MOTIVERING

På grundval av det mandat som Europeiska kommissionen har fått av rådet[1] har kommissionen och Republiken Guinea-Bissau fört förhandlingar om att förnya protokollet till partnerskapsavtalet om fiske mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Guinea-Bissau av den 17 mars 2008. Som avslutning på förhandlingarna paraferades ett nytt protokoll den 15 juni 2011.

Förhandlingarna om det nya protokollet försenades av de samråd som ägde rum under 2011 mellan Europeiska unionen och Guinea-Bissau inom ramen för artikel 96 i Cotonouavtalet. Eftersom tidsfristen för att ingå ett nytt protokoll innan det gällande protokollet löpte ut var mycket kort beslöt de två parterna att ingå ett protokoll för ett år, för att få den tid som krävs för att undersöka vilka möjligheter det finns att ingå ett framtida protokoll med längre giltighetstid.

Det nya protokollet ska gälla under ett år från och med den 16 juni 2011. Det förlänger villkoren i det föregående protokollet och omfattar dessutom en klausul om att det tillfälligt kan upphävas om inte de mänskliga rättigheterna och de demokratiska principerna respekteras.

Detta förfarande inleds parallellt med förfarandena för rådets beslut om provisorisk tillämpning av själva protokollet och för rådets förordning om fördelning av fiskemöjligheterna mellan EU-medlemsstaterna.

Huvudsyftet med protokollet till avtalet är att bibehålla fiskemöjligheterna för Europeiska unionens fartyg inom ramen för det tillgängliga överskottet. Kommissionen grundar sig bland annat på resultaten av en efterhandsbedömning som gjorts av externa experter och på yttrandet från den vetenskapliga kommitté som inrättats inom ramen för avtalet.

Det övergripande syftet är att fortsätta samarbetet mellan Europeiska unionen och Republiken Guinea-Bissau och att skapa en ram för partnerskap för att utveckla en politik för hållbart fiske och ansvarsfullt utnyttjande av fiskeriresurserna i Guinea-Bissaus fiskezon i båda parters intresse.

Det nya protokollet är i linje med parternas önskan om att stärka partnerskapet och samarbetet inom fiskerisektorn med hjälp av alla tillgängliga finansiella instrument. Det är därför lämpligt att påpeka att det finns ett behov av att skapa en ram som gynnar investeringar.

Den sammanlagda ekonomiska ersättningen inom ramen för protokollet uppgår för hela perioden till 7 500 000 euro och fördelas enligt följande: a) maximalt 27 tillstånd för tonfiskfiskefartyg och 8 800 GT för trålare, för en ekonomisk ersättning på 4 550 000 euro och b) stöd till utveckling av Republiken Guinea-Bissaus sektoriella fiskepolitik på 2 950 000 euro. Genom detta stöd uppfylls målen för den nationella fiskeripolitiken.

I likhet med det förra protokollet innebär protokollet fiskemöjligheter inom följande kategorier:

- 4 400 GT för räktrålare med frysanläggning.

- 4 400 GT för fisk- och bläckfisktrålare med frysanläggning.

- 23 notfartyg för tonfiskfiske och fartyg för fiske med flytlinor.

- 14 tonfiskefartyg för spöfiske med fasta linor.

Kommissionen föreslår på grundval av detta att rådet, med Europaparlamentets samtycke, genom beslut antar detta nya protokoll.

2011/0257 (NLE)

Förslag till

RÅDETS BESLUT

om ingående av protokollet mellan Europeiska unionen och Republiken Guinea-Bissau om fastställande av de fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i det gällande partnerskapsavtalet om fiske mellan de två parterna

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT FÖLJANDE BESLUT FÖLJANDE

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 43.2 jämförd med artikel 218.6 a,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

med beaktande av Europaparlamentets godkännande[2], och

av följande skäl:

(1) Den 17 mars 2008 antog rådet förordning (EG) nr 241/2008 om ingående av ett partnerskapsavtal om fiske mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Guinea-Bissau[3].

(2) Europeiska unionen har förhandlat med Republiken Guinea-Bissau om ett nytt protokoll som ger unionens fartyg fiskemöjligheter i vatten som står under Guinea-Bissaus överhöghet eller jurisdiktion när det gäller fiske.

(3) Som avslutning på förhandlingarna paraferades det nya protokollet den 15 juni 2011.

(4) Detta nya protokoll har undertecknats på grundval av beslut nr xxx/2011/EU[4][5], och kommer att tillämpas provisoriskt från och med den 16 juni 2011.

(5) Protokollet bör ingås.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Protokollet mellan Europeiska unionen och Republiken Guinea-Bissau om fastställande av de fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i det gällande partnerskapsavtalet om fiske mellan de två parterna godkänns härmed på unionens vägnar.

Artikel 2

Rådets ordförande ska på unionens vägnar göra den anmälan som anges i artikel 14 i protokollet för att uttrycka att unionen samtycker till att bindas av protokollet[6].

Artikel 3

Detta beslut träder i kraft samma dag som det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning .

Utfärdat i Bryssel den

På rådets vägnar

Ordförande

PROTOKOLL mellan Europeiska unionen och Republiken Guinea-Bissau om fastställande av de fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i det gällande partnerskapsavtalet mellan de två parterna

Artikel 1 Giltighetstid och fiskemöjligheter

1. Från och med den 16 juni 2011 och ett år framåt ska de fiskemöjligheter som beviljas enligt artiklarna 5 och 6 i avtalet vara följande:

- Kräftdjur och demersala arter

a) Räktrålare med frysanläggning: 4 400 GT per år.

b) Fiske- och bläckfisktrålare med frysanläggning: 4 400 GT per år.

- Långvandrande arter (arter som anges i bilaga 1 till Förenta nationernas havsrättskonvention från 1982).

c) Notfartyg för tonfiskfiske med frysanläggning och fartyg för fiske med flytlinor: 23 fartyg.

d) Tonfiskfiskefartyg för spöfiske med fasta linor: 14 fartyg.

2. Punkt 1 ska tillämpas om inte annat följer av artiklarna 5 och 6 i detta protokoll.

3. I enlighet med artikel 6 i avtalet får de fartyg som för en av Europeiska unionens medlemsstaters flagg endast bedriva fiske i Guinea-Bissaus fiskezoner om de har en fiskelicens som har utfärdats inom ramen för detta protokoll och enligt bestämmelserna i dess bilagor.

Artikel 2Ekonomisk ersättning och särskilt bidrag – betalningsvillkor

1. Den ekonomiska ersättning som avses i artikel 7 i avtalet ska för den period som avses i artikel 1 i protokollet vara 7 miljoner euro.

2. Om unionsfartygens utnyttjande av de fiskeresurser som avses i artikel 1.1 a och b i detta protokoll förbättras ska unionen bevilja Guinea-Bissau ytterligare ett finansiellt belopp i proportion till denna ökning, inom de gränser för fiskemöjligheterna som fastställs i detta protokoll och upp till högst 1 miljon euro per år. De båda parterna ska vid sammanträde i den gemensamma kommittén och senast inom tre månader efter detta protokolls ikraftträdande fastställa referensperioden, basindex och särskilda betalningsmekanismer.

3. Punkt 1 ska tillämpas om inte annat följer av artiklarna 5, 6, 7, 8, 9, 11 och 12 i detta protokoll.

4. Den ekonomiska ersättningen enligt punkt 1 ska betalas av unionen senast den 15 mars 2012.

5. Beslut om hur ersättningen ska användas ska, om inte annat följer av artikel 8 i detta protokoll, fattas inom ramen för Guinea-Bissaus finanslagstiftning; Guinea-Bissau har sålunda ensam behörighet i fråga om dessa beslut.

6. Till det belopp som avses i punkt 1 ovan ska läggas ett särskilt bidrag från unionen som ska uppgå till 500 000 euro per år och som ska användas för att inrätta ett sanitärt och fytosanitärt system för fiskeriprodukter. De båda parterna får dock vid behov besluta att använda en del av detta särskilda bidrag för att förstärka systemet för uppföljning, kontroll och övervakning i Guinea-Bissaus fiskezoner. Detta bidrag ska förvaltas enligt bestämmelserna i artikel 3 i detta protokoll.

7. Utan att det påverkar tillämpningen av bestämmelserna i artikel 3 i detta protokoll ska det särskilda bidrag som avses i punkt 6 betalas ut senast den 15 mars 2012.

8. De utbetalningar som avses i denna artikel ska betalas till ett enda konto för Guinea-Bissaus statskassa i Guinea-Bissaus centralbank vars referenser ska meddelas årligen av ministeriet.

Artikel 3Särskilt bidrag för att förbättra de sanitära och fytosanitära förhållandena i fråga om fiskeriprodukter samt uppföljningen, övervakningen och kontrollen av fisket

1. Det särskilda bidrag från unionen som avses i artikel 2.6 i detta protokoll ska framförallt bidra till att införa sanitära standarder för fiskerisektorn och vid behov stödja Guinea-Bissaus politik för uppföljning, kontroll och övervakning.

2. Guinea-Bissau ska ansvara för förvaltningen av det aktuella beloppet som ska baseras på de åtgärder som de båda parterna gemensamt beslutar om, samt tillhörande årliga program.

3. Utan att det hindrar att de båda parterna fastställer dessa mål och i enlighet med artiklarna 8 och 9 i detta protokoll enas de båda parterna om att inrikta sig på

a) alla insatser som syftar till att förbättra de sanitära och fytosanitära förhållandena för fiskeriprodukter, bland annat genom förstärkning av den behöriga myndigheten, anpassning efter CIPA-normerna (ISO 9000), utbildning av tjänstemän samt anpassning av den rättsliga ram som krävs,samt vid behov

b) alla insatser för att stödja uppföljning, kontroll och övervakning av fisket, bland annat sjö- och luftövervakning av Guinea-Bissaus vatten, införande av ett satellitbaserat kontrollsystem för fiskefartyg (VMS), förbättring av lagstiftningen och dess tillämpning i fråga om överträdelser.

4. En utförlig årlig rapport ska överlämnas för godkännande av den gemensamma kommitté som avses i artikel 10 i avtalet.

5. Unionen förbehåller sig dock rätten att avbryta utbetalningen av det särskilda bidrag som avses i artikel 2.6 i detta protokoll från och med det första året av protokollets tillämpning, antingen på grund av tvister i fråga om planeringen av insatser eller – utom under exceptionella omständigheter – när de uppnådda resultaten inte följer planerna.

Artikel 4 Vetenskapligt samarbete

1. De två parterna förbinder sig att främja ett ansvarsfullt fiske i Guinea-Bissaus fiskezoner på grundval av principerna om ett hållbart fiske, framför allt genom att främja samarbetet på subregional nivå i fråga om ett ansvarsfullt fiske och särskilt inom ramen för den subregionala fiskerikommissionen (CSRP).

2. Under protokollets giltighetstid ska de två parterna samarbeta för att fördjupa vissa frågor rörande fiskeresursernas utveckling i Guinea-Bissaus fiskezoner; minst en gång om året ska det, i enlighet med artikel 4.1 i avtalet, hållas ett sammanträde om dessa frågor i gemensamma vetenskapliga kommittén. Det ska också vara möjligt att på begäran av endera parten och vid behov uttryckta inom ramen för detta avtal sammankalla till andra sammanträden i den gemensamma vetenskapliga kommittén.

3. De båda parterna ska, på grundval av slutsatserna från det årliga gemensamma vetenskapliga mötet och mot bakgrund av de rekommendationer och resolutioner som antagits av Internationella kommissionen för bevarande av tonfisk i Atlanten (Iccat), fiskerikommittén för östra Centralatlanten (Cecaf) och av alla andra regionala eller internationella organisationer i frågan som de båda parterna är medlemmar eller är företrädda i, samråda med varandra i den gemensamma kommitté som avses i artikel 10 i avtalet för att vid behov gemensamt besluta om åtgärder för en hållbar förvaltning av fiskeresurserna.

Artikel 5 Översyn av fiskemöjligheter

1. De fiskemöjligheter som avses i artikel 1 kan ökas genom ett gemensamt beslut under förutsättning att ökningen, enligt slutsatserna från det årliga sammanträde i den gemensamma vetenskapliga kommitté som avses i artikel 4.2 i avtalet, inte strider mot en hållbar förvaltning av Guinea-Bissaus resurser. I så fall ska den ekonomiska ersättningen enligt artikel 2.1 höjas tidsproportionellt. Den totala ekonomiska ersättning som betalas av Europeiska unionen får dock inte vara mer än dubbelt så stor som den som anges i artikel 2.1.

2. Om parterna däremot enas om sådana åtgärder som avses i artikel 4.2 i avtalet, dvs. att minska de fiskemöjligheter som avses i artikel 1, ska den ekonomiska ersättningen minskas tidsproportionellt. Om inga av de fiskemöjligheter som föreskrivs i detta protokoll kan utnyttjas kan Europeiska unionen avbryta betalningen av den ekonomiska ersättningen, utan att det påverkar tillämpningen av artikel 8 i detta protokoll.

3. Parterna kan också i samförstånd omfördela fiskemöjligheterna mellan olika kategorier av fartyg, dock under förutsättning att omfördelningen är förenlig med eventuella rekommendationer från det årliga gemensamma vetenskapliga mötet i fråga om förvaltningen av bestånd som kan påverkas av en sådan omfördelning. Parterna ska enas om en motsvarande justering av den ekonomiska ersättningen, om omfördelningen av fiskemöjligheter motiverar det.

4. Parterna ska gemensamt fatta beslut om översyn av fiskemöjligheterna i enlighet med punkterna 1, 2 och 3 ovan, inom ramen för den gemensamma kommitté som avses i artikel 10 i avtalet.

Artikel 6Nya fiskemöjligheter och experimentellt fiske i vetenskapligt syfte

1. Om unionsfartyg är intresserade av fiskeverksamhet som inte anges i artikel 1 i detta protokoll ska unionen samråda med Guinea-Bissau om ett eventuellt tillstånd för denna nya verksamhet. Parterna ska i förekommande fall komma överens om villkoren för dessa nya fiskemöjligheter och, om så krävs, göra ändringar i detta protokoll och dess bilaga.

2. Parterna får utföra experimentellt fiske i vetenskapligt syfte i Guinea-Bissaus fiskezoner efter yttrande från den gemensamma vetenskapliga kommitté som föreskrivs i artikel 4 i avtalet. På begäran av endera parten ska parterna samråda i denna fråga och från fall till fall fastställa nya resurser, villkor och andra relevanta parametrar.

3. Tillstånd att utföra experimentellt fiske i vetenskapligt syfte ska beviljas på försök under en period på högst sex månader.

4. När parterna kommer fram till att det experimentella fisket i vetenskapligt syfte gett positiva resultat kan unionsfartygen fram till dess att detta protokoll upphör att gälla tilldelas nya fiskemöjligheter i enlighet med det samrådsförfarande som föreskrivs i artikel 5 i detta protokoll, under förutsättning att detta är förenligt med bevarandet av ekosystemen och bevarandet av levande marina resurser och att tilldelningen sker i proportion till den fiskeansträngning som kan tillåtas. Den ekonomiska ersättningen ska i sådant fall ökas i enlighet med artikel 5 i detta protokoll.

5. De fångster som tas under det experimentella fisket i vetenskapligt syfte tillhör fartygsägaren. Det är förbjudet att ta fångster av arter som inte är av reglementsenlig storlek och av arter som enligt Guinea-Bissaus lagstiftning inte får fiskas eller fraktas ombord.

Artikel 7Avbrytande och ändring av betalningen av den ekonomiska ersättningenvid onormala omständigheter

1. Europeiska unionen får avbryta betalningen av den ekonomiska ersättningen och det särskilda bidraget enligt artikel 2 i detta protokoll, om

1. onormala omständigheter, med undantag av naturfenomen, skulle hindra fiskeverksamheten i Guinea-Bissaus exklusiva ekonomiska zon, eller

2. Europeiska unionen konstaterar att Guinea-Bissau har överträtt avgörande och grundläggande delar av de mänskliga rättigheterna och de demokratiska principerna enligt artikel 9 i Cotonouavtalet.

Beslutet om att avbryta betalningen ska fattas efter överläggningar mellan parterna inom två månader efter det att ena parten har lagt fram sin begäran om detta, och under förutsättning att Europeiska unionen har betalat alla utestående belopp vid avbrytandet.

2. Betalningen av den ekonomiska ersättningen och det särskilda bidrag som avses i artikel 2 i detta protokoll ska återupptas så snart parterna, genom ett gemensamt beslut efter samråd, har konstaterat att de omständigheter som hindrat fiskeverksamheten inte längre föreligger eller att det är möjligt att återuppta fiskeverksamheten.

3. Tillstånden att bedriva fiske som beviljats europeiska fartyg kan upphävas samtidigt som betalningen av den ekonomiska ersättningen enligt artikel 2 avbryts. Om tillstånden för fiske beviljas på nytt ska giltighetstiden för dessa fisketillstånd förlängas med en period som motsvarar den tid under vilken fisket har varit avbrutet.

Artikel 8Partnerskapsavtalets bidrag till genomförandetav en sektoriell fiskepolitik i Guinea-Bissau

1. Av den ekonomiska ersättning som avses i artikel 2.1 ska 35 procent av beloppet, dvs. 2 450 000 euro, användas till att stödja utvecklingen och genomförandet av Guinea-Bissaus sektoriella fiskepolitik i syfte att införa ett hållbart och ansvarfullt fiske i Guinea-Bissaus vatten.

2. Guinea-Bissau ska förvalta dessa medel på grundval av mål som parterna kommer överens om och den års- och flerårsplanering som görs i syfte att uppnå målen, särskilt i fråga om god förvaltning av fiskeresurserna, förstärkning av den vetenskapliga forskningen, Guinea-Bissaus behöriga myndigheters övervakningskapacitet och förbättring av produktionsförhållandena för fiskeriprodukter.

3. Parterna ska, utan att det påverkar deras gemensamma fastställande av nämnda mål och i enlighet med prioriteringarna enligt den nationella strategin för en hållbar utveckling för Guinea-Bissaus fiskerisektor samt med sikte på en hållbar och ansvarsfull förvaltning av sektorn, enas om att inrikta sig på bland annat följande insatsområden: Uppföljning, kontroll och övervakning av fiskeverksamhet, vetenskaplig forskning samt förvaltning och bevarande av fisket.

Artikel 9Genomförandebestämmelser för stödet till den sektoriella fiskeripolitiken i Guinea-Bissau

1. Utan att det påverkar bestämmelserna i artikel 8.3 i detta protokoll ska Europeiska unionen och ministeriet vid sammanträde i den gemensamma kommitté som föreskrivs i artikel 10 i avtalet och så snart protokollet trätt i kraft, gemensamt besluta om följande:

a) Årliga riktlinjer för hur prioriteringarna i Guinea-Bissaus fiskeripolitik i syfte att få till stånd ett hållbart och ansvarsfullt fiske, särskilt prioriteringarna i artikel 8.2, ska genomföras.

b) Årliga mål som ska uppnås samt kriterier och indikatorer för en årlig utvärdering av resultaten. I bilaga III anges grundfaktorerna i fråga om de mål och resultatindikatorer som ska bedömas inom ramen för protokollet.

2. Eventuella ändringar av dessa riktlinjer, mål samt kriterier och indikatorer för utvärdering ska godkännas i den gemensamma kommittén av båda parter.

3. Europeiska unionen ska underrättas om hur Guinea-Bissau avser utnyttja stödet enligt artikel 8.1 i detta protokoll, så snart riktlinjerna, målen samt kriterierna och indikatorerna för utvärdering godkänts i den gemensamma kommittén.

4. Ministeriet ska underrätta Europeiska unionen om detta avsedda utnyttjande senast fyra månader efter det att detta protokoll har trätt i kraft.

5. En årlig rapport om genomförandet av planerade och finansierade insatser, resultat som uppnåtts samt om eventuella svårigheter ska överlämnas för godkännande av den gemensamma kommitté som avses i artikel 10 i avtalet.

6. Europeiska unionen förbehåller sig dock rätten att efter samråd inom den gemensamma kommittén anpassa eller avbryta utbetalningen av det belopp som anges i artikel 8.1 i protokollet om den årliga utvärderingen av de faktiska resultaten av genomförandet av fiskeripolitiken motiverar detta.

Artikel 10Europeiska aktörers ekonomiska integrationi Guinea-Bissaus fiskerinäring

1. Parterna förbinder sig att främja unionsaktörernas ekonomiska integration i alla delar av Guinea-Bissaus fiskerinäring.

2. De båda parterna förbinder sig framför allt att främja bildandet av tillfälliga samriskföretag mellan aktörer från unionen och från Guinea-Bissau för gemensamt utnyttjande av fiskeresurserna i Guinea-Bissaus exklusiva ekonomiska zon.

3. Med tillfälligt samriskföretag avses varje sammanslutning som grundar sig på ett kontraktsenligt avtal med begränsad giltighet mellan unionens fartygsägare och fysiska eller juridiska personer i Guinea-Bissau, i syfte att gemensamt fiska efter och utnyttja Guinea-Bissaus fiskekvoter med fartyg som för en av Europeiska unionens medlemsstaters flagg. Sammanslutningen delar intäkter och utgifter för den gemensamma ekonomiska verksamheten.

4. Guinea-Bissau ska lämna nödvändiga tillstånd för sådana tillfälliga samriskföretag som bildas med syfte att utnyttja fiskeresurserna i Guinea-Bissaus fiskezoner.

5. De unionsfartyg som har beslutat att inrätta tillfälliga samriskföretag i enlighet med det gällande protokollet för de fiskekategorier som avses i artikel 1.1 a och b i detta protokoll ska vara befriade från att betala licensavgifter. Från och med det tredje året av protokollets giltighetstid ska Guinea-Bissau dessutom införa finansiellt stöd för inrättandet av dessa tillfälliga samriskföretag. Det totala beloppet för detta stöd får inte överskrida 20 procent av det totalbelopp för avgifter som fartygsägare betalar inom ramen för detta protokoll.

6. Den gemensamma kommittén ska besluta om finansiella och tekniska bestämmelser för att införa detta stöd och främja tillfälliga samriskföretag inom ramen för det protokoll som är i kraft.

Artikel 11Tvister – avbrytande av protokollets tillämpning

1. Genomförandet av detta protokoll kan avbrytas på initiativ av endera parten efter samråd i den gemensamma kommittén om endera parten konstaterar att avgörande och grundläggande delar av de mänskliga rättigheterna och de demokratiska principerna enligt artikel 9 i Cotonouavtalet har överträtts.

2. Vidare ska alla tvister mellan parterna när det gäller tolkning eller tillämpning av detta protokoll och dess bilagor bli föremål för överläggningar mellan parterna i den gemensamma kommittén, om så krävs vid ett extraordinärt möte.

3. Tillämpningen av detta protokoll kan avbrytas på initiativ av endera parten om tvisten betraktas som allvarlig och överläggningarna i den gemensamma kommittén i enlighet med punkt 1 inte har lett till att tvisten har kunnat lösas i godo.

4. Den part som vill avbryta detta protokolls tillämpning ska skriftligen meddela detta minst tre månader före den dag då parten tänker avbryta tillämpningen.

5. Om tillämpningen avbryts ska parterna fortsätta överläggningarna för att försöka lösa tvisten i godo. Om en sådan lösning nås ska protokollet återupptas och den ekonomiska ersättningen ska minskas i proportion till hur länge protokollets tillämpning har varit avbruten.

Artikel 12Avbrytande av protokollets tillämpning på grund av att Guinea-Bissau har underlåtit att fullgöra sina åtaganden i fråga om ett ansvarsfullt och hållbart fiske

Om inte annat följer av artikel 4 i detta protokoll får tillämpningen av detta protokoll avbrytas i enlighet med artikel 11.3 och 11.4 i det fall Guinea-Bissau inte fullgör sitt åtagande att främja ett ansvarsfullt och hållbart fiske, särskilt genom att följa Guinea-Bissaus regerings årliga fiskeriförvaltningsplaner.

Artikel 13Avbrytande av protokollets tillämpning på grund av utebliven betalning

Om inte annat följer av artikel 4 kan genomförandet av detta protokoll avbrytas på följande villkor om Europeiska unionen inte verkställer betalningarna enligt artikel 2

a) Guinea-Bissaus behöriga myndigheter ska underrätta Europeiska kommissionen om den uteblivna betalningen. Europeiska kommissionen ska göra lämpliga kontroller och vid behov verkställa betalningen senast 30 arbetsdagar efter att ha tagit emot anmälan.

b) Om unionen utan att lämna tillräckliga skäl inte verkställer betalningen inom den tidsfrist som anges i led a har de behöriga myndigheterna i Guinea-Bissau rätt att avbryta protokollets tillämpning. De ska utan dröjsmål underrätta Europeiska kommissionen om detta.

Tillämpningen av protokollet ska återupptas så snart betalningen i fråga har gjorts.

Artikel 14Ikraftträdande

1. Detta protokoll och dess bilagor träder i kraft den dag då parterna underrättar varandra om att de förfaranden som är nödvändiga för ikraftträdandet har slutförts.

2. De ska tillämpas provisoriskt från och med den 16 juni 2011.

3. Detta protokoll och dess bilagor ska tillämpas under ett år från och med dagen för dess provisoriska tillämpning. Parterna förbinder sig att i god tid inleda förhandlingar om ett nytt protokoll för att ersätta detta protokoll när det löper ut. Parterna ska anstränga sig för att slutföra dessa förhandlingar inom högst nio månader, dvs. senast den 15 mars 2012.

BILAGA I

VILLKOR FÖR UNIONSFARTYGENS FISKEVERKSAMHET I GUINEA-BISSAUS FISKEZON

Kapitel I – Ansökan om och utfärdande av licens

Avsnitt 1 Allmänna bestämmelser som ska tillämpas för samtliga fartyg

1. Endast behöriga fartyg kan få licens för att fiska i Guinea-Bissaus fiskezon.

2. För att ett fartyg ska vara behörigt får inte fartygsägaren, befälhavaren eller själva fartyget vara förbjudna att fiska i Guinea-Bissau. Deras mellanhavanden med Guinea-Bissaus myndigheter ska vara ordnade, i den bemärkelsen att de ska ha fullgjort alla tidigare skyldigheter som uppstått genom deras fiskeverksamhet i Guinea-Bissau inom ramen för fiskeavtal som slutits med unionen.

3. Unionsfartyg som ansöker om fiskelicens får företrädas av ett ombud med hemvist i Guinea-Bissau. Ombudets namn och adress ska anges i licensansökan.

4. Unionens behöriga myndigheter ska, för varje fartyg som önskar bedriva fiske enligt avtalet, via Europeiska kommissionens delegation i Guinea-Bissau lämna in en ansökan till Guinea-Bissaus ministerium minst 20 dagar före den begärda giltighetstidens början.

5. Ansökningarna ska lämnas in till ministeriet på blanketter som Guinea-Bissaus regering utfärdat för ändamålet och som överensstämmer med mallen i tillägg 1. Guinea-Bissaus myndigheter ska vidta alla åtgärder som krävs för att se till att uppgifterna i ansökningarna behandlas konfidentiellt. Uppgifterna får användas uteslutande inom ramen för genomförandet av fiskeavtalet.

6. Licensansökan ska innehålla följande:

- Ett bevis för att avgiften för licensens giltighetstid samt det belopp som avses i kapitel VII punkt 13 är betalda.

- Alla andra handlingar eller intyg som krävs enligt särskilda bestämmelser för den aktuella fartygstypen enligt detta protokoll.

7. Avgiften ska betalas till det konto som anvisas av Guinea-Bissaus myndigheter.

8. Avgifterna ska omfatta alla nationella och lokala avgifter utom hamn- och serviceavgifter.

9. Licensen ska utfärdas via Europeiska kommissionens delegation i Guinea-Bissau till fartygsägarna eller deras ombud inom 20 dagar efter det att ministeriet har mottagit den dokumentation som avses i punkt 6.

10. Om Europeiska kommissionens delegations kontor är stängt vid den tidpunkt då licensen undertecknas ska licensen skickas direkt till fartygets ombud med kopia till delegationen.

11. Licensen ska utfärdas för ett visst fartyg och får inte överföras.

12. Vid force majeure ska på Europeiska unionens begäran licensen för ett fartyg ersättas med en ny licens för ett annat fartyg med egenskaper som motsvarar dem hos det fartyg som ska ersättas, utan att någon ny avgift behöver betalas. Om det nya fartyget har större bruttodräktighet än det fartyg som ska ersättas, ska mellanskillnaden för avgiften betalas tidsproportionellt.

13. Ägaren till det fartyg vars licens ska ersättas, eller dennes ombud, ska via Europeiska kommissionens delegation lämna tillbaka den licens som ska annulleras till ministeriet.

14. Den nya licensen ska börja gälla samma dag som fartygsägaren lämnar tillbaka den annullerade licensen till ministeriet. Europeiska kommissionens delegation i Guinea-Bissau ska informeras om överlåtelsen av licensen.

15. Licensen ska alltid förvaras ombord på fartyget, utan att det påverkar tillämpningen av kapitel I avsnitt 2 punkt 1.

16. Parterna är eniga om att arbeta för ett licenssystem som uteslutande bygger på att den information och dokumentation som avses ovan förmedlas på elektronisk väg. Parterna är också eniga om att arbeta för att snabbt byta ut papperslicensen mot en elektronisk och göra samma sak med förteckningen över fartyg med rätt att fiska i Guinea-Bissaus fiskezon.

17. Parterna ska förbinda sig att inom ramen för den gemensamma kommittén ersätta alla i detta protokoll förekommande hänvisningar till BRT med GT och i enlighet med detta anpassa alla bestämmelser som berörs. Bytet av dessa beteckningar ska föregås av lämpligt tekniskt samråd mellan parterna.

Avsnitt 2 Särskilda bestämmelser för notfartyg för tonfiskfiske och fartyg för fiske med flytlinor

1. Licensen ska alltid förvaras ombord på fartyget. Europeiska unionen ska föra och uppdatera en preliminär förteckning över de fartyg som har ansökt om fiskelicens enligt detta protokoll. Förteckningen ska meddelas Guinea-Bissaus myndigheter så snart den har upprättats, och därefter varje gång den uppdateras. Så snart den preliminära förteckningen och meddelandet om förskottsbetalning från Europeiska kommissionen mottagits av Guinea-Bissaus myndigheter ska den behöriga myndigheten i Guinea-Bissau föra in fartyget i en förteckning över fartyg med tillstånd att fiska, vilken därefter ska meddelas de myndigheter som ansvarar för fiskerikontroll samt Europeiska kommissionens delegation i Guinea-Bissau. Europeiska kommissionens delegation ska i detta fall översända en bestyrkt kopia av förteckningen till fartygsägaren. Denna kopia ska förvaras ombord och gälla i stället för fiskelicensen till dess en sådan har utfärdats av den behöriga myndigheten i Guinea-Bissau.

2. Licenserna har en giltighetstid på ett år.

3 Avgifterna ska beräknas per fartyg på grundval av de årliga avgifter som fastställs i de tekniska uppgiftsbladen i protokollet. I fråga om kvartals- eller halvårslicenser ska avgifterna beräknas tidsproportionellt och ökas med 3 % respektive 2 % för att täcka avgifter som uppstår varje gång i samband med utfärdandet.

4. Licenserna ska utfärdas efter det att följande schablonbelopp har betalats till de behöriga nationella myndigheterna i enlighet med motsvarande tekniskt uppgiftsblad.

5. Senast den 15 juni varje år ska Europeiska kommission via Europeiska kommissionens delegation göra en slutavräkning av avgifterna för fisket under det föregående året, på grundval av de fångstdeklarationer som varje fartygsägare lämnat och som bekräftats av de vetenskapliga institut som ansvarar för kontrollen av fångstuppgifter i medlemsstaterna, exempelvis IRD (Institut de Recherche pour le Développement), IEO (Instituto Español de Oceanografia), Ipimar (Instituto Português de Investigaçao Maritima).

6. Slutavräkningen ska överlämnas samtidigt till ministeriet och till fartygsägarna.

7. Fartygsägarna ska göra eventuella ytterligare inbetalningar till Guinea-Bissaus behöriga myndigheter senast den 31 juli 2012, till det konto som avses i avsnitt 1 punkt 7.

8. Om slutavräkningen ger ett lägre belopp än det förskott som anges i punkt 3, ska det resterande beloppet inte betalas tillbaka till fartygsägaren.

Avsnitt 3 Särskilda bestämmelser för trålare

1. Utöver de dokument som avses i avsnitt 1 punkt 6 i detta kapitel ska licensansökningar för de fartyg som avses i detta avsnitt åtföljas av följande:

- En bestyrkt kopia av det dokument som utfärdats av medlemsstaten och som intygar fartygets tonnage i GT.

- Ett av ministeriet utfärdat intyg om att gällande bestämmelser följts efter att fartyget har besiktigats i enlighet med kapitel VIII punkt 3.2.

2. Vid en ansökan om ny licens för ett fartyg för vilket det redan beviljats en licens inom ramen för detta protokoll och vars tekniska egenskaper är oförändrade ska denna ansökan lämnas till ministeriet via Europeiska kommissionens delegation i Bissau, åtföljd endast av ett kvitto på att avgiften för de perioder som ansökan omfattar samt det belopp som avses i kapitel VII punkt 13 betalats. Ministeriet ska bevilja den nya licensen med en hänvisning till den första licensansökan inom ramen för det gällande protokollet.

3. Licensernas giltighetstid ska fastställas på grundval av följande årsperioder:

- Första perioden: 16 juni 2011– 31 december 2011.

- Andra perioden: 1 januari 2012– 15 juni 2012.

4. En licens får inte börja gälla under en årsperiod och upphöra att gälla under följande årsperiod.

5. Ett kvartal motsvarar en tremånadersperiod som börjar antingen den 1 januari, den 1 april, den 1 juli eller den 1 oktober, med undantag för protokollets första och sista period som kommer att vara den 16 juni 2011– 30 september 2011 respektive den 1 april 2012– 15 juni 2012.

6. Licenserna ska gälla under ett år, sex månader eller tre månader. De kan förnyas.

7. Licensen ska alltid förvaras ombord.

8. Avgifterna ska beräknas per fartyg på grundval av de årliga avgifter som fastställs i de tekniska uppgiftsbladen i protokollet. I fråga om kvartals- eller halvårslicenser ska avgifterna beräknas tidsproportionellt och ökas med 3 % respektive 2 % för att täcka avgifter som uppstår varje gång i samband med utfärdandet.

Kapitel II - Fiskezoner

De unionsfartyg som avses i artikel 1 i protokollet får fiska i vatten bortom tolv sjömil från baslinjerna.

Kapitel III – Fångstrapportering för fartyg som har rätt att fiska i Guinea-Bissaus vatten

1. Vid tillämpningen av denna bilaga mäts varaktigheten för ett unionsfartygs fiskeresa i Guinea-Bissaus vatten på något av följande sätt:

- Från fartygets inträde i Guinea-Bissaus fiskezon till dess utträde.

- Från fartygets inträde i Guinea-Bissaus fiskezon till dess fartyget gör en omlastning.

- Från fartygets inträde i Guinea-Bissaus fiskezon till dess fartyget gör en landning i Guinea-Bissau.

2. Alla fartyg som har rätt att fiska i Guinea-Bissaus vatten enligt avtalet ska underrätta ministeriet om sina fångster enligt följande:

2.1 Deklarationerna ska innehålla uppgifter om fartygets fångster under varje fiskeresa. De ska sändas till ministeriet med fax, post, eller på elektronisk väg, med kopia till Europeiska kommissionen, vid slutet av varje fiskeresa och under alla omständigheter innan fartyget lämnar Guinea-Bissaus vatten. Båda mottagarna ska utan dröjsmål skicka mottagningsbevis på elektronisk väg till fartyget med kopior till varandra. För tonfiskfiskefartyg ska dessa deklarationer sändas vid utgången av varje fiskeår.

2.2 De fångstdeklarationer som överförts per fax eller på elektronisk väg under licensens ettåriga giltighetstid i enlighet med kapitel I avsnitt 2 punkt 2 för tonfiskfiskefartyg och avsnitt 3 punkt 3 för trålare ska skickas som original på papper till ministeriet senast 45 dagar efter det att den sista fiskeresan under den nämnda ettårsperioden avslutats. Papperskopior ska samtidigt sändas till Europeiska kommissionens delegation i Guinea-Bissau.

2.3 Notfartyg för tonfiskfiske och fartyg för fiske med flytlinor ska deklarera sina fångster på blanketter som överensstämmer med förlagan till fiskeloggbok i tillägg 2. Under de perioder då fartygen inte befinner sig i Guinea-Bissaus vatten ska följande noteras i fiskeloggboken: "Utanför Guinea-Bissaus exklusiva ekonomiska zon".

2.4 Trålare ska deklarera sina fångster på blanketter som överensstämmer med förlagan i tillägg 3. I deklarationen ska den totala fångsten per art, kalendermånad eller del av kalendermånad anges.

2.5 Blanketterna ska fyllas i läsligt och undertecknas av fartygets befälhavare.

3. Guinea-Bissaus regering förbehåller sig rätten att dra in licensen för fartyg som inte följer bestämmelserna i detta kapitel, och, vid upprepad underlåtenhet, neka att utfärda nya licenser för det aktuella fartyget, till dess att alla formkrav har uppfyllts och att döma till påföljd enligt lag i Guinea-Bissau. Europeiska kommissionen ska underrättas.

Parterna är eniga om att ett system för elektroniskt informationssystem ska upprättas.

Kapitel IV – Bifångster

För varje fiske som anges i protokollet ska fångstnivåer för bifångster fastställas i enlighet med lagstiftningen i Guinea-Bissau och anges i de tekniska uppgiftsbladen för varje kategori.

Kapitel V – Påmönstring av sjömän

De fartygsägare som har beviljats fiskelicenser enligt avtalet ska bidra till den praktiska yrkesutbildningen av medborgare från Guinea-Bissau och till att förbättra arbetsmarknaden på följande villkor och med följande förbehåll:

1. Varje ägare till en trålare förbinder sig att påmönstra

- tre fiskare på fartyg på mindre än 250 GT,

- fyra fiskare på fartyg på mellan 250 och 400 GT,

- fem fiskare på fartyg på mellan 400 och 650 GT, och

- sex fiskare på fartyg på mer än 650 GT.

2. Fartygsägarna ska bemöda sig om att mönstra på ytterligare sjömän från Guinea-Bissau.

3. Fartygsägarna får med hjälp av sina ombud fritt välja vilka sjömän de ska anställa till sina fartyg.

4. Fartygsägaren eller dennes ombud ska meddela ministeriet namnen på de sjömän från Guinea-Bissau som mönstrat på fartyget i fråga, med uppgift om deras befattning i besättningen.

5. Internationella arbetsorganisationens (ILO) deklaration om grundläggande principer och rättigheter på arbetet ska gälla fullt ut för de sjömän som anställs på Europeiska unionens fartyg. Detta gäller särskilt föreningsfriheten, erkännandet av den kollektiva förhandlingsrätten och undanröjandet av diskriminering i fråga om anställning och yrkesutövning.

6. Anställningsavtal för sjömän från Guinea-Bissau ska upprättas mellan fartygsägarnas ombud och sjömännen eller deras fackförening eller ombud i samråd med ministeriet. De undertecknande parterna ska få varsin kopia. Avtalen ska säkerställa att sjömännen omfattas av det sociala trygghetssystem som är tillämpligt på dem, med liv-, sjuk- och olycksfallsförsäkring.

7. Lönen för sjömännen från Guinea-Bissau ska betalas av fartygsägarna. Innan licenser utfärdas ska fartygsägarna eller deras ombud komma överens om lönen med myndigheterna i Guinea-Bissau. Lönevillkoren för sjömännen från Guinea-Bissau får dock inte vara sämre än de som gäller för besättningar från Guinea-Bissau och under inga förhållanden sämre än ILO:s normer.

8. Sjömän som anställs på unionsfartyg ska anmäla sig hos fartygets befälhavare dagen före den föreslagna påmönstringsdagen. Om sjömannen inte infinner sig vid det datum och klockslag som fastställts för påmönstring, ska fartygsägaren automatiskt vara befriad från skyldigheten att anställa sjömannen.

9. Om sjömän från Guinea-Bissau inte mönstras på av andra skäl än de som anges i föregående punkt är ägarna till de berörda unionsfartygen skyldiga att så snart som möjligt, för fiskeresan i Guinea-Bissaus vatten, betala ett schablonbelopp som är likvärdigt med lönen för de sjömän som inte mönstrats på.

10. Detta belopp ska betalas ut till ett konto som har angivits i förväg av de behöriga myndigheterna i Guinea-Bissau och ska användas för att finansiera offentlig yrkesutbildning inom fiskeriområdet.

Kapitel VI – Tekniska bestämmelser

1. Fartyg som inriktar sig på långvandrande arter ska följa de bestämmelser och rekommendationer som antagits av Iccat när det gäller fiskeredskap, tekniska specifikationer och alla andra tekniska bestämmelser som gäller för deras fiskeverksamhet.

2. För trålare ska särskilda bestämmelser anges i var och en av de motsvarande tekniska uppgiftsbladen.

3. När fiskeverksamhet eller fiskeansträngningar avbryts på grund av fredningstid ska Guinea-Bissau tillämpa detta utan diskriminering på alla fartyg som deltar i denna fiskeriverksamhet, oavsett om dessa fartyg är nationella, unionsfartyg, eller för ett tredjelands flagg.

4 . Vid behov ska parterna vid sammanträde i den gemensamma kommittén komma överens om eventuella korrigerande åtgärder i fråga om fredningstider med utgångspunkt i en konsekvensanalys.

5. Om Guinea-Bissau tvingas ta till nödåtgärder som innebär ett avbrott i andra fisken än de som avses i punkt 3, eller om det avbrott som avses i den punkten förlängs, ska den gemensamma kommittén kallas till ett sammanträde för att utvärdera dessa åtgärders konsekvenser för unionsfartygen.

6. När tillämpningen av punkterna 4 och 5 leder till att avbrottsperioderna förlängs ska parterna samråda inom ramen för den gemensamma kommittén för att anpassa nivån på den ekonomiska ersättningen i förhållande till de minskade fiskemöjligheterna för unionen till följd av dessa åtgärder.

Kapitel VII – Observatörer ombord på trålare

1. Fartyg som enligt avtalet har rätt att fiska i Guinea-Bissaus vatten ska på nedanstående villkor ta ombord observatörer som utses av Guinea-Bissau på följande villkor:

1.1 På varje trålare ska en av fiskeriministeriet utsedd observatör tas ombord.I förekommande fall ska ombordstigningshamnen bestämmas genom överenskommelse mellan fiskeriministeriet och fartygsägaren eller dennes ombud.

1.2 Ministeriet ska upprätta en förteckning över de fartyg som ska ta ombord en observatör samt en förteckning över de observatörer som utsetts. Förteckningarna ska hållas uppdaterade. De ska sändas till Europeiska kommissionen så snart de har upprättats och därefter var tredje månad om de har uppdaterats.

1.3 Ministeriet ska i samband med att licensen utfärdas meddela de berörda fartygsägarna eller deras ombud namnet på den observatör som är utsedd att placeras ombord på fartyget.

2. Den tid observatören ska finnas ombord ska fastställas av ministeriet, men ska normalt inte överstiga den tid som observatören behöver för att fullgöra sina uppgifter. Ministeriet ska informera fartygsägarna eller deras ombud om detta när det meddelar dem namnet på den observatör som utsetts för det berörda fartyget.

3. Villkoren för observatörens ombordstigning ska fastställas i samråd mellan fartygsägaren eller dennes ombud och de behöriga myndigheterna i Guinea-Bissau.

4. Vid början av den första fiskeresan ska observatören tas ombord i en hamn i Guinea-Bissau. Vid förlängning av en licens ska observatören tas ombord i den hamn som fartygsägaren väljer.

5. Fartygsägarna ska inom två veckor och tio dagar i förväg meddela vilken dag och i vilken hamn de tänker ta ombord observatörer.

6. Om observatören tas ombord i en utländsk hamn, ska observatörens resekostnader betalas av fartygsägaren. Om ett fartyg med en observatör från Guinea-Bissau ombord lämnar Guinea-Bissaus fiskezon ska alla åtgärder vidtas för att se till att observatören kan återvända så snart som möjligt, på fartygsägarens bekostnad.

7. Om observatören inte har infunnit sig på överenskommen plats tolv timmar efter utsatt tid, ska fartygsägaren automatiskt befrias från skyldigheten att ta ombord observatören.

8. Observatören ska behandlas som en befälsperson ombord. Observatören ska ha följande uppgifter när fartyget bedriver sin fiskeverksamhet i Guinea-Bissaus vatten:

8.1 Observera fartygens fiskeverksamhet.

8.2 Kontrollera fartygens position vid fiske.

8.3 Göra biologisk provtagning inom ramen för vetenskapliga program.

8.4 Upprätta en förteckning över de fiskeredskap som används.

8.5 Kontrollera fångstuppgifterna i fiskeloggboken för Guinea-Bissaus vatten.

8.6 Kontrollera bifångsternas procentandel och göra en uppskattning av hur stora fångstmängder som kastas överbord.

8.7 Minst en gång i veckan via radio meddela fiskeuppgifterna, även hur stora kvantiteter som finns ombord av fångster och bifångster.

9. Befälhavaren ska vidta alla åtgärder inom sitt ansvarsområde för att garantera observatörens fysiska säkerhet och välbefinnande vid tjänsteutövningen.

10. Observatörerna ska ha tillgång till de hjälpmedel som behövs för deras tjänsteutövning. Befälhavarna ska ge observatörerna tillgång till de kommunikationsmedel som är nödvändiga för deras tjänsteutövning, de handlingar som är direkt förbundna med fartygets fiskeverksamhet, i synnerhet fiskeloggbok och skeppsdagbok, och till de delar av fartyget som är nödvändiga för att underlätta observatörens tjänsteutövning.

11. Observatörerna ska under vistelsen på fartygen

11.1 vidta alla lämpliga åtgärder för att deras ombordstigning och närvaro ombord på fartyget inte ska avbryta eller hindra fisket,

11.2 respektera egendom och utrustning ombord samt sekretessen för alla fartygshandlingar, och

11.3 sammanställa en aktivitetsrapport som ska översändas till de behöriga myndigheterna i Guinea-Bissau. Dessa myndigheter ska efter behandling av uppgifterna och inom en vecka skicka en kopia av rapporten till Europeiska kommissionens delegation i Bissau.

12. När observationsperioden är avslutad och innan fartyget lämnas ska observatören upprätta en aktivitetsrapport som ska skickas till de behöriga myndigheterna i Guinea-Bissau med kopia till Europeiska kommissionen. Observatören ska underteckna rapporten i närvaro av befälhavaren, som får lägga till, eller låta lägga till, de synpunkter som han eller hon anser nödvändiga och signera dessa. En kopia av rapporten ska lämnas till fartygets befälhavare när observatören går i land.

13. Fartygsägaren ska stå för observatörens kost och logi på samma villkor som gäller för befälspersoner, med hänsyn till fartygets struktur.

För att bidra till att täcka kostnaderna för observatörens vistelse ombord ska fartygsägaren samtidigt med betalningen av avgiften till Guinea-Bissaus myndigheter erlägga ett belopp på 12 euro per GT och år, tidsproportionellt, per fartyg som bedriver fiske i Guinea-Bissaus vatten.

14. Observatörens lön och sociala avgifter ska betalas av ministeriet.

Kapitel VIII – Observatörer ombord på tonfiskfiskefartyg

Parterna ska snarast möjligt tillsammans med berörda länder diskutera utformningen av ett regionalt observatörssystem och val av behörig regional fiskeriorganisation.

Kapitel IX – Kontroll

1. Europeiska unionen ska i enlighet med kapitel I avsnitt 2 punkt 1 föra och uppdatera en förteckning över fartyg som har en fiskelicens enligt detta protokoll. Förteckningen ska, så snart den är upprättad och därefter varje gång den uppdateras, skickas till de myndigheter i Guinea-Bissau som har ansvaret för fiskerikontrollen.

2. Fartyg som inriktar sig på långvandrande arter får skrivas in på den lista som avses i föregående punkt efter det att ett meddelande om erlagd förskottsbetalning enligt kapitel I avsnitt 2 punkt 3 i denna bilaga har inkommit. Fartygsägaren ska då få en bestyrkt kopia av förteckningen över tonfiskfiskefartyg som ska förvaras ombord i stället för fiskelicensen till dess att denna har utfärdats av den behöriga myndigheten i Guinea-Bissau.

3. Besiktningar av trålare

3.1 En gång per år samt efter förändringar i tonnage eller byte av fiskekategori som också innebär att andra fiskeredskap kommer att användas, ska varje unionsfartyg infinna sig i en hamn i Guinea-Bissau för att genomgå de besiktningar som anges i gällande bestämmelser. Besiktningarna måste utföras inom 48 timmar efter det att fartyget har anlöpt hamn.

3.2 Efter besiktningen ska det till befälhavaren på fartyget utfärdas ett intyg med lika lång giltighet som licensen och som i praktiken förlängs utan kostnad för de fartyg som förnyar sin licens under året. Giltighetstiden får dock högst vara ett år. Intyget ska alltid förvaras ombord.

3.3 Besiktningen syftar till att kontrollera att de tekniska egenskaperna och redskapen ombord är förenliga med bestämmelserna och att bestämmelserna i fråga om manskapet efterlevs.

3.4 Fartygsägarna ska stå för besiktningskostnaderna, i enlighet med den taxa som fastställs i Guinea-Bissaus lagstiftning. Kostnaderna får inte överstiga de belopp som normalt betalas av andra fartyg för samma typ av tjänst.

3.5 Om någon av bestämmelserna i punkterna 3.1 och 3.2 ovan inte följs ska fiskelicensen automatiskt dras in till dess att fartygsägaren har uppfyllt sina förpliktelser.

4. Inträde i och utträde ur fiskezonen

Alla fartyg från Europeiska unionen som bedriver fiske i Guinea-Bissaus fiskezon enligt avtalet ska meddela fiskeriministeriets radiostation datum, tidpunkt och position vid varje inträde i och utträde ur Guinea-Bissaus fiskezon.

Vid utfärdandet av licensen ska fiskeriministeriet meddela fartygsägarna anropssignal, samtalsfrekvens och arbetstider.

Om det inte är möjligt att använda denna radio får fartygen använda andra kommunikationsmedel t.ex. telex, fax (nr 20 11 57, 20 19 57 eller 20 69 50) eller telegram.

4.1 Minst 24 timmar innan ett unionsfartyg har för avsikt att inträda i eller utträda ur Guinea-Bissaus fiskezon ska det meddela detta till ministeriet. För tonfiskfiskefartyg ska denna tidsfrist förkortas till sex timmar.

4.2 Samtidigt med meddelandet om utträde ska fartyget också uppge sin position och samtidigt ange kvantitet och arter för de fångster som finns ombord. Meddelandet ska i första hand lämnas via fax, men kan också lämnas via radio eller e-post om fartyget saknar fax.

4.3 Fartyg som ertappas med att bedriva fiske utan att ha underrättat ministeriet ska betraktas som fartyg utan licens.

4.4 Telefonnummer, faxnummer och e-postadresser ska också meddelas när fiskelicenserna utfärdas.

5. 5. Kontroller

5.1 Befälhavare på unionsfartyg som bedriver fiskeverksamhet i Guinea-Bissaus fiskevatten ska låta tjänstemän från Guinea-Bissau med ansvar för inspektion och kontroll av fiskeverksamhet komma ombord, och underlätta deras tjänsteutövning.

5.2. Tjänstemännen ska inte stanna ombord längre än tjänsteutövningen kräver.

5.3 Efter inspektion och kontroll ska ett intyg utfärdas till fartygets befälhavare.

6. Bordning

6.1 Ministeriet ska inom 48 timmar via Europeiska kommissionens delegation i Guinea-Bissau underrätta Europeiska kommissionen när ett unionsfartyg bordas eller har dömts till påföljd i Guinea-Bissaus fiskevatten.

6.2 Samtidigt ska en kortfattad rapport om omständigheterna kring och orsakerna till bordningen överlämnas till Europeiska kommissionen.

7. Bordningsprotokoll

7.1 När de behöriga myndigheterna i kuststaten har upprättat ett bordningsprotokoll ska detta undertecknas av fartygets befälhavare.

7.2 Underskriften ska inte inskränka befälhavarens rättigheter eller möjligheter att försvara sig mot en anklagelse om överträdelse.

7.3 Befälhavaren får i enlighet med gällande lagstiftning tvingas att föra sitt fartyg till den hamn som anvisas av de behöriga myndigheterna.

8. Informationsmöte vid bordning

8.1 På unionens begäran och senast en arbetsdag efter underrättelsen om bordning ska Europeiska kommissionen och ministeriet, och eventuellt en företrädare för den berörda medlemsstaten, träffas för ett informationsmöte, och utöver bevissäkring får inga åtgärder vidtas mot fartygets befälhavare eller besättning eller beträffande fartygets last eller utrustning förrän efter mötet.

8.2 Vid mötet ska parterna presentera alla handlingar och all information som kan bidra till att klarlägga de faktiska omständigheterna. Fartygsägaren eller dennes ombud ska underrättas om resultatet av mötet och om alla åtgärder som kan bli följden av bordningen.

9. Regler för bordning

9.1 Innan något domstolsförfarande inleds ska man försöka reglera överträdelsen genom förlikning. Förlikningen ska avslutas senast fyra arbetsdagar efter bordningen.

9.2 Vid en uppgörelse i godo ska bötesbeloppet fastställas i enlighet med lagstiftningen i Guinea-Bissau.

9.3 Om frågan inte har kunnat lösas genom förlikning utan måste föras vidare till en behörig domstol, ska fartygsägaren ställa en säkerhet genom att till den bank som anges av ministeriet betala ett belopp vars storlek ska fastställas med hänsyn till de kostnader som har uppstått genom bordningen samt de bötes- och skadeståndsbelopp som ska betalas av de ansvariga för överträdelsen.

9.4 Säkerheten ska inte kunna dras tillbaka förrän det rättsliga förfarandet har avslutats. Den ska omedelbart frigöras om förfarandet avslutas utan fällande dom. Om böterna vid en fällande dom är lägre än den ställda säkerheten, ska det resterande beloppet frisläppas av ministeriet.

9.5 Fartyget ska släppas och besättningen få lämna hamnen

- så snart de förpliktelser som följer av förlikningen har fullgjorts, eller

- så snart den säkerhet som avses i punkt 9.3 ovan har ställts och godkänts av ministeriet, i väntan på att det rättsliga förfarandet slutförs.

10. Övervakning av bestämmelserna

All information rörande överträdelser begångna av unionsfartyg ska regelbundet meddelas kommissionen, via delegationen.

11. Omlastning

11.1 Unionsfartyg som vill lasta om fångst i Guinea-Bissaus vatten ska göra detta i någon av Guinea-Bissaus hamnar.

11.2 Fartygsägarna ska minst 24 timmar i förväg meddela ministeriet följande uppgifter:

- De levererande fiskefartygens namn.

- Det mottagande fartygets namn.

- Vikt i ton för varje art som ska omlastas.

- Dag för omlastningen.

11.3 Omlastning ska betraktas som utträde ur Guinea-Bissaus fiskezon. Fartygen måste därför lämna sina fångstdeklarationer till de behöriga myndigheterna och meddela om de tänker fortsätta fisket eller lämna Guinea-Bissaus fiskezon.

11.4 Annan omlastning av fångst som inte följer bestämmelserna ovan är förbjuden i Guinea-Bissaus fiskezon. Överträdelse kan leda till påföljd enligt gällande lagstiftning i Guinea-Bissau.

12. Befälhavare på unionsfartyg som deltar i landning eller omlastning i en hamn i Guinea-Bissau ska låta inspektörer från Guinea-Bissau kontrollera denna verksamhet och ska underlätta inspektörernas arbete. Efter inspektion och kontroll ska ett intyg utfärdas till fartygets befälhavare.

Kapitel X – Satellitövervakning av fiskefartyg

Parterna ska vid sammanträde i den gemensamma kommittén enas om bestämmelser för satellitövervakning av fiskefartyg från unionen som bedriver fiske enligt detta avtal så snart de tekniska förutsättningarna finns.

TILLÄGG

1. Formulär för ansökan om fiskelicens

2. Statistik över fångster och fiskeansträngningar

3. Fiskeloggbok för tonfiskfiskefartyg

TILLÄGG 1

BLANKETT

FÖR ANSÖKAN OM

FISKELICENS

För myndighetens anteckningar | Kommentarer |

Nationalitet: Licensnummer Datum för undertecknande Datum för utfärdande | ……………………………………………….. ……………………………………………….. ……………………………………………….. ………………………………………………... |

SÖKANDE

Firmanamn:

Nummer i handelsregistret:

Förnamn och efternamn för ansvarig person:

Födelsedatum och -ort:

Yrke:

Adress:

Antal anställda:

Ombudets namn och adress:

FARTYG

Fartygstyp: Registreringsnummer:

Nytt namn: Tidigare namn:

Fartyget byggt (datum) i (ort):

Ursprunglig nationalitet:

Längd: Bredd: Djup:

Bruttoregisterton: Nettoregisterton:

Konstruktionsmaterial:

Huvudmotorns märke: Typ: Styrka i hk:

Propeller: Fast: ( Vridbar: ( Dysa: (

Hastighet:

Anropssignal: Frekvens:

Förteckning över utrustning för ekolod, navigering och sändning:

Radar: ( Sonar: ( Ekolod på överteln, nätsond: (

VHF: ( ESB: ( Satellitnavigering: ( Övrigt:

Antal besättningsmän:

LAGRINGSMETOD

Is: ( Is och kylning: (

Frysning: i saltlake: ( torr: ( i kylt havsvatten: (

Total kylkapacitet:

Fryskapacitet i ton per 24 timmar:

Lastrumskapacitet:

TYP AV FISKE

A. Demersalt fiske

Vid kusten: ( Djuphavsfiske: (

Typ av trålare:

bläckfisktrålare: ( räktrålare: ( fisketrålare: (

Trålens längd: Övertelns längd:

Maskstorlek i trålsäcken:

Maskstorlek i vingarna:

Trålningshastighet:

B. Fiske efter stora pelagiska arter (tonfisk)

Spö: ( Antal spön: (

Not: ( Nätlängd: Nätdjup:

Antal tankar: Kapacitet i ton:

C. Fiske med långrev och tinor

vid ytan: ( på botten: (

Linans längd: Antal krokar:

Antal linor:

Antal tinor:

ANLÄGGNINGAR I LAND

Adress och godkännandenummer:

Firmanamn:

Verksamhet:

Fiskhandel inom landet: ( export: (

Typ av fiskhandel och godkännandenummer:

Beskrivning av anläggningarna för beredning och lagring:

Antal anställda:

Obs! Kryssa i lämplig ruta.

Tekniska kommentarer

Godkänns av ministeriet

TILLÄGG 2

FISKERIMINISTERIET STATISTIK ÖVER FÅNGSTER OCH FISKEANSTRÄNGNINGAR Månad: År:

Fartygets namn: | Maskinstyrka: | Fiskemetod: |

Nationalitet: | Bruttoregisterton (ton): | Landningshamn: |

Datum | Fiskezon | Antal drag | Antal fisketimmar | Fiskarter |

LOGGBOK FÖR TONFISKFISKEFARTYG | Långrev |

1. Fiskezon |

Bortom 12 sjömil från baslinjerna, inklusive Guinea-Bissaus och Senegals gemensamma förvaltningsområde, norrut till azimut 268°. |

2. Tillåtet redskap |

Klassisk trål med trålbord och andra selektiva redskap är tillåtna. Sidotrålar är tillåtna. Användande av alla sorters redskap, hjälpmedel eller anordningar ägnade att täppa till nätens maskor eller att minska deras selektiva verkan är förbjudet. För att undvika att näten nöts ut eller slits sönder är det tillåtet att endast på undersidan av bottentrålens säck fästa ett skydd av nät eller annat material. Dessa skydd får endast fästas framtill och på sidorna av trålens säck. På ovansidan är det tillåtet att använda olika former av skydd under förutsättning att de är i ett enda stycke nät av samma material som säcken och vars maskor när de sträcks ut har ett mått av minst 300 mm. Dubblering av enkelt eller tvinnat garn i trålens säck är förbjudet. |

3. Minsta tillåtna maskstorlek |

70mm |

4. Fredningstid |

I enlighet med Guinea-Bissaus lagstiftning. När bestämmelser saknas i Guinea-Bissaus lagstiftning ska parterna inom ramen för den gemensamma kommittén och mot bakgrund av bästa tillgängliga vetenskapliga rådgivning och efter godkännande av det gemensamma vetenskapliga mötet komma överens om vilken period som är lämpligast för fredningstiden. |

5. Bifångster |

I enlighet med Guinea-Bissaus lagstiftning får fisketrålare ha högst 9 % kräftdjur och 9% bläckfisk ombord, räknat på den totala fångsten i Guinea-Bissaus fiskezon vid slutet av en fiskeresa i enlighet med kapitel III i bilagan till detta protokoll, och bläckfisktrålare får ha högst 9 % kräftdjur, räknat på den totala fångsten i Guinea-Bissaus fiskezon vid slutet av en fiskeresa i enlighet med kapitel III i bilagan till detta protokoll. Ett överskridande av de tillåtna procentsatserna för bifångsterna ska leda till påföljder i enlighet med Guinea-Bissaus lagstiftning. Parterna ska samråda inom ramen för den gemensamma kommittén om eventuella ändringar av de tillåtna procentandelarna. |

6. Tillåtet tonnage/Avgifter |

Tillåtet tonnage (GT) per år | 4 400 |

Avgifter i euro per GT och år | 229 euro/GT/år I fråga om kvartals- eller halvårslicenser ska avgifterna beräknas tidsproportionellt och ökas med 3 % respektive 2 % för att täcka avgifter som uppstår varje gång i samband med utfärdandet. |

7. Kommentarer |

Villkoren för fartygens verksamhet fastställs i bilagan till protokollet. |

BLAD 2 - FISKEKATEGORI 2 RÄKTRÅLARE |

1. Fiskezon |

Bortom 12 sjömil från baslinjerna, inklusive Guinea-Bissaus och Senegals gemensamma förvaltningsområde, norrut till azimut 268°. |

2. Tillåtet redskap |

Klassisk trål med trålbord och andra selektiva redskap är tillåtna. Sidotrålar är tillåtna. Användande av alla sorters redskap, hjälpmedel eller anordningar ägnade att täppa till nätens maskor eller att minska deras selektiva verkan är förbjudet. För att undvika att näten nöts ut eller slits sönder är det tillåtet att endast på undersidan av bottentrålens säck fästa ett skydd av nät eller annat material. Dessa skydd får endast fästas framtill och på sidorna av trålens säck. På ovansidan är det tillåtet att använda olika former av skydd under förutsättning att de är i ett enda stycke nät av samma material som säcken och vars maskor när de sträcks ut har ett mått av minst 300 mm. Dubblering av enkelt eller tvinnat garn i trålens säck är förbjudet. |

3. Minsta tillåtna maskstorlek |

40mm Guinea-Bissau åtar sig att ändra sin lagstiftning senast 12 månader efter ikraftträdandet av detta protokoll för att införa en maskstorlek på 50 mm i enlighet med befintlig lagstiftning i subregionen, vilken ska tillämpas för samtliga flottor som fiskar efter kräftdjur och är verksamma i Guinea-Bissaus fiskezon. ] |

4. Fredningstid |

I enlighet med Guinea-Bissaus lagstiftning. När bestämmelser saknas i Guinea-Bissaus lagstiftning ska parterna inom ramen för den gemensamma kommittén och mot bakgrund av bästa tillgängliga vetenskapliga rådgivning och efter godkännande av det gemensamma vetenskapliga mötet komma överens om vilken period som är lämpligast för fredningstiden. |

5. Bifångster |

I enlighet med Guinea-Bissaus lagstiftning får räktrålare ha högst 50 % bläckfisk ombord, räknat på den totala fångsten i Guinea-Bissaus fiskezon vid slutet av en fiskeresa i enlighet med kapitel III i bilagan till detta protokoll. Ett överskridande av de tillåtna procentsatserna för bifångsterna ska leda till påföljder i enlighet med Guinea-Bissaus lagstiftning. |

6. Tillåtet tonnage/Avgifter |

Tillåtet tonnage (GT) per år | 4 400 |

Avgifter i euro per GT och år | 307 euro/GT/år I fråga om kvartals- eller halvårslicenser ska avgifterna beräknas tidsproportionellt och ökas med 3 % respektive 2 % för att täcka avgifter som uppstår varje gång i samband med utfärdandet. |

7. Kommentarer |

Villkoren för fartygens verksamhet fastställs i bilagan till protokollet. |

BLAD 3 – FISKEKATEGORI 3: TONFISKFISKEFARTYG FÖR SPÖFISKE MED FASTA LINOR |

1. Fiskezon: |

Bortom 12 sjömil från baslinjerna, inklusive Guinea-Bissaus och Senegals gemensamma förvaltningsområde, norrut till azimut 268°. Tonfiskfiskefartyg för spöfiske med fasta linor har rätt att fiska efter levande bete för fiskeåret i Guinea-Bissaus fiskezon. |

2. Tillåtet redskap och tekniska åtgärder |

Spön Ringnot/snörpvad med levande bete: 16 mm Fartyg som inriktar sig på långvandrande arter ska följa de bestämmelser och rekommendationer som antagits av Internationella kommissionen för bevarande av tonfisk i Atlanten (ICCAT) när det gäller fiskeredskap, tekniska specifikationer och alla andra tekniska bestämmelser som gäller för deras fiskeverksamhet. |

3. Bifångster |

Med hänsyn till rekommendationer från ICCAT och FAO är fiske efter arterna brugd (Cetorhinus maximus), vithaj (Carcharodon carcharias), oxhaj (Carcharias taurus) och gråhaj (Galeorhinus galeus) förbjudet. |

4. Tillåtet tonnage/Avgifter |

Avgift per ton fångst | 25 euro/ton |

Årlig fast avgift: | 500 euro för 20 ton |

Antal fartyg med tillstånd att fiska | 14 |

5. Kommentarer |

Villkoren för fartygens verksamhet fastställs i bilagan till protokollet. |

BLAD 4 - FISKEKATEGORI 4 NOTFARTYG FÖR TONFISKFISKE MED FRYSANLÄGGNING OCH FARTYG FÖR FISKE MED FLYTLINOR |

1. Fiskezon: |

Bortom 12 sjömil från baslinjerna, inklusive Guinea-Bissaus och Senegals gemensamma förvaltningsområde, norrut till azimut 268°. |

2. Tillåtet redskap och tekniska åtgärder |

Not och ytlångrev Fartyg som inriktar sig på långvandrande arter ska följa de bestämmelser och rekommendationer som antagits av Internationella kommissionen för bevarande av tonfisk i Atlanten (ICCAT) när det gäller fiskeredskap, tekniska specifikationer och alla andra tekniska bestämmelser som gäller för deras fiskeverksamhet. |

3. Minsta tillåtna maskstorlek |

Enligt normer som rekommenderas av ICCAT. |

4. Bifångster |

Med hänsyn till rekommendationer från ICCAT och FAO är fiske efter arterna brugd (Cetorhinus maximus), vithaj (Carcharodon carcharias), oxhaj (Carcharias taurus) och gråhaj (Galeorhinus galeus) förbjudet. |

5. Tillåtet tonnage/Avgifter |

Avgift per ton fångst | 35 euro/ton |

Årlig fast avgift: | 3 150 euro för 90 ton |

Antal fartyg med tillstånd att fiska | 23 |

6. Anmärkningar: |

Villkoren för fartygens verksamhet fastställs i bilagan till protokollet. |

Bilaga III

Grundfaktorer i fråga om de mål och resultatindikatorer som ska bedömas inom ramen för artiklarna 3, 8 och 9 i protokollet.

Strategisk inriktning och mål | Indikatorer |

1. Förbättring av de sanitära förhållandena för att utveckla fisket |

Förberedelser för att erhålla godkännande för export | Regler rörande de minimihälso- och hygienkrav som ska gälla för fartyg för industriellt fiske, piroger och fiskeriföretag som utarbetas/antas av parlamentet och tillämpas. Behörig myndighet inrättad Anpassning efter CIPA-normerna (ISO 9000) Tillgång till laboratorium för att utföra mikrobiologiska och kemiska analyser Plan för att kontrollera och analysera räkor (PNVAR 2008) antagen och införlivad i lagstiftningen Antal utbildade hälsoinspektörer Antal vårdanställda och tjänstemän inom fiskeriministeriet som har utbildning i hygiennormer Godkännande för export till EU utfärdat |

1.1 Modernisering av och uppgradering av hygienvillkoren inom den industriella och icke industriella flottan | Antal fartyg för industriellt fiske som är anpassade till normerna Antal träpiroger som ersatts med piroger i lämpligare material (faktiskt värde och värde i %) Antal piroger som utrustats med kylanläggningar Ökat antal landningsplatser Fartyg för icke industriellt fiske och kustfiske som uppfyller hygienkraven (antal i absoluta tal och i %) |

1.2 Utveckling av infrastruktur, framför allt hamninfrastruktur | Renovering av Bissaus hamn och utbyggnad av fiskehamnen Anpassning enligt normerna av Bissaus hamn för landning av fångster från det icke industriella och industriella fisket Bissaus hamn anpassad efter internationella normer (ratificering av OLAS-konventionen) Avlägsnande av vrak i hamnen |

1.3 Främjande av fiskeriprodukter (sanitära och fytosanitära förhållanden när det gäller landade och beredda produkter) | Inspektionssystem för fiskeriprodukter anpassat och driftsklart Aktörer uppmärksammade på hygienkrav (antal organiserade kurser och antal utbildade personer) Analyslaboratorium i drift Antal platser utrustade för icke industriell landning och beredning Främjande av tekniska partnerskap och handelspartnerskap med privata utländska aktörer Miljömärkningsprocessen för produkter från Guinea-Bissau startad |

2. Förbättring av uppföljning, kontroll och övervakning i fiskezonen |

Förbättrat regelverk | Avtal mellan fiskeriministeriet och försvarsministeriet om övervakning och kontroll antaget Nationell plan för uppföljning, kontroll och övervakning antagen och genomförd |

2.1 Förstärkt uppföljning, kontroll och övervakning | Kår av godkända och oberoende inspektörer inrättad och driftsduglig (antal rekryterade och utbildade personer) och budgetmedel avsatta i finanslagen Antal övervakningsdagar till havs: 250 dagar/år före utgången av protokollets giltighetsperiod Antal inspektioner i hamn och till havs Antal inspektioner från luften Antal offentliggjorda statistiska publikationer Radartäckning VMS-täckning för hela flottan Utbildningsprogram anpassat till den övervakningsteknik som införts (antal utbildningstimmar, antal utbildade tekniker etc.) |

2.2 Uppföljning av bordningar av fartyg | Ökad insyn i systemet för bordningar, påföljder och böter Förbättrat regelverk för betalning av böter och förbud mot icke-finansiella böter infört Förbättrat system för indrivning av böter Offentliggörande av årlig statistik om indrivna böter Införa en svart lista över fartyg som har dömts till påföljder Statistik över påföljder utarbetas och offentliggörs årligen FISCAP:s årsrapport offentliggörs |

3. Förbättrad förvaltning av fisket |

Förvaltning av fiskeansträngningarna i fråga om räkfiske och fiske efter bläckfisk | Under 2007 ska befintliga avtal med tredjeländer och Europeiska unionen bibehållas. Om de fiskemöjligheter som har beviljats tredjeländer inte utnyttjas fram till den 1 januari 2007 får dessa möjligheter inte tas i anspråk under 2008 eller efterföljande år. Inga fiskemöjligheter ska beviljas befraktare. Alla avtal med europeiska företag, firmor eller sammanslutningar ska upphöra definitivt och formellt sägas upp inom 30 dagar från och med att detta protokoll träder i kraft. |

3.1 Modernisering och förstärkning av havsforskningen | Förstärkt forskningskapacitet för CIPA |

3.2 Förbättrade kunskaper om fiskeresurserna | Årligt tråldrag utfört Antal utvärderade bestånd Antal forskningsprogram Antal rekommendationer rörande tillståndet för de viktigaste bestånden som utfärdats och följts (framför allt åtgärder för fiskestopp och bevarande när det gäller överfiskade bestånd). Utvärdering av årlig fiskeansträngning för arter som omfattas av en utvecklingsplan Förvaltningsinstrument för fiskeansträngningen (införande av databas, verktyg för statistisk övervakning, nätverk för de avdelningar som ansvarar för förvaltningen av flottan, offentliggörande av statistiska publikationer etc.) |

3.3 Kontrollerad utveckling av fisket | Årlig förvaltningsplan för det industriella fisket antagen innan det aktuella året börjar Utvecklingsplaner antas och genomförs för överutnyttjade resurser Förda fartygsregister inom den exklusiva ekonomiska zonen, inbegripet det icke industriella fisket Antal färdiga förvaltningsplaner, genomförda och utvärderade |

3.4 Förbättrad effektivitet inom de tjänsteavdelningar på ministeriet för havsfiske och havsekonomi och de tjänsteavdelningar som arbetar med förvaltningen av sektorn. | Förstärkt administrativ kapacitet Program för utbildning och omskolning utarbetat och tillämpat (antal utbildade tjänstemän, antal utbildningstimmar etc.) Stärkta mekanismer för samordning, samråd och samarbete i partnerskap Stärkt system för insamling av data och statistisk övervakning av det icke industriella fisket och kustfisket |

3.5 Stärkt system för licensförvaltning och fartygsövervakning. | Antal utbildningstimmar för teknikerna Antal utbildade tekniker IT-nätverk för olika tjänster och statistik |

FINANSIERINGSÖVERSIKT FÖR RÄTTSAKT

1. GRUNDLÄGGANDE UPPGIFTER OM FÖRSLAGET ELLER INITIATIVET

1.1. Förslagets eller initiativets beteckning

1.2. Berörda politikområden i den verksamhetsbaserade förvaltningen och budgeteringen

1.3. Typ av förslag eller initiativ

1.4. Mål

1.5. Motivering till förslaget eller initiativet

1.6. Tid under vilken åtgärden kommer att pågå respektive påverka resursanvändningen

1.7. Planerad metod för genomförandet

2. FÖRVALTNING

2.1. Bestämmelser om uppföljning och rapportering

2.2. Administrations- och kontrollsystem

2.3. Åtgärder för att förebygga bedrägeri och oegentligheter/oriktigheter

3. BERÄKNADE BUDGETKONSEKVENSER AV FÖRSLAGET ELLER INITIATIVET

3.1. Berörda rubriker i den fleråriga budgetramen och budgetrubriker i den årliga budgetens utgiftsdel

3.2. Beräknad inverkan på utgifterna

3.2.1. Sammanfattning av den beräknade inverkan på utgifterna

3.2.2. Beräknad inverkan på driftsanslagen

3.2.3. Beräknad inverkan på de administrativa anslagen

3.2.4. Förenlighet med den gällande fleråriga budgetramen

3.2.5. Bidrag från tredje part

3.3. Beräknad inverkan på inkomsterna

GRUNDLÄGGANDE UPPGIFTER OM FÖRSLAGET ELLER INITIATIVET

Förslagets eller initiativets beteckning

Förslag till rådets beslut om ingående av ett nytt protokoll om fastställande av de fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i partnerskapsavtalet om fiske mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Guinea-Bissau.

Berörda politikområden i den verksamhetsbaserade förvaltningen och budgeteringen[7]

11. - Havsfrågor och fiske

11.03 - Internationellt fiske och havsrätt

Typ av förslag eller initiativ

( Ny åtgärd

( Ny åtgärd som bygger på ett pilotprojekt eller en förberedande åtgärd[8]

X Befintlig åtgärd vars genomförande förlängs i tiden

( Tidigare åtgärd som omformas till eller ersätts av en ny

Mål

Fleråriga strategiska mål för kommissionen som förslaget eller initiativet är avsett att bidra till

Förhandlingar om och ingående av fiskeavtal med tredjeländer ingår som en del i det allmänna målet att upprätthålla och bevara EU-flottans fiskeverksamhet, även för fjärrfiskeflottan, och att utveckla partnerskap för att främja ett hållbart utnyttjande av fiskeresurserna utanför unionens vatten.

Partnerskapsavtalen om fiske garanterar också överensstämmelse mellan den gemensamma fiskeripolitikens principer och de åtaganden som gäller inom ramen för andra politikområden (hållbart utnyttjande av tredjeländers resurser, bekämpning av olagligt, orapporterat och oreglerat fiske (IUU), integrering av partnerländerna i den övergripande ekonomin samt bättre fiskeristyrning på politisk och ekonomisk nivå).

Specifika mål eller verksamheter inom den verksamhetsbudgeterade förvaltningen och budgeteringen som berörs

Specifikt mål nr 1[9]

Att bidra till ett hållbart fiske utanför unionens vatten, upprätthålla EU:s närvaro i fjärrfisket och skydda EU:s fiskerisektors och konsumenters intressen genom att förhandla och ingå partnerskapsavtal om fiske med kuststater (tredjeländer) i samstämmighet med övrig EU-politik.

Berörda verksamheter enligt den verksamhetsbaserade förvaltningen och budgeteringen

Havsfrågor och fiske, Internationellt fiske och havsrätt, Internationella fiskeavtal (budgetrubrik 11.0301).

Verkan eller resultat som förväntas

Beskriv den verkan som förslaget eller initiativet förväntas få på de mottagare eller den del av befolkningen som berörs.

Ingåendet av protokollet bidrar till att bibehålla samma nivå av fiskemöjligheter för Europeiska unionens fartyg i Guinea-Bissaus vatten.

Protokollet bidrar även till bättre förvaltning och ökat bevarande av fiskeresurserna genom det ekonomiska stöd (sektorsstöd) till genomförandet av program som partnerlandet antagit på nationell nivå.

Indikatorer för bedömning av resultat eller verkan

Utnyttjandet av fiskemöjligheter (procentandelen fisketillstånd som används i förhållande till den mängd som ställs till förfogande genom protokollet).

Insamling och analys av fångstuppgifter och av avtalets handelsmässiga värde.

Grad i vilken avtalet bidrar till sysselsättning och skapar ett mervärde i unionen (i förhållande till andra fiskepartnerskapsavtal).

Antal tekniska sammanträden och sammanträden i den gemensamma kommittén.

Motivering till förslaget eller initiativet

Behov som ska tillgodoses på kort eller lång sikt

Protokollet för perioden 2007–2011 löpte ut den 15 juni 2011. Det nya protokollet löper från och med den 16 juni 2011 till och med den 15 juni 2012. Ett förfarande för rådets antagande av ett beslut om provisorisk tillämpning av protokollet har inletts parallellt med detta förfarande.

Det nya protokollet erbjuder ramar för EU-flottans fiskeverksamhet och gör det möjligt för fartygsägarna att fortsätta att erhålla fisketillstånd i Guinea-Bissaus fiskezoner från och med den 16 juni 2011. Det nya protokollet stärker också samarbetet mellan EU och Guinea-Bissau och främjar utvecklingen av ett hållbart fiske.

Mervärdet av en åtgärd på unionsnivå

Om unionen inte ingår det nya protokollet kommer det i stället att ingås privata avtal som inte säkrar ett hållbart fiske. Europeiska unionen hoppas också att Guinea-Bissau i och med protokollet kommer att samarbeta effektivt med EU för ett hållbart fiske.

Finansieringen enligt protokollet kommer även att göra det möjligt för Guinea-Bissau att fortsätta med den strategiska planeringen för att genomföra sin politik på fiskeområdet.

Huvudsakliga erfarenheter från liknande försök eller åtgärder

Parterna beslutade att anta ett protokoll för ett år under vilket de ska undersöka vilka möjligheter det finns att ingå ett framtida protokoll med längre giltighetstid. Det fanns därför ingen anledning att ändra på fiskemöjligheterna och de tillgängliga vetenskapliga rekommendationerna visade inte heller på något sådant behov. Följaktligen har den ekonomiska ersättningen också bibehållits på samma nivå som i det föregående protokollet.

Förenlighet med andra finansieringsformer och eventuella synergieffekter

De medel som betalas ut enligt fiskepartnerskapsavtalet utgör fungibla inkomster i partnerländernas budgetar. Ett villkor för ingåendet och uppföljningen av avtalen är dock att en del av anslagen går till åtgärder inom ramen för landets sektorspolitik. Dessa ekonomiska medel är förenliga med annan finansiering från andra internationella bidragsgivare i samband med genomförandet av nationella projekt och/eller program inom fiskerisektorn.

Tid under vilken åtgärden kommer att pågå respektive påverka resursanvändningen

X Förslag eller initiativ som pågår under begränsad tid

X Förslaget eller initiativet ska gälla från och med den 16 juni 2011 till och med den 15 juni 2012.

X Det påverkar resursanvändningen från 2011 till 2012.

( Förslag eller initiativ som pågår under en obegränsad tid

- Efter en inledande period ÅÅÅÅ–ÅÅÅÅ,

- beräknas genomförandetakten nå en stabil nivå.

Planerad metod för genomförandet[10]

x Direkt centraliserad förvaltning som sköts av kommissionen

( Indirekt centraliserad förvaltning genom delegering till

- ( genomförandeorgan

- ( byråer/organ som inrättats av gemenskaperna[11]

- ( nationella offentligrättsliga organ eller organ som anförtrotts uppgifter som faller inom offentlig förvaltning

- ( personer som anförtrotts ansvaret för genomförandet av särskilda åtgärder som följer av avdelning V i fördraget om Europeiska unionen och som anges i den grundläggande rättsakten i den mening som avses i artikel 49 i budgetförordningen

( Delad förvaltning med medlemsstaterna

( Decentraliserad förvaltning med tredjeländer

( Gemensam förvaltning med internationella organisationer (ange vilka)

Vid fler än en metod, ange kompletterande uppgifter under ”Anmärkningar”.

Anmärkningar

[…]

FÖRVALTNING

Bestämmelser om uppföljning och rapportering

Ange intervall och andra villkor för sådana åtgärder

Kommissionen (GD Mare i samarbete med sin attaché med ansvar för fiske baserad i Dakar och Europiska unionens delegation i Guinea-Bissau) kommer att garantera en regelbunden övervakning av genomförandet av detta protokoll. Övervakningen kommer särskilt att inriktas på aktörernas utnyttjande av fiskemöjligheter och på fångstuppgifter.

Vidare förskriver partnerskapsavtalet om fiske minst ett årligt sammanträde i den gemensamma kommittén där kommissionen och tredjelandet gör en sammanfattning av genomförandet av avtalet och protokollet och, vid behov, gör de ändringar av planeringen, och, i förekommande fall, av den ekonomiska ersättning som krävs.

Administrations- och kontrollsystem

Risker som identifierats

Med ett fiskeprotokoll följer vissa risker, till exempel följande: de medel som avsätts för finansiering av sektorspolitiken för fisket används inte såsom tänkt (underfinansiering).

Planerade kontrollmetoder

För att undvika dessa risker planeras det en dialog om planeringen och genomförandet av sektorspolitiken. Den gemensamma analysen av resultaten enligt punkt 2.1 ingår också i dessa kontrollmetoder.

Vidare innehåller protokollet särskilda klausuler för avbrytande, på vissa villkor och under särskilda omständigheter.

Åtgärder för att förebygga bedrägeri och oegentligheter/oriktigheter

Beskriv förebyggande åtgärder (befintliga eller planerade)

Kommissionen förbinder sig dock att försöka upprätta en kontinuerlig politisk dialog och kontinuerliga samråd i syfte att förbättra förvaltningen av avtalet och stärka unionens bidrag till en hållbar förvaltning av resurserna. Alla utbetalningar som görs av kommissionen inom ramen för ett fiskeavtal omfattas av de bestämmelser och förfaranden som vanligen tillämpas av kommissionen i samband med budgetfrågor och finansiella frågor. Detta innebär bland annat att kommissionen har full insyn i de bankkonton på vilka den ekonomiska ersättningen till tredjeländerna sätts in. Vad gäller det här protokollet fastställs i artikel 2.8 att hela den ekonomiska ersättningen ska betalas in till ett bankkonto som öppnats vid ett finansinstitut utsett av Guinea-Bissaus myndigheter för statskassans räkning.

BERÄKNADE BUDGETKONSEKVENSER AV FÖRSLAGET ELLER INITIATIVET

Berörda rubriker i den fleråriga budgetramen och budgetrubriker i den årliga budgetens utgiftsdel

- Befintliga budgetrubriker (även kallade ”budgetposter”)

Redovisa de berörda rubrikerna i budgetramen i nummerföljd och – inom varje sådan rubrik – de berörda budgetrubrikerna i den årliga budgeten i nummerföljd

Rubrik i den fleråriga budgetramen | Budgetrubrik | Typ av anslag | Bidrag |

Nummer [Beteckning….] | Diff./Icke-diff.[12] | från Efta-länder[13] | från kandidat-länder[14] | från tredje-länder | enligt artikel 18.1 aa i budgetförordningen |

2 | 11.0301 Internationella fiskeavtal | Diff. | NEJ | NEJ | NEJ | NEJ |

- Nya budgetrubriker som föreslås

(Ej tillämpligt)

Redovisa de berörda rubrikerna i budgetramen i nummerföljd och – inom varje sådan rubrik – de berörda budgetrubrikerna i den årliga budgeten i nummerföljd

Rubrik i den fleråriga budgetramen | Budgetrubrik | Typ av anslag | Bidrag |

Nummer [Beteckning….] | Diff./Icke-diff. | från Efta-länder | från kandidat-länder | från tredje-länder | enligt artikel 18.1 aa i budgetförordningen |

[…] | [XX.YY.YY.YY] […] | […] | JA/NEJ | JA/NEJ | JA/NEJ | JA/NEJ |

Beräknad inverkan på utgifterna

Sammanfattning av den beräknade inverkan på utgifterna

Miljoner euro (avrundat till fyra decimaler)

Rubrik i den fleråriga budgetramen | 2 | Bevarande och förvaltning av naturresurser |

Miljoner euro (avrundat till tre decimaler)

( Tjänster som tas upp i tjänsteförteckningen (tjänstemän och tillfälligt anställda) |

XX 01 01 01 (vid huvudkontoret eller vid kommissionens kontor i medlemsstaterna) | 0,5 | 0,5 |

XX 01 01 02 (vid delegationer) |

XX 01 05 01 (indirekta forskningsåtgärder) |

XX 01 05 01 (direkta forskningsåtgärder) |

( Extern personal (i heltidsekvivalenter)[26] |

XX 01 02 01 (kontraktsanställda, nationella experter och vikarier – totalt) | 0 | 0 | 0 | 0 |

XX 01 02 02 (kontraktsanställda, lokalanställda, nationella experter, vikarier och unga experter vid delegationerna) | 0,1 | 0,1 |

10 01 05 02 (kontraktsanställda, nationella experter och vikarier som arbetar med direkta forskningsåtgärder) |

11010404 (kontraktsanställd, Attaché med ansvar för övervakningen av genomförandet av sektorsstödet) | 0,25 | 0,25 |

TOTALT | 0,85 | 0,85 |

- XX motsvarar det politikområde eller den avdelning i budgeten som avses.

Personalbehoven ska täckas med personal inom generaldirektoratet som redan har avdelats för att förvalta åtgärden i fråga, eller genom en omfördelning av personal inom generaldirektoratet, om så krävs kompletterad med ytterligare resurser som kan tilldelas det förvaltande generaldirektoratet som ett led i det årliga förfarandet för tilldelning av anslag och med hänsyn tagen till rådande begränsningar i fråga om budgetmedel.

Beskrivning av arbetsuppgifter:

Tjänstemän och tillfälligt anställda/kontraktsanställda | Förvaltning och uppföljning av processen för (om)förhandling av fiskepartnerskapsavtalet och av institutionernas godkännande av förhandlingsresultaten, samt uppföljning av det gällande avtalet, bl.a. uppföljning av ekonomi och drift, och förvaltning av licenser. |

Extern personal | Uppföljning av sektorsstödets genomförande |

Förenlighet med den gällande fleråriga budgetramen

- X Förslaget/initiativet är förenligt med den gällande fleråriga budgetramen

- ( Förslaget/initiativet kräver omfördelningar under den berörda rubriken i den fleråriga budgetramen

Förklara i förekommande fall vilka ändringar i planeringen som krävs, och ange berörda budgetrubriker och belopp.

[…]

- ( Förslaget/initiativet förutsätter att flexibilitetsmekanismen utnyttjas eller att den fleråriga budgetramen revideras[29]

Beskriv behovet av sådana åtgärder, och ange berörda rubriker i budgetramen, budgetrubriker i den årliga budgeten samt belopp.

[…]

Bidrag från tredje part

- X Det ingår inga bidrag från tredje part i det aktuella förslaget eller initiativet

- Förslaget eller initiativet kommer att medfinansieras enligt följande:

Anslag i miljoner euro (avrundat till tre decimaler)

Budgetår N | Budgetår N+1 | Budgetår N+2 | Budgetår N+3 | För in så många år som behövs för att redovisa inverkan på resursanvändningen (jfr punkt 1.6) | Totalt |

Budgetår N | Budgetår N+1 | Budgetår N+2 | Budgetår N+3 | För in så många år som behövs för att redovisa inverkan på resursanvändningen (jfr punkt 1.6) |

Artikel …. | | | | | | | | | |Ange vilka budgetrubriker i utgiftsdelen som berörs i de fall där inkomster i diversekategorin kommer att avsättas för särskilda ändamål.

[…]

Ange med vilken metod inverkan på inkomsterna har beräknats.

[…]

[1] Antaget den 27 september 2010 av rådet (jordbruk och fiske).

[2] EUT C …

[3] EUT L 75, 18.3.2008, s. 49.

[4] EUT C …

[5] EUT [références du doc..]

[6] Dagen för protokollets ikraftträdande kommer att offentliggöras av rådets generalsekretariat i Europeiska unionens officiella tidning .

[7] Verksamhetsbaserad förvaltning och verksamhetsbaserad budgetering benämns ibland med de interna förkortningarna ABM respektive ABB.

[8] I den mening som avses i artikel 49.6 a respektive 49.6 b i budgetförordningen.

[9] p.m I de verksamhetsförklaringar som upprättats för budgeten 2010 rör det sig specifikt mål nr 2., se hänvisning http://www.cc.cec/budg/bud/proc/adopt/_doc/_pdf/2010/apb2010-working-documents-part1-11-mare.pdf

[10] Närmare förklaringar av de olika metoderna för genomförande med hänvisningar till respektive bestämmelser i budgetförordningen återfinns på BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html

[11] Organ som avses i artikel 185 i budgetförordningen.

[12] Differentierade respektive icke-differentierade anslag.

[13] Efta: Europeiska frihandelssammanslutningen.

[14] Kandidatländer och i förekommande fall potentiella kandidatländer i västra Balkan.

[15] Med år n avses det år då förslaget eller initiativet ska börja genomföras.

[16] Betalningen kan inte göras innan Europaparlamentet har godkänt den. Det är möjigt att den inte kan göras förrän 2012.

[17] Detta avser tekniskt eller administrativt stöd för genomförandet av vissa av Europeiska unionens program och åtgärder (tidigare s.k. BA-poster) samt indirekta och direkta forskningsåtgärder.

[18] Den ekonomiska ersättningen ska bestå av följande delar: a) 4 550 000 euro för tillträdesrätten till Guinea-Bissaus fiskezon, och b) 2 950 000 euro som motsvarar stödet till utveckling av Republiken Guinea-Bissaus sektoriella fiskepolitik.

[19] De administrativa utgifterna sprids över två budgetår, eftersom protokollet täcker perioden juni 2011 – juni 2012. Utgifterna för personalresurser beräknas proportionellt för varje år.

[20] Uppskattning av kostnader i samband med uppföljningsuppdrag på plats.

[21] Med år n avses det år då förslaget eller initiativet ska börja genomföras.

[22] Resultaten som ska anges är de produkter eller tjänster som levererats (t.ex. antal studentutbyten som har finansierats eller antal kilometer väg som har byggts).

[23] Mål som redovisats under punkt 1.4.2: ”Specifikt/specifika mål…”.

[24] Med år n avses det år då förslaget eller initiativet ska börja genomföras.

[25] Detta avser tekniskt eller administrativt stöd för genomförandet av vissa av Europeiska unionens program och åtgärder (tidigare s.k. BA-poster) samt indirekta och direkta forskningsåtgärder.

[26] [Denna fotnot förklarar vissa initialförkortningar som inte används i den svenska versionen] AC (Agent Contractuel) = kontraktsanställd tjänsteman LA (Agent Local) = lokalanställd, END(Expert National Détaché) = utstationerade nationella experter, INT (Intérimaire)= interimspersonal, JED = (jeune Expert en Délégation) = unga delegerade experter.

[27] Särskilt tak för finansiering av extern personal genom driftsanslag (tidigare s.k. BA-poster).

[28] Inom förvaltningen av strukturfonderna, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) samt Europeiska fiskerifonden (EFF).

[29] Se punkterna 19 och 24 i det interinstitutionella avtalet.

[30] När det gäller traditionella egna medel (tullar och sockeravgifter ) ska nettobeloppen anges, dvs. bruttobeloppen minus 25 % avdrag för uppbördskostnader.