EUROPEISKA KOMMISSIONEN 
Bryssel den 7.12.2011 
SEK(2011) 1516 slutlig 
  
GEMENSAMT ARBETSDOKUMENT FRÅN AVDELNINGARNA 
SAMMANFATTNING AV KONSEKVENSBEDÖMNINGEN 
Följedokument till 
förslag till 
EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING 
om europeiska riskkapitalfonder 
{KOM(2011) 860 slutlig} 
{SEK(2011) 1515 slutlig}  
 
SV 2   SV GEMENSAMT ARBETSDOKUMENT FRÅN AVDELNINGARNA 
SAMMANFATTNING AV KONSEKVENSBEDÖMNINGEN 
Följedokument till 
förslag till 
EUROPAPARLAMENTETS OC H RÅDETS FÖRORDNING 
om europeiska riskkapitalfonder 
1. INLEDNING  
Riskkapitalfonder är fonder som främst tillhandahåller  eget kapital till oftast mycket små företag 
som precis har börjat utveckla sin affärsverksamhet. Dessa företag är  ofta innovativa och har en stor 
potential att växa och expandera si n verksamhet. I EU har riskkapita lfinansiering en stor men i hög 
grad outnyttjad potential att främja utv ecklingen av små och medelstora företag1. Små och 
medelstora företag som utnyttjar riskkapitalfinansier ing klarar sig bättre än  de som inte får något 
sådant understöd. Små och medelstora företag som finansieras med hjälp av riskkapital kan skapa 
högkvalitativa arbetstillfällen, efters om riskkapital investeras i innovativa företag som växer mer än 
företag i mer traditionella branscher. Enligt aktuell forskning finns det ett samband mellan ökade riskkapitalinvesteri ngar och ökad BNP, och effekterna är ä nnu mer uttalade om små och medelstora 
företag får finansiering i ett tidigt  skede. Främjande av riskkapita linvesteringar kan därför fungera 
som en drivkraft för den reala ekonomin.  
I Europa är omfattningen av riskkapitalfinansieri ngen fortfarande för liten. Det förhållandet att en 
genomsnittlig europeisk riskkapitalfond (60 miljone r euro) är så liten hämmar en optimal 
fördelning av resurserna och man har svårt att uppnå skalfördelar, vilket är en förutsättning för den 
specialisering som krävs för att driva en framgångsrik riskkapitalfond.  
Konsekvensanalysen har inriktats på  lagstiftning som är lämplig för att fördjupa kapitalkällorna för 
riskkapitalfonderna och ge europeiska riskkap italfonder möjlighet att ut öka de tillgångar de 
förvaltar. Det grundläggande politiska målet är att nystartade innovativa företag i högre grad ska 
kunna använda sådana fonder för sin finansie ring. För att nå detta mål har tyngdpunkten i 
konsekvensanalysen lagts på regler  som styr ”privata placeringar”  av riskkapital för potentiella 
investerare.  
2. P
ROBLEMFORMULERING  
Orsak 1: Regelverken skiljer sig åt.  Jämfört med konkurrerande högteknologi- och 
innovationscentrum i andra delar av världen, framfö r allt USA, är de bestämmelser som reglerar 
saluföring av riskkapitalinve steringar disparata. Nio  av 27 medlemsstater har infört särskilda 
bestämmelser om riskkapitalfonders verksamh et, investeringsportföljens sammansättning, 
                                                 
1 Små och medelstora företag definieras i kommissione ns rekommendation av den 6 maj 2003 om definitionen 
av mikroföretag samt små och medelstora företag (EUT L 124, 20.5.2003, s. 36) 
 
SV 3   SV berättigade investeringsinstrument , berättigade investeringsmål, investeringsmålens geografiska 
läge och de typer av investerare som får investera i sådana fonder. Alla dessa bestämmelser avviker 
från varandra på vissa eller alla ovannämnda punkter. Det finns  därför nu inte  någon enhetlig 
uppfattning om vad en riskkapi talfond är. Arton medlemsstater  inte har infört särskilda regler för 
riskkapitalaktörers kapitalanskaffn ingsverksamhet. De tillämpar generella bolagsrättsliga regler och 
föreskriver att prospekt ska lämnas av f onder som vill saluföra ”privata placeringar”2 av riskkapital. 
Efterlevnaden av alla dessa olika regler ger upphov till extra kostnader och komplikationer.  
Orsak 2: Anskaffning av riskkapi tal utomlands innebär att man måste gå igenom olika förfaranden 
som inte är nödvändiga vid anskaffn ing av kapital på hemmamarknaden.  Ju fler målmarknader man 
har, desto mer komplicerat blir det på grund av de olika regler na att följa de förfaranden och 
genomföra de förberedelser (iden tifiering av vilka regler som gälle r lokalt, juridisk rådgivning, 
kostnads-/nyttoanalys innan man träder in på ma rknaden) som krävs för a tt anskaffa riskkapital.   
Orsak 3: Anskaffning av riskkapital utomla nds medför kostnader som inte uppkommer vid 
anskaffning av kapital på hemmamarknaden.  För att säkerställa efte rlevnaden av de olika 
lagstadgade krav som gäller för saluföring av  riskkapitalfonder måst e fondförvaltaren noggrant 
kartlägga vilka regler och krav som är tillämplig a. Kostnaderna för att an passa den dokumentation 
som föreskrivs till de krav som gäller enligt olika nationella regler för priv ata placeringar kan uppgå 
till 500–1000 euro för varje land. Om ri skkapitalfondens sponsor skulle vilja anskaffa kapital i hela 
EU, skulle dessa kostnader stiga från 13 500 euro till 27 000 euro.  
Orsak 4: Flera medlemsstater ställer krav  på prospekt vid ri skkapitalerbjudanden . Dessa nationella 
prospektkrav är förenade med stora kostnader. Medlemsstaterna och deras tillsynsmyndigheter har 
t.ex. olika åsikter om andelar i kommandit bolag (som är den t ypiska strukturen för 
riskkapitalfonder) ska betraktas so m värdepapper och därmed omfattas av prospektdirektivet. En 
motsvarande registrering bara i en värdmedlem sstat (Tyskland) skulle kosta omkring 40 000 euro . 
Prospekt- och tillståndskrav rapporteras för Österri ke, Belgien, Nederländerna, Frankrike, Sverige 
och Storbritannien.  
Orsak 5: Flera medlemsstater kräver regi strering och distributionsställe i landet.  Många 
medlemsstater kräver att det ska finnas ett godkän t ombud i landet (dvs. ett finansinstitut) om en 
riskkapitalfond saluförs på deras territorier. Alternativt måste risk kapitalförvaltaren ha tillstånd för 
att få agera som ombud. Kostnaderna för a tt få ett tillstånd varierar från 20 000  till 40 000 euro3. 
Kostnaderna för en lagstadgad ”lokal närvaro”, t. ex. i Storbritannien, skulle uppgå till minst 25 000 
euro per år.  I denna siffra ingår inte personalkostnader.   
Enligt expertgruppens rapport från 2007 om undanr öjande av hinder för gränsöverskridande 
investeringar av riskkapitalfonde r uppskattas kostnaderna för förv altningen av fyra parallella 
fondstrukturer som är nödvändiga för kapitalanskaffn ing i fyra olika medlemsstater uppgå till över 
0,4 % av fondens totala kapitalåtagande.   
                                                 
2 Med privata placeringar förstås allmänt sa luföring av (i detta fall) andelar i investeringsfonder till ett litet eller 
begränsat antal vanligtvis professionella inve sterare. Privata placeringar är motsatsen till 
kapitalanskaffning/utgivning av andelar på offentliga marknader. 
3 Uppskattningar som lämnats av en av Europeiska riskkapitalföreningens juridiska rådgivare den 25 oktober 
2011.  
 
SV 4   SV 3. SUBSIDIARITETSANALYS  
En lösning som bygger på åtgärder  från medlemsstaternas sida ha r redan har testats och uppnådde 
inte det uppställda målet. Kommissionen föreslog 2007 ett ömsesidigt erkännande av 
riskkapitalfonder som saluförs enlig t gällande lagstiftning i en annan medlemsstat. I en rapport från 
december 2009 drog kommissionen emellertid slutsa tsen att ömsesidigt erkännande i sig inte 
bidragit till att öppna värdländernas marknader för riskkapitalf örvaltare som är la gligt etab lerade i 
en annan medlemsstat. Saluföring av riskkapitalf onder över gränserna är dä rför bara möjlig om 
centrala krav harmoniseras målinriktat på europeisk nivå.  
4. MÅL 
Allmänt mål – Öka den globala konkurrenskra ften för små och medelstora företag i EU  
Det övergripande målet är att öka den globala k onkurrenskraften för små och medelstora företag i 
EU. Det råder ingen brist på idée r och innovatörer i Europa . EU släpar däremot efter när det gäller 
startkapital och företagande.  
Särskilt mål – Upprätta ett europeiskt system för riskkapitalfonders kapitalanskaffning över 
gränserna  
Riskkapital är det verktyg som nysta rtade företag skulle välja. Företa gare som precis har inlett sin 
verksamhet behöver den stabilitet som en finansie ring genom eget kapital ger jämfört med lån eller 
andra skuldinstrument. De föreslagna åtgärder na är därför inriktade på att skapa djupare 
kapitalmarknader för riskkapitalfonder.  
Operativa mål  
Etablera en uppfattning av vad som utgör en ”berättigad riskkapitalfond” . För att underlätta 
förloppet i praktiken vid gränsöverskridande kap italanskaffning är det nödvändigt att man har en 
gemensam uppfattning av begreppe t ”riskkapital”. En harmonisering föreslås därför vad beträffar 
en riskkapitalfonds utmärkande drag .  
Upprätta en gemensam reglering sstrategi för ”berättigade riskkap italfonder” och deras förvaltare. 
När begreppet ”riskkapitalfond” ha r avgränsats med erforderlig ex akthet är det andra operativa 
målet att skapa en enhetlig ram för saluföri ngen av berättigade ri skkapitalfonder i EU.  
Upprätta ett nätverk för administrativt samarbete för ett smidigt införande och övervakningen av 
förvaltare av berättigade riskkapitalfonder. En viktig förutsättning för det praktiska genomförandet 
av kapitalanskaffning över gränsern a är att det skapas en ram för administrativt samarbete för att 
övervaka och genomföra de enhetliga reglerna för riskkapitalfonder.  
5. POLITISKA HANDLINGSALTERNATIV  
När det gäller de faktiska politiska handlingsalternativen  undersöktes i konsekvensbedömningen 
hur man bäst ska definiera vad som i allt väsent ligt är utmärkande för en riskkapitalfond, dvs. 
investeringströsklar, målföretag och berättigade invester ingsinstrument. För införandet av möjliga 
tröskelvärden, dvs. andelen kapitalåtaganden i berättigade målföretag  (onoterade små och 
medelstora företag), varierade al ternativen mellan 50 %, 70 % och upp till 90 %. Eg et kapital och 
hybridkapital analyserades som instrument. Vad betr äffar tillåtna investerar e analyserades fonder 
 
SV 5   SV för professionella investerare (i  den mening som avses i MiFID-dire ktivet), fonder som är öppna för 
en större grupp av ”family offices”, företagsängl ar, förvaltningsteam och förmögna privatpersoner 
samt fonder som är öppna för alla ic ke-professionella investerare.  
Flera handlingsalternativ betr äffande den rättsliga formen  analyserades, bl.a. alternativ som innebär 
att specialregler för riskkapita lfonder införs i direktivet om  förvaltare av alternativa 
investeringsfonder, utfärdas som ”nivå 2” vid geno mförandet av det direktivet, fastställs genom en 
målinriktad fristående rättsakt eller genom en  rättsakt som anger villkoren för ömsesidigt 
erkännande av nationella bestämmelser om riskkapita l eller – om sådana inte finns – om ”privata 
placeringar”.  
6. KONSEKVENSBEDÖMNING  
Konsekvensbedömningen visade att en mellanväg fö redras. Det mellanliggande målet där 70 % av 
kapitalåtagandena måste investeras som eget kapital eller hybridkapita l i lämpliga små och 
medelstora företag, ger den högsta sannolikheten fö r att en tydlig europeiskt kvalitetsstämpel för 
”riskkapitalfonder” uppstår utan risk för att denna vattnas ur. När det gäller  vilka investerare som 
kommer ifråga föredras alternativet där bara pr ofessionella investerare tillåts investera i dessa 
fonder, men att de också på vissa villkor ska vara öppna för ”family offices”, företagsänglar, förvaltningsteam och förmögna privatpersoner, men inte för icke-professionella investerare. Denna 
metod skulle fånga upp det typiska investerarunderl aget för riskkap italfonder utan att det krävs en 
heltäckande ram för små investerare.  
När det gäller det rättsliga instrumentet föredras en fristående rättsakt. Handlingsalternativ som 
innebär att enhetliga regler för ri skkapitalfonder införs i direktivet om förvaltare av alternativa 
investeringsfonder torde skapa frik tion, eftersom man i det direktivet  skulle behöva lägga fast en 
strikt strategi för tillsynen av många olika slag av fondförvaltare. Eftersom  medlemsstaternas regler 
i hög grad skiljer sig åt betrakta s ett handlingsalternativ som bygger på ett ömsesidigt erkännande 
av riskkapitalfonder som saluförs i enlighet med gä llande lagstiftning inte som effektivt för att 
uppnå det första operativa målet (att fastställa en gemensam definition av vad som utgör en riskkapitalfond och enhetliga villkor för saluföringen).  
7. J
ÄMFÖRELSE AV HANDLINGSALTERNATIV OCH POLITISKT BESLUT  
Vid den slutliga jämförande analysen av alla handli ngsalternativ dras slutsatsen att det alternativ 
som föredras är ett fristående harmoniseringsinstrument som sku lle skapa enhetliga villkor för 
fondförvaltares saluföring av be rättigade riskkapitalfonder i EU.  
Det valda tillvägagångssätt et förefaller vara det mest effektiv a därför att en fondförvaltare som 
uppfyller alla enhetliga krav i det föreslagna in strumentet skulle kunna saluföra enhetliga fonder i 
hela EU utan att i) behöva best ämma sig för att tillämpa regelver ket i direktiv 2011/ 61/EG eller ii) 
följa återstående – och mycket heterogena – natione lla regler om antingen ri skkapitalfonder, privata 
placeringar, prospekt eller krav på lokalt distributionsställe.  
8. KOSTNADER OCH FÖRDELAR  
Efterlevnaden av de enhetliga kriterierna förv äntas inte leda till betydande kostnader eller 
administrativa bördor. Harmoniseringen av kvalitets krav för riskkapitalfonder skulle avsevärt 
 
SV 6   SV minska de nuvarande kostnaderna för att följa olik a och sinsemellan mycket olika nationella regler 
som skulle gälla om ingen harmonisering sker.  
En riskkapitalfond kommer visserlig en sannolikt att ha vissa kos tnader för att anpassa sina 
rapporterings- och informationsst andarder till de enhetliga regl erna, men dessa kostnader kommer 
förmodligen bara att uppgå till en bråkdel av de driftsutgifter som uppstår i nuläget då fonderna 
måste följa en mängd olika nationella bestäm melser om rapportering och information.  
Det är inte troligt a tt det uppstår betydande kostnader för att övervaka efterlevnaden av det 
enhetliga regelverket, eftersom alla alternativa investeringsf onder måste uppfylla de allmänna 
registrerings- och informationskraven i artikel 3.3 direktivet om förva ltare av alternativa 
investeringsfonder, om de inte var regist rerade enligt de föreslagna reglerna.  
Vissa krav kan öka kostnaderna fö r berättigade riskkapitalfonders målföretag. I synnerhet rör det 
sig då om kostnader till följd av fondernas skyldighe t att lägga fram årsrappor ter. Det är emellertid 
inte sannolikt att dessa kostnader skulle bli betydligt högre än de som uppstår i den nuvarande 
situationen, eftersom portf öljföretag som letar efter riskfinansiering måste vara 
”investeringsmogna”.  
En europeisk ram för riskkapital som grundar sig på en gemensam uppfattning av vad som utgör en 
berättigad riskkapitalfond vänt as effektivisera kapitalanskaffningen över gränserna, främja 
konkurrens mellan förvaltare av riskkapitalfonder och öka möjligheterna att specialisera sig. För 
investerarnas del skulle enhetlig a regler för riskkapitalfonder sk apa ökat förtroende för denna 
särskilda kategori av tillgångar och – i kombination med en förbättrad tillgång till finansiering – 
hjälpa investerarna att fördela sitt kapital effektivare. Slutligen kommer en enhetlig ram för 
riskkapitalfonder att ka nalisera mer kapital till innovativa företag med hög tillväxtpotential. 
9. ÖVERVAKNING OCH UTVÄRDERING  
I linje med de mål som ligger till grund för ko mmissionens politiska va l kommer övervakningen 
och utvärderingen efter antagandet av förslaget a tt inriktas på följande tre frågor: 1. Har den nya 
ramen sörjt för en gemensam uppfattning om vad som utgör en ”berättigad  riskkapitalfond”? 2. Har 
den nya ramen bidragit till en gemensam reglering sstrategi för berättigade riskkapitalfonder? 3. Har 
den nya ramen bidragit till inrätt andet av ett nätverk för administrativt samarbete för ett verksamt 
införande och övervakning av förvaltarn a av europeiska riskkapitalfonder?  
Uppföljningen av dessa frågor kommer att ske i nära samarbete med Esma  som kommer att få till 
uppgift att föra ett centralt register som är allm änt tillgängligt via internet  där alla berättigade 
förvaltare att riskkapitalfonder förtecknas som är registrerade i EU i enlighet med den föreslagna 
förordningen.