ORDFÖRKLARINGAR

Direkt arbetstillfälle :

Arbetstillfälle som skapas genom den verksamhet som får bidrag från Eruf.

Till exempel är arbetstillfällen som skapats för drift av hotell direkta arbetstillfällen. Arbetstillfällen som gäller själva bygget av hotellet betraktas däremot inte som direkta arbetstillfällen.

EAFW :

Equivalent Annual Full time Worked. (Arbetad årlig heltidsekvivalent)

EAFW = fysiska resurser x procentandel av arbetad tid x verksamhetsperiod under året.

Till exempel motsvarar en person som arbetar 50 % under fyra månader 0,17 EAFW.

Denna metod användes för att beräkna det antal skapade eller bevarade arbetstillfällen som nämns i rapporten.

Eruf :

Europeiska regionala utvecklingsfonden.

Eruf är en av strukturfonderna. Den är ett finansiellt instrument som ska främja ekonomisk och social sammanhållning mellan EU:s regioner. Eruf-insatser genomförs främst via operativa program som omfattar ett stort antal projekt.

Förvaltningsmyndighet : Myndighet som utses av medlemsstaten för att förvalta en insats som vanligen har formen av ett operativt program.

Operativt program : Dokument som godkänns av kommissionen och som bildar en enhetlig uppsättning prioriteringar som omfattar fleråriga åtgärder. De projekt som ska medfinansieras av strukturfonderna måste falla inom ramen för en åtgärds omfattning.

Strukturfonderna : Europeiska unionens främsta politiska instrument till stöd för målen i fördraget om ekonomisk och social sammanhållning.

Ändamålsenlighet : I vilken utsträckning målet med en åtgärd har uppnåtts.

SAMMANFATTNING

I. Turism är den tredje största näringsgrenen i världen och den största servicenäringen inom Europeiska unionen (EU). Turismen är en verksamhet som växer i betydelse och bidrar både till den ekonomiska tillväxten och till sysselsättningen.

II. Under programperioden 2000–2006 fördelades 4623 miljoner euro ur Europeiska regionala utvecklingsfonden till fysiska investeringar i turism. Projekten väljs ut och förvaltas av förvaltningsmyndigheter i medlemsstaterna.

III. Vid revisionen mätte revisorerna framför allt verksamhetsresultaten i fråga om tillväxt och sysselsättning, som är strukturfondernas övergripande mål. Uppgifter samlades in direkt från 206 projektansvariga som valdes ut slumpmässigt för att man skulle få en representativ överblick över situationen på EU-nivå.

IV. Revisionsrätten granskade om turistprojekten

a) åstadkom förväntade resultat,

b) ledde till hållbara resultat,

c) genomfördes tack vare EU-stödet.

V. Revisionsrätten konstaterade följande:

a) De flesta projekt ledde till flera resultat, antingen i form av skapade eller bevarade arbetstillfällen (58 %), ökad turistkapacitet (73 %) eller turistverksamhet (74 %). 44 % av projekten ledde till resultat inom alla tre kategorier.

b) Projekten uppnådde sina fastställda mål till i genomsnitt 75 % när det gällde skapande eller bevarande av arbetstillfällen och till 93 % när det gällde turistkapacitet. I de fall där inga sådana mål hade fastställts uppnådde en del projekt ändå vissa resultat.

c) Situationen när det gäller mål, indikatorer och övervakning varierade i de regioner som besöktes.

d) När revisionen genomfördes var 98 % av de avslutade projekten fortfarande operativa, och 94 % av de arbetstillfällen som hade skapats eller bevarats genom projekten fanns fortfarande.

e) Det offentliga ekonomiska stödet gjorde att 74 % av projekten kunde genomföras, att ytterligare 20 % av projekten ändrades på grund av bidraget, medan det inte hade något inflytande i 6 % av projekten. Ju mindre stödet var, desto mindre effekt fick det på projektet.

f) Medan 92 % av de projektansvariga såg Eruf-bidraget som ett erkännande av kvaliteten på deras projekt ansåg 42 % av dem att Eruf-bidraget ökade den administrativa bördan betydligt. Ju mindre stödet var, desto mer betraktades Eruf-bidraget som en börda.

VI. Revisionsrätten rekommenderar följande:

a) Förvaltningsmyndigheterna bör se till att projekten utarbetas med lämpliga mål, riktmärken och indikatorer och kommissionen bör uppmuntra detta.

b) Förvaltningsmyndigheterna bör fästa större avseende vid om bidragen verkligen behövs för att de föreslagna projekten ska kunna genomföras och vilken effekt projekten får när det gäller att öka sysselsättningen och den ekonomiska tillväxten och kommissionen bör uppmuntra detta.

c) Kommissionen bör utvärdera hur kostnadseffektivt stödet är inom denna sektor och fundera på om stödet kan riktas bättre.

Foto 1 – Historisk byggnad som byggts om till ett fyrstjärnigt hotell (Spanien).

+++++ TIFF +++++

© Europeiska unionen

Källa: Europeiska revisionsrätten, januari 2010.

INLEDNING

TURISM I EU

1. Turism har definierats som "[m]änniskors aktiviteter när de reser till och vistas på platser utanför sin vanliga omgivning för kortare tid än ett år för fritid, affärer eller andra syften" [1]. Turism utgör också en allt viktigare aspekt av livet för den europeiska befolkningen, där alltfler reser, både privat och i arbetet. Den bidrar också till att stärka samhörighetskänslan i Europa genom fler kontakter och utbyten mellan invånare med olika språk, kulturer och traditioner [2].

2. Turismen är ett område där Europeiska unionen (EU) har befogenhet att vidta åtgärder för att stödja, samordna eller komplettera medlemsstaternas åtgärder [3]. I fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) betonas turistsektorns betydelse där unionens syfte är att skapa gynnsamma förutsättningar för företagsutvecklingen och främja samarbetet mellan medlemsstaterna, särskilt genom utbyte av god praxis [4].

3. Turismen är den tredje största näringsgrenen i världen och den största servicenäringen i EU [5]. Turismindustrin står för mer än 5 % av EU:s bruttonationalprodukt (BNP), med cirka 1,8 miljoner företag som beräknas sysselsätta 5,2 % av den totala arbetskraften (9,7 miljoner arbetstillfällen). Om man ser till närstående sektorer beräknas turismindustrin stå för en ännu större andel av BNP, nämligen 10 %, och 12 % av arbetskraften [6].

STRUKTURÅTGÄRDER OCH TURISM

4. Strukturfondsåtgärderna på turistområdet syftar främst till att skapa och bevara sysselsättning samt främja ekonomisk tillväxt. Mer specifikt bör de bidra till en balanserad och hållbar utveckling av den ekonomiska verksamheten, utveckling av sysselsättningen och de mänskliga resurserna [7]. Under perioden 2000–2006 gav Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf) stöd till produktiva investeringar som möjliggör skapande eller bevarande av varaktig sysselsättning och till utveckling av turism och investeringar i kultur, förutsatt att en hållbar sysselsättning skapades [8].

5. Projekten medfinansieras av EU via fleråriga operativa program. Inom dessa program fastställs prioriteringar som var och en innehåller ett antal åtgärder av vilka några gäller stöd till turism.

6. Programmen utarbetas av medlemsstaterna efter samråd mellan kommissionen och nationella, regionala och lokala offentliga myndigheter och näringslivets och arbetsmarknadens organisationer i medlemsstaterna. Kommissionen bedömer och godkänner programmen.

7. De projektansvariga lämnar förslag till enskilda projekt. Nationella, regionala eller lokala myndigheter som utses av medlemsstaterna anordnar urvalsförfaranden och godkänner projekten. De projektansvariga bör informera de behöriga förvaltningsmyndigheterna om övervakningen av projektens framsteg och uppfyllelsen av mål.

8. Under programperioden 2000–2006 fördelades 7994 miljoner euro av strukturfonderna till turism, däribland 4623 miljoner euro från Eruf till fysiska investeringar (t.ex. informationscentrum, turistanläggningar och serveringar). Resterande 3371 miljoner euro gick till icke-fysiska investeringar (t.ex. utveckling och tillhandahållande av turisttjänster, sport-, kultur- och fritidsaktiviteter, kulturarv), gemensamma tjänster och yrkesutbildning och ingick inte i denna revision [9].

Foto 2 – Uppförande av en ny regionteater (Frankrike).

+++++ TIFF +++++

© Europeiska unionen

Källa: Europeiska revisionsrätten, december 2009.

REVISIONEN

REVISIONENS INRIKTNING OCH OMFATTNING SAMT REVISIONSMÅL

9. Revisorerna granskade projekt som medförde fysiska investeringar i turism som medfinansierades av Eruf under programperioden 2000–2006. Tiotusentals projekt medfinansierades på detta sätt upp till en maximal gräns på 50 % i mål 2-regioner [10] och 75 % i mål 1-regioner [11]. Antalet operativa program och fördelade belopp per medlemsstat anges i bilaga I.

10. Huvudsyftet med revisionen var att bedöma huruvida turistprojekten

a) åstadkom förväntade resultat,

b) ledde till hållbara resultat,

c) genomfördes tack vare EU-stödet.

REVISIONSMETODER

11. Revisorerna gjorde en undersökning (se ruta 1) av 206 slumpmässigt utvalda projekt för att få en representativ överblick över situationen. Projekten i undersökningen ingick i 26 program som gällde nio medlemsstater, i regioner som hade fått medel fördelade till turistprojekt. Närmare uppgifter om de projekt som undersöktes och besöktes per medlemsstat och operativt program finns i bilaga II.

RUTA 1

STRUKTUR PÅ DET FRÅGEFORMULÄR SOM ANVÄNDES I UNDERSÖKNINGEN

Allmän information om projektet.

Projektets resultat i fråga om

skapade eller bevarade direkta arbetstillfällen,

turistkapacitet,

storlek på verksamheten,

ekonomisk bärkraftighet,

annat.

EU:stödets eller andra stöds inverkan på projektet

Faktorer för framgång eller annat

12. Revisorerna fick svar från 98,5 % av de projektansvariga i undersökningen och förde in dessa i en databas vid revisionsrätten som de hade skapat för att kunna analysera svaren.

13. För att kontrollera att de projektansvarigas svar var riktiga vidtog revisorerna följande åtgärder:

a) De besökte 52 projekt (dvs. 25 % av projekten i undersökningen) i nio regioner i fyra medlemsstater (Frankrike, Tyskland, Italien och Spanien).

b) Förvaltningsmyndigheterna ombads verifiera att de projektansvarigas svar var riktiga när det gällde de projekt som inte besöktes på plats.

c) När det gällde alla projekt i undersökningen gjorde de dessutom en skrivbordsgranskning av viktiga dokument som tillhandahölls av förvaltningsmyndigheterna, till exempel bidragsansökningar, bidragsbeslut och utvärderingsrapporter.

14. Efter det att de åtgärder som nämnts ovan hade vidtagits uppdaterades databasen med de korrigerade svaren. Uppgifterna i databasen och det insamlade materialet från projektbesöken bildar grunden för revisionsslutsatserna.

15. Revisionen genomfördes mellan oktober 2009 och juni 2010.

Foto 3 – Gångväg med skyddsräcke vid kusten som leder till en historisk plats (Italien).

+++++ TIFF +++++

© Europeiska unionen

Källa: Europeiska revisionsrätten, december 2009.

TYPER AV PROJEKT I GRANSKNINGSURVALET

16. Mångfalden bland de 206 projekten i urvalet framgår av tabell 1, enligt en klassificering som revisionsrätten utarbetade för denna revision.

TABELL 1

TYP AV VERKSAMHET SOM FÅR ERUF-BIDRAG

Källa: Europeiska revisionsrätten.

| Projekt |

Antal | % [9999] |

A. Infrastruktur/offentliga anläggningar | 54 | 26 |

Hamn, marina, förtöjningsplatser för båtar, strandpromenad | 19 | 9,2 |

Entréer, gångbanor, stigar, cykelbanor, vägar, parkeringar | 19 | 9,2 |

Annat | 9 | 4,4 |

Förbättring av stränder | 4 | 1,9 |

Landskapsvård | 3 | 1,5 |

B. Inkvartering och servering | 53 | 26 |

Hotell | 38 | 18,4 |

Campingplatser | 4 | 1,9 |

Andra inkvarteringar och serveringar | 11 | 5,3 |

C. Museer och historiska monument | 48 | 23 |

Museum/kulturlämning (arkeologiskt centrum m.m.) | 39 | 18,9 |

Historiskt monument/kulturarv (kyrka, slott, palats m.m.) | 9 | 4,4 |

D. Semester- och fritidsanläggning | 21 | 10 |

Fritidsanläggning (temapark, simbassäng, djurpark, akvarium m.m.) | 15 | 7,3 |

Semesteranläggningar (som innefattar inkvartering, servering och aktiviteter) | 6 | 2,9 |

E. Annat | 30 | 15 |

Kongresscentrum, evenemangscentrum, multianläggning | 9 | 4,4 |

Sportanläggning | 2 | 1,0 |

Bibliotek, arkiv | 2 | 1,0 |

Marknadsföring, turistcentrum, informationsställen | 6 | 2,9 |

Centrum för miljöinformation, naturreservat | 4 | 1,9 |

Annat | 7 | 3,4 |

Antal projekt i urvalet totalt | 206 | 100 |

17. Sammanlagt fördelades 76 % av Erufs finansiering till de offentliga projektansvariga. Projekten finansieras helt med offentliga medel. EU:s finansiering kompletteras av nationella, regionala eller lokala myndigheter. I diagram 1 har privata och offentliga projekt delats in enligt en klassificering som har utarbetats för denna revision.

Foto 4 – Ny inomhusbassäng med havsvatten som används av turister och lokalbefolkningen (Tyskland).

+++++ TIFF +++++

© Europeiska unionen

Källa: Europeiska revisionsrätten, februari 2010.

DIAGRAM 1

PROJEKT PER TYP AV VERKSAMHET OCH TYP AV PROJEKTANSVARIG

+++++ TIFF +++++

IAKTTAGELSER

LEDDE PROJEKTEN TILL FÖRVÄNTADE RESULTAT?

18. Såsom anges i punkt 11 gjorde revisionsrätten en undersökning för att bedöma i vilken utsträckning projekten hade uppnått sina mål. Revisionsrätten skickade ut ett frågeformulär till de ansvariga för 206 projekt, som sammanlagt hade fått 369 miljoner euro i EU-medel (strax under en tredjedel av de totala kostnaderna för de berörda projekten). Med hjälp av undersökningen beräknade granskningsteamet hur mycket turistverksamheten och turistkapaciteten hade ökat och hur många arbetstillfällen som hade skapats eller bevarats. Revisionsrätten granskade ansökningar om finansiering och bidragsbeslut som innehåller en beskrivning av vad de projektansvariga räknar med att uppnå med sina projekt.

19. Resultatet visade att 73 % av projekten bidrog till att öka turismens årliga omfattning, 74 % ökade kapaciteten i ett område att ta emot turister och 58 % av projekten skapade eller bevarade direkta arbetstillfällen. 44 % av projekten ledde till resultat inom alla tre kategorier, medan 8 % ledde till resultat utanför de tre kategorier som nämnts.

Foto 5 – Gång- och cykelväg (Frankrike).

+++++ TIFF +++++

© Europeiska unionen

Källa: Europeiska revisionsrätten, december 2009.

ÖKAD TURISTVERKSAMHET

20. Ökad turism har normalt en positiv effekt på den lokala ekonomin och den indirekta sysselsättningen, vilket i sin tur skapar ekonomisk tillväxt. Vid revisionen försökte revisorerna mäta omfattningen av den turistverksamhet som direkt skapades av projekten. Omfattningen kan uttryckas på många olika sätt, till exempel som antal belagda bäddar på hotell, antal nätter på campingplatser, antal besökare på museer etc.

21. 142 projekt (70 %) angav målet att öka turistverksamheten i sin bidragsansökan, och 111 av dessa projekt lyckades också med det. Ytterligare 34 projekt ökade sin verksamhet utan att ha detta som ett mål, vilket innebär att totalt 145 projekt bidrog till att öka turistverksamheten. I allmänhet betalades bidrag ut oavsett om målen hade uppnåtts eller inte, och endast för sex projekt i urvalet, av vilka fem hade uppnått sina mål, var utbetalningen av bidraget kopplad till resultatet.

22. Ett projekt i Tyskland, som bestod i att utveckla en havsbadanläggning som tidigare hade en simbassäng och en bastu, byggde en friskvårdsanläggning med ytterligare bastur, en utomhusbassäng och andra anläggningar (foto 4). Den totala projektkostnaden var 16,9 miljoner euro, varav Eruf stod för 41 %. Antalet besökare per år ökade från 92000 till 129000 efter det att arbetet hade avslutats.

23. Ett offentligt projekt i Frankrike skulle bygga om en gammal oanvänd järnväg och skapa en 26 km lång gång- och cykelväg (foto 5). Antalet användare ökade från noll år 2003 till 23000 år 2008. Ett elektroniskt räknesystem registrerar användningen, och uppgifterna lämnas regelbundet in till det lokala turistkontoret. Den totala projektkostnaden var 1,6 miljoner euro, varav Eruf stod för 39 %.

24. Ett annat projekt i Tyskland, som skulle bygga en träbro för att knyta samman cykel- och gångvägar och bygga en tilläggsplats för kanoter (foto 6), avslutades framgångsrikt och har uppmuntrat till små kulturevenemang i närheten av bron, till exempel fikaeftermiddagar i en gammal renoverad lada. Hur framgångsrikt projektet var är dock inte känt eftersom det inte gjordes någon beräkning av verksamhetsnivån. Den totala projektkostnaden var 139426 euro, varav Eruf stod för 49 %.

25. Ett franskt projekt, som skulle köpa och renovera ett traditionellt hus och bygga om det till ett vinmuseum, låg i en historisk by (foto 7). Museet lockade 4000 besökare under sitt första år, men antalet besökare har därefter minskat till hälften och museet har därför nu endast öppet under sommarsäsongen. När museet är öppet bidrar det till att främja regionala produkter och vinodling i allmänhet. Den totala projektkostnaden var 0,8 miljoner euro, varav Eruf stod för 42 %.

Foto 6 – Träbro över en flod som knyter samman cykel- och gångvägar och en tilläggsplats för kanoter (Tyskland).

+++++ TIFF +++++

© Europeiska unionen

Källa: Europeiska revisionsrätten, december 2009.

YTTERLIGARE TURISTKAPACITET SKAPADES

26. Många turistprojekt är utformade för att öka kapaciteten och bidrar därigenom till att öka turistverksamheten. De ökningar som direkt skapas av ett projekt kan uttryckas på många olika sätt, till exempel i form av extra rum, bäddar (när det gäller hotell), linjära kilometer (gång- och cykelvägar etc.), campingplatser, förtöjningsplatser för båtar, sittplatser (när det gäller teatrar och serveringar).

27. De 120 projekt som hade satt upp som mål att öka turistkapaciteten uppnådde 93 % av den ökning som eftersträvades. Utöver dessa hade 32 projekt inte något mål i fråga om kapacitet, men ökade den ändå.

28. Ett projekt i Spanien skulle inreda 30 dubbelrum i ett före detta kloster som hade byggts om till hotell (foto 8). Det övergripande målet var att bevara en byggnad som hade viss betydelse för det arkitektoniska kulturarvet i lokalsamhället, och den lokala myndigheten beslutade att upplåta den åt turister. Dessutom skapades 20 direkta arbetstillfällen under processen. Den totala projektkostnaden var 3,6 miljoner euro, varav Eruf stod för 75 %.

29. Det var inte alla projekt som hade som mål att skapa ny kapacitet, och vissa projekt handlade om att bygga om sådant som redan fanns. Ett franskt projekt betod i att renovera rum i ett hotell och på så sätt bevara den befintliga verksamhetsnivån (4200 nätter/år) och också bevara 1,2 arbetstillfällen. Den totala projektkostnaden var 253254 euro, varav Eruf stod för 14 %.

30. Andra projekt koncentrerade sig på att förbättra infrastrukturens kapacitet i ett område. I en kustregion i Italien satsade ett offentligt projekt på att bygga 37 km väg, 9 km gång- och cykelväg, utöver parkerings- och rastplatser och vissa utsiktsplatser. Det övergripande syftet med projektet var att göra det lättare att nå flera svårtillgängliga kustplatser och främja den lokala turismen i området. Den totala projektkostnaden var 4,0 miljoner euro, varav Eruf stod för 49 %.

SKAPADE ELLER BEVARADE ARBETSTILLFÄLLEN

31. Skapande eller bevarande av sysselsättning är nyckelfaktorer när man vill nå en balanserad hållbar utveckling av ekonomin och sysselsättningen. En granskning av bidragsbesluten för projekten visade att 116 eller 58 % av projekten hade skapande eller bevarande av arbetstillfällen som ett förväntat resultat. Andra projekt skapade sysselsättning trots att det inte var ett uttalat mål i bidragsansökningarna. Till exempel skapade ett belgiskt projekt i undersökningen som gällde ett konstmuseum och ett historiskt museum 57 arbetstillfällen trots att detta inte hade nämnts i bidragsansökan. Den totala projektkostnaden var 30,5 miljoner euro, varav Eruf stod för 20 %.

32. Svaren på undersökningen visar att totalt 2520 direkta arbetstillfällen antingen skapades (1515) eller bevarades (1005). Av dessa 2520 arbetstillfällen innehades 23,5 % av kvinnor.

Foto 7 – Traditionell byggnad som byggts om till vinmuseum (Frankrike).

+++++ TIFF +++++

© Europeiska unionen

Källa: Europeiska revisionsrätten, december 2009.

33. Av hela urvalet i undersökningen hade 58 % av projekten ett positivt resultat på sysselsättningen. En del verksamhetsområden har till sin natur större potential att skapa nya arbetstillfällen än andra. Kategorin "semester- och fritidsanläggningar" hade högst andel projekt som skapade eller bevarade arbetstillfällen. Färre arbetstillfällen skapas eller bevaras inom området "infrastruktur och offentliga anläggningar", där det ofta endast behövs ett fåtal anställda för underhållet när projektet väl är i gång (diagram 2).

34. 116 projekt (58 %), som hade som mål att skapa eller bevara direkta arbetstillfällen, ledde till att 75 % av det antal arbetstillfällen som hade satts upp som mål skapades eller bevarades. 18 av de 116 projekten uppnådde inga resultat när det gällde skapade eller bevarade arbetstillfällen, och i fyra fall var ett positivt resultat ett villkor för att bidraget skulle betalas ut. Däremot hade 14 % av projekten skapat eller bevarat arbetstillfällen trots att inget mål i fråga om arbetstillfällen hade fastställts på förhand.

DIAGRAM 2

ANDEL PROJEKT SOM SKAPADE ELLER BEVARADE DIREKTA ARBETSTILLFÄLLEN PER TYP AV VERKSAMHET

+++++ TIFF +++++

Procentandel inom var och en av de fem kategorierna. Genomsnittet för samtliga kategorier är 58 %.

35. Ett projekt i Frankrike skulle bygga en ny kommunal simbassäng vilket ledde till att 12 arbetstillfällen skapades. Två av dem gällde underhåll som senare utfördes av en extern tjänsteleverantör. 1,5 arbetstillfällen vid den gamla simbassängen som måste stängas har bevarats. Detta stämmer överens med det föreslagna antalet arbetstillfällen som angavs i bidragsansökan. Den totala projektkostnaden var 4,4 miljoner euro, varav Eruf stod för 17 %.

36. Ett privat projekt i Tyskland skulle uppföra ett vandrarhem med sportanläggning. 17 arbetstillfällen skapades när projektet startade 2004, vilket motsvarade det antal arbetstillfällen som hade satts upp som mål. När granskningen genomfördes var 26 personer med olika arbetsuppgifter anställda på vandrarhemmet. Den totala projektkostnaden var 11,1 miljoner euro, varav Eruf stod för 23 %.

37. I de flesta av fallen krävdes det inte att resultat i fråga om skapade eller bevarade arbetstillfällen uppnåddes för att projektet skulle få finansiering. Sådana villkor föreskrevs endast för 43 projekt, och situationen när det gällde kraven på att uppnå sysselsättningsresultat varierade mellan de granskade regionerna (se ruta 2).

RUTA 2

EXEMPEL PÅ ARRANGEMANG NÄR DET GÄLLER KRAV PÅ SYSSELSÄTTNINGSMÅL

När det gäller en del av de projekt som besöktes i Tyskland betalades bidrag ut på villkor att ett visst antal arbetstillfällen skapades. Arbetstillfällena måste bevaras i minst fem år.

I en spansk region måste, enligt reglerna för bidragsstöd inom turistsektorn, projektansvariga som ansöker om ett bidrag formellt åta sig att inte minska sysselsättningen. Att ett sådant dokument visas upp är ett villkor för att man ska få lämna in bidragsansökan.

I Italien fick ett projekt som skulle modernisera ett hotell ett Eruf-bidrag på villkor att man skapade och bevarade arbetstillfällen i minst fem år. Inom ett annat projekt som skulle bygga ut och renovera ett hotell behövde dock endast arbetstillfällen bevaras i ett år. Dessutom kunde antalet skapade arbetstillfällen avvika med upp till 30 % utan att det ledde till några påföljder eller till att bidraget måste betalas tillbaka.

I Storbritannien fanns krav på sysselsättning i 11 av de 14 avslutade projekten. Hur många arbetstillfällen som skulle skapas beräknas när bidragsbeslutet fattas och mäts efter det att projektet har avslutats enligt en matematisk formel som grundas på utgifter. Om ett villkor inte uppfylls fattar förvaltningsmyndigheten beslut om att begära att den projektansvariga betalar tillbaka en del av bidraget.

MÅL, INDIKATORER OCH ÖVERVAKNING

38. Förvaltningsmyndigheterna hade olika sätt att hantera projektresultatet i de besökta regionerna, vilket illustreras i punkterna nedan.

39. När det gäller de franska projekten i undersökningen anges inte de förväntade resultaten i fråga om skapande av arbetstillfällen, turistverksamhet eller turistkapacitet systematiskt i bidragsansökningarna eller bidragsbesluten, och när de gör det är det i informationssyfte eftersom det inte för något av projekten i undersökningen fanns något krav på att de skulle uppnå resultat för att få Eruf-bidraget. Förvaltningsmyndigheterna övervakar inte systematiskt om denna typ av resultat uppnås.

Foto 8 – Ett före detta kloster som byggts om till fyrstjärnigt hotell (Spanien).

+++++ TIFF +++++

© Europeiska unionen

Källa: Europeiska revisionsrätten, januari 2010.

40. I Spanien fastställs allmänna kriterier för urvalet av projekt, vilket innebär att projekt som föreslås av en nationell, regional eller lokal myndighet kan väljas ut så länge det är kopplat till det historiska arvet, kulturarvet eller turism. Kvantifierade mål fastställs endast på åtgärdsnivå. Ett av projekten i urvalet angav kvantitativa mål som gällde ökad turistkapacitet och skapade arbetstillfällen. Målen för detta projekt uttrycktes i ytarea i den byggnad som skulle renoveras, förväntat antal besökare per år och antal arbetstillfällen (direkta eller indirekta) som skulle skapas. Inte i något av de besökta projekten var sådana indikatorer ett villkor för att Eruf-bidraget skulle betalas ut.

41. I en tysk region som besöktes var det endast offentliga infrastruktur- och anläggningsprojekt för turism som medfinansierades. Förvaltningsmyndigheterna fastställde kvantifierbara resultatindikatorer för de projekt som besöktes. I de fall då projekt skapade eller bevarade direkta arbetstillfällen innehöll inte bidragsansökningarna några kvantifierbara mål för detta. Resultatet rapporteras av förvaltningsmyndigheterna på prioriterings- och åtgärdsnivå.

42. I den andra tyska regionen som besöktes innehöll bidragsansökningarna för projekt som skapade direkta arbetstillfällen kvantifierbara mål för detta. När det gäller de projekt som besöktes där de ansvariga var privata var skapande av arbetstillfällen ett villkor för att bidraget skulle beviljas, och de angav mål för turistverksamhetens omfattning till förvaltningsmyndigheterna. Två av projekten angav mål som gällde ökad kapacitet. När det gäller två privata projekt övervakade förvaltningsmyndigheterna hur många arbetstillfällen som faktiskt hade skapats och antalet bäddar. Förvaltningsmyndigheterna gör en sista kontroll i slutet av öronmärkningsperioden (5 år efter det att projektet har avslutats när det gäller arbetstillfällen och 15 år när det gäller infrastruktur) då de kontrollerar om bestämmelserna i beslutet har följts.

43. I en av de besökta regionerna i Italien angavs förväntade resultat när det gällde att öka turistkapaciteten för alla de sex projekt som besöktes; förväntade resultat i form av turistverksamhet angavs och kvantifierades i bidragsansökningarna i hälften av projekten. När det gäller den andra hälften presenterades turistverksamheten indirekt genom de beräknade intäkterna i den resultaträkning som bifogades bidragsansökningarna. Förväntade resultat i form av skapade direkta arbetstillfällen ingick i bidragsansökningarna för fem projekt och de var kvantifierade i fyra av dem.

44. I samma region var de indikatorer som gällde skapande av arbetstillfällen endast obligatoriska för privata projekt där de är en del av förhandsutvärderingen. Bevarande av sysselsättning är obligatoriskt för en bestämd period, och detta övervakas under denna bindande period.

45. I den andra region i Italien som besöktes ingick inte kvantitativa indikatorer som gällde ökning av turistkapaciteten eller skapande av arbetstillfällen i ansökningsblanketterna för de projekt som besöktes. Inte heller var sådana indikatorer ett krav för att de projekt som besöktes skulle få bidraget, vare sig från Eruf eller någon annan form av stöd. Förvaltningsmyndigheterna övervakar inte projektens ändamålsenlighet och resultat efter det att investeringar i projekt har gjorts när det gäller nya direkta eller indirekta arbetstillfällen eller ökad turistverksamhet till följd av bidragen.

46. Alla projekt fick positivt resultat i viss utsträckning och kunde därför sägas vara ändamålsenliga. Projekten i undersökningen ledde till resultat i form av skapade arbetstillfällen, ökad turistverksamhet och stärkt turistkapacitet. Några projekt hade fastställt mål på dessa tre områden och uppnådde dem, medan andra inte hade några sådana mål. Andra projekt uppnådde resultat som inte specifikt hade planerats från början. Det är svårt att göra en tillförlitlig bedömning av projektens resultat eller projektens europeiska mervärde om man inte systematiskt fastställer projektmål, riktmärken och indikatorer och sedan övervakar och utvärderar resultat [12].

ÄR PROJEKTRESULTATEN HÅLLBARA?

47. När granskningen genomfördes hade 28 % av projekten i urvalet avslutats under de två senaste åren, 45 % för mellan två och fem år sedan och 27 % för mer än fem år sedan. När det gällde de 72 % av projekten som hade avslutats för mer än två år sedan undersökte revisionsrätten följande vid sin granskning.

a) Om projekten fortsatte sin verksamhet och antingen gick med vinst eller bidrog till kostnaderna.

b) Om de uppnådda resultaten sannolikt skulle bestå.

DE FLESTA AV ARBETSTILLFÄLLENA FANNS FORTFARANDE KVAR NÄR GRANSKNINGEN GENOMFÖRDES

48. 94 % av de skapade eller bevarade arbetstillfällena fanns fortfarande kvar när granskningen genomfördes. De löpande kostnaderna för en tredjedel av de projekt som bevarade dessa arbetstillfällen finansieras genom offentliga subventioner i en eller annan form från medlemsstaterna.

Foto 9 – Upprustning av huvudgatan i en badort (Frankrike).

+++++ TIFF +++++

© Europeiska unionen

Källa: Europeiska revisionsrätten, december 2009.

NÄSTAN ALLA PROJEKT FORTSATTE SIN VERKSAMHET MEN GICK INTE NÖDVÄNDIGTVIS MED VINST

49. I 93 % av fallen låg den turistkapacitet som projekten skapade kvar på samma nivå efter det att projektet hade avslutats och i 6 % av fallen ökade den.

50. I 94 % av fallen förblev turistverksamheten stabil eller ökade efter det att projektet hade avslutats (diagram 3).

51. 98 % av de avslutade projekten var fortfarande operativa när granskningen genomfördes [13]. Det var inte alla projekt som genererade tillräckligt med intäkter för att täcka de löpande kostnaderna. Sammantaget var 25 % av de projekt som hade avslutats minst två år tidigare lönsamma (61 % av de privata projekten och 14 % av de offentliga projekten). De flesta offentliga projekt (60 %) är till sin natur inte tänkta att bli lönsamma. Den offentliga projektansvariga, vanligtvis en lokal myndighet, tar på sig de löpande kostnaderna i utbyte mot andra fördelar för lokalsamhället (t.ex. fritt tillträde för skolbarn till en simbassäng, bevarande av någon del av det historiska kulturarvet etc.). Det finns andra projekt som till exempel bestod i att rusta upp en offentlig plats (t.ex. en gata eller en väg) som aldrig var tänkta att bli inkomstbringande.

DIAGRAM 3

VAR ÖKNINGEN AV DEN TURISTVERKSAMHET SOM SKAPADES AV PROJEKTEN BESTÅENDE?

+++++ TIFF +++++

52. Skillnaden i attityd hos privata och offentliga projektansvariga med hänsyn till lönsamhet kan illustreras av svaren på frågorna i undersökningen om den förväntade lönsamheten under de kommande två till tre åren. Diagram 4 visar att frågan om framtida lönsamhet fortfarande inte gäller för 60 % av de offentliga projekten i hela undersökningen, medan 79 % av de projektansvariga för privata projekt förväntar sig att bli lönsamma de kommande åren.

53. Sammanlagt skapades eller bevarades 24 % av arbetstillfällena av projekt vars verksamhet inte var tänkt att bli lönsam.

DIAGRAM 4

PROJEKTENS FRAMTIDA LÖNSAMHET

+++++ TIFF +++++

Foto 10 – Ett projekt som bestod i att renovera ytterväggar och tak på en kyrka (Frankrike).

+++++ TIFF +++++

© Europeiska unionen

Källa: Europeiska revisionsrätten, november 2009.

HADE BIDRAGET NÅGON EFFEKT PÅ TILLKOMSTEN ELLER UTFORMNINGEN AV PROJEKT?

54. Revisionsrätten frågade om det offentliga stödet, särskilt Eruf-finansieringen, hade varit en avgörande faktor som antingen påverkade utformningen av projekten eller beslutet om ett projekt skulle genomföras eller inte. Revisionsrätten undersökte sedan hur själva processen för att ta emot Eruf-stöd hade uppfattats av de projektansvariga.

DET VAR INTE ALLA PROJEKTANSVARIGA SOM ANSÅG ATT OFFENTLIGT STÖD VAR NÖDVÄNDIGT

55. 53 projektansvariga (26 %, 34 offentliga och 19 privata projektansvariga) förklarade att de skulle ha genomfört projekten även om de inte hade fått något offentligt bidrag:

a) 12 projektansvariga (6 %, alla offentliga) konstaterade att projektet skulle ha genomförts på exakt samma sätt, det vill säga bidraget ändrade inte projektets storlek, innehåll eller förmåga att skapa arbetstillfällen. Fyra av dessa projekt hade redan påbörjats när den projektansvariga upptäckte att det fanns möjlighet att få ett Eruf-bidrag.

b) 41 projektansvariga (20 %) uppgav dock att projekten inte skulle ha varit desamma. I 30 fall skulle storleken eller innehållet ha förändrats (12 privata och 18 offentliga) medan bidragen påverkade sysselsättningen eller miljön i 17 privata och 3 offentliga projekt.

56. Det offentliga bidragets andel i ett projekts totala kostnader påverkade de projektansvarigas svar på så sätt att ju mindre procentandel det offentliga stödet utgjorde, desto mindre ansågs stödet vara avgörande för projektets existens (diagram 5).

57. Uppfattningarna varierar också betydligt beroende på vilken typ av verksamhet det är fråga om. Till exempel sade 52 % av de ansvariga för hotell- och serveringsprojekt att deras projekt skulle ha genomförts även utan det offentliga bidraget. När det gällde projekt avseende museer och historiska monument eller infrastrukturprojekt och projekt för offentliga anläggningar gav 20 % samma svar, medan endast 10 % av de projektansvariga vid semester- och fritidsanläggningar uppfattade det på samma sätt.

DIAGRAM 5

FÖRHÅLLANDET MELLAN DEN UPPFATTADE NYTTAN AV DET OFFENTLIGA BIDRAGET OCH STORLEKEN PÅ BIDRAGET

+++++ TIFF +++++

ERUF-BIDRAG UPPFATTAS SOM ETT ERKÄNNANDE MEN ÖKAR DEN ADMINISTRATIVA BÖRDAN

58. Det stora flertalet projektansvariga såg Eruf-bidraget som ett erkännande av kvaliteten på projektet (92 %) och dess nytta för allmänheten (90 %). Men 42 % av de projektansvariga uppgav också att den administrativa bördan ökar markant när man får ett Eruf-bidrag. Denna uppfattning är mer spridd bland privata projektansvariga (56 %) än bland offentliga projektansvariga (37 %). De projektansvarigas inställning till den administrativa bördan varierar också beroende på hur stor andel Eruf-bidraget utgör i förhållande till de totala projektkostnaderna; ju mindre Eruf-bidraget är i förhållande till de totala kostnaderna, desto mer betungande upplevs den administrativa bördan.

Foto 11 – Renoverat 1200-talsslott som är öppet för allmänheten (Frankrike).

+++++ TIFF +++++

© Europeiska unionen

Källa: Europeiska revisionsrätten, december 2009.

SLUTSATSER OCH REKOMMENDATIONER

HAR DE FÖRVÄNTADE RESULTATEN UPPNÅTTS?

59. Alla projekt ledde till positiva resultat i en eller annan form, och merparten av dem hade positiva resultat på flera områden. 74 % ökade turistverksamheten medan 73 % skapade ytterligare turistkapacitet, och 58 % av projekten skapade eller bevarade 2520 arbetstillfällen, av vilka 23,5 % innehades av kvinnor. 44 % av projekten ledde till resultat inom alla tre kategorier. Det bör påpekas att 8 % av projekten i urvalet inte uppnådde några resultat på dessa områden, men ansågs ha varit till nytta för den lokala ekonomin eller ha bidragit till att bevara delar av en regions kulturarv, historiskt eller konstnärligt arv eller miljöarv (se punkterna 19 och 32).

60. Mål hade fastställts för endast 58 % av projekten i urvalet. I de fall då mål hade fastställts uppnåddes de till 75 % när det gällde att skapa eller bevara arbetstillfällen och till 93 % när det gällde att öka turistkapaciteten. 9 % av projekten i undersökningen uppnådde inte några resultat när det gällde arbetstillfällen trots att man hade förväntat sig att de skulle göra det. Å andra sidan ökade 14 % av projekten turistkapaciteten och 14 % antalet arbetstillfällen trots att inga sådana mål hade fastställts (se punkt 34).

61. 42 % av projekten i urvalet hade inte några mål i form av resultat. I de fall då projekten hade satt upp mål hade man i många fall inte fastställt något riktmärke eller några indikatorer, och situationen varierade beroende på vilket projekt som besöktes. Det förekom ingen övervakning av resultat inom de flesta av projekten i urvalet. Förvaltningsmyndigheterna hade kopplat utbetalningen av bidragen till uppnåendet av resultat i en mycket liten del av projekten i urvalet. Om inga mål för projekten fastställs systematiskt och om inget riktmärke och inga indikatorer tas fram och om det sedan inte förekommer någon övervakning och utvärdering av resultaten är det svårt att bedöma projektens faktiska resultat eller omfattningen av europeiskt mervärde (se punkterna 34 och 38–46).

REKOMMENDATION 1

Förvaltningsmyndigheterna bör se till att lämpliga mål, riktmärken och indikatorer fastställs när stödmottagarna ansöker om bidrag och när beslut fattas så att

de projekt som sannolikt är de mest ändamålsenliga väljs ut,

resultaten av dem kan utvärderas.

Kommissionen bör uppmuntra detta.

PROJEKTRESULTATENS HÅLLBARHET

62. Med tanke på att merparten av de arbetstillfällen som hade skapats av fullt utvecklade projekt fortfarande fanns kvar när granskningen genomfördes och att den ytterligare verksamhet och kapacitet som skapades av dessa projekt hade förblivit stabil eller ökat något är det troligt att resultaten blir hållbara på kort till medellång sikt. Men eftersom endast 25 % av projekten visade sig vara ekonomiskt bärkraftiga hänger denna hållbarhet på att de offentliga bidragen för löpande kostnader fortsätter att vara lika stora som nu.

BIDRAGENS EFFEKT

63. Enligt de projektansvariga gjorde den offentliga finansieringen att 74 % av projekten kunde genomföras över huvud taget. I 20 % av fallen förklarade de att projekten skulle ha påbörjats även utan bidragsstödet men i en annan form. Ju mindre stödet var, desto mindre effekt hade det på projektet. I 6 % av fallen sade de att projekten skulle ha genomförts på liknande sätt även utan bidraget (se punkterna 55–57).

64. 92 % av de projektansvariga uppfattade Eruf-bidraget som ett erkännande av kvaliteten på projektet, men 42 % av dem ansåg att Erufs bidragsprocess ökade den administrativa bördan betydligt. Det konstaterades också att ju lägre stödet var, desto mer betungande ansågs Eruf-bidraget vara (se punkt 58).

REKOMMENDATION 2

Förvaltningsmyndigheterna bör se till att urvalskriterierna för projekt innefattar överväganden om det finns ett reellt behov av denna finansiering för att projektet ska genomföras. Bidragets eventuella effekt på projektutformningen bör också beaktas utöver projektets samlade effekt på sysselsättning och tillväxt.

Kommissionen bör uppmuntra detta.

REKOMMENDATION 3

Kommissionen bör utvärdera stödet inom denna sektor och överväga i vilken omfattning det är ett kostnadseffektivt sätt att hjälpa medlemsstaterna att främja ekonomisk tillväxt och fundera på om stödet skulle kunna riktas bättre i detta syfte.

Denna rapport har antagits av revisionsrättens avdelning II, med ledamoten Morten LEVYSOHN som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 4 maj 2011.

För revisionsrätten

+++++ TIFF +++++

Vítor Manuel da Silva Caldeira

Ordförande

[1] Kommissionens beslut 1999/35/EG av den 9 december 1998 om närmare föreskrifter för genomförande av rådets direktiv 95/57/EG om insamling av statistisk information rörande turism (EGT L 9, 15.1.1999, s. 23).

[2] Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Europa, världens främsta resmål – en ny politisk ram för europeisk turism, KOM(2010) 352 slutlig, 30.6.2010.

[3] Artikel 6 d och artikel 195 i EUF-fördraget (EUT C 83, 30.3.2010, s. 1 och s. 47).

[4] Artikel 195 i EUF-fördraget.

[5] Sustainable tourism as a factor of Cohesion among European Regions (hållbar turism som en faktor för regional sammanhållning i EU). Regionkommittén, mars 2009 (s. 9).

[6] Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Europa, världens främsta resmål – en ny politisk ram för europeisk turism, KOM(2010) 352 slutlig, 30.6.2010.

[7] Skäl 5 i rådets förordning (EG) nr 1260/1999 av den 21 juni 1999 om allmänna bestämmelser för strukturfonderna (EGT L 161, 26.6.1999, s. 1).

[8] Artikel 2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1783/1999 av den 12 juli 1999 om Europeiska regionala utvecklingsfonden (EGT L 213, 13.8.1999, s. 1).

[9] I juni 2009.

[10] Mål 2 ger stöd till ekonomisk och social omställning i områden med strukturella problem.

[11] Mål 1 främjar utveckling och strukturell anpassning av de regioner som släpar efter.

[9999] Siffrorna anger procentandelen, uttryckt i antal projekt, av de olika typerna av verksamhet i urvalet (som också är representativt för procentandelen av Eruf-utgifter för varje typ av verksamhet i populationen som helhet).

[12] Se kommissionens meddelande Översyn av EU:s budget, KOM(2010) 700, 19.10.2010 och särskilt s. 5: "Eftersom mervärdet i ett politiskt projekt inte kan reduceras till en fråga "för balansräkningen", är frågan om mervärde ett viktigt test för att avgöra om det är motiverat med finansiering på EU-nivå: ger det EU-medborgarna mer valuta för pengarna än finansiering på nationell nivå? Den europeiska dimensionen kan göra medlemsstaternas finanser maximalt effektiva och bidra till att minska utgifterna totalt sett genom att tjänster och resurser används gemensamt, vilket ger stordriftsfördelar. Därför bör EU-budgeten användas till att finansiera allmänna nyttigheter på EU-nivå eller åtgärder som medlemsstaterna och regionerna inte kan finansiera själva, eller användas där den kan garantera ett bättre resultat."

[13] Ett projekt avslutades definitivt två år efter starten på grund av tekniska problem och tre andra avslutades tillfälligt och kommer att starta igen efter det att ytterligare arbete har gjorts.

--------------------------------------------------

BILAGA I

ERUF-STÖD TILL TURISTSEKTORN SOM FÖRDELATS PER MEDLEMSSTAT TILL FYSISKA INVESTERINGAR I TURISM – PROGRAMPERIODEN 2000–2006

Medlemsstat | Antal operativa program med turistprojekt i varje medlemsstat | Eruf-belopp för turism (1000 euro) |

Italien | 21 | 1448519 |

Tyskland | 17 | 649206 |

Frankrike | 23 | 467106 |

Spanien | 20 | 427888 |

Grekland | 15 | 384360 |

Storbritannien | 12 | 220892 |

Österrike | 8 | 159228 |

Portugal | 6 | 150326 |

Belgien | 7 | 100252 |

Polen | 1 | 95663 |

Nederländerna | 6 | 82947 |

Litauen | 1 | 81999 |

Ungern | 1 | 74018 |

Tjeckien | 2 | 68274 |

EU:s gränsöverskridande samarbete | 23 | 64513 |

EU:s interregionala samarbete | 22 | 50904 |

Irland | 2 | 29934 |

Finland | 5 | 20206 |

Estland | 1 | 16247 |

Slovenien | 2 | 13803 |

Lettland | 1 | 9256 |

Malta | 1 | 4301 |

Cypern | 1 | 3229 |

Totalt | 198 | 4623071 |

--------------------------------------------------

BILAGA II

ANTAL PROJEKT SOM INGICK I UNDERSÖKNINGEN OCH BESÖKTES PÅ PLATS

9 medlemsstater | 26 operativa program | Antal projekt |

i undersökningen | som besöktes |

Italien | 1999IT161PO011 Sicilia | 26 | |

1999IT161PO007 Campania | 14 | 6 |

1999IT161PO010 Sardinia | 7 | 6 |

2000IT162DO007 Piemonte | 7 | |

2000IT162DO001 Toscana | 7 | |

Tyskland | 2000DE162DO010 Niedersachsen | 7 | 5 |

1999DE161PO004 Mecklenburg-Vorpommern | 7 | |

1999DE161PO005 Brandenburg | 7 | |

1999DE161PO003 Sachsen-Anhalt | 7 | 6 |

2000DE162DO005 Hessen | 6 | |

Spanien | 2000ES161PO007 Castilla y León | 8 | 8 |

2000ES161PO010 Extremadura | 8 | 7 |

2000ES161PO009 Communidad Valenciana | 8 | 1 |

2000ES161PO016 Lokalt | 3 | |

Frankrike | 2000FR162DO020 Rhône-Alpes | 7 | 7 |

2000FR162DO006 Poitou-Charentes | 6 | |

2000FR162DO014 Bretagne | 9 | 6 |

Grekland | 2000GR161PO016 Konkurrenskraft | 7 | |

2000GR161PO014 Mellersta Makedonien | 7 | |

2000GR161PO005 Grekiska fastlandet | 7 | |

Portugal | 1999PT161PO016 Madeira | 6 | |

1999PT161PO012 Algarve | 6 | |

Storbritannien | 1999GB161DO004 West Wales and the Valleys | 7 | |

2000GB162DO008 Sydöstra England | 9 | |

Belgien | 2000BE162DO008 Meuse-Vesdre | 6 | |

Litauen | 2003LT161DO001 Litauen | 7 | |

| Totalt antal projekt | 206 | 52 |

--------------------------------------------------