Den gröna given

I den här rapporten beskrivs de viktigaste aspekterna av EU:s ekonomiska stöd till internationellt samarbete och utveckling, humanitärt bistånd, utrikespolitik och utvidgning under 2020. Redan före pandemin arbetade EU för en långsiktig agenda i linje med målen för hållbar utveckling, med en vision om hållbarhet och partnerskap som ledstjärna. Covid-19 var ingenting som avledde EU från denna målsättning. Tvärtom visade pandemin att agendan var framsynt och mer brådskande än någonsin, med tanke på att den ställer ökande global ojämlikhet och den digitala klyftan i centrum.

Under 2020 samverkade EU och medlemsstaterna inom ramen för en Team Europe-strategi och mobiliserade över 40 miljarder euro till kampen mot covid-19 och dess effekter i våra partnerländer världen över, utöver de insatser som gjordes för att skydda människor och ekonomier i själva EU.

Den omedelbara prioriteringen 2020 var att mildra effekterna av covid-19 i de mest sårbara länderna, men EU glömde inte bort behovet av att lägga grunden till en grön och digital omställning genom en rättvis, inkluderande och motståndskraftig global återhämtning. Vid FN:s högnivåkonferens om utvecklingsfinansiering i september 2020 efterlyste ordförande Ursula von der Leyen ett globalt återhämtningsinitiativ där investeringar och skuldlättnader kopplas till målen för hållbar utveckling.

Under 2020 gjorde EU framsteg med två större ramverk för yttre åtgärder: Internt slutfördes förhandlingarna om det nya instrumentet för grannskapet, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete – Europa i världen för 2021–2027. Externt nådde chefsförhandlare från EU och Organisationen för stater i Afrika, Karibien och Stillahavsområdet en politisk överenskommelse om avtalet efter Cotonou-avtalet, som kommer att innebära en uppgradering och modernisering av EU:s förbindelser med de 79 staterna i Afrika, Karibien och Stillahavsområdet (AKS-staterna).

EU tog ett historiskt steg genom beslutet att inleda anslutningsförhandlingar med Nordmakedonien och Albanien. Samtidigt lanserades en ambitiös ekonomisk plan och investeringsplan för västra Balkan som syftade till att stimulera den långsiktiga återhämtningen och underlätta vägen mot EU-medlemskap.

Under hela 2020 fortsatte EU att bemöta den geopolitiska utvecklingen i angränsande länder och regioner. EU ledde initiativ för att stärka Ukrainas suveränitet och territoriella integritet, stärka stabiliserings- och fredsprocessen i Libyen inom ramen för Berlinprocessen och stödja det civila samhället i Syrien.

EU:s insatser för att främja fred och stabilitet i Sahelregionen (Burkina Faso, Tchad, Mali, Mauretanien och Niger), Centralafrikanska republiken och Afrikas horn (Somalia) innefattade diplomati, civila och militära uppdrag och insatser inom ramen för den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (GSFP) samt humanitärt bistånd, stabiliseringsstöd och utvecklingsbistånd enligt en integrerad partnerskapsstrategi.

I slutet av 2020 antogs meddelandet En ny agenda mellan EU och USA för globala förändringar som syftade till att stärka det transatlantiska partnerskapet på flera strategiska områden, däribland klimatförändringarna, hälsa och genomförandet av Agenda 2030.

Att främja och skydda de mänskliga rättigheterna en grundläggande aspekt av EU:s yttre åtgärder, vilket bekräftas av handlingsplanen för mänskliga rättigheter och demokrati 2020–2024. Desinformation är ett utbrett problem i den digitala tidsåldern, och handlingsplanen främjar även stärkt demokrati och öppenhet genom mediekompetens. Antagandet av det globala EU-systemet för sanktioner avseende mänskliga rättigheter den 7 december och de förteckningar som följde i mars 2021 utgör konkreta exempel på EU:s beslutsamhet att försvara mänskliga rättigheter globalt.

Team Europe-strategin: åtgärder mot den globala covid-19-krisen

Team Europe-strategin är en betydande praktisk innovation när det gäller EU:s och medlemsstaternas samarbete på områden med parallell behörighet. Den kom till som ett svar på covid-19-krisen.

Strategin samlar EU:s institutioner, medlemsstater, deras genomförandeorgan och europeiska institutioner för utvecklingsfinansiering. Inom ramen för strategin kombineras resurser, arbetssätt, sakkunskap och verktyg i syfte att bygga upp en strategisk samordningskultur kring åtgärder som leder till förändring, samtidigt som EU:s behörighet och de beslutsförfaranden som fastställs i fördragen respekteras.

EU stödde tidigt acceleratorn för covid-19-verktyg (ACT-acceleratorn). I samband med givarkonferensen för den globala kampen mot coronaviruset den 4 maj 2020, som bland annat sammankallades av kommissionen, samlades 15,9 miljarder euro in för att säkerställa gemensam utveckling och allmän distribution av vacciner, diagnostik och behandlingsmetoder mot covid-19. Över 70 % av utfästelserna kom från EU och medlemsstaterna.

Av de över 40 miljarder euro som under 2020 mobiliserades av EU och medlemsstaterna för att bekämpa covid-19 utbetalades ungefär 65 % under året.

I en repatrieringsinsats utan motstycke hjälpte EU till att hämta hem över 625 000 EU-medborgare som blivit strandsatta utomlands. EU:s civilskyddsmekanism underlättade även leverans av över 18 miljoner artiklar (kritisk personlig skyddsutrustning och medicinsk utrustning), däribland över 3 miljoner artiklar från de rescEU-beredskapslager som inrättades 2020.

EU: en stark global aktör

EU är fortfarande en av ett fåtal aktörer med global närvaro och en omfattande politisk verktygslåda som kan svara mot och stödja våra partner runt om i världen.

EU och medlemsstaterna är fast beslutna att ta hänsyn till utvecklingssamarbetsmål i den yttre och interna politik som påverkar utvecklingsländer. Det europeiska samförståndet om utveckling från 2017 har på nytt bekräftat vikten av konsekvent politik för utveckling.

År 2020 var EU och de 27 medlemsstaterna fortfarande de ledande givarna av offentligt utvecklingsbistånd (ODA) och ökade det kollektiva bidraget till 66,8 miljarder euro, enligt preliminära sifferuppgifter. Det står för 46 % av det totala globala offentliga utvecklingsbiståndet från EU och andra givare inom ramen för OECD:s biståndskommitté och motsvarar 0,50 % av EU:s bruttonationalinkomst (BNI).

Under 2020 var EU fortsatt aktivt engagerat i utvecklingsrelaterade FN-processer. Kommissionen lade fram arbetsdokumentet Delivering on the UN’s Sustainable Development Goals – A comprehensive approach , vilket återspeglar EU:s engagemang för Agenda 2030. Med EU:s stöd inrättades integrerade nationella finansieringsramar för att ta fram landsstyrda finansieringsstrategier i syfte att göra framsteg mot målen för hållbar utveckling.