisionsbehovet. Dessutom har kommissionens tjänster genomfört en serie av NAS-revisioner för att få en övergripande bild av deras process (se kapitel 5 för ytterligare detaljer).

Med tanke på det bidrag som HACCP gör för att säkerställa produktionen av säkert livsmedel och för att a) få en bra övergripande bild av situationen, och b) fastställa möjligheter till förbättringar, genomförde kommissionens tjänster en serie av revisioner om HACCP under 2014. Resultaten av dessa revisioner har sammanställts i en översiktsrapport som offentliggjordes i juni 2015. Detta har i sin tur lett till initiativ om utbildning, informationsutbyte om god praxis och en översyn av nuvarande HACCP-krav samt vägledning om dessa krav. På samma sätt, och när det gäller hygien, inledde kommissionens tjänster en översyn av hygienen under processen och offentliga kontroller i slakterier i nära samarbete med medlemsstaterna för att se hur slakthygienen kan säkerställas ännu bättre. Arbetet syftar till att fastställa gemensamma problem, spridning av god praxis och inkluderar träningselement.

Slutligen nämns i de flesta rapporter förbättringar som uppnåtts vid kontrollernas genomförande genom en översyn av förfaranden, anordnande av utbildning och ökad tillgång till relevant dokumentation (även online). Rapporterna fastställde också resultatet av nationella revisioner (se under Nationella revisionssystem, kapitel 4.4) som en relevant källa för förbättringar och effektiviseringar. Kommissionens tjänster genomförde revisioner i medlemsstaterna för att få information om åtgärder som vidtagits för att kontrollera att kontrollerna är verkningsfulla, vilket krävs enligt förordning (EG) nr 882/2004. Detta har varit viktigt för att lyfta fram behovet av att fokusera mer på kvaliteten i stället för på antalet kontroller som ett mått på övergripande verkningsfullhet.

Det är särskilt svårt att tolka eller jämföra uppgifter om bristande efterlevnad som upptäckts under offentliga kontroller som utförts enligt förordning (EG) nr 882/2004. Enligt artikel 3 i denna förordning ska kontrollerna utföras med en frekvens som tar hänsyn till riskerna. Som ett resultat indikerar en uppenbar hög upptäckt av bristande efterlevnad inte nödvändigtvis en allmänt låg efterlevnadsnivå, utan kan faktiskt indikera en bra riskbaserad inriktning för kontrollerna. Att avgöra om en hög grad av bristande efterlevnad speglar effektiva, välriktade offentliga kontroller eller en låg efterlevnadsnivå är inte möjligt endast genom en granskning av årliga rapporter. Sådana fastställanden måste göras genom utvärderingar på plats, som de som utförts under revisioner av kommissionens tjänster (se kapitel 5).

5.KOMMISSIONENS KONTROLLVERKSAMHET I MEDLEMSSTATERNA

Inom ramen för EU:s kontroller utför kommissionens tjänster revisioner för att kontrollera att foder- och livsmedelslagstiftningen, djurs hälsa och djurskydd följs, och kraven på offentliga kontroller. Revisionsrapporterna innehåller rekommendationer för att ta itu med fastställda brister. Rapporterna, medlemsstaternas handlingsplaner för att ta itu med rekommendationerna och landsprofiler som dokumenterar framstegen vid utförandet av dessa planer offentliggörs, vilket tillhandahåller berörda parter och medborgare faktisk och transparent information om hur medlemsstaterna genomför EU-lagstiftningen på ett korrekt sätt.

Kommissionens kontrollverksamhet i medlemsstaterna, vilken mer i detalj exemplifieras i det arbetsdokument som åtföljer denna rapport, fokuserade på kommissionens centrala prioriteringar, t.ex. på de offentliga kontrollsystemen för växtskyddsmedel, djurhälsa och antimikrobiell resistens, men också på många andra områden som är avgörande för livsmedelssäkerhet och djur- eller växtskydd.

Flera av kommissionens serier av revisioner i medlemsstaterna omfattade kontroller om saluföring och användning, godkännande och hållbar användning av växtskyddsmedel,,. De fastställde svagheter i godkännandet och saluföringen av växtskyddsmedel på flera områden, men fann också alltmer välutvecklade offentliga kontrollsystem för användarna. Framsteg har gjorts i genomförandet av direktivet om hållbar användning av bekämpningsmedel i och med inrättandet av utbildnings- och intygssystem för fackfolk och testningen av spridare. Integrerad bekämpning – en hörnsten i direktivet – är dock fortfarande underutnyttjad. Detta måste hanteras av medlemsstaterna i deras reviderade nationella handlingsplaner, som kommer att revideras av kommissionen. All ovanstående verksamhet syftar till att förbättra medlemsstaternas nuvarande kontrollsystem och ge försäkringar till konsumenterna om en alltmer ansvarsfull och hållbar användning av växtskyddsmedel.

På djurskyddsområdet inledde kommissionen ett treårigt projekt för att underlätta och säkerställa bättre djurskydd under transporten. Detta inbegrep skapandet av riktlinjer för god praxis för fem viktiga djurarter (nötkreatur, hästar, svin, fjäderfä och får) och bedömningen av deras användning för att bättre följa EU:s bestämmelser för djurs hälsa. Besök i medlemsstater med god praxis för kontroll av boskapsfordon i samband med kommissionens underlättade utbyte mellan medlemsstaternas nationella kontaktpunkter, bidrog till att ytterligare skydda djur under transport. Lika användbara var en skrivbordsstudie och en serie revisioner om djurskydd vid tidpunkten för dödandet, vilka gjorde det möjligt att dela bästa praxis och organisera särskilda utbildningsevenemang.

I samband med Europeiska kommissionens handlingsplan för 2011 mot de stigande hoten från antimikrobiell resistens genomförde kommissionen revisioner om genomförandet av obligatorisk övervakning och rapportering av antimikrobiell resistens hos djur och livsmedel samt informationsinsamlingsverksamhet om strategierna för att uppmana till försiktig användning av antibiotika på djur. Förbättringsmöjligheter och god praxis som fastställdes under denna verksamhet användes också när man utvecklade den omfattande ”EU One Health Action Plan against Antimicrobial Resistance”.

Två andra kommissionsaktiviteter är värda att lyfta fram.

För det första utarbetas numera översiktsrapporter för de flesta revisionsserierna. Deras syfte är att ge en övergripande bild av kontroller som utförs av medlemsstaterna inom ett visst område och att fastställa frågor som är relevanta för alla medlemsstater. Dessutom lyfter de fram problem som uppstått vid genomförandet av den relevanta lagstiftningen och god praxis som har fastställts. För det andra görs större användning av skrivbordsanalys och undersökningsuppdrag för att komplettera revisionsarbetet, för att ge kommissionen en klar inblick i hur EU-lagstiftningen fungerar och om eventuella problem som kan uppstå vid dess tillämpning. Översiktrapporter om dessa aktiviteter utarbetas och offentliggörs också.

Dessa två aktiviteter är speciellt utformade för att stödja kommissionens lagstiftningsrevision för att säkerställa att EU-lagstiftningen är aktuell, användbar och verkställbar till rimliga kostnader, i linje med utvecklingen inom området och därmed ”lämplig för sitt ändamål”. Som sådana bidrar de kontroller som kommissionen utför direkt till agendan för bättre lagstiftning. Översiktsrapporterna innehåller också ett tillkännagivande av planerade åtgärder som svar på rapporternas resultat. För att sprida information om slutsatser, god praxis eller lärdomar som beskrivs i dessa rapporter delas de också i samband med programmet Bättre utbildning för säkrare livsmedel.

6.KOMMISSIONENS UPPFÖLJNING OCH UPPRÄTTHÅLLANDE AV LAGSTIFTNINGEN

Att vidta effektiva och pågående åtgärder för att säkerställa att EU-lagstiftningen genomförs korrekt och tillämpas i hela unionen är fortfarande en prioritet för kommissionen inom de områden som omfattas av denna rapport. Den föregående rapporten beskrev hur kommissionen systematiskt följer upp sina revisionsresultat och relaterade rekommendationer. Dessa processer fortsatte att vara effektiva för att hantera de allra flesta fastställda bristerna. I slutet av december 2016 vidtog medlemsstaterna korrigerande åtgärder eller gjorde tillfredsställande åtaganden för att ta itu med dem inom godtagbara tidslinjer:

·för 97 % av rekommendationerna från revisioner under rapporteringsperioden 2012–2014; och

·för 94 % av rekommendationerna från revisioner under rapporteringsperioden 2013–2015.

Kommissionens strategi för upprätthållande av lagstiftningen innebär att övervaka hur EU-lagstiftningen tillämpas och genomförs, lösa problem med medlemsstaterna för att avhjälpa eventuella lagöverträdelser och vidta överträdelseåtgärder enligt artikel 258 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, när så är lämpligt. Inledandet av ett sådant förfarande mot medlemsstater som underlät att säkerställa genomförandet av kraven avseende värphöns välbefinnande och förbudet mot icke-inredda burar under 2012 ledde till att flera medlemsstater vidtog snabba korrigeringsåtgärder, vilket avvärjde behovet av rättsliga åtgärder för att fortsätta i de flesta fall. Detta illustrerar att en välbetänkt användning av överträdelseförfarandet på områden av överordnad betydelse där lagstiftningen innehåller tydliga rättsliga krav, kan vara mycket effektiv för att uppnå de erforderliga korrigeringsåtgärderna. Kommissionen antog ett liknande tillvägagångssätt när det gäller djurskyddet för grisar på jordbruksföretagen och system för att hålla dräktiga suggor i gruppboxar.

Trots dessa insatser uppstår fortfarande problem i samband med tillämpningen och verkställigheten av EU-rätten, vilket kräver en starkare inriktning på kontroll av verkställigheten för att allmänintresset ska tillgodoses. Kontrollen av verkställigheten stöder och kompletterar förverkligandet av de politiska prioriteringar som ställts upp. Arbetet med att säkerställa en verkningsfull verkställighet av befintlig EU-lagstiftning måste erkännas av alla som deltar i verkställigheten av EU-lagstiftningen, vilket är avgörande för att arbetet med att utveckla ny lagstiftning uppnår sitt mål.

Partnerskapet mellan kommissionen och medlemsstaterna, vilka spelar en central roll i genomförandet, måste stärkas så att fördelarna med EU-lagstiftningen kommer allmänheten till nytta. Verkställigheten måste hanteras omedelbart. Kommissionen och medlemsstaterna måste fortsätta sina insatser för att tillämpa EU-lagstiftningen och slå ned på lagöverträdelser.

Kommissionen kommer att uppmuntra och hjälpa medlemsstaterna att förbättra sin kapacitet att verkställa EU-lagstiftningen och tillhandahålla rättsmedel för att se till att slutanvändarna av EU-lagstiftningen, vare sig de är privatpersoner eller företag, kan utöva sina rättigheter fullt ut. Nätverk och utbyte av bästa praxis är centrala aspekter i denna insats.

Oberoende administrativa myndigheter eller inspektioner som krävs enligt EU-lagstiftningen spelar en viktig roll vid genomförandet och verkställigheten. Kommissionen kommer därför särskilt att se till att de är tillräckligt och lämpligt utrustade för att fullgöra sina uppgifter.

Slutligen, i linje med principerna för sin agenda för bättre lagstiftning, kommer kommissionen att fokusera på bättre tillämpning och genomförande av EU-lagstiftningen, som i slutändan också kommer att stödja bättre efterlevnad, vilket gynnar både medborgare och företag.