EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 17.12.1998 
KOM(1998) 707 slutlig 
ÅTERKOMMANDE RAPPORT 
FRÅN KOMMISSIONEN OM BULGARIENS FRAMSTEG PÅ 
VÄGEN MOT ANSLUTNING 

Innehållsförteckning 
A. Inledning 
a) Förord 
b) Förbindelserna mellan Europeiska unionen och Bulgarien 
Den förstärkta strategin inför anslutningen 
Den senaste tidens utveckling av de bilaterala förbindelserna 
B. Kriterier för medlemskap 
1. Politiska kriterier 
1.1 Demokrati och rättsstat 
Parlamentet 
Den verkställande makten 
Den dömande makten 
Åtgärder för att.bekämpa korruption 
1.2 Mänskliga rättigheter och skydd av minoriteter 
Medborgerliga och politiska rättigheter 
Ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter 
Minoriteters rättigheter och skydd 
1.3 Allmän bedömning 
2. Ekonomiska kriterier 
2.1 Inledning 
2.2 Den ekonomiska utvecklingen efter offentliggörandet av kommissionens yttrande 
Makroekonomisk utveckling 
Strukturreformer 
2.3 Bedömning på grundval av Köpenhamnskriterierna 
Övergången till en fungerande marknadsekonomi 
Förmåga att hantera konkurrens och marknadskrafter 
2.4 Allmän bedömning 
3. Förmåga att påta sig de skyldigheter som ett medlemskap medför 
3.1 En gränslös inre marknad 
Den allmänna ramen 
De fyra friheterna 
Konkurrens 
3.2 Ny teknik och framtidsfrågor 
Informationssamhället 
Utbildning, yrkesutbildning och ungdomsfrågor 
Forskning och teknisk utveckling 
Telekommunikation 
Den audiovisuella sektorn 
3.3 Ekonomiska och fiskala frågor 
Den ekonomiska och monetära unionen 
Å 
Beskattning 
Statistik 
3.4 Politiken inom olika sektorer 
Industri 
Jordbruk 
Fiske 
Energi 
Transport 
Små och medelstora företag 
3.5 Ekonomisk och social sammanhållning 
Sysselsättning och sociala frågor 
Regionalpolitik och sammanhållning 
3.6 Miljö och livskvalitet 
Miljö 
Konsumentskydd 
3.7 Rättsliga och inrikes frågor 
3.8 Utrikespolitik 
Handel och internationella ekonomiska förbindelser 
Utvecklingssamarbete 
Tull 
Den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken 
3.9 Finansiella frågor 
Finansiell kontroll 
3.10 Allmän bedömning 
4. Den offentliga förvaltningens förmåga att tillämpa gemenskapens 
regelverk 
C. SLUTSATS 
D. Partnerskap för anslutning och nationella program för antagande av 
gemenskapens regelverk: Övergripande bedömning av 
genomförandet 
1. Partnerskap för anslutning 
2. Nationellt program för antagande av gemenskapens regelverk 
Bilaga 
Statistiska uppgifter 
3 
A. Inledning 
a) Förord 
Enligt meddelandet Agenda 2000 skall kommissionen regelbundet lämna en rapport till 
Europeiska rådet om de framsteg som vart och ett av kandidatländerna i Central- och 
Östeuropa gjort i förberedelserna för medlemskap. Den första rapporten skall enligt 
meddelandet lämnas i slutet av 1998. Vid toppmötet i Luxemburg beslöt Europeiska rådet 
följande: 
"När det gäller granskningen av de framsteg som har gjorts av varje kandidatstat i Central-
och Östeuropa inför anslutningen med avseende på Köpenhamnskriterierna, i synnerhet i 
vilken takt övertagandet av unionens regelverk sker, kommer kommissionen att för varje stat 
överlämna regelbundna rapporter till rådet, vilka i förekommande fall skall åtföljas av 
rekommendationer att inleda bilaterala regeringskonferenser och detta redan från slutet av 
1998. Innan dessa rapporter utarbetas kommer genomförandet av partnerskapen för anslutning 
och' framstegen beträffande övertagandet av regelverket att studeras tillsammans med varje 
kandidatstat inom ramen för Europaavtalens organ. Kommissionens rapporter kommer att 
ligga till grund for de beslut som inom rådets ram skall fattas om hur 
anslutningsförhandlingarna skall föras och beträffande deras utvidgning till att omfatta andra 
kandidatstater. I detta sammanhang skall kommissionen fortsätta att följa den metod som 
fastställs i Agenda 2000 i utvärderingen av kandidatstaternas förmåga att uppfylla de 
ekonomiska kriterierna och att påta sig de skyldigheter som anslutningen medför. 
Det är nödvändigt att bibehålla ett dynamiskt synsätt när kandidatstaternas framsteg skall 
utvärderas inom ramen för de regelbundna rapporter som kommissionen kommer att förelägga 
rådet." 
Europeiska rådet bekräftade dessa slutsatser vid sitt möte i Cardiff och konstaterade följande: 
"Unionen prioriterar utvidgningsprocessen för de länder som nämns i slutsatserna från 
Europeiska rådet i Luxemburg, inom vilken de som kandidater aktivt kan gå vidare i riktning 
mot att ta på sig de skyldigheter som ett medlemskap imiebär, bl.a. Köpenhamnskriterierna. 
Varje kandidatland kommer att bedömas utifrån samma kriterier och kommer att gå vidare i 
processen i sin egen takt beroende på hur väl förberett det är. Kandidatländernas egna 
ansträngningar för att uppfylla kriterierna kommer att vara avgörande. Samtliga kommer att 
dra nytta av de förstärkta förbindelserna med EU, inbegripet genom en politisk dialog och 
skräddarsydda strategier för att bistå dem i förberedelserna inför anslutningen." 
Rapporten om Bulgariens framsteg är med utgångspunkt från dessa slutsatser från rådet 
upplagd enligt samma struktur som yttrandet. I rapporten 
- beskrivs förbindelserna mellan Bulgarien och unionen, särskilt inom ramen för 
Europaavtalet, 
- analyseras situationen vad gäller de politiska förhållanden som Europeiska rådet nämner 
(demokrati, rättssäkerhet, mänskliga rättigheter, skydd av minoriteter), 
H 
- bedöms Bulgariens situation och framtidsutsikter vad gäller de ekonomiska förhållanden 
som Europeiska rådet nämner (fungerande marknadsekonomi, förmåga att hantera 
konkurrens och marknadskrafter inom unionen), 
- analyseras Bulgariens förmåga att påta sig de skyldigheter som ett medlemskap medför, 
dvs. landets förmåga att anta unionens regelverk i form av fördraget, sekundärrätten och 
politiken på olika områden. 
I rapporten behandlas också den rättsliga och administrativa förmågan i enlighet med de krav 
som framfördes av Europeiska rådet vid dess möte i Madrid, vid vilket det framhölls att 
kandidatländerna bör anpassa sina administrativa strukturer så att ett harmoniskt 
genomförande av gemenskapens politik på olika områden efter anslutningen garanteras. 
Detta förhållningssätt garanterar lika behandling av alla kandidatländerna. I rapporten beaktas 
de framsteg som gjorts sedan yttrandet offentliggjordes. I rapporten utreds huruvida de 
planerade reformer som nämns i yttrandet har genomförts och nya initiativ undersöks, även 
sådana som har direkt samband med de prioriteringar som ingår i partnerskapet för anslutning. 
Rapporten har ett särskilt avsnitt som handlar om i hur hög grad landet har inriktat sig på att 
uppfylla priotieringarna på kort sikt i partnerskapet. 
Bedömningen av framstegen när det gäller förmågan att uppfylla de politiska kriterierna och 
att tillämpa gemenskapens regelverk koncentreras på vad som har skett sedan yttrandet, 
medan den ekonomiska bedömningen går tillbaka på en längre tids utvärdering av Bulgariens 
ekonomiska resultat. Bedömningen av de framsteg som gjorts när det gäller att anta 
gemenskapens regelverk har i första hand gjorts på grundval av den lagstiftning som faktiskt 
har antagits och inte på grundval av lagstiftning som är under beredning eller som håller på att 
godkännas av parlamentet. Detta är det enda sättet att objektivt mäta och jämföra de konkreta 
framstegen i anslutningsförberedelserna. 
Rapporten stöder sig på ett stort antal informationskällor. Kandidatländerna ombads lämna 
uppgifter om de framsteg som gjorts i förberedelserna för medlemskap sedan yttrandet 
offentliggjordes. Deras framställningar på de möten som hållits inom ramen för 
Europaavtalen, deras nationella program för antagande av gemenskapens regelverk och de 
uppgifter som lämnats i samband med den analytiska genomgången av regelverket har också 
använts som informationskällor. Rådets överläggningar om yttrandet och Europaparlamentets 
betänkanden och resolutioner om kommissionens yttranden1, och för Bulgariens 
vidkommande det betänkande om Bulgariens ansökan om medlemskap i Europeiska unionen 
som beretts av Magda Aelvoet, har beaktats vid utarbetandet av rapporterna. Kommissionen 
har vid utarbetandet av rapporterna också använt sig av de bedömningar som medlemsstaterna 
utfört, särskilt avseende de politiska kriterierna för medlemskap, och av olika internationella 
organisationers arbete, särskilt då de bidrag som lämnats av Europarådet, OSSE och de 
internationella finansiella instituten samt olika icke-statliga organisationer. 
Europaparlamentets dok. nr 224.339 Betänkande om meddelandet från kommissionen "Agenda 2000" 
(föredragande: A. Oostlander och E. Baron Crespo; medföredragande: M. Aelvoet, J. Donner, O. Von 
Ilabsburg, E. Caccavale, F. Kristoffersen, M. Hoff, C. Carnero Gonzales, P. Bernard-Reymond, R. Spéciale, 
J. Wiersma och J. W. Bertens) 
4 
b) Förbindelserna mellan Europeiska unionen och Bulgarien 
Den förstärkta strategin inför anslutningen 
Den 30 mars 1998 inleddes anslutningsprocessen formellt genom ett möte som hölls mellan 
utrikesministrarna från de femton EU-medlemsstaterna, de tio central- och östeuropeiska 
kandidatländerna och Cypern. Före detta möte hade partnerskap för anslutning antagits för 
varje enskilt kandidatland i syfte att stödja länderna i deras förberedelser för medlemskap. I 
dessa dokument fastställs de prioriterade områden inom vilka ytterligare insatser bör göras 
och det finansiella stöd som Europeiska unionen ställer till förfogande. I mars lade Bulgarien 
fram den första versionen av ett nationellt program för antagande av gemenskapens regelverk 
vilket innehöll en närmare beskrivning av de åtgärder som krävs för att de mål som ingår i 
partnerskapet för anslutning skall kunna uppnås. En analytisk genomgång av gemenskapens 
regelverk (s.k.screening) inleddes den 3 april. Stödet inför anslutningen kommer att utökas 
avsevärt. Vid sidan av Phare-programmet kommer detta stöd från och med år 2000 att beviljas 
för jordbruket och för ett strukturinstrument genom vilket åtgärder liknande 
sammanhållningsfondens åtgärder på miljö- och transportområdet prioriteras. Phare-
programmet kommer att inriktas på institutionell uppbyggnad och investeringar på andra 
områden. 
Den senaste tidens utveckling av de bilaterala förbindelserna 
Bulgarien har genomfört Europaavtalet på ett korrekt sätt och har medverkat till att de olika 
gemensamma institutionerna har fungerat smidigt. 
Associeringsrådet sammanträdde i oktober 1998. Associeringskommittén samlades i oktober 
1997 och oktober 1998. Vid mötet i oktober 1998 diskuterades för första gången 
genomförandet av prioriteringarna i partnerskapet för anslutning. Systemet med 
underkommittéer fortsätter att fungera som ett forum för diskussioner om tekniska frågor. 
Sedan yttrandet offentliggjordes har den gemensamma parlamentariska kommittén bestående 
av företrädare för Bulgariens parlament och Europaparlamentet mötts fyra gånger, i juli och 
november 1997 och i juni och november 1998. En gemensam rådgivande ekonomisk och 
social kommitté inrättades 1998. 
Bulgarien omfattas fortfarande av Europeiska unionens visumkrav för sina medborgare och 
har begärt att denna restriktion skall upphävas. 
Europeiska unionen förblev Bulgariens viktigaste handelspartner under 1997 med en andel av 
43 % av den totala exporten från Bulgarien och 37 % av Bulgariens totala import. Samtidigt 
som Bulgariens andel av exporten från EU ökade jämfört med 1996, förblev dess andel av 
importen från EU oförändrad under samma period. Jämfört med 1996 ökade exporten från 
EU år 1997 från 1,7 miljarder ecu till 1,8 miljarder ecu. Bulgarien hade ett litet överskott i 
handeln på 0,24 miljarder ecu 1997 . 
Ett anpassningsprotokoll till Europaavtalet gällande i synnerhet basjordbruksprodukter och 
bearbetade jordbruksprodukter har undertecknats för att beakta resultaten av 
jordbruksförhandlingarna inom Uruguayrundan och Finlands, Sveriges och Österrikes 
anslutning till Europeiska unionen. 
G 
Ett antal handelsfrågor har lösts (t.ex. avskaffande av tullklareringsavgiften, tidig avveckling 
av tilläggsavgiften på import, ytterligare anpassning av lagstiftningen om mervärdesskatt och 
av punktskattelagen och tullagen). Bulgarien har ansökt om att övergångsperioden för statligt 
stöd för produkter som omfattas av EKSG-avtalet skall förlängas. 
Phare-programmet för 1998 består av en nationell tilldelning (68 miljoner ecu) som grundas 
på prioriteringarna i partnerskapet för anslutning och som är avsedd för stöd till i synnerhet 
ekonomiska reformer, förstärkning av den administrativa förmågan, kärnsäkerhet samt 
deltagande i gemenskapens program och programmet Tempus. Ytterligare 51 miljoner ecu har 
anslagits till ett program för gränsöverskridande samarbete. 
Medel kommer dessutom att inom ramen för det stödsystem som skall hjälpa 
kandidatländerna att "komma i kapp" (catch-up facility)2 avsättas för projekt som syftar till 
återlämning av mark, reformer av banker och företag samt till att bekämpa korruption inom 
den bulgariska tullförvaltningen. 
Inom ramen för en ny ordning för storskaliga infrastrukturprojekt vilken samfinansieras av 
Europeiska investeringsbanken och de internationella finansiella instituten kommer 20 
miljoner ecu att tilldelas Bulgarien för återuppbyggnad av järnvägsnätet under 1998. 
Bulgarien deltar också i och drar nytta av övergripande Phare-finansierade program för flera 
länder, t.ex. i fråga om tull, kärnsäkerhet, miljö, små och medelstora företag, statistik, reform 
av den offentliga förvaltningen och TAIEX ("Technical Assistance and Information Exchange 
Office" - kontoret för tekniskt stöd och informationsutbyte). 
2 EU beviljar särskilt ekonomiskt stöd till Lettland, Litauen, Slovakien, Bulgarien och Rumänien för projekt 
vars syfte är att skynda på förberedelserna inom vissa områden för anslutningen till Europeiska unionen. 
y 
B. Kriterier för medlemskap 
1. Politiska kriterier 
Inledning 
I sitt yttrande från 1997 om Bulgariens ansökan om medlemskap i EU drog kommissionen 
följande slutsats: 
"Den förbättring som ägt rum under den senaste tiden, till följd av den nya regeringens 
makttillträde, tyder på att Bulgarien är på god väg att uppfylla de politiska villkoren." 
I det partnerskap för anslutning som ingåtts med Bulgarien angavs dessutom att "ytterligare 
insatser för att integrera romerna och konsolidering av skyddet för individens rättigheter" var 
prioriteringar på medellång sikt. 
Den senaste tidens utveckling 
Den politiska situationen har varit stabil alltsedan regeringen under premiärminister Ivan 
Kostov tillträdde i maj 1997. En reformorienterad majoritet under ledning av Demokratiska 
krafters union (UDF) har medverkat till att säkra stödet för marknadsekonomiska reformer 
och landets fortsatta integration med Europeiska unionen och andra euro-atlantiska 
organisationer. Medlemskap i EU står högt på regeringens dagordning; det är ett av dess 
viktigaste mål när det gäller utrikespolitiken och en av de främsta drivkrafterna när det gäller 
den nationella reformpolitiken. 
1.1 Demokrati och rättsstat 
Parlamentet 
Inga större förändringar har införts vad beträffar det bulgariska parlamentets funktion och 
befogenheter. Det fungerar fortfarande på ett tillfredsställande sätt. Dess befogenheter 
respekteras och oppositionen deltar till fullo i dess verksamhet. 
Den verkställande makten 
De viktigaste centrala institutionerna fortsätter att fungera väl trots viss instabilitet som beror 
på att reformen av den offentliga förvaltningen fortfarande befinner sig i inledningsskedet. En 
reform av den offentliga förvaltningen har inletts i syfte att skapa en oberoende, effektiv och 
professionell förvaltning. De första stegen har tagits i detta syfte, framför allt genom att en 
strategi för modernisering av förvaltningssystemet har antagits liksom en lag om offentlig 
förvaltning. Dessa kommer att behöva kompletteras med ytterligare lagstiftning. 
? 
Den dömande makten 
Reformeringen av rättsväsendet har inletts. Till de mål som har uppnåtts på senare tid hör 
följande: 
• Ändringar i lagen om rättegång i brottmål, som behöver förbättras ytterligare, och i lagen 
om rättegång i tvistemål trädde i kraft den 1 april 1998. Ett rättsväsen uppdelat i tre 
instanser har inrättats. 
• Andrainstansdomstolar har inrättats i hela landet och såväl Högsta domstolen som Högsta 
förvaltningsdomstolen har inlett sin verksamhet. De lider fortfarande brist på personal och 
erfarna domare med kunskaper om hur den nya lagstiftning som baserar sig på 
gemenskapens regelverk skall tillämpas. 
Ytterligare insatser behövs för att säkerställa att rättsväsendet fungerar bra, inbegripet dess 
förmåga att kontrollera efterlevnaden av gemenskapslagstiftningen. De största utmaningarna 
rör omvandlingen av det gamla systemet och dess utvidgning till att även omfatta 
undersökningar i brottmål och allmän säkerhet. Beklagligt nog har en ny lag om rättssystemet 
som innehåller förslag om att stärka rättsväsendets oberoende ännu inte antagits av 
parlamentet. 
Ytterligare insatser behövs för att förbättra domanias och åklagarnas status, ändra 
undersökningsförfarandena, öka rättsväsendets skydd mot korruption, tillsätta obesatta 
tjänster, säkerställa snabbare, öppnare och effektivare handläggning i syfte att minska antalet 
olösta ärenden, öka möjligheterna till rättshjälp, minska häktningstiden så att den 
överensstämmer med internationella standarder, säkerställa kontrollen av att domstolsutslagen 
verkställs och återställa allmänhetens förtroende för rättsväsendet. 
Åtgärder för att bekämpa korruption 
Korruptionen är alltjämt ett allvarligt problem i Bulgarien vilket också nämns i yttrandet. 
Regeringen har prioriterat detta område och har vidtagit åtgärder för att bekämpa 
korruptionen. Till dessa åtgärder hör bland annat följande: 
• Utarbetande av ett program för att bekämpa organiserad brottslighet och korruption som 
noggrant anger rikspolisens roll och skyldigheter liksom förutsättningar för effektiva 
brottsförebyggande åtgärder. 
• Flera ändringar i strafflagen. 
• Nationalförsamlingen har antagit lagen om åtgärder mot penningtvätt och har ratificerat 
konventionen om att bekämpa mutor av utländska offentliga tjänstemän i internationella 
affärstransaktioner. 
Ett enhetligt informationssystem för att förebygga brott har inrättats liksom ett 
interministeriellt samordningsråd om organiserad brottslighet och korruption. 
c\ 
EU har godkänt stöd till ett projekt för att bekämpa korruption inom den bulgariska 
tullförvaltningen inom ramen för det stödsystem som skall hjälpa kandidatländerna att komma 
i kapp3. 
Trots dessa åtgärder och en avsevärt ökad allmän medvetenhet, behövs betydligt större 
insatser för att uppnå påtagliga resultat. 
1.2. Mänskliga rättigheter och skydd av minoriteter 
Bulgarien har ratificerat de flesta av de viktigaste internationella konventioner som rör de 
mänskliga rättigheterna, men har inte undertecknat protokoll nr 6 till konventionen angående 
skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, avseende avskaffandet 
av dödsstraff. Bulgarien har undertecknat, men ännu inte ratificerat, Europarådets 
ramkonvention om skydd av nationella minoriteter, Europeiska konventionen om 
medborgarskap och Europeiska socialstadgan. 
Medborgerliga och politiska rättigheter 
Skyddet av medborgerliga och politiska rättigheter har förbättrats, även om ordningsmaktens 
situation fortfarande är svår. Till de förändringar som införts på senare tid hör följande: 
• Ändringar i lagen om rättegång i brottmål som har bidragit till att enskildas rättigheter 
bättre kan garanteras inom rättssystemet, även om det har förekommit rapporter om 
omänsklig och förnedrande behandling från polisens sida. Ytterligare satsningar har gjorts 
för att genomföra ett nära samarbete med Europeiska kommittén för förhindrande av tortyr 
och omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning. 
• År 1997 antogs en ny lag om inrikesministeriet som innehåller bestämmelser om 
ytterligare garantier för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. Syftet 
är att garantera större insyn i inrikesministeriets arbete och lagen torde bli ett effektivt 
instrument att tillgripa om polisen eller andra säkerhetstjänster missbrukar sina 
befogenheter. Den innehåller också bestämmelser om rätten att överklaga beslut om 
anhållande och större möjligheter för medborgarna att göra sina rättigheter gällande i 
domstol. Lagen behöver dock förbättras ytterligare när det gäller kontrollen över 
tjänstemissbruk från polisens sida, information och personuppgifter, garantier när det gäller 
"administrativa tvångsåtgärder" liksom förstärkta överklagandeförfaranden. 
• Förlängning av moratoriet för dödsstraff vilket infördes 1990, även om straffet fortfarande 
finns i den ändrade strafflagen. 
EU beviljar särskilt ekonomiskt stöd till Lettland, Litauen, Slovakien, Bulgarien och Rumänien för projekt vars 
syfte är att skynda på förberedelserna inom vissa områden för anslutningen till Europeiska unionen. 
(Ô 
• Antagande av vissa institutionella förändringar vars syfte är att stärka de nationella 
mediernas oberoende. 
En långsiktig strategi har utarbetats för att förbättra asyl- och flyktinglagstiftningen och inrätta 
en infrastruktur för att ta emot ; flyktingar och säkerställa deras integration i det bulgariska 
samhället. 
Situationen i bulgariska fängelser förtjänar emellertid fortfarande att uppmärksammas särskilt. 
Det stora antalet personer som hålls häktade under en längre tid i avvaktan på rättegång har 
minskat, men det har fortfarande förekommit rapporter om några fall av dålig behandling av 
fångar från ordningsmaktens sida. Dessutom behöver situationen för de ungdomsbrottslingar 
som interneras i uppfostringsanstalter ("educational boarding schools") fortfarande förbättras. 
Det största problemet på detta område har dock fortfarande att göra med det förfarande som 
tillämpas vid placering av ungdomar i sådana anstalter, särskilt att inte tillräcklig hänsyn tas 
till deras rätt till försvar. Ärenden om våld från polisens sida följs inte alltid upp. De särskilda 
funktioner, rättigheter och ansvarsområden som i det nya förslaget till medielagstiftning 
tilldelas det nationella radio- och televisionsrådet (NCRT), som är det viktigaste 
genomförandeorganet, ger anledning till viss oro på grund av att det ger möjlighet till 
utövande av politisk kontroll över elektroniska medier. Presidenten har beslutat att återförvisa 
denna lag till parlamentet för ytterligare behandling. 
Ett allt större antal icke-statliga organisationer fortsätter att stärka sin roll när det gäller att 
vara en balanserande faktor såväl nationellt som regionalt, bl.a. i samband med undersökning 
och försvar av de mänskliga rättigheterna, inbegripet förhållandena i fängelserna och kvinnors 
och barns rättigheter. De bedriver sin verksamhet utan restriktioner från statens sida. Flera 
organisationer handlägger frågor som rör olika etniska grupper. Aktivt stöd till de icke-statliga 
organisationer som är verksamma inom detta område i Bulgarien lämnas genom EU:s initiativ 
för demokrati och mänskliga rättigheter. 
Ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter 
De grundläggande ekonomiska, sociala och kulturella rättigheterna respekteras fortfarande i 
Bulgarien. Bulgarien har ratificerat konvention nr 144 som rör trepartssamråd vid tillämpning 
av internationella arbetsnormer i enlighet med vad som fastställs i Internationella 
arbetskonventionen. Religionsfriheten är fortfarande garanterad. Situation förefaller att ha 
förbättrats när det gäller registreringen av de "icke traditionella religionerna" och praktiska 
lösningar hittas vanligtvis. 
Minoriteters rättigheter och slcydd 
Vad beträffar respekten för minoritetemas rättigheter och skydd har situationen endast 
förändrats något. Den sociala situationen för minoritetsbefolkningen romer behöver 
fortfarande förbättras. Ett första steg togs den 4 december 1997 när Bulgarien antog ett dekret 
om inrättande av ett nationellt etniskt och demografiskt råd (NCEDA) i vilket ingår 
företrädare för regeringen och för olika minoritetsgrupper och vars mål är att utveckla och 
// 
lägga fram strategier för en demografisk politik och att främja tolerans och förståelse mellan 
olika etniska grupper och minoritetsgrupper. 
Integreringen och behandlingen av romema fortsätter att vara en stor utmaning. Romema är 
fortfarande diskriminerade inom alla samhällsområden (utbildning, sysselsättning, bostäder, 
social trygghet och hälsovård) och de är starkt underrepresenterade i alla beslutsfattande 
organ, dels på grund av diskriminering och bristande möjligheter, dels på grund av splittring 
bland deras egna företrädare. 
Det är framför allt romema som fortsätter att drabbas av landets ekonomiska svårigheter. 
Nationalrådet och personer inom den ledande majoriteten i regeringen har betecknat romemas 
sociala situation som ett av de mest angelägna problemen och en gemensam arbetsgrupp har 
inrättats för att försöka förbättra deras situation. 
Den turkiska minoriteten fortsätter att vara fullständigt integrerad och företrädd i det politiska 
livet. Inga särskilda klagomål har framförts beträffande deras rättigheter till utbildning eller 
deras språkliga rättigheter. 
1.3. Allmän bedömning 
Utvecklingen bekräftar att Bulgarien uppfyller de politiska kriterier som angavs i Köpenhamn. 
Vissa framsteg har gjorts vad gäller kampen mot korruption, men ytterligare insatser behövs 
fortfarande. Fortsatt uppmärksamhet måste också ägnas rättssäkerheten på alla nivåer i 
förvaltningen och i de organ som är satta att kontrollera efterlevnad. Ytterligare insatser krävs 
för att förhindra den sociala uteslutningen av romema och för att reformera rättsväsendet. 
It 
2. Ekonomiska kriterier 
2.1. Inledning 
I sitt yttrande från 1997 över Bulgariens ansökan om medlemskap i Europeiska unionen drog 
kommissionen följande slutsats: 
"Bulgariens möjligheter att införa marknadsekonomi har begränsats av bristen på engagemang 
i en marknadsorienterad ekonomisk politik. /.../ Bulgarien kommer att ha svårt att på 
medellång sikt klara av konkurrenstrycket och marknadskrafterna i unionen." 
Vid sin granskning av den ekonomiska utvecklingen i Bulgarien under den tid som gått sedan 
yttrandet lämnades har kommissionen vägletts av slutsatserna från Europeiska rådet i 
Köpenhamn i juni 1993.1 dessa slutsatser anges det att medlemskap i unionen förutsätter 
• en fungerande marknadsekonomi, samt 
• förmåga att hantera konkurrens och marknadskrafter inom unionen. 
I analysen nedan har kommissionen använt samma metod som i yttrandet. 
2.2 Den ekonomiska utvecklingen efter offentliggörandet av 
kommissionens yttrande 
Sedan mitten av 1997 har Bulgariens ekonomiska situation förbättrats avsevärt. Den positiva 
utveckling som kunde skönjas när kommissionen offentliggjorde sitt yttrande har fortsatt. 
Betydande framsteg har gjorts när det gäller makroekonomisk stabilisering. Arbetet med att 
genomföra strukturreformer har fortsatt, även om det förefaller ha gått långsammare under 
större delen av 1998. Kärnan i Bulgariens framgångsrika .stabilisering har varit en fast 
växelkurs som understöds av en sedelfond. Detta system infördes som en del av ett ettårigt 
standby-avtal som träffades med IMF våren 1997. Detta standby-avtal genomfördes med 
framgång. Det har åtföljts av ett treårigt avtal enligt IMF:s utvidgade finansieringsfacilitet i 
vilket den bulgariska regeringen har förbundit sig att följa ett ekonomiskt program som lägger 
grunden till ytterligare strukturreformer. 
13 
Makroekonomisk utveckling 
BNP förväntas nu öka med ungefär 4-5 % år 1998. Denna återgång till ekonomisk tillväxt 
kommer efter två år av djup lågkonjunktur, under vilken BNP sjönk med sammanlagt 17 %. 
Under andra halvan av 1996 och de första månaderna av 1997 hade Bulgarien en mycket hög 
inflation: endast i februari 1997 ökade priserna med 240 %. När yttrandet offentliggjordes 
hade inflationen redan avtagit. Denna trend har därefter befästs. Inflationen är nu relativt låg, 
mindre än 1 % per månad. Under tolvmånadersperioden fram till augusti 1998 steg priserna 
med 6,1%. 
De offentliga finanserna förväntas vara i balans i år, vilket skall jämföras med det mål om ett 
underskott på 2 % av bruttonationalprodukten (BNP) som angavs i budgeten. År 1997 
registrerades ett underskott på 2,6 %. Detta var ett betydligt bättre utfall än vad som hade 
planerats: i den budget som först hade avtalats med IMF förutsågs ett underskott på 4 %. 
Ökade skatteintäkter - varav några var av engångskaraktär - bidrog till att utfallet blev bättre 
än väntat. 
Lägre ränteutgifter till följd av lägre ränta på den inhemska skulden är en stor del av 
förklaringen till den förbättrade situationen för de offentliga finanserna: räntan på denna skuld 
är lägre än 10 % per år, vilket skall jämföras med flera hundra procent per år mot slutet av 
1996 och i början av 1997. Ränteutgifterna för den inhemska skulden kommer att uppgå till 
mindre än 2 % av BNP år 1998, vilket skall jämföras med 18 % år 1996, då underskottet i de 
offentliga finanserna översteg 13 % av BNP. 
Låga räntor är resultatet av flera faktorer. Ett betydande inflöde av utländsk valuta till 
banksystemet har ägt mm. Detta beror på att utländska direkt- och portfölj investeringar skett 
samt på att bulgariska medborgare har växlat tillbaka sina spannedel från utländsk valuta till 
leva. I kombination med ett ökat förtroende för valutan har den förbättrade situationen för de 
offentliga finanserna, som bland annat åstadkommits genom betydande privatiseringsintäkter, 
möjliggjort en lägre räntenivå. Att regeringen kan låna pengar till så låg ränta är också ett 
tecken på att bankerna antingen inte vill eller inte kan låna ut till produktiva investeringar för 
att de måste förstärka sina balansräkningar. Detta kommer sannolikt att begränsa den 
ekonomiska tillväxten. 
En viktig del av förklaringen till att inflationen och räntorna sjönk var att en sedelfond 
upprättades i juli 1997. Redan innan den formellt hade upprättats hade utsikterna om en 
regering med förmågan att genomföra en kraftfull ekonomisk politik haft en positiv effekt: 
den månatliga inflationen hade till april 1997 sjunkit till låga ensiffriga tal. Enligt 
sedelfondssystemets regler är centralbanken skyldig att köpa och sälja utländsk valuta till en 
fast växelkurs på 1000 leva per tysk mark och storleken på den inhemska penningmängden 
beror på storleken på centralbankens valutareserv. Centralbanken far inte ge krediter direkt till 
regeringen, som därför är tvungen att begränsa sina utgifter till vad den kan finansiera genom 
beskattning och upplåning på marknaden, och centralbanken får endast ge krediter till 
affärsbanker om det föreligger en systemrisk. Sedelfondens bestämmelser främjar också 
ekonomisk disciplin, eftersom banker och företag måste betala tillbaka lån utan någon 
möjlighet att staten tar över betalningsansvaret. 
M 
Bulgarian: vlktlga akonomiaka Irandar 
Real BNP-tlllv3x( 
Inflationstakt 
arligt egnomsnltt 
december till december 
ArbetsKSshet vid arets slut 
ILO:s 
definiU«ggistrerad 
Den offentliga sekloms linansiella sparande 
Bytesbalanssaldo 
Utlandsskuld 
kvot skuld/export ' 
utlandsskuld brutto 
Utlandska direktinvesteringar 
neltoinflOde enligt EBRD:s 
betalningsbalansstatistik % 
% % 
% % 
% av BNP 
% av BNP 
mörecu 
% mdrecu 
% av BNP 
milj. Ecu 1994 
1,8 
96 
122 
20,5 
12.9 
-5,8 
•0.3 
0.0 
9,6 
1.1 
88 1995 
2,1 
62 
33 
14,7 
11.1 
-6,4 
-0,2 
0.0 
151 
7.8 
0.6 
63 1996 
-10,9 
123 
311 
13,7 
12,5 
-13.4 
0,8 
0.0 
158 
7.6 
1,0 
79 1997 
-6,9 
1085 
578 
15.0 
13.7 
-2.6 
4,1 
0.4 
151 
8.6 
4,8 
439 1998 senasta 
11,9 Jan-junl 
30.4 jan-sept 
5,5 sept-sept 
10,7 sept 
0,0 jan-junl 
7,9 sept 
110 jan-juni 
Kalla: kommissionen, nationella källor. EBRD 
IBrvttotkuMHm t hétdvto» i pracant *v vtpomn «v MW ocft 
En framgångsrik makroekonomisk stabilisering i kombination med myndighetemas avsikt att 
påskynda privatiseringsprocessen har resulterat i en betydande ökning av de utländska 
direktinvesteringarna. Inflödet av denna typ av investeringar uppgick 1997 till 439 miljoner 
ecu, vilket motsvarar 4,8 % av BNP. Detta är mer än de utländska direktinvesteringar som 
sammanlagt mottogs under perioden 1991-1996. Under 1998 har inflödet avtagit något. 
Ytterligare utländsk valuta flöt in i landet till följd av utlåning från internationella institutioner 
och ett betydande överskott i handelsbalansen 1997. Detta överskott beror på att importen 
sjunkit till följd av den djupa lågkonjunkturen snarare än att exporten ökat. Nettoeffekten av 
betalningsbalansens utveckling har blivit en kraftig ökning av centralbankens valutareserv. 
Denna ökade från mindre än 450 miljoner ecu i januari 1997 till över 2,5 miljarder i slutet av 
augusti 1998. Detta motsvarar ungefär 5 månaders import av varor och tjänster. 
Krisen i Ryssland kommer antagligen att påverka Bulgarien huvudsakligen genom dess 
effekter på handeln och de globala finansmarknaderna. Bulgarien har begränsade 
handelsförbindelser med Ryssland (exporten till Ryssland stod för 8 % av den totala exporten 
1997), men handeln med övriga OSS-länder är fortfarande betydande (18% av den totala 
exporten). Följaktligen skulle en långvarig kris i Ryssland som far effekter på grannländerna 
kunna ha en betydande effekt på handelsbalansen. De direkta finansiella effekterna förväntas 
dock bli begränsade. De bulgariska bankerna har liten exponering mot Ryssland och 
aktiemarknaden är fortfarande underutvecklad. Den ryska krisen skulle emellertid kunna 
orsaka finansieringssvårigheter, eftersom det kan bli svårare för Bulgarien att få tillgång till de 
internationella finansmarknaderna och eftersom de internationella investerarnas ökade 
aversion mot de så kallade tillväxtmarknaderna kan leda till att kapitalinflödet minskar. 
l\ 
Strukturreformer 
Ökningen av de utländska direktinvesteringarna är det mest uppenbara tecknet på den 
framgång regeringen hade i början med att påskynda privatiseringstakten. Utöver ett antal 
stora försäljningar, som gett upphov till en stor andel av de utländska direktinvesteringarna, 
privatiseras en strid ström av mindre företag, som vanligtvis köps av bulgariska investerare. 
Många av de mindre företagen har sålts till företagsledningen eller de anställda. Betydande 
framsteg har gjorts när det gäller privatiseringen av företag. Den andel av företagens 
anläggningstillgångar som fram till slutet av 1997 avyttrats uppgick till sammanlagt 20%, 
vilket skall jämföras med 5,1 % ett år tidigare. Regeringen planerar att ha privatiserai hälften 
av de statsägda tillgångarna till det första kvartalet 1999. 
I ett försök att påskynda och öka insynen i privatiseringsprocessen har myndigheterna lagt ut 
privatiseringen av flera stora företag på entreprenad. Internationella konsultföretag ges i 
uppdrag att utarbeta försäljningsanbud och att förhandla med eventuella anbudsgivare, även 
om det slutliga beslutet fattas av regeringen. Detta förfarande kan inte pågå hur länge som 
helst - om det inte går att hitta några köpare till ett företag inom den angivna tidsfristen har 
myndigheterna förbundit sig att likvidera företaget. Detta åtagande har ännu inte satts på prov. 
Om förfarandet fungerar bör privatiseringsprocessen få en ny skjuts i början av 1999. 
Myndigheterna är också angelägna om att sälja företag genom att ge ut privatiseringskuponger 
till befolkningen. Av de erfarenheter som gjorts i andra länder framgår att denna typ av 
privatisering kan ge upphov till en otydlig ägarstruktur som inte kan utöva någon effektiv 
kontroll över företagen. Den andel av företagens kapital som sålts med hjälp av kuponger är 
emellertid tämligen begränsad i Bulgarien. 
Aktiehandeln kom igång i slutet av 1997. Hittills är endast ett företag noterat på den officiella 
marknaden, men en aktiv OTC-marknad har uppstått. Myndigheterna har tillkännagivit att de 
avser privatisera företag genom att bjuda ut deras aktier på aktiemarknaden. Hittills har det 
inte hänt mycket på detta område. 
l(o 
Bulgarien: viktiga indikatorer pa den ekonomiska strukturen 
(alia uppgifter gSller fdr 1997 om inte annat anges) 
Befolkning miljoner 8,3 
BNP per capita ecu (KKS) 4400 
i % av genomsnittet for EU-15 % 23 
Jordbrukets andel av: 
bruttoforadlingsvardet %(1996) 15,4 
sysselsattningen % (1996) 24,4 
Kvoten investeringar/BNP % 11 
Bruttoutlandsskuld/BNP % 96 
Export av varor och tjanster/BNP % (1996) 61 
Ackumulerade utiandska direktinvesteringarl mr/r 6CU 0 8 
ecu per capita 101 
Ka7/a; kommissionen, nationella kSllor, EBRD 'iec~-7w42i~u^D 
1 Ackumelerade uttendska direktinvesteringar, omrSknade enligl vaxelkursen vid ulgangen av 1997 iGCU-1.1U44I UoU 
Strukturreformerna har också gått framåt i finanssektorn. Samtidigt som sedelfonden 
upprättades genomfördes stora reformer av banklagstiftningen. Den statsägda sparbanken, 
som fortfarande innehar den största delen av hushållssparandet, håller på att omvandlas till en 
affärsbank. En självfinansierande insättargaranti har införts. Banksektorns ekonomiska 
situation har förbättrats avsevärt. Femton av de svagaste bankerna har upphört med 
verksamheten. Samtliga banker uppfyller reservkravet på 8 % och detta krav håller gradvis på 
att höjas så att det i slutet av 1999 skall uppgå till 12 %. Viktigast av allt är att 
privatiseringsprocessen har inletts. En bank såldes 1997 och privatiseringen av en annan bank 
slutfördes med framgång under 1998. Arbetet med att sälja de återstående statsägda 
affärsbankerna har inletts. Påtryckningar och uppmuntran från internationella institutioner har 
varit viktiga för att privatiseringsprocessen inte skulle tappa fart: de nationella myndigheterna 
har emellanåt gjort uttalanden som skickat dubbla budskap om regeringens avsikt att 
verkligen genomföra en snabb privatisering av bankerna. 
Mer energi har lagts på arbetet med att återlämna jordbruksmark till dess rättmätiga ägare. I 
juli 1998 hade 72 % av den jordbruksmark som skall återlämnas återlämnats till sina tidigare 
ägare. Den enskilt kanske viktigaste åtgärden till förmån för jordbrukssektorn var det beslut 
att avreglera de flesta livsmedelspriser som regeringen fattade kort efter det att den tillträtt. 
Detta fick en snabb och mycket påtaglig effekt: jämfört med 1996/97, då landet var tvunget att 
tillgripa nödimport av vete till följd av brödbrist, uppstod det faktiskt ett spannmålsöverskott 
1997/98. Bland andra avregleringar i jordbrukssektorn märks avskaffandet av prisgarantierna 
för vissa jordbmksprodukter. 
\> 
2.3 Bedömning på grundval av Köpenhamnskriterierna 
Övergången till en fungerande marknadsekonomi 
För att en fungerande marknadsekonomi skall anses föreligga krävs att såväl priser som 
handel är liberaliserade och att det finns ett tillämpbart rättsligt system som inbegriper 
äganderätt. En marknadsekonomi fungerar bättre om det råder makroekonomisk stabilitet och 
samförstånd om den ekonomiska politiken. En väl utvecklad finansiell sektor och avsaknad av 
betydande hinder för marknadstillträde och -utträde förbättrar ekonomins effektivitet. 
Efter det att de omfattande prisregleringarna avskaffades under 1997 bestäms priserna på de 
flesta varor och tjänster fritt av marknadskrafterna: andelen reglerade priser i KPI minskade 
från 52,1 % i december 1996 till 15,8 % i början av 1998. Ytterligare avreglering är 
fortfarande nödvändig. Särskilt energipriserna snedvrids av ett reglerings- och 
korssubventioneringssystem. Avskaffandet av dessa snedvridningar är kopplat till 
omstruktureringen av denna bransch. Myndigheterna använder också olika indirekta metoder 
för att påverka priserna. Priserna på ett antal basvaror "övervakas": detaljisterna är skyldiga att 
komma överens om sina priser med leverantörerna och att offentliggöra det överenskomna 
priset. Detta system verkar inte tillämpas i någon större utsträckning, men skulle kunna 
användas som en form av reglering av vinstmarginalenia. 
Ytterligare framsteg har gjorts när det gäller liberaliseringen av utrikeshandeln, särskilt 
beträffande jordbruksprodukter. Den importavgift som infördes 1996 till följd av problem 
med betalningsbalansen kommer dessutom att avskaffas tidigare än planerat, den 1 januari 
1999. Utrikeshandelssystemet inbegriper emellertid fortfarande ett betydande antal produkter 
som är belagda med tullavgifter. Det finns även en tendens att tillfälligt justera tullsatserna när 
det anses vara brist eller överskott i landet på vissa varor, vilket bidrar till att göra 
handelssystemet mer komplicerat och mindre överskådligt. 
Förbättringar i det rättsliga systemet har gjorts, vilket bör göra det möjligt att mer effektivt 
framföra äganderättsanspråk. Konkurs- och likvidationsförfarandena går dock fortfarande 
långsamt, särskilt beträffande de banker som tvingades upphöra med sin verksamhet 1996. 
Mer uppmärksamhet ägnas också åt att se till att lagar följs. 
Arbetet med att reformera den offentliga förvaltningen har precis inletts och måste drivas 
längre än vad de nuvarande planerna verkar antyda (se också kapitel D). Skatteuppbörden och 
den ekonomiska kontrollen över de statligt ägda företagen har förbättrats inför det att de skall 
privatiseras. 
Snabbare privatisering och återlämnande av mark bidrar också till att fastställa tydligare 
ägandeförhållanden genom att osäkerheten om vem som äger vad försvinner. Trots de 
framsteg som gjorts kvarstår vissa problem och viss osäkerhet. Generellt sett är det för tidigt 
att avgöra huruvida de nya lagarna och förfarandena kommer att fungera väl i praktiken. 
Förutom att det rättsliga systemets och den offentliga förvaltningens förmåga att säkerställa 
att dessa lagar och förfaranden genomförs på ett effektivt sätt inte har testats fullt ut, saknas 
även insyn i hur de tillämpas. 
(? 
Den bulgariska finanssektoms förmåga att under det nya sedelfondssystemet fullgöra sin 
uppgift som finansiell intermediär mellan sparare och investerare är fortfarande i stor 
utsträckning oprövad. Den djupa lågkonjunktur som Bulgarien drabbades av 1996 och 1997 
ledde till att den normala bankverksamheten nästan helt avstannade. Bankerna har hittills 
beviljat mycket få nya lån, så det är omöjligt att bedöma humvida de har förmåga att agera 
som ansvarsfulla finansiella intermédiares I takt med att konjunkturen förbättras och den 
ekonomiska aktiviteten ökar kommer bankemas förmåga att på ett ansvarsfullt sätt 
tillhandahålla investeringskapital att ägnas allt större uppmärksamhet. Ett framgångsrikt 
slutförande av privatiseringen av banksektorn bör bidra till att öka bankemas 
utlåningskompetens. 
Trovärdigheten i myndighetemas reformpolitik och politik för makroekonomisk stabilisering 
har skapat ett stabilare och mer förutsägbart klimat. Regeringen har emellertid ibland förefallit 
osäker på om omfattande reformer är nödvändiga på vissa områden. Exempel på detta är 
bland annat banksektorn, där ständiga påtryckningar från internationella institutioner har varit 
nödvändiga för att privatiseringsprocessen skall fortsätta, och stålbranschen, där 
myndigheterna skickat otydliga signaler om humvida de tänker stå fast vid att likvidera den 
största tillverkaren, om den inte kan privatiseras till 1999. 
Generellt sett har Bulgarien gjort framsteg i arbetet att skapa en fungerande 
marknadsekonomi. Betydande framsteg har gjorts när det gäller att stabilisera den 
makroekonomiska situationen. För att den makroekonomiska stabiliteten skall konsolideras 
och ytterligare förbättras krävs det fortsatt stöd för sedelfondssystemet och uthållighet i 
arbetet med att genomföra strukturreformer. Medan priserna nästan helt har avreglerats är det 
däremot nödvändigt med ytterligare liberaliseringar av handelssystemet. Dessutom måste 
reformarbetet fortsätta för att en rättslig ram som uppfyller kraven i en marknadsekonomi 
skall kumia upprättas och tillämpas. 
Förmåga att hantera konkurrens och marknadskrafter 
Bulgariens förmåga att uppfylla detta kriterium beror på om det finns en fungerande 
marknadsekonomi och en stabil makroekonomisk ram som gör det möjligt för de ekonomiska 
aktörerna att fatta beslut i en förutsägbar omgivning. Det krävs även en tillräcklig mängd 
humankapital och fysiskt kapital, bland annat infrastruktur. De statligt ägda företagen behöver 
omstruktureras och alla företag behöver investera för att förbättra sin effektivitet. Ju större 
tillgång företagen har till extern finansiering och ju bättre de är på att omstrukturera och 
förnya sin verksamhet, desto större kommer deras anpassningsförmåga att vara. Ett land 
kommer generellt sett att ha bättre förmåga att uppfylla de skyldigheter som ett medlemskap 
medför, ju mer ekonomiskt integrerat det är med unionen innan landet blir medlem. Den 
ekonomiska integrationen kan mätas både med hjälp av den volym och den typ av produkter 
som handeln med EU:s medlemsstater omfattar. 
Den ökade takten i Bulgariens övergång till marknadsekonomi förbättrar landets möjligheter 
att utveckla förmågan att hantera konkurrensen i unionen. 
De betydande förbättringar av den makroekonomiska stabiliteten som beskrivits ovan börjar 
bära frukt i form av ökade investeringar, både av bulgariska företagare och från utlandet. 
Denna ökning sker dock från en mycket låg nivå. En ytterligare förstärkning av den rättsliga 
IS 
ramen kommer att vara nödvändig för att landet varaktigt skall ha en hög nivå på 
investeringarna. 
De lokala företagens investeringar kommer att bidra till att skapa ett nät av små och 
medelstora företag som kan konkurrera på den inre marknaden. De utländska 
direktinvesteringama har också börjat spela en betydande roll i den bulgariska ekonomin. 
Inflödet av utländska direktinvesteringar låg 1997 på en nivå uttryckt som andel av BNP som 
var jämförbar med de ekonomiskt mest avancerade reformländerna i Central- och Östeuropa. 
Inflödet per capita och det sammanlagda beloppet ligger dock fortfarande på en låg nivå. I år 
förväntas ett mindre inflöde av utländska direktinvesteringar jämfört med 1997. 
Den ökade privatiseringstakten bör också gynna investeringarna. Flera företag har emellertid 
köpts av företagets ledning eller dess anställda. Även om detta bidrar till att stärka stödet för 
marknadsreformerna kan det få till följd att takten i förbättringarna av konkurrenskraften 
minskar, eftersom det riskerar att inte leda till en snabb omstrukturering. Dessutom kan det 
ifrågasättas huruvida företag som ägs av de anställda har förmågan att genomföra 
omstruktureringar om detta innebär att personal måste sägas upp. De nya ägarna har 
antagligen inte egna medel av någon betydande storlek som de kan använda till investeringar i 
modem utrustning. De kan ha särskilt svårt att få fram kapital, eftersom bankerna inte har 
någon större erfarenhet av att låna till sådana företag och eftersom bankerna för närvarande 
för en mycket försiktig utlåningspolitik. 
Även om den finansiella sektoms hälsa har förbättrats genom en kombination av åtgärder 
såsom ökning av kapitalbasen, nedläggning av svaga banker och förstärkning av tillsynen 
fyller inte bankerna sin funktion som finansiella intermediärer fullt ut. Ytterligare reformer 
behövs fortfarande för att förbättra banksystemets effektivitet. 
Graden av handelsintegration med unionen Ökar kontinuerligt. EU stod för ungefär 45 % av 
exporten och 38% av importen 1997. Bulgariens konkurrenssituation är dock fortfarande 
svag: exporten är koncentrerad till ett mindre antal produktkategorier, såsom basmetaller, 
kläder, kemikalier och gödsel. Fortsatta betydande investeringar, inklusive utländska 
direktinvesteringar, kommer att behövas under flera år om Bulgarien skall stärka sin 
konkurrenssituation och vidga sin exportbas. 
Eftersom myndigheterna har varit tvungna att prioritera att återupprätta förtroendet och 
åstadkomma sundare offentliga finanser, har de inte kunnat anslå resurser till offentliga 
investeringar. Detta har lett till att det inte har skett några större investeringar i infrastruktur: 
det finns inga offentliga medel av betydande storlek för detta syfte och det har inte gått att 
skapa en ram för privat drift av viktigare infrastruktur. 
Det krävs stora reformer i energisektorn och av prispolitiken på energiområdet. Bulgarien 
använder energi på ett mycket ineffektivt sätt, vilket i sin tur påverkar dess 
konkurrenssituation. 
De reformer som för närvarande håller på att genomföras bidrar till att förbättra Bulgariens 
internationella konkurrenskraft. Reformarbetet befinner sig dock fortfarande på ett inledande 
stadium. Betydande omstruktureringar av företag återstår fortfarande att genomföra och 
ytterligare reformer krävs för att skapa en konkurrenskraftig finansiell sektor. Till följd av den 
tidigare avsaknaden av en marknadsinriktad politik och trots Bulgariens nuvarande framsteg 
Ib 
skulle landet fortfarande ha stora problem att på medellång sikt hantera konkurrens och 
marknadskrafter inom unionen. 
2.4 Allmän bedömning 
Även om Bulgarien på senare tid gjort framsteg med att skapa en marknadsekonomi, skulle 
landet fortfarande ha stora problem att på medellång sikt hantera konkurrenstryck och 
marknadskrafter inom unionen. 
Myndigheterna har på ett kraftfullt sätt börjat ta itu med de frågor som identifierades i 
yttrandet. De har gjort betydande framsteg med att stabilisera ekonomin och har lyckats åter få 
igång privatiseringsprocessen och strukturreformerna. Mycket återstår att göra och det faktum 
att reformprocessen startade så pass sent betyder att den ännu inte kan anses väl etablerad. 
Det är därför av största vikt att regeringen bygger vidare på det den hittills åstadkommit och 
vidtar åtgärder för att åter få fart på reformprocessen. De viktigaste uppgifterna är att fullfölja 
handels- och prisliberaliseringarna samt att påskynda privatiseringen av den finansiella 
sektorn och företagssektorn. De bulgariska företagen måste uppnå varaktiga 
produktivitetsförbättringar för att förbättra konkurrenskraften. Finanspolitiken måste även 
fortsättningsvis bidra till ett stabilt ekonomiskt klimat. Ökat utländskt deltagande i 
banksektorn kommer att bidra till att förbättra effektiviteten i den finansiella förmedlingen. 
Parallellt med dessa reformer måste den offentliga förvaltningen anpassa sig till en 
marknadsekonomisk situation. 
3. Förmåga att påta sig de skyldigheter som ett medlemskap medför 
Syftet med detta avsnitt av rapporten är att uppdatera kommissionens yttrande från 1997 såvitt 
gäller Bulgariens förmåga att påta sig de skyldigheter som ett medlemskap medför - dvs. att 
tillämpa den rättsliga och institutionella ram, vanligen kallad gemenskapens regelverk, med 
vars hjälp Europeiska unionen förverkligar sina mål. 
I sitt yttrande från 1997 över Bulgariens ansökan om medlemskap i Europeiska Unionen drog 
kommissionen följande slutsats: 
"Trots de framgångar som noterats har Bulgarien varken införlivat eller genomfört de 
väsentliga delarna av gemenskapens regelverk, särskilt i fråga om den inre marknaden. Man 
kan därför tvivla på att landet är i stånd att på medellång sikt uppfylla de plikter som en 
anslutning medför. Dessutom krävs avsevärda insatser, framför allt i fråga om investeringar, 
inom områdena miljö, transport, energi, rättsliga och inrikes frågor samt jordbruk". 
Nedanstående redovisning inom de olika områdena är upplagd på samma sätt som i yttrandet 
från 1997, men de allmänna beskrivningarna av de olika sektorerna har genomgående 
utelämnats. Rapporten koncentreras i stället på de framsteg som gjorts sedan juli 1997. Under 
dl 
varje rubrik redogörs för beslut om lagstiftning och för framsteg när det gäller att genomföra 
lagstiftningen och att kontrollera dess efterlevnad. 
3.1. En gränslös inre marknad 
Som framhålls i yttrandet definieras i artikel 7a i fördraget unionens inre marknad som ett 
område utan inre gränser där fri rörlighet för varor, personer, tjänster och kapital säkerställs. 
Den inre marknaden, som är av central betydelse för gemenskapens integrationsprocess, har 
som grund en öppen marknadsekonomi där konkurrens och ekonomisk och social 
sammanhållning måste spela centrala roller. 
För ett faktiskt genomförande och genomdrivande av de fyra friheterna krävs inte bara att 
viktiga principer såsom icke-diskriminering och ömsesidigt erkännande av nationella 
föreskrifter iakttas, utan också en faktiskt tillämpning av gemensamma bestämmelser, såsom 
de bestämmelser som är avsedda att trygga säkerhet, miljöskydd och konsumentskydd, och 
faktiska möjligheter att överklaga beslut. Samma principer gäller för vissa gemensamma 
bestämmelser som är viktiga när det gäller att utforma den allmänna ram inom vilken 
ekonomierna verkar, t.ex. bestämmelserna om offentlig upphandling, immaterialrätt och 
dataskydd. 
Den allmänna ramen 
Bulgarien har gjort begränsade framsteg när det gäller att faktiskt genomföra lagstiftningen 
om offentlig upphandling. Landet har emellertid förbundit sig att bli avtalsslutande part i 
WTO-avtalet om offentlig upphandling. 
På området "immaterialrätt", har Bulgarien prioriterat kampen mot pirattillverkning. 
Strafflagen har ändrats, gränskontrollerna förstärkts och ett råd för upphovsrättsliga frågor har 
inrättats. Dessa åtgärder har lett till att den tidigare negativa trenden i fråga om kränkningar av 
intellektuell äganderätt har vänts. I januari 1998 antog det bulgariska parlamentet en lag om 
ändring av lagen om upphovsrätt, varigenom straff- och bötesnivåema höjdes för överträdelser 
i fomi av pirattillverkning, bestämmelser infördes om SID-identifieringsnummer för CD och 
strängare villkor infördes för utfärdande av CD-licenser (system för tillståndsgivning till 
fabriker, nedläggning av produktionsanläggningar). Det kommer att vara nödvändigt att 
noggrant övervaka genomförandet och efterlevnaden av lagstiftningen på det 
immaterialrättsliga området. 
Vad den industriella äganderätten beträffar var den viktigaste förändringen att Bulgarien i 
slutet av 1997 ansökte om att få ansluta sig till Munchen-konventionen. 
Antagandet av lagen om utländska investeringar den 10 oktober 1997 innebar för 
bolagsrältens del en närmare anpassning av Bulgariens lagstiftning till det andra, elfte och 
tolfte direktivet. 
ÖA 
Vad gäller redovisning har större förenlighet med EG-lagstiftningen uppnåtts. 1998 antogs en 
lag som är en ändring av och ett komplement till redovisningslagen och vars syfte är att den 
nationella lagstiftningen på redovisningsområdet i högre grad skall anpassas till kraven i det 
fjärde, sjunde och åttonde direktivet om redovisning. 
De första stegen har tagits för införande av dataskydd. En detaljerad plan för åtgärder på 
lagstiftningsområdet har antagits. Bulgarien har också nyligen undertecknat, men ännu inte 
ratificerat, Europarådets konvention nr 108 om skydd av personuppgifter. 
De fyra friheterna 
Fri rörlighet för varor 
När det gäller strukturer för standardisering och bedömning av överensstämmelse har det, 
bortsett från vissa institutionella arrangemang och förberedande lagstiftningsarbete, endast 
skett vissa mindre framsteg, såsom att EN-standarder införts som bulgariska nationella 
standarder. Kommittén för standardisering och metrologi behöver förändras, så att den blir en 
öppen struktur för utveckling av standarder och kan delta på fullständigt lika villkor. 
Funktionellt oberoende liksom generell öppenhet har ännu inte uppnåtts. Ett nationellt organ 
för ackreditering har nyligen inrättats. 
Begreppet skadeståndsansvar för skador som förorsakas av defekta produkter har ännu inte 
införts i den bulgariska civilrätten. 
Den rättsliga grunden för antagande av direktiven enligt nya metoden har ännu inte införts. 
Visst förberedelsearbete har genomförts i fråga om anpassning till direktiv enligt nya metoden 
som leksaker, enkla tryckkärl, byggnadsmaterial samt läkemedelsprodukter. 
En lag om metrologi antogs i april 1998. Lagen omfattar mätinstrument som är underkastade 
obligatorisk metrologisk kontroll. 
Fri rörlighet för kapital 
Bulgarien har inte helt liberaliserat kapitalöverföringar till utlandet, eftersom det krävs 
tillstånd för detta. För de investeringar som görs i landet förekommer emellertid ingen 
diskriminering mellan utländskt och inhemskt kapital. 
Som redan nämnts ovan ökade de utländska direktinvesteringarna under 1997.1 oktober 1997 
antogs en ny lag om utländska investeringar som bekräftar att utländska investeringar ges en 
nationell behandling och genom vilken registreringen av utländska investeringar förenklas. 
Utländska investerare har full frihet att ta hem sina vinster. Genom lagen ges möjlighet till 
viss tull- och skattebefrielse eller vissa förmåner, särskilt vad gäller prioriterade 
investeringsprojekt. Det finns dock vissa problem beträffande tillämpningen av lagen och 
tilldelningen av medgivanden till utländska investerare. 
A3 
Med den nya lagen löser sig till stor del det författningsrelaterade problemet att utländska 
företag inte kan köpa mark, eftersom samriskföretag eller företag som till hundra procent är 
utlandsägda, men registrerade enligt bulgarisk lagstiftning, har rätt att köpa mark. 
Fri rörlighet för tjänster 
Efter den ekonomiska krisen och bankkrisen 1996/1997 vidtogs en rad åtgärder för att 
omstrukturera den finansiella sektorn och stärka regleringen av marknaden för tjänster inom 
bank- och finanssektom. 
Privatiseringsprocessen har inletts inom banksektorn, men dess dynamik bör upprätthållas. Av 
de fyra privatiseringsåtgärder som skall slutföras i år har en nu avslutats. De ökade kapitalkrav 
som bankerna ålagts kan komma att medföra att sektorn konsolideras, framför allt vad de små 
privatbankerna beträffar. 
Det nuvarande betalningssystemet i Bulgarien kan inte anses vara tillräckligt utvecklat, och 
ytterligare reformer, särskilt genomförandet av ett system för bruttoreglering i realtid, 
kommer att bli nödvändiga för att tillnärma det nuvarande systemet till systemen i Europeiska 
unionen. Regleringen av banksektorn har förstärkts genom antagandet av en ny banklag. 
Denna lag har kompletterats med en rad ändringar till alla de större förordningar rörande 
banktillsyn (egna medel, kapitaltäckningsgrad, osäkra lån, etc.) som infördes i juli 1997. En 
lag om garanti för insättningar antogs i april 1998. 
Den 9 juli 1998 antog parlamentet en ny lag för att bekämpa penningtvätt: Den ersatte lagen 
från år 1996, som var otillräcklig och aldrig tillämpades. 
Tillnärmningen av lagstiftningen har gått snabbt, särskilt vad beträffar banktillsynen. Viss tid 
behövs dock för att kunna bedöma hur den rättsliga ramen kommer att tillämpas i praktiken. 
Det har även skett förändringar på värdepappersmarknaden, även om denna marknad 
fortfarande är ganska begränsad. Den bulgariska fondbörsen har inlett sin verksamhet, men 
börshandeln är fortfarande begränsad. Kapitalkrav och verksamhet för värdepappersföretag 
var föremål för två nya förordningar som antogs i slutet av 1997. 
Antalet investeringsmellanhänder ökade på grund av att de tidigare privatiseringsfonderna 
omvandlades till investeringsfonder. Kommissionen för värdepapper och börshandel utfärdade 
också tillstånd för flera banker och investeringsfonder att fungera som 
investeringsmellanhänder. 
Framsteg har gjorts när det gäller att få försäkringslagstiftningen att överensstämma med 
gemenskapens regelverk, men försäkringsmarknaden är fortfarande underutvecklad. Ett 
särskilt nationellt försäkringsråd har inrättats under finansministeriet med uppgift att bevilja 
och återkalla tillstånd, liksom en försäkringsinspektion. 
Det finns en risk för att de tidigare statliga försäkringsbolagen får monopol på marknaden, 
eftersom tillståndskraven är mycket höga. 
<JI 
Fri rörlighet för personer 
a) Fri rörlighet för personer, etableringsfrihet och ömsesidigt erkännande av examensbevis 
och kvalifikationer 
Den rättsliga grunden för fri rörlighet för utländska medborgare och deras rätt att utöva 
förvärvsverksamhet förbättrades något. 
Vissa framsteg har gjorts sedan 1997 i fråga om ömsesidigt erkännande av examensbevis och 
yrkeskvalifikationer, eftersom en reformering av lagstiftningen har ägt mm, särskilt inom 
vårdyrkena. Sedan oktober 1997 är en särskild allmänmcdicinsk utbildning införd. 
b) Avskaffandet av personkontrollen vid de inre gränserna 
Bulgarien har gjort vissa framsteg på detta område, särskilt vad beträffar invandring, 
gränskontroller och avtal om återtagande av medborgare samt dokumentsäkerhet. Framsteg i 
fråga om utfärdande av visum behandlas under avsnittet "Rättsliga och inrikes frågor". 
Konkurrens 
En ny lag om skydd av konkurrens trädde i kraft den 12 maj 1998 och ersatte därvid den 
tidigare lagen från 1991. Den nya lagen innehåller de grundläggande begreppen i 
gemenskapsreglerna om konkurrensbegränsande samverkan samt detaljerade förfaranderegler 
för genomförandet. Kommissionen för skydd av konkurrens (KSK) har fått ökade 
befogenheter när det gäller att kontrollera lagens efterlevnad, särskilt genom befogenheten att 
införa påföljder i fall av överträdelse av lagen. Kommissionen för skydd av konkurrens (KSK) 
har utarbetat en metod för att definiera begreppet "relevant marknad" vilken grundar sig på 
gemenskapens rättsakter. Det råder emellertid viss osäkerhet beträffande den nya lagen som 
en följd av författningsdomstolens avgörande av den 29 september 1998 om förenligheten 
med konstitutionen av vissa bestämmelser i lagen. 
Antagandet av den nya lagen om skydd av konkurrens - en av prioriteringarna på kort sikt i 
partnerskapet för anslutning - är ett viktigt steg mot upprättandet av en effektiv ordning för att 
säkerställa att konkurrensen inte snedvrids i Bulgarien. En ytterligare anpassning till 
gemenskapens sekundärrätt (t.ex. beträffande gruppundantag) bör nu följa. Det är också 
viktigt att Bulgarien vidtar de åtgärder som krävs för en trovärdig kontroll av lagens 
efterlevnad. Särskilt bör medel i erforderlig utsträckning ställas till förfogande för utbildning 
/ 
& 
av experter i konkurrensfrågor och för information till allmänheten om de nya 
lagbestämmelserna. 
Åtgärder har vidtagits för att stärka kommissionen för skydd av konkurrens. En ny 
organisatorisk uppbyggnad och nya förfaranden har utarbetats och rekryteringen av 
kvalificerad personal pågår. Den 7 oktober 1997 antog associeringsrådet regler för 
genomförandet av de bestämmelser om konkurrens r Europaavtalet som är tillämpliga på 
företag. 
I december 1997 inrättades inom finansministeriet en särskild enhet som skall svara för 
uppföljning och kontroll av statliga stöd i Bulgarien. 
Den nya konkurrenslagen innehåller ett avsnitt varigenom kommissionen för skydd av 
konkurrens ges befogenhet att uttala sig om tillåtligheten av anmälda statliga stöd. 
Bestämmelserna om övervakning av statligt stöd bör emellertid kompletteras och förtydligas, 
både vad gäller de särskilda förutsättningarna för att ett statligt stöd skall betraktas som tillåtet 
och förfarandena. Särskild utbildning inom området statligt stöd kommer att krävas. 
Arbetet med att upprätta en aktuell förteckning över statliga stöd har inletts. Den första 
årsrapporten över statliga stöd överlämnades till kommissionen i juli 1998. Framtida rapporter 
måste väsentligen förbättras så att de blir jämförbara med översikterna över statliga stöd inom 
Europeiska unionen. 
Slutsats 
Bulgarien har gjort framsteg när det gäller att uppfylla prioriteringarna på kort sikt i 
partnerskapet för anslutning, framförallt vad gäller immaterialrätt, industriell äganderätt och 
finansiella tjänster. De viktigaste slutsatserna i 1997 års bedömning vad gäller Bulgariens 
förmåga att överta den inre marknadens regelverk gäller dock fortfarande. Att döma av 
omfattningen av de framsteg som gjorts hittills behövs fortfarande stora insatser både vad 
gäller tillnärmning av lagstiftningen och inrättandet av strukturer för att genomföra den, 
särskilt på områdena offentlig upphandling, industriell äganderätt, dataskydd, standardisering 
och certifiering samt den nya metoden vilka alla fortfarande befinner sig på begynnelsestadiet. 
Bulgarien har gjort framsteg när det gäller att anta den rättsliga grunden för tillämpning av 
reglerna om konkurrensbegränsande samverkan. Kommissionen för skydd av konkurrens 
behöver förstärkas för att effektiv kontroll av den nya konkurrenslagens efterlevnad skall 
säkerställas. 
Ytterligare insatser behövs för att färdigställa den rättsliga ramen för övervakning av statligt 
stöd och för att utarbeta en heltäckande och aktuell förteckning över statliga stöd. Samtidigt 
måste det utbildas experter på statligt stöd för att genomföra konkurrenslagstiftningen. 
l<r 
3.2. Ny teknik och framtidsfrågor 
Informatiçns samhället 
Bulgarien ingår i den gemensamma högnivågruppen för informationssamhället och främjar 
utvecklingen av informationssamhället. I februari 1998 inrättades ett samordningsråd för 
problem sammanhängande med informationssamhället. Den privata IT-sektorn börjar bli allt 
säkrare och visar allt större tendenser till självreglering. Bulgarien behöver dock anta moderna 
strategier på informationsteknikområdet (tulltariffer, skattepolitik m.m.). 
Utbildning, yrkesutbildning och ungdomsfrågor 
Den högskolelag som antogs 1995 låg till grund för de fortsatta reformerna av 
universtitetsutbildningen under 1997 och 1998 vars syfte var att anpassa systemet till hur det 
fungerar i EU:s medlemsländer. Refomien omfattar bland annat sammanslagning av de 
autonoma universiteten, koppling mellan budgetsubventionerna och universitetens resultat 
och införande av ett modernt förvaltningssystem. 
Till framstegen på senare tid hör att man har inrättat ett nationellt utvärderings- och 
ackrediteringsorgan och att man gjort ändringar i den nationella utbildningslagstiftningen. 
Ministeriet för utbildning och vetenskap gjorde 1998 ett utkast till en nationell strategi för 
utbildning i informations- och kommunikationsteknik och utarbetade en nationell plan för 
yrkesutbildning oçh godkände ramarna för ett nationellt vuxenutbildningsprogram. 
Bulgarien kommer från och med 1999 att delta i de tre gemenskapsprogrammen Ungdom för 
Europa, Sokrates och Leonardo. 
Forskning och teknisk utveckling 
I juni 1998 anhöll Bulgarien officiellt om att få inleda förhandlingarna inför en fullständig 
anslutning till det femte ramprogrammet. Två sonderande samtalsomgångar har hållits i syfte 
att förbereda förhandlingarna. 
Forskning anges inte bland prioriteringarna i det nationella programmet för antagande av 
gemenskapens regelverk. 
Telekommunikation 
Bulgarien har gjort framsteg på telekommunikationsområdet. En ny telekommunikationslag 
har antagits genom vilken all verksamhet inom den bulgariska telekommunikationssektorn 
libéraliseras, med undantag av den verksamhet som gäller tillhandahållandet av allmänna 
M 
telefonitjänster och uthyrning av telefonlinjer. Dessa verksamheter är i överensstämmelse med 
WTO-avtalet underkastade statsmonopol enligt konstitutionen fram till den 31 december år 
2002. 
Leverantörerna av mobiltelefontjänster är antingen privata eller gemensamma 
privata/offentliga företag. Inga nya licenser för teletjänster utfärdades under förra året. 
De utländska investeringarna måste öka och en oberoende tillsynsmyndighet samt öppna 
förfaranden för licensgivning och medgivanden bör inrättas. 
Den audiovisuella sektorn 
Ansträngningar har gjorts för att utveckla en modem rättslig ram som uppfyller kraven i 
direktivet om television utan gränser och för att skapa en gynnsam omgivning i vilken en 
privat och en offentlig radio- och televisionssektor kan utvecklas, en sektor som omfattar alla 
sändningssätt och som garanterar de grundläggande friheterna enligt Europakonventionen om 
de mänskliga rättigheterna. Lagen om televisionssändningar (september 1996) var emellertid 
inte förenlig med gemenskapens regelverk. Den förklarades strida mot konstitutionen och 
trädde aldrig helt i kraft. En ny medielagstiftning har antagits av parlamentet, men även den är 
oförenlig med gemenskapens regelverk för den audiovisuella sektorn. 
Slutsats 
Framsteg har gjorts på telekommunikations- och utbildningsområdet. Stora insatser behövs 
dock fortfarande på det audiovisuella området. 
3.3. Ekonomiska och fiskala frågor 
Den ekonomiska och monetära unionen 
Bulgarien har gjort vissa framsteg i sina förberedelser för deltagande i den ekonomiska och 
monetära unionen. 
Genom införandet av sedelfondssystemet i juli 1997 har framsteg gjorts med att uppnå 
makroekonomisk stabilisering och centralbankens inflationsdrivande finansiering av 
budgetunderskottet har upphört. Växelkursen har knutits till den tyska marken till kursen 
1 000 lev = 1 D-mark. Den 1 januari 1999 kommer kopplingen till den tyska marken att 
ersättas med en liknande koppling till euron. 
Sedan juli 1997 har Bulgariens centralbank fört en penningpolitik inom ramen för 
sedelfondssystemet, enligt vilket den skall vara institutionellt oberoende gentemot regeringen 
och övriga statliga organ. Centralbanken har höjt stabiliteten i banksystemet genom att införa 
effektiva reglerings- och tillsynsåtgärder. Dock krävs uthålliga och varaktiga ansträngningar 
för att påskynda och fördjupa reformerna av den finansiella sektorn. 
åS 
Beskattning 
Sedan offentliggörandet av yttrandet om landets medlemskap har Bulgarien fortsatt med 
tillnärmningen av sin lagstiftning om mervärdesskatt till gemenskapens bestämmelser. De 
senaste ändringarna, som trädde i kraft i augusti 1998, avser införandet av ett särskilt system 
för begagnade varor och av en mekanism för återbetalning av skattekredit liknande det system 
som tillämpas av medlemsstaterna, samt ett system för återbetalning av skatt till utländska 
turister. 
Ytterligare förbättringar krävs i fråga om fastställande av räckvidden för beskattning, ett 
informationssystem för förvaltning och uppbörd av mervärdesskatt och ett system för 
återbetalning av skatt till utländska skattesubjekt som inte är etablerade i landet. Det krävs 
även förbättringar av den administrativa kapaciteten samt fonner för administrativt samarbete 
och ömsesidigt bistånd. 
I fråga om punktskatter har Bulgarien nu kommit halvvägs med reformen av lagstiftningen 
om punktskatter. Som det framhölls i kommissionens yttrande om Bulgarien finns det alltjämt 
betydande skillnader mellan landets punktskattesystem och gemenskapens bestämmelser. Det 
behövs ett system med skatteupplag och anpassning i fråga om skattesatser på grundval av 
värde och de varor som omfattas av punktskatter i gemenskapen. 
Statistik 
Det nationella statistikinstitutet (NSI) har identifierat de huvudområden inom vilka det krävs 
införlivande av lagstiftning och ändringar av den nationella lagstiftningen. 
De administrativa strukturerna för att genomföra gemenskapens regelverk och kontrollera dess 
efterlevnad, i synnerhet det högsta statistikrådet (SSC), är i stort sett på plats. Det är viktigt att 
det nationella statistikinstitutet spelar en stark, ledande roll i arbetet,med att genomföra 
gemenskapens lagstiftning inom statistiksystemet. Framsteg har gjorts i samarbete mellan det 
nationella statistikinstitutet och jordbruksministeriet. Framsteg har också gjorts i fråga om 
införandet av lagstiftning om flertalet av de klassifikationer som är standard inom EU, vilket 
skedde i början av 1998. Förbättringar krävs avseende utrikeshandelsstatistik, 
transportstatistik, regionalstatistik, nationalräkenskaper, företagsregistrets täckning och 
relaterade näringslivsundersökningar samt jordbruksstatistik. 
3.4. Politiken inom olika sektorer 
Industri 
Industripolitiken grundar sig på regeringens program Bulgarien 2001. Strukturreformen av 
industrin genomförs genom privatiseringsprocessen. Nationalförsamlingen har godkänt och 
antagit lagar om privatiseringar, utländska investeringar och konkurrens. Bland programmen 
på medellång sikt finns ett särskilt program för att påskynda privatisering av statliga företag, 
tillnärmning av lagstiftning och integrering med den europeiska inre marknaden. Andra mål 
Ie] 
avser omstrukturering av strategiska sektorer, att dra till sig utländska investeringar samt stöd 
till små och medelstora företag. 
Bulgarien tillämpar principen om en horisontell industripolitik men särskilda 
omstruktureringsprogram tillämpas på vissa industrisektorer såsom stål, kemisk tillverkning, 
läkemedel och försvar. Huvudmålen med omstmktureringsprogrammen är att garantera 
företagens livsduglighet i en marknadsekonomi samt alternativ sysselsättning för överflödig 
arbetskraft. De viktigaste principerna i Bulgariens industripolitik kan på det hela taget 
förefalla förenliga med EU:s strategi för industriell konkurrenskraft, men mycket arbete 
återstår för att omstrukturera den tunga industrin och utveckla ett system för bedömning av 
överensstämmelse som är förenligt med EU:s system. 
Privatiseringen av stora foretag har påskyndats inom många sektorer. En andra omgång av 
massprivatisering genomförs under 1998. Ett omfattande privatiseringsprogram, som grundar 
sig på försäljning av majoritetsandelar till strategiska investerare, antogs i oktober 1997. 
Enligt detta program skall upp till 38 % av tillgångarna privatiseras före slutet av 1998 och 
upp till 78 % före slutet av 1999. Stödet till olönsamma företag skall upphöra till år 2001 (109 
olönsamma statliga företag likviderades mellan maj 1997 och augusti 1998). En ny lag om 
utländska investeringar, som berör hela den rättsliga ramen har antagits och en andra omgång 
massprivatiseringar inleddes i juli 1998. 
Privatiseringen och moderniseringen av industrisektorn kräver utländska strategiska 
investeringar. Regeringens verksamhet är inriktad på att förbättra investeringsklimatet och att 
garantera inflödet av utländska direktinvesteringar. 
I december 1997 begärde Bulgarien en förlängning av protokoll 2 i Europaavtalet enligt vilket 
statligt stöd till omstrukturering inom stålsektom är tillåtet. Bulgarien håller på att utarbeta ett 
omstruktureringsprogram för sektorn. Det finns dock stora frågetecken beträffande den 
långsiktiga lönsamheten i stålsektom och omstruktureringsplanens förenlighet med EU:s 
omstmktureringskriterier. Framsteg inom andra sektorer omfattar ett omstmkturerings- och 
privatiseringsprogram för försvarsindustrin och omstrukturering av energisektorn. 
Slutsats 
Regeringens program för strukturreformer har inneburit att ramen för en modernisering av 
industrin har förbättrats. Inom många sektorer kvarstår dock väsentliga problem i fråga om 
omstrukturering och anpassning till marknadsmässiga förhållanden. Det är särskilt viktigt att 
påskynda privatiseringsprocessen och skapa en hållbar och konkurrenskraftig industristruktur. 
Lagstiftningen om mervärdesskatt samt adekvata strukturer för skatteuppbörd och kontroll av 
lagstiftningens efterlevnad förblir en svår utmaning, och ytterligare anpassning av 
punktskattesystemet är nödvändigt. 
3ö 
Jordbruk 
Situationen på jordbruksområdet 
Jordbrukssektorn har brukat stå för 11-13%) av BNP, men efter krisen 1996/1997 var 
jordbruket den enda sektor där bruttoförädlingsvärdet 1997 steg med cirka 30 %. Detta ledde 
till att jordbrukets andel av BNP år 1997 uppgick till cirka 26 %>. Återhämtningen inom 
jordbruket berodde främst på goda spannmålsskördar, medan kreaturssektom visade tecken på 
att stabiliseras. 
Bristen på jordbruksprodukter på hemmamarknaden (särskilt mejerivaror), exportförbud 
(oljeväxter) och höga exportavgifter ledde 1997 till en 25-procentig nedgång i 
jordbruksexporten. Lägre tull på vete och kött möjliggjorde en stabilisering av den totala 
jordbruksimporten. Den positiva handelsbalansen för jordbruksvaror halverades och uppgick 
till cirka 200 miljoner ecu. 
Jordbrukspolitik 
Återlämnandet av jordbruksmark fortsatte. I juli 1998 hade 72,75 % av jordbruksmarken 
återlämnats till de tidigare ägarna eller dessas arvingar. Dock hade intyg om ägares 
markrättigheter bara utfärdats för 22 % av den återlämnade marken och fortfarande behöver 
ett enhetligt fastighetsregister utvecklas, utan vilket utvecklingen av en aktiv marknad för 
jordbruksmark bromsas och omstruktureringen av ägandeförhållandena hämmas. 
Sedan mitten av 1997 har omstruktureringen och privatiseringen av jordbrukets 
livsmedelsindustri gjort betydande framsteg, men andelen statligt ägande är dock fortsatt hög 
(cirka 60 %), särskilt på vissa områden (köttbearbetning, konservering, socker och vin). 
Samtliga exportförbud har upphävts, exportavgifterna på spannmål och spannmålsprodukter, 
solrosor och vegetabilisk olja har upphört men vissa exportavgifter kvarstår (inklusive levande 
djur och hudar). 
Kontrollerna av vinstmarginaler och maximipriser har avskaffats. Prisliberaliseringen som 
inleddes 1990 kommer att avslutas när "förhandlingspriscrna", som infördes under mitten av 
1997, har avskaffats. 
Cirka 650 000 ton av 1997 års veteskörd köptes upp (främst av statliga kvarnar) inom ramen 
för systemet med "minimipriser" och med hjälp av kreditgarantier från regeringen. Den 
följande internationella och nationella nedgången för spannmålspriserna ledde till betydande 
ekonomiska problem för inblandade offentliga banker och inköpare. Detta visar att det krävs 
en fortsatt utveckling på området. 
I denna tidiga omstruktureringsfas inom jordbruks- och livsmedelssektorn har Bulgarien ännu 
inte infört någon av EU:s gemensamma marknadsbestämmelser. Den nya lagen om 
jordbrukarstöd avser att skapa en bred och enhetlig stödram för jordbrukare under övergången 
3/ 
till ett mer effektivt och konkurrenskraftigt 'marknadsinriktat jordbruk. En statlig fond 
inrättades 1995 för att hantera direktstöd och kortfristiga förmånskrediter för viss produktion. 
Bulgariens geografiska och ekonomiska läge ställer höga krav på de statliga och privata organ 
och organisationer som ansvarar för övervakning, inspektion och diagnoser vad gäller krav 
och normer i veterinära, fytosanitära och folkhälsofrågor. 
Livsmedelsindustrin saknar modem utrustning, erfarenhet och kunskap för att kunna leva upp 
till exportmarknademas kvalitetskrav och saknar även resurser. Bulgariska företag har 
fortfarande problem med att uppfylla EU:s hälsokrav på importerade djur och animaliska 
produkter. De generella förbättringar som krävs för en fullständig anpassning till 
gemenskapens regelverk kommer att kräva betydande resurser och en omstrukturering av 
sektorn. 
Vad gäller marknadsorganisationerna har inga särskilda åtgärder vidtagits, förutom att de 
bulgariska myndigheterna har bildat 17 arbetsgrupper för den gemensamma 
jordbrukspolitikens alla huvudområden. Dessa skall studera hur medlemsstaterna tillämpar 
den gemensamma jordbrukspolitiken och föreslå olika alternativ för landet. 
Slutsats 
Uppmuntrande framsteg har gjorts beträffande prioriteringarna på kort sikt i partnerskapet för 
anslutning. 
Framsteg har gjorts beträffande liberaliseringen av jordbrukspriser, exportavgifter samt icke­
kvantitativa exportbegränsningar. Begränsade framsteg har gjorts när det gäller att främja 
privatiseringen av livsmedelsindustrin samt tillnärma lagstiftningen. 
Ytterligare insatser krävs för att driva på markreformen, utveckla en aktiv marknad för 
jordbruksmark och öka ministeriesamarbelet för att skapa och hålla ett enhetligt markregister. 
Särskild uppmärksamhet bör ägnas det veterinära och fytosanitära området. 
Fiske 
Inga särskilda framsteg har gjorts på fiskeriområdet, frånsett inrättandet av ett antal till 
infrastrukturen relaterade myndigheter. 
Genomförande- och genomdrivandeaspekten förutsätter beslut om förvaltningsstrukturer, 
uppföljnings- och kontrollsystem för att genomföra den gemensamma fiskeripolitiken. 
Åtgärder krävs beträffande resursförvaltning, registcrföring av fiskeflottan och genomförandet 
av en strukturpolitik för sektorn. Den gemensamma organisationen av marknaden och 
insamling av statistiska data måste genomföras, vilket angetts i yttrandet om EG:s politik om 
hälso, hygien och miljön. 
3<L 
• Energi 
Även om det sker i ganska maklig takt har Bulgarien fortsatt anpassningen av energisektorn 
till EU:s konkurrensregler och villkoren på den inre energimarknaden. Regeringen har nyligen 
antagit en strategi för utveckling av energisektorn fram till 2010 och en handlingsplan för den 
första fasen fram till 2001. Det är lämpligt att påpeka att en ökning av 
energiproduktionskapaciteten grundar sig på efterfrågeprognosema som förefaller väldigt 
stora. Strategin förutsätter att energiproduktionen skall växa kontinuerligt, vilket inte 
motsvarar prognoserna för efterfrågan. Den första fasen av energistrategin (fram till 2001) är 
väl mycket inriktad på kraftsektorn, men bör utgöra en god grundval för reformer i syfte att 
bland annat få bort monopolen, minska statens ställning inom sektorn och omstrukturera 
industrierna. 
Det har gjorts vissa framsteg för att åstadkomma en öppen prissättning, men Bulgarien 
behöver fortfarande utarbeta en tydlig energiprispolitik; landet måste särskilt anpassa de icke 
kostnadsbaserade och de korssubventionerade energipriserna (i synnerhet för industrin). Det 
finns långt framskridna planer för reformer inom sektorerna för el och fasta bränslen och för 
att effektivisera energianvändningen, men framstegen görs långsamt när det gäller olja och 
gas. Olja och gas nämns inte i strategin och inga uppgifter om oljelagrens storlek finns 
tillgängliga. Bulgarien spelar en aktiv roll vid sammankopplingen av energinäten i regionen. 
Enligt kämsäkerhetsavtalet (NSAA), som Bulgarien undertecknat, skall enheterna 1-4 i 
kärnkraftverket Kozloduy stängas på ett tidigt stadium, om vissa villkor uppfylls; dessa 
villkor skulle ha uppfyllts under 1998. Enligt partnerskapet inför anslutning skall realistiska 
åtaganden för stängning uppställas i enlighet med NSAA. Enligt Bulgariens energistrategi 
skall Kozloduy 1 och 2 avvecklas efter moderniseringen av Kozloduy 5 och 6 (förväntas ske 
2004) och Kozloduy 3 och 4 efter 2010. Detta överensstämmer inte med Bulgariens 
internationella åtaganden enligt NSAA. Kommissionen anser att Bulgarien måste uppfylla 
sina åtaganden och stänga enheterna 1-4 så snart som enheterna 5 och 6 moderniserats. 
Man har genomfört ett säkerhetsprogram på kort sikt för Kozloduy 1-4. Förberedelsearbetet 
för moderniseringen av enheterna 5 och 6 pågår, och ett 16-månadcrs grundläggande tekniskt 
program har inletts. 
Den bulgariska kämsäkerhetsmyndigheten har inte tillräckligt med personal för att utföra sitt 
arbete på ett tillfredsställande sätt. Medel har anslagits för avfallshantering och avveckling. 
Slutsats 
Bulgarien har inte gjort tillräckliga framsteg när det gäller att uppnå prioriteringar på kort sikt 
för energisektorn som uppställs i partnerskapet för anslutningen. Landet måste trappa upp 
ansträngningania inom energisektorn för att förbereda integreringen; vissa framsteg har dock 
gjorts i förberedelserna för ramarna för anslutningen. Bulgarien måste säkerställa att 
Kozloduy 1-4 stängs på ett tidigt stadium och att en realistisk tidsplan upprättas enligt avtalet. 
Uppgraderingsprogrammet för Kozloduy 5 och 6 bör genomföras så att arbetet kan slutföras 
33 
inom så kort tid som möjligt. Kämsäkerhetsmyndigheten behöver ytterligare resurser och 
medel för att kunna utgöra sina åligganden. 
Följande frågor måste följas noggrant: antagande och effektivt genomförande av lagar för 
enskilda sektorer och reformplaner (bland annat inrättandet av en tillsynsmyndighet och dess 
verksamhet) som främjar anpassningen till den inre energimarknaden, pris- och taxerefomier 
som leder till en kostnadsbaserad och öppen prissättning på energin, beredskap (bland annat 
att lägga upp obligatoriska oljereserver), effektiv energianvändning och bränslekvalitet samt 
omstrukturering och statliga ingrepp inom sektorn för fasta bränslen. 
Transport 
Sedan 1997 har Bulgariens rättsliga harmoniseringsprocess påskyndats. 
Beträffande civil luftfart har en lag om civil luftfart antagits av nationalförsamlingen i syfte att 
till stor del införliva EG:s krav på området. Ytterligare lagar om licensiering och certifiering 
är på väg. De pågående förhandlingarna om marknadstillträde i demia sektor kommer att leda 
till att ett lämpligt ramverk skapas för närmare identifiering av de åtgärder som Bulgarien 
måste vidta för att se till att gemenskapens regelverk övertas genomgående inom lämpliga 
tidsfrister. 
Vad gäller vägtransporter har en lag om vägtransport om villkor för transportverksamhet samt 
frakt- och passagerartjänster antagits av nationalförsamlingen. Den avser att överensstämma 
med gemenskapens bestämmelser beträffande marknadstillträde och yrkeskrav. 
De pågående förhandlingarna om villkor för godstransporter på väg och om tillfälliga 
internationella persontransporter med buss borde ge tillfälle att fastställa lämpliga tidsfrister 
på medellång sikt för att uppfylla gemenskapens viktigaste krav inom dessa områden. 
Bulgarien håller på att genomföra sitt väginfrastrukturprogram. I utvärderingen av behovet av 
transportinfrastruktur (TINA) har ett utkast till prioriteringarna för de viktigaste järnvägs- och 
vägnäten godkänts vilket uppfyller kriterierna i riktlinjerna för utveckling av det 
transeuropeiska transportnätet. Bulgariens bidrag till regionalt samarbete som syftar till att 
förbättra förbindelserna med grannländerna har också ökat. Ytterligare ansträngningar krävs i 
fråga om sjösäkerhet. 
Slutsats 
Trots att Bulgariens harmoniseringsprocess redan har gjort framsteg inom vissa transportsätt 
kommer ytterligare insatser att behövas, inklusive behovet att förbättra de administrativa 
strukturerna. Bulgarien borde uppmuntras att utarbeta ett detaljerat övergripande program för 
att upprätta de organ som behövs för att förvalta gemenskapens regelverk, inbegripet 
identifiering av utbildningsbehov när så är nödvändigt, och skapa en heltäckande strategi för 
finansiering av infrastruktur med deltagande av EU, internationella finansinstitut och den 
privata sektorn. 
3M 
Små och medelstora företag 
Bulgarien har vidtagit vissa positiva åtgärder i denna sektor. I juli i år antog den bulgariska 
regeringen en nationell strategi för att stimulera utvecklingen av små och medelstora företag. 
Dessutom har ett kontor för små och medelstora företag etablerats. Den nationella strategin 
innehåller en rad mål vilka i ett kortsiktigt perspektiv förefaller mycket ambitiösa och kan 
därför komma att behöva ses över mot slutet av året. 
Bulgarien förväntas integreras i gemenskapens tredje fleråriga program för små och 
medelstora företag i Europeiska unionen (1997-2000). 
Gemenskapens begränsade regelverk vad beträffar företagspolitik är dock bara en del av de 
kommande årens utmaningar. Det står klart att betydande insatser kommer att behövas för att 
förbättra utvecklingen och lönsamheten i den privata sektorn, som huvudsakligen utgörs av 
små och medelstora företag. 
Det är på det hela taget ännu för tidigt att dra några slutsatser om konkreta framsteg, eftersom 
lagstiftningen avseende särskilda åtgärder som skall genomföras fortfarande måste antas men 
det förefaller osannolikt att Bulgarien skulle ha några problem med att överta gemenskapens 
regelverk. 
3.5 Ekonomisk och social sammanhållning 
Sysselsättning och sociala frågor 
I den stadga om socialt partnerskap som regeringen och de största arbetsgivar- och 
arbetstagarorganisationerna enats om erkänns det att det krävs gemensamma insatser för att 
förbättra den sociala dialogen. Åtgärder har vidtagits för att inrätta ett ekonomiskt och socialt 
råd. Det finns också en ökande känsla av gemensamt ansvar för att integrera landet i EU. På 
grund av traditionella attityder och svagheten hos de oberoende arbetsgivarorganisationerna är 
det emellertid fortfarande trepartsarrangemang och trepartsavtal som dominerar och 
oberoende tvåpartsavtal mellan partema på arbetsmarknaden är fortfarande sällsynta. På det 
hela taget verkar fackföreningamas stöd för regeringens ekonomiska politik ha avtagit under 
de senaste månaderna. 
En nationell arbetsförmedling, inbegripet ett nationellt nätverk med nio regionkontor, 122 
lokalkontor och tre uppsökande arbetsförmcdlingsorgan har inrättats. 
Arbetsmarknadspolitiken kräver mera tydligt formulerade målsättningar och prioriteringar, i 
synnerhet i fråga om utbildning. 
Den omständighet att lagen om arbetslöshetsskydd och främjande av sysselsättningen har» 
antagits innebär ett steg i riktning mot en tydligare definition av arbetsmarknadspolitiken, 
inbegripet aktiv politik och yrkesutbildning. Det förefaller emellertid som om det inte finns 
tillräckligt med institutionell kapacitet och personalresurser för att tillämpa den lagen. Även 
om principen om lika behandling genom en ickediskrimineringsklausul är inskriven i den 
35 S 
bulgariska författningen, finns det få bevis på att åtgärder vidtagits för att tillämpa den 
principen i praktiken. 
Den registrerade arbetslösheten har varit på nedgående från 14,2 % i juli 1997 till 11,0 % i juli 
1998, men det återstår att se om detta är ett tecken på en strukturell förbättring. Den stora 
andelen långtidsarbetslösa är fortfarande ett stort problem, de regionala skillnaderna har' 
förvärrats och arbetslösheten är hög bland minoritetsgrupperna och de handikappade. 
På området för social trygghet håller en omfattande reform på att utarbetas i syfte att 
åstadkomma långsiktig ekonomisk stabilitet inom försäkringen, både genom en ekonomisk 
stabilisering av den offentliga försäkringsfonden och det nationella försäkringsinstitutet och 
genom att sådan lagstiftning som reglerar frivilliga och yrkesrelaterade pensionsfonder antas. 
En mycket omfattande del av befolkningen lever ännu i fattigdom och nivån på de sociala 
förmånerna utgör inte ett tillräckligt skydd mot den. 
Vad gäller refomien av sjukvårdssystemet antogs en ny sjukförsäkringslag i juni 1998, men 
den har ännu inte trätt i kraft. Den omfattar ett obligatoriskt paket med läkarvård samt en 
frivillig tilläggssjukförsäkring som täcker ytterligare tjänster. 
En ny ramlagstiftning om hälsa och säkerhet i arbetet antogs i december 1997 som ett led i 
riktning mot en harmonisering med EU:s lagstiftning. Lagen innehåller bestämmelser om 
upprättandet av nationella, underordnade och regionala råd för arbetsvillkor och ekonomiska 
stimulansåtgärder för förbättrad hälsa och säkerhet i arbetet. Den institutionella kapaciteten 
och de ekonomiska resurserna på detta område måste stärkas för att överensstämmelsen med 
gemenskapens normer på området skall kunna ökas. 
På arbetsrättens område var det en stor händelse när det i slutet av 1997 antogs en ny lag om 
arbetslöshetsskydd och främjande av sysselsättningen, vilken ersätter ett antal bestämmelser i 
arbetslagen från 1986. 
Slutsats 
På det sociala området ställs den bulgariska regeringen fortfarande inför väldiga problem: 
fattigdomen är fortfarande mycket utbredd, det allmänna hälsoläget har inte förbättrats i någon 
större utsträckning och fortsätter att kräva nya tillskott av medel. 
Inom den sociala dialogen behövs det mera aktiva, representativa och autonoma 
arbetsgivarorganisationer och fackföreningar både på nationell nivå och bolagsnivå även med 
hänsyn till de krav på information och samråd som ingår i antal arbetsrättsdirektiv. Det är 
viktigt att lagstiftningen om hälsa och säkerhet i arbetet anpassas och att den institutionella 
kapaciteten och de finansiella resurserna stärks så att läget förbättras beträffande hälso- och 
sjukvården, hälsan och säkerheten i arbetet och arbetsmarknaden i allmänhet. 
2U> 
Regionalpolitik och sammanhållning 
I yttrandet drogs slutsatsen att Bulgarien ännu inte uppvisade tillräcklig kapacitet för att delta i 
EU:s strukturpolitik och att betydande reformer fortfarande krävdes i synnerhet genom att en 
administrativ ram och budgetförfaranden för regionalpolitiken upprättas. Bulgarien har börjat 
att ta itu med dessa prioriteringar. En reform av Bulgariens geografiska organisation har också 
inletts, vilket avses resultera i att 28 distrikt inrättas. 
Den bulgariska regionalpolitikens operativa struktur behöver utvecklas ytterligare genom att 
det berörda ministeriets kapacitet förstärks. Även om det ministerium som har ansvar för 
regionalpolitiken redan spelar en samordnande roll, är det tveksamt om det regionala 
utvecklingsrådet har kapacitet för att säkerställa en ordentlig samordning mellan 
ministerierna. Det har en huvudsakligen rådgivande roll. Även om de finansiella förfarandena 
har förbättrats, behöver de stärkas ytterligare. De finansiella instrumenten är begränsade, men 
det är fortfarande svårt att bedöma Bulgariens samfinansieringskapacitet, eftersom det är svårt 
att fastställa de totala utvecklingsrelaterade utgifterna. Förfarandena för övervakning och 
kontroll behöver också förbättras. 
Slutsats 
Bulgarien har visserligen åstadkommit vissa framsteg genom att fastställa en grundval för sin 
regionalpolitik, men fortfarande krävs det betydande framsteg innan landet är redo att delta i 
EU:s strukturpolitik. 
3.6 Miljö och livskvalitet 
Miljö 
Bulgarien har sedan 1997 gjort vissa framsteg när det gäller att anta rättsakter i syfte att 
harmonisera sin lagstiftning med EU-lagstiftningen. Bättre förståelse för miljöproblemens 
betydelse börjar växa fram och miljöprogram ingår allt oftare i privatiseringsavtal. Strategiska 
planer för genomförande och kontroll av efterlevnad har utvecklats, men har ännu inte börjat 
tillämpas. Ministeriet för miljö och vatten som fortfarande lider brist på tillräcklig personal 
behöver omorganiseras. 
Vissa framsteg har gjorts vad gäller införlivande och genomförande av lagstiftningen på 
avfalls- och luftområdena genom att en ny lag om avfallshantering har antagits, 
genomförandebestämmelserna har dock ännu inte antagits. Vissa genomförandeförordningar 
har antagits beträffande kvalitetsstandarder för luft, gränsvärden för utsläpp från stationära 
källor och luftföroreningar förorsakade av industrianläggningar. De nödvändiga 
genom förandebestämmelserna till den nya lagen om avfallshantering måste antas. 
3> 
Direktivet om luftföroreningar från industrianläggningar har delvis införlivats med 
lagstiftningen, men de nationella kraven är fortfarande vaga. Ett nationellt system för 
övervakning av luften och vattnet håller på att inrättas, men dess genomförande befinner sig 
fortfarande i inledningsskedet. 
Hittills har emellertid inget införlivande med EU:s regelverk på miljöområdet skett på 
områdena vatten, föroreningskontroll och riskhantering. Även om asbestdirektivet delvis har 
införlivats med lagstiftningen, har ännu inget av de övriga EU-kraven beträffande genetiskt 
modifierade organismer och kemikalier fastställts. 
Det har inte skett några framsteg beträffande tillnärmningen till EU:s strålskyddsdirektiv och 
det förefaller saknas mänskliga resurser vid kärnsäkerhetsmyndigheten. 
Om prioriteringarna i partnerskapet för anslutning skall kunna uppfyllas, måste ytterligare 
satsningar göras för att utarbeta en ramlagstiftning, särskilt på vatten- och avfallsområdet. De 
finns ambitiösa planer på införlivande av lagstiftningen, men genomförandet av den kommer 
att försvåras av det faktum att det råder stor brist på personal inom ministeriet för miljö och 
vatten. Ett fullständigt genomförande kommer att kräva en mera realistisk tidsplan än den 
som Bulgarien uppställt. 
Slutsats 
Vissa framsteg har gjorts när det gäller att uppfylla kraven för prioriteringarna på kort sikt i 
partnerskapet för anslutning. Ytterligare stora satsningar kommer att vara nödvändiga för att 
Bulgarien skall kunna påta sig de skyldigheter som ett medlemskap medför på miljöområdet. 
Det kommer att ta något längre tid att uppnå en effektiv och full överensstämmelse med EU:s 
lagstiftning på miljöområdet än vad som anges i kommissionens yttrande. Utöver ökade 
storskaliga investeringar på grundval av en förstärkt ekonomisk återhämtning behöver 
Bulgarien, i nära samarbete med internationella finansiella institutioner, stärka den 
administrativa förmågan hos de relevanta institutionerna, inbegripet kontrollaboratorierna, och 
strukturerna för genomförande och kontroll av efterlevnaden. Ytterligare insatser är 
nödvändiga för att införliva ramlagstiftningen och den övergripande lagstiftningen, liksom 
tillnärmningsprogram och strategier för genomförande, särskilt på vattenområdet. För 
hanteringen av kommunalt avfall och luftföroreningar travs ytterligare oförminskade 
satsningar. 
Konsumentskydd 
Bulgarien har gjort begränsade framsteg inom denna sektor. Om Bulgarien skall kunna iaktta 
gemenskapslagstiftningen beträffande konsumentskydd, som är en prioritering på medellång 
sikt i partnerskapet för anslutning, måste landet påskynda utarbetandet av en lag om 
konsumentskydd. De viktigaste principerna i gemenskapens regelverk har ännu inte 
a? 
införlivats med den bulgariska lagstiftningen. Effektiva institutionella strukturer behövs också 
för att garantera tillämpningen av lagstiftningen. Konsumentrörelsen kommer bara att kunna 
utvecklas om den får ökade resurser och ökat stöd. 
3.7. Rättsliga och inrikes frågor 
I yttrandet från juli 1997 underströk kommissionen de betydande ansträngningar Bulgarien 
måste göra inom alla områden för att anpassa sig efter gemenskapens regelverk. Främst gäller 
detta asylpolitiken och utlänningspolitiken i allmänhet, men även gränskontrollen, kampen 
mot organiserad brottslighet och narkotikahanteringen kräver insatser. 
Invandring och gränskontroll 
En övergripande strategi mot illegal invandring antogs 1997. Den åtföljs av åtgärder inom 
vissa specifika områden, t.ex. en lag för att förhindra inrättandet av "spökfabriker", ett 
lagförslag om utlänningars rättigheter - antaget efter första behandlingen - och lagstiftning 
för att försvåra förfalskning av bulgariska identitetshandlingar. Den sistnämnda lagstiftningen, 
som uppfyller EU:s normer, har genomförts och kompletterats av åtgärder för att upptäcka 
förfalskningar. Förfarandet för att utfärda visum till Bulgarien har förbättrats avsevärt, främst 
genom att en central databas upprättats som alla ambassader och konsulat har tillgång till. 
Ytterligare återtagandeavtal har slutits. 
Systemet för gränskontroll är under full omvandling. Gränsbevakningen håller på att 
demilitariseras. För att förhindra oönskad passage är de flesta gränsposteringarna på 
elektronisk väg uppkopplade till Sofia. Trots dessa ansträngningar återstår en del förbättringar 
i gränsposteringamas infrastruktur, främst på flygplatsen i Sofia. Det är viktigt att Bulgarien 
genomför alla dessa åtgärder för att landets begäran om att strykas från den gemensamma 
förteckningen skall kunna beviljas. 
Asyl 
Bulgarien är för närvarande ett transitland för asylsökande men det kan komma att bli ett 
destinationsland och har därför börjat anpassa lagstiftningen till gemenskapens regelverk som 
ett led i en plan på lång sikt som även innefattar den sociala dimensionen. Den asyllag som 
debatteras i parlamentet är ett första steg i rätt riktning men den överensstämmer inte helt med 
gemenskapens regelverk vad beträffar asylprövningens öppenhet och tillträde till prövning. 
Ytterligare ansträngningar är nödvändiga för att göra lagstiftningen förenlig med utlännings-
och medborgarskapslagstiftningen i övrigt. 
Polis 
Kampen mot den organiserade brottsligheten är en fråga som prioriteras av bulgarerna, vilket 
framgår av att en nationell strategi antagits som fastställer myndigheternas mål och medel i 
denna kamp. Det framgår också av att en nationell tjänst för kontroll av organiserad 
Ji 
brottslighet inrättats och av att det internationella samarbetet intensifierats. Således har ett 
avtal slutits med Turkiet om bekämpning av terrorism och organiserad brottslighet. 
En ny lagstiftning om penningtvätt antogs i april 1998. Därmed utökas det antal institutioner 
som är skyldiga att samla in och vidarebefordra relevanta uppgifter. Inom finansministeriet 
har en specialiserad avdelning inrättats. Även om dessa åtgärder kan behöva kompletteras, 
visar de på en stark politisk vilja att ta itu med problemen. 
Narkotika 
Balkanrutten är och förblir en av vägarna för införsel av narkotika i Europa och därför har 
åtgärder vidtagits för att förhindra transitering genom Bulgarien. Åtgärderna kompletteras av 
insatser för att minska tillverkning och försäljning i landet. Det internationella samarbetet har 
intensifierats, bl.a. genom att ett regionalt centrum för kampen mot narkotikahantering i 
Sydösteuropa har inrättats i Sofia med Rumänien och Grekland som deltagare. 
En nationell plan för bekämpning av narkotikamissbruk har utarbetats och ett lagförslag om 
narkotiska ämnen och prekursorer har lagts fram för parlamentet. Dessa satsningar kommer att 
förstärkas ytterligare genom att en övergripande strategi utarbetas där en förstärkning av det 
nationella centrumet för narkotikainformation ingår. 
Rättsligt samarbete 
Inom civilrätten har Bulgarien tagit de första stegen mot anslutning till de tre 
Haagkonventionema om internationell privaträtt och Bulgarien har inlämnat sin kandidatur. 
De föreslagna förändringarna i straffprocesslagen uppfyller EU:s normer för inbördes 
rättshjälp i brottmål och utlämnande. Bilaterala avtal har slutits med Cypern, Tjeckien, Italien 
och Turkiet. Den 17 februari 1998 ratificerades Europarådets konvention av den 27 januari 
1977 om bekämpande av terrorism av Bulgarien. Lagen av den 30 april 1998 om 
verkställande av straffrättsliga påföljder tillåter arbete vid företag. Fångvårdama är numera 
civila. 
Slutsats 
Prioriteringarna på kort sikt i partnerskapet för anslutning (kamp mot organiserad brottslighet 
och gränsförvaltning) har varit föremål för satsningar som förtjänar beröm, men som måste 
fortsättas med samma intensitet för att nå överensstämmelse med gemenskapens regelverk. 
För att uppfylla målen på medellång sikt krävs att ansträngningarna åtföljs av målinriktade 
insatser på två områden: 
• Bulgarien måste anta en asyl- och utlänningslagstiftning som är förenlig med EU:s 
lagstiftning och som kan komplettera de ansträngningar som gjorts för att skapa en effektiv 
kontroll av gränserna, varav en kommer att vara en framtida yttre gräns för unionen. 
• Bulgarien måste göra en insats för att de anställda på områdena i fråga skall bli tillräckligt 
många och välutbildade för att effektivt kunna genomföra demia nya lagstiftning. 
HO 
3.8. Utrikespolitik 
Handel och internationella ekonomiska förbindelser 
År 1997 uppgick handeln med EU till 3,5 miljarder ecu, varav exporten utgjorde 1,9 miljarder 
ecu (43 % av den samlade exporten) och importen 1,6 miljarder ecu (37 % av all import). 
Inom ramen för sitt medlemskap i Världshandelsorganisationen (WTO) har Bulgarien slutfört 
förhandlingar om basteletjänster och finansiella tjänster, och landet uppfyller sina förpliktelser 
enligt WTO. I enlighet med Bulgariens förpliktelser som WTO-medlem håller landet som bäst 
på att utarbeta ett erbjudande inför förhandlingar om anslutning till det plurilateral avtalet om 
offentlig upphandling. 
Bulgarien beviljar befrielse från importtullar för de flesta varor från utvecklingsländer och 
understöder det övergripande WTO-programmet för tekniskt bistånd i handelsfrågor för 
utvecklingsländer. 
Ett frihandelsavtal mellan Bulgarien och EFTA-länderna håller på att genomföras. Bulgarien 
har ensidigt upphävt tullarna på import av textilvaror med ursprung i EFTA-länderna i syfte 
att förenhetliga behandlingen i tullhänseende av dessa länder med den behandling som 
beviljas EU:s medlemsstater. I juli 1998 undertecknade Bulgarien ett avtal om anslutning till 
Centraleuropeiska frihandelsavtalet (CEFTA). I juli 1998 undertecknade Bulgarien ett 
frihandelsavtal med Turkiet. 
Utvecklingssamarbete 
Bulgarien upprätthåller av tradition goda förbindelser med utvecklingsländer och har trots sina 
ekonomiska svårigheter alltid reagerat på vädjanden om hjälp och deltagit i det internationella 
samfundets initiativ för att hjälpa utvecklingsländer, även genom att ge humanitärt bistånd. 
Bulgarien är inte part i multilaterala avtal med utvecklingsländer eller deras regionala 
grupperingar/Bulgarien har dock ensidigt och på autonom grundval beviljat utvecklingsländer 
förmånsbehandling och har även beviljat de 48 minst utvecklade länderna tullfrihet. 
Tull 
Bulgariens nya tullkodex, som antogs i januari 1998, och dess tillämpningsföreskrifter skulle 
enligt planerna ha trätt i kraft den 7 augusti 1998. Detta ikraftträdande har dock med 
kommissionens samtycke senarelagts till den 1 januari 1999 för att tulltjänstemän och 
ekonomiska aktörer skall ha tillfälle att bekanta sig med den nya lagstiftningen. I den nya 
bulgariska tullkodexen föreskrivs införande av tullförfaranden med ekonomisk verkan som 
Uf 
liknar motsvarande gemenskapsförfaranden. Antagandet av tillämpningsföreskrifterna för 
kodexen har ännu inte slutförts. 
Det är fortfarande för tidigt att uttala sig om klarheten i den rättsliga ordning som blir 
resultatet av denna reform eller om den bulgariska tullförvaltningens förmåga att tillämpa den 
på ett effektivt och enhetligt sätt, särskilt med tanke på att den nu gällande ordningen måste 
förbättras. Det förefaller dock som om den nya tullkodexen inte skulle vara tillräckligt tydlig 
när det gäller systemet med frizoner. 
Tullförvaltningens befogenheter förblir otillräckliga. Bulgarien har fortfarande ingen 
integrerad tulltaxa (trots att vissa tillägg till landets tulltaxa gjorts). Bindande 
klassificeringsbesked utfärdas, men systemet för utfärdande av dessa bör förbättras ytterligare. 
Bulgariens ansträngningar för att möjliggöra en framtida anslutning till konventionen om ett 
gemensamt transiteringsförfarande är otillräckliga. Tillämpningen av den nya tullkodexen 
borde dock göra det möjligt att ta i bruk ett administrativt enhetsdokument (som liknar 
gemenskapens). 
Bulgarien har avskaffat sin tullklareringsavgift och uppfyller därmed villkoren i 
Europaavtalet. 
Ansträngningar har gjorts för att omorganisera tullförvaltningen, för att säkerställa en 
tillräcklig utbildningsnivå och tillfredsställande karriärutsikter för tulltjänstemännen och för 
att möjliggöra informationsutbyte mellan tullkontoren, regionalförvaltningarna och 
centralförvaltningen. Detta arbete bör fortsätta och centralförvaltningens övervakning av 
tullkontoren bör förstärkas. 
För närvarande finns inget datasystem som gör det möjligt att följa hela 
tullbehandlingsförloppet från tulldeklaration till upphörande av tullskuld. Avsevärda insatser 
har dock gjorts under de senaste månaderna för att utarbeta en realistisk datoriseringsplan för 
de bulgariska tullkontoren. Det är absolut nödvändigt att detta arbete fortgår. 
Den fullständiga integreringen av Bulgarien i det europeiska systemet för 
ursprungskumulering är på god väg, särskilt till följd av landets anslutning till CEFTA och 
undertecknandet av ett frihandelsavtal med Turkiet den 11 juli 1998. 
Slutsats 
Bulgariens framsteg på tullområdet under de senaste månaderna är uppmuntrande. Den 
bulgariska förvaltningen har gjort avsevärda ansträngningar för att snabbt genomföra interna 
reformer. Det återstår att se om Bulgarien på ett tillfredsställande sätt kan genomföra en 
tullagstiftning som är förenlig med gemenskapens regelverk och med de prioriteringar på 
medellång sikt som ingår i partnerskapet för anslutning. 
HV 
Den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken 
Bulgarien har fortsatt att föra en aktiv och konstruktiv utrikespolitik under den tid som 
rapporten gäller. Den nya regeringen har verkat för att stadigt förankra landet i ett bredare 
internationellt och europeiskt sammanhang. Bulgarien har regelbundet anslutit sig till 
Europeiska unionens ståndpunkter och har hörsammat uppmaningar att understödja unionens 
uttalanden, förklaringar och demarscher, även inom ramen för FN och OSSE. 
Anslutningen till Europeiska unionen och till NATO står i centrum för Bulgariens 
utrikespolitik. 
Bulgarien har fortsatt att spela en aktiv roll i regionen. Bulgariens politiska engagemang för 
regionalt samarbete och stabilitet i sydöstra Europa är en viktig merit för landet. Det medför 
intressanta möjligheter för unionen att samarbeta med Bulgarien inom ramen för GUSP, 
exempelvis genom att ställa sig bakom den "gemensamma förklaring" rörande konflikten i 
Kosovo som avgavs i mars 1998. Bulgarien stod i högsta grad bakom detta lägliga initiativ, 
som fick ett positivt mottagande av länderna i kontaktgruppen för f.d. Jugoslavien. 
Bulgariens nära bilaterala förbindelser med grannländerna, trepartssamarbetet med Rumänien 
och Grekland samt med Rumänien och Turkiet bidrar till det multilaterala regionala 
samarbetet. Relationerna med Makedonien har också förbättrats. 
Intensifierat samarbete inom ramen för det ekonomiska samarbetet i Svartahavsområdet, 
Centraleuropeiska initiativet samt anslutningen till CEFTA den 1 januari 1999 bidrar också 
till att främja stabiliteten i regionen. 
Bulgarien har gjort framsteg i anpassningen till regelverket på den gemensamma utrikes- och 
säkerhetspolitikens område. 
3.9 Finansiella frågor 
Finansiell kontroll 
Vad gäller extern finansiell kontroll har det nationella revisionsorganet börjat förbereda 
antagandet av Europeiska unionens revisionsstandarder. Enligt den lag om penningtvätt som 
antogs i juli 1998 skall det inrättas en byrå för ekonomisk undersökningsverksamhet. Ett 
integrerat informationssystem mellan det centrala och de regionala revisionsorganen är 
planerat, men har ännu inte upprättats. Det nationella revisionsorganet och Allmänna 
åklagarämbetet har ingått ett samarbetsavtal i syfte att förstärka den finansiella kontrollen och 
att beivra bedrägerier. 
Vad beträffar intern finansiell kontroll genomför statens finanskontroll, en enhet inom 
finansministeriet, kontroller i efterhand och utövar tillsyn över kontrollenheterna inom 
offentliga organ. Enheten har utarbetat en ledningsstrategi i vilken en ny ansvarsfördelning 
läggs fast när det gäller antagandet av gemenskapens regelverk och bekämpningen av 
organiserad brottslighet. Räckvidd och funktioner för den interna finansiella kontrollen 
behöver emellertid preciseras. En effektiv ordning för intern revision bör upprättas. Eventuella 
ks 
överlappningar mellan det nationella revisionsorganet och enheterna för intern kontroll inom 
den offentliga förvaltningen måste åtgärdas på lämpligt sätt. 
Slutsats 
Allvarliga ansträngningar behöver göras för att klargöra respektive roller och ansvarsområden 
och för att uppnå framsteg när det gäller att upprätta ett oberoende system för intern kontroll. 
En förstärkning av detta system är i flera avseenden, bland annat för bekämpningen av 
korruption, mycket angelägen, även med tanke på stödet inför anslutningen och, i framtiden, 
strukturfonderna. 
3.10 Allmän bedömning 
Bulgarien har på de flesta områden ökat tempot vad gäller införlivandet av 
gemenskapslagstiftningen. Förmågan att genomföra och kontrollera efterlevnaden av 
lagstiftningen måste dock förstärkas. Med tanke på de begränsade administrativa och 
finansiella resurserna är detta alltjämt en stor utmaning och det är för tidigt att bedöma om 
den lagstiftning som nyligen införlivats faktiskt kommer att tillämpas. 
Den uppmärksamhet som ägnats åt att förstärka ramlagstiftningen om immaterialrätt och 
förmågan till kontroll av efterlevnad återspeglar på ett positivt sätt landets förmåga att anta 
och tillämpa nyckellagstiftning. 
Bulgarien bör inrätta ett standardiserings- och certifieringssystem som är förenligt med 
Europeiska unionens och snarast se till att den nödvändiga rättsliga grunden antas. Även om 
de första stegen har tagits mot övervakning av statligt stöd, måste betydligt större 
ansträngningar göras för att tillämpa reglerna. Inom jordbruket krävs ytterligare insatser för att 
slutföra landreformen, utveckla en aktiv marknad för jordbruksmark, inrätta och driva ett 
enhetligt markregister och stärka den veterinära och fytosanitära kontrollen. Samtidigt som 
Bulgarien nu håller på att utveckla en omfattande energiplan, är regeringens avsikter 
beträffande nedläggningen av vissa enheter i Kosloduy fortfarande oklara. De framsteg som 
inledningsvis gjorts vad gäller rättsliga och inrikes frågor är uppmuntrande, men behöver 
förstärkas, särskilt beträffande frågor som rör gränsförvaltning, eftersom Bulgarien ansökt om 
att få avföras från gemenskapens förteckning över visumpliktiga länder. 
Bulgarien har gjort framsteg när det gäller att ta itu med några av alla de aspekter som angavs 
som prioriteringar på kort sikt i partnerskapet för anslutning. 
Ul 
4. Den offentliga förvaltningens förmåga att tillämpa gemenskapens 
regelverk 
I detta kapitel uppdateras den information som ges i yttrandet. Vid Europeiska rådets möte i 
Madrid i december 1995 talades det om behovet av att skapa förutsättningar för en gradvis 
och harmonisk integrering av kandidatländerna, särskilt med hjälp av anpassning av de 
administrativa strukturerna. I anslutning till detta tema framhölls i Agenda 2000 att det är 
viktigt att gemenskapslagstiftningen införlivas effektivt med nationell lagstiftning, men än 
viktigare att den genomförs korrekt i praktiken genom lämpliga administrativa och rättsliga 
strukturer. Detta är nödvändigt för att ömsesidigt förtroende, som är en förutsättning för ett 
framtida medlemskap, skall kunna skapas. 
I årets rapport har kommissionen samarbetat med kandidatländerna i syfte att upprätta en 
översikt över förvaltningsmyndigheter på centrala områden av gemenskapens regelverk. När 
så är möjligt redogörs det för humvida dessa organ har tillräckliga rättsliga befogenheter för 
att genomföra regelverket, för antalet anställda i organet och deras kvalifikationer samt för 
tillgången till finansiering. I vissa fall är det redan nu möjligt att bedöma kvaliteten hos de 
beslut som fattas. Kommissionen har för avsikt att utveckla demia aspekt i framtida rapporter. 
I sitt yttrande drog kommissionen följande slutsats: "Allmänt sett krävs omfattande reformer 
för att landet skall kunna bygga upp de strukturer som krävs för att tillämpa gemenskapens 
regelverk på ett adekvat sätt". 
4.1 Den offentliga förvaltningens organisation 
Regeringen lägger stor vikt vid reformeringen av förvaltningssystemet. I februari 1998 antogs 
en strategi för inrättande av ett modernt förvaltningssystem i Bulgarien. Denna strategi 
omfattar följande: 
Utveckling av grunderna för en genomgripande reform av strukturer och förfaranden 
inom förvaltningen. 
Inrättande av en rättslig grund för statsförvaltningen. 
Inrättande av ett system för redovisning och revision inom den offentliga sektorn. 
Inrättande av en karriärutvecklingspolitik på samtliga nivåer inom förvaltningen. 
En plan för genomförande av denna strategi håller dock fortfarande på att upprättas. Den 
omfattar bl.a. en tidsplan, kriterier för utvärdering av omvandlingen och beräkning av de 
nödvändiga resurserna. Lagen om offentlig tjänst antogs nyligen. 
Ett viktigt steg vad gäller samordningen ministerierna emellan är att ett integrerat 
informationssystem för den offentliga förvaltningen har inrättats. Högsta 
förvaltningsdomstolen har inrättats och inlett sin verksamhet. 
s H) 
5769 statstjänstemän arbetar för närvarande inom alla nivåer av den offentliga förvaltningen. 
Bulgarien har sedan kommissionens Yttrande offentliggjordes inrättat ett nytt system för 
integrering med Europa som lyder under utrikesministern och utrikesministeriet. I den nya 
samordningsstrukturen för integrationen med Europa ingår ett råd för integration med Europa. 
Det bistås på det administrativa planet av utrikesministeriets avdelning för europeisk 
integration. I systemet ingår också en europeisk integrationskommitté och 30 arbetsgrupper. 
Ministeriet för rättsliga frågor och europeisk integration på det rättsliga området är ansvarigt 
för att samordna tillnärmningen av lagstiftningen. 
4.2 Den offentliga förvaltningens och rättsväsendets kapacitet : 
Nyckelområden för implementeringen av gemenskapens regelverk 
Enhetlig tillämpning av EG:rätten: Bulgarien har ett decentraliserat lagstiftningssystem och 
ett centralt system för överensstämmelse- och kvalitetskontroll: De berörda ministerierna 
ansvarar för utarbetande av de första förslagen till de lagar som faller under deras 
kompetensområde, medan lagrådet vid ministeriet för rättsliga frågor och europeisk 
integration på det rättsliga området utför en kontroll för att säkerställa att förslagen 
överensstämmer med EU-lagstiftningen. Totalt 1 232 domarplatser är tillsatta (80 vakanser). 
Trots vissa framsteg är det fortfarande nödvändigt att ministeriet för rättsliga frågor och 
europeisk integration på det rättsliga området ökar den europeiska integrationsavdelningens 
förmåga att samordna lagstiftningen. 158 personer arbetar vid ministeriet för rättsliga frågor 
och för integration med den europeiska lagstiftningen. 
Den inre marknaden: Bulgarien har inrättat ett råd om upphovsrättsliga frågor och 
närstående rättigheter och har förstärkt de organ som kontrollerar efterlevnaden. Bulgarien har 
inrättat ett exportförsäkringsorgan och ett interministeriellt exportförsäkringsråd. 
En investeringsmäklaravdelning har inrättats under värdepappers- och fondbörsinspektionen. 
Med ändringarna i försäkringslagstiftningen infördes ett administrativt system på två nivåer 
bestående av ett försäkringskontrolldirektorat och nationellt försäkringsråd som har ansvar för 
att bevilja och återkalla tillstånd på grundval av nya krav. Ett cxportfbräkringsbolag har också 
inrättats. 
På området fri rörlighet för tjänster är de största hindren för att uppfylla den inre marknadens 
krav inom banksektorn att det saknas ett kreditregister för banker och att privatiseringen av 
banker går långsamt. 
På området fri rörlighet för varor har inga framsteg gjorts vad gäller inrättandet av en adekvat 
infrastruktur för tillämpning och genomförande av gemenskapens regelverk. Åtskillnad 
mellan standardisering och certifiering inom kommittén för standardisering och metrologi 
(CSM) har ännu inte uppnåtts i Bulgarien och större öppenhet är nödvändig. En nationell 
ackrediteringsmyndighet inrättades emellertid nyligen. 
Konkurrens: Ansvarig institution är kommissionen för skydd av konkurrens (11 ledamöter 
och 75 tjänstemän). Kommissionen beslutar inte bara vid överträdelser av lagen, utan utmäter 
kG 
också påföljder och kan besluta att häva konkurrensbegränsande avtal eller metoder. 
Kommissionen för skydd av konkurrens konsulteras före ingående av avtal och utfärdar 
tillstånd till sammanslagningar och övertaganden av företag. 
Systemet för övervakning och kontroll av statliga stöd är fortfarande under 
uppbyggnadsskedet. En enhet för statligt stöd (10 anställda) har inrättats vid finansministeriet 
för övervakning och kontroll av statligt stöd. Det är dock inte klart vilken roll och vilka 
funktioner som kommissionen för skydd av konkurrens och enheten för statligt stöd har inom 
finansministeriet. 
Det är också nödvändigt att klargöra ansvarsområdena för kontrollorganet och för de centrala, 
regionala och lokala förvaltningar och andra institutioner som är ansvariga för fördelningen 
och övervakningen av statligt stöd och hur förbindelserna är dem emellan. 
Telekommunikation: På telekommunikationsområdet har en ny tillsynsmyndighet nyligen 
inrättats. Den statliga post- och telekommittén (213 anställda) ansvarar för genomförandet av 
politiken på detta område. 
Tull och indirekt beskattning: Behörig myndighet är direktoratet för skatteförvaltning 
(tjänsten för statliga intäkter) vid finansministeriet. En ny organisation gäller sedan januari 
1998. Den viktigaste nyheten är att systemet med skattekontor efter typ av skatter har ersatts 
med en integrerad struktur med områdesdirektorat. Ett system med ett enhetligt 
skatteregistreringsnummer har inrättats, men det har tagit mycket lång tid att installera. För 
närvarande arbetar 365 tjänstemän vid finansministeriet och 94 tjänstemän vid den allmänna 
skatteförvaltningen. 
I den nya tullagen föreskrivs att de administrativa förfarandena och tillvägagångssätten skall 
förenklas så att de överensstämmer med EU-kravcn. Bulgarien måste dock fortfarande 
förbereda genomförandet av lagstiftningen och utarbeta ett program för utbildning av 
tullförvaltningen. En särskild enhet har inrättats inom det allmänna tulldirektoratet (301 
anställda) som skall samordna den bulgariska tullförvaltningens verksamhet inför 
anslutningen. 
Jordbruk: Ministeriet för jordbruk, skogsbruk och landreform (255 anställda) har inrättat 17 
arbetsgrupper som har fått i uppdrag att förbereda anslutningen vad gäller alla aspekter av 
Europeiska unionens gemensamma jordbrukspolitik och gemensamma marknad. Den 
nationella veterinärmyndigheten ansvarar för att EU-standarder för veterinära gransknings-
och certifieringsförfaranden införs. Den har 2968 anställda varav 1514 är godkända 
veterinärer i offentlig tjänst och 1000 är auktoriserade privata veterinärer. Ett nationellt 
viruslaboratorium har inrättats. 
Den nationella byrån för växtskydd, karantän och agrokemi ansvarar för genomförandet av 
växtskyddspolitiken. 
Veterinärkontrollanläggningarna vid gränsstationerna måste fortfarande förbättras för att 
uppfylla gemenskapsstandarderna. Det behövs ytterligare insatser för att utveckla godtagbara 
veterinära gransknings- och certifieringsförfaranden både vid import och export och för att 
upprätthålla en veterinärsektor som har tillräckliga resurser och tillräckligt med utbildad 
personal. Även om Bulgarien till stor del har anpassat sin lagstiftning på växlskyddsområdet • 
v(Y 
är de administrativa strukturerna för kontroll och övervakning fortfarande inte tillräckliga för 
att säkerställa en tillräckligt hög skyddsnivå. 
Trots framstegen inom jordbrukslagstiftningen är ytterligare insatser nödvändiga för att stärka 
den administrativa förmågan att genomföra och kontrollera efterlevnaden av den 
gemensamma jordbrukspolitikens politiska instrument. 
Transport: Regeringen har inrättat särskilda förvaltningsenheter och en integrerad 
informationsinfrastruktur. En "Europeisk integrationsavdelning" har inrättats vid direktoratet 
för "Utrikestransportpolitik". Inom transportministeriet har ett departement för "Europeisk 
integration på det rättsliga området" inrättats. En särskild enhet ("den statliga 
bilinspektionen") ansvarar för genomförandet av lagen om fordonstransport. Den tidigare 
statliga lufttransportförvaltningen har efter antagandet av lagen om civil lufttransport ersatts 
med den civila lufttransportförvaltningen. Ett integrerat informationssystem som har inrättats 
vid transportministeriet kommer att tas i bruk i slutet av 1998. För närvarande är 246 
människor anställda vid transportministeriet. 
Sysselsättning och sociala frågor: En social partnerskapsstadga reglerar det tidigare 
samarbetet mellan regeringen och de största arbetsgivarna och arbetstagarorganisationerna. 
Ett nationellt arbetsmiljöråd samordnar politiken för hälsa och säkerhet på arbetsplatsen. 
Trots dessa framsteg vad institutionerna och lagstiftningen beträffar måste betydande 
ansträngningar göras för att få fram klara målsättningar och prioriteringar för 
sysselsättningspolitiken. För närvarande är 142 människor anställda vid ministeriet för arbete 
och socialpolitik. 
Regionalpolitik och sammanhållning: Regeringen har försökt att ersätta det tidigare 
sektorsvisa tillvägagångssättet när det gäller den regionala utvecklingen med en enhetlig 
regionalpolitik. En ny fond för regional utveckling har inrättats (inom ramen för den 
kommunala budgetlagstiftningen), men den har ännu inte tagits i bruk. För närvarande är 205 
personer anställda vid ministeriet för regional utveckling och offentliga arbeten. 
Ett råd för infrastrukturutveckling har inrättats under ministerrådet (april 1998). Rådet 
ansvarar för samordningen mellan ministerierna och för informationsutbyte när det gäller 
vissa politiskt prioriterade frågor såsom de transeuropeiska infrastrukturkorridorerna. 
Den lokala förvaltningens utbildningsbehov, däribland utbildning i förvaltningen av EU:s 
strukturfonder, behandlas i det nationella utbildningsprogrammet för den offentliga 
förvaltningen och för europeisk integration. 
Miljö: Vissa strukturförändringar har ägt rum inom miljö- och vattenministeriet (191 
anställda) för att förstärka ministeriets institutionella kapacitet. Ministeriet har cirka 1000 
anställda vid region- och miljöinspektoraten. Det nationella vattenrådet och den nationella 
ekologiska kommittén har införlivats med ministeriet och ett europeiskt 
integrationsdepartement har inrättats. 
Till de problem som måste lösas hör att det saknas kvalificerad administrativ personal och att 
det inte sker någon noggrann bedömning av de administrativa kostnaderna för antagande och 
genomförande av gemenskapens regelverk. 
i£ 
Bulgarien behöver förstärka de berörda institutionemas administrativa förmåga, bland annat 
kontrollaboratorierna och de organ som skall genomföra lagstiftningen och kontrollera att den 
efterlevs. Bättre samordning mellan inspektoraten måste uppmuntras. 
Rättsliga och inrikes frågor: Inrikesministeriets uppgifter och funktioner utförs genom 
nationella, territoriella, administrativa och tekniska myndigheter. Inrikesministeriet ansvarar 
för säkerhetstjänsten, polisen (20 000 anställda), myndigheten för bekämpning av organiserad 
brottslighet (250 anställda vid de centrala kontoren och 250 vid de regionala kontoren), 
myndigheten för brand- och katastrofberedskap, gränspolisen (9 500 anställda längs den 2 400 
km långa gränsen) och gendarmeriet. Inrikesministeriets struktur följer landets administrativa 
indelning. Det finns 28 regionala direktorat, vart och ett med en direktör som samordnar och 
administrerar det arbete som utförs av de regionala enheterna inom säkerhetstjänsten, polisen, 
myndigheten för bekämpning av organiserad brottslighet och myndigheten för brand- och 
katastro fberedskap. 
Konkreta åtgärder för att förbättra institutionemas effektivitet i överensstämmelse med EU:s 
standarder har vidtagits på sådana områden som bekämpning av korruption och organiserad 
brottslighet, gränskontroll och reformering av rättsväsendet. En ny civil gränskontrollpolis 
har inom ramen för lagen om gränsvakter ersatt de tidigare gränskontroll vaktema under 
försvarsministeriet. 
Bristen på tekniska medel är ett avgörande hinder för effektiv gränskontroll. Bulgarien måste 
inrikta sina ansträngningar på att reformera domstolsförvaltningen för att ytterligare förstärka 
rättsväsendets oberoende och för att inrätta nya modeller för straffrättsliga förfaranden och 
rättshjälp. Bortsett från inrikesministeriets program för europeisk integration 1998-2000 och 
de relevanta avsnitten i det nationella programmet för antagande av gemenskapens regelverk 
finns det inte någon enhetlig åtgärdsplan som täcker hela området rättsliga och inrikes frågor. 
Finansiell kontroll: Den finansiella kontrollen utförs i Bulgarien på tre nivåer - av det 
nationella revisionsorganet (11 ledamöter, 409 anställda varav 306 är inspektörer), av 
finansministeriet och av kontor för finansiell kontroll inom de olika institutionerna (63 
personer är för närvarande anställda inom den centrala statliga förvaltningens 
finansieringskontroll och 1 400 inom den regionala förvaltningen). Det nationella 
revisionsorganet har börjat förbereda antagandet av Europeiska unionens revisionsnormer. 
Lagen om åtgärder mot penningtvätt (juli 1998) inrättade ett kontor för ekonomiska 
utredningar. 
Det behövs stora insatser för att klarlägga den oklara fördelningen av roller och 
ansvarsområden som råder mellan de olika organ som är verksamma inom den offentliga 
revisionen. Dessutom måste en klar uppdelning mellan de olika finanskontrollinstitutionernas 
behörighet göras, i vilken deras roller, ansvarsområden och rapporteringsskyldigheter 
fastställs liksom en klar tidsfrist för genomförandet. 
4.3 Organiserat samarbete 
För att hjälpa kandidatländerna att klara av de utmaningar det medför för dem att förstärka sin 
administrativa förmåga och anpassa sina förvaltningar, så att gemenskapens regelverk kan 
IA 
genomföras, håller kommissionen och medlemsstaterna på att utveckla ett förfarande för 
organiserat samarbete inom ramen för Phare-programmet. I Europeiska unionens 
medlemsstater genomförs regelverket av nationella förvaltningsmyndigheter (på central, 
regional och lokal nivå) och av olika byråer, fackorgan och den privata sektorn. Denna 
samlade administrativa och tekniska sakkunskap görs nu tillgänglig för kandidatländerna. 
Inledningsvis kommer det organiserade samarbetet att gälla fyra sektorer - jordbruk, miljö, 
finans och rättsliga och inrikes frågor, men det kommer gradvis att utvidgas till att omfatta 
hela gemenskapens regelverk. 
Bulgarien deltar aktivt i det organiserade samarbetet. 
4.4 Allmän bedömning 
Bulgariens förmåga att genomföra gemenskapens regelverk och kontrollera dess efterlevnad 
är fortfarande svag. De första viktiga stegen har tagits vad gäller en allmän reform av den 
offentliga förvaltningen och på områdena konkurrensbegränsande samverkan, indirekt 
beskattning och regionalpolitisk förvaltning. Bulgarien har medgivit att åtgärder på området 
rättsliga och inrikes frågor är nödvändiga och flera konkreta åtgärder har redan vidtagits. Det 
finns ett fortgående behov av att bygga upp förmågan att formulera och samordna den politik 
som förs inom förvaltningen, även vad gäller EU-frågor. 
P 
C. Slutsats 
Bulgarien uppfyller de politiska kriterier som angavs i Köpenhamn, men fortsatta insatser 
behövs för att bekämpa korruptionen och reformera rättsväsendet. 
Trots att Bulgarien har gjort framsteg på senare tid vad gäller inrättandet av en 
marknadsekonomi, skulle landet sannolikt få svåra problem att klara av konkurrenstrycket och 
marknadskrafterna inom unionen på medellång sikt. Om den dynamik som uppnåtts i 
införlivandet av lagstiftningen kompletteras med en förstärkning av motsvarande institutioner 
bör Bulgarien så småningom kunna uppfylla de skyldigheter som ett medlemskap medför. 
Ytterligare insatser behövs dock, framför allt på den inre marknaden och vad gäller 
standardisering och certifiering, övervakning av statligt stöd, Kozloduys framtid och rättsliga 
och inrikes frågor. 
57 
D. Partnerskap för anslutning och nationellt program för antagande av 
gemenskapens regelverk: Övergripande bedömning av genomförandet 
Syftet med partnerskapet för anslutning är att inom en och samma ram fastställa de 
prioriterade områden inom vilka ytterligare insatser bör göras och vilka anges i 
kommissionens yttrande, de finansiella medlen för att hjälpa kandidatländerna att genomföra 
dessa prioriteringar samt de villkor som gäller för stödet. Varje kandidatland har uppmanats 
anta ett nationellt program för antagande av gemenskapens regelverk i vilket anges hur landet 
kommer att gå till väga för att genomföra partnerskapet, tidsplanen för att uppnå 
prioriteringarna samt behovet av personella och ekonomiska resurser. Både partnerskapen för 
anslutning och de nationella programmen för antagande av gemenskapens regelverk kommer 
att ses över med regelbundna mellanrum mot bakgrund av de framsteg som gjorts och i syfte 
att ange ytterligare prioriteringar. 
1 Partnerskap för anslutning: Bedömning av prioriteringarna på kort sikt 
I partnerskapet för anslutning4 ingår följande prioriteringar på kort sikt för Bulgarien: 
Ekonomiska reformer: Fastställande av prioriteringar på medellång sikt inom den 
ekonomiska politiken och gemensam utvärdering inom ramen för Europaavtalet, fortsatt 
genomförande av regeringens program, inbegripet en för insyn öppen privatisering av 
statliga företag och banker, omstruktureringsåtgärder inom industrin, finanssektom och 
jordbruket samt åtgärder för att främja utländska direktinvesteringar. 
Förstärkning av den institutionella och administrativa kapaciteten: Antagande av 
förslaget till en lag om offentlig tjänst och framsteg i reformeringen av den offentliga 
förvaltningen samt institutionell förstärkning på områdena intern finansiell kontroll, miljö, 
tullpolitik, förstärkning av de fytosanitära och veterinärmedicinska förvaltningarna, särskilt 
vad gäller anläggningarna vid de yttre gränserna, påbörjande av arbetet med att upprätta de 
strukturer som krävs för regional- och strukturpolitiken. 
Den inre marknaden: Ytterligare anpassning, bland annat vad gäller immaterialrätt och 
industriell äganderätt (effektivare genomdrivande av skyddet), finansiella tjänster, 
beskattning, antagande av den rättsliga ram som är nödvändig för övervakning av statligt 
stöd och upprättande av en första förteckning över statliga stöd samt antagande av en ny 
konkurrenslag. 
• Rättsliga och inrikes frågor: Konkreta åtgärder för bekämpning av korruption och 
organiserad brottslighet samt för utveckling av en effektiv gränskontroll. 
Miljö: Fortsatt införlivande av ramlagstiftning och av den sektorsövergripande 
lagstiftningen, upprättande och genomförande av detaljerade tillnärmningsprogram och 
4 Rådets förordning (EG) nr 622/98, EGT L 85, 20.3.1998. 
VL 
genomförandestrategier rörande enskilda rättsakter. Planering och inledande av 
genomförandet av dessa program och strategier. 
• Energi: Särskilt upprättande av en övergripande, långsiktig energistrategi och iakttagande 
av kämsäkerhetsstandarder och realistiska åtaganden för nedläggning av kraftverk i 
enlighet med kärnsäkerhetsavtalet. 
Framstegen beträffande prioriteringarna på kort sikt i partnerskapet för anslutning kan 
sammanfattas på följande sätt: 
Ekonomiska reformer: Bulgarien har utarbetat en ny ekonomisk strategi på medellång 
sikt som återspeglar de framsteg som har uppnåtts genom de ekonomiska reformerna, som 
uppfyller prioriteringarna i partnerskapet för anslutning och som kommer att utvärderas 
gemensamt med kommissionen. Allmän ekonomisk stabilitet har uppnåtts. Detta har 
medfört goda förutsättningar för ekonomisk tillväxt, låg inflation, minskade offentliga 
utgifter, ökade utländska investeringar och privatisering. Ytterligare satsningar behövs vad 
gäller en för insyn öppen privatisering av de statliga företagen och bankerna, utveckling av 
banksektorn, slutlig avreglering av priserna och liberalisering av handeln, reformering av 
energisektorn och förstärkning av den rättsliga ramen för att förbättra kontrollen av att 
lagar och kontrakt efterlevs. Särskilda insatser måste läggas på markreformen och 
inrättandet av en jordbruksräkning. 
Förstärkning av den institutionella och administrativa kapaciteten: Bulgarien måste 
göra stora insatser för att öka sin förvaltnings institutionella och administrativa förmåga. 
En allmän strategi för reformering av den offentliga förvaltningen har upprättats, men det 
behövs ytterligare åtgärder för att anta och genomföra lagen om offentlig tjänst. Särskilda 
insatser behövs för att förbättra den strukturella reformen av den offentliga förvaltningen 
och av de institutioner som deltar i genomförandet, övervakningen och kontrollen av att 
gemenskapens regelverk inom sådana områden som miljö och tull efterlevs, särskilt vid de 
fytosanitära och veterinärmedicinska förvaltningania och vid gränskontrollanläggningarna, 
samt för ytterligare åtgärder för att lägga grunden till regional- och strukturfonderna. 
Den inre marknaden: Bulgarien har gjort framsteg vad gäller immaterialrätt och den 
industriella äganderätten och när det gäller att kontrollera efterlevnaden av dessa. 
Bulgarien har också gjort framsteg vad gäller finansiella tjänster, beskattning och den 
rättsliga ramen för övervakning av statligt stöd samt i fråga om konkurrenslagstiftningen. 
Ytterligare insatser behövs när det gäller övervakning av statligt stöd och inrättande av. en 
förteckning över statligt stöd som är förenlig med EG-lagstiftningen. 
Rättsliga och inrikes frågor: Bulgarien har vidtagit vissa konkreta åtgärder för att 
reformera rättsväsendet, tillnärma lagstiftningen i syfte att inrätta strukturer för att 
bekämpa korruption och organiserad brottslighet samt för alt förbättra gränsövervakningen. 
Ansträngningarna måste fortsätta, särskilt vad gäller korruption som är en fråga som 
prioriteras av den bulgariska regeringen. Ytterligare insatser behövs vad gäller asyl, 
gränsövervakning och gränskontroll samt vad gäller polisens organisation. Lika viktigt är 
det att fortsätta arbetet för att öka rättsväsendets och ordningsmaktens effektivitet och 
hi 
oberoende, särskilt utbildningen av domare och åklagare och framför allt med tanke på 
genomförandet av EU-lagstiftningen. 
Miljö: Bulgarien har utarbetat strategiska planer för att genomföra gemenskapens 
regelverk på miljöområdet och för att kontrollera att det efterlevs, men dessa planer har 
ännu inte börjat genomföras. Framsteg har gjorts på luft- och avfallsområdet, men insatser 
behövs också inom de övriga områdena av ramlagstiftningen, såsom vatten, 
föroreningskontroll och riskhantering. 
Energi: Bulgarien har gjort framsteg när det gälier att upprätta en åtgärdsplan och en 
långsiktig strategi, men ökade insatser behövs för att förbereda det nationella 
energisystemet och den nationella energimarknaden för integreringen med EU. Bulgarien 
måste framför allt säkerställa att kämsäkerhetsstandardema och åtagandet om en tidig 
nedläggning av enheterna 1-4 vid kärnkraftverket i Kozloduy iakttas i enlighet med 
kämsäkerhetsavtalet och att detta utförs inom en realistisk tidsram. 
Bulgarien har gjort framsteg när det gäller vissa aspekter av alla prioriteringarna på kort sikt i 
partnerskapet för anslutning. Till dessa hör antagande av en strategi för ekonomiska reformer 
och åtgärder för att uppnå makroekonomisk stabilitet, införlivande av immaterialrätt, 
finansiella tjänster, beskattning och konkurrens, vidtagande av åtgärder för bekämpning av 
organiserad brottslighet och korruption och utveckling av en energistrategi. Fortfarande krävs 
dock stora insatser vad gäller många av prioriteringarna på kort sikt, såsom privatisering och 
omstrukturering, uppfyllande av åtagandena om nedläggning av Kozloduy, förstärkning av 
den institutionella och administrativa kapaciteten, utveckling av ett lämpligt system för 
övervakning av statligt stöd, utveckling av tillnärmningsprogram och genomförandestrategier 
på miljöområdet samt ytterligare framsteg för att bekämpa korruption och organiserad 
brottslighet. 
2. Nationellt program för antagande av gemenskapens regelverk 
Bulgariens nationella program för antagande av gemenskapens regelverk antogs av 
ministerrådet och lades fram för kommissionen den 30 mars 1998 i samband med att 
anslutningsprocessen inleddes. Det bulgariska nationella programmet för antagande av 
gemenskapens regelverk är ett utförligt, välstrukturerat och kortfattat dokument som tar upp 
de prioriteringar som ingår i partnerskapet för anslutning. De bulgariska myndigheterna har 
angivit att det nuvarande nationella programmet betraktas som ett första utkast och att det 
kommer att ses över på grundval av de synpunkter som lämnas av kommissionen. 
Texten i det nationella programmet följer strukturen i kommissionens yttrande och den 
tidsfrist som fastställs i partnerskapet för anslutning för prioriteringarna på kort och medellång 
sikt. 
Omfattande och väl utfomiade tabeller över alla de områden som täcks av regelverket ger 
information om införlivandet och genomförandet av gemenskapens regelverk. 
De flesta av de prioriteringar på kort och medellång sikt som anges i partnerskapet för 
anslutning finns med i det nationella programmet, vilket återspeglar Bulgariens vilja att göra 
framsteg vad gäller genomförandet av regelverket. Det finns dock vissa skillnader i 
behandlingen av de frågor som ingår i partnerskapet för anslutning, och det finns områden 
som inte behandlas tillräckligt utförligt och om vilka ytterligare information är nödvändig 
t.ex. kampen mot organiserad brottslighet och korruption, ekonomiska reformer, 
standardisering, konkurrenspolitik, statligt stöd, miljö, energi, regionalpolitik och framför allt 
reformen av den offentliga förvaltningen. 
Den information som har lämnats är inte enhetlig inom alla sektorer. Framför allt saknas 
strategiska uppgifter om politiska ramar, den ekonomiska politiken och förstärkningen av 
institutionerna (särskilt vad beträffar kampen mot organiserad brottslighet och korruption), 
och vissa områden såsom standardisering, miljö, energi och reformer, statligt stöd, fri 
rörlighet för varor, regional- och strukturpolitik är inte helt täckta. Avsnitten om den 
administrativa förmågan behöver utvecklas ytterligare och integreras med de olika sektorerna. 
Särskild uppmärksamhet måste ägnas genomförandet av strategier och strukturer och 
kontrollen av att dessa efterlevs. 
Allmänt sett är tidsfristen för genomförandet detaljerad, men den behöver specificeras 
närmare, eftersom den förefaller överambitiös på flera områden. 
Uppgifter om budgetkonsekvenser lämnas, men borde innehålla nämiare uppgifter om 
finansieringskälla, särskilt vad gäller förstärkningen av institutionerna och 
investeringsprojekt. 
Det nationella programmet för antagande av gemenskapens regelverk måste revideras så att 
det 
• ger en mera enhetlig täckning av de olika sektorer som behandlas i partnerskapet för 
anslutning och regelverket på området, 
• ytterligare utvecklar förbindelsen mellan de strategiska planerna, prioriteringarna och 
regelverket på området i syfte att skapa enhetlighet, 
ger en mera enhetlig täckning av förmågan att genomföra alla delar av gemenskapens 
regelverk och kontrollera att detta efterlevs, 
ger en klarare bedömning av budgetkonsekvenserna och fastställer vilka 
finansieringskällor som skall användas för tilldelning av medel inom respektive område av 
EG-lagstiftningen, 
ger en mera detaljerad bedömning av personal- och utbildningsbehoven. 
Kommissionen kommer att ta ställning till det nationella programmet för antagande av 
gemenskapens regelverk på grundval av en reviderad version och meddela rådet sin 
ståndpunkt. Denna bedömning planeras äga mm under den senare delen av 1999 samtidigt 
som partnerskapet för anslutning ses över. 
6Ï 
Bilaga 
STATISTISKA UPPGIFTER 
STATISTISKA UPPGIFTER 
Grunddata 
Befolkning (vid periodens slut) 
Total areal 
Nationalrakenskaper 
Bruttonationalprodukt till Idpande priser 
Bruttonationalprodukt till Idpande priser 
Bruttonationalprodukt till Idpande priser 
Produktionsstruktur 
-Jordbruk 
- Industri 
- Bygg och anlaggning 
- Tjanster 
Utgiftsstruktur 
- Konsumtionsutgifter 
- IlushSIl och hushallcns ideella organisationcr 
- Orfentlig sektor 
- Fasta bruttoinvesteringar 
- Export av varor och tjanster 
- Import av varor och tjanster 1993 1994 1995 1996 1997 
11000-tal 
8460 8427 8385 8341 8285 
I 1000-tals hektar 
11099 11099 11099 11099 11099 
I miljarder lev 
298,9 525,6 880,3 1748,7 17103,4 
1 milj.udcr ecu 
9,2 8,1 11,0 7,8 9,0 
I ecu per capita 
1100 1000 1300 900 1100 
I % av det totala bruttoförädlingsvärdct 
: 
; 
: 
: ; 
: 
: 
: 15,4 
25,9 
4,3 
54,5 26,2 
26,7 
2,8 
44,4 
I % av bruttonationalprodukten 
85,9 
70,7 
15,3 
15,3 
44,7 
46,3 88,5 
76,6 
11,9 
13,6 
62,9 
59,8 84,1 
71,8 
12,4 
11,3 
613 
55,7 
h} 
Bruttonationalprodukt 
Bruttonationalprodukt per capita 
Inflation 
Konsumentprisindex 
Bytesbalans 
-Export av varor 
-Import av varor 
-Handelsbalans 
-Nettotjanster 
-Nettoinkomst 
-Ldpande nettotransfereringar 
-varav offentliga transfcreringar 
-Bytesbalans 
-Valutatillg&ngar (inkl. guld) 
-Valutatillg&ngar (exkl. guld) 
Offentliga finanser 
Offentligt underskott/dverskott 
Upplaning i utlandet, brutto FSrSndring i % fran fOregaendc ar 
-1,5 1,8 2,9 -10,1 -6,9 
I köpkraftspariteter (ppp) 
4400 4700 4900 4600 4400 
Förändring i % från föregående år 
56,1 87,1 62,1 123,0 
I miljoner ecu (löpande priser) 
3182 
3939 
-756 
-49 
-166 
32 
-939 
861 
587 3308 
3322 
-14 
9 
-161 
140 
3 
-27 
1066 
814 4086 
3994 
93 
117 
-330 
101 
11 
-20 
1176 
941 3851 
3704 
148 
95 
-312 
82 
29 
13 
633 
386 4332 
3984 
348 
151 
-317 
209 
113 
392 
2241 
1986 
I % av bruttonationalprodukten 
-11,3 
1 -5,2 
66,2 -5,1 
44,5 -15,3 
56,5 
1993 1994 1995 1996 1997 
Finansiella indikatorer 
58 
Monetära aggregat 
-Ml 
-M2 
Kredit totalt 
Genomsnittlig kort ränta 
- Utlåningsränta 
- Inlåningsränta 
Växelkurs för ecun 
Periodgenomsnitt 
Periodens slut 
Index for effektiv växelkurs 
Utrikeshandel 
Import 
Export 
Saldo 
Bytcsrelation 
Import från EU-15 
Export till EU-15 
Demograf! 
Naturlig folkökning 
Invandringsövcrskott (inklusive justeringar) 
Spädbarnsdödlighet I miljardcr ecu 
1,3 
6,3 0,9 
5 1,2 
6,1 
6,8 0,4 
2 
3,3 1,2 
2,9 
2,6 
1 % per är 
59,5 
42,6 72,6 
51,1 58-0 
35,9 123,5 
74,7 84,0 
46,8 
(1 ecu »..nationell valuta) 
32,39 
36,49 64,53 
81,21 80,01 
92,92 223,25 
610,64 1901,22 
1961,63 
I miljoner ecu 
4071,1 
3184,4 
-886,7 
l\ 
108,8 3525,7 
3357,7 
-168,0 4325,1 
4093,5 
-231,6 3949,7 
3806,7 
-143,0 2849,9 
3125,5 
275,6 
lotsvarandc period under föregående år = 100 
100,8 97,6 
1 % av totalsumman 
28 
28,1 32,1 
35,5 36,5 
37,6 32,1 
38,8 : 
: 
l'cr 1000 invånare 
-3,0 
0,0 -3,8 
0,0 -5,1 
0,0 -5,4 
0,1 : 
l'cr 1000 levande födda 
15,5 16,3 14,8 15,6 17,5 
Vid födseln 
59 
Medellivslangd : Man 
Kvinnor 
Arbetsmarknad 
Fdrvarvsfrekvens (enligt ILO) 
Arbetsloshet (enligt ILO) :Totalt 
<25ar 
> 25 ar 
Genomsnittligt antal sysselsatta per naringsgren 
enligt NACE 
- Jord- och skogsbruk 
- Industri 
- Bygg och anlaggning 
- Tjanster 
Infrastruktur 
Jarnvagsnat 
Motorvagar 
Industri och jordbruk 
Industriproduktion i volymindex 
Jordbruksproduktion i volymindex, brutto 67,1 
74,6 
I % av arbetskraften 
55,4 
21,4 
47,0 
17,3 52,4 
20,5 
44,9 
16,8 51,5 
14,7 
37,7 
11,6 51,8 
13,7 
33,5 
11,3 51,6 
15,0 
36,0 
12,4 
I % av totalsumman 
22,1 
30,3 
6 
41,6 23,2 
29,1 
5,6 
42,1 23,9 
28,1 
5,5 
42,5 24,4 
27,5 
5,1 
43 
I km per 1000 km2 
2 : 38,7 38,7 * 
Längd i km 
: : 314 314 : 
Föregående år = 100 
90,2 
80,6 110,7 
107,1 104,5 
116,0 103,8 
88,5 121,1 
60 
Metodanmärkningar 
Bruttonationalprodukt per capita i PPS: Reviderade uppgifter där man använt nya 
PPP-resultat från International Comparison Project 1996. 
Valutatillgångar är uppgifterna för innehavet vid årets slut. De definieras som summan 
av centralbankens innehav av guld, utländsk valuta och andra (brutto-) fordringar på 
personer bosatta utomlands. Guldet värderas till marknadspriset vid årets slut. 
Offentligt underskott/överskott är en anpassning av den definition som används i 
nationalräkenskaperna, där uppgifterna räknats fram enligt IMF:s GFS-metod 
(government finance statistics). Det allmänna offentliga underskottet/överskottet får man 
fram genom att lägga det statliga underskottet (som normalt omfattar vissa medel utanför 
själva budgeten) till kommunernas underskott/överskott. Totalsumman justeras med 
hänsyn till nettoutlåning/nettoinlåning för vissa särskilda åtgärder. Denna summa utgör 
en finansieringspost i nationalräkenskaperna. 
Monetära aggregat är uppgifter om innehav vid årets slut. I allmänhet betyder Ml sedlar 
och mynt i omlopp samt bankernas avistamedel. M2 betyder generellt Ml samt 
sparmedel och andra kortfristiga banktillgodohavanden. Kredit totalt betyder för det 
mesta inhemsk kredit till den offentliga och privata sektorn. Det bör noteras att problemet 
med att mäta omloppet av utländsk valuta i några kandidatländer kan påverka 
uppgifternas tillförlitlighet. 
Räntenivåer: Årlig genomsnittsränta. Utlåningsräntan består vanligtvis av den 
genomsnittliga räntan på beviljade lån från de banker som rapporterar in uppgifter. Med 
inlåningsränta menar man huvudsakligen genomsnittet för tidsbunden och icke-
tidsbunden inlåning. 
Växelkurser: De växelkurser för ecun som officiellt meddelats GD II har använts när 
detta varit möjligt. Indexet för effektiv växelkurs är vägt med hänsyn till viktigare 
handels-partner med basåret 1990. 
Import och export (löpande priser): Uppgifterna är baserade på 
"specialhandelssystemet", vilket innebär att utrikeshandeln omfattar varor som passerar 
landets tullgräns. I handelsuppgifterna tar man inte med direkt reexport, tjänstehandel, 
handel med tullfria zoner samt handel med licenser, knovvhow och patent. Värdet av 
61 
utrikeshandeln omfattar marknadsvärdet av varorna och tilläggskostnader (frakt, 
försäkring etc). 
Handelsindelning: Handelsflöden för varor registreras enligt Kombinerade 
nomenklaturen (KN) och det administrativa enhetsdokumentet (SAD). Importen 
registreras på basis av cif och exporten på basis av fob.Eurostat har räknat om den 
nationella valutan till US-doJlar genom att använda Internationella valutafondens årliga 
genomsnittskurs. 
Bytesrealation: Fram till 1994 har man med hjälp av Paasche-formeln beräknat indexen 
utifrån all export och import av varor endast för slutlig konsumtion, exklusive särskild 
konsignation, bearbetning och reexport. Efter 1995 har man räknat fram prisindexen med 
hjälp av "enhetsvärdet" enligt Laspeyres formel. 
Import från och export till EU-15: Uppgifter angivna av Bulgarien. Uppgifterna för 
åren 1993 och 1994 rör endast handeln med EU-12. 
Förvärvsfrekvens (enligt ILO): Arbetskraften i procent av den totala befolkningen Över 
15 år. Procentsatsen har hämtats från LFSS (Labor Force Sample Survey) med 
iakttagande av följande definitioner och rekommendationer av ILO: 
Arbetskraft: sysselsatta och arbetslösa i enlighet med ILO-definitionerna nedan. 
Anställda: alla personer över 15 år som under referensperioden bedrev åtminstone en 
timmes avlönat arbete som anställd, företagare, medlem av kooperativ eller 
medhjälpande familjemedlem. Personer inom krigsmakten och barnlediga kvinnor är 
också medtagna. 
Arbetslösa: alla personer över 15 år som för närvarande uppfyller alla tre kriterierna i 
ILO:s definition av arbetslöshet: (i) att sakna arbete, (ii) att aktivt söka arbete och (iii) att 
vara beredd att påbörja ett arbete inom två veckor.Uppgifterna gäller för september 1993, 
oktober 1994, oktober 1995 respektive november 1996. 
Arbetslöshet (enligt ILO): -1 procent av arbetskraften. Denna siffra är beräknad utifrån 
LFSS (Labor Force Sample Survey) i enlighet med ILO:s definitioner och 
rekommendationer (se ILO:s definitioner ovan). Uppgifterna gäller för september 1993, 
oktober 1994, oktober 1995 respektive november 1996. 
Genomsnittligt antal sysselsatta per näringsgren enligt NACE: Dessa uppgifter är 
inte beräknade utifrån LFSS. 
62 
Industriproduktion i volymindex: Industriproduktion omfattar gruvdrift och 
stenbrytning, tillverkningsindustri samt el-, gas-, ång- och vattenförsörjning (enligt 
NACE Rev.l avdelning C, D och E). 
Indexet över den årliga industriproduktionen är baserat på en uttömmande undersökning 
av de företag (offentliga och privata) som hänförts till industrisektorn. 
Jordbruksproduktion i volymindex, brutto: Uppgifterna är baserade på SNA-metoden. 
Källor 
Grunddata, nationalräkenskaper, utrikeshandel, dcmografi, arbetsmarknad, 
infrastruktur, industri och jordbruk: New Cronos. 
Valutatillgångar och finansiella indikatorer: När detta varit möjligt har man haft 
Eurostat B-4:s frågeformulär om valuta- och finansstatistik som källa. Kandidatländerna 
ombeds att regelbundet uppdatera tabellerna i frågeformuläret. Den aktuella statistiken 
omfattar officiella utländska reserver, monetära aggregat, räntenivåer och valutakurser. 
Om detta inte gått har man använt IMF:s publikation "International Financial Statistics" 
som källa. I möjligaste mån har Europeiska kommissionen (GD II) används som källa till 
valutakurserna för ecun. 
Vad beträffar upplåning i utlandet, brutto, har OECD:s publikation "External Debt 
Statistics" använts som källa. 
I fallet offentligt underskott/överskott kan kandidatländerna för närvarande inte 
komma med tillförlitliga uppgifter. Enhet B-4 står i nära samarbete med dessa länder med 
målsättningen att förbättra deras offentliga statistik där man utgår från 
nationalräkenskaperna. Med tanke på bristen på tillförlitliga uppgifter, har man tagit fram 
ungefärliga uppgifter för offentligt underskott/överskott med hjälp av IMF:s Government 
Finance Statistics Yearbook (se nedan för en förklaring av metoden). 
63 

ISSN 1024-4506 
KOM(98) 707 slutlig 
DOKUMENT 
SV 01 02 06 11 
Katalognummer : CB-CO-98-649-SV-C 
Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg