RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN ÅRLIG RAPPORT OM SAMMANHÅLLNINGSFONDEN (2011) /* COM/2012/0642 final */





INNEHÅLLSFÖRTECKNING 1........... Det finansiella genomförandet för perioden 2000–2006 under 2011 och avslutandet av projekten......................................................................................................……….1 2........... Ekonomiskt klimat och villkorat stöd........……………………………………….......5 3........... Revisioner och finansiella korrigeringar……………………………………………...6 4........... Oegentligheter som anmälts av medlemsstaterna.……………………………………8 5........... Utvärdering…..……………………………………………………………………….9 6........... Information och kommunikation med allmänheten.………………………………...10 Denna rapport läggs fram i enlighet med artikel 14.1 i förordning (EG) nr 1164/1994. Den omfattar genomförandet under 2011 av sammanhållningsfondsprojekt som antogs under programperioden 2000–2006 samt tidigare Ispa-projekt och de sammanhållningsfondsprojekt som godkändes eller lämnades in under programperioden 1994–1999 och som fortsatte att genomföras under perioden 2000–2006. Den information som lämnas gäller bara perioden 2000–2006 eftersom förordning (EG) nr 1084/2006 om inrättande av Sammanhållningsfonden och om upphävande av förordning (EG) nr 1164/1994 inte föreskriver att en årlig rapport om Sammanhållningsfonden för programperioden 2007–2013 ska läggas fram. Rapporten omfattar alltså Sammanhållningsfondens verksamhet i de femton medlemsstater som var stödmottagare – tretton som var medlemsstater vid utgången av 2006 (dvs. Cypern, Tjeckien, Estland, Grekland, Ungern, Lettland, Litauen, Malta, Polen, Portugal, Slovakien, Slovenien och Spanien) samt tidigare Ispa-projekt som antogs under perioden 2000–2006 i Bulgarien och Rumänien som anslöt sig till EU den 1 januari 2007. Irland har på grund av sin ekonomiska tillväxt inte varit berättigat till stöd sedan den 1 januari 2004, men där finns fortfarande pågående projekt som måste avslutas. Närmare uppgifter för de enskilda stödmottagande medlemsstaterna om genomförande, kontroll och revision under 2011 av de projekt som antagits under perioden 2000–2006 finns i arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar som åtföljer denna rapport. 1. Det finansiella genomförandet för perioden 2000–2006 under 2011 och avslutandet av projekten De medlemsstater som är berättigade till stöd från Sammanhållningsfonden kan indelas i tre grupper: en grupp med fyra medlemsstater som är berättigade till stöd från och med början av programplaneringsperioden 2000–2006 (EU-4: Grekland, Irland, Portugal och Spanien), en andra grupp med tio medlemsstater som anslöt sig till EU i maj 2004 (EU-10: Cypern, Tjeckien, Estland, Ungern, Lettland, Litauen, Malta, Polen, Slovakien och Slovenien), och de två medlemsstaterna (EU-2: Rumänien och Bulgarien) som anslöt sig till EU i januari 2007. Tabell 1: Antalet sammanhållningsfondsprojekt per medlemsstat och sektor Medlemsstat || Transport || Miljö || Blandat || Tekniskt stöd || Totalt Grekland || 30 || 92 || 1 || 1 || 124 Irland || 6 || 4 || || || 10 Portugal || 34 || 72 || || 3 || 109 Spanien || 80 || 322 || 2 || 3 || 407 EU-4 || 150 || 490 || 3 || 7 || 650 Cypern || 1 || 1 || || || 2 Estland || 10 || 17 || || 10 || 37 Lettland || 14 || 22 || || 10 || 46 Litauen || 17 || 27 || || 7 || 51 Malta || 1 || 1 || || 1 || 3 Polen || 25 || 88 || || 17 || 130 Slovakien || 6 || 25 || || 8 || 39 Slovenien || 8 || 16 || || 4 || 28 Tjeckien || 13 || 38 || 1 || 6 || 58 Ungern || 9 || 25 || || 13 || 47 EU-10 || 104 || 260 || 1 || 76 || 441 Bulgarien || 5 || 22 || || 11 || 38 Rumänien || 12 || 36 || || 15 || 63 EU-2 || 17 || 58 || || 26 || 101 TotalT || 271 || 808 || 4 || 109 || 1192 Kommissionen antog sammanlagt 1192 sammanhållningsfondsprojekt i de 16 stödberättigade medlemsstaterna under perioden 2000–2006. Av dessa antogs eller inlämnades 52 projekt under perioden 1994–1999 men fortsatte att genomföras under perioden 2000–2006. Av de 1192 projekten som antogs av kommissionen rör 808 miljön, 271 transport, 109 tekniskt stöd och 4 av projekten är blandade (se tabell 1). 1.1. Ändring av beslut gällande sammanhållningsfondsprojekt År 2011 antog kommissionen 175 ändringar av beslut gällande sammanhållningsfondsprojekt vilket är en mindre ökning jämfört med de ändringar som antogs 2010 (167), färre än 2009 (196) och fler än 2008 (137). Ändringarna rörde främst ändringar av den fysiska omfattningen, ändringar av projektets stödmottagande, höjningar av taket för förhandsbetalningar och mellanliggande betalningar från 80 % till 90 % samt ändringar av slutdatumet för berättigande på grund av ekonomisk kris och force majeure. Ett betydande antal av ändringarna omfattade förslag som rörde flera än en av frågorna som anges ovan. I april 2010 antog kommissionen som en av åtgärderna till stöd för den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa en ändring av riktlinjerna för avslutande av Sammanhållningsfondens projekt och tidigare Ispa-projekt 2000–2006.[1] Kommissionen ansåg att projekt som godkändes för första gången från och med 2004 och framåt kan ha påverkats särskilt mycket av problem med att tillhandahålla den nationella offentliga eller privata medfinansiering som krävs eller av stödmottagarnas förmåga att följa den ursprungliga tidsplanen för projekten. Kommissionen konstaterade att dessa projekt var mitt i genomförandet eller till och med just hade inletts när krisen slog till. Av den anledningen angav ändringen att för projekt som godkändes för första gången efter den 1 januari 2004 kan kommissionen på grundval av en vederbörligen motiverad begäran besluta att förlänga stödberättigandeperioden till den 31 december 2011. Vidare får stödberättigandeperioden för begäran som gäller projekt som får sammanhållningsfondsbidrag på minst 100 miljoner euro förlängas till den 31 december 2012. Undantag som medger förlängning av stödberättigandeperioden till senare datum än de som anges ovan hade endast varit möjliga i undantagsfall och på vederbörligen motiverade villkor (dvs. om administrativa eller rättsliga förfaranden har medfört uppskov med verkställigheten, vid fall av force majeur som har allvarliga återverkningar på genomförande av det projekt som beviljats stöd eller vid uppenbara fel från kommissionens sida). Ändringen av riktlinjer välkomnades av medlemsstaterna eftersom den skulle bidra till ett ändamålsenligt och effektivt genomförande av sammanhållningsfondens projekt för 2000–2006. Möjligheten att förlänga stödberättigandeperioden till efter 2010 innebar i praktiken att vissa av projekten fortsatte att bedrivas under 2011 och 2012 och det finns konsekvenser för avslutandeprocessen som ska förlängas följaktligen. Slutdatumet för stödberättigande för fler än 500 projekt skulle normalt sett ha varit i slutet av 2010. Förfrågningar från medlemsstater om att förlänga slutdatumet resulterade i att 380 projekt nådde sitt slutdatum under 2010, 116 projekt 2011 och 7 projekt 2012. 1.2. Betalningar under 2011 för projekt som antogs under programperioden 2000–2006 Generellt sett gjordes färre slutbetalningar än förväntat för sammanhållningsfondsprojekt (och tidigare Ispa-projekt) för perioden 2000–2006. Ansökningar om slutbetalningar kräver noggrann analys av avslutsdokumenten. Beroende på utfallet av analysen kan slutbetalningarna komma att ske senare än enligt den ursprungliga planen. 2011 års ursprungliga budget för betalningar för sammanhållningsfondsprojekt 2000–2006 uppgick till 1 377 miljoner euro (2 500 miljoner 2010). Anslagsöverföringen gav en slutlig budget på 945 miljoner euro, som betalades i sin helhet vid utgången av 2011. Detta är lägre än genomförandet 2010 (2 321 miljoner euro) eller 2009 (2 777 miljoner), vilket visar att genomförandet av sammanhållningsfondsprojekten närmar sig sin slutfas. När det gäller budgetrubrikerna för tidigare Ispa-projekt uppgick den ursprungliga budgeten för 2011 till 358 miljoner euro. Efter budgetöverföringar minskades anslagen med 164 miljoner euro. En summa på 188 miljoner euro betalades i slutet av 2011 (se tabell 2). Tabell 2: Betalningar från Sammanhållningsfonden och tidigare Ispa under 2011 (i euro) Betalningsbemyndiganden || Ursprungliga || Överförda från andra budget-rubriker || Slutligt tillgängligt || Resultat Sammanhållningsfonden || 1 377 495 593 || - 432 555 482 || 944 940 111 || 944 940 111 Tidigare Ispa || 352 094 460 || - 164 080 494 || 188 013 966 || 188 013 966 TOTALT || 1 729 590 053 || - 596 635 976 || 1 132 954 077 || 1 132 954 077 Tabell 3 visar betalningsnivåerna under 2011 för varje medlemsstat och för varje sektor. De viktigaste stödmottagande länderna är Spanien i EU-4-gruppen, Polen i EU-10-gruppen och Rumänien i EU-2 gruppen. Tabell 3: Betalningar under 2011 till sammanhållningsfondsprojekt och tidigare Ispa-projekt per medlemsstat och per sektor Medlemsstat || Miljö || Transport || Tekniskt stöd || TOTALT Belopp (i euro) || % av totalt resultat || Belopp (i euro) || % av totalt resultat || Belopp (i euro) || Belopp (i euro) || % av totalt resultat Grekland || 57 615 863,65 || 5,09 || 44 816 211,78 || 3,96 || || 102 432 075,43 || 9,04 Irland || 8 933 600,00 || 0,79 || 2 207 521,12 || 0,19 || || 11 141 121,12 || 0,98 Portugal || 59 890 525,34 || 5,29 || 36 626 302,96 || 3,23 || 272 789,96 || 96 789 618,26 || 8,54 Spanien || 207 017 555,55 || 18,27 || 193 055 630,27 || 17,04 || || 400 073 185,82 || 35,31 EU-4 || 333 457 544,54 || 29,43 || 276 705 666,13 || 24,42 || 272 789,96 || 610 436 000,63 || 53,88 Cypern || 8 926 429,27 || 0,79 || 5 058 456,00 || 0,45 || || 13 984 885,27 || 1,23 Estland || 7 885 782,28 || 0,70 || 17 391 904,00 || 1,54 || || 25 277 686,28 || 2,23 Lettland || 12 587 415,80 || 1,11 || 18 353 828,28 || 1,62 || || 30 941 244,08 || 2,73 Litauen || 16 724 432,00 || 1,48 || 5 143 945,00 || 0,45 || 264 809,42 || 22 133 186,42 || 1,95 Malta || 0 || 0,00 || 0 || 0,00 || || 0 || 0,00 Polen || 94 410 927,60 || 8,33 || 50 776 143,02 || 4,48 || 601 745,21 || 145 788 815,83 || 12,87 Slovakien || 5 504 756,15 || 0,49 || 10 381 316,38 || 0,92 || || 15 886 072,53 || 1,40 Slovenien || 8 207 958,63 || 0,72 || 2 446 325,42 || 0,22 || || 10 654 284,05 || 0,94 Tjeckien || 20 394 019,16 || 1,80 || 20 304 261,32 || 1,79 || || 40 698 280,48 || 3,59 Ungern || 57 450 019,62 || 5,07 || || 0,00 || || 57 450 019,62 || 5,07 EU-10 || 232 091 740,51 || 20,49 || 129 856 179,42 || 11,46 || 866 554,63 || 362 814 474,56 || 32,02 Bulgarien || 20 080 988,55 || 1,77 || 11 181 332,51 || 0,99 || || 31 262 321,06 || 2,76 Rumänien || 48 053 737,21 || 4,24 || 80 387 543,69 || 7,10 || || 128 441 280,90 || 11,34 EU-2 || 68 134 725,76 || 6,01 || 91 568 876,20 || 8,08 || || 159 703 601,96 || 14,10 TOTALT || 633 684 010,81 || 55,93 || 498 130 721,75 || 43,97 || 1 139 344,59 || 1 132 954 077,15 || 100,00 1.3. Utestående åtaganden från perioden 2000–2006 Vid utgången av 2011 var den genomsnittliga utnyttjandegraden (betalningar kontra åtaganden) 86,8 % för alla nuvarande stödberättigade länder för både Sammanhållningsfonden och tidigare Ispa-projekt. Utnyttjandegraden varierar från 76,4 % (Ungern) och 80,0 % (Malta) till 94,5 % (Irland) och 100 % (Cypern). Vid utgången av 2011 uppgick de utestående åtagandena för perioden 2000–2006 till 4,76 miljarder euro. Under 2011 minskade de utestående åtagandena med 1,3 miljarder euro. Tabell 4: Utnyttjandegrad och utestående åtaganden vid utgången av of 2011 Medlemsstat || Åtaganden (euro) || Utbetalat (EUR) || % ut-betalat || Utestående åtaganden (euro) (t.o.m. 12/2011) || (t.o.m. 12/2011) || per den 31/12/2011 Grekland || 2 715 715 157 || 2 298 554 325 || 84,6 || 644 237 217 Irland || 570 501 432 || 539 671 256 || 94,5 || 44 183 661 Portugal || 3 091 383 087 || 2 702 560 755 || 87,4 || 480 151 783 Spanien || 11 678 668 888 || 10 390 253 116 || 88,9 || 1 385 991 734 EU-4 || 18 056 268 566 || 15 931 039 454 || 88,2 || 2 554 564 397 Cypern || 54 014 695 || 54 014 695 || 100,0 || 0 Estland || 425 313 806 || 393 964 337 || 92,6 || 31 359 034 Lettland || 679 429 631 || 608 993 278 || 89,6 || 70 541 232 Litauen || 825 210 750,63 || 713 677 487 || 86,4 || 124 668 359 Malta || 21 966 289 || 17 573 031 || 80,0 || 4 393 258 Polen || 5 622 608 032 || 4 798 548 338 || 85,3 || 826 434 068,96 Slovakien || 764 788 823 || 662 551 600 || 86,6 || 102 246 279,62 Slovenien || 254 129 012 || 225 399 467 || 88,6 || 28 729 545 Tjeckien || 1 216 164 695 || 1 102 680 977 || 90,6 || 123 537 739 Ungern || 1 481 998 333 || 1 133 287 696 || 76,4 || 348 710 635 EU-10 || 11 345 624 057 || 9 710 690 908 || 85,5 || 1 660 620 153 Bulgarien || 791 062 943 || 645 742 295 || 81,6 || 226 706 678 Rumänien || 2 001 213 853 || 1 678 709 925 || 83,8 || 322 503 927 EU-2 || 2 792 276 796 || 2 324 452 221 || 83,2 || 549 210 606 TOTALT || 32 201 682 470 || 27 966 182 584 || 86,8 || 4 764 395 156 1.4. Avslutande av sammanhållningsfondsprojekt Av de 1192 medfinansierade projekten under programplaneringsperioden 2000–2006 pågick fortfarande 690 i medlemsstaterna i slutet av 2011 (se tabell 5). Följaktligen hade 502 projekt avslutats 2011 (jämfört med 102 avslutade projekt 2010). Den största delen av avslutade projekt gällde följande medlemsstater: Spanien (44 avslutade projekt), Grekland (13), Portugal (10) och Polen (9). Projektgenomförandet nådde sin topp 2010 och nu riktas uppmärksamheten mot slutförande och inlämning av avslutsdokumenten. Förvaltningsmyndigheterna och kommissionen står nu inför ett ökat arbetsflöde när det gäller projektavslutsdokument. Kommissionen är medveten om att avslutsprocessen är för långsam för att hantera antalet projekt som ska behandlas inom de kommande två åren. Dock kan praktiska problem som sen överföring av avslutsdokument, inkonsekvent information (främst mellan innehållet i vissa slutrapporter och avslutsdeklarationerna) eller bristande måluppfyllelse i vissa projekt försvåra arbetet. Dessutom skulle genomförandesvårigheter på fältet för de pågående projekten ofta leda till nya förfrågningar om ändringar från medlemsstater. Dessutom genomgår mer komplexa projekt avslutsförfarandet och det krävs mer tid för undersökningar och beslutsfattande i samband med avslutandet. Kommissionen antog konkreta åtgärder för att påskynda avslutsprocessen. En arbetsgrupp för avslutande av sammanhållningsfondens projekt inrättades inom ramen för GD Regionalpolitik i februari 2011 med uppgift att övervaka, vägleda och underlätta avslutandet. Kommissionen tog även ett antal initiativ för att förbättra situationen som utarbetande av ett hävningsförfarande i fall där det inte är troligt att projekt genomförs på grund av en låg genomförandenivå; rationalisering av överensstämmelse med medlemsstaterna för förtydliganden som krävs vid avslutning, förbättring av gemensam inställning och likvärdig behandling; och utvecklingen av ett nytt övervakningsinstrument som möjliggör uppföljning på daglig basis av de framsteg som gjorts i avslutsprocessen. Tabell 5: Avslutade sammanhållningsfondsprojekt vid utgången av 2011 Medlemsstat || Totalt antal samman-hållnings-fonds-projekt || Lägesrapport för slutet av 2011 || Antalet oavslutade projekt vid utgången av 2011 Samman-lagt antal avslutade projekt || % avslutade projekt || Utbetalt totalt för avslutade projekt i euro || Antalet avslutade projekt 2011 Grekland || 124 || 71 || 57,3 || 1 645 734 338 || 13 || 53 Irland || 10 || 6 || 60,0 || 451 776 989 || 2 || 4 Portugal || 109 || 46 || 42,2 || 1 243 494 296 || 10 || 63 Spanien || 407 || 208 || 51,1 || 6 329 550 889 || 44 || 199 EU-4 || 650 || 331 || 50,9 || 9 670 556 512 || 69 || 319 Cypern || 2 || 1 || 50,0 || 28 722 415 || 1 || 1 Estland || 37 || 27 || 73,0 || 240 805 280 || 6 || 10 Lettland || 46 || 22 || 47,8 || 155 238 464 || 3 || 24 Litauen || 51 || 17 || 33,3 || 177 056 807 || 1 || 34 Malta || 3 || 0 || 0,0 || 0 || 0 || 3 Polen || 130 || 15 || 11,5 || 384 661 932 || 9 || 115 Slovakien || 39 || 18 || 46,2 || 231 678 461 || 7 || 21 Slovenien || 28 || 17 || 60,7 || 125 856 727 || 4 || 11 Tjeckien || 58 || 30 || 51,7 || 658 665 260 || 3 || 28 Ungern || 47 || 13 || 27,7 || 67 714 692 || 1 || 34 EU-10 || 441 || 160 || 36,3 || 2 070 400 038 || 35 || 281 Bulgarien || 38 || 5 || 13,2 || 67 979 411 || 1 || 33 Rumänien || 63 || 6 || 9,5 || 15 776 582 || 0 || 57 EU-2 || 101 || 11 || 10,9 || 83 755 993 || 1 || 90 TOTAL || 1192 || 502 || 42,1 || 11 824 712 543 || 105 || 690 2. Ekonomiskt klimat och villkorat stöd I artikel 6 i rådets förordning (EG) nr 1164/1994 som reglerar Sammanhållningsfonden i fråga om projekt som godkänts före utgången av 2006, föreskrivs budgetpolitiska villkor som är knutna till möjligheterna att få stöd från fonden. Enligt förordningen villkor får inga nya projekt eller, i fråga om stora projekt, inga nya stadier av ett projekt finansieras av fonden i en medlemsstat om rådet med kvalificerad majoritet på rekommendation av kommissionen finner att medlemsstaten inte har genomfört sitt stabilitetsprogram eller konvergensprogram på ett sådant sätt att ett alltför stort underskott undviks. Eftersom godkännandefasen för projekten 2000–2006 föregick den ekonomiska krisen har denna artikel inte använts när det gäller projekten 2000–2006. 3. Revisioner och finansiella korrigeringar Kommissionen säkerställde en god täckningsgrad för revisioner av sammanhållningsfondsprojekt i de flesta beröra medlemsstaterna med fokus på specifika risker i samband med genomförandet. Den senaste revisionen uppdaterades 2011 (Samordningsfonden: Granskning av avvecklingsorgan 2000–2006 och revision av projekt). Grundat på denna undersökning bör kommissionens enheter vara i stånd att komma fram till om de inrättade systemen och förfarandena och det utförda arbetet ger en pålitlig källa för försäkring både när det gäller redan avslutade projekt och projekt som väntar på att avslutas. Revisionen startade i maj 2011 och kommer att fortsätta under 2012 och 2013. Sex revisionsuppdrag genomfördes 2011 (Bulgarien, Spanien, Rumänien, Ungern, Litauen and Lettland). Kumulativt har kommissionen genomfört 162 systemrevisioner och 20 avslutsrevisioner av sammanhållningsfondsprojekt under perioden 2000–2006. Analysen nedan visar i detalj hur arbetet genomfördes till och med slutet av 2011, grupperat i enlighet med fondens historiska utveckling. 3.1. EU-4 medlemsstaterna Ett betydande arbete har genomförts för EU-4-medlemsstaterna sedan 2001 som del av de huvudsakliga revisionsundersökningarna: om kontroll av effektivt fungerande av förvaltnings- och kontrollsystemen i medlemsstaterna, om offentlig upphandling och för att granska avvecklingsorganens arbete i medlemsstaterna som en förberedelse för avslutande av programmen och projekten för 2000–2006; handlingsplaner för att korrigera upptäckta svagheter, genomförda finansiella korrigeringar och resultat av revisioner utförda av revisionsrätten. 3.2. EU-10-medlemsstaterna Som ett resultat av betydande revisionsarbete som genomförts av kommissionen om EU-10-medlemsstaterna under undersökningar under tidigare år har en god täckningsgrad uppnåtts (upp till 53 %). Bedömningen av tillförlitligheten av avvecklingsorganets arbete varierar för denna grupp av medlemsstater. När problem upptäcktes begärde kommissionen att medlemsstaternas myndigheter skulle genomföra åtgärdsplaner, utföra ytterligare retrospektiva kontroller, för att stärka det förberedande arbetet inför avslutandet innan avslutsdeklarationerna skickades in och tillämpa lämpliga finansiella korrigeringar. De viktigaste återstående riskfaktorerna är: förfaranden för offentlig upphandling och tveksamhet när det gäller vissa avvecklingsorgans förmåga att upptäcka sådana felaktigheter eller att tillämpa finansiella korrigeringar samt svagheter i avvecklingsorganets funktion. I ett fall (Ungern) har allvarliga problem och en relativt hög felfrekvens rapporterats för transportprojekt, vilket har lett till en reservation i GD Regionalpolitiks verksamhetsrapport för 2011. Alla identifierade risker lindras genom noggrann kontroll från kommissionens sida vid analys av avslutsdeklarationerna i samband med att varje projekt avslutas. Kommissionen kommer också att fortsätta övervaka dessa risker genom revision av ett urval av de återstående öppna projekten. I fyra medlemsstater (Cypern, Estland, Malta och Slovenien) finns inga utestående revisionsproblem och kommissionen kan sätta stor tilltro till avslutsdeklarationerna i samband med att projekten avslutas. 3.3. EU-2-medlemsstater Som ett resultat av betydande revisionsarbete utfört av kommissionen för Bulgarien och Rumänien under de huvudsakliga undersökningarna under föregående år har en god revisionstäckning uppnåtts (51,35 % för Bulgarien och 36,51 % för Rumänien). Genomförandet av sammanhållningsfondsprojekt startade generellt senare för dessa två medlemsstater. Som ett resultat av detta är fortfarande 33 av 38 projekt och 57 av 63 projekt öppna i Bulgarien respektive Rumänien. Följaktligen kommer betydande mellanliggande betalningar att göras under 2012 och möjligen även under 2013. Såsom påpekades i generaldirektoratet för regionalpolitiks verksamhetsrapport för 2011 avslöjade de revisioner som genomfördes brister inom området offentlig upphandling (kriterier för urval och tilldelning, tillämpning av tidsfrister, användning av förhandlade förfaranden) och brister i förvaltningskontrollerna. Detta ledde till att kommissionen inledde finansiella korrigeringar - 0,69 miljoner euro i finansiella korrigeringar som rapporterades 2011 för Bulgarien och 0,22 miljoner för Rumänien. The Kommissionen identifierade brister i det bulgariska avvecklingsorganets arbete, lämnade rekommendationer och övervakar situationen noga (som ett resultat av en revision i maj 2011 för vidare bedömning av avvecklingsorganets arbete). För Rumänien har ett revisionsuppdrag som gällde avvecklingsorganets arbete 2009 avslutats med ett yttrande utan förbehåll, vilket ger en god grund för att lita på de avslutsdeklarationer som mottas. 3.4. Övrigt revisionsarbete I övrigt ingick i det revisionsarbete med Sammanhållningsfonden som kommissionen utförde 2011 en undersökning av medlemsstaternas årliga kontrollrapporter enligt artikel 12 i förordning (EG) nr 1386/2002, de årliga sammanfattningarna och en granskning av de nationella systemrevisionsrapporter som medlemsstaterna lämnat in till kommissionen. De mottagna rapporterna analyserades och svar skickades ut till medlemsstaterna med iakttagelser och, i förekommande fall, begäran om ytterligare uppgifter för att i så hög grad som möjligt försäkra sig om korrektheten i det nationella revisionsarbetet. Årliga bilaterala samordningsmöten hålls mellan kommissionen och medlemsstaternas revisionsorgan för att utbyta information om genomförandet av revisionen och diskutera de framsteg som gjorts beträffande urvalskontroller samt uppföljning av revisionsresultat. De möten som gällde revisionsarbete utfört under 2010 hölls under första halvåret 2011. De årliga bilaterala samordningsmötena angående revisionsarbete som genomförts under 2011 hölls under våren 2012. 3.5. Förvaltnings- och kontrollsystem I GD Regionalpolitiks verksamhetsrapport för 2011 bedömdes förvaltnings- och kontrollsystemens funktion (2000–2006) grundat på de rapporterade revisionsyttrandena av medlemsstaternas revisionsmyndigheter och kommissionens egna revisionsresultat. En positiv bedömning gjordes för femton medlemsstater (en delvis). Ett yttrande utan förbehåll avgavs för sammanhållningsfondssystem i fem medlemsstater (Cypern, Estland, Malta, Portugal och Slovenien). För tio medlemsstater avgavs yttranden med förbehåll med måttlig effekt (Bulgarien, Tjeckien, Grekland, Ungern/miljösektorn och tekniska stödprojekt, Irland, Lettland, Litauen, Polen, Rumänien, och Slovakien). För den ungerska transportsektorn avgavs en reservation och ett yttrande med förbehåll med betydande inverkan på grund av den höga felfrekvens som identifierats av det nationella revisionsorganet, resultatet av kommissionens revision (som avslöjade flera oegentligheter inom offentlig upphandlig), identifierade svagheter vid genomförandet av finansiella korrigeringar som rekommenderats av avvecklingsorganet samt brister vid upptäckt och korrigering av oegentligheter på nationell nivå i samband med offentlig upphandling. Dessutom resulterade även de långsamma framstegen för avslutning av det spanska sammanhållningsfondsprojektet, i synnerhet på grund av en hög felnivå av offentlig upphandling som upptäcktes i en stor del av projekten, och de långsamma framstegen av de spanska myndigheterna i frågor som tagits upp av kommissionen i en anseenderelaterad reservation i verksamhetsrapporten för 2011 för alla spanska sammanhållningsfondsprojekt. Tabell 6: Reservationer och finansiella korrigeringar beslutade/överenskomna för Sammanhållningsfonden 2000–2006 per medlemsstat Medlemsstat || Reservation 2010 AAR || Finansiella korrigeringar beslutade/överenskomna (euro) 2011[2] || Reservation 2011 AAR Grekland || NEJ || 1 272 734 || NEJ Irland || NEJ || || NEJ Portugal || NEJ || 4 139 400 || NEJ Spanien || NEJ || - 5 413 806[3] || JA[4] Cypern || NEJ || || NEJ Estland || NEJ || 77 353 || NEJ Lettland || NEJ || || NEJ Litauen || NEJ || 206 765 || NEJ Malta || NEJ || || NEJ Polen || NEJ || 4 796 351 || NEJ Slovakien || NEJ || 922 150 || NEJ Slovenien || NEJ || || NEJ Tjeckien || NEJ || 7 921 142 || NEJ Ungern || JA - transportsektorn || 2 581 124 || JA[5] Bulgarien || JA - 1 projekt || 690 206 || NEJ Rumänien || NEJ || 221 356 || NEJ TOTALT || || 17 414 784 || 4. Oegentligheter som anmälts av medlemsstaterna Eftersom denna rapport omfattar genomförandet under 2011 av sammanhållningsfondsprojekt som antogs under perioden 2000–2006 tas hänsyn endast till anmälningar som gjorts i enlighet med förordning (EG) nr 1831/1994. 64 anmälningar av oegentligheter som omfattade sammanlagt 42 168 842 euro som rör projekt som medfinansierades av EU under ovannämnda period har rapporterats till kommissionen. Ungefär 20 315 177 återstår att återkräva. De flesta fallen rapporterades av Portugal, Grekland och Litauen (19, 14 respektive 8). Polen och Grekland rapporterade dock de högsta summorna (16 miljoner euro respektive 11 miljoner), dvs. ungefär 64 % av den totala summan (se tabell 7). De främsta två typerna av rapporterade oegentligheter är överträdelse för bestämmelserna för offentlig upphandling och icke-stödberättigade utgifter som gäller 54 av de 64 anmälda oegentligheterna (85 %). Tabell 7: Oegentligheter och ekonomisk effekt som rapporterats av medlemsstaterna 2011 i enlighet med förordning (EG) nr 1831/1994 för programplaneringsperioden 2000–2006 Medlemsstat || Antal fall av oegentligheter || Belopp som omfattas || Belopp att återkräva euro || % || euro || % Grekland || 14 || 11 298 028 || 26,79 || 592 581 || 2,92 Irland || 3 || 1 552 044 || 3,68 || || Portugal || 19 || 5 404 973 || 12,82 || || Spanien || 3 || 483 353 || 1,15 || || Cypern || || || || || Estland || || || || || Lettland || || || || || Litauen || 8 || 569 966 || 1,35 || 43 548 || 0,21 Malta || || || || || Polen || 5 || 15 998 132 || 37,94 || 15 739 519 || 77,48 Slovakien || 6 || 2 177 800 || 5,16 || 2 177 800 || 10,72 Slovenien || || || || || Tjeckien || 6 || 4 684 545 || 11,11 || 1 761 729 || 8,67 Ungern || || || || || Bulgarien || || || || || Rumänien || || || || || TOTALT || 64 || 42 168 842 || 100,00 || 20 315 177 || 100,00 5. Utvärdering Kommissionen genomför värdering och utvärdering av alla medfinansierade sammanhållningsfondsprojekt i samarbete med medlemsstaterna. 2011 fortsatte kommissionen utförandet av efterhandsutvärderingen av Sammanhållningsfonden och tidigare Ispa-projekt för programplaneringsperioden 2000–2006. En serie av 5 sammankopplade arbetsprojekt förbereddes i syfte att: a) Bedöma Sammanhållningsfondens och Ispa:s bidrag till utvecklingen av EU:s transportsystem och till att införa EU:s regelverk på miljöområdet samt bedöma hur pass effektivt Ispa bidragit till att förbereda för strukturfonds- och sammanhållningsfondsprogrammen: · De båda instrumentens bidrag till utvecklingen av det transeuropeiska transportnätet under perioden 2000–2006 anses vara betydande och exceptionell när det gäller EU-10. Detta eftersom EU-10-länderna anslöt sig halvvägs genom programplaneringsperioden 2000–2006 och ställdes emot den största utmaningen när det gällde att uppnå en standard i sin nationella infrastruktur som kan jämföras med standarden i andra medlemsstater. · I vägsektorn gav de 99 godkända vägprojekten 4 214 km nya eller reparerade vägar i det transeuropeiska transportnätet och bidrog på så sätt med ungefär 10 % till dess totala längd. Detta bidrag var störst för EU-10-medlemsstaterna där 57 av projekten bidrog med ungefär 20 % till det transeuropeiska transportnätet inom dessa länder. · När det gäller järnväg bidrog de 112 godkända projekten med 8 477 km ny eller reparerat spår/infrastruktur till det transeuropeiska transportnätet vilket motsvarar ungefär 21 % av dess totala längd genom dessa länder. Även i detta fall var det största bidraget till det transeuropeiska transportnätet inom EU-10-länderna där Ispa-projekten förbättrade närmare 40 % (över 6 000 km). · Bedömningen av EU:s regelverk begränsades till områdena för vattenkvalitet och förvaltning (inklusive avloppsvattenrening) och fast avfallshämtning och hantering. Analysen visade att Sammanhållningsfonden och Ispa bidrog betydande till länders behov och deras överensstämmelse med miljöregelverket. Det gavs nya tillgångar eller förlängningar eller uppgraderingar av infrastruktur i vattentillgång, sanitetstjänster och hantering av fast avfall som krävs av länder för att uppfylla EU-direktiven. Även om länder mottog varierande summor i finansiella termer per sektor är det genomsnittliga bidraget till sektorers behov jämförliga med ett bidrag på ungefär 30 % i sektorn för dricksvatten och 38 % i sektorn för avloppsvatten. Bidraget var 25 % för fast avfall där ländernas behov varierade mer betydande och projekten var av mer mångfaldig karaktär. b) Utföra lönsamhetsanalyser i efterhand för ett urval av transport och miljöprogram och identifiera erfarenheter för kommande programplaneringsperioder: · Lönsamhetsanalys för transport: Med hänsyn till projektens inverkan visade analysen att alla projekten levererade valuta för pengarna. Sammanhållningsfondens bidrag krävdes för att låsa upp de ekonomiska förmånerna av dessa projekt. Förmåner från dessa projekt omfattade 8 kategorier (sparad restid, kostnader för fordonsdrift, säkerhetsförbättringar, koldioxidutsläpp, luft och bullerreduktion med mera). Generellt sett är utnyttjandegraden förenliga med målet att bygga upp tillräcklig ledig kapacitet för att ge plats för tillväxt över projektets livstid. Det fanns svårigheter med att fastställa ett direkt orsakssamband mellan investeringarna i transport-infrastruktur och den bredare socioekonomiska inverkan (särskilt relevant för GDP). · Lönsamhetsanalys för miljö: Analysen visade att flera av de miljöinfrastrukturella projekten genomfördes för att uppfylla rättsliga krav. Rättsligt uppfyllande i sig säkerställde inte positiv inverkan i termer av ekonomisk välfärd – i de flesta fall uppfylldes detta genom kostnader som överskred förmåner som kunde beräknas i ekonomiska termer. Av den anledningen kan det vara omöjligt att visa ett positivt nettonuvärde på projektnivå. I de två projekten vars mål var annat än överensstämmelse ansågs fokus på miljö vara relevant för regionens behov. Generellt sett fann bedömningarna att projekt gav upphov till positiva bieffekter när det gäller miljömässig medvetenhet och institutionellt lärande. Efter en kontraktändring av den första av dessa så kallade arbetspaket påbörjades ytterligare två utvärderingar 2011 med fokus på förvaltning och genomförande av Sammanhållningsfonden såväl som en expertgranskning och syntes av den övergripande utvärderingen. 6. Information och offentlighet Från och med den januari 2007 behandlas alla frågor som rör Sammanhållningsfonden inom samordningskommittén för fonderna (COCOF), i enlighet med förordning (EG) nr 1083/2006. Under COCOF:s fyrtiofjärde möte i Bryssel den 21 september 2011 presenterade kommissionen en uppdatering av avslutsprocessen för Sammanhållningsfonden 2000–2006. 2011 fortsatte GD Regionalpolitik att rapportera mycket detaljerat om Sammanhållningsfonden i sin verksamhetsrapport[6] och offentliggöra närmare uppgifter om större projekt, inklusive dem som finansieras av Sammanhållningsfonden, både för perioden 2000–2006 och perioden 2007–2013. Hittills har uppgifter om 238 större projekt offentliggjorts i en särskild sökbar databas på webbplatsen Inforegio. Ytterligare sammanhållningsfondsprojekt finns också tillgängliga på webbplatsen tillsammans med hundratals exempel på andra projekt. Det finns även en särskild publikation med 150 exempel på projekt som medfinansierats via sammanhållnings- och strukturfonderna. [1] SEK(2010) 0405 av den 19 april 2010. [2] Inget belopp att rapporteras 2011 för programplaneringsperioden 1994-1999. [3] Det negativa beloppet är ett resultat av en justering av fondens avräkning när det gäller det som felrapporterades under 2010 för Sammanhållningsfonden. Summan 34 784 766 euro har korrigerats effektivt. [4] Anseenderelaterad reservation för Spanien. [5] Anseenderelaterad reservation för Ungern. [6] Offentliggjord på http://ec.europa.eu/atwork/synthesis/aar/index_en.htm.