[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel den 13.6.2007

SEK(2007) 774

KOMMISSIONENS ARBETSDOKUMENT

Medföljande dokument till ett Förslag till RÅDETS FÖRORDNING OM BILDANDET AV DET GEMENSAMMA FÖRETAGET CLEAN SKY Analys av effekterna av ett gemensamt teknikinitiativ inom FLYGTEKNIK- och FLYGTRANSPORTOMRÅDET SAMMANFATTNING AV KONSEKVENSANALYSEN

{KOM(2007) 315 slutlig}{SEK(2007) 773}

1. BAKGRUND

I detta dokument beskrivs konsekvensanalysen av det gemensamma teknikinitiativet ”Clean Sky” (i fortsättningen kallat Clean Sky).

Genom det sjunde ramprogrammet för forskning 2007–2013[1] införs så kallade gemensamma teknikinitiativ för att möta industrins och andra intressenters behov. Gemensamma teknikinitiativ utformas som offentlig-privata partnerskap. Genom de gemensamma teknikinitiativen erbjuder gemenskapen en rättslig och organisatorisk ram som gör det möjligt att samla resurser från den offentliga och den privata sektorn för alla FoU-intressenter inom ett visst område. Gemensamma teknikinitiativ bör bedriva verksamhet som är av gemensamt europeiskt intresse[2] och därmed bidrar till att förverkliga Lissabonmålet om konkurrenskraften och Barcelonamålen om forskningsinvesteringar[3].

Kommissionen har identifierat flygteknik och lufttransporter som ett av de områden där gemensamma teknikinitiativ bör inrättas[4]. Det viktigaste målet är att göra betydande framsteg för att förverkliga de prioriteringar som fastställts av den rådgivande gruppen för aeronautisk forskning i Europa (ACARE) där det konstateras att det krävs etappvisa tekniska förändringar för att nå målen att fram till 2020 minska koldioxidutsläppen med 50 % och kväveoxidutsläppen med 80 %, samt att minska det uppfattade externa bullret med 50 % och minska den negativa påverkan på miljön från flygplans och relaterade produkters livscykel[5].

FÖRFARANDE OCH SAMRÅD MED BERÖRDA PARTER

Konsekvensanalysen av Clean Sky bygger på två dokument och ytterligare information som har samlats in genom två utfrågningar där dokumentationen av konsekvensanalysen granskades.

Det första dokumentet, ”Report on the Assessment Exercise on the ’Clean Sky’ Final Proposal” ( ej översatt till svenska ), utarbetades av en oberoende expertgrupp som utsetts av nationalstater. Denna rapport behandlade marknadsläget för europeisk flygteknik, Clean Skys mål, valmöjligheter och analys av de socioekonomiska konsekvenserna.

Det andra dokumentet ”Clean Sky, a Joint Technology Initiative for Aeronautics and Air Transport – Executive Summary” ( ej översatt till svenska ) utarbetades av de grundande medlemmarna från industrin som svar på kommissionens begäran om att de skulle demonstrera framgångsfaktorernas (”Keys to Success”) mognadsgrad (marknadsmisslyckande, mervärde, förvaltning och medlemsstaternas roll).

I förslaget har hänsyn särskilt i fråga om förvaltningsaspekterna tagits till nationalstaternas bidrag under ett antal workshops som kommissionen anordnade. Den förvaltningsstruktur som föreslås stöds av både de industriella intressenterna och nationalstaterna.

2. MARKNADSMISSLYCKANDE BERÄTTIGAR FINANSIELLT INGRIPANDE FRÅN GEMENSKAPEN

Flygtekniksektorn står inför stora utmaningar under 2000-talet: industrin måste minska sitt bidrag till klimatförändringarna och till utsläpp och buller vid flygplatser .

EU:s luftfartsindustri möts av stark internationell konkurrens . Den 20 december 2006 utfärdade USA:s regering en så kallad Executive Order som inrättar den första amerikanska FoU-policyn för luftfarten i syfte att stärka USA:s tekniska ledarskap inom flygtekniken.

En offentlig finansiell intervention är berättigad på grundval av behovet av att ta itu med de olika orsakerna till de marknadsmisslyckanden som hindrar flygteknisk forskning i fråga om att minska framtidens flygplans bränsleförbrukning, utsläpp och buller.

När det gäller den flygtekniska forskningen tar sig de marknadsmisslyckanden[6] som förhindrar en optimal utveckling inom det teknologiska området en rad olika uttryck :

1) Risknivån är högre och det tar längre tid innan resultaten av projekten ger avkastning på investeringen än vad som är acceptabelt för industrin eller finansvärlden.

2 De etappvisa förändringar som krävs för att genomföra ACARE:s andra strategiska forskningsagenda för att skapa grönare lufttransporter kan endast göras effektivt på ett samordnat sätt med en innovativ integrerad sektorsövergripande metod .

3) Det finns betydande externa effekter både med anknytning till FoU-investeringar i flygteknik och i fråga om luftfartens betydelse för klimatförändringarna.

FoU-investeringar i flygteknik skapar positiva externa effekter . Det innovativa företaget kan inte tillägna sig det fulla värdet av sin FoU-investering på grund av att kunskap sprids ofrivilligt genom olika kanaler, eftersom samhällets avkastning på investeringen är högre än den privata. Klyftan mellan den samhälleliga och den privata avkastningen på FoU-investeringar är särskilt stor i fråga om flygteknik .

En civil negativ extern faktor är förknippad med den civila luftfarten: de totala miljökostnaderna för samhället betalas inte av operatörerna eller tillverkarna. Detta leder till att investeringar i och användning av ny miljövänlig teknik inte blir optimala.

3. MÅLEN FÖR CLEAN SKY

Det viktigaste målet är att påskynda utvecklingen av miljövänlig lufttransportteknik i EU så att denna skall kunna utnyttjas så snart som möjligt [7], vilket kommer att bidra till att uppnå EU:s strategiska miljömål[8] och sociala prioriteringar samt hållbar ekonomisk tillväxt.

Detta skall ske genom att ett storskaligt program genomförs för att främja konkurrensneutral FoU inom luftfarten i EU för att möjliggöra de stora tekniska framsteg som krävs för att fram till 2020 avsevärt minska koldioxid- och kväveoxidutsläppen och bullret och för att minska effekterna på miljön under produktens hela livscykel. Denna politik bör maximera effektiviteten i forskningsinsatserna inom luftfarten i EU genom att skal- och stordriftsfördelarna för FoU utnyttjas och industrins förmåga att snabbt utnyttja de potentiella etappvisa förändringarna i ren lufttransportteknik ökas .

3.1.1. Förenlighet med EU:s övriga politik

Stimulansen av FoU inom luftfarten kompletterar åtgärder som exempelvis förslaget om att ta med lufttransporter i EU:s system för utsläppshandel. Detta bekräftas av konsekvensbedömningen för utsläppshandelssystemet[9].

4. HANDLINGSALTERNATIV

Följande alternativ undersöktes:

- Inga EU-åtgärder.

- Eureka-liknande åtgärder.

- EU-åtgärder begränsade till enbart ramprogram (använda traditionella instrument för forskningssamverkan).

- Det gemensamma teknikinitiativet Clean Sky.

4.1.1. Inga EU-åtgärder (dvs. inga åtgärder på nationell nivå eller EU-nivå)

Detta alternativ förkastades eftersom det inte enbart går att förlita sig på marknadsmekanismer för att åstadkomma de stora innovationer som krävs för miljövänligare flygplan.

4.1.2. Eureka-liknande strategi

Detta alternativ ansågs inte heller vara lämpligt eftersom det inte möjliggör den budget som krävs för att övervinna de stora risker som hindrar privata investeringar i utveckling av miljövänlig flygplansteknik. Dessutom är Eureka ett mellanstatligt program vilket gör att det inte är anpassat för att skynda på utvecklingen och införandet av miljövänlig lufttransportteknik.

4.1.3. EU-åtgärder begränsade till ramprogram

Ramprogram är visserligen mycket effektiva när det gäller att stimulera grundforskning och validering på (del)systemnivå , men traditionella instrument för forskningssamverkan anses emellertid inte vara helt optimala för att påskynda utvecklingen av miljövänlig teknik för lufttransporter i EU som så snabbt som möjligt kan sättas i produktion eftersom en sådan utveckling kräver storskalig systemdemonstration av tekniken. Även om en stor budget fördelades mellan olika forskningssamverkansprojekt med samma tidplan skulle målet att utveckla teknik för att avsevärt minska utsläppen av koldioxid, buller och kväveoxid fram till 2020 inte nås.

4.1.4. Det gemensamma teknikinitiativet Clean Sky

Clean Sky är ett gemensamt teknikinitiativ som syftar till att påskynda utvecklingen och införandet av stora tekniska förändringar för att avsevärt minska miljöeffekterna av nästa generations flygplan, helikoptrar och tillhörande utrustning. Det är uppbyggt omkring sex integrerade teknikdemonstratorer (ITD). Tre ITD:er är fordonsinriktade ( flygplan med fasta vingar, regionala flygplan, helikoptrar ) och två är understödjande ( motorer och system ) som kommer att bidra till fordons-ITD:erna. En ITD för miljövänlig utformning kommer dessutom att stödja de övriga i fråga om att göra materialens livscykel miljövänligare. Alla ITD:er kommer att utveckla fullskaliga demonstratorer som konkreta resultat.

Clean Sky bildas i form av ett gemensamt företag som kommer att vara en rättslig enhet som skapas i form av ett gemenskapsorgan i enlighet med artikel 171 i EG-fördraget.

Fram till 2020 förväntas Clean Sky minska flygplanens utsläpp av koldioxid med 20 %–40 %, kväveoxid med 60 % och buller med 10 db–20 db. Den totala budgeten uppgår till 1,6 miljarder euro över en sjuårsperiod. Programmet kommer att stimulera till ytterligare 800 miljoner euro i FoU-investeringar från industrin, vilket motsvarar 50 % av Clean Skys budget.

5. KONSEKVENSBEDÖMNING AV CLEAN SKY

Clean Sky kommer att få stor betydelse inom många områden. Luftfartens effekter på miljön kommer att minska på global nivå. Ökad effektivitet förbättrar marknadsutvecklingen . Skapandet av nya arbetstillfällen gynnar EU:s ekonomi. Tillfredsställelsen för passagerarna ökar och rörligheten blir större. Etappvisa förändringar i teknik och miljöprestanda ger möjlighet att lösa miljöproblem samtidigt som konkurrenskraften hos den europeiska industrin bevaras och stärks.

Merparten av miljöfördelarna åstadkoms genom lägre bränsleförbrukning vilket innebär en kombination av miljöfördelar och effektivitet. Industrins åtagande är mycket stort i fråga om investerade resurser vilket garanterar att forskningsresultaten kommer att utnyttjas. Nya generationer av stora och små trafikflygplan, regionala flygplan och helikoptrar kommer att dra fördel av den tekniska utvecklingen inom ramen för Clean Sky.

Även om Clean Sky är ett miljövänligt program är de ekonomiska fördelarna i sig tillräckliga för att motivera den stora investeringen av offentliga medel . Livslängden för en flygplansflotta är omkring 20–25 år. År 2010 kommer omkring en tredjedel av alla flygplan att uppnå sin förväntade livslängd och det kommer att finnas stort behov av ersättningsplan. Små trafikflygplan har en marknadsandel på 60 % av flygplanssegmentet. Det är avgörande att nya små flygplansprodukter som kan utnyttja den nya teknikutvecklingen med gradvisa förändringar i miljöskyddet är redo när förnyelseprocessen av flottorna börjar.

Effektivare flygplan hjälper flygbolagen att minska sina driftskostnader vilket kommer att stimulera handel och turism.

Europas innovations- och forskningspotential stärks eftersom ett projekt som Clean Sky samlar alla industriaktörer och skapar spridningseffekter för andra initiativ och i andra industrisektorer.

Uppskattningar av mervärdet och det ekonomiska värde som tillförs i Europa har hämtats både från marknadsprognoser på hög nivå och från uppgifter från enskilda företag som därefter har dubbelkontrollerats av Oxford Economic Forecasting (OEF). Övergripande siffror för FoU har integrerats över 20 år (2010–2030) och för marknadspåverkan över en 20-årsperiod framskjuten med 5 år (2015–2035).

Det totala mervärdet för EU under perioden 2010–2035 i samband med Clean Sky är summan av det direkta och indirekta mervärdet för industrin (350 miljarder euro) och spridningseffekter (450 miljarder euro) vilket sammanlagt uppgår till 800 miljarder euro .

5.1.1. Sociala konsekvenser av Clean Sky

Alla positiva konsekvenser för miljön har en positiv inverkan på folkhälsan . Flygbolagens förbättrade operativa effektivitet kommer att få en enorm inverkan på samhället genom den ökade rörligheten .

Den positiva effekten på sysselsättningen kommer också att bidra till högre levnadsstandard. Investeringar i forskning har en hög social avkastning tack vare spridningseffekterna till andra industrisektorer och skapar högre livskvalitet för EU-medborgarna.

De minskade sociala kostnaderna för utsläppen skapar också sociala fördelar. När det gäller koldioxidutsläppen kan Clean Sky leda till en sammanlagd förbättring med 30 %. Beräkningar visar att Clean Sky kan minska mängden kol med mellan 2 och 3 miljarder ton. Samhällets besparingar uppgår till flera hundra miljarder euro[10].

5.1.2. Tillskottet av Clean Sky

Clean Sky förväntas ha stor betydelse när det gäller ”tillskottet” på EU-nivå. Den europeiska luftfartsindustrin kommer att investera ytterligare 800 miljoner euro i FoU för att minska lufttransporternas miljöpåverkan. Ett omfattande långsiktigt EU-program som levererar demonstratorer (dvs. hög teknisk mognadsgrad) kommer att påverka storleken på privata FoU-investeringar i produktutvecklingsprogram. Värdet av industrifinansierad FoU i EU under perioden 2010–2030 för att utveckla nya produkter som integrerar teknik från Clean Sky förväntas uppgå till omkring 100 miljarder euro.

Clean Sky kommer också att stimulera och anpassa nationella statliga program för forskning inom flygteknik för att lösa miljöproblem. Sektorns cykliska karaktär innebär att referensnivån för att bedöma Clean Skys inverkan varierar kraftigt år från år, medan ett FoU-program med inriktning på innovativ teknik i sig självt är mer stabilt.

Slutligen kan tillskottet också mätas i termer av det direkta bidraget till det totala ”mervärde” som kommer EU till del genom att ny teknik utvecklas och utnyttjas med stöd av Clean Sky. Clean Skys direkta tillskott beräknas uppgå till omkring 160 miljarder euro jämfört med de 800 miljoner euro i offentliga medel som skall investeras i programmet.

5.1.3. Risker i samband med Clean Sky

Olika scenarier har övervägts:

- Enskilda ITD:er når inte sina mål helt och hållet: Detta kan inte uteslutas, men de uppställda målen kan lika gärna överträffas eftersom sammanlänkningen mellan de olika ITD:er ökar hållbarheten i Clean Sky som helhet.

- Målen uppnås inte: Sammanlänkningen av ITD:erna är en garanti för framgång.

- Konsortiet i det gemensamma teknikinitiativet misslyckas (t.ex. genom att nyckelpartner drar sig ur): med hänsyn till de stora åtaganden som redan har gjorts av varje ITD-ledare är detta ganska osannolikt. Alla deltagande företag kommer att försöka utnyttja sina investeringar snabbt och effektivt. Det finns ändå en reservlösning i och med att varje ITD leds gemensamt av två medlemmar.

På det hela taget verkar ledningen och de interna och externa kontrollmekanismerna kunna garantera att det går att genomföra återställande åtgärder om och när så krävs.

6. ÖVERVAKNING OCH UTVÄRDERING

Den interna utvärderingen sker via ledningsstrukturen i Clean Sky. ITD-styrkommittéer skall leda, övervaka och utvärdera deltagarnas arbete i de integrerade teknikdemonstratorerna. Styrkommittén skall rapportera till det direktorat som utvärderar ITD:ernas arbete. Styrelsen, som består av Europeiska kommissionen och de viktigaste industrimedlemmarna i Clean Sky, skall göra en strategisk utvärdering.

De två viktigaste externa granskningsorganen är kommittén för transportprogram och gruppen av företrädare för nationalstater. Den senare gruppens huvuduppgift är att övervaka projektets framsteg i förhållande till de ursprungliga målen. ACARE kommer särskilt att övervaka framstegen med hänsyn till den strategiska forskningsagendan, som Clean Skys mål är i linje med.

Dessutom skall en rådgivande styrelse bistå det gemensamma företaget i alla vetenskapliga, tekniska, ledningsmässiga och administrativa frågor. Denna styrelse skall utgöras av oberoende experter som även skall omfatta tillsynsmyndigheter.

7. MÄTA FRAMSTEGEN

För att bedöma de tekniska framstegen måste man utvärdera i hur stor utsträckning projektet följer sina fastställda mål. Clean Sky kommer att ha fullskaliga demonstratorer som konkreta resultat.

Det viktigaste instrumentet för att mäta framstegen är den tekniska utvärderingsmekanismen som skall kontrollera att ITD:ernas tekniska samarbete fungerar. Utvärderingsmekanismen skall kontrollera de sex ITD:ernas arbete i förhållande till den tekniska projektplanen och ACARE-målet, säkerställa att ITD-verksamheterna är förenliga med varandra och möjliggöra en ingående bedömning av miljöfördelarna.

Detaljerade tekniska delmål skall bedömas inom ITD:ernas styrkommittéer och i det gemensamma teknikinitiativets ledning där det skall finnas en ansvarig tjänsteman för var och en av de sex ITD:erna. Resultaten av analyserna på högre nivå av framstegen skall utvärderas av styrelsen och spridas till de externa utvärderingsorganen via Europeiska kommissionen.

Övervakningen av ledningen skall utföras av Clean Skys styrande organ: ITD:ernas styrkommittéer, ledningen och styrelsen. Dessa organ är också ansvariga för att övervaka projektets administration och ledning genom att analysera rapporterna från lägre ledningsnivåer och mäta framstegen i förhållande till den detaljerade projektplanen.

Direktören skall vara projektets rättsliga företrädare. Han/hon kommer tillsammans med sin personal att samla in all relevant information från ITD:erna och utarbeta merparten av rapporterna. Han/hon rapporterar direkt till styrelsen.

Gruppen av företrädare för nationalstaterna och den rådgivande styrelsen kan övervaka Clean Skys finansiella och administrative mål kontinuerligt. Medel från kommissionen skall användas i enlighet med allmänintresset, vilket underbyggs av kommissionens vetorätt i viktiga strategiska frågor.

En rättvis representation skall tryggas. Processen för ansökningsomgångar är tydlig och visar att det faktiska urvalet kommer att vara öppet och tillfredsställande för alla intressenter. Den garanterar att företag som ännu inte ingår i försörjningskedjan kommer att få likvärdiga möjligheter om de har kapacitet som kan användas i projektet.

Bidrag i natura kommer att värderas enligt följande principer:

- Övergripande metod i enlighet med arbetsmetoden för det sjunde ramprogrammet, bedömd på granskningsnivå.

- Budgetförordningens tillämpningsföreskrifter är vägledande.

- Ytterligare poster omfattas av internationella redovisningsstandarder.

- Bedömning av bidrag i enlighet med praxis hos de grundande industripartnerna.

- Verifiering via oberoende revisor.

[1] Europaparlamentets och rådets beslut nr 1982/2006/EG av den 18 december 2006.

[2] SEK(88) 1882.

[3] {KOM(2005) 488} ”Mer forskning och innovation – Att investera i tillväxt och sysselsättning: En gemensam strategi”, konsekvensanalys.

[4] Rådets beslut 2006/971/EG av den 19 december 2006 om det särskilda programmet Samarbete för genomförande av Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007–2013).

[5] ACARE:s andra strategiska forskningsagenda, s. 17.

[6] Se SEK(2005) 800, s. 11 för en definition av begreppet ”marknadsmisslyckande”.

[7] Se KOM(2007) 2, s. 2.

[8] Våren 2005 bekräftade Europaparlamentet och Europeiska unionens råd EU:s mål att begränsa den globala temperaturökningen till mindre än 2°C (2°C-målet).

[9] http://ec.europa.eu/environmnet/climat/pdf/aviation/sec_2006_1684_en.pdf, se även avsnitt 5 i KOM(2005) 35.

[10] ”The Social Costs of Carbon Review – Methodological Approaches for Using SCC Estimates in Policy Assessment”, AEA Technology Report for DEFRA (UK Govt), december 2005 ( ej översatt till svenska ).