Bryssel den 13.1.2005

KOM(2005) 1 slutlig

.

RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET OCH EUROPAPARLAMENTET

OM UTVÄRDERINGEN AV GENOMFÖRANDET AV GEMENSKAPENS STATISTISKA PROGRAM 1998-2002

..

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

SAMMANFATTNING 4

1. Inledning 4

2. Utvärderingsmetodiken – vad skall utvärderas, och hur 4

3. Gemenskapens statistiska program 4

4. Viktigare slutsatser 5

4.1. Gemenskapens statistiska program 1998-2002 har till stor del genomförts föralla EU:s prioriterade och aktuella politikområden 5

4.2. Användartillfredsställelse 6

4.3. Samordning och arbetsplanering 6

4.4. Kvalitet 6

4.5. Ändamålsenlighet - Effektivitet 6

4.6. Genomförande av standarder 7

4.7. Belastning på uppgiftslämnarna 7

4.8. Subsidiaritet 7

4.9. Avvägning mellan behov och resurser 7

4.10. Utvärdering och övervakning av framsteg 7

5. rekommendationer 7

5.1. Förbättra prioriteringen i gemenskapens statistiska system 7

5.2. Minska tidscykeln för statistiska processer 7

5.3. Finn en lämplig metod att arbeta med 25 länder enligt målen för varje område 8

5.4. Förbättra mätningen av Eurostats prestationer 8

5.5. Fastställ skicklighet och kunskap hos förvaltningen i gemenskapens statistiska system för att genomföra gemenskapens statistiska program 8

5.6. Fastställ kompetenscentrum i gemenskapens statistiska system för att lägga ut statistikarbete på entreprenad 8

5.7. Se över spridningspolitiken 8

5.8. Precisera Eurostats kvalitetssäkringsplan 8

5.9. Rationalisera statistikproduktionen 9

HUVUDRAPPORT 10

Inledning 10

Utvärderingsmetodik – vad skall utvärderas, och hur 10

Gemenskapens statistiska program 12

Utvärdering av genomförandet av gemenskapens statistiska program 1998-2002 13

Utvärdering av programstrategierna 22

Subsidiaritetsprincipen 26

Avvägning mellan behov och resurser 26

Rekommendationer 28

LITTERATURFÖRTECKNING 31

ORDLISTA 33

DETALJERAD UTVÄRDERING AV POLITIKEN 37

FRI RÖRLIGHET FÖR VAROR 37

JORDBRUK 42

FRI RÖRLIGHET FÖR PERSONER, TJÄNSTER OCH KAPITAL 49

TRANSPORTER 54

EKONOMISK OCH MONETÄR POLITIK 63

GEMENSAM HANDELSPOLITIK 69

SOCIALPOLITIK, UTBILDNING, YRKESUTBILDNING OCH UNGDOMSFRÅGOR 75

KULTUR 82

FOLKHÄLSA 84

KONSUMENTSKYDD 88

TRANSEUROPEISKA NÄT 91

INDUSTRI 96

EKONOMISK OCH SOCIAL SAMMANHÅLLNING 101

FORSKNING OCH TEKNISK UTVECKLING 104

MILJÖ 108

SAMARBETE MED TREDJE LAND 113

SAMMANFATTNING

1. INLEDNING

Detta dokument är den utvärdering av gemenskapens statistiska program (Community Statistical Programme, CSP) 1998-2002 som begärs i artikel 4 i rådets beslut av den 22 december 1998 om gemenskapens statistiska program 1998-2002[1]:

Artikel 4:

”I slutet av den period som omfattas av programmet skall kommissionen, efter att ha rådgjort med Kommittén för det statistiska programmet, lägga fram en rapport med en utvärdering av genomförandet av programmet, där synpunkter från oberoende experter beaktas. Denna rapport skall färdigställas före utgången av år 2003 och skall därefter läggas fram för Europaparlamentet och rådet.”

2. UTVÄRDERINGSMETODIKEN – VAD SKALL UTVÄRDERAS, OCH HUR

Den metodik som används i denna rapport, vilken har utarbetats internt, bygger på information som har samlats in enligt följande metoder:

- Sammanställning och analys av befintlig information om gemenskapens statistiska program.

- Användning av externa granskningar av oberoende experter.

- Användning av interna granskningar med beaktande av såväl användarnas som partnernas synpunkter[2].

Utvärderingen tar upp följande frågor:

- Verkställande av gemenskapens statistiska program enligt gemenskapens politik för genomförande av standarder och metoder, leverans av statistiktjänster till EU:s institutioner och medlemsstater, spridning av statistisk information och statistikstöd.

- Programstrategiernas mål.

- Subsidiaritet.

- Avvägning mellan behov och resurser.

3. GEMENSKAPENS STATISTISKA PROGRAM

Uppdraget för Eurostat och, i vidare mening, hela gemenskapens statistiska program är ”att förse Europeiska unionen med statistiktjänster av hög kvalitet”.

Enligt rådets förordning av den 17 februari 1997 om gemenskapsstatistik[3] skall ett statistiskt program utarbetas för gemenskapen ”i vilket inriktningen, huvudområdena och målen för de åtgärder som planeras under en tid som inte överstiger fem år skall bestämmas.”

Femårsprogrammet för 1998-2002 är det femte successiva programmet på medellång sikt som Eurostat utarbetat. Femårsprogrammen stöds av årliga program som anger mera detaljerade mål för arbetet under respektive år.

4. VIKTIGARE SLUTSATSER

4.1. Gemenskapens statistiska program 1998-2002 har till stor del genomförts för alla EU:s prioriterade och aktuella politikområden

Prioriterade politikområden:

Utvidgningen

Enligt det första utkastet till rapport om övervakning och preliminär utvärdering av Europeiska unionens föranslutningsinstrument Phare i statistiken som gjordes av ett fristående konsortium har programmet uppnått sina allmänna mål att stärka institutionernas statistikleverans i allmänhet och särskilt i samband med föranslutningen. Vidare engagerar programmet ett nätverk av statistiker på individuell och institutionell nivå, vilket är nödvändigt för att producera jämförbar statistik. Fullständig överensstämmelse med EU:s statistiska standarder har dock inte uppnåtts vid slutet av 2002 men planeras till anslutningsdagen. Vid slutet av år 2002 hade uppgifter samlats in enligt EU-standarder för nästan alla statistikområden i anslutnings- och kandidatländerna.

Ekonomiska och monetära unionen

I samband med att euron infördes ställdes Eurostat och medlemsstaterna inför en enorm ökning i efterfrågan på makroekonomisk statistik: Först konvergenskriterierna för inträde i euroområdet och därefter makroekonomisk statistik av skiftande slag för penningpolitikens utformning och förvaltning. En benchmarkjämförelse med USA visade att aktualiteten och antalet tillgängliga makroekonomiska serier för euroområdet måste förbättras. Den nya efterfrågan gällde främst kortfristiga indikatorer, där betydande framsteg har gjorts när det gäller uppgifternas tillgänglighet och kvalitet. Läget är dock inte helt tillfredsställande. Stora förbättringar väntas i uppgifternas omfattning och aktualitet utom för harmoniserade index för konsumentpriser (HIKP), som redan uppfyllde viktiga användarkrav.

Vid slutet av år 2002 kunde Eurostat offentliggöra uppgifter för kandidatländerna för flertalet euroindikatorer. Alla var offentliggjorda 2003.

Konkurrenskraft, tillväxt och sysselsättning

Gemenskapens statistiska system (Community Statistical System, CSS) har snabbt reagerat på de nya krav som ställdes inför toppmötet i Lissabon. En serie strukturella indikatorer har tagits fram, och förbättringar av metodiken pågår.

All politik:

- Nya metoder och standarder utvecklades och genomfördes under perioden (50 % av den statistiska lagstiftning som gällde den 16 september 2003 utarbetades och antogs under perioden).

- Leveransen av statistiktjänster förbättrades betydligt med en ökad volym av tillgänglig information (+ 300 miljoner; + 215 %) och information av bättre kvalitet. Nya metoder har dock inte genomförts helt. Uppgifternas aktualitet är långtifrån fullt tillfredsställande.

- Tack vare statistiktjänsternas förbättrade kvalitet har informationstjänsterna online (webbplats, databaser online) ökat och publikationsprogrammet rationaliserats.

- Statistikstöd gavs inte enbart till medlemsstaterna för att förbättra gemenskapens nuvarande statistiska system utan också i stor utsträckning till kandidatländerna så att de kunde uppfylla EU:s statistikförordningar. En betydande och nödvändig del av Eurostats arbete under perioden ägnades åt detta stöd.

4.2. Användartillfredsställelse

Enligt externa undersökningar av användartillfredsställelsen och de löpande granskningarna[4] är användarna överlag nöjda med Eurostat och dess tjänster. Användarna tycker att förändringen i tjänstens allmänna kvalitet är bra.

4.3. Samordning och arbetsplanering

Enligt de löpande granskningar som gjordes under perioden betraktar partnerna planerings- och samordningsfunktionerna i gemenskapens statistiska system som tillräckliga, även om det finns skillnader mellan domäner. Alla partner uppskattar förbättringarna i den allmänna nivån på samarbetet och samordningen i gemenskapens statistiska system och förbättringarna i den nationella statistikproduktionen.

4.4. Kvalitet

Kulturen har förändrats mot kvalitet i gemenskapens statistiska system med en bättre bedömning och övervakning av kvaliteten. Allmänt sett är relevans, exakthet, tillförlitlighet och jämförbarhet de starka sidorna, medan uppgifternas aktualitet och tillgänglighet är de största svagheterna. Det är inte klart om de investeringar som har gjorts i gemenskapens statistiska system för att förbättra uppgifternas aktualitet räcker till för att uppfylla användarnas förväntningar.

4.5. Ändamålsenlighet - Effektivitet

Gemenskapens statistiska program anses vara effektivt eftersom det ger de väntade resultaten.

De utvärderingsverktyg som används medger inte någon egentlig bedömning av effektiviteten i gemenskapens statistiska program. Den snabba utvecklingen av nya statistiska metoder och genomförandet av dessa på senare tid ger intryck av att de effektivitetsvinster som kan nås skulle vara betydande när de statistiska processerna optimeras.

4.6. Genomförande av standarder

På flera statistikområden har samarbete med internationella organisationer om klassifikationer gjort att europeisk statistik lättare kan jämföras med statistik från andra delar av världen.

4.7. Belastning på uppgiftslämnarna

På några statistikområden finns det tecken på att belastningen på uppgiftslämnarna minskat. Nya statistikbehov kan dock ha ökat den totala belastningen på uppgiftslämnarna under perioden.

4.8. Subsidiaritet

Subsidiaritetsprincipen har iakttagits i gemenskapens statistiska program 1998-2002.

4.9. Avvägning mellan behov och resurser

De nya områden som prioriterats i den statistiska verksamheten fick inte tillräckliga nya resurser. Ingen statistisk verksamhet avvecklades.

4.10. Utvärdering och övervakning av framsteg

Denna har utvecklats betydligt sedan år 2000. Flera externa och interna utvärderingar har lett till rekommendationer (t.ex. löpande granskning av gemenskapens statistiska system och av den externa handeln). Enligt uppföljningen av förbättringsinsatserna i april 2003 var dittills 70 % av de rekommenderade åtgärderna genomförda eller höll på att genomföras.

5. REKOMMENDATIONER

5.1. Förbättra prioriteringen i gemenskapens statistiska system

Det verkade vara mycket svårt och komplicerat att prioritera. Det rekommenderas att gemenskapens statistiska system godkänner och använder en prioriteringsmetodik som beaktar nuvarande och nya verksamheter och nyckelkriterier såsom politiska prioriteringar på EU-nivå, relevans, uppgifternas kvalitet, finansieringsbaser och kostnadskonsekvenser, vilket skulle ge en bättre programmering.

5.2. Minska tidscykeln för statistiska processer

Finn den bästa avvägningen mellan nationella behov och EU:s behov, vilket leder till att en eller två av följande åtgärder väljs:

- Systematisk utvärdering av förfarandena för datainsamling inom gemenskapens statistiska system från datakvalitets- och kostnadssynpunkt och när nya metoder utvecklas.

- Val av ett förfarande för datainsamling som bygger på sampel på EU-nivå när en förhandsbedömning klart visar större fördelar för gemenskapens statistiska system ifråga om datakvalitet och kostnader.

- Offentliggörande av tidigast möjliga skattningar av totalsiffror för EU.

5.3. Finn en lämplig metod att arbeta med 25 länder enligt målen för varje område

Generellt bör man snabbt ta fram lämpliga metoder för att arbeta med 25 organisationer. Användning av informationsteknik eller ett mandatbaserat representationssystem är också ett alternativ till traditionella arbetsgrupper.

5.4. Förbättra mätningen av Eurostats prestationer

Sex resultatindikatorer fastställdes och användes för att bedöma Eurostats prestationer. Ingen indikator fastställdes dock för Eurostats årliga produktion och Eurostats resurser. Detta kommer att vara av stort värde för att mäta förbättringar av effektiviteten i organisationen och gemenskapens statistiska program.

5.5. Fastställ skicklighet och kunskap hos förvaltningen i gemenskapens statistiska system för att genomföra gemenskapens statistiska program

I kunskapsbaserade organisationer som Eurostat och gemenskapens statistiska system är det strategiskt viktigt att personalens skicklighet och kunskap stämmer överens med arbetsplan och prioriteringar.

I Eurostat motsvarar den tid som går åt för att utveckla en metodik den normala perioden för ett arbete. Följaktligen bör kunskap och skicklighet utnyttjas till förmån för gemenskapens statistiska system och inte gå förlorad vid personalförändring. Utnyttjande av skicklighet och kunskap på teamnivå skulle förbättra projektens hållbarhet.

5.6. Fastställ kompetenscentrum i gemenskapens statistiska system för att lägga ut statistikarbete på entreprenad

Vissa nationella statistikbyråer har utvecklat expertis på mycket specifika områden med större resursvolym än Eurostats. Man bör fastställa vilka egenskaper som krävs hos kompetenscentrum, förteckna potentiella sådana i Europa och göra en grundlig förstudie från statistisk, administrativ och finansiell synpunkt.

5.7. Se över spridningspolitiken

En översyn av spridningspolitiken bör klart inriktas på en betydande förbättring av tillgången till uppgifter genom gratis webbtjänster, vilket medför investeringar i referensdatabaserna. För att öka användartillfredsställelsen bör också användarvänligheten, kvaliteten på metadata och kvalitetsindikatorerna för data förbättras.

5.8. Precisera Eurostats kvalitetssäkringsplan

Eurostats kvalitetssäkringsplan skall beskriva alla åtgärder som vidtagits för att upprätthålla kvaliteten på de uppgifter Eurostat producerar enligt modell av internationella organisationer. Den skall ta hänsyn till planeringen när det gäller arbetsprocesser och kvalitetsregistrering. Dokumentet skall också söka fastställa potentiella åtgärder för att förbättra de statistiska processernas prestation och tillförlitlighet.

5.9. Rationalisera statistikproduktionen

Rationalisera de statistiska produktionsprocesserna och systemen för att förbättra effektiviteten när gemensamma åtgärder (insamling, validering, sammanställning och spridning av uppgifter) har identifierats och när gemensamma åtgärder kan ge skalfördelar.

HUVUDRAPPORT

Inledning

Detta dokument är den utvärdering av gemenskapens statistiska program 1998-2002 som krävs i artikel 4 i rådets beslut av den 22 december 1998 om gemenskapens statistiska program 1998-2002[5]

Artikel 4:

”I slutet av den period som omfattas av programmet skall kommissionen, efter att ha rådgjort med Kommittén för det statistiska programmet, lägga fram en rapport med en utvärdering av genomförandet av programmet, där synpunkter från oberoende experter beaktas. Denna rapport skall färdigställas före utgången av år 2003 och skall därefter läggas fram för Europaparlamentet och rådet.”

Rapporten är indelad i 8 kapitel och börjar med denna inledning.

Kapitel 2 beskriver det metodiska tillvägagångssätt som tillämpats för att utvärdera genomförandet av gemenskapens statistiska program.

Kapitel 3 beskriver hur gemenskapens statistiska program fungerar och sambandet med de årliga arbetsprogrammen.

Kapitel 4 och kapitel 5 ger en bedömning av genomförandet av gemenskapens statistiska program.

Kapitel 6 handlar om hur subsidiaritetsprincipen iakttagits.

Kapitel 7 beskriver avvägningen mellan behov och resurser under perioden.

Kapitel 8 ger viktigare rekommendationer.

Utvärderingsmetodik – vad skall utvärderas, och hur

Detta kapitel beskriver det metodiska tillvägagångssätt som tillämpats för att utvärdera genomförandet av gemenskapens statistiska program 1998-2002.

Den metodik som används i denna rapport, som utarbetats internt, bygger på information som har samlats in enligt följande metoder:

- Sammanställning och analys av befintlig information om gemenskapens statistiska program.

- Användning av externa granskningar av oberoende experter.

- Auktoritativ extern granskning av jordbruksstatistik.

- Extern halvtidsutvärdering av Medstat-statistik.

- ECB:s kvalitetsrapport om allmän ekonomisk statistik.

- Övervakning och preliminär utvärdering av EU:s föranslutningsinstrument Phare i statistiska termer.

- Användning av interna granskningar med beaktande av såväl användarnas som partnernas synpunkter.

En fullständig litteraturförteckning finns i bilaga 1.

Som denna rapport visar är programmet tyvärr inte uppbyggt så att utvärderingen kan bygga på standardiserade eller allmänt accepterade metoder. Man måste använda andra metoder än de som allmänt accepteras för EU:s utgiftsprogram. Gemenskapens statistiska program för 2003-2007 utformades så att det kan utvärderas enligt kommissionens utvärderingsstandarder.

Utvärderingen tar upp följande frågor:

- Genomförande av gemenskapens statistiska program enligt gemenskapens politik.

- Programstrategiernas mål.

- Subsidiaritet.

- Avvägning mellan behov och resurser.

- Genomförande av gemenskapens statistiska program enligt gemenskapens politik

För varje statistiskt tema och efter konsolidering för vart och ett av EU:s politiska områden har genomförandet av gemenskapens statistiska program analyserats i fyra grundfunktioner.

- Genomförande av standarder och metoder för att producera europeiska data som är jämförbara, tillförlitliga och relevanta.

- Leverans av statistiktjänster till EU:s institutioner och medlemsstaterna som stöder idéutveckling, genomförande, uppföljning och utvärdering av gemenskapens politik.

- Spridning av statistisk information till allmänheten, företag och andra användare i Europa, för att bedöma deras beslutsfattande.

- Statistikstöd till utvecklingsländer och länder i övergång till moderna ekonomier.

- Programstrategiernas mål

Målet för gemenskapens statistiska program har bedömts med hjälp av följande frågor:

Mål | Frågor |

Användartillfredsställelse | I vilken grad har användartillfredsställelsen ökat under perioden? |

Prioriteringar - arbetsplanering | I vilken grad har arbetsplaneringen förbättrats under perioden? |

Kvalitet | I vilken grad har datakvaliteten förbättrats under perioden? |

Samordning | I vilken grad har samordningen förbättrats under perioden |

Effektivitet | I vilken grad är programmet effektivt? |

Belastning på uppgifts-lämnarna | I vilken grad har belastningen på uppgiftslämnarna minskat under perioden? |

Internationella standarder | I vilken grad är gemenskapens statistik nu mera jämförbar med statistik från andra delar av världen? |

Subsidiaritet

I vilken grad har subsidiaritetsprincipen iakttagits under perioden?

Avvägning mellan behov och resurser

I vilken grad har gemenskapens statistiska system[6] vägt behovet av information för gemenskapens politiska syften mot de resurser som krävs på såväl EU-nivå som nationell och regional nivå?

Gemenskapens statistiska program

Uppdraget för Eurostat och, i vidare mening, hela gemenskapens statistiska program är ”att förse Europeiska unionen med statistiktjänster av hög kvalitet”.

Enligt rådets förordning (EG) nr 322/97 av den 17 februari 1997 om gemenskapsstatistik[7] skall ett statistiskt program utarbetas för gemenskapen ”i vilket inriktningen, huvudområdena och målen för de åtgärder som planeras under en tid som inte överstiger fem år skall bestämmas”.

Femårsprogrammet för 1998-2002 är det femte i raden av arbetsprogram på medellång sikt som Eurostat utarbetat. Femårsprogrammen stöds av årliga program som anger mera detaljerade mål för arbetet under respektive år.

Utformningen av gemenskapens statistiska program vilar på rådets förordning om gemenskapsstatistik[8] som bildar en rättslig ram för produktionen av gemenskapsstatistik. Gemenskapens statistiska program är ramprogram för all statistik som produceras på gemenskapsnivå. Den logiska grunden för gemenskapens statistiska program är klar, då det finns ett behov av att producera statistik med paneuropeisk räckvidd som hjälper offentliga myndigheter att utforma sin politik.

Oberoende av de olika organ och arbetsgrupper som medverkar i utarbetandet av gemenskapens statistiska program på olika stadier är det klart att det är rådet som godkänner det. Utarbetande och samordning av programmet vilar i hög grad på Kommittén för det statistiska programmet (KSP), vilket framhålls i artikel 2 i rådets beslut 89/382/EEG om inrättande av en kommitté för Europeiska gemenskapernas statistiska program[9]: ”Kommittén skall bistå kommissionen vid den övergripande samordningen av de fleråriga statistiska programmen för att säkerställa att de åtgärder som vidtas är förenliga med dem som fastställs i de nationella statistiska programmen.”

Utvärdering av genomförandet av gemenskapens statistiska program 1998-2002

Slutsatser om genomförandet av gemenskapens statistiska program 1998-2002

Gemenskapens statistiska program 1998-2002 har i stort sett genomförts för all prioriterad och aktuell EU-politik.

All politik:

- Nya metoder och standarder utvecklades och genomfördes under perioden (58 % av den statistiska lagstiftning som gällde den 16 september 2003 utarbetades och antogs under perioden).

- Leveransen av statistiktjänster förbättrades betydligt med en ökad volym av tillgänglig information (+ 300 miljoner; + 215 %) och information av bättre kvalitet. Nya metoder har dock inte genomförts helt. Uppgifternas aktualitet är långt ifrån fullt tillfredsställande.

- Tack vare statistiktjänsternas förbättrade kvalitet har informationstjänsterna online (webbplats, databaser online) ökat och publikationsprogrammet rationaliserats.

- Statistikstöd gavs inte enbart till medlemsstaterna för att förbättra gemenskapens nuvarande statistiska system utan också i stor utsträckning till kandidatländerna så att de kunde uppfylla EU:s statistikförordningar. En betydande och nödvändig del av Eurostats arbete under perioden ägnades åt detta stöd.

Viktigare statistiska mål för gemenskapens politik och resultat

Prioriteringar

Nedan anges de viktigaste statistiska målen för var och en av gemenskapens politiska prioriteringar med en bedömning av genomförandet av gemenskapens statistiska program, på vissa områden med hjälp av synpunkter från fristående experter. I bilaga 2 görs en grundlig utvärdering av varje politiskt område i enlighet med metodiken.

Ekonomiska och monetära unionen

Viktiga statistiska mål : att uppfylla stabilitets- och tillväxtpaktens statistikkrav, kortfristiga indikatorer på efterfrågan, produktion, aktivitet på arbetsmarknaden och kostnader.

Resultat : I samband med att euron infördes ställdes Eurostat och medlemsstaterna inför en enorm ökning i efterfrågan på makroekonomisk statistik: Först konvergenskriterierna för inträde i euroområdet och därefter makroekonomisk statistik av skiftande slag för penningpolitikens utformning och förvaltning. En benchmarkjämförelse med USA visade att antalet tillgängliga makroekonomiska serier för euroområdet och deras aktualitet måste förbättras. Den nya efterfrågan gällde främst kortfristiga indikatorer, där betydande framsteg har gjorts när det gäller uppgifternas tillgänglighet och kvalitet på alla områden: nationalräkenskaper, priser, finansräkenskaper och betalningsbalans.

För att samordna ländernas reaktion på utmaningen, särskilt för kortperiodisk statistik, antog rådet en handlingsplan för EMU. Senare gjorde rådet följande sammanfattning av framstegen i genomförandet av handlingsplanen för EMU (15 januari 2003) - rådets slutsatser.

”Rådet godkände Ekonomiska och finansiella kommitténs femte lägesrapport om informationskraven inom EMU. I rapporten granskas framsteg i genomförandet av handlingsplanen för statistikkrav för EMU (EMU:s handlingsplan), godkänd av Ecofinrådet i september 2000, och framsteg med den ursprungliga rapporten från Monetära kommittén om informationskrav i EMU vilken Ecofinrådet godkände i januari 1999. Rådet anser att ett antal medlemsstater fortfarande måste anstränga sig mer för att uppfylla sina plikter enligt EMU:s handlingsplan, så att det statistiska underlaget för ekonomisk och monetär politik i EMU/EU kan förbättras. De mål på flera statistikområden som ställdes upp till utgången av 2001 eller 2002 har ännu inte nåtts. Även om tydliga förbättringar har konstaterats återstår mer att göra, särskilt i Spanien och Italien och till en mindre del i Frankrike. För att behovet av analys land för land skall kunna tillgodoses måste även Grekland, Irland, Luxemburg och Portugal göra mer. Angelägna områden är nationella kvartalsredovisningar per institutionell sektor (hushåll och företag), offentliga utgifter och intäkter kvartalsvis, arbetsmarknadernas krav, industrins orderingång och uppgifter om extern handel. Rådet anser vidare att de statistiska prioriteringarna måste omprövas för att avhjälpa de brister som påpekas i Monetära kommitténs ursprungliga rapport och att medlemsstaterna bör göra ett antal samordnade insatser, särskilt när det gäller kommissionens förteckning över viktigare europeiska ekonomiska indikatorer, statistiken för betalningsbalansen och tjänstestatistiken.

Rådet uppmanar statistikkontoren i medlemsstaterna att prioritera erforderliga insatser. En uppföljningsrapport som även avser de anslutande staterna bör läggas fram år 2004”.

Beträffande de finansiella konvergenskriterierna enligt Maastrichtavtalet övervakade Eurostat regelbundet kvaliteten på den rapporterade skuldsättnings- och underskottsstatistiken och meddelade ett stort antal beslut om behandlingen av viktiga transaktioner. Dessa beslut är dessutom kodifierade i ”ENS 95 handledning över offentligt underskott och offentlig skuldsättning”, där kvalitetsstandarder för EDP-rapportering fastställs.

Betalningsbalansstatistik sammanställs i nära samordning med ECB som ett sekundärt konvergenskriterium för EMU.

Handlingsplanen för EMU omfattade inte harmoniserade konsumentprisindex, eftersom dessa redan ansågs ha tillräcklig kvalitet för att uppfylla de viktigaste användarnas behov. Införandet av HIKP för eurozonen (det s.k. MUICP) år 1998 betraktades som en milstolpe på vägen mot EMU:s tredje fas.

Ekonomisk, monetär och finansiell statistik för anslutningsländerna

- Alla anslutningsländer sammanställer sina nationalräkenskaper på grundval av ENS 95.

- Med början i januari 2001 har alla anslutningsländer offentliggjort detaljerade harmoniserade konsumentprisindex.

- De betalningsbalansdata som levereras blir allt mera aktuella och exakta.

- Betydande insatser krävs fortfarande för att talen för regeringens skuldsättning och underskott skall stämma överens med redovisningsreglerna i ENS 95.

- När det gäller extern handel krävs ytterligare framsteg för att uppfylla EU:s krav för Extrastat och Intrastat från anslutningstillfället.

Vid slutet av 2002 fanns uppgifter tillgängliga för flertalet euroindikatorer. De offentliggjordes först i början av år 2003.

Konkurrenskraft, tillväxt och sysselsättning

Viktiga statistiska mål : företagens kostnads- och produktionsstruktur och arbetsmarknadens struktur.

Resultat: Gemenskapens politiska krav på konkurrenskraft, tillväxt och sysselsättning rör många olika statistikområden. Betydande framsteg har gjorts på flertalet av dessa områden. Ett särskilt viktigt initiativ som preciserade en serie stimulerande långsiktiga mål för Europeiska unionen infördes efter toppmötet i Lissabon. En förteckning över cirka 100 strukturella indikatorer har utformats särskilt i samarbete med andra avdelningar i kommissionen för att övervaka framstegen i att uppnå dessa mål. Den kombinerar huvudindikatorerna från statistikområdena allmän ekonomisk utveckling, sysselsättning, innovation och forskning, ekonomiska reformer, social sammanhållning och miljö i en serie statistiska data. De strukturella indikatorerna har utvecklats till en av de mest besökta delarna av Eurostats webbplats.

Redan vid utgången av år 2002 hade strukturella indikatorer visat sig kunna ge en ganska omfattande översikt av konkurrenskraft, tillväxt och sysselsättning. Intensivt arbete krävs dock ännu för att komplettera indikatorserien, förbättra uppgifternas kvalitet och ge harmoniserade definitioner i nära samarbete med kommissionens tjänstemän och berörda medlemsstater.

Europeiska unionens utvidgning

Viktiga statistiska mål : betydande efterfrågan på tillförlitlig och jämförbar statistisk information för kandidatländerna.

Resultat : Enligt det första utkastet till rapport om övervakning och preliminär utvärdering av Europeiska unionens föranslutningsinstrument Phare i statistiken som gjordes av ett fristående konsortium har programmet uppnått sina allmänna mål att stärka institutionernas statistikleverans i allmänhet och särskilt i samband med föranslutningen. Vidare engagerar programmet ett nätverk av statistiker på individuell och institutionell nivå, vilket är nödvändigt för att producera jämförbar statistik. Fullständig överensstämmelse med EU:s statistiska standarder har dock inte uppnåtts vid slutet av 2002 men planeras till anslutningsdagen. Vid slutet av år 2002 hade data samlats in enligt EU-standarder för nästan alla statistikområden i anslutnings- och kandidatländerna.

Nya EU-initiativ under perioden 1998-2002

Hållbar utveckling

Resultat : Eurostat bidrog till de definitioner och metoder som används i UNCSD:s indikatorserie. Ett seminarium hölls år 1998 om testning av UNCSD:s lista över indikatorer på hållbar utveckling. År 2001 offentliggjordes en publikation med indikatorer på hållbar utveckling som bygger på UNCSD-serien. Ett seminarium hölls gemensamt med FN/ECE och Statistics Canada om metodfrågor för hållbar utveckling på miljöområdet. Sedan EU:s strategi för hållbar utveckling antagits vid Europeiska rådets möte i Göteborg (juni 2001) bildade KSP en arbetsgrupp för att ta fram en EU-specifik serie indikatorer på hållbar utveckling. Samtliga medlemsstater och flertalet anslutningsländer har utformat nationella strategier för hållbar utveckling och utarbetat en serie indikatorer för dessa. Strategierna avspeglar medlemsstaternas egna prioriteringar och kan avvika från EU:s. En studie som skall offentliggöras år 2004 beskriver de 15 EU-staternas erfarenheter på detta område.

Livsmedelssäkerhet

Resultat: Eurostat har genomfört sitt program, vilket innebar att man började tillhandahålla en förteckning över befintliga uppgifter och metoder, utveckla dem och inrätta ett fullständigt system, med undvikande av dubblering, för att ta fram relevant, tillförlitlig och väldokumenterad information av god kvalitet till politiskt ansvariga och konsumenter. Samarbete etablerades också med GD Hälsa och konsumentskydd, särskilt beträffande datautbyte och fastställande av prioriteringar.

Socialt utanförskap och fattigdom

Resultat : Gemenskapens statistiska system har inlett ett viktigt arbete på detta politikområde under direkt påverkan av toppmötena i Cardiff och Luxemburg. Eurostat söker skaffa de resurser som krävs för att kunna fortsätta detta arbete.

Arbetet med fattigdom och socialt utanförskap koncentreras på att konsolidera metodiken på inkomstfattigdom och dess samband med indikatorerna på deprivation, bland annat longitudinell analys och absolut fattigdom. Uppgifterna har samlats in i samarbete med kandidatländerna. Från och med år 2000 har åtta nummer av Statistics in focus publicerats på detta område.

E-Europa – E-ekonomi

Resultat : Detta är ett område där det har varit absolut nödvändigt att göra tidiga insatser för att fylla statistikbehovet. Det förberedande arbetet med definitioner och metoder följdes år 2002 av nödvändiga investeringar i insamling av de indikatorer som behövs för att mäta inverkan av denna företeelse på näringslivet. Fortsatt arbete behövs för att se till att de makroekonomiska nyckelindikatorerna avspeglar e-handeln korrekt. Dessutom har den ökande e-handeln i sig stor potential att direkt förse gemenskapens statistiska system med bearbetbara indikatorer. Fem Statistics in focus om informationssamhället gavs ut år 2002.

Euroindikatorer och strukturella indikatorer

Resultat : Genom att skapa webbplatser för euroindikatorer och strukturella indikatorer har Eurostat uppfyllt ofta förekommande krav på att kombinera de indikatorer som är relevanta för specifika politikområden till en enda serie statistiska indikatorer.

Euroindikatorerna kombinerar delårsindikatorerna från företagens opinionsundersökningar, nationalräkenskaper, betalningsbalansstatistik, monetär och finansiell statistik, prisstatistik, företagens kortperiodiska statistik samt arbetsmarknadsstatistik för att ge en översikt av de olika faktorer som är viktiga för utformningen av den monetära och ekonomiska politiken.

De strukturella indikatorerna kombinerar indikatorerna på allmän ekonomisk utveckling, sysselsättning, innovation och forskning, ekonomiska reformer, social sammanhållning och miljö för att ge en översikt av konkurrenskraft, tillväxt och sysselsättning. Båda webbplatserna har väsentligt förbättrat tillgången på statistisk information för politiskt ansvariga och den berörda allmänheten.

Migration/asyl

Resultat : arbetsprogrammet har genomförts på följande områden:

- En ny insamling av månatliga data om asyl och illegal migration har startats och utvidgats till att omfatta länderna i Central- och Östeuropa samt Island och Norge. Man har arbetat på att utvidga publiceringen av dessa data.

- Omfattande stöd har getts till länder i MED-MIGR-programmet.

- Den årliga insamling av migrationsdata och demografiska data som bedrivs gemensamt av FN, UNSD, ILO och Europarådet omfattar nu EU:s medlemsstater, EFTA-länderna och länderna i Central- och Östeuropa.

Benchmarking av forsknings- och innovationspolitik

Resultat : Som en uppföljning av slutsatserna från toppmötet i Lissabon har Eurostat i nära samarbete med de nationella statistikinstituten satt igång ett stort arbete med att utveckla benchmarkingindikatorer, varför harmoniserad statistik bör bli vanligare på detta område i en nära framtid.

För en bedömning av nuvarande gemenskapspolitik, se bilaga 2

Genomförande av nya standarder och metoder

Betydande resultat har uppnåtts för all prioriterad och aktuell politik i utvecklingen av nya metoder i samarbete med internationella organisationer. De framsteg som gjorts illustreras av att kommissionen antog ett betydande antal rättsakter åren 1998-2002. Följande tabell visar vikten av det arbete som gjorts för att förbättra det statistiska systemet. Betydande resultatet har nåtts för statistik från det sociala området, transporter, industri, tjänster och turism. Beträffande statistik från områdena ekonomi och finans, extern handel och jordbruk, där mycket arbete gjordes redan i det förra programmet, infördes också ett stort antal nya metoder och förbättringar.

Större områden | Totala antalet gällande statistiska rättsakter den 16/9 2003 | Antal statistiska rättsakter som antogs och utarbetades under perioden | Andel av de statistiska rättsakterna som antogs och utarbetades under perioden |

Allmänt | 15 | 6 | 40 % |

Jordbruk | 77 | 34 | 44 % |

Utrikeshandel | 29 | 18 | 62 % |

Ekonomi och finans | 51 | 34 | 67 % |

Energi och miljö | 3 | 1 | 33 % |

Industri, tjänster och turism | 27 | 23 | 85 % |

Kol och stål | 11 | 2 | 18 % |

Befolkning och sociala villkor | 24 | 22 | 92 % |

Transport | 14 | 11 | 79 % |

Forskning och utveckling | 1 | 1 | 100 % |

Kommittéer | 12 | 0 | 0 |

SUMMA | 264 | 152 | 58 % |

Leverans av statistiktjänster

Det stora antalet metoder som antagits gav alltså en ökad mängd tillgänglig information. Under 1998-2002 infördes 42 nya statistikområden för att uppfylla behoven för EU:s politik. Vid slutet av år 2002 insamlades och spreds data på cirka 100 statistikområden.

Volymen av tillgängliga statistiska värden ökade 3,15 gånger till strax under 300 miljoner (Comext ej inräknad). Detta innebär en ökning med 215 % jämfört med utgången av 1997. Den ökade mängden tillgängliga uppgifter är av värde för flertalet politiska områden, särskilt sådana som inte fanns vid periodens början.

Tabell: Antal tillgängliga statistiska värden i statistikdatabasen New Cronos:

31/12 1997 | 31/12 2002 | Skillnad | Tillväxt i % |

Allmän statistik | 5 265 519 | 15 232 014 | 9 966 495 | 189 % |

Ekonomi och finans | 19 803 181 | 35 874 319 | 16 071 138 | 81 % |

Befolkning och sociala villkor | 17 764 801 | 48 283 943 | 30 519 142 | 172 % |

Industri, handel och tjänster | 14 499 062 | 47 523 859 | 33 024 797 | 228 % |

Jordbruk och fiske | 34 577 739 | 127 065 650 | 92 487 911 | 267 % |

Extern handel | 127 597 | 5 384 139 | 5 256 542 | 4 120 % |

Transport | 2 460 414 | 14 216 433 | 11 756 019 | 478 % |

Miljö och energi | 26 809 | 3 135 949 | 3 109 140 | 11 597 % |

Vetenskap och teknik | 69 976 | 1 130 909 | 1 060 933 | 1 516 % |

94 595 098 | 297 847 215 | 203 252 117 | 215 % |

Källa: New Cronos Monthly Reports

När det gäller data över extern handel har mer än två miljarder statistiska värden för EU och mer än 600 miljoner för kandidatländerna tagits fram för interna och externa användare genom Comext på webben fram till år 2002.

Nya metoder har också påverkat kvaliteten på den statistiska informationen, som nu är mera relevant, mera jämförbar och mera korrekt. För nyligen införda metoder är uppgifternas aktualitet viktig, då processer och resurser inte är stabiliserade och optimerade. För områden som fanns med när programmet startade förbättrade Eurostat den genomsnittliga leveranstiden för årsdata väsentligt med 1,32 år till 3,89 år. Den genomsnittliga leveranstiden har förbättrats men motsvarar inte användarnas förväntningar, då eftersläpningen ännu är alltför stor.

Spridning

Tack vare statistiktjänsternas förbättrade kvalitet ökade alltså spridningen av statistisk information.

Den betydande tillväxten i mängden utdrag ur databaserna New Cronos och Comext som innehåller alla Eurostats tillgängliga uppgifter från 1998 har visat ett ökande intresse för information från Eurostat inom de europeiska institutionerna.

Antal databasutdrag

31/12 1997 | 31/12 2002 | Skillnad | Skillnad % |

Allmän statistik | 8 943 | 38 122 | 29 179 | 326 % |

Ekonomi och finans | 11 765 | 79 434 | 67 669 | 575 % |

Befolkning och sociala villkor | 5 980 | 47 375 | 41 395 | 692 % |

Industri, handel och tjänster | 2 793 | 28 882 | 26 089 | 934 % |

Jordbruk och fiske | 7 436 | 21 941 | 14 505 | 195 % |

Extern handel | 581 | 4 379 | 3 798 | 654 % |

Transport | 2 136 | 3 912 | 1 776 | 83 % |

Miljö och energi | 1 520 | 6 849 | 5 329 | 351 % |

Vetenskap och teknik | 414 | 4 476 | 4 062 | 981 % |

41 568 | 235 370 | 193 802 | 466 % |

Källa: New Cronos Monthly Reports

Utdrag ur databasen Comext

År | 1988 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 |

Antal utdrag | 84 956 | 92 124 | 80 267 | 83 749 | 69 354 |

Antal hämtade poster (miljoner) | 7 411 | 13 697 | 13 484 | 26 565 | 74 952 |

Källa: Comext Support

Efterfrågeindex, som Eurostat tagit fram för att mäta utvecklingen av efterfrågan på Eurostats produkter och tjänster, steg med 40 % från december 2000 till december 2002.

För att uppfylla användarkraven på färsk och begriplig statistisk information gjordes åren 1998 och 1999 en grundlig översyn av publiceringsprogrammet, särskilt pressmeddelanden, Statistics in focus och vissa viktiga Panorama of the EU. Antalet Statistics in focus ökade med 62 %, från 126 år 1998 till 204 år 2002 och omfattade alla statistikområden. Statistics in focus är mycket användbar för att förbättra förståelsen för och användningen av tillgängliga datakällor då uppgifterna presenteras snabbt, men också eftersom den är tillgänglig för en icke initierad läsare.

År 2000 förbättrade tillkomsten av Eurostats nya webbplats, följd av webbplatsen för euroindikatorer, väsentligt tillgången på viktiga statistiska uppgifter med ett ökande antal fria indikatorer online: Strukturella indikatorer, indikatorserier per tema, euroindikatorer etc.

Beträffande punktligheten i offentliggörandet har de publiceringsdatum för kortfristiga indikatorer som annonserats i förväg hållits strikt under perioden.

Data Shop-nätverket har också bidragit till att sprida detaljerade uppgifter och tjänster genom att besvara omkring 20 000 frågor år 1997 och 52 000 år 2002.

Statistikstöd

Eurostat lade ner mycket resurser på statistikstöd genom att introducera många nya metoder och tillgodose statistiska behov knutna till utvidgningen. Statistikstödet är tidskrävande, men det gavs genom stora arbetsgrupper och besök i länderna i syfte att förbättra och stärka de nationella statistiska systemen. Överlag satte deltagarna från medlemsstaterna och kandidatländerna stort värde på arbetsgrupperna under perioden 2000-2002.

I genomsnitt satte deltagarna följande betyg på mötena:

2000 | 2001 | 2002 |

0,75 | 0,69 | 0,71 |

Max: 1; Min: -1

Utvärdering av programstrategierna

a) Användartillfredsställelse

- Enligt en extern undersökning av användartillfredsställelsen som gjordes under perioden är användarna i stort sett nöjda med Eurostats tjänster (75 % i februari 2003) och anser att den information Eurostat lämnar alltid eller ofta är tillförlitlig (88 % i februari 2003).

- Enligt de nio löpande granskningar som gjordes under perioden och den auktoritativa granskningen av jordbruksstatistiken är användarna i EU:s institutioner ganska nöjda med Eurostats tjänster och tycker att kvaliteten på tjänsterna har förändrats till det bättre.

b) Samordning – arbetsplanering – prioriteringar

Enligt de löpande granskningar som gjordes under perioden anser partnerna att planerings- och samordningsfunktionerna i gemenskapens statistiska system är tillräckliga, även om det finns skillnader mellan områden. Alla partner anser att den allmänna nivån på samarbetet och samordningen av gemenskapens statistiska system och den nationella statistikproduktionen har förbättrats.

Partnerna är ganska nöjda med

- Eurostats fleråriga och årliga planeringssystem,

- KSP:s roll i samordningen av gemenskapens statistiska system,

- preciseringen av målen inom gemenskapens statistiska system,

- lyhördheten och samarbetet från Eurostats personal och hänsynstagandet till de nationella statistikinstitutens behov och problem.

Partnerna är inte nöjda med

- flerårsprogrammets användning från nationell synpunkt,

- bristen på klara prioriteringar i det årliga arbetsprogrammet och urvalet av ämnen som skall tilldelas de största resurserna,

- sättet att godkänna programmet utan full kännedom om det finansiella läget,

- samordningen av viktiga statistikområden som ännu inte ingår i gemenskapens statistiska system, exempelvis jordbruksstatistiken.

c) Kvalitet

Strategier för kvalitetshantering har utvecklats i flera nationella statistikinstitut och Eurostat som deltar i utformning av det statistiska programmet i enlighet med användarnas behov för att beskriva de processer som finns för att övervaka statistikens kvalitet. Förutom arbetsgruppernas ihärdiga ansträngningar har flera kvalitetsinitiativ nyligen tagits mera centralt:

- Kvalitetsdeklarationen för gemenskapens statistiska system (som undertecknats av alla nationella statistikinstitut och Eurostat).

- Ledarskapsgruppen för kvalitet och dess verkställande utskott.

- Arbetsgruppen för kvalitetsbedömning i statistiken.

- Eurostats ram för leverans av kvalitet, kallad Qualistat (kvalitet i statistiken). Omkring 30 kvalitetsrapporter inklusive medlemsstaternas bidrag lämnades under perioden.

Den övergripande bedömningen av datakvaliteten kan skilja sig mycket mellan områden. Generellt är relevans, exakthet, tillförlitlighet och jämförbarhet starka sidor i Eurostats data, medan uppgifternas aktualitet och tillgänglighet är svaga punkter.

Starka sidor

1. Relevans

Allt flera krävande användare är mycket nöjda med relevansen i Eurostats data. Eurostat har i sitt statistiska arbete för år 2002 visat sin förmåga att leva upp till EU:s viktigaste prioriteringar.

2. Jämförbarhet

Det ingår i Eurostats centrala uppdrag att göra uppgifterna jämförbara i rum och tid. Harmoniseringsprocessen i gemenskapens statistiska system garanterar jämförbarhet. Under 2002 har Eurostat visat sin förmåga att hantera utvidgningen och att ge en ökande mängd uppgifter om kandidatländerna som är jämförbara med dem från EU:s medlemsstater. När begreppsmässiga skillnader mellan dataserier kvarstår, beskrivs de och dokumenteras.

3. Exakthet och tillförlitlighet

De centrala områdena för exakthet är budgetunderskott, BNP, bruttoregionalprodukt (BRP), harmoniserade konsumentprisindex och arbetslöshet som används i politiskt synliga beslutsprocesser. På dessa områden är kontrollen av uppgifternas kvalitet mest noggrann och komplex. Databehandling lämnas inte ut på entreprenad, utan dessa strategiska områden och kortperiodisk statistik hanteras helt in-house. Skulle databehandlingen emellertid lämnas ut på entreprenad på andra mindre känsliga områden görs arbetet enligt offentliggjorda harmoniserade metoder och valideras av Eurostats experter.

Svaga punkter

4. Uppgifternas aktualitet

Läget förbättras men är långtifrån helt tillfredsställande.

Kortperiodiska data

En jämförelse av förseningen i EU:s medlemsstater gentemot USA för publicering av viktigare europeiska ekonomiska indikatorer lades fram i juni 2002. Harmoniserade konsumentprisindex, kvartalsvisa nationalräkenskaper och extern handel uppvisar samma eller nästan samma eftersläpning i publiceringen som i USA. För företags- och socialstatistik är skillnaden fortfarande stor mellan USA och EU.

Utvecklingen av snabbestimat för kvartalsvisa nationalräkenskaper har fört eftersläpningen till en nivå som kan jämföras med USA:s (slutliga) resultat, och med utvecklingen av snabbestimat förHIKP i eurozonen har Eurostat infört en indikator som tidigt ger en total slutlig siffra på referensmånadens sista arbetsdag. Fullständiga regelbundna dataserier för HIKP publiceras i medeltal 17 dagar efter referensmånadens slut. De kortperiodiska uppgifternas aktualitet har förbättrats väsentligt för kortperiodiska data med planen för genomförande av handlingsplanen för EMU, men användarnas förväntningar är ännu större.

Årsdata

Vid slutet av år 2002 uppgick den genomsnittliga eftersläpningen mellan senaste tillgängliga årsdata och den 31 december 2002 till 3,84 år. Under perioden 1998-2002 har betydande framsteg gjorts med en vinst på mer än ett år. Förbättringen är anmärkningsvärd när man betänker att 42 nya områden med ny information införts under perioden. Allmänt uppstår en rad problem med uppgiftsinsamling och datastruktur på nya områden, och aktualitetsindikatorn blir i regel sämre än i den löpande datainsamlingen.

5. Tillgänglighet

Ett ökande antal EU-data med dokumentation kommer att ställas till förfogande gratis på Eurostats webbplats de närmaste månaderna. Användarvänligheten bör också förbättras.

Slutsats – Kvalitet

Det har skett en förändring i kulturen mot kvalitet i gemenskapens statistiska system, med en bättre bedömning och övervakning av kvaliteten. Allmänt sett är relevansen, exaktheten, tillförlitligheten och jämförbarheten starka sidor, medan aktualiteten och tillgängligheten är svaga punkter. Det är inte klart om de investeringar gemenskapens statistiska system gjort för att förbättra uppgifternas aktualitet är tillräckliga för att uppfylla användarnas förväntningar.

d) Effektivitet

Enligt den löpande granskningen av funktionen hos gemenskapens statistiska system är partnerna ganska nöjda med effektiviteten i gemenskapens statistiska program 1998-2002. De partner som har intervjuats i andra löpande sektorsgranskningar delar också denna uppfattning.

Gemenskapens statistiska program anses vara effektivt eftersom det ger de resultat man väntar sig och förbättrar datakvaliteten. För att garantera effektiviteten litar Eurostat ännu i dag till den individuella kompetens som finns inom kontoret och medlemsstaterna och ett alltför stort antal system för statistikproduktion (enligt rapporten om Life Cycle of Data and improved efficiency). En bättre uppbyggd organisation som stöds av makroprocesserna i gemenskapens statistiska system, kompetenshantering och en bättre övervakning av projekten på Eurostat- och CSS-nivå skulle kunna ge en bättre effektivitet och mindre funktionsstörningar i gemenskapens statistiska program.

e) Internationella standarder

På flera statistikområden har samarbete med internationella organisationer om klassifikationer gjort att europeisk statistik lättare kan jämföras med statistik från andra delar av världen. Följande åtgärder har vidtagits:

- Införandet i alla EU- och kandidatländer av det europeiska nationalräkenskapssystemet (ENS 95), som helt stämmer överens med det globala nationalräkenskapssystemet (N`SNA95).

- NACE och CPA har införts i alla kandidatländer.

- Samma klassindelningar används nu av 30 länder.

- Samarbete sker med övriga världen.

- Konvergensen mellan NACE och NAICS (North American Classification) har studerats sedan år 2000. Det finns nu en detaljerad överensstämmelsetabell.

- Eurostats begrepps- och definitionsdatabas fins nu på webben på tre språk.

- Referensklassifikationer och begrepp för handel över nationsgränserna (EBOPS[10]) och handel via kommersiell närvaro, dvs. FATS (ICFA[11]), har utarbetats.

- Eurostat har tillsammans med Förenta Nationerna, IMF, OECD, UNCTAD och WTO tagit fram en handledning om statistik över internationell handel med tjänster.

På området ekonomisk och finansiell statistik och på många andra områden har EU varit en pionjär när det gäller att fastställa internationella standarder.

Slutsats – Genomförande av standarder

På flera statistikområden kan den europeiska statistiken tack vare samarbete med internationella organisationer om klassifikation lättare jämföras med statistik från andra delar av världen.

f) Belastning på uppgiftslämnarna

Inom några statistikområden finns det tecken på att belastningen på uppgiftslämnarna har minskat. Beroende på nya krav på statistik kan den dock ha ökat under perioden.

Många ansträngningar har dock gjorts för att förbättra användningen av administrativa källor, och frågeformulär har utarbetats tillsammans med internationella formulär för att begränsa ökningen av belastning på uppgiftslämnarna. Med undantag av utrikeshandeln finns det ännu få tecken på skalfördelar med införande av ny teknik.

Subsidiaritetsprincipen

Subsidiaritetsprincipen har iakttagits på alla statistikområden under perioden.

Avvägning mellan behov och resurser

a) Utveckling av resurser

Mänskliga resurser

Utvecklingen av Eurostats personal i antal tjänster

År | Tjänstemän[12] |

1999 | 569 |

2000 | 581 |

2001 | 585 |

2002 | 584 |

Åren 2001 och 2002 begärde Eurostat totalt 46 poster (23 år 2001 och 23 år 2002) men fick inga nya poster (-1 år 2001, +1 år 2002).

Utbildning

Vid slutet av år 2002 ägnade Eurostats personal i genomsnitt 7,9 dagar per år åt utbildning jämfört med 6,5 dagar år 2001. I Eurostats utbildningsprogram ingår statistik, förvaltning och ledningsfrågor med särskild tonvikt på de två senare.

De finansiella resursernas utveckling

Det verksamhetsbaserade ledningssystemet infördes först år 2001.

Utvecklingen av budgetposten B5-60:

Åtagande-bemyndiganden, miljoner € | Utnyttjande av åtagande-bemyndiganden, % | Totala åtaganden, miljoner € |

2001* | 36 152 413,36 | 90,05 % | 32 556 808,60 |

2002+ | 39 746 897,53 | 88,34 % | 35 112 778,08 |

*Källa – Annual Accounts, del 2, år 2001

+Källa – Provisional Annual Accounts, del 2, år 2002

Under de tre senaste åren har budgetutgifterna ständigt legat kring 32 miljoner euro.

b) Utvecklingen av behovet

Statistikens roll är av två slag:

- Att ge en gemensam bedömningsram för samordning av politiken.

- Ett mera avancerat verktyg som används för politiska besluts- och kvalifikationsförfaranden: konvergenskriterier, förvaltning av stabilitets- och tillväxtpakten, regioners berättigande till hjälp, definitioner av nationella bidrag till EU:s budget.

Många nya initiativ togs åren 1998-2002. För några, som EMU, var arbetet relativt välplanerat. För andra, som strukturella indikatorer eller livsmedelssäkerhet, har Eurostat måst reagera mycket snabbt och ta fram kortfristiga lösningar.

Enligt den löpande granskningen av hur gemenskapens statistiska system fungerar är det största problemet partnerna stött på det sätt på vilket Eurostat och gemenskapens statistiska system möter och hanterar kommissionens nya statistikbehov. ”Partnerna klagar på bristande balans i gemenskapens statistiska system mellan användarna (kommissionen och ECB) och leverantörerna, de nationella statistikinstituten. Statistik är en ’fri’ nyttighet för kommissionen, eftersom den inte bär de löpande produktionskostnaderna. Därför finns det ingen kostnadskontroll på efterfrågan, vilket är fallet i det nationella sammanhanget i alla länder. Efterfrågan från användarna i Bryssel är överdriven, särskilt när det gäller detaljer. De glömmer att informationen måste samlas in och betalas”. Partnerna är inte nöjda med det sätt på vilket prioriteringar fastställs inom gemenskapens statistiska system. De klagar på alltför många ändringar i prioriteringarna med tiden och ökande politisk inblandning.

Partnerna påpekar att efterfrågan på statistik ständigt ökar utan tillräcklig motivering, utan att tillräcklig hänsyn tas till de nationella statistikinstitutens resurser och utan att någon ansträngning görs för att spara resurser genom att begränsa program som inte längre är högprioriterade.

På flera områden har metoder inte genomförts helt i kandidatländerna till följd av brist på resurser och därmed begränsat stöd.

Slutsats – Avvägning mellan behov och resurser

De ytterligare resurser som anslogs till den statistiska verksamheten på nya prioriterade områden räckte inte till. Den mycket tidskrävande uppgiften statistikstöd för att hantera utvidgningen underskattades. Dessutom avvecklades ingen statistik.

Utvärdering och övervakning av framsteg

Denna har utvecklats betydligt sedan år 2000. Flera externa och interna utvärderingar har lett till rekommendationer (t.ex. löpande granskning av gemenskapens statistiska system och löpande granskning av den externa handeln). Enligt uppföljningen av förbättringsinsatserna i april 2003 var dittills 70 % av de rekommenderade åtgärderna genomförda eller höll på att genomföras.

Slutsatserna och rekommendationerna i den preliminära rapporten och den löpande granskningen har i viss utsträckning beaktats när gemenskapens statistiska program för 2003-2007 utarbetades. Prioriteringar och resurstilldelning har delats upp på projektnivå och kvantitativa mål har fastställts. Några betydande projekt har utvärderats, men det finns ännu utrymme för mera regelbunden och systematisk förhandsbedömning och utvärdering i efterhand.

Rekommendationer

Förbättra prioriteringen i gemenskapens statistiska system

Mot bakgrund av EU:s utveckling under perioden verkade det vara mycket svårt och komplicerat att prioritera. Det rekommenderas att gemenskapens statistiska system godkänner och använder en prioriteringsmetodik som beaktar nuvarande och nya verksamheter och kriterier som relevans, datakvalitet, finansieringsbaser och kostnadskonsekvenser.

Gränssnittet mot politikens användare bör förbättras, särskilt inom kommissionen, för att effektivare och snabbare svara mot användarnas behov och prioriteringar.

Förkorta tidscykeln för statistiska processer

Finn den bästa avvägningen mellan nationella behov och EU:s behov, vilket leder till att en eller två av följande åtgärder väljs:

- Systematisk utvärdering av förfaranden för datainsamling inom gemenskapens statistiska system från datakvalitets- och kostnadssynpunkt och när nya metoder utvecklas.

- Val av ett förfarande för datainsamling som bygger på sampel på EU-nivå när en förhandsbedömning klart visar större fördelar för gemenskapens statistiska system ifråga om datakvalitet och kostnader.

- Offentliggörande av tidigast möjliga skattningar av totalsiffror för EU.

Finn en lämplig metod att arbeta med 25 länder enligt målen för varje område

Generellt bör man snabbt ta fram lämpliga metoder för att arbeta med 25 organisationer. Användning av informationsteknik eller ett mandatbaserat representationssystem är också ett alternativ till traditionella arbetsgrupper. Ökat utnyttjande av ämnesinriktade specialistgrupper med bestämda mandat hellre än traditionella stora arbetsgrupper rekommenderas också. Regelbundna telefonsammanträden med alla nätverksdeltagare skulle också vara ett effektivt sätt att övervaka framsteg i arbetsprogrammets genomförande. Telefonsammanträden används allmänt i multinationella organisationer för korta diskussioner.

Förbättra mätningen av Eurostats prestationer

Sex resultatindikatorer fastställdes och användes för att bedöma Eurostats prestationer. Ingen indikator fastställdes dock för Eurostats årliga produktion och Eurostats resurser. Detta kommer att vara av stort värde för att mäta förbättringar av effektiviteten i organisationen och gemenskapens statistiska program.

Fastställ förvaltningens skicklighet och kunskap på CSS-nivå för genomförande av gemenskapens statistiska program

I kunskapsbaserade organisationer som Eurostat och gemenskapens statistiska system är det strategiskt viktigt att personalens skicklighet och kunskap stämmer överens med arbetsplan och prioriteringar.

I Eurostat motsvarar den tid som går åt för att utveckla en metodik den normala perioden för ett arbete. Följaktligen bör kunskap och skicklighet utnyttjas till förmån för gemenskapens statistiska system och inte gå förlorad vid personalförändring. Utnyttjande av skicklighet och kunskap på teamnivå skulle förbättra projektens hållbarhet.

Fastställ kompetenscentrum i gemenskapens statistiska system för att lägga ut statistikarbete på entreprenad

Vissa nationella statistikbyråer har utvecklat expertis på mycket specifika områden med större resursvolym än Eurostats. Man bör fastställa vilka egenskaper som krävs hos kompetenscentrum, förteckna potentiella sådana i Europa och göra en grundlig förstudie från statistisk, administrativ och finansiell synpunkt.

Översyn av spridningspolitiken

Översynen av spridningspolitiken bör klart inriktas på en betydande förbättring av tillgången till uppgifter genom fria webbtjänster, vilket medför investeringar i referensdatabaserna. För att öka användartillfredsställelsen bör också användarvänligheten, kvaliteten på metadata och kvalitetsindikatorerna för data förbättras.

Precisera Eurostats kvalitetssäkringsplan

Eurostats kvalitetssäkringsplan skall beskriva alla åtgärder som vidtagits för att upprätthålla kvaliteten på de uppgifter Eurostat producerar enligt modell av internationella organisationer. Den skall ta hänsyn till arbetsprocesserna vid processmapping och kvalitetsregistrering. Dokumentet skall också söka fastställa potentiella åtgärder för att förbättra de statistiska processernas prestation och tillförlitlighet.

Rationalisera statistikproduktionen

Rationalisera de statistiska produktionsprocesserna och systemen för att förbättra effektiviteten när gemensamma åtgärder (insamling, validering, sammanställning och spridning av uppgifter) har identifierats och när gemensamma åtgärder kan ge skalfördelar.

LITTERATURFÖRTECKNING

De viktigaste dokumenten som används i rapporten är följande:

Externa granskningar

- Report on Mid-Programme evaluation of the Community Statistical Programme 1998-2002. (IDOM Report)

- First draft monitoring and interim evaluation report of the European Union Pre-accession Instrument Phare in Statistics

- Fifth report on the Implementation of the EMU Action Plan

- Authoritative external review of agricultural statistics

- External mid-term review of MEDSTAT statistics

- EBC quality report on General Economic Statistics – August 2003 – Draft

- Conclusions of ECOFIN Council – 15.01.2003 – Overview of progress on the Implementation of the EMU Action Plan

Interna granskningar

- Rådets beslut om gemenskapens statistiska program 1998-2002 och kompletterande dokument

- Gemenskapens statistiska program för 1998, 1999 och 2000, 2001, 2002

- Rapporter om de årliga arbetsprogrammen för åren 1998, 1999 och 2000, 2001, 2002

- Kvalitetsarbete och kvalitetssäkring inom statistiken

- Flera artiklar publicerade i SIGMA Newsletter (1999-2001)

- Protokoll från flera möten i arbetsgruppen för det årliga statistiska programmet

- Inkomst- och utgiftsredovisning och balansräkning. Avser verksamheten inom budgeten för budgetåret 2000

- Protokoll från mötena med Kommittén för det statistiska programmet

- Information om kvalitetsrapporterna

- Eurostats löpande granskningar av extern handel, nationalräkenskaper, arbetskraftsundersökning, Europeiska gemenskapens hushållspanel, FoU och innovation, gemenskapens statistiska system och betalningsbalans

- Data Life Cycle Object Model för statistiska informationssystem

- Handlingsplaner för att genomföra slutsatser och rekommendationer från de löpande granskningarna

- Konferenser med generaldirektörerna för de nationella statistikinstituten

- Årliga cirkulär om den politiska strategin 2002, 2003

- Flera handledningar för utvärdering av EU-program

- Partnernas undersökningsformulär för Europeiska gemenskapens hushållspanel, arbetskraftsstatistik, gemenskapens statistiska system, handel med varor, nationalräkenskaper och FoU-innovationsstatistik

- Insamling av kommentarer från Eurostat’s Partners Satisfaction Survey som Eurostats interna utvärderingssektor genomförde i december 2000-maj 2001

- CSS Partner Satisfaction Survey, pilotundersökning 1998

- New Cronos Monthly reports

- Undersökningar av användartillfredsställelse.

ORDLISTA

CSP | gemenskapens statistiska program |

KSP | kommittén för det statistiska programmet |

Phare | handlingsplan för samordnat stöd till Polen och Ungern (senare utvidgad till övriga länder i Central- och Östeuropa) |

HIKP | harmoniserade index för konsumentpriser |

CSS | gemenskapens statistiska system |

Medstat | Mediterranean Statistics |

EMU | Ekonomiska och monetära unionen |

ENS | Europeiska nationalräkenskapssystemet |

EDP | förfarandet vid alltför stora underskott |

ECB | Europeiska centralbanken |

UNCSD | United Nations Commission on Sustainable Development |

SDI | indikatorer på hållbar utveckling |

FN/ECE | Förenta Nationernas ekonomiska kommission för Europa |

CEC | Europeiska gemenskapernas kommission |

UN | Förenta Nationerna |

UNSD | Förenta Nationernas statistikavdelning |

ILO | Internationella arbetsorganisationen |

Comext | en statistisk databas för Europeiska unionens handel med tredje land och mellan medlemsstaterna |

New Cronos | makroekonomisk och social databas |

NSI | nationella statistikinstitut |

LEG | ledarskapsgrupp |

BNI | bruttonationalinkomst |

BNP | bruttonationalprodukt |

NACE | allmän näringsgrensindelning i Europeiska gemenskapen |

CPA | indelning av produkter efter näringsgren |

NAICS | Northern American Industry Classification System |

FATS | Foreign Affiliates Trade Statistics |

ICFA | ISIC Categories for Foreign Affiliates |

ISIC | internationell standardklassificering av näringslivet |

IMF | Internationella valutafonden |

OECD | Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling |

UNCTAD | Förenta Nationernas konferens om handel och utveckling |

WTO | Världshandelsorganisationen |

SLIM | enklare lagstiftning för den inre marknaden |

Tacis | tekniskt bistånd till de nya oberoende staterna |

MED | Medelhavs- |

TAPAS | teknisk handlingsplan för förbättring av jordbruksstatistiken |

GJP | gemensamma jordbrukspolitiken |

Lucas | statistisk ramundersökning av markanvändning och marktäckning |

EAA | räkenskapssystem för jordbrukssektorn |

ITS | internationell handel med tjänster |

FDI | utländska direktinvesteringar |

NST-2000 | internationell standardklassifikation för gods under transport |

AWP | årliga arbetsprogram |

PDU | Unit Development Plan |

IMFIS | indirekt mätta finansiella förmedlingstjänster |

NCB | nationella centralbanker |

GES | allmän ekonomisk statistik |

BOP | betalningsbalans |

LFS | arbetskraftsundersökning |

ISCED97 | internationell standardklassificering av utbildning |

TF MLLL | arbetsgrupp för mätning av livslångt lärande |

ESSPROS | europeiskt system för statistik över social trygghet |

ESAW | europeisk statistik över arbetsplatsolyckor |

HBS | undersökningar om hushållsbudgeten |

ECHP | Europeiska gemenskapens hushållspanel |

Cedefop | Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning |

IDA-CARE | Internationella utvecklingsfonden – gemenskapens statistik över olyckor i landsvägstrafiken |

MEHM | minsta europeiska hälsomodul |

EU-SILC | Europeiska unionen - statistik över inkomster och levnadsförhållanden |

EHSS | europeiskt hälsoundersökningssystem |

ECHIS | European Core Health Interview Survey |

SHA | system för hälsoräkenskaper |

EODS | europeisk statistik över arbetssjukdomar |

COD | dödsorsaker |

HIS | hälso- och hälsorelaterad undersökning |

CES | Conference of European Statisticians |

PRODCOM | EU-harmoniserad klassifikation av produkter efter näringsgren enligt rådets förordning nr 3924/91 |

SBS | statistik över företagsstrukturer |

STS | kortperiodisk statistik |

SSIS | strukturell statistik över industri och tjänster |

SEC | nationalräkenskapssystem |

NUTS | nomenklaturen för statistiska territoriella enheter |

STI | vetenskap, teknik och innovation |

CIS 3 | gemenskapens tredje innovationsundersökning |

EEA | Europeiska miljöbyrån |

IRENA | indikatorrapportering om integration av miljöhänsyn i jordbrukspolitiken |

SEEA | system för integrerade miljöekonomiska räkenskaper |

CARDS | biståndsprogram för västra Balkan |

AVS | länder i Afrika, Västindien och Stilla havet |

EU-CAN | Europeiska unionen - Kanada |

MED NSO | Medelhavsländernas nationella statistikkontor |

DETALJERAD UTVÄRDERING AV POLITIKEN

FRI RÖRLIGHET FÖR VAROR

Avdelning i fördraget AVDELNING I: FRI RÖRLIGHET FÖR VAROR | Arbetsområden för Eurostat |

Viktigare arbetsområden inom politikområdet | 53 – Handel med varor 57 – Övrig ekonomisk statistik (statistik över den interna marknaden) |

Andra viktiga arbetsområden | 44 – Industri 45 – Energi och råvaror 47 – Handel och distribution 48 – Transporter 64 – Vegetabilieproduktion 65 – Animalieproduktion 66 – Statistik över jordbrukets förädlingsindustri |

Huvudmål för statistikarbetet inom politikområdet

- Att förbättra Intrastatsystemets funktion och kvaliteten på dess resultat när det gäller precision och tillgänglighet, särskilt att uppfylla kravet att producera nationalräkenskaper.

- Att minska dess belastning på uppgiftslämnarna via alternativ och förenklingsförslag.

- Att ingående analysera de statistiska följderna av en möjlig ändring av momssystemet och kravet på att ta fram aktuella och korrekta uppgifter på makronivå samt att föreslå alternativ utveckling av statistiken.

Resultat : Målet för gemenskapens statistiska program när det gäller fri rörlighet för varor har uppfyllts. Under 1999 antog Eurostat en långsiktiga strategisk plan som var föremål för omfattande samråd. Den behandlade all statistik över varuhandeln, och dess specifika syften var att förbättra resultatens tillförlitlighet, göra statistiken tillgänglig snabbare och öka det tillgängliga urvalet av statistik för att bättre motsvara en föränderlig efterfrågan. Flertalet av de insatser som skulle göras ingick i ett femårsprogram (Edicom) som Europaparlamentet och rådet antog genom ett beslut år 2001. Betydande förbättringar har redan gjorts under perioden, särskilt när det gäller nya indikatorers aktualitet och tillgänglighet (säsongsjusterade data och index). De totala asymmetrierna har dock inte minskat påtagligt.

När det gäller Intrastat förenklades insamlingssystemet vid två tillfällen under 1999 och 2000 inom initiativet för enklare lagstiftning för den inre marknaden (Simpler Legislation for the Internal Market, SLIM). Ytterligare studier gjordes, bland annat en opinionsundersökning av informationslämnarna i sex medlemsstater. Att döma av resultatet av dessa studier verkade det inte lämpligt att införa radikala förändringar. En ny lagstiftning utarbetades dock (den diskuteras ännu) i syfte att förbättra nuvarande system.

I vilken utsträckning har det statistiska programmet 1998-2002 genomförts?

Införande av nya metoder och standarder

Precisering och påbörjande av en strategisk plan för 2001-2005, inklusive alla frågor om metoder, organisationer och IT (Edicom II) är en stor insats för att klara av statistikbehoven i handlingsplanen för EMU.

Leverans av statistiktjänster

Leveransen av statistik över varuhandeln förbättrades markant på följande områden:

- Datakvalitet: tidiga skattningar, kvalitetskontroller och analys av asymmetrier görs regelbundet.

- Makroindikatorernas aktualitet, särskilt inom handlingsplanen för EMU.

- Utveckling av länkar mellan register över extern handel och företagsregister för att mäta företagsintern omsättning.

- Genomförande av nätverk för insamling av data över handeln med kandidat- och Tacis-länder. I de centraleuropeiska länderna omfattar datainsamlingen alla månader sedan 1995. Tacis-data har tillhandahållits per kvartal sedan 1998, och Medelhavsländerna har lämnat månatliga data sedan år 2000.

Merparten av de data som samlas in överensstämmer med standarder som Eurostat ställt upp för att förbättra datakvalitet och jämförbarhet.

Enligt den femte lägesrapporten om genomförandet av handlingsplanen för EMU ges år 2002 de första uppskattningarna av euroområdets handel med övriga världen ut efter 50-53 dagar, vilket är en viss förbättring (i genomsnitt omkring 3 dagar). Ytterligare förbättringar i leveranstiden för de första uppskattningarna behövs fortfarande för Irland (som för närvarande lämnar data inom 60 dagar), Österrike (64 dagar) och Grekland (106 dagar). Eftersom en ny metodik genomförts led analysen av extern handel för euroområdet år 2002 av en tillfällig brist på index på volymer och enhetsvärden . De första resultaten för perioden från januari 2000 till juli 2002 blev nyligen tillgängliga, varvid en förbättrad metod användes för indexberäkningen. För att säkerställa en konsekvent grund för jämförelser av handelns utveckling i tiden kommer det att finnas ett stort behov av längre historiska serier som börjar tidigare än januari 2000 beroende på de ändrade beräkningsmetoderna.

Spridning

- Publiceringsprogrammet stramades upp för att inriktas på prioriterade områden och spridning via webben.

- Omkring 366 000 sökningar på sidor om extern handel gjordes på Eurostats webbplats åren 2000-2002.

- Data publiceras regelbundet och punktligt enligt i förväg uppgjorda tidsplaner.

- Mer än 400 000 sökningar gjordes under perioden på databasen Comext.

Systemförbättringar möjliggjorde integration av data, stora utdrag och bättre fjärraccess. I genomsnitt minskade de interna accesserna med 37 %, medan de externa ökade med 610 % under perioden. För hämtade register noteras en stor ökning (817 % respektive 3 816 %).

Statistikstöd

Statistikstöd gavs till kandidat-, Tacis- och Medelhavsländerna för att utvidga insamlingssystemet och integrera kvartalsvisa uppgifter.

Slutsats

Målen för gemenskapens statistiska program när det gäller politiken för fri rörlighet för varor har uppfyllts. Betydande förbättringar har gjorts under perioden, men viktiga framsteg behövs fortfarande när det gäller uppgifternas aktualitet och historiska serier.

Programmål

a) Användare

Enligt den löpande granskningen av varuhandeln tycker användarna att förändringen i tjänsternas allmänna kvalitet är god, och de använder Comextdata i stor utsträckning för att utforma och följa upp viktig EU-politik.

b) Prioriteringar – arbetsplanering

Den löpande granskningen av varuhandeln har visat följande:

- Partnerna tycker att planerings- och samordningsfunktionerna för varuhandeln fungerar bra och är väl organiserade och ändamålsenliga.

- Partnerna är i allmänhet nöjda med funktionen i gemenskapens statistiska system, med undantag av dess förmåga att ta lärdom av bästa statistiska tillämpning.

c) Kvalitet

Enligt den löpande granskningen av varuhandeln tycker användarna att uppgifterna är exakta, tillförlitliga, sammanhängande, tillgängliga, fullständiga och aktuella. Regelbundna användare tycker att de tjänster som ges på webben, cd-rom och i tryckta publikationer är tillräckliga men att förbättringar behövs när det gäller tillgång via webben och härledd information (konfidentiell behandling, länkar till tulltaxan och annan information).

I genomsnitt lämnas uppgifter om handel inom gemenskapen 7,5 dagar före den obligatoriska tidsgränsen på sex veckor. Från 1999 till 2001 förkortades leveranstiden med nio dagar. För uppgifter om handeln med tredje land uppgår förbättringen till fyra dagar, men den överskrider fortfarande sexveckorsgränsen med 2,2 dagar.

d) Effektivitet

Programmets effektivitet förbättrades under perioden, då eftersläpningen i dataöverföringen minskade och nya indikatorer togs fram (säsongsjusterade data och index).

e) Internationella standarder

Gemenskapens begrepp stämmer helt överens med Förenta Nationernas.

f) Belastning på uppgiftslämnarna

Ökningen av deklarationerna av elektronisk handel från 68 % år 1998 till 74 % år 2000 medverkade till att minska belastningen på uppgiftslämnarna.

Slutsats:

Alla programstrategier har förbättrats under perioden.

Subsidiaritetsprincipen

Medlemsstaterna beviljades 57 % för perioden 1998-99 (Edicom 1) och 42 % för perioden 2001-02 (Edicom II).

Avvägning mellan behov och resurser

När man började revidera systemet för statistik över varuhandeln mellan medlemsstaterna som samlats in genom Intrastat visade de studier som genomfördes år 2002 att ingen större ändring av systemet behövdes.

Insamlingen av statistik över varuhandeln med länder som inte är EU-medlemmar (Extrastat) bygger på tulldeklarationer och innebär en begränsad belastning på medlemsstaterna.

Sammanfattning av värderingarna för alla statistikområden

Område/Mål | Genomförande av nya standarder och metoder | Leverans av statistiktjänster | Spridning | Statistikstöd |

53 | Införda | Förbättrad | Förbättrad | Har getts |

57 | Införda | Väsentligt förbättrad | Väsentligt förbättrad | Har getts |

Referenser

-Detaljerad utvärdering av statistikområden

-Utvärdering av den ekonomiska och monetära politiken

-Femte lägesrapporten om uppfyllandet av informationskraven inom EMU

-ECB:s rapport om den allmänna ekonomiska statistikens kvalitet

JORDBRUK

Avdelning i fördraget AVDELNING II: JORDBRUK | Arbetsområden för Eurostat |

Viktigare arbetsområden inom politikområdet | 61 – Markanvändning och landskap 62 – Jordbrukets struktur 63 – Jordbruksinkomster och priser 64 – Vegetabilieproduktion 65 – Animalieproduktion 66 – Statistik över jordbrukets förädlingsindustri 67 – Förbättring av jordbruksstatistiken 68 – Skogsstatistik 69 – Fiskeristatistik 53 – Handel med varor |

Andra viktiga arbetsområden | 72 – Regional och geografisk information |

Huvudmål för statistikarbetet inom politikområdet

- Att tillämpa TAPAS-systemet för progressiva förbättringar i den existerande serien av jordbruksstatistik, främst när det gäller kvalitet, jämförbarhet, effektivitet, förenkling och aktualitet.

- Att planera jordbruksstatistikens utveckling för att möta den gemensamma jordbrukspolitikens och särskilt landsbygdsutvecklingens behov i framtiden.

- Att hjälpa till med att ta fram jämförbara uppgifter för förhandlingar om unionens utvidgning.

- Att konsolidera och förbättra fiskeristatistikens kvalitet.

Resultat : Nya metoder har inte tillämpats i samma omfattning på alla områden. När det gäller markanvändning och landskap, jordbrukets struktur, jordbruksinkomster och priser nåddes målet. Statistiken för vegetabilie- och animalieproduktion, jordbrukets förädlingsindustri, skogsbruk och fiske nådde det endast delvis.

I vilken utsträckning har det statistiska programmet 1998-2002 genomförts?

Införande av nya metoder och standarder

Införandet av nya metoder varierade mellan olika områden. Statistiken för markanvändning och landskap, vegetabilie- och animalieproduktion, jordbrukets struktur, jordbruksinkomster och priser och fiske nådde målet. Skogsstatistiken nådde det endast delvis.

Allmänt

Europaparlamentets och rådets beslut nr 1919/2002/EG av den 21 oktober 2002 om ändring av rådets beslut 96/411/EG om förbättring av gemenskapens jordbruksstatistik, varigenom TAPAS-programmet förlängs till perioden 2003-2007, antogs.

Markanvändning och landskap

-Metodiken för den andra pilotundersökningen enligt Lucas-modellen (2003) förbättrades.

-Kommissionens beslut 2002/750/EG om att fortsätta tillämpa arealundersökningar och fjärranalys inom jordbruksstatistiken under perioden 2002-2003 antogs.

Jordbrukets struktur

-Kommissionens beslut nr 98/377/EG av den 18 maj 1998 och kommissionens förordning nr 143/2002 om undersökningsvariabler för gemenskapsundersökningar om jordbruksföretagens struktur 1999-2000, 2003, 2005 och 2007 antogs.

Jordbruksinkomster och priser

-En ny metodhandbok om prisstatistik utarbetades.

-Uppgifter om arbetsinsatsen i jordbruket togs fram (anpassning till ny metodik i räkenskapssystemet för jordbrukssektorn ).

Vegetabilieproduktion

-En ändring av rådets förordning nr 959/93 genomfördes.

-Framsteg har gjorts i utformningen av en inventering av statistisk metodik.

-Basundersökningen år 2000 om vinodlingar slutfördes.

-En undersökning av fruktodlingar påbörjades under 2002.

-Statistiska metoder offentliggjordes.

Animalieproduktion

-Metoder för undersökningar som rör husdjur, kött- och mjölkproduktion i medlemsstaterna och kandidatländerna har inventerats.

-Överenskommelse har nåtts om två stora och känsliga områden: proteinhalten i mjölk och mjölkprodukter och den regionala produktionen av komjölk. Överenskommelse har nåtts om metoder för mätning och/eller uppskattning på båda områdena.

-Ett utkast till omarbetning av rådets direktiv 96/16/EG utarbetades.

Statistik över jordbrukets förädlingsindustri

-Förslag till omarbetning av NACE och CPA år 2007.

-Livsmedelssäkerhetsstatistik infördes.

Förbättring av jordbruksstatistiken

Kommissionens meddelande KOM(2001) 144 om behovet av statistiska uppgifter för indikatorer på miljöhänsyn i jordbruket antogs.

Leverans av statistiktjänster

Leveransen av tjänster på jordbruksstatistikområdet har förbättrats under perioden. Genomförandet av nya förordningar från kommissionen och rådet ledde till en ökad volym av tillgängliga uppgifter av bättre kvalitet.

Markanvändning och landskap

-Den första omgången av pilotundersökningen Lucas (Statistisk ramundersökning av markanvändning och marktäckning) slutfördes i och med att resultaten analyserades.

Jordbrukets struktur

-Insamling och spridning av uppgifter från 1997 års undersökning.

-Rapporter om Eurofarm överlämnades till rådet år 1999 och 2002.

Jordbruksinkomster och priser

-Insamling, analys och publicering av data från räkenskapssystem för jordbrukssektorn.

-Internalisering och standardisering av EAA:s produktionsdatabas (FAME-baserad).

-Insamling av uppgifter från kandidatländerna.

-Utveckling och distribution till medlemsstaterna av ett allsidigt informationssystem för jordbruket.

Vegetabilieproduktion

-Insamling och bearbetning av uppgifter och tidiga skattningar från EU:s medlemsstater och kandidatländerna.

-Genomförande av TAPAS.

Animalieproduktion

-Insamling och analys av uppgifter från EU:s medlemsstater och kandidatländerna.

-Slutligt genomförande av TAPAS insatser för uppgifter om produktion av fjäderfäkött och mjölk.

Statistik över jordbrukets förädlingsindustri

-Upprättande av balansräkningar över livsmedelsförsörjningen.

-Samarbete med GD Hälsa och konsumentskydd och GD Näringsliv.

-Tillgängliga uppgifter om livsmedelssäkerhet har inventerats.

Förbättring av jordbruksstatistiken

Den auktoritativa granskningen av jordbruksstatistiken färdigställdes och rekommendationerna har börjat genomföras.

Skogsstatistik

-Insamling och bearbetning av uppgifter för medlemsstaterna och kandidatländerna.

-Förbättring av en serie ekonomiska, sociala och miljörelaterade skogsindikatorer.

Fiskeristatistik

-Genomförande av rådets förordningar om fångster, landningar och vattenkulturproduktion.

-Förbättrad datakvalitet.

-Studie av sysselsättningsdata i medlemsstaternas fiskerisektor.

I all jordbruksstatistik ökade volymen tillgängliga uppgifter med 92 miljoner poster under perioden, vilket innebär en ökning med 267 % från 1997 års utgång.

Spridning

Spridningen av jordbruksstatistik förbättrades avsevärt under perioden. Tillgången på detaljerad information på webben är dock fortfarande ett problem.

Jordbrukssidorna på webbplatsen har haft omkring 500 000 besök från januari 2000, vilket innebär 8 % av webbesöken. Utdragen ur databaserna ökade under perioden med 195 %.

Publiceringsprogrammet rationaliserades med tyngdpunkten på Statistics in Focus. Omkring 120 Statistics in Focus från år 2000 gavs ut på jordbruksstatistikens viktigaste områden:

- Trender i jordbrukspriserna

- Spannmålsarealer

- Jordbruksföretagens struktur

- Antal husdjur

- Jordbrukets inkomster

- Kvinnor och män i jordbruket

- Jordbruket under trettio år

- Hämtning av mjölk

- Fiskeristatistik: fångster i EU

- Markanvändning och marktäckning: primära resultat från Lucas 2001

- Vattenkulturen i Europa.

Dessutom har mer än 30 detaljerade tabeller, däribland cd-rom, getts ut för att förse användarna med alla relevanta tabeller.

Statistikstöd

Starkt statistikstöd gavs till kandidatländerna för att förbättra statistiksystemet och för att de skall kunna göra undersökningar enligt EU-standarder.

Slutsats

Målet för gemenskapens statistiska program har uppfyllts när det gäller jordbruksstatistik. Betydande förbättringar har gjorts under perioden.

Programmål

En auktoritativ granskning av jordbruksstatistiken slutfördes år 2002 av en extern konsult.

a) Användare

Den auktoritativa granskningen noterar följande: ”Användarna är ganska nöjda med Eurostats jordbruksstatistiktjänster. Leveranstiden, hjälpen och relationerna uppskattas mycket”.

Om hänsyn tas till volymen behandlad information uppfyller de statistiska uppgifternas kvalitet användarnas behov väl. Användarna väntar sig förbättringar när det gäller färskhet, fullständighet och sammanhang.

b) Prioriteringar – arbetsplanering

Enligt den auktoritativa granskningen har de prioriteringar och strategier som fastställts i femårsprogrammet strängt taget inte genomförts på ett strukturerat och systematiskt sätt i jordbruksstatistiken, utan snarare på ett empiriskt sätt. Kommissionens förfaranden gör att det tar alltför lång tid att anta den rättsliga grund som krävs på CSS-nivå för att organisera datainsamling. Systemet för jordbruksstatistik fungerar ganska bra från första begäran till leverans av harmoniserade data. Det nära sambandet mellan Eurostat, GD Jordbruk och medlemsstaterna har förbättrat samordningen av systemet för jordbruksstatistik.

c) Kvalitet

Den auktoritativa granskningen säger att ”användarna uppskattar Eurostats ansträngningar att förbättra statistikens kvalitet”. Leveranstiden för årsdata förbättrades med 22 % under perioden. Datakvaliteten har bedömts i kvalitetsrapporter om strukturundersökningen i jordbruket och vegetabilie- och animalieprodukter.

Användarna väntar sig förbättringar ifråga om aktualitet, sammanhang, tillgänglighet och klarhet.

d) Effektivitet

Enligt den auktoritativa granskningen är systemet för jordbruksstatistik relativt effektivt, eftersom det ger förväntade resultat. För att garantera effektiviteten bygger Eurostat fortfarande på den individuella kompetens som finns inom kontoret och i medlemsstaterna.

Med en bättre uppbyggd organisation som stöds av CSS makroprocesser skulle Eurostat kunna minska funktionsstörningar, avvärja risker och optimera systemet.

e) Internationella standarder

Standardiserade NACE- och CPA-klassifikationer används inte i jordbruksstatistiken. Föreslagna åtgärder för att revidera NACE och CPA år 2007 har införts.

En del skogsstatistik är gemensam med FN/ECE:s krav genom det ”gemensamma frågeformuläret”. Små framsteg har gjorts i att göra EU-statistiken mera jämförbar med statistik från andra delar av världen.

f) Belastning på uppgiftslämnarna

Enligt den auktoritativa granskningen anser medlemsstaterna att Eurostat kräver alltför många uppgifter, att frågeformulären är alltför omfattande och att belastningen på uppgiftslämnarna är alltför stor.

Slutsats

Alla programstrategier utom belastningen på uppgiftslämnarna och internationella standarder har förbättrats under perioden.

Subsidiaritetsprincipen

Subsidiaritetsprincipen iakttas helt inom jordbruksstatistiken.

Avvägning mellan behov och resurser

Enligt den auktoritativa granskningen tar Eurostats krav på nationella data inte hänsyn till medlemsstaternas restriktioner och begränsningar (resurser, belastning på jordbrukarna). När det gäller nya projekt ifrågasätts också om resurserna är hållbara.

Sammanfattning av värderingarna för alla statistikområden

Område/Mål | Införande av nya standarder och metoder | Leverans av statistiktjänster | Spridning | Statistikstöd |

61 | Införda | Förbättrad | Förbättrad | Stöd har getts |

62 | Införda | Förbättrad | Förbättrad | Starkt stöd har getts |

63 | Införda | Förbättrad | Förbättrad | Starkt stöd har getts |

64 | Delvis införda | Förbättrad | Förbättrad | Starkt stöd har getts |

65 | Delvis införda | Förbättrad | Förbättrad | Starkt stöd har getts |

66 | Delvis införda | Ej förbättrad | Ej förbättrad | Stöd har getts |

67 | Delvis införda | Förbättrad | Förbättrad | Stöd har getts |

68 | Delvis införda | Förbättrad | Förbättrad | Stöd har getts |

69 | Införda | Förbättrad | Förbättrad | Stöd har getts |

53 | Införda | Förbättrad | Förbättrad | Stöd har getts |

Referenser

-Detaljerad utvärdering av statistikområden

FRI RÖRLIGHET FÖR PERSONER, TJÄNSTER OCH KAPITAL

Avdelning i fördraget AVDELNING III: FRI RÖRLIGHET FÖR PERSONER, TJÄNSTER OCH KAPITAL | Arbetsområden för Eurostat |

Viktigare arbetsområden inom politikområdet | 31 – Befolkning 47 – Handel och distribution 48 – Transporter 49 – Kommunikation 50 – Turism 51 – Tjänster 54 – Handel med tjänster, betalningsbalans |

Huvudmål för statistikarbetet inom politikområdet

- Harmonisering av begrepp som används på migrationsområdet och i folkräkningar, sociala undersökningar och administrativa register.

- Analys av tillgängliga data.

Tjänster och kapital:

- Pilotundersökningar skall påbörjas, och undersökningen av företagens struktur skall genomföras progressivt.

- Pilotundersökningar skall påbörjas, och förordningen om kortperiodisk statistik skall genomföras med särskild inriktning på tjänstesektorn.

- Studier skall genomföras för att fastställa behovet av statistik om kommunikation och informationssamhället.

- Analyser av användarnas behov, källbedömning, datainsamling och testning av metoder genom pilotstudier på det audiovisuella området skall genomföras.

- I och med att det direktiv som antogs år 1995 genomförs kommer befintlig statistik över turismen att utvecklas ytterligare.

- Förordningarna om statistik över företagens struktur, kortperiodisk statistik och företagsregister för statistiska ändamål skall genomföras.

Resultat : Inom alla statistikområden, befolkning, handel och distribution, transporter, kommunikation, turism, tjänster och betalningsbalans, utarbetades nya metoder för att ytterligare förbättra statistikens kvalitet. Dessa förbättringar ledde till en kraftig ökning av tillgängliga data när det gäller tidsserier, variabler och geografisk täckning, samt bättre datakvalitet. Vissa projekt rörande statistik över betalningsbalans, handel och distribution samt turism genomfördes inte till följd av brist på resurser.

I vilken utsträckning har det statistiska programmet 1998-2002 genomförts?

Införande av nya metoder och standarder

Inom alla statistikområden, befolkning, handel och distribution, transporter, kommunikation, turism, finansiella tjänster, företagstjänster, audiovisuella sektorn och betalningsbalans, utarbetades nya metoder för att ytterligare förbättra statistikens kvalitet.

Några exempel:

-en ny metodik utarbetades för att beräkna harmoniserade demografiska indikatorer,

-gemensamma Eurostat-ECE-rekommendationer har utarbetats till datainsamlingen för folkräkningen 2001 och använts i en datainsamling som omfattar 32 länder,

-en harmoniserad metodik för företagsdemografi utarbetades, och företagsdemografidata samlas nu in på frivillig väg från 11 länder,

-företagstjänststatistik ingår nu i en frivillig datainsamling för flertalet medlemsstater,

-statistik om utländska dotterbolag samlades in från flertalet medlemsstater, och arbetet med att skriva en förordning påbörjades,

- metodarbete för intermodal godstransport publicerades,

- transportstatistik från kandidatländerna bearbetades,

-metodarbete genomfördes för att ta in större förändringar och nya frågor i kommunikationsstatistiken (bland annat audiovisuell statistik),

- en undersökning om bearbetningar av nationella statistiksystem för att uppfylla direktivet följdes upp med metodarbete,

-arbetsgruppen utarbetade och införde en handbok för genomförande av satelliträkenskaper för turismen,

-tjänster till företag/nya frågeformulär har utformats för informatik, personalledning, konsulttjänster och reklamtjänster.

-Översyn av systemet för insamling av statistik om EU-medlemsstaternas betalningsbalans, till följd av genomförandet av kommissionens förordning om gränsöverskridande företag (som inför en tröskel för undantag från rapportering).

-Ett utkast till förordning om betalningsbalansstatistik, internationell handel med tjänster och flöden av och positioner för utländska direktinvesteringar har nått ett framskridet stadium, och ett utkast till förordning om utländska dotterbolags struktur och verksamhet har påbörjats.

-Den nya metodiken för varor och för portföljinkomster har införts i betalningsbalansstatistiken.

-Den tekniska gruppen för resor har lämnat en slutrapport om revideringen av systemen för insamling av reseposten i betalningsbalansen för EU:s medlemsstater efter etapp tre i EMU.

Leverans av statistiktjänster

På alla statistikområden som berör politiken för fri rörlighet för personer, tjänster och kapital har betydande förbättringar gjorts i leveransen av statistiktjänster. Dessa förbättringar har i hög grad förbättrat tillgången på tidsserier och variabler och den geografiska täckningen.

De viktigaste direktiven och förordningarna genomfördes, bland annat följande:

-I statistiken över företagens struktur genomfördes förordning nr 58/97 med stark tonvikt på datakvaliteten, som har förbättrats betydligt.

I den kortperiodiska företagsstatistiken påbörjades genomförandet av förordning nr 1165/98, och den fortskred för ett antal nyckelindikatorer på god kvalitet. Eurostat och ECB gav regelbundet och punktligt ut en serie nyckelindikatorer.

-Direktivet om sjöfartsstatistik genomfördes fullständigt.

-Statistik över audiovisuella tjänster, genomförande av rådets beslut, igångsättning av pilotstudier och metodarbete om film, TV, radio och audiovisuell betalningsbalans bland andra ämnen. En fullständig databas har inrättats som också potentiellt kan täcka icke-medlemsstater, där 106 huvudindikatorer och 418 variabler ingår för år 2002.

-Genomförande av direktivet om turiststatistik. Rapporten till rådet om direktivets genomförande antogs i januari 2001.

Spridning

Sökningarna i databaser och publikationer på de statistiska områdena ökade väsentligt under perioden:

-Sökningarna i databaserna för transportstatistik ökade med 83 %

-Sökningarna i databaserna för företagsstatistik ökade med 934 %.

Statistikstöd

Stöd gavs till kandidatländerna på alla områden och till Medelhavsländerna på vissa områden som transporter och befolkning.

Slutsats:

Målet för gemenskapens statistik över fri rörlighet för personer, tjänster och kapital har uppnåtts.

Programmål

a) Användare

Ingen information finns.

b) Prioriteringar – arbetsplanering – samordning

Ingen information finns.

c) Kvalitet

Datakvaliteten har allmänt sett förbättrats på alla områden. Aktualiteten, fullständigheten och jämförbarheten har förbättrats.

d) Effektivitet

Det statistiska programmet är relativt effektivt, eftersom det producerar förväntade uppgifter, och datakvaliteten har förbättrats.

e) Internationella standarder

Ingen information finns.

f) Belastning på uppgiftslämnarna

Samarbete med internationella organisationer minskade belastningen på uppgiftslämnarna i medlemsstaterna på flera områden som befolkning, turism, tjänster och betalningsbalans.

Slutsats:

Datakvaliteten förbättrades avsevärt under perioden.

Subsidiaritetsprincipen

Subsidiaritetsprincipen har iakttagits helt inom alla statistiska områden för denna politik.

Avvägning mellan behov och resurser

Vissa projekt som avsåg statistik över betalningsbalans, handel och distribution samt turism genomfördes inte till följd av brist på resurser.

Sammanfattning av värderingarna för alla områden av statistik över fri rörlighet för personer, tjänster och kapital

Område/Mål | Införande av nya standarder och metoder | Leverans av statistiktjänster | Spridning | Statistikstöd |

31 | Införda | Förbättrad | Förbättrad | Stöd har getts |

47 | Införda | Förbättrad | Förbättrad | Stöd har getts |

48 | Införda | Förbättrad | Förbättrad | Stöd har getts |

49 | Införda | Förbättrad | Förbättrad | Stöd har getts |

50 | Införda | Förbättrad | Förbättrad | Stöd har getts |

51 | Införda | Förbättrad | Förbättrad | Stöd har getts |

54 | Införda | Väsentligt förbättrad | Väsentligt förbättrad | Stöd har getts |

Referenser

-Detaljerad utvärdering av statistikområden

TRANSPORTER

Avdelning i fördraget AVDELNING V: TRANSPORTER | Arbetsområden för Eurostat |

Viktigare arbetsområden inom politikområdet | 48 – Transporter |

Andra viktiga arbetsområden | 49 – Kommunikation 50 – Turism 71 – Miljö |

Huvudmål för statistikarbetet inom politikområdet

- Att fortsätta att tillämpa de rättsliga grunder rådet nyligen antog för transportstatistik.

- Att bearbeta de rättsliga grunder som för närvarande gäller efter liberaliseringen av olika transportsätt i Europa.

- Att utveckla ett statistiksystem för intermodal transport som bygger på befintliga uppgifter från medlemsstaterna.

Resultat : Ständiga framsteg har gjorts mot målet, ett allsidigt statistiskt informationssystem för transporter i gemenskapen. Vid periodens början fanns det betydande luckor i transportstatistiken när det gäller uppgifternas täckning, serier och kvalitet. Under perioden utökades leveransen av statistiktjänster progressivt till alla transportsätt med införandet av nya metoder och förordningar:

- Vägtransporter.

- Järnvägstransporter.

- Transporter på inre vattenvägar.

- Luftfart.

- Sjöfart.

- Oljetransport i rörledningar.

- Multimodala transporter.

- Vägdata.

Betydande förbättringar har gjorts under perioden, men ytterligare framsteg behövs när det gäller uppgifternas aktualitet, samt fortsatt arbete för att täcka in passagerartransport och intermodal transport.

I vilken utsträckning har det statistiska programmet 1998-2002 genomförts?

Införande av nya metoder och standarder

Ständiga framsteg har gjorts mot målet, ett fullständigt statistiskt informationssystem för transporter i gemenskapen. Eurostat har utarbetat en ny standardiserad internationell klassifikation av gods under transport (NST-2000), som antogs av Conference of European Statisticians (CES) år 2002.

-Direktivet om sjöfartsstatistik genomfördes helt.

-Direktivet från 1980 om vägtransportstatistik ersattes med en ny rådsförordning.

-Parlamentet och rådet godkände två nya förordningar om järnvägs- och flygstatistik.

-Kommissionen antog sex tillämpningsakter för väg- och sjöfartsstatistik.

-Metodarbete och nyckelindikatorer för intermodal godstransport offentliggjordes.

-Kandidatländernas transportstatistik anpassades till EU-förordningarna.

Målet att införa nya standarder och metoder har uppfyllts.

Leverans av statistiktjänster

Vid periodens början var leveransen av statistiktjänster på transportområdet outvecklad när det gäller uppgifternas täckning, serier och kvalitet. Med införandet av nya metoder och förordningar utvidgades leveransen av statistiktjänster under perioden successivt till alla transportområden:

- Vägtransporter.

- Järnvägstransporter.

- Transporter på inre vattenvägar.

- Luftfart.

- Sjöfart.

- Oljetransport i rörledningar.

- Multimodala transporter.

- Vägdata.

En serie transport- och miljöindikatorer offentliggjordes också i samarbete med Europeiska miljöbyrån (European Environmental Agency, EEA).

Omkring 12 miljoner uppgifter samlades in under perioden. Vid slutet av år 2002 var eftersläpningen för årsdata 3,96 år, vilket behöver förbättras ytterligare.

Leveransen av statistiktjänster har förbättrats väsentligt under perioden.

Flera förbättringar genomfördes när det gäller spridningen, bland annat en fullständig omstrukturering av transportstatistiken i New Cronos och en stor ökning av antalet tillgängliga uppgifter, samt publicering av en Panorama of Transport och en hel serie Statistics in focus om transporter.

Det framgår att sökningarna av transportstatistik har ökat betydligt:

-Utdragen ur databasen ökade med 83 %.

-Sökningar på webbplatsen: 300 000 sidor från år 2000 besöktes. Som jämförelse gjordes 360 000 sökningar på webbsidorna för extern handel.

Spridningen av transportstatistik har förbättrats väsentligt under perioden.

Statistikstöd

Starkt statistikstöd gavs till kandidatländerna för att anpassa transportdata till EU:s förordningar och till Medelhavsländerna för genomförande av första fasen av MEDTRANS-projektet.

Slutsats:

Målen för gemenskapens statistiska program för transporter har uppnåtts. Betydande förbättringar har gjorts under perioden, men uppgifternas aktualitet måste förbättras ytterligare.

Programmål

a) Användare

Enligt kommentarer från GD är data från nyare rättsakter, särskilt sjöfartsstatistik, värdefulla för politikenheterna.

Problem kvarstår när det gäller

-bristande konsekvens mellan Eurostats statistik och andra datakällor

-långsam reaktion på nya behov av uppgifter för exempelvis fördelningen mellan transportsätt enligt vitboken från år 2001.

b) Prioriteringar – arbetsplanering

Arbetsplaneringen har förbättrats för

-de årliga arbetsprogrammen som granskas i årliga samordningsmöten med medlemsstaterna (Samordningskommittén för transportstatistik).

-mål som härletts från de årliga arbetsprogrammen på enhets- och processnivå i enhetsutvecklingsprogrammet (PDU).

c) Kvalitet

De nya rättsakterna har hjälpt till att lösa vissa kvalitetsproblem (särskilt för vägstatistik). På andra områden har den ökade datavolymen dock skapat nya problem med datakvaliteten.

d) Effektivitet

Programmet för transportstatistik har varit effektivt för att täcka de olika transportsätten och öka volymen av information som samlats in och spritts.

Personalbristen har dock dämpat framstegen med att ta fram nyckelindikatorer för politiken och att bearbeta nya områden av transportstatistiken.

e) Internationella standarder

Gemenskapsstatistiken är nu mera jämförbar med statistiken från andra delar av världen beroende på följande förbättringar:

- Eurostat har lämnat bidrag till den tredje upplagan av Glossary of Transport Statistics för 55 av FN/ECE:s medlemsländer.

- Transportstatistik har samlats in enligt gemenskapens metoder av kandidatländerna (i samband med utvidgningen) och Medelhavsländerna (i MED-TRANS).

f) Belastning på uppgiftslämnarna

Belastninge