[pic] | EUROPEISKA KOMMISSIONEN |

Bryssel den 21.9.2010

KOM(2010) 495 slutlig

MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET

Granskning av de åtgärder som vidtagits av Litauen och Rumäniensom svar på rådets rekommendationer av den 16 februari 2010 i syfte att få situationen med ett alltför stort offentligt underskott att upphöra

MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET

Granskning av de åtgärder som vidtagits av Litauen och Rumäniensom svar på rådets rekommendationer av den 16 februari 2010 i syfte att få situationen med ett alltför stort offentligt underskott att upphöra

1. Tillämpningen av stabilitets- och tillväxtpakten i den rådande krissituationen

För närvarande överstiger underskottet i de offentliga finanserna i flertalet EU-medlemsstater det referensvärde på 3 % av BNP som fastställs i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (nedan kallat EUF-fördraget ). Den ofta kraftiga försämringen av underskotts- och skuldställningen måste ses mot bakgrund av den globala finanskrisen och konjunkturnedgången 2008/09 som saknar motstycke. Flera faktorer spelar in. För det första leder den ekonomiska nedgången till minskade skatteintäkter och ökade sociala utgifter (bland annat för arbetslöshetsersättning). För det andra kan finanspolitiken i hög grad påverka den nuvarande extraordinära ekonomiska situationen, och medlemsstaterna har därför antagit en ekonomisk återhämtningsplan för Europa. I planen underströks att stimulanserna bör vara anpassade till medlemsstaternas situation och återspegla att de kommit olika långt i fråga om att åstadkomma hållbara offentliga finanser och förbättrad konkurrenskraft. Slutligen har flera medlemsstater vidtagit åtgärder för att stabilisera finanssektorn. I vissa fall påverkar detta skuldsituationen eller riskerar att ge högre underskott och skuldsättning i framtiden, även om en del av de offentliga stödkostnaderna kan återvinnas framöver.

I oktober 2009 tog Europeiska rådet fasta på de första tecknen på en återhämtning och antog en finanspolitisk exitstrategi, grundad på följande principer: i) Strategin bör samordnas länderna emellan, inom ramen för en konsekvent tillämpning av stabilitets- och tillväxtpakten. ii) Man måste upphöra med de finanspolitiska stimulansåtgärderna vid rätt tidpunkt. Under förutsättning att kommissionens prognoser även fortsatt pekar på en förstärkt och bärkraftig återhämtning, bör den finanspolitiska konsolideringen i alla EU-medlemsstater inledas senast under 2011. Särskilda förhållanden i olika länder bör beaktas och flera länder behöver en konsolidering redan tidigare. iii) Med tanke på svårigheterna bör den planerade finanspolitiska konsolideringstakten vara ambitiös och i de flesta medlemsstater kommer den att behöva sättas betydligt högre än riktmärket på 0,5 % av BNP per år i strukturella termer. iv) Viktiga kompletteringsåtgärder till den finanspolitiska exitstrategin kommer att omfatta bland annat förstärkta nationella budgetramar som ska stärka förtroendet för konsolideringsstrategier samt åtgärder till stöd för långsiktig finanspolitisk hållbarhet, i enlighet med vad som framhålls i stabilitets- och tillväxtpakten. Dessutom bör insatserna för strukturreformer förstärkas i syfte att öka produktiviteten och främja långsiktiga investeringar. Dessa principer för en finanspolitisk exitstrategi har tillämpats i de rekommendationer som lämnats i samband med förfarandena vid alltför stora underskott. De har också har tillämpats i den senaste omgången av årliga bedömningar av stabilitets- och konvergensprogrammen. Tidsfristerna för korrigering och behövliga strukturella insatser har differentierats, så att de anpassats till förhållandena i de olika medlemsstaterna.

Genom stimulansåtgärderna i den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa och åtgärderna för att stabilisera finanssektorn kunde en ekonomisk kollaps undvikas och grunderna för en återhämtning läggas. I kommissionens vårprognos 2010 och även i interimsprognosen från september 2010 bekräftas utsikterna till en gradvis återhämtning som är förenlig med att de finanspolitiska stimulanserna upphör.

Enligt artikel 126.7 i EUF- fördraget riktade rådet den 2 december 2009 (reviderade) rekommendationer till Litauen och Rumänien i syfte att få de alltför stora underskotten att upphöra senast 2012[1]. Dessa rekommendationer baserades på kommissionens höstprognos 2009 och på de överenskomna principerna för den finanspolitiska exitstrategin. Rådet fastställde att effektiva åtgärder som svar på rekommendationerna skulle vidtas senast den 16 augusti 2010.

Enligt förordning (EG) nr 1467/97[2] och den reviderade uppförandekoden[3] ska en medlemsstat anses ha vidtagit effektiva åtgärder, om den följt rekommendationen enligt artikel 126.7 i EUF-fördraget. I uppförandekoden anges att man vid bedömningen av åtgärdernas effektivitet särskilt ska beakta om medlemsstaten har åstadkommit den årliga förbättring av sitt konjunkturrensade saldo som rådet ursprungligen rekommenderade, varvid engångsåtgärder och tillfälliga åtgärder inte ska räknas med. Om den konstaterade korrigeringen visar sig vara lägre än den rekommenderade, ska orsakerna till detta noggrant analyseras. Avser korrigeringen flera år, specificerar uppförandekoden att bedömningen ska koncentreras på de åtgärder som vidtagits för att trygga en tillräcklig korrigering av de offentliga finanserna under det år som följer på året då underskottet fastställdes.

Mot bakgrund av detta har kommissionen gjort en bedömning av huruvida Litauen och Rumänien har vidtagit effektiva åtgärder för att följa rådets rekommendationer[4].

Rumänien har genomfört ytterligare finanspolitiska konsolideringsåtgärder på cirka 5 % av BNP på årsbasis, och tack vare detta är landet nu på god väg att nå det offentliga underskottsmålet för 2010 som överenskommits inom ramen för det multilaterala programmet för finansiellt stöd. Stora överföringar från konsolideringsåtgärderna för 2010 och planerade ytterligare besparingar på utgiftssidan bör möjliggöra en vidare minskning av underskottet till under 5 % av BNP 2011. De vidtagna åtgärderna är ett viktigt steg på vägen mot en hållbar finanspolitisk ställning och makroekonomisk stabilitet. Samtidigt finns det betydande risker. Det är avgörande att de finanspolitiska konsolideringsåtgärderna fortsätter att tillämpas och att deras effekter inte motverkas av andra politiska åtgärder. Dessutom bör myndigheterna fortsätta att strikt genomföra de reformer som överenskommits inom ramen för det multilaterala programmet för finansiell assistans.

Litauen har genomfört betydande korrigerande finanspolitiska åtgärder i enlighet med budgeten för 2010, vilka beräknas ge besparingar på över 3 % av BNP. Myndigheterna har även antagit flera åtgärder för 2011 och har i detalj utformat den konsolideringsstrategi som krävs för att korrigera det alltför stora underskottet senast 2012 enligt rådets rekommendation. En avsevärd korrigering krävs dock under kommande år. Budgeten för 2011 bör innehålla ytterligare betydande åtgärder och ersätta tillfälliga åtgärder med mer varaktiga och strukturella åtgärder. Om de ekonomiska och finanspolitiska villkoren visar sig vara bättre än vad som tidigare förväntats är det viktigt att påskynda konsolideringen och överträffa målen. Förslagen om en förstärkning av det finanspolitiska ramverkets bindande karaktär på medellång sikt och om övervakning av budgetgenomförandet, liksom strukturreformer (i synnerhet av socialförsäkringssystemet), är välkomna, men myndigheterna uppmanas att intensifiera sitt arbete inom dessa områden.

Mot bakgrund av ovanstående bedömning anser kommissionen inte att det för närvarande krävs några ytterligare steg i förfarandet med anledning av Litauens alltför stora underskott.

2. Litauen

2.1. Förfarandet vid alltför stora underskott och senaste rekommendationer

Den 7 juli 2009 slog rådet fast att Litauen hade ett alltför stort underskott enligt artikel 104.6 i EG-fördraget. Rådets senaste rekommendation enligt artikel 126.7 i EUF-fördraget antogs den 16 februari 2010[5].

Rådet rekommenderade Litauen att komma till rätta med det alltför stora offentliga underskottet senast år 2012. De litauiska myndigheterna bör trovärdigt och varaktigt minska det offentliga underskottet till under 3 % av BNP genom att vidta åtgärder på medellång sikt. De litauiska myndigheterna bör för detta ändamål a) strikt genomföra de korrigerande åtgärder som planeras i budgeten för 2010 och anta ytterligare åtgärder om det visar sig vara nödvändigt för att nå den planerade konsolideringen, b) säkerställa en genomsnittlig finanspolitisk ansträngning på minst 2¼ % av BNP under perioden 2010–2012, särskilt genom att hålla tillbaka de primära löpande utgifterna, och c) fastställa och anta de ytterligare åtgärder som krävs för att korrigera det alltför stora underskottet senast 2012, om konjunkturen tillåter det, och påskynda minskningen av underskottet om den ekonomiska eller finanspolitiska situationen visar sig bli bättre än vad man för närvarande väntar sig, och i detta syfte anta och snabbt genomföra de planerade strukturreformer som innebär betydande budgetbesparingar.

För att begränsa de risker som omgärdar anpassningen bör Litauens myndigheter dessutom förstärka budgetramarna på medellång sikt, bland annat genom stärkt finanspolitisk styrning och förbättrad insyn, ökad budgetdisciplin genom bindande tak, samt förbättrad övervakning av budgetgenomförandet under hela året. De finanspolitiska ramarna på medellång sikt måste förstärkas med inslag och mekanismer som är inriktade på framtiden för att förhindra en procyklisk utveckling.

Rådet fastställde den 16 augusti 2010 som tidsfrist för den litauiska regeringen att vidta effektiva åtgärder för att under 2010 genomföra den rekommenderade finanspolitiska konsolidering som planeras i budgeten för 2010 och att närmare specificera den konsolideringsstrategi som kommer att vara nödvändig för att på sikt korrigera det alltför stora underskottet. Vid bedömningen av åtgärdernas effektivitet skulle den ekonomiska utvecklingen beaktas och jämföras med de ekonomiska utsikterna i kommissionens höstprognos 2009.

2.2. Bedömning av vidtagna effektiva åtgärder

Enligt kommissionens vårprognos 2010 är utsikterna för den reala ekonomiska situationen i Litauen gynnsammare än vad som väntades när rådet utfärdade sina rekommendationer i februari 2010. Efter en mycket kraftig konjunkturnedgång 2009, då real BNP sjönk med 14,8%, väntas nu real BNP minska med 0,6 % av BNP 2010 och öka med 3,2 % 2011, medan kommissionen under hösten 2009 beräknade att den skulle minska med 3,9 % respektive öka med 2,5 %. Den förväntade återhämtningen av Litauens ekonomi bekräftades nyligen, med en positiv årlig tillväxt under andra kvartalet 2010 (+1,3 %).

Det offentliga underskottet nådde 8,9 % av BNP 2009 på grund av en mycket svår nedgång och trots att omfattande konsolideringsåtgärder på cirka 8 % av BNP antogs 2009. Detta var ändå ett bättre resultat än de 9,8 % av BNP som kommissionen och myndigheterna förutspådde hösten 2009. Detta förklaras av en utgiftskvot som är nära 3 procentandelar av BNP lägre, vilket delvis kompenseras av en inkomstkvot som var 2 procentandelar lägre än förväntat.

När det gäller 2010 genomförde myndigheterna i stort sett de underskottsminskande åtgärder som planerades i 2010 års budget enligt rådets rekommendation. Det betydande besparingspaketet på över 3 % av BNP i 2010 års budget genomfördes av myndigheterna under året. Stora utgiftsnedskärningar har alltså skett enligt planerna, särskilt i de offentliga löpande utgifterna (1,7 % av BNP), däribland offentliga löner och sociala förmåner, inbegripet pensioner och moderskapsförmåner (1,3 % av BNP). På intäktssidan begränsas ändringarna till en helårseffekt av mervärdesskatteökningen i september 2009 (0,7 % av BNP), en sänkning av bolagsskattesatsen och vissa ökningar av andra intäkter än skatter. Vissa andra utgiftsposter såsom räntebetalningar och kapitalutgifter beräknas öka på grund av nationell samfinansiering av EU-fonder. Det underskottsmål på 9,5 % för 2010 som ursprungligen planerades i 2010 års budget ändrades till 8,1 % av BNP i konvergensprogrammet från februari 2010 på grund av den klart mer gynnsamma ekonomiska utvecklingen jämfört med budgetens antaganden. I kommissionens vårprognos 2010 beräknas underskottet bli något högre, 8,4% av BNP. Skillnaden mot det nya officiella målet beror främst på att vårprognosen räknar med en lägre nominell tillväxt. Sammantaget verkar det budgetmässiga utfallet något bättre än vad som planerats, och de finanspolitiska mål som de litauiska myndigheterna lade fram i konvergensprogrammet i februari 2010 verkar kunna nås.

Beräkningen av de litauiska myndigheternas finanspolitiska ansträngning är starkt påverkad av de kraftiga revideringarna av den potentiella tillväxten efter den litauiska ekonomins starka tillväxt före krisen. De senaste beräkningarna, baserade på standardmetoder, kommer sannolikt att betydligt undervärdera den strukturella korrigeringen under dessa exceptionella omständigheter, eftersom de visar en relativt liten försämring av produktionsgapet 2010 och troligen inte helt återspeglar de offentliga finansernas situation i den mycket extrema konjunktur som råder. Detta innebär att endast en marginell andel av den pågående försämringen av de offentliga intäkterna och utgifterna räknas med i den cykliska komponenten. Med tanke på den begränsade förbättring av de offentliga finansernas nominella saldo som förväntas för 2010 medför de ovan beskrivna effekterna en förändring av det strukturella saldot 2010 med endast ⅓ % av BNP. De senaste beräkningarna av inkomstutvecklingen tyder på en försämring på nära 2 % av BNP 2010, trots att regeringen vidtagit ett antal intäktsökande diskretionära åtgärder för att bromsa detta bortfall. Samtidigt lyckades regeringen minska de totala utgifterna, trots den konjunkturberoende ökningen av arbetslöshetsutgifterna. De ovanstående övervägandena tillsammans med den beräknade finansiella effekten (om man tillämpar principen ”bottom-up”) av de konsolideringsåtgärder som vidtagits i 2010 års budget och som för närvarande genomförs, tyder på att den strukturella ansträngningen 2010 kan bli nära eller till och med högre än de 2¼ % av BNP (i genomsnitt 2010–2012) som rådet rekommenderade.

Trots den omfattande finanspolitiska konsolidering som redan genomförts under 2009 och 2010 behövs en ytterligare betydande korrigering under kommande år för att nå en korrigering av det alltför stora underskottet senast 2012. Därför är det viktigt att 2011 års budget innehåller en väsentlig del av den nödvändiga konsolideringen. Myndigheterna har redan antagit flera åtgärder som påverkar år 2011, även om 2011 års budget ännu inte utarbetats. De flesta av dem är dock en fortsättning av befintliga åtgärder, och vissa är tillfälliga. De offentliga lönerna – både basen och koefficienterna – sänktes flera gånger under 2009. Dessa nedskärningar fortsätter 2011, med beräknade besparingar på 0,5 % av BNP i likhet med det föregående året. Det är dock tveksamt om detta kommer att fortsätta om det ekonomiska läget förbättras. Även de minskade överföringarna till pensionssystemets andra pelare, som tidigare endast gällde perioden 2009–2010, förlängs till dess att det ekonomiska läget förbättras. Detta innebär besparingar på cirka 0,6 % av BNP på kort sikt, men på lång sikt har det en negativ verkan på de offentliga finansernas hållbarhet. Eftersom det är en tillfällig åtgärd bidrar det inte heller till en strukturell konsolidering. Även sänkningen av sjukpenningen har förlängts (0,1 % av BNP). Utöver förlängningen av åtgärder som redan antagits under de föregående åren planeras budgetbesparingar även genom vissa strukturella förändringar, inklusive sänkta moderskapsförmåner från och med juli 2011. Den sammantagna effekten av denna förändring beräknas ge besparingar på cirka 0,35 % av BNP 2011 och cirka 0,7 % av BNP årligen under de följande åren. Eftersom de ovan nämnda åtgärder om en fortsättning av tidigare nedskärningar redan ingick i kommissionens vårprognos, undantaget de minskade överföringarna till pensionssystemets andra pelare, har kommissionens underskottsberäkningar för 2011 inte förändrats väsentligt av de åtgärder som hittills vidtagits, och ytterligare åtgärder på cirka 1⅔ % av BNP förefaller fortfarande nödvändiga för att nå den konsolidering som krävs under 2011. Därför bör 2011 års budget innehålla ytterligare konsolideringsåtgärder för att nå ett lägre underskott än 6 % av BNP i linje med målen i konvergensprogrammet från februari 2010 och med rådets rekommendation.

Om tillfälliga åtgärder ersätts med mer varaktiga och strukturella åtgärder, skulle detta bidra till att stärka konsolideringens kvalitet och därmed främja de offentliga finansernas hållbarhet på lång sikt. Med tanke på den stora korrigeringen under kommande år är det dessutom viktigt för regeringen att försöka påskynda konsolideringen och överträffa målen, i den mån de ekonomiska och finanspolitiska villkoren blir bättre än förväntat. Nästa konvergensprogram bör innehålla väsentliga uppgifter om den finanspolitiska strategin bakom den nödvändiga konsolideringen fram till 2012.

Målet enligt konvergensprogrammet från februari 2010 är en gradvis minskning av underskottet till 3 % av BNP år 2012, som är rådets tidsfrist för korrigeringen. För att uppnå målen anges kvantifierade konsolideringsansträngningar på budgetens intäkts- och utgiftssida, men dessa behöver fortfarande kompletteras av de specifika åtgärder som rådet rekommenderat.

Beträffande rådets rekommendation om att stärka det finanspolitiska regelverket har ett nytt diskussionsdokument om en reform av budgetplanering och -utförande tagits fram. Det diskuteras för närvarande, och målet är att det ska läggas fram under hösten 2010. I synnerhet diskuteras ett antal åtgärder för att förbättra insynen och övervakningen av budgetprocessen genom att man lägger fram och offentliggör offentliga budgetindikatorer baserade på ESA 95-klassificeringar. Indikatorer för den finanspolitiska inriktningen och impulsen ska införas i budgetprocessen. För att förbättra tillämpningen föreslås en automatisk skyldighet att genomföra en inflationsdämpande finanspolitik grundad på produktionsgapsindikatorerna. Genomförandet av dessa åtgärder, särskilt övervakningen av budgetgenomförandet, liksom förstärkningen av det fleråriga finanspolitiska ramverket, behöver intensifieras under de kommande åren om rådets rekommendation ska kunna följas.

Enligt rekommendationen fortsätter Litauen genomföra strukturreformer. Ett diskussionsdokument om en tvåstegsreform av socialförsäkringen antogs i juni 2010. Det första steget är i det närmaste slutfört. Bland andra åtgärder innehåller det en gradvis höjning av pensionsåldern från och med 2012 för att förbättra de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet. Parlamentet ska rösta om denna åtgärd under hösten.

Den 27 augusti 2010 skickade de litauiska myndigheterna en frivillig rapport om vilka effektiva åtgärder som vidtagits som svar på rådets rekommendation från februari 2010. I rapporten nämns de åtgärder genomförda 2010 som skulle leda till att den planerade konsolideringen uppnåddes, aviserade åtgärder under förberedelse inför antagandet av 2011 års budget samt ett upprepat åtagande att vidta ytterligare åtgärder för att korrigera underskottet senast 2012. Där finns också information om framstegen med strukturreformerna och om stärkandet av det finanspolitiska regelverket på medellång sikt.

2.3. Slutsatser

Enligt tillgängliga uppgifter förefaller Litauen ha vidtagit åtgärder som innebär tillfredsställande framsteg mot korrigeringen av det alltför stora underskottet, inom de tidsfrister som rådet angett. Litauen har genomfört betydande korrigerande finanspolitiska åtgärder i enlighet med budgeten för 2010, vilka beräknas ge besparingar på över 3 % av BNP.

Eftersom en avsevärd korrigering fortfarande krävs under kommande år för att få ned underskottet under 3 % av BNP 2012, behövs ytterligare åtgärder för att underbygga den planerade konsolideringen under periodens sista år. De litauiska myndigheterna har redan antagit flera åtgärder för 2011 och har närmare beskrivit den konsolideringsstrategi som krävs för att korrigera det alltför stora underskottet senast år 2012, som är rådets rekommenderade tidsfrist. Budgeten för 2011 som ska antas under hösten bör innehålla ytterligare betydande och varaktiga åtgärder för att nå konvergensprogrammets finanspolitiska mål. Om tillfälliga åtgärder ersätts med mer varaktiga och strukturella åtgärder, skulle detta bidra till att stärka konsolideringens kvalitet och därmed främja de offentliga finansernas hållbarhet på lång sikt.

I linje med rådets rekommendation är det dessutom, med tanke på den stora korrigeringen under kommande år, viktigt för regeringen att försöka påskynda konsolideringen och överträffa målen, i den mån de ekonomiska och finanspolitiska villkoren blir bättre än förväntat. De litauiska myndigheterna har inlett arbetet med att stärka det finanspolitiska ramverkets bindande karaktär på medellång sikt och att övervaka budgetgenomförandet. Regeringen genomförs också strukturreformer, särskilt av socialförsäkringssystemet, vilket bör förbättra de offentliga finansernas hållbarhet på lång sikt. Dessa åtgärder är välkomna och myndigheterna uppmanas att öka sina ansträngningar på dessa områden.

Mot bakgrund av ovanstående bedömning anser kommissionen inte att det för närvarande krävs några ytterligare steg i förfarandet med anledning av Litauens alltför stora underskott. Kommissionen kommer att fortsätta sin noggranna övervakning av den finanspolitiska utvecklingen i Litauen i enlighet med fördraget och stabilitets- och tillväxtpakten samt kriterierna i betalningsbalansstödet, framför allt mot bakgrund av de svaga offentliga finanserna.

Jämförelse av nyckeltal i makroekonomiska beräkningar och budgetberäkningar

2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |

Real BNP (förändring i %) | KOM | 9,8 | 2,8 | -15,0 | -0,6 | 3,2 | i.u. |

KP | i.u. | 2,8 | -15,0 | 1,6 | 3,2 | 1,2 |

Produktionsgap1 (i % av potentiell BNP) | KOM | 10,1 | 9,0 | -8,2 | -8,6 | -6,4 | i.u. |

KP | i.u. | 8,8 | -7,7 | -5,9 | -2,9 | -1,7 |

Saldot för de offentliga finanserna (% av BNP) | KOM | -1,0 | -3,3 | -8,9 | -8,4 | -8,5 | i.u. |

KP | i.u. | -3,2 | -9,1 | -8,1 | -5,8 | -3,0 |

Primärt saldo (% av BNP) | KOM | -0,3 | -2,6 | -7,9 | -6,8 | -6,6 | i.u. |

KP | i.u. | -2,6 | -7,8 | -6,2 | -3,6 | -0,6 |

Konjunkturrensat saldo1 (% av BNP) | KOM | -3,7 | -5,7 | -6,7 | -6,1 | -6,8 | i.u. |

KP | i.u. | -5,6 | -7,0 | -6,5 | -5,0 | -2,6 |

Strukturellt saldo2 (% av BNP) | KOM | -3,1 | -5,6 | -7,1 | -6,8 | -6,8 | i.u. |

KP | i.u. | -6,0 | -7,2 | -6,8 | -4,8 | -2,3 |

Offentlig bruttoskuld (% av BNP) | KOM | 16,9 | 15,6 | 29,3 | 38,6 | 45,4 | i.u. |

KP | i.u. | 15,6 | 29,5 | 36,6 | 39,8 | 41,0 |

Anmärkningar: 1Programmens produktionsgap och konjunkturrensade saldon har räknats om av kommissionen, baserat på uppgifterna i programmen. 2Konjunkturrensat saldo exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder. Källa: Kommissionens vårprognos 2010 (KOM) och uppdateringen av konvergensprogrammet från februari 2010 (KP). |

3. Rumänien

3.1. Förfarandet vid alltför stora underskott och senaste rekommendationer

Den 7 juli 2009 beslutade rådet i enlighet med artikel 104.6 i EG-fördraget att det föreligger ett alltför stort underskott i Rumänien. Rådets senaste rekommendation enligt artikel 126.7 i EUF-fördraget antogs den 16 februari 2010[6].

Rådet rekommenderade Rumänien att komma till rätta med det alltför stora offentliga underskottet senast år 2012. De rumänska myndigheterna bör trovärdigt och varaktigt få ned det offentliga underskottet till under 3 % av BNP genom att vidta åtgärder på medellång sikt. Rumänien ska för detta ändamål a) under 2010 genomföra de åtgärder som planerats i budgetlagen och fortsätta konsolideringen 2011 och 2012, b) säkerställa en finanspolitisk ansträngning på i genomsnitt 1¾ % av BNP per år under perioden 2010–2012, och c) närmare ange vilka åtgärder som krävs för att, om konjunkturen så tillåter, korrigera det alltför stora underskottet senast 2012 samt minska underskottet snabbare, om de ekonomiska eller finanspolitiska villkoren blir bättre än väntat.

Rådet rekommenderade även att Rumänien fortsätter genomförandet av åtgärderna för att förbättra den finanspolitiska styrning som man kom överens inom ramen för det multilaterala programmet för finansiellt stöd, i syfte att begränsa riskerna för korrigeringen. Rådet ansåg att antagandet och genomförandet av lagen om finanspolitiskt ansvar kraftigt skulle öka de offentliga finansernas trovärdighet och förutsägbarhet, bland annat genom inrättandet av ett finanspolitiskt råd, upprättandet av ett tvingande medelfristigt ramverk för de offentliga finanserna, genom att garantera mer försiktiga intäktsberäkningar och sätta gränser för anslagsändringar under löpande budgetår. Rådet rekommenderade att Rumänien antar och genomför utkastet till pensionsreform för att förbättra de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet, samtidigt som de lämpliga ersättningsnivåerna säkerställs.

Rådet fastställde den 16 augusti 2010 som tidsfrist för Rumänien att vidta effektiva åtgärder att under 2010 genomföra de finanspolitiska konsolideringsåtgärder som planeras i budgeten 2010 och ange en konsolideringsstrategi för att korrigera det alltför stora underskottet. Vid bedömningen av åtgärdernas effektivitet skulle den ekonomiska utvecklingen beaktas och jämföras med de ekonomiska utsikterna i kommissionens höstprognos 2009.

3.2. Bedömning av vidtagna effektiva åtgärder

I juli 2010 uppdaterade kommissionen sin makroekonomiska prognos för Rumänien inom ramen för genomförandet av det multilaterala programmet för finansiell assistans (EU/IMF/Världsbanken). Enligt den nya prognosen beräknas real BNP minska med 1,9 % i år, vilket är en betydande nedjustering jämfört med den ökning på 0,5 % av BNP som beräknades i kommissionens höstprognos 2009 och den ökning på 1,3 % av BNP som förväntades vid tiden för rådets rekommendation enligt artikel 126.7 i EUF-fördraget i februari 2010. Det ekonomiska läget, som är sämre än förväntat, beror på den negativa effekten av den finansiella turbulensen i regionen under de två första kvartalen 2010, översvämningarna i norra Rumänien under våren samt de förväntade kortfristiga efterfrågeeffekterna av de ytterligare finanspolitiska konsolideringsåtgärder som genomfördes av regeringen i juli 2010. I juli 2010 justerade kommissionen även ned tillväxtprognosen för 2011 från 2,6 % till 1,5 % vid tiden för rekommendationen enligt artikel 126.7.

De finanspolitiska konsolideringsåtgärderna i 2010 års budgetlag genomfördes enligt planerna. Åtgärderna ledde dock inte till de förväntade besparingarna, och med det försämrade ekonomiska läget fortsatte den finanspolitiska situationen att förvärras. Vid mötet om det multilaterala programmet för finansiellt stöd i maj 2010, föreföll det som om 2010 det offentliga underskottsmålet på 6,4 % av BNP skulle missas med stor marginal (cirka 3 procentandelar av BNP) med en oförändrad politik, främst på grund av mycket sämre intäktsresultat. Det offentliga underskottsmålet för 2010 skrevs upp till 7,3 % av BNP. För att nå det reviderade målet vidtog myndigheterna ytterligare konsolideringsåtgärder, däribland 25 % sänkning av offentliga löner, 15 % sänkning av sociala utgifter utom pensioner samt en ökning av den allmänna mervärdesskatten från 19 % till 24 %. Dessutom beslutade myndigheterna att minska på utgifterna för tjänster och personal med 10 %, och de tidiga pensionsavgångarna frystes från den 1 juni 2010 tills efter det att pensionsreformen trätt i kraft (den 1 januari 2011). Sociala avgifter och personlig inkomstskattebaserna breddades, och en omsättningsskatt på leverantörer och distributörer av medicinska produkter infördes. Myndigheterna åtog sig även att ytterligare minska personalen under de kommande månaderna, utöver nedskärningarna under första halvan av 2010 på över 25 000 arbetstillfällen. De konsolideringsåtgärder som överenskommits sedan antagandet av rådets rekommendation i februari 2010 uppgår till cirka 5 % av BNP på årsbasis och, förutsatt att fortsatt strikt budgetgenomförande, och Rumänien är därför på god väg att nå det reviderade offentliga underskottsmålet för 2010.

Myndigheterna siktar på att ytterligare minska det offentliga underskottet 2011 till under 5 % av BNP. Förutsatt att det finanspolitiska åtstramningspaket som genomfördes 2010 fortsätter att tillämpas, bör överföringen från 2010 års finanspolitiska konsolideringsåtgärder (cirka 2½ % av BNP) och de planerade ytterligare besparingarna på utgiftssidan räcka för att nå målet, förutsatt att budgeten genomförs strikt (under 2011 planerar myndigheterna att reformera socialförsäkringssystemet, minska energisubventionerna, frysa pensionerna i nominella termer samt ytterligare minska antalet offentliga arbetstillfällen). Sammantaget bör de konsolideringsåtgärder som myndigheterna antagit och planerat med oförändrad politik leda till förbättringar av det strukturella saldot med cirka 3 % av BNP både 2010 och 2011, vilket är över det genomsnitt på 1¾ % som rådet rekommenderar.

Målet för myndigheternas finanspolitiska strategi på medellång sikt för perioden 2011–2013 är ett underskott på 3 % av BNP 2012 i linje med rådets rekommendation. Förutsatt att det finanspolitiska konsolideringspaketet för perioden 2010–2011 genomförs fullt ut och att man är återhållsam med utgifterna under 2012 förefaller målet kunna nås. En finanspolitisk ansträngning på cirka 1 % av BNP – uttryckt som en förbättring av det strukturella saldot – krävs 2012 för att minska det nominella offentliga underskottet till 3 % av BNP baserat på antagandena ovan.

Parallellt med den finanspolitiska konsolideringen har Rumänien gjort framsteg i genomförandet av strukturreformer. En lag om finanspolitiskt ansvar antogs av parlamentet den 30 mars 2010. Ett finanspolitiskt råd har inrättats och inlett sitt arbete – under sommaren granskades den finanspolitiska strategin på medellång sikt för perioden 2011–2013. Ett utkast till pensionsreform har antagits av regeringen och planeras godkännas av parlamentet i mitten av september. Reformen skulle avsevärt förbättra de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet och samtidigt bevara sociala minimistandarder. Framsteg har också gjort avseende lönereformen i den offentliga sektorn, men viktig uppföljningslagstiftning har ännu inte antagits.

Slutligen har myndigheterna alltmer placerat utnyttjandet av EU-medel högst på listan över prioriteringar för att åtgärda den exceptionellt låga utnyttjandegraden (cirka 1,5 %). Åtgärder har vidtagits för att stärka relevanta strukturers administrativa kapacitet, effektivisera administrativa förfaranden, öka effektiviteten inom offentliga upphandlingar samt underlätta tillgången till samfinansiering av projekt via särskilda garantifaciliteter. Dessa åtgärders effektivitet har dock ännu inte verifierats.

3.3. Slutsatser

Enligt tillgängliga uppgifter förefaller Rumänien ha vidtagit åtgärder som innebär tillfredsställande framsteg mot korrigeringen av det alltför stora underskottet inom de tidsfrister som rådet angett.

Tack vare genomförandet av ytterligare finanspolitiska konsolideringsåtgärder på cirka 5 % av BNP på årsbasis (inklusive 25 % sänkning av offentliga löner, 15 % sänkning av sociala transfereringar utom pensioner och en mervärdesskatteökning från 19 till 24 %) är Rumänien nu på god väg att nå det offentliga underskottsmålet för 2010 som överenskommits inom ramen för det multilaterala programmet för finansiellt stöd (7,3 % av BNP). Dessutom bör stora överföringar från konsolideringsåtgärderna för 2010 och planerade ytterligare besparingar på utgiftssidan möjliggöra en vidare minskning av underskottet till under 5 % av BNP 2011. Rumänien står fast vid åtagandet att minska underskottet till under 3 % av BNP 2012, och detta mål verkar kunna nås.

De åtgärder som Rumänien vidtagit efter rådets rekommendation är ett viktigt steg på vägen mot en hållbar finanspolitisk ställning och makroekonomisk stabilitet. Samtidigt finns det betydande risker. Det är avgörande att de finanspolitiska konsolideringsåtgärderna som genomförts fortsätter att tillämpas i framtiden och att deras effekter inte motverkas av andra politiska åtgärder. Dessutom bör myndigheterna fortsätta att strikt genomföra de reformer som överenskommits inom ramen för det multilaterala programmet för finansiell assistans. Nya kostsamma politiska initiativ och ändringar av konsolideringspaketet bör undvikas. Dessa tenderar nämligen att skapa osäkerhet i en tid då Rumänien behöver försäkra investerare om politikens förutsägbarhet.

Mot bakgrund av ovanstående bedömning anser kommissionen inte att det för närvarande krävs några ytterligare steg i förfarandet med anledning av Rumäniens alltför stora underskott. Kommissionen kommer att fortsätta sin noggranna övervakning av den finanspolitiska utvecklingen i Rumänien i enlighet med fördraget och stabilitets- och tillväxtpakten samt kriterierna i betalningsbalansstödet, framför allt mot bakgrund av de svaga offentliga finanserna.

Jämförelse av nyckeltal i makroekonomiska beräkningar och budgetberäkningar

[1] På följande webbplats finns en översikt över alla tidigare och pågående förfaranden vid alltför stora underskott:http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm

[2] EGT L 209, 2.8.1997, s. 6.

[3] ”Närmare angivelser för genomförandet av stabilitets- och tillväxtpakten samt riktlinjer för stabilitets- och konvergensprogrammens utformning och innehåll”, som godkändes av Ekofinrådet den 7 september 2010 och finns tillgängligt på följande webbplats:http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/legal_texts/index_en.htm.

[4] Även om Malta fick rekommendationer enligt artikel 126.7 i EUF-fördraget den 16 februari 2010, har bedömningen senarelagts tills det att 2011 års budget har lagts fram, med tanke på rådets rekommendation till Malta för att komma tillrätta med det alltför stora överskottet senast 2011.

[5] Alla handlingar som rör förfarandet vid det alltför stora underskottet i Litauen finns på följande webbplats:http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm.

[6] Alla handlingar som rör förfarandet vid det alltför stora underskottet i Rumänien finns på följande webbplats:http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm.