MOTIVERING

1.BAKGRUND TILL FÖRSLAGET

•Motiv och syfte med förslaget

Genom den europeiska gröna given har unionen inlett arbetet med att uppnå klimatneutralitet till 2050 genom en omfattande minskning av koldioxidutsläpp inom ekonomins samtliga sektorer. Den syftar också till att skydda, bevara och förbättra EU:s naturkapital och skydda medborgarnas hälsa och välbefinnande från miljörelaterade risker och effekter. Metan är en kraftfull växthusgas som endast överträffas av koldioxid vad gäller dess totala bidrag till klimatförändringarna, och det står för ungefär en tredjedel av den nuvarande globala uppvärmningen. Även om metan stannar i atmosfären under en kortare tid jämfört med koldioxid (tio till tolv år innan det oxiderar till koldioxid som fortsatt stänger in värme) har det på molekylär nivå en kraftigare inverkan på klimatet (med en faktor för global uppvärmningspotential som är 28 gånger högre än den för koldioxid över 100 år och 86 gånger högre över 20 år). Metan bidrar dessutom till bildningen av ozon, en kraftig luftförorening som orsakar allvarliga hälsoproblem.

Ungefär 60 % av de globala metanutsläppen är antropogena, varav de största källorna, utifrån uppskattningar, är produktion och användning av fossila bränslen (mellan en fjärdedel och en tredjedel), avfall (cirka en fjärdedel) och jordbruk (cirka hälften av de sammanlagda metanutsläppen), särskilt i samband med intensiv produktion.

Den mellanstatliga panelen för klimatförändringar (IPCC) konstaterar att en omfattande minskning av metanutsläppen måste uppnås senast 2030 om världen ska ligga kvar under 2050 års måltemperatur på 1,5 °C (eller till och med 2 °C). I den senaste IPCC-rapporten framhålls metan som en av de växthusgaser som står för den största delen av klimatförändringarna. I rapporten anges att metannivån är rekordhög och långt över utsläppsnivåer som är förenliga med att begränsa uppvärmningen till 1,5 °C. Det finns därför ett behov av en skarp, snabb och ihållande minskning av metanutsläpp för att bromsa den globala uppvärmningen och förbättra luftkvaliteten. Det är viktigt att notera att man i rapporten drog slutsatsen att ökningen av metan i atmosfären är ett resultat av mänsklig aktivitet och att fossila bränslen har varit en stor bidragande faktor till ökningen i metanutsläpp sedan åtminstone 2007, tillsammans med jordbruk (främst boskap) och avloppsvatten.

I konsekvensbedömningen av klimatmålsplanen för 2030 framkommer det att de mest kostnadseffektiva lösningarna för att minska metanutsläppen kan finns inom energisektorn. Dessa utsläpp är ett gränsöverskridande problem och om medlemsstaternas och sektorernas reglering på området är inte samordnad leder det till kryphål och ineffektivitet och kan leda till att EU:s inre marknad för energi fungerar sämre. Eftersom en majoritet av de metanutsläpp som kan härledas till fossil energi som används inom EU uppstår utanför EU:s gränser kan endast en gemensam insats från medlemsstaterna ge resultat på detta område.

I september 2021 tillkännagav unionen och Förenta staterna den globala utfästelsen om metan, vilken utgör ett politiskt åtagande att minska de globala metanutsläppen i samtliga sektorer som släpper ut metan med 30 % senast 2030 (från 2020 års nivåer), som inleddes vid FN:s klimatkonferens (COP26) i november 2021 i Glasgow. Fler än hundra länder har åtagit sig att stödja utfästelsen, vilka står för nästan hälften av de globala antropogena metanutsläppen. Den globala utfästelsen om metan innehåller ett åtagande om att börja använda bästa tillgängliga inventeringsmetoder för att kvantifiera metanutsläpp, med särskilt fokus på källor med höga utsläpp.

Mot bakgrund av den inre energimarknadens funktionssätt och samtidigt som man säkerställer unionens försörjningstrygghet, är det övergripande målet med förordningen att bevara och förbättra miljön genom att minska metanutsläppen från fossil energi som produceras och används i unionen.

Följande är de specifika målen: