EUROPAPARLAMENTETS RESOLUTION  
av den 10 maj 2012  
med de iakttagelser som utgör en del av besluten om ansvarsfrihet för genomförandet av 
Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2010  
EUROPAPARLAMENTET UTFÄRDAR DENNA RESOLUTION  
— med beaktande av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2010 (  1 ), 
— med beaktande av Europeiska unionens årsredovisning för budgetåret 2010 (COM(2011) 473 – C7- 
0256/2011) (  2 ), 
— med beaktande av kommissionens rapport om uppföljningen av ansvarsfrihetsförfarandet för budgetåret 
2009 (COM(2011) 736) och av de arbetsdokument från kommissionens tjänsteavdelningar som åtföljer 
denna rapport (SEC(2011) 1350) och SEC(2011) 1351)),  
— med beaktande av kommissionens meddelande av den 1 juni 2011 med titeln ”Sammanfattande rapport 
om kommissionens förvaltning 2010” (COM(2011) 323),  
— med beaktande av kommissionens årsrapport till den ansvarsfrihetsbeviljande myndigheten om intern ­
revisioner genomförda under 2010 (COM(2011) 643) och det arbetsdokument från kommissionens 
tjänsteavdelningar som åtföljer denna rapport (SEC(2011) 1189),  
— med beaktande av revisionsrättens årsrapport om genomförandet av budgeten för budgetåret 2010 och 
institutionernas svar (  3 ), samt av revisionsrättens särskilda rapporter,  
— med beaktande av förklaringen om räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas 
laglighet och korrekthet som avgivits av revisionsrätten för budgetåret 2010 i enlighet med artikel 287 i 
fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (  4 ), 
— med beaktande av rådets rekommendation av den 21 februari 2012 om beviljande av ansvarsfrihet för 
kommissionen för genomförandet av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2010 
(06081/1/2012 – C7-0053/2012), där det påpekas att medlemsstaterna Förenade kungariket, Neder ­
länderna och Sverige för första gången har nekat att rekommendera ansvarsfrihet,  
— med beaktande av rådets rekommendation av den 21 februari 2012 om beviljande av ansvarsfrihet för 
genomförandeorganen för genomförandet av budgeten för budgetåret 2010 (06084/2012 – C7- 
0052/2012), där det påpekas att medlemsstaterna Förenade kungariket, Nederländerna och Sverige för 
första gången har nekat att rekommendera ansvarsfrihet,  
— med beaktande av artiklarna 317, 318 och 319 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF- 
fördraget) samt artikel 106a i Euratomfördraget,  
— med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetför ­
ordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (  5 ), särskilt artiklarna 55, 145, 146 och 147,SV 17.10.2012 Europeiska unionens officiella tidning L 286/31  
( 1 ) EUT L 64, 12.3.2010.  
( 2 ) EUT C 332, 14.11.2011, s. 1.  
( 3 ) EUT C 326, 10.11.2011, s. 1.  
( 4 ) EUT C 332, 14.11.2011, s. 134.  
( 5 ) EGT L 248, 16.9.2002, s. 1.
— med beaktande av rådets förordning (EG) nr 58/2003 av den 19 december 2002 om stadgar för de 
genomförandeorgan som ansvarar för vissa uppgifter som avser förvaltningen av gemenskapspro ­
gram (  6 ), särskilt artikel 14.2 och 14.3,  
— med beaktande av artikel 76 och bilaga VI i arbetsordningen,  
— med beaktande av betänkandet från budgetkontrollutskottet och yttrandena från övriga berörda utskott 
(A7-0098/2012), och  
av följande skäl:  
A. Europa har drabbats av en allvarlig budget- och finanskris som kan leda till en förtroendekris i unionen 
och det är av avgörande betydelse att unionen föregår med gott exempel när det gäller god offentlig 
förvaltning genom kommissionen som genomför unionens budget. Denna goda offentliga förvaltning är 
nödvändig för att bevara unionens kreditbetyg AAA, vilket är av betydelse särskilt om unionen ska 
kunna respektera åtagandet i form av 60 000 000 000 EUR i garanti för den europeiska finansiella 
stabiliseringsmekanismen.  
B. År 2010 var det första fullständiga budgetåret enligt Lissabonfördragets bestämmelser med nya budget ­
förfaranden och införandet av Europeiska utrikestjänsten och Europeiska rådets ordförandeskap vid 
sidan av det roterande ordförandeskapet för rådet. Det var också det första året för den nya Europa 
2020-strategin.  
C. God förvaltning innebär att politiska mål fastställs innan de rättsliga instrumenten för att uppnå dessa 
mål antas. Befintliga rättsliga instrument som inte harmonierar helt och hållet med de politiska målen 
bör ändras.  
D. När det rör sig om offentliga medel måste det finnas tillräckliga åtgärder för transparens, offentlig 
redovisningsskyldighet och offentlig revision. För det sjuttonde året i rad har inte revisionsrätten kunnat 
avge någon positiv revisionsförklaring vad gäller unionens budget.  
E. I artikel 287.1 andra stycket i EUF-fördraget åläggs revisionsrätten att till Europaparlamentet och rådet 
avge en förklaring om de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet, och artikeln före ­
skriver också att denna förklaring får kompletteras med särskilda bedömningar av varje större område i 
unionens verksamhet.  
F. Mer än 90 procent av alla fel påträffas utanför kommissionen, på myndighetsnivå i medlemsstaterna 
och på stödmottagarnivå (årsrapporten, punkt 1.22).  
G. I majoriteten av de fall där fel upptäckts på sammanhållningsområdet fanns så pass mycket information 
tillgänglig att medlemsstaternas myndigheter borde ha upptäckt och korrigerat felen innan utgifterna 
certifierades för kommissionen (årsrapporten, punkt 4.25).  
H. Det är nödvändigt att skilja mellan nationella myndigheter som inrättat välfungerande övervaknings- 
och kontrollsystem och nationella myndigheter som ansvarar för system som endast delvis var ända ­
målsenliga, för att undvika ytterligare bördor för samtliga medlemsstater.  
I. Medlemsstaternas brist på seriöst intresse för ansvarsfrihetsförfarandet skulle kunna bero på kommis ­
sionens otillräckliga ansträngningar att offentligt, klart, otvetydigt och på ett underbyggt sätt, fastställa 
vilka medlemsstater, regioner och program som inte är tillräckligt effektiva när det gäller förvaltningen 
av unionens medel.  
J. Obligatoriska nationella förvaltningsförklaringar som avges och undertecknas på ministernivå och 
granskas av en oberoende revisor är ett nödvändigt steg för att motverka vissa nationella myndigheters 
brist på ansvar när det gäller användningen och förvaltningen av unionens pengar.SV L 286/32 Europeiska unionens officiella tidning 17.10.2012  
( 6 ) EGT L 11, 16.1.2003, s. 1.
K. Kommissionens ökade användning av förhandsfinansiering får konsekvenser för revisionsrättens revi ­
sionsstrategi, och revisionsrätten skulle kunna anpassa sina metoder till de nya omständigheterna för att 
säkerställa att revisionsrättens information till den ansvarsfrihetsbeviljande myndigheten är användbar.  
L. Unionen behöver mer än någonsin tidigare ett starkt, oberoende, effektivt och verkligt externt revisions ­
organ, vilket naturligtvis - och av respekt för skattebetalarna - innebär att revisionsrättens ledamöter 
aldrig bör utses på politiska grunder, utan endast på yrkesmässiga grunder.  
M. Användningen av innovativa och komplicerade finansiella instrument måste uppvägas av fullständig 
transparens, inklusive offentliggörandet av fullständiga uppgifter om samtliga slutliga mottagare, och 
tydliga rapporteringsregler för att undvika risker för unionens budget och rykte.  
N. Medlemsstaterna ska samarbeta med kommissionen för att se till att anslagen används enligt principen 
om en sund ekonomisk förvaltning.  
O. Medlemsstaterna, även om de har en federal struktur, ansvarar inför omvärlden och unionen.  
P. För att stärka unionens legitimitet måste större fokus ligga på frågor om både regelefterlevnad och 
resultat.  
Q. Den kontinuerliga utvecklingen av revisionsrättens revisionsförklaringar under årens lopp har varit 
avgörande för att fastställa områden där medlemsstaternas och kommissionens förvaltning behöver 
förbättras.  
R. Revisionsrätten har återigen inte kunnat lämna någon positiv revisionsförklaring vad avser betalning ­
arnas laglighet och korrekthet, vilket är beklagligt.  
Prioriterade åtgärder för kommissionen  
1. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en handlingsplan för parlamentet med en 
beskrivning av hur följande prioriterade åtgärder ska uppnås:  
— Noggrann övervakning av användningen av finansieringstekniska instrument, i enlighet med punkt 
21 i denna resolution.  
— Förbättring och förstärkning av ansvarighetskedjans tillförlitlighet, i enlighet med punkt 36 i denna 
resolution.  
— På nytt överväga den ökade användningen av förfinansiering, i enlighet med punkt 56 i denna 
resolution.  
— Inrättandet av en effektiv sanktionsmekanism på området för sammanhållningspolitiken, i enlighet 
med punkt 124 i denna resolution.  
Revisionsrättens revisionsförklaring  
Räkenskaper – uttalande utan reservation  
2. Europaparlamentet noterar att unionens årsredovisning för budgetåret 2010 i allt väsentligt ger en 
rättvisande bild av unionens finansiella ställning per den 31 december 2010, och av resultaten av 
transaktioner och kassaflöden för det budgetår som slutade detta datum.  
3. Europaparlamentet noterar upplysningen av särskild betydelse om en ändring i kommissionens redo ­
visningsprinciper med avseende på finansieringstekniska instrument, som visar att risken för väsentliga 
felaktiga uppgifter kvarstår, även om räkenskaperna fått uttalanden utan reservation sedan 2007. 
Parlamentet uppmanar kommissionen att årligen se över huruvida den nya behandling som antagits 
på ett rättvisande sätt återspeglar den underliggande verkligheten.SV 17.10.2012 Europeiska unionens officiella tidning L 286/33
Lagligheten och korrektheten i inkomsterna – uttalande utan reservation  
4. Europaparlamentet noterar med tillfredsställelse att de inkomster som ligger till grund för räken ­
skaperna för det budgetår som slutade den 31 december 2010 i allt väsentligt är lagliga och korrekta.  
Lagligheten och korrektheten i åtagandena – uttalande utan reservation  
5. Europaparlamentet noterar med tillfredsställelse att de åtaganden som ligger till grund för räken ­
skaperna för det budgetår som slutade den 31 december 2010 i allt väsentligt är lagliga och korrekta.  
Lagligheten och korrektheten i betalningarna – uttalande med avvikande mening  
6. Europaparlamentet beklagar djupt att betalningarna fortfarande är behäftade med väsentliga fel.  
7. Europaparlamentet inser att grunden för revisionsrättens uttalande med avvikande mening är iaktta ­
gelsen att systemen för övervakning och kontroll endast delvis är ändamålsenliga och att betalningarna 
som en följd av detta är behäftade med en felprocent som uppskattas till sannolikt 3,7 procent.  
8. Europaparlamentet påminner om att den mest sannolika felprocenten för betalningarna budgetåret 
2009 uppskattades till 3,3 procent.  
9. Europaparlamentet är oroat över denna ökning eftersom den vänder den positiva trend som iakttagits 
under de senaste åren. Kommissionen uppmanas att åstadkomma en trend som uppvisar en konstant 
minskning av felfrekvensen såsom begärts i tidigare ansvarsfrihetsbetänkanden.  
10. Europaparlamentet anser att denna utveckling främst beror på ökningen av den mest sannolika fel ­
procenten inom området sammanhållning, energi och transport som uppvisade en betydande ökning 
med 7,7 procent.  
Övergripande frågor  
Finansieringstekniska instrument  
11. Europaparlamentet påminner om att kommissionen främjar en ökad användning av finansieringstek ­
niska instrument för nästa fleråriga budgetram (  7 ) trots att kommissionen själv anser att finansierings ­
tekniska instrument innebär höga risker (  8 ). Parlamentet inser att finansieringstekniska instrument 
snarare kompletterar än ersätter befintlig bidragsfinansiering och att de har den potentiella fördelen 
att de kan användas mer än en gång.  
12. Europaparlamentet är djupt oroat över bristen på information om genomförandet av befintliga finan ­
sieringstekniska instrument, vilket verkar gälla alla politikområden (årsrapporten, punkterna 1.31 och 
1.33).  
13. Europaparlamentet beklagar att det inte finns några formella rapporteringskrav och erkänner kom ­
missionens ansträngningar att få information om den nuvarande användningen av finansieringstek ­
niska instrument från medlemsstaterna i samband med Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf). 
Parlamentet välkomnar den sammanfattande rapport om den information kommissionen samlat in 
med titeln ”Financial Engineering Instruments Implemented by Member States with ERDF Contribu ­
tions - situation as at 31 December 2010” (sammanfattande rapport om finansieringstekniska in ­
strument), som överlämnats till parlamentets budgetkontrollutskott. Parlamentet noterar att finansie ­
ringstekniska instrument med ett totalt åtagande på ungefär 8 100 000 000 EUR har inrättats och 
mottagit betalningar på ungefär 5 200 000 000 EUR från operativa program för perioden 2007–2013 
i slutet av 2010 (årsrapporten, punkt 4.32).  
14. Europaparlamentet beklagar att kommissionen endast mottog information om ungefär 75 procent av 
de totala bidrag som avsatts till finansieringstekniska instrument för företag (  9 ). Parlamentet är oroat 
över att den information som mottagits från medlemsstaterna skiljer sig åt när det gäller fullständighet 
och riktighet och att ett begränsat antal medlemsstater eller regioner inte förmedlade någon feedback 
eller inte slutförde arbetet med mallarna för övervakningsrapportering. Parlamentet inser att detta gör 
det omöjligt för kommissionen att täcka alla finansieringstekniska instrument per den 31 december 
2010.SV L 286/34 Europeiska unionens officiella tidning 17.10.2012  
( 7 ) COM(2011) 662.  
( 8 ) SEC(2011) 1179, s. 24.  
( 9 ) Sammanfattande rapport om finansieringstekniska instrument, s. 6.
15. Europaparlamentet understryker att  
— det exakta antalet och storleken på de särskilda fonder som inrättats  
(kommissionen beräknar att omkring 92 särskilda fonder, för vilka det inte mottagits några 
övervakningsrapporter eller endast otillräcklig information var tillgänglig, genomförs i Frankrike 
och Italien utöver de nästan 300 särskilda fonder för vilka information fanns tillgänglig (  10 )), 
— indikatorer med målvärden om de finansieringstekniska instrumentens effektivitet  
(till exempel antalet investeringar i små och medelstora företag, arbetstillfällen som skapats eller 
bevarats, ytterligare medel som mobiliserats på företagsnivå eller på nivån för de särskilda fon ­
derna (  11 )) och  
— indikatorer om de finansieringstekniska instrumentens ändamålsenlighet och ekonomi  
(till exempel förvaltningskostnader och huruvida dessa ger incitament för att använda pengarna på 
bästa möjliga sätt, information om ut- och inflöden i fonder, information om kvarstående fond ­
medel efter programplaneringsperiodens slut (  12 )) 
är viktiga och nödvändiga förutsättningar för en utvärdering av användningen av finansieringstekniska 
instrument och parlamentet beklagar djupt att denna information ännu inte är helt och hållet till ­
gänglig.  
16. Europaparlamentet noterar och beklagar revisionsrättens iakttagelser främst på sammanhållningsområ ­
det, såsom för stora medel till finansieringstekniska instrument som innebär att n + 2-regeln kringgås 
(årsrapporten, exempel 4.4 a), förseningar och långsamt genomförande av de finansieringstekniska 
instrumenten (årsrapporten, exempel 4.4 b), oriktig avvecklingsbestämmelse (årsrapporten, exempel 
4.4 c), ekonomiska bidrag som betalas ut i förskott så snart det finansieringstekniska instrumentets 
juridiska form har fastställts (årsrapporten, punkt 4.34) och problem med utförandet av tillräckliga 
revisioner av finansieringstekniska instrument (årsrapporten, punkterna 4.35 och 4.36).  
17. Europaparlamentet anser att dessa iakttagelser beror på att de finansieringstekniska instrumentens 
rättsliga grund är otillräcklig. Parlamentet är ytterst bekymrat över att de regler som gäller för finan ­
sieringstekniska instrument inte ger lämpliga incitament för en effektiv användning av dessa instru ­
ment. Parlamentet är också bekymrat över att de ger medlemsstaterna ett alltför stort utrymme för 
flexibilitet. Parlamentet välkomnar emellertid de förbättringar som nyligen gjorts när det gäller att 
utveckla en rättslig grund för de finansieringstekniska instrumenten. Parlamentet fäster uppmärksam ­
heten på följande betydande brister i den rättsliga grunden, som då var en rådsförordning (  13 ): 
— Otillräckliga bestämmelser för att stimulera ett snabbt genomförande av finansieringstekniska 
instrument.  
— Otillräckliga bestämmelser om hävstångsverkan och krav på automatisk förnyelse för finansierings ­
tekniska instrument.  
— Otillräckliga bestämmelser för att förhindra för stor tilldelning av medel.  
— Otillräckliga bestämmelser för att införa strukturer för förvaltningsavgifter som skapar incitament 
för att använda finansieringstekniska instrument på ett så effektivt sätt som möjligt.  
— Otillräckliga bestämmelser om kvarstående fondmedel i slutet av programplaneringsperioden.  
— Oklara villkor för stödberättigande när det gäller rörelsekapital.  
— Möjligheten till omotiverad användning av förmånsbehandling av den privata sektorn.SV 17.10.2012 Europeiska unionens officiella tidning L 286/35  
( 10 ) Sammanfattande rapport om finansieringstekniska instrument, s. 10.  
( 11 ) Sammanfattande rapport om finansieringstekniska instrument, s. 9.  
( 12 ) Sammanfattande rapport om finansieringstekniska instrument, s. 21 och 26.  
( 13 ) Rådets förordning (EG) nr 1083/2006 av den 11 juli 2006 om allmänna bestämmelser för Europeiska regionala 
utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden och Sammanhållningsfonden (EUT L 210, 31.7.2006, s. 25).
18. Europaparlamentet ställer sig bakom revisionsrättens åsikt att medel som betalas tillbaka till finan ­
sieringsinstrumentet och finansieringsinstrumentets inkomster inte bör riktas någon annanstans innan 
det operativa programmet avslutas, utan bör återgå till de berörda finansieringsinstrumenten (revi ­
sionsrätten, yttrande nr 7/2011 (  14 ), s. 11). Parlamentet förväntar sig att denna rekommendation all ­
varligt övervägs under lagstiftningsförfarandet när det gäller förslaget till Europaparlamentets och 
rådets förordning om gemensamma bestämmelser för strukturinstrumenten (COM(2011) 615 - 
2011/0276(COD)).  
19. Europaparlamentet välkomnar att artiklarna 130 och 131 i förslaget till Europaparlamentets och 
rådets förordning om finansiella bestämmelser för unionens årliga budget (COM(2010) 815 – 2010/ 
395(COD)) kommer att göra det möjligt att fastställa de finansiella instrumentens varaktighet. Parla ­
mentet ber kommissionen om en sammanfattning av vilka åtgärder som kan förhindra att risker som 
härrör från de finansieringstekniska instrumenten får följder för unionens budget.  
20. Europaparlamentet noterar att finansieringstekniska instrument även förekommer inom andra politik ­
områden. Parlamentet ser en risk för överlappande och inkonsekvent genomförande av dessa instru ­
ment utan tillräcklig samordning. Parlamentet uppmanar därför revisionsrätten att göra en övergri ­
pande granskning av de finansieringstekniska instrumenten, som täcker in samtliga politikområden.  
21. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att som en prioriterad åtgärd noggrant övervaka använd ­
ningen av finansieringstekniska instrument, bland annat genom att  
— objektivt och kritiskt utvärdera de erfarenheter som hittills gjorts av de finansieringstekniska 
instrumenten inom sammanhållningspolitiken för programplaneringsperioden 2007–2013, särskilt 
med avseende på revisionsrättens iakttagelser, inklusive de erfarenheter som gjorts och de slutsatser 
som dragits och att rapportera resultaten av denna utvärdering till parlamentet,  
— tillhandahålla en riskbedömning som beaktar olika finansieringstekniska instrument separat och 
som tar hänsyn till riskstrukturen hos de stödmottagare som omfattas av de finansieringstekniska 
instrumenten,  
— avsluta processen att samla in information från medlemsstaterna om frågor som ännu inte om ­
fattats till fullo, såsom det exakta antalet och storleken på särskilda anslag och relevanta indika ­
torer om de finansieringstekniska instrumentens ändamålsenlighet, effektivitet och ekonomi samt 
utveckla mekanismer för att se till att medlemsstaterna iakttar sina rapporteringsskyldigheter,  
— årligen rapportera till parlamentet inom ramen för ansvarsfrihetsförfarandet om användningen i 
medlemsstaterna av finansieringstekniska instrument, inklusive indikatorer om de finansierings ­
tekniska instrumentens ändamålsenlighet, effektivitet och ekonomi samt om hur kommissionen 
samordnar, säkerställer överensstämmelse och minskar risken för överlappningar mellan politik ­
områden.  
Kommissionens ansvar och uppgifter från kommissionens ledning  
22. Europaparlamentet påminner om att i enlighet med artikel 317 i EUF-fördraget ska kommissionen 
genomföra unionens budget under eget ansvar. Parlamentet understryker att när kommissionen ge ­
nomför budgeten genom delad förvaltning ska genomförandeuppgifter delegeras till medlemsstaterna, 
i enlighet med artikel 53b i budgetförordningen.  
23. Europaparlamentet betonar på nytt (  15 ) att kommissionen därför har det huvudsakliga ansvaret för 
förvaltningen av unionens medel och att kommissionen följaktligen är skyldig att vidta åtgärder som 
syftar till att garantera laglighet och korrekthet samt sund ekonomisk förvaltning.  
24. Europaparlamentet betonar att det inte är möjligt för kommissionen att överföra sitt ekonomiska 
ansvar till medlemsstaterna, inte ens i de fall då svagheter eller oriktigheter i förvaltningen har fast ­
ställts på medlemsstatsnivå.SV L 286/36 Europeiska unionens officiella tidning 17.10.2012  
( 14 ) EUT C 47, 17.2.2012, s. 1.  
( 15 ) Europaparlamentets resolution av den 21 april 2004 om ansvarsfrihet för kommissionen för budgetåret 2002 (EUT 
L 330, 4.11.2004, s. 82).
25. Europaparlamentet anser att en meningsfull användning av termen ”delad förvaltning” måste bygga på 
den grundläggande principen att unionen delegerar en del av sina befogenheter till medlemsstaterna 
och att medlemsstaterna är skyldiga att utföra en del av sitt arbete i enlighet med unionens rättsakter. 
Parlamentet uppmanar till ett fullständigt genomförande av punkt 44 i det interinstitutionella avtalet 
av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och 
sund ekonomisk förvaltning (  16 ). Parlamentet anser att tillgängliga årliga sammanfattningar av revisio ­
nerna och förklaringarna måste offentliggöras för att bidra till att förbättra förvaltningen av unionens 
budget.  
26. Europaparlamentet noterar det nära sambandet mellan kommissionens yttersta ansvar för genom ­
förandet av budgeten och betydelsen av ansvarsfrihetsförfarandet. Parlamentet betonar att kommis ­
sionens slutliga ansvar för genomförandet av budgeten även omfattar svagheter i medlemsstaternas 
förvaltnings- och kontrollsystem.  
27. Europaparlamentet betonar att det ekonomiska ansvaret är och ska förbli odelbart och påminner om 
artikel 53b.4 i budgetförordningen som föreskriver att ”för att kunna garantera att medlen används 
enligt gällande lagstiftning skall kommissionen inrätta de förfaranden för avslutning av räkenskaper 
eller mekanismer för finansiella korrigeringar,  som gör att den kan ta på sig det slutliga ansvaret för att 
genomföra budgeten ” (kursiveringen tillagd).  
28. Europaparlamentet understryker i detta sammanhang betydelsen av uppgifterna från kommissionens 
ledning. Parlamentet noterar emellertid revisionsrättens allmänna iakttagelser om kommissionens 
årliga verksamhetsrapporter att det inte ges någon vägledning om hur man beräknar kvarstående 
risk eller kvarstående felprocent. Parlamentet noterar dessutom att dessa beståndsdelar har blivit 
väsentligare för frågan huruvida en reservation är nödvändig (årsrapporten, punkterna 1.19 och 1.20). 
Parlamentet är oroat över att detta leder till inkonsekvenser i tillämpningen mellan generaldirektora ­
ten. 
29. Europaparlamentet noterar dessutom revisionsrättens iakttagelser om följande enskilda årliga verk ­
samhetsrapporter:  
— Reservationen avseende utgifterna för landsbygdsutvecklingsåtgärder inom axel 2 borde inte ha 
hävts (årsrapporten, punkt 3.53), beräkningen av den kvarstående felprocenten för stödordningar 
är behäftad med olika brister (årsrapporten, punkt 3.54).  
— Det uppskattade riskbelopp som redovisas i de årliga verksamhetsrapporterna från generaldirek ­
toratet för regionalpolitik (GD REGIO) och generaldirektoratet för sysselsättning, socialpolitik och 
inkludering (GD EMPL) kan vara underskattat (årsrapporten, bilaga 4.3).  
— Beräkningen av den kvarstående felprocenten som finns i den årliga verksamhetsrapporten från 
generaldirektoratet för utvidgning är begränsad till 30 procent av de betalningar som gjordes 
(årsrapporten punkt 5.33).  
— EuropeAids årliga verksamhetsrapport ger endast en delvis rättvisande bild av den ekonomiska 
förvaltningen när det gäller korrektheten (årsrapporten, punkt 5.34).  
— Reservationen avseende sjätte ramprogrammet i den årliga verksamhetsrapporten från general ­
direktoratet för informationssamhället och medier borde inte ha hävts (årsrapporten, punkt 6.47).  
30. Europaparlamentet påminner kommissionen om att alla reservationer bifogas i en bilaga till kom ­
missionens sammanfattande rapport och understryker att genom att anta den sammanfattande rap ­
porten ”påtar sig kommissionen det politiska ansvaret för generaldirektörernas och förvaltningsche ­
fernas sätt att förvalta medlen, på grundval av de förklaringar och förbehåll dessa lämnat i sina 
respektive årliga verksamhetsrapporter” (  17 ). 
31. Europaparlamentet understryker att kommissionskollegiet och kommissionsledamöterna därmed påtar 
sig det slutliga ansvaret för tillförlitligheten och fullständigheten avseende de reservationer som gjorts 
av generaldirektörer och enhetschefer som fungerar som delegerade utanordnare, och betonar att 
delegeringen inte på något sätt fråntar kommissionskollegiet och kommissionsledamöterna det slutliga 
ansvaret.SV 17.10.2012 Europeiska unionens officiella tidning L 286/37  
( 16 ) EUT C 139, 14.6.2006, s. 1.  
( 17 ) Sammanfattande rapport om kommissionens förvaltning 2010 (COM(2011) 323), s. 2.
32. Europaparlamentet noterar de iakttagelser revisionsrätten gjort angående internrevisorns allmänna 
uttalande. Parlamentet anser att om det inte görs en omfattande översyn för att ta itu med revisions ­
rättens betänkligheter är det allmänna uttalandets användbarhet begränsad.  
33. Europaparlamentet är bekymrat över revisionsrättens iakttagelser avseende de årliga verksamhetsrap ­
porterna och den sammanfattande rapporten (årsrapporten, punkterna 1.17–1.25). Parlamentet anser 
att dessa iakttagelser måste bemötas omedelbart för att ta till vara värdet av dessa handlingar som 
instrument för ansvars- och redovisningsskyldighet. Parlamentet konstaterar emellertid att beräkningen 
av den kvarstående felprocenten endast är en av de metoder som kommissionen använder för att 
uppskatta riskbeloppet. Parlamentet uppmanar kommissionen att tillhandahålla enhetliga riktlinjer 
som ska genomföras av samtliga generaldirektorat.  
34. Europaparlamentet noterar kommissionens grönbok om en EU-ram för bolagsstyrning (  18 ) för den 
privata sektorn. Parlamentet noterar också att kommissionen har gjort stora framsteg när det gäller 
tillräcklig övergripande styrning inom kommissionen efter de händelser som ledde fram till Santer- 
kommissionens avgång 1999.  
35. Europaparlamentet noterar kommissionens styrningsmodell som antogs den 30 maj 2007 och som 
omfattar kommissionens interna verksamhet och förklarar hur denna leds och kontrolleras samt dess 
förhållande till berörda parter. Parlamentet uppmanar kommissionen att ytterligare förbättra sin 
styrning och att informera den ansvarsfrihetsbeviljande myndigheten om vidtagna åtgärder genom att  
— införliva de bolagsstyrningsdelar som krävs eller föreslås i unionens bolagsrätt, vilken är relevant 
för unionens institutioner,  
— vidta åtgärder som gör det möjligt för ordföranden att godkänna räkenskaperna och att tillsam ­
mans med räkenskaperna presentera  
i. en beskrivning av de risker och osäkerheter som skulle kunna påverka genomförandet av de 
politiska målen samt ett uttalande i vilket ordföranden tillsammans med kommissionskollegiet 
accepterar ansvaret för riskhanteringen, och  
ii. en formell förklaring om bolagsstyrning som tydligt visar vilka internationella standarder för 
bolagsstyrning som kommissionen följer samt objektiva och fullständiga förklaringar om det 
finns ett behov att göra avsteg från rekommendationerna i bolagsstyrningskoden (principen 
”följ eller förklara”).  
36. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att som en prioriterad åtgärd förbättra och förstärka 
ansvarighetskedjan, bland annat genom att  
— ge budgetkontrollutskottet fullständig insyn i medlemsstaternas årliga sammanfattningar; parla ­
mentet beklagar att kommissionen hittills inte har lämnat någon information om de årliga sam ­
manfattningarna; utan någon kännedom om innehållet i de årliga sammanfattningarna kan inte 
parlamentet betrakta dessa som nationella förvaltningsförklaringar,  
— utfärda en politisk förklaring i vilken kommissionen accepterar sitt slutliga och övergripande 
ansvar för genomförandet av budgeten, även den del av budgeten som genomförs genom delad 
förvaltning,  
— lägga till den ansvarige kommissionsledamotens namnteckning till de årliga verksamhetsrappor ­
terna,  
— upprätta de årliga verksamhetsrapporterna i enlighet med principen om objektivitet och undvika 
optimistiska uppskattningar,SV L 286/38 Europeiska unionens officiella tidning 17.10.2012  
( 18 ) COM(2011) 164.
— lämna obligatorisk, fullständig och relevant vägledning till alla generaldirektorat, särskilt om hur 
kvarstående felprocent och kvarstående risker uppskattas i enlighet med försiktighetsprincipen,  
— i varje årlig verksamhetsrapport lämna en fullständig och tillförlitlig förklaring om förhållandet 
mellan den kvarstående risken eller den kvarstående felprocenten och revisionsrättens felprocent; 
parlamentet uppmanar kommissionen att i nära samarbete med revisionsrätten undersöka möjlig ­
heter att anpassa sin metod för beräkning av den kvarstående felprocenten till revisionsrättens 
metod för uppskattning av den mest sannolika felprocenten,  
— se över metoderna för det allmänna revisionsuttalandet från internrevisorn och ta itu med de 
svagheter som revisionsrätten konstaterat,  
— analysera huruvida kommissionens styrningssystem skulle kunna förbättras ytterligare med hänsyn 
till ovannämnda grönbok från kommissionen om en EU-ram för bolagsstyrning för den privata 
sektorn.  
Europaskolorna  
37. Europaparlamentet beklagar att Europaskolorna trots de betydande budgetmedel som de förfogar över 
fortfarande inte lyckas uppfylla sin främsta uppgift, nämligen att tillhandahålla tillräckligt många 
platser på de språk som behövs, samt i närheten av tjänstemännens arbetsplatser och bostadsorter, 
utan i stället har utvidgat sin verksamhet så att den omfattar andra utbildningsområden.  
38. Europaparlamentet konstaterar att ett avgörande problem finns i strukturerna för beslutsfattande och 
finansiering i konventionen med stadga för Europaskolorna. Parlamentet begär därför att kommis ­
sionen tillsammans med medlemsstaterna ska undersöka möjligheten att se över konventionen och 
senast den 31 december 2012 rapportera om de framsteg som gjorts. Under tiden uppmanar parla ­
mentet kommissionen att driva på för mer ansträngningar att uppnå nämnda mål, genom att använda 
de budgetmedel som står till förfogande på ett mer ändamålsenligt sätt.  
Kommissionens administration  
39. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att redogöra för sina flyttplaner, de kostnader som dessa 
medför, hur mycket kontorsutrymme som kommer att bli ledigt och hur mycket som kommer att 
tillkomma, samt antalet berörda medarbetare i respektive generaldirektorat.  
40. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utan dröjsmål ändra lönegradsplaceringen för samt ­
liga tillfälligt anställda vid Europeiska byrån för bedrägeribekämpning med icke tidsbestämda kontrakt, 
i enlighet med vad kommissionsledamot Šef čovi č angav i frågeformuläret i samband med förberedel ­
sen av detta ansvarsfrihetsförfarande (  19 ). 
41. Europaparlamentet påpekar att kommissionen under 2010, i samband med beviljandet av flextid och 
kompensationsledighet som en frivillig förmån, godkände ungefär 90 000 ytterligare lediga dagar för 
sin personal, vilket motsvarar ungefär 445 tjänster – trots att tjänsteföreskrifterna (artikel 56) före ­
skriver att tjänstemän från tjänstegrupp AD 5/AST 5 inte har rätt till kompensationsledighet. Parla ­
mentet begär en redogörelse för den totala kostnaden för kompensationsledigheten för skattebetalarna.  
Medlemsstaternas ansvar  
42. Europaparlamentet påminner om att i enlighet med artikel 317 i EUF-fördraget ska kommissionen 
genomföra unionens budget under eget ansvar men också i samarbete med medlemsstaterna.  
43. Europaparlamentet understryker att de två politikområden som drabbas av de högsta felprocenten 
(”sammanhållning, transport och energi” samt ”jordbruk och naturresurser”) genomförs genom delad 
förvaltning och beklagar att de uppskattade mest sannolika felprocenten uppgår till 7,7 respektive 2,3 
procent.SV 17.10.2012 Europeiska unionens officiella tidning L 286/39  
( 19 ) Svar från kommissionsledamot Šef čovi č på den skriftliga frågan nr 12 vid utfrågningen den 8 december 2011 inför 
Europaparlamentets budgetkontrollutskott.
44. Europaparlamentet välkomnar i detta sammanhang kommissionens analys av de fel som rapporterats 
av revisionsrätten för budgetåren 2006–2009, som för första gången betonar att när det gäller Eruf 
och Sammanhållningsfonden har tre medlemsstater (Spanien, Italien och Förenade kungariket) bidragit 
till 59 procent av de totala kvantifierbara fel som fastställts under perioden, och att när det gäller 
Europeiska socialfonden har fyra medlemsstater (Spanien, Portugal, Förenade kungariket och Tyskland) 
bidragit till 68 procent av de totala kvantifierbara fel som konstaterats under denna period inom 
sammanhållningspolitiken (  20 ). Parlamentet noterar att när det gäller Eruf och Sammanhållningsfonden 
kom de flesta fel som upptäckts i Italien från regionerna Kalabrien, Kampanien och Apulien, och att 
ett litet antal operativa program i de spanska regionerna Andalusien, Valencia och Kastilien-La Mancha 
bidrog till 75 procent av de fel som upptäcktes i Spanien (  21 ). Parlamentet har dessutom förstått att 
Spanien och Italien i betydande utsträckning har bidragit till felprocenten för budgetåret 2010.  
45. Europaparlamentet noterar att problemen i Italien när det gäller Eruf avser svagheter i systemet som 
konstaterats på revisions- och förvaltningsmyndighetsnivå och när det gäller tillämpningen av reglerna 
för offentlig upphandling och urvalet av projekt, även berättigandet när det gäller projekt som 
godkänts retroaktivt (  22 ). Parlamentet noterar dessutom att i Spanien beror problemen på ett kom ­
plicerat förvaltnings- och kontrollsystem som i praktiken kan leda till en oklar uppdelning av ansvaret 
samt bristande övervakning från förvaltningsmyndighetens sida (  23 ). 
46. Europaparlamentet påminner om att Greklands, Italiens och Spaniens finansministrar bjudits in till en 
diskussion i parlamentets budgetkontrollutskott. Parlamentet beklagar att ingen av de inbjudna finans ­
ministrarna infann sig för att diskutera revisionsrättens resultat med utskottets ledamöter i syfte att 
förbättra förvaltningen av strukturfonderna och i sista hand den rättsliga grunden. Parlamentet upp ­
manar sin talman att vid nästa möte med stats- och regeringscheferna ta upp finansministrarnas 
vägran att diskutera dessa viktiga frågor offentligt med parlamentets ansvariga utskott.  
47. Europaparlamentet påminner om sina upprepade uppmaningar till kommissionen att lägga fram ett 
förslag om att införa obligatoriska nationella förvaltningsförklaringar som ska avges, offentliggöras 
och granskas av den ansvariga revisionsmyndigheten, som en del av kommissionens slutliga och 
övergripande ansvar för genomförandet av unionens budget. Parlamentet noterar att de nationella 
förvaltningsförklaringarna bör innehålla fullständig information om användningen av unionens medel.  
48. Europaparlamentet föreslår att innehållet i de nationella förklaringar som undertecknas på general ­
direktoratsnivå ska vara förenligt med internationella revisionsstandarder och användbart för revisions ­
rättens revisionsmetod genom att bland annat baseras på förklaringarna från de myndigheter som fått 
en delegerad förvaltning.  
49. Europaparlamentet påpekar de betydande skillnaderna i medlemsstaternas administrativa effektivitet på 
områdena inkomster och utgifter som genomförs genom delad förvaltning, särskilt när det gäller att 
upptäcka oegentligheter, felaktigheter och bedrägerier och finansiell uppföljning, både på tullområdet 
och vid användningen av unionens medel. Parlamentet anser att om samtliga medlemsstater skulle 
uppvisa ett korrekt resultat skulle unionens budget enbart på tullområdet få en ytterligare (netto)in ­
komst på minst 100 000 000 EUR. Parlamentet noterar att kommissionen hittills övervakar den 
administrativa effektiviteten på ett reaktivt sätt och från fall till fall, och därmed inte genomför 
tillräckliga trendanalyser för att fastställa riskområden. Parlamentet uppmanar kommissionen att till ­
lämpa trendanalysmetoden för att fastställa finansiella risker och vidta åtgärder för att förbättra 
medlemsstaternas administrativa effektivitet.  
Bulgarien och Rumänien  
50. Europaparlamentet noterar med stor oro kommissionens interimsrapport om Bulgariens framsteg 
inom ramen för samarbets- och kontrollmekanismen. Parlamentet är bekymrat över det fortsatt dåliga 
tillstånd som det bulgariska rättsväsendet befinner sig i. Parlamentet noterar att mål pågår mot 28 
domare inom ramen för 27 straffrättsliga förfaranden. Parlamentet begär mer information om en rad 
fall av påstådda bedrägerier med unionens medel i Bulgarien, som medförde att utbetalningar ställdes 
in 2008. Åklagarmyndigheten undersökte inte dessa fall, trots att en annan medlemsstat fortsatte sina 
undersökningar av liknande fall, som grundade sig på samma fakta. Parlamentet är förvånat över attSV L 286/40 Europeiska unionens officiella tidning 17.10.2012  
( 20 ) SEC(2011) 1179, s. 13.  
( 21 ) Svar från kommissionsledamot Johannes Hahn på den skriftliga frågan nr 4 inför utfrågningen den 19 december 
2011 i Europaparlamentets budgetkontrollutskott.  
( 22 ) SEC(2011) 1179, s. 20.  
( 23 ) SEC(2011) 1179, s. 21.
i alla de ärenden rörande bedrägerier med unionens medel som kom upp i domstol så ersattes de 
straffrättsliga åtgärderna med administrativa böter och att ett viktigt fall av bedrägeri med unionens 
medel drog ut på tiden genom överklaganden i över 18 månader. Parlamentet beklagar dessutom att 
Bulgarien inte beaktat kommissionens rekommendation att ge den nationella kommissionen för 
identifiering och förverkande av tillgångar som förvärvats på brottslig väg (Cepaca) befogenhet att 
företa proaktiva kontroller av högre tjänstemäns och politikers tillgångar. Parlamentet är bekymrat 
över att ett enhetligt, systematiskt offentliggörande inom föreskriven tid av motiveringar till domstols ­
beslut inte är praxis i Bulgarien. Parlamentet uppmanar kommissionen att sätta press på de rättsliga 
myndigheterna att öka sina reformansträngningar och genomföra kommissionens rekommendationer 
så snart som möjligt. Parlamentet begär i detta sammanhang att kommissionen ska redovisa hur 
mycket medel Bulgarien tilldelats i stöd för sina reformansträngningar, och utvärdera i vilken utsträck ­
ning betalningarna har uppnått de utlovade resultaten. Parlamentet förväntar sig allvarliga förbättringar 
under det kommande året med ytterligare överväganden samt ett åtgärdspaket som ska utarbetas av 
kommissionen tillsammans med den bulgariska regeringen, i syfte att återupprätta det bulgariska 
rättsväsendets integritet.  
51. Europaparlamentet noterar med stor oro kommissionens interimsrapport om Rumäniens framsteg 
inom ramen för samarbets- och kontrollmekanismen. Parlamentet gläder sig emellertid över att 
Nationella integritetsbyrån har förbättrat sina resultat när det gäller lagföring av oförklarliga tillgångar 
och identifiering av intressekonflikter. Parlamentet konstaterar att Nationella integritetsbyrån fått ett 
tillskott till sin budget från unionens medel, men är bekymrat över förseningar och bristande enhet ­
lighet i uppföljningen av fall kopplade till Nationella integritetsbyrån. Parlamentet välkomnar att 
Nationella korruptionsbekämpningsdirektoratet har fortsatt fungera som en effektiv åklagarmyndighet 
i mål som gäller korruption på hög nivå. Parlamentet noterar att antalet åtal, domstolsavgöranden och 
fällande domar ökade 2011 och den snabbare handläggningen i korruptionsrättegångar på hög nivå 
vid Högsta kassationsdomstolen, vilken återspeglas i ökningen på 85 procent av slutliga domstols ­
avgöranden i Nationella korruptionsbekämpningsdirektoratet jämfört med 2011 (  24 ). Parlamentet är 
bekymrat över att analyser av domsluten i korruptionsmål på hög nivå visar att 60 procent av 
domsluten är villkorliga domar och att domsluten ofta ligger nära den lägsta straffsatsen. Parlamentet 
är också förvånat över att det inte finns någon tillfredsställande praxis när det gäller offentliggörande 
av motiveringar till domstolsbeslut inom föreskriven tid, vilket gör att det finns en risk för att 
fördröjda motiveringar i vissa fall av korruption på hög nivå skulle kunna leda till att fallen pre ­
skriberas i och med att eventuella överklaganden försenas. Parlamentet begär att kommissionen ska 
redovisa hur mycket medel Rumänien tilldelats i stöd för sina reformansträngningar inom rättsväsen ­
det. Parlamentet förväntar sig ytterligare förbättringar under det kommande året. Parlamentet upp ­
manar kommissionen att sätta ytterligare press på den rumänska regeringen att genomföra kommis ­
sionens rekommendationer. Parlamentet förväntar sig att kommissionen står fast vid sitt krav att den 
rumänska regeringen ska öka sina ansträngningar att utveckla konsekvent rättspraxis i samband med 
mål rörande offentlig upphandling. Parlamentet uppmanar kommissionen att konsekvent och bestämt 
kräva att den rumänska regeringen följer kommissionens rekommendationer och att det utarbetas en 
tydlig, mer omfattande genomföringsplan för förberedelserna med att genomföra strafflagen och 
straffprocesslagen. Parlamentet förväntar sig ökade insatser i Rumänien för att åstadkomma framsteg 
när det gäller återvinning av medel som härrör från brottslig verksamhet. Parlamentet förväntar sig 
dessutom ett åtgärdspaket som ska utarbetas av kommissionen tillsammans med den rumänska 
regeringen, i syfte att förbättra det rumänska rättsväsendets integritet.  
Förhandsfinansieringar  
52. Europaparlamentet noterar att förhandsfinansieringar anses nödvändiga för mottagarna för att inleda 
den överenskomna åtgärden.  
53. Europaparlamentet noterar revisionsrättens iakttagelser att kommissionen avsevärt har ökat använd ­
ningen av förhandsfinansiering mellan 2005 och 2010 (årsrapporten, punkt 1.28). Parlamentet är 
oroat över att det finns brister i regleringen av förhandsfinansiering (årsrapporten, punkt 1.29 och 
punkt 86 i yttrande nr 6/2010 från revisionsrätten).  
54. Europaparlamentet är också oroat över det inflytande förhandsfinansieringen hade främst inom poli ­
tikområdena ”bistånd till tredjeland, utvecklingssamarbete och utvidgning” och ”forskning och inre 
politik”. Parlamentet noterar en ökad användning av förhandsfinansiering och en total felprocent på 
mindre än 2 procent inom dessa två politikområden. Parlamentet noterar dessutom revisionsrättens 
konstaterande att förhandsfinansieringarna inte innehöll några väsentliga fel men att de mellanliggande 
betalningarna och slutbetalningarna innehöll väsentliga fel (årsrapporten, punkterna 5.35 och 6.48).SV 17.10.2012 Europeiska unionens officiella tidning L 286/41  
( 24 ) Kommissionens rapport om Rumäniens framsteg inom ramen för samarbets- och kontrollmekanismen, COM(2012) 
56, s. 4.
55. Europaparlamentet anser att genom att betala stora volymer i förhandsfinansiering tar kommissionen 
en ökad ekonomisk risk, till exempel om mottagarna är insolventa och en ökad risk när det gäller 
laglighet och korrekthet eftersom godkännandet av de kostnader mottagarna redovisat skjuts upp till 
en senare tidpunkt.  
56. Europaparlamentet anser att det är effektivare att förhindra regelbrott än att korrigera felaktiga utbetal ­
ningar i efterhand genom återkrav. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att prioritera en 
förnyad bedömning av den ökade användningen av förhandsfinansiering samt av kontroll- och gransk ­
ningsmekanismer genom att  
— informera parlamentet om orsakerna till att kommissionen i ökad utsträckning har använt sig av 
förhandsfinansiering mellan 2005 och 2010,  
— anpassa nivån på förhandsfinansieringarna i de olika programmen till en nivå som kommer att 
garantera de likvida medel som är nödvändiga för att mottagarna ska inleda projektet, samtidigt 
som unionens ekonomiska intressen skyddas och informera parlamentet om detta.  
Utestående budgetåtaganden  
57. Europaparlamentet påminner om att de utestående budgetåtagandena är åtagandebemyndiganden som 
ingåtts men inte utnyttjats (dvs. betalats ut) och att de främst härrör från fleråriga program (t.ex. 
sammanhållning), där åtaganden ingås under programplaneringsperiodens första år samtidigt som 
motsvarande betalningar görs successivt under hela programplaneringsperioden.  
58. Europaparlamentet noterar att en hög nivå på utestående åtaganden kan tyda på svårigheter hos 
medlemsstaterna att tillgodogöra sig de belopp för vilka åtaganden gjorts.  
59. Europaparlamentet noterar att under 2010 konstaterade revisionsrätten att dessa utestående åtaganden 
ökade med nästan 10 procent till ungefär 194 000 000 000 EUR (årsrapporten, punkt 1.43 och 
diagram 1.2), vilket motsvarar värdet av nästan tre års betalningar i nuvarande takt.  
60. Europaparlamentet anser att när det gäller programplaneringsperioden 2007–2013 är det risk för att  
— de medel för vilka åtaganden har ingåtts måste användas snabbare än vanligt vilket innebär att 
risken för fel ökar,  
— medlemsstaterna i slutet av programplaneringsperioden 2007–2013 kan komma att försöka till ­
godogöra sig alla de medel för vilka åtaganden ingåtts vilket kan leda till att de medfinansierar 
projekt som redan genomförts och finansierats av nationella medel (så kallade retroaktiva projekt 
som inte har passerat genom unionens förvaltnings- och kontrollsystem, och att det därmed oftare 
förekommer fel i dessa projekt).  
61. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att informera om storleken på de utestående åtagandena 
per medlemsstat samt om dess samarbete med medlemsstaterna för att fastställa och ta itu med 
riskområden i förhållande till utnyttjandet och korrektheten.  
Budgetmedel till decentraliserade byråer och gemensamma företag  
62. Europaparlamentet noterar att unionens bidrag till de decentraliserade byråerna för budgetåret 2010 
uppgick till över 620 000 000 EUR och till de gemensamma företagen till över 500 000 000 EUR. 
Parlamentet noterar en del svårigheter när det gäller att få information om unionens bidrag till 
byråerna. Parlamentet uppmanar kommissionen att varje år ge den ansvarsfrihetsbeviljande myndig ­
heten konsoliderad information per byrå/gemensamt företag om de totala årliga anslagen från unio ­
nens allmänna budget såsom  
— det ursprungliga anslaget från unionsbudgeten till byrån/det gemensamma företaget,  
— hur stort belopp som hänför sig till överföring av tidigare års överskott,SV L 286/42 Europeiska unionens officiella tidning 17.10.2012
— det totala anslaget från unionsbudgeten till byrån/det gemensamma företaget,  
— hur stort belopp som hänför sig till bidrag från Eftastaterna när detta förekommer.  
63. Europaparlamentet förväntar sig att kommissionen i dessa tider av finansiell kris undviker att öka 
byråernas budgetar, och till och med överväger att minska unionens bidrag till deras budgetar, på 
grundval av en bedömning av sina prioriteringar.  
64. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta riktlinjer för mallar som skulle kunna an ­
vändas av alla byråer/gemensamma företag för upprättandet av de årliga arbetsprogrammen och de 
årliga verksamhetsrapporterna, i syfte att garantera en meningsfull jämförelse av resultaten i förhål ­
lande till planerade mål.  
65. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ge parlamentet en detaljerad översikt över de kriterier 
och verifikationsmekanismer som används för att undvika intressekonflikter och ”karuselldörrsfall” 
(”revolving door”) för byråer/gemensamma företag.  
Unionens budget och finans- och budgetkrisen  
66. Europaparlamentet är bekymrat över den fortsatta finans- och budgetkrisen i medlemsstaterna. Parla ­
mentet anser att denna kris även innebär olika typer av risker för unionens budget på följande sätt:  
— Ekonomiska risker när det gäller lån som beviljats medlemsstaterna.  
— Ekonomiska risker när det gäller inkomster.  
67. Europaparlamentet påminner om att sex medlemsstater (Grekland, Irland, Lettland, Portugal, Rumä ­
nien och Ungern) för närvarande anses vara medlemsstater som har problem eftersom de får stöd i 
form av betalningsbalanslån, lån som beviljats inom ramen för den europeiska finansiella stabilise ­
ringsmekanismen (EFSM) eller stöd inom ramen för det grekiska låneinstrumentet.  
68. Europaparlamentet noterar att unionens budget garanterar lån som beviljats inom ramen för betal ­
ningsbalanslånen (lån som utbetalats per den 31december 2010 och som uppgår till ungefär 
12 000 000 000 EUR) och den europeiska finansiella stabiliseringsmekanismen (inga utbetalningar 
per den 31 december 2010) (  25 ). Parlamentet noterar också att det maximala lånebelopp som kan 
beviljas inom ramen för betalningsbalanslån och EFSM är 50 000 000 000 EUR (artikel 1.1 andra 
stycket i rådets förordning (EG) nr 332/2002 (  26 )) respektive 60 000 000 000 EUR (  27 ). Parlamentet 
betonar att det totala beloppet (110 000 000 000 EUR) nästan motsvarar en årlig unionsbudget efter ­
som de totala betalningarna från unionens budget uppgick till ungefär 
122 000 000 000 EUR 2010 (  28 ). 
69. Europaparlamentet är bekymrat över att revisionsrätten inte uppmärksammade dessa nya utmaningar i 
unionen i tillräckligt hög grad i sin årsrapport om 2010. Parlamentet beklagar särskilt att revisions ­
rätten inte nämnde dessa risker för unionens budget på ett tillräckligt sätt. Parlamentet betonar att 
revisionsrätten måste ge den nya Europeiska stabilitetsmekanismen en framträdande roll i sitt framtida 
arbete.  
70. Europaparlamentet påminner om att det inte finns någon garantifond som kan skydda budgeten från 
anspråk på dessa garantier. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att utvärdera det eventuella 
behovet av att inrätta en garantifond för att täcka eventuella förluster, liknande garantifonden för 
åtgärder avseende tredje land, i syfte att skydda unionens budget.SV 17.10.2012 Europeiska unionens officiella tidning L 286/43  
( 25 ) Europeiska unionens årsredovisning (COM(2011) 473, s. 32 och 90.  
( 26 ) Rådets förordning (EG) nr 332/2002 av den 18 februari 2002 om upprättandet av ett system för medelfristigt 
ekonomiskt stöd till medlemsstaters betalningsbalans (EGT L 53, 23.2.2002, s. 1) senast ändrad genom förordning 
(EG) nr 431/2009 (EUT L 128, 27.5.2009, s. 1).  
( 27 ) I artikel 2.2 i rådets förordning (EU) nr 407/2010 av den 11 maj 2010 om inrättandet av en europeisk finansiell 
stabiliseringsmekanism (EUT L 118, 12.5.2010, s. 1) fastställs ett tak på 1,23 procent för vilket kommissionen 
beräknar att ett totalt belopp på 60 000 000 000 EUR skulle kunna aktiveras (COM(2010) 713, s. 4).  
( 28 ) Källa:  Diagram IV i bilagan till revisionsrättens årsrapport 2010.
71. Europaparlamentet betonar att EFSM den 30 september 2011 hade undertecknat lån på 
48 500 000 000 EUR av totalt 60 000 000 000 EUR. Parlamentet uppmanar revisionsrätten att före 
utgången av 2012 tillhandahålla en rapport om EFSF:s verksamhet, och särskilt om de kontrollmeka ­
nismer som kommissionen inrättat.  
72. Europaparlamentet påminner om att inkomsterna i unionens budget utgörs av olika medel. Parlamen ­
tet upprepar att oavsett andra inkomster ska budgeten i sin helhet finansieras av egna medel. Parla ­
mentet noterar att särskilt BNI-medlen som står för 73 procent av de totala inkomsterna härrör från 
medlemsstaternas nationella budgetar (  29 ). 
73. Europaparlamentet anser att ju allvarligare den ekonomiska situationen blir i vissa medlemsstater desto 
svårare kommer det att bli för dessa medlemsstater att bidra till unionens budget. Parlamentet anser 
att detta hotar de inkomster i unionens budget som kommer från medlemsstater som har problem 
och som till och med kan tvingas öka den offentliga skulden ytterligare för att finansiera unionens 
budget eller nationell medfinansiering av vissa stödsystem.  
74. Europaparlamentet noterar att de BNI-medel som kommer från de medlemsstater som har problem 
utgör ungefär 6 procent av de totala BNI-medlen för budgetåret 2010 (  30 ). 
75. Europaparlamentet noterar dessutom att medfinansieringsnivåerna för medlemsstater med problem 
ökade för Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ), strukturfonderna, Sammanhållningsfonden 
och Europeiska fiskerifonden. Parlamentet förväntar sig högre medfinansieringsnivåer för att möjlig ­
göra större investeringar, särskilt i medlemsstater som har problem. Parlamentet betonar i detta 
sammanhang kommissionens ökade kontroll- och övervakningsansvar.  
Europeiska finansiella stabiliseringsfaciliteten (EFSF) och Europeiska stabilitetsmekanismen (ESM)  
76. Europaparlamentet kritiserar att rådet använde artikel 122 i EUF-fördraget 2010 för inrättandet av 
Europeiska finansiella stabiliseringsfaciliteten (EFSF), eftersom denna artikel endast är tillämplig för 
naturkatastrofer och inte för ekonomiska katastrofer. Parlamentet är oroat över att EFSF varken 
innehåller någon demokratisk kontroll från parlamentets sida eller ger revisionsrätten några gransk ­
ningsbefogenheter. Parlamentet är ytterst kritiskt mot att EFSF inte ens har någon bestämmelse om 
extern offentlig granskning.  
77. Europaparlamentet noterar att medlemsstaterna nyligen undertecknat ESM-fördraget. Europaparlamen ­
tet understryker sin resolution av den 23 mars 2011 (  31 ) i vilken det varnar för att inrätta den 
permanenta stabilitetsmekanismen (ESM) utanför EU:s institutionella ram, eftersom detta beslut medför 
problem för unionsinstitutionernas kontrollmekanismer. Parlamentet delar den oro som några natio ­
nella revisionsorgan gett uttryck för, nämligen att fördraget saknar tillräckliga bestämmelser för att 
garantera en effektiv extern revision.  
78. Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till rådet och medlemsstaterna att ta vederbörlig hänsyn 
till följande frågor när det gäller genomförandet av ESM:  
— Att se till att det finns lämpliga ordningar i ESM:s stadga för offentlig extern revision, laglighet, 
korrekthet såväl som genomförande i linje med internationellt erkända revisionsnormer som tar 
hänsyn till följande dokument:  
i. Resolutionen från kontaktkommittén för EU:s nationella revisionsorgan av den 14 oktober 
2011 om uttalandet från kontaktkommittén för euroområdets nationella revisionsorgan om 
den externa revisionen av ESM (CC-R-2011-01) (  32 ).SV L 286/44 Europeiska unionens officiella tidning 17.10.2012  
( 29 ) Källa:  Diagram I i bilagan till revisionsrättens årsrapport 2010.  
( 30 ) Källa:  Diagram V i bilagan till revisionsrättens årsrapport 2010.  
( 31 ) Europaparlamentets resolution av den 23 mars 2011 om utkastet till Europeiska rådets beslut om ändring av 
artikel 136 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt vad gäller en stabilitetsmekanism för de medlemsstater 
som har euron som valuta (P7_TA(2011)0103).  
( 32 ) http://eca.europa.eu/portal/pls/portal/docs/1 /9406723.PDF
ii. Uttalandet från kontaktkommittén för EU:s nationella revisionsorgan riktat till Europaparla ­
mentet, Europeiska rådet, kommissionen och EU-medlemsstaternas parlament och regeringar 
av den 14 oktober 2011 om effekterna av den europeiska planeringsterminen och annan 
utveckling under senare tid inom EU:s ekonomiska styrning för medlemsstaternas nationella 
revisionsorgan och revisionsrätten (  33 ). 
iii. Skrivelse från ordföranden för den nederländska revisionsrätten (  34 ) om frågor som bör han ­
teras i ESM:s stadga med avseende på artikel 30 i ESM-fördraget.  
— Att inrätta lämpliga ordningar för redovisningsskyldighet och fullständig transparens för ESM.  
— Att säkerställa uppgifternas och statistikens tillförlitlighet.  
— Att klargöra bestämmelserna om ansvar och rapportering för samtliga aktörer vars ekonomiska 
förpliktelser kommer att beröras i inrättandet av mekanismen.  
— Att uppmana kommissionen med eftertryck att två gånger per år rapportera till parlamentet och 
rådet om den risk som unionens budget utsätts för genom dess garanti för EFSF och fråga 
kommissionen hur dessa pengar skulle överföras till unionens budget och sedan vidare till EFSF 
vid en betalningsinställelse.  
79. Europaparlamentet uppmanar rådet och medlemsstaterna att precisera parlamentets politiska gransk ­
ning av alla emissioner av euroobligationer i allmänhet, och av den permanenta krismekanismen i 
synnerhet. Parlamentet delar åsikten att parlamentet bör delta på samma villkor som rådet i meka ­
nismen.  
Transparens  
80. Europaparlamentet betonar den avgörande roll transparensen spelar för att säkerställa redovisnings ­
skyldighet när det gäller användningen av offentliga medel och påminner om att transparens är ett av 
de viktigaste instrumenten för att åstadkomma lagliga och korrekta utgifter. Parlamentet upprepar sin 
begäran att alla bidragsutbetalningar från unionens medel ska registreras i en användarvänlig online- 
databas samtidigt som vederbörlig hänsyn tas till lagstiftningen om uppgiftsskydd. Parlamentet anser 
att utbetalningar av unionens medel ska ske på det uttryckliga villkoret att mottagarna godtar att de 
grundläggande uppgifterna – inklusive belopp, mottagarens namn och syftet – är allmänt tillgängliga.  
81. Europaparlamentet noterar att det nuvarande systemet inte säkerställer fullständig transparens när det 
gäller mottagarna av stöd från Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf) och Sammanhållnings ­
fonden. Parlamentet noterar att inom den nuvarande ramen tillhandahåller kommissionen en portal 
med tillgång till en förteckning över mottagare vilken är tillgänglig på nationella webbplatser, som 
endast finns på respektive nationellt språk och inte följer några gemensamma kriterier. Parlamentet 
förväntar sig att den framtida förordningen om gemensamma bestämmelser för strukturinstrumenten 
(COM(2011) 615 – 2011/0276 (COD)) säkerställer att medlemsstaterna tillhandahåller uppgifterna 
om de slutliga mottagarna av medel från Eruf och Sammanhållningsfonden och att dessa uppgifter 
offentliggörs på kommissionens officiella webbplats på ett av kommissionens tre arbetsspråk och 
grundar sig på en uppsättning gemensamma kriterier för att möjliggöra jämförelser och göra det 
möjligt att upptäcka fel. Parlamentet påminner om sin uppmaning till kommissionen att söka inspi ­
ration från ”American Recovery Accountability and Transparency Board” och dess webbplats www.re ­
covery.gov.  
82. Europaparlamentet upprepar domstolens dom av den 9 november 2010 i de förenade målen C-92/09 
Volker och Markus Schecke GbR och C-93/09 Hartmut Eifert, som är relevant för politikområdet 
jordbruk och naturresurser. Parlamentet uppmanar kommissionen att så snart som möjligt lägga fram 
ett förslag till en ny förordning som tvingar medlemsstaterna att offentliggöra information om juri ­
diska och fysiska personer som får jordbruksstöd från EU, och då ta hänsyn till denna dom. Parla ­
mentet anser att denna information om stödmottagare bör göras tillgänglig på kommissionens offi ­
ciella webbplats på ett av kommissionens tre arbetsspråk och att den bör grunda sig på en uppsättning 
gemensamma kriterier för att göra det möjligt att göra jämförelser och upptäcka fel.SV 17.10.2012 Europeiska unionens officiella tidning L 286/45  
( 33 ) http://eca.europa.eu/portal/pls/portal/docs/1 /9504723.PDF  
( 34 ) Tillgänglig på den nederländska revisionsrättens webbplats http://www.courtofaudit.com/english/News/2012/02/ 
Letter_of_president_Netherlands_Court_of_Audit_on_ESM_Board_of_Auditors
Revisionsförklaringens metod  
83. Europaparlamentet är medvetet om att revisionsrätten har för avsikt att förse parlamentet med mer 
information om politikområdena jordbruk och naturresurser och sammanhållning, energi och trans ­
port. Parlamentet välkomnar denna avsikt eftersom den skulle leda till större transparens och ett mer 
exakt fastställande av problemområden i budgeten. Parlamentet anser att detta gör det möjligt för 
kommissionen, revisionsrätten, parlamentet och andra intressenter att på ett bättre sätt fokusera sin 
uppmärksamhet och utfärda rekommendationer avseende de områden inom vilka förvaltningen be ­
höver förbättras. Parlamentet vill emellertid betona att det är viktigt att säkerställa jämförbarhet från 
ett år till ett annat.  
84. Europaparlamentet välkomnar revisionsrättens mer djupgående analys av tillförlitligheten när det gäller 
uppgifterna från kommissionens ledning, inte bara i kapitel 1, men även i de enskilda kapitlen i 
årsrapporten för 2010. Parlamentet påminner om att uppgifter från ledningen kräver ett kraftfullt 
andra utlåtande från revisionsrätten. Parlamentet uppmanar revisionsrätten att fortsätta förstärka sin 
analys av uppgifterna från kommissionens ledning och att rapportera på ett beskrivande sätt.  
85. Europaparlamentet noterar den ökade användningen av förhandsfinansiering. Parlamentet anser att 
förhandsfinansieringen utsätts för en mindre risk avseende laglighet och korrekthet än de mellanlig ­
gande betalningarna eller slutbetalningarna eftersom det inte behövs någon motivering av kostnaderna 
för en förhandsfinansiering. Parlamentet uppmanar revisionsrätten att överväga att anpassa sin revi ­
sionsstrategi så att den tar hänsyn till den ökade användningen av förhandsfinansieringar för att förse 
parlamentet med ännu mer användbar information som är inriktad på de transaktioner som inbegriper 
den högsta risken.  
86. Europaparlamentet noterar att revisionsrätten tillämpar en gemensam metod för att kvantifiera fel i 
samband med offentlig upphandling på de två politikområdena jordbruk och naturresurser samt 
sammanhållning, transport och energi. Parlamentet beklagar att kommissionen tillämpar olika metoder 
på dessa två områden, och att ingen av dessa metoder stämmer överens med revisionsrättens metod. 
Parlamentet är bekymrat över att olika strategier på dessa områden skulle kunna undergräva trovär ­
digheten när det gäller kontrollen och revisionen av utgifter som omfattas av delad förvaltning. 
Parlamentet uppmanar därför kommissionen och revisionsrätten att omedelbart harmonisera behand ­
lingen av fel i samband med offentlig upphandling på dessa två politikområden och i slutet av 2012 
rapportera till parlamentets behöriga utskott om de framsteg som gjorts.  
Specifika frågor  
Rollen för den kommissionsledamot som ansvarar för budgetkontrollfrågor  
87. Europaparlamentet noterar att under kommissionen 2004–2009 hade en kommissionsledamot hel ­
tidsansvar för budgetkontroll, vilket parlamentet begärt tidigare. Parlamentet beklagar att i den nuva ­
rande kommissionen har budgetkontrollfrågor slagits samman med andra ansvarsområden (skatter och 
tullunion). Parlamentet föreslår att en kommissionsledamot med heltidsansvar för budgetkontroll 
återinförs i kommissionen 2014–2019, och att denna kommissionsledamot ska ansvara för frågor 
som bland annat avser  
— internrevision,  
— bedrägeribekämpning,  
— samverkan med revisionsrätten och parlamentets behöriga utskott,  
— kontakter med relevanta budget- och revisionsmyndigheter i medlemsstaterna, och utvecklingen av 
en heltäckande ram för internkontroll,  
— utöva tillsyn över och förbättra nyttan med den årliga sammanfattande rapporten, inbegripet en 
översyn av medlemsstaternas förvaltnings- och kontrollsystem,  
— bemyndiga och utvärdera oberoende programutvärderingar, och utveckla den utvärderingsrapport 
som föreskrivs i artikel 318 i EUF-fördraget, till ett värdefullt verktyg för att förbättra genom ­
förandet.SV L 286/46 Europeiska unionens officiella tidning 17.10.2012
Verksamhetsresultat: Unionens budget - att uppnå resultat  
88. Europaparlamentet välkomnar nya kapitel 8 ”EU-budgeten: att uppnå resultat” i årsrapporten som 
innehåller revisionsrättens iakttagelser om kommissionens självbedömning av sina prestationer i sina 
årliga verksamhetsrapporter.  
89. Europaparlamentet noterar revisionsrättens iakttagelser när det gäller kvaliteten på kommissionens 
rapportering om prestationer såsom:  
— ”I den nuvarande förvaltningsplanen planeras inga mål och indikatorer som mäter sparsamhet och 
effektivitet” (årsrapporten, rubriken före punkt 8.17).  
— ”På vissa områden var målvärdena inte tillräckligt kvantifierade eller tillräckligt specifika” (års ­
rapporten, rubriken före punkt 8.18).  
— ”Deletapper för fleråriga målvärden hade inte fastställts på vissa områden” (årsrapporten, rubriken 
före punkt 8.20).  
— ”Beskrivningen av politiska insatser innehöll begränsad information om resultat och effekter” 
(årsrapporten, rubriken före punkt 8.22).  
90. Europaparlamentet anser att dessa viktiga iakttagelser illustrerar att parlamentet inte kan förlita sig 
fullständigt på kommissionens rapportering om prestationer. Parlamentet anser att tillförlitliga upp ­
gifter utgör grunden för god förvaltning, politisk utveckling och parlamentarisk tillsyn. Parlamentet 
skulle uppskatta om revisionsrätten kunde utveckla sina åtgärder på detta område ytterligare så att de 
även omfattar en ”certifiering” av de prestationsuppgifter som kommissionen regelbundet rapporterar.  
91. Europaparlamentet anser att prestationerna är lika viktiga som lagligheten och korrektheten och 
uppmanar revisionsrätten att överväga huruvida det skulle vara möjligt att inbegripa den nya insikten 
om prestationer för de olika verksamhetsområdena i de berörda kapitlen i årsrapporten.  
92. Europaparlamentet noterar att de mål, indikatorer och målvärden som presenterats i förvaltnings ­
planerna främst är inriktade på ändamålsenlighet (årsrapporten, punkt 8.15). Parlamentet uppmanar 
kommissionen att förbättra sin rapportering om prestationer, även när det gäller indikatorer som avser 
ekonomi och effektivitet och att fastställa lämpliga målvärden för att bedöma framstegen i riktning 
mot att uppnå de fleråriga målen.  
93. Europaparlamentet uppmanar dessutom kommissionen att på områden med delad förvaltning till ­
sammans med medlemsstaterna fastställa lämpliga resultatindikatorer som ska tillämpas konsekvent, 
och att verifiera att medlemsstaternas rapportering om uppnådda resultat är obligatorisk, fullständig, 
riktig och offentlig.  
94. Europaparlamentet noterar de upprepade uttalandena från både revisionsrätten och kommissionen om 
att förvaltnings- och kontrollsystemens kvalitet skiljer sig kraftigt åt mellan medlemsstaterna och 
mellan olika program.  
95. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att systematiskt ta hänsyn till dessa skillnader i kontroll ­
systemens effektivitet och att tillgängliggöra tydliga utvärderingar av medlemsstaternas ansträngningar 
– eller bristande ansträngningar – att upptäcka och korrigera oriktigheter för att se till att de medlems ­
stater som har välfungerande övervaknings- och kontrollsystem inte riskerar att misskrediteras.  
96. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram den utvärderingsrapport som föreskrivs i 
artikel 318 i EUF-fördraget för parlamentets behöriga utskott och plenum samtidigt som revisions ­
rättens årsrapport presenteras, och uppmanar revisionsrätten att presentera sina iakttagelser om ut ­
värderingsrapporten vid dessa tillfällen. Parlamentet understryker att utvärderingsrapporten bör läggas 
fram vid en tidpunkt som gör det möjligt för både parlamentet och revisionsrätten att i tillräcklig 
omfattning bedöma rapporten.SV 17.10.2012 Europeiska unionens officiella tidning L 286/47
97. Europaparlamentet påminner om att artikel 318 i EUF-fördraget föreskriver att kommissionen ska 
”överlämna en rapport med utvärdering av unionens finanser på grundval av de resultat som upp ­
nåtts”. Parlamentet noterar att kommissionen den 17 februari 2012 antog den första utvärderings ­
rapporten enligt artikel 318 i EUF-fördraget som avser budgetåret 2010.  
98. Europaparlamentet påminner också om att parlamentet i sin resolution om ansvarsfrihet för kom ­
missionen för budgetåret 2009 (  35 ) föreslog att  
— kommissionen skulle utse en ”resultatutvärderare” för att upprätta ett tydligt ”egenansvar” för 
utvärderingsrapporten (punkt 199),  
— förhållandet mellan de centrala resultatindikatorerna, deras rättsliga/politiska grund, utgiftsbeloppet 
och de uppnådda resultaten bör vara tydligt och transparent (punkt 200),  
— internrevisionstjänsten bör granska de metoder som används för framställningen av rapporten 
samt bedöma det utförda arbetet (punkt 200),  
— de centrala resultatindikatorer som används av alla avdelningar vid kommissionen bör vara till ­
gängliga för allmänheten (punkt 200).  
99. Europaparlamentet beklagar att kommissionen inte har kunnat åtgärda dessa förslag till fullo i den 
första utvärderingsrapporten enligt artikel 318 i EUF-fördraget. Parlamentet konstaterar även att den 
första utvärderingsrapporten är en sammanfattning av befintliga utvärderingsrapporter på de två 
politikområdena (utbildning och kultur samt forskning). Parlamentet anser att den första utvärderings ­
rapportens täckning och innehåll inte lever upp till vad som skulle kunna förväntas av en utvär ­
deringsrapport i enlighet med EUF-fördraget.  
100. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ytterligare utveckla innehållet i utvärderingsrapporten 
enligt artikel 318 i EUF-fördraget och att särskilt fastställa mervärdet av denna utvärderingsrapport 
jämfört med en ”normal” utvärdering som genomförs enligt budgetförordningen (artikel 27) och dess 
genomförandebestämmelser (kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2342/2002 (  36 ), artikel 21).  
101. Europaparlamentet stöder till fullo kommissionens avsikt att ”arbeta för ökad samordning, infor ­
mationsutbyte och sammanhållning såväl inom kommissionen som mellan medlemsstaterna i fråga 
om planeringen, organisationen och användningen av kontroller och utvärderingar inom ramen för 
nästa budgetram” (  37 ). 
102. Europaparlamentet välkomnar att revisionsrätten planerar att lämna synpunkter på den första utvär ­
deringsrapporten som utarbetas i enlighet med artikel 318 i EUF-fördraget (  38 ). 
103. Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till kommissionen att se över den information och 
utbildning som ges till personalen angående ”Avdelning II: Tjänstemännens rättigheter och skyldighe ­
ter” i tjänsteföreskrifterna, för att försäkra sig om att all personal är förtrogen med villkoren och i 
synnerhet med skyldigheterna enligt artikel 22a i tjänsteföreskrifterna. Parlamentet begär att kom ­
missionen senast i september 2012 överlämnar en rapport om sin verksamhet på detta område till 
parlamentets behöriga utskott.  
104. Europaparlamentet begär att kommissionen senast i september 2012 överlämnar en rapport till 
parlamentets behöriga utskott om sin verksamhet för att främja uppgiftslämning (whistleblowing), 
bland den breda allmänheten.  
Sammanhållning, energi och transport – slutsats med avvikande mening  
105. Europaparlamentet beklagar att felprocenten ökat till 7,7 procent inom politikområdet sammanhåll ­
ning, energi och transport, trots den ökade användningen av avbrutna betalningsfrister. Parlamentet är 
djupt oroat över att när det gäller 58 procent av de transaktioner som innehåller fel, hade en del av 
felen kunnat upptäckas och korrigeras (årsrapporten, punkt 4.25). Parlamentet är mycket bekymrat 
över att talet om en ”stabil” situation när det gäller felprocent tyder på en tilltagande känsla av 
självbelåtenhet.  
106. Europaparlamentet uppmanar revisionsrätten att presentera felprocenten för Europeiska regionala 
utvecklingsfonden, Sammanhållningsfonden, Europeiska socialfonden samt energi och transport sepa ­
rat och inte sammantaget.SV L 286/48 Europeiska unionens officiella tidning 17.10.2012  
( 35 ) EUT L 250, 27.9.2011, s. 33.  
( 36 ) EUT L 357, 31.12.2002, s. 1.  
( 37 ) COM(2012) 40, s. 16.  
( 38 ) Europeiska revisionsrättens arbetsprogram 2012, s. 6.
107. Europaparlamentet beklagar att de fall där reglerna för offentlig upphandling inte efterlevs år ut och år 
in utgör en stor andel av felen. Parlamentet inser effekterna i vidare mening av detta och anser att 
detta visar att den inre marknadens funktion står på spel. Parlamentet uppmanar kommissionen att 
fortsätta med den pågående reformen av den offentliga upphandlingen och att ta vederbörlig hänsyn 
till dessa oroande resultat samt att strikt följa upp överträdelser eftersom revisionsrätten även har 
konstaterat fall där EU-direktiv införlivats felaktigt i nationell upphandlingslagstiftning (årsrapporten, 
punkt 4.27).  
108. Europaparlamentet läser med stor oro att revisionsmyndigheterna endast är delvis ändamålsenliga. 
Parlamentet är djupt oroat över att revisionsmyndigheternas revisionsmetoder skiljer sig åt i en sådan 
omfattning att man inte kan aggregera resultatet av dem och komma fram till ett samlat uttalande per 
fond på nationell nivå (årsrapporten, punkt 4.41). Parlamentet uppmanar kommissionen att visa hur 
den konsoliderar informationen från revisionsmyndigheterna och hur kommissionen säkerställer över ­
ensstämmelse för att förse parlamentet med tillförlitlig information i sina årliga verksamhetsrapporter.  
109. Europaparlamentet ber revisionsrätten att i enlighet med artikel 287.4 andra stycket i EUF-fördraget 
yttra sig om de nationella revisionsmyndigheternas oberoende i samband med delad förvaltning.  
110. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att informera parlamentet när den har för avsikt att 
förlita sig på utvalda revisionsmyndigheter i enlighet med artikel 73 i rådets förordning (EG) 
nr 1083/2006 (  39 ) och därmed minska sina egna granskningar på plats. Parlamentet uppmanar revi ­
sionsrätten att noggrant följa denna utveckling och granska den.  
111. Europaparlamentet uppmanar revisionsrätten att undersöka möjligheten att hantera det bestående 
problemet att genomförandet av medel pågår under flera år medan revisionsrättens granskningar är 
årliga. Parlamentet betonar att under genomförandeperioden tenderar felprocenten att vara högre än 
vid avslutandet, då utgifterna genomgått kontroller på alla nivåer.  
Kommissionens tillsynsroll inom sammanhållningspolitiken  
112. Europaparlamentet inser att kommissionen kan (men inte är skyldig) att vidta sanktioner mot med ­
lemsstater som bryter mot bestämmelserna med hjälp av olika verktyg:  
Avbrott  Inställande  Medlemsstaternas 
finansiella 
korrigeringar  Kommissionens 
finansiella 
korrigeringar  
Effekt  Betalningsfristen 
skjuts upp i högst 
sex månader av ut ­
anordnaren  Kommissionskolle ­
giet skjuter upp be ­
talningarna under en 
obegränsad tid  Medlemsstaterna får 
använda de medel 
som frigörs på nytt 
vilket medför att 
medlemsstaterna inte 
drabbas av en förlust  Alla eller delar av 
unionens stöd dras in 
(nettominskning)  
Villkor  Bevis tyder på en all ­
varlig brist i förvalt ­
nings- och kontroll ­
systemen  Det finns allvarliga 
brister i förvaltnings- 
och kontrollsystemen 
eller utgifterna är 
knutna till en allvar ­
lig oegentlighet  Medlemsstaterna ac ­
cepterar finansiella 
korrigeringar som 
härrör från gransk ­
ningar utförda av 
kommissionen, revi ­
sionsrätten eller nå ­
gon annan unions ­
revisor  Medlemsstaterna ac ­
cepterar inte finansi ­
ella korrigeringar som 
härrör från gransk ­
ningar utförda av 
kommissionen, revi ­
sionsrätten eller någon 
annan unionsrevisor  
Rättslig grund 
(förordning (EG) 
nr 1083/2006)  Artikel 91  Artikel 92  Artikel 98  Artikel 99SV 17.10.2012 Europeiska unionens officiella tidning L 286/49  
( 39 ) EUT L 210, 31.7.2006, s. 25.
113. Europaparlamentet välkomnar kommissionens förtydligande (  40 ) när det gäller skillnaden mellan ”be ­
tydande brister” och ”allvarliga brister”. Parlamentet noterar att bedömningen som leder till denna 
indelning bygger på det vägledande meddelandet COCOF 08/0019/01-EN, som innehåller de grund ­
läggande krav som ska tillämpas.  
114. Europaparlamentet beklagar att kommissionen inte har befogenhet att besluta om sanktioner för 
medlemsstater eller regioner som vid upprepade tillfällen inte lyckats genomföra strukturfonderna 
och Sammanhållningsfonden på ett korrekt sätt.  
Ä n d a m å l s e n l i g h e t e n n ä r d e t g ä l l e r a v b r y t a n d e o c h i n s t ä l l a n d e  
115. Europaparlamentet påminner om att parlamentet har uppmanat till en systematisk aktivering av 
avbrytanden och uppskjutanden av betalningar oberoende av några som helst politiska överväganden 
(resolutionen för 2009 (  41 ), punkterna 194–196).  
116. Europaparlamentet noterar att för 2010 har kommissionen i högre grad använt sig av avbrytande 
eftersom GD REGIO har avbrutit 49 betalningsfrister (se GD REGIO:s årliga verksamhetsrapport, s. 
42–44) och GD EMPL har avbrutit 14 betalningstidsfrister (se GD EMPL:s årliga verksamhetsrapport, s. 
50). Parlamentet noterar dessutom att kommissionen inte ställde in några betalningar varken för Eruf 
eller för Sammanhållningsfonden 2010, samtidigt som den ställde in sex betalningar för Europeiska 
socialfonden.  
117. Europaparlamentet beklagar att felprocenten inom sammanhållningsområdet, och särskilt inom regio ­
nalpolitiken, har ökat trots den ökade användningen av avbrott och trots att kommissionen har 
fastställt vilka medlemsstater och regioner som bidrar mest till felprocenten. Parlamentet påminner 
kommissionen om dess handlingsplan för att stärka kommissionens tillsynsfunktion vid delad för ­
valtning av strukturåtgärder (  42 ). Parlamentet uppmanar kommissionen att analysera svagheterna i de 
medlemsstater och regioner som berörs mest av höga felprocent, och att fylla sin tillsynsfunktion i 
enlighet med handlingsplanen.  
118. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att återuppta betalningar endast om tillräckliga passande 
revisionsbevis som samlats in på plats visar att svagheterna har åtgärdats, för att göra denna befo ­
genhet att besluta om sanktioner mer effektiv och för att undvika varje risk för att betalningar 
återupptas alltför snabbt.  
119. Europaparlamentet noterar att GD REGIO återupptog 24 procent (12 av de 49 betalningar som 
avbröts 2010, vilka alla hade avbrutits i oktober 2010 (  43 )) av de avbrutna betalningarna i december 
2010. Parlamentet anser att om betalningar återupptas i december förvärras obalansen i betalningarna 
under året vilket ökar risken för fel i förvaltningen av betalningarna och begränsar den tid revisions ­
rätten har på sig att granska dessa betalningar. Parlamentet uppmanar kommissionen att informera 
parlamentet om vilka av dessa 12 fall som skulle ha förlorat finansieringen enligt regeln n + 2/n + 3 
om betalningarna hade återupptagits 2011.  
Ä n d a m å l s e n l i g h e t e n n ä r d e t g ä l l e r f i n a n s i e l l a k o r r i g e r i n g a r  
120. Europaparlamentet vill betona den viktiga skillnaden mellan en finansiell korrigering som genomförts 
av en medlemsstat och som inte leder till någon nettominskning och finansiella korrigeringar som 
genomförs av kommissionen genom betalningskrav som leder till en nettominskning. Parlamentet 
anser att finansiella korrigeringar som genomförs av en medlemsstat har en ”virtuell karaktär” och inte 
särskilt stor sanktionerande effekt. Parlamentet välkomnar de förbättringar som gjorts av anmärkning 
6 i Europeiska unionens årsredovisning och uppmanar kommissionen att fortsätta förbättra den 
information som lämnas, till exempel genom att jämföra de finansiella korrigeringarna och återkraven 
med motsvarande betalningsbelopp.SV L 286/50 Europeiska unionens officiella tidning 17.10.2012  
( 40 ) Svar på fråga 21 i dokumentet ”Annex: questions to Commissioner Šemeta” som budgetkontrollutskottets sekretariat 
ställt till förfogande den 16 december 2011, efter utfrågningen av kommissionsledamot Šemeta den 8 december 
2011 i budgetkontrollutskottet.  
( 41 ) Se fotnot 35.  
( 42 ) COM(2008) 97.  
( 43 ) Bilaga till svaren på de skriftliga frågorna till kommissionsledamot Johannes Hahn inför utfrågningen den 19 decem ­
ber 2011 i parlamentets budgetkontrollutskott.
121. Europaparlamentet är djup oroat över följande:  
— Finansiella korrigeringar under 2010 ledde till en nettominskning i endast ungefär 20 procent av 
alla fall (se Europeiska unionens årsredovisning, s. 68) eftersom projekt som konstaterats vara icke 
stödberättigade kan komma att ersättas av andra projekt, eventuellt även av ”retroaktiva projekt” 
även om dessa innebär en ökad risk när det gäller laglighet och korrekthet och inte tillför något 
mervärde på unionsnivå.  
— I de flesta fall är finansiella korrigeringar inriktade på svagheter i medlemsstaternas kontrollsystem 
och inte enskilda projekt, vilket innebär att de finansiella konsekvenserna av svagheter i systemet 
normalt bärs av de nationella skattebetalare som redan har bidragit till unionens budget.  
— Genomförandenivån för finansiella korrigeringar för programplaneringsperioden 2000–2006 har 
sjunkit från 62 till 58 procent (se Europeiska unionens årsredovisning, s. 71), främst till följd av 
låga genomförandenivåer i Eruf och Sammanhållningsfonden.  
122. Europaparlamentet anser att dessa fakta allvarligt undergräver de finansiella korrigeringarnas ända ­
målsenlighet. Parlamentet befarar att möjligheten att ersätta icke stödberättigade utgifter sätter press på 
medlemsstaterna att lägga fram andra, eventuellt retroaktiva projekt, som till och med skulle kunna 
leda till den negativa effekten att öka risken när det gäller laglighet och korrekthet för unionens 
budget.  
S l u t s a t s e r o m k o m m i s s i o n e n s t i l l s y n s r o l l  
123. Europaparlamentet uppmanar kommissionen, särskilt GD REGIO, att till fullo utnyttja de sanktione ­
ringsverktyg som finns. Parlamentet anser emellertid att lagstiftningen på området för perioden 
2007–2013 inte ger tillräckliga incitament för medlemsstaterna att iaktta reglerna och att den inte 
heller förser kommissionen med tillräckligt effektiva instrument för att belöna efterlevnad av bestäm ­
melserna eller vidta sanktioner då bestämmelserna inte efterlevs.  
124. Europaparlamentet uppmanar därför kommissionen att som en prioriterad åtgärd ge stöd till parla ­
mentet i dess ansträngningar i det ordinarie lagstiftningsförfarandet när det gäller förslaget till för ­
ordning om gemensamma bestämmelser för strukturinstrumenten (COM(2011) 615 – 
2011/0276(COD)) för att inrätta en effektiv påföljdsmekanism så att kommissionen till fullo kan 
påta sig sitt slutliga och övergripande ansvar för genomförandet av budgeten, vilket bland annat ska 
inbegripa följande delar:  
— Göra nettominskningar till regel snarare än undantag för finansiella korrigeringar som kommis ­
sionen beslutat om och avskaffa möjligheten att deklarera retroaktiva projekt.  
— Ålägga medlemsstaterna att återkräva icke stödberättigade utgifter från slutliga stödmottagare i så 
stor utsträckning som möjligt så att de slutliga stödmottagarna får bära konsekvenserna av icke 
stödberättigade utgifter i stället för skattebetalarna, samt om möjligt informera parlamentet om 
kommissionens återkrav.  
— Ge kommissionen möjlighet att ge medlemsstaterna incitament att inte bara iaktta bestämmelserna 
utan även genomföra sammanhållningspolitiken ändamålsenligt, effektivt och ekonomiskt.  
— Se till att det finns ett fullständigt utbud av sanktioner (avbrytanden, uppskjutanden, finansiella 
korrigeringar och påföljder) tillgängligt för alla typer av medel och att utrymmet för skönsmässig 
bedömning är minimalt när överträdelser av regler upptäcks.  
— Ge kommissionen möjlighet att besluta om sanktioner för medlemsstater eller att avbryta operativa 
program i medlemsstater eller regioner som vid upprepade tillfällen inte lyckats genomföra struk ­
turfonderna och Sammanhållningsfonden korrekt.  
— Vidta rättsliga åtgärder om medlemsstater upprepade gånger låter bli att iaktta sina skyldigheter 
enligt artikel 258 i EUF-fördraget.  
— Till kommissionen överföra alla relevanta uppgifter och all relevant information som den behöver 
för att utöva sin tillsynsroll när det gäller medlemsstaternas genomförande av medlen.SV 17.10.2012 Europeiska unionens officiella tidning L 286/51
Jordbruk och naturresurser - slutsats med reservation  
125. Europaparlamentet välkomnar att direktbetalningar som omfattas av det integrerade administrations- 
och kontrollsystemet (IACS) – som under 2010 svarade för 77 procent av de totala utgifterna inom 
den gemensamma jordbrukspolitiken – inte innehöll några väsentliga fel (årsrapporten, punkt 3.55 
och kommissionens svar på denna punkt).  
126. Europaparlamentet välkomnar att kommissionen har lyckats hålla den mest sannolika felprocenten på 
2,3 procent (årsrapporten, bilaga 3.1) och uppmanar kommissionen att fortsätta ansträngningarna att 
minska felprocenten ytterligare.  
127. Europaparlamentet påminner om att det integrerade administrations- och kontrollsystemet (IACS) 
måste se till att utbetalningarna till jordbrukarna är korrekta och möjliga att spåra. Parlamentet noterar 
emellertid att ändamålsenligheten i IACS påverkas negativt av oriktiga uppgifter i databaserna, ofull ­
ständiga korskontroller eller otillfredsställande eller ofullständig uppföljning av anomalier (revisions ­
rättens årsrapport, punkt 3.29). Parlamentet uppmanar kommissionen att se till att samtliga databaser 
är uppdaterade och att alla anomalier följs upp ordentligt.  
128. Europaparlamentet noterar revisionsrättens exempel på ett fel avseende stödberättigande inom ramen 
för Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ) (  44 ) i samband med ett avtal om byteshandel med 
interventionslager. Parlamentet noterar också att det totala belopp som belastade unionens budget för 
transporten av de 9 894 ton smör som var involverade i arrangemanget uppgår till ungefär 
900 000 EUR (  45 ). Parlamentet är ytterst bekymrat över den sunda ekonomiska förvaltningen när 
det gäller denna verksamhet. Parlamentet uppmanar kommissionen att vidta nödvändiga åtgärder 
för att säkerställa att byteshandelsverksamhet, om någon sådan över huvud taget ska fortsätta, ska 
vara transparent och kostnadseffektiv.  
129. Europaparlamentet noterar att utgifterna för landsbygdsutveckling (ungefär 11 483 000 000 EUR (  46 )) 
i särskilt stor utsträckning behäftats med fel. Av de 80 transaktionerna i urvalet innehöll 40 (50 
procent) fel och 21 (52 procent) av dessa transaktioner innehöll kvantifierbara fel (årsrapporten, punkt 
3.19).  
130. Europaparlamentet noterar att förfarandet för avslutande av räkenskaperna i allmänhet har visat sig 
vara effektivt för att skydda unionsbudgetens ekonomiska intressen genom att utesluta utgifter som 
inte har betalats ut i överensstämmelse med unionsbestämmelserna.  
131. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ytterligare minska den tid som förfarandet för kont ­
roll av överensstämmelse tar, samtidigt som den säkerställer att medlemsstaternas rätt till försvar 
upprätthålls. Parlamentet uppmanar kommissionen att förbättra kopplingen mellan de finansiella 
korrigeringar som gjorts och de faktiska belopp som betalats ut på felaktiga grunder. Parlamentet 
uppmanar medlemsstaterna att samarbeta med kommissionen genom att i tid tillhandahålla all infor ­
mation som behövs.  
132. Europaparlamentet välkomnar revisionsrättens iakttagelser i dess särskilda rapport nr 8/2011 om 
återkrav av felaktigt utbetalda betalningar inom den gemensamma jordbrukspolitiken att systemen 
för återkrav och finansiella korrigeringar har förbättrats de senaste åren. Parlamentet upprepar sin 
övertygelse att jordbruksmedel som betalats ut på felaktiga grunder måste återkrävas från de slutliga 
stödmottagarna i så stor utsträckning som möjligt för att undvika att skattebetalarna drabbas dubbelt. 
Parlamentet uppmanar kommissionen att vidta ytterligare åtgärder för att undanröja medlemsstaternas 
utrymme för tolkning och tillämpning av olika metoder och att strikt kontrollera medlemsstaternas 
system för återkrav.  
133. Europaparlamentet anser verkligen att trepartsmötena mellan revisionsrätten, kommissionen och na ­
tionella myndigheter även bör omfatta politikområdet jordbruk och naturresurser, i syfte att underlätta 
en harmoniserad tolkning och tillämpning av reglerna för förvaltning och kontroll av utgifter så att 
missförstånd undviks så långt som möjligt.SV L 286/52 Europeiska unionens officiella tidning 17.10.2012  
( 44 ) Årsrapporten, exempel 3.1, s. 79.  
( 45 ) Årsrapporten, fotnot 23, s. 79.  
( 46 ) Årsrapporten, tabell 3.1, s. 72.
Bistånd till tredjeland, utvecklingssamarbete och utvidgning – slutsats med reservation  
134. Europaparlamentet noterar revisionsrättens slutsats att systemen för övervakning och kontroll inom 
verksamhetsområdet ”Bistånd till tredjeland, utvecklingssamarbete och utvidgning” bara var delvis 
ändamålsenliga när det gällde att garantera att betalningarna var korrekta (årsrapporten, punkt 5.36).  
135. Europaparlamentet konstaterar att revisionsrätten generellt uppskattar den mest sannolika felprocenten 
till 1,7 procent (årsrapporten, punkt 5.13). Parlamentet beklagar emellertid att en väsentlig felnivå 
hittades i mellanliggande betalningar och slutbetalningar som enligt kommissionsledamot Andris 
Piebalgs är cirka fem procent (  47 ) och som skulle vara ännu högre om budgetstöd inte ingick i 
beräkningen. Parlamentet noterar vidare att alla kvantifierbara fel hittades i mellanliggande betalningar 
och slutbetalningar (årsrapporten, punkt 5.13). Parlamentet beklagar att två tredjedelar av de fel som 
upptäcktes i slutbetalningar inte hade upptäckts vid kommissionens kontroller (årsrapporten, punkt 
5.16).  
136. Europaparlamentet förmodar att den generellt mest sannolika felprocenten ligger under väsentlighets ­
tröskeln på två procent till följd av andelen förhandsfinansieringar och budgetstöd inom de totala 
driftsutgifterna. Parlamentet konstaterar att denna andel ökat från 66 procent under budgetåret 2008 
till 75 procent budgetåret 2010 (  48 ). 
137. Europaparlamentet påminner om att förhandsfinansieringen har en annorlunda riskprofil som inte 
framgår i den granskning som ligger till grund för revisionsförklaringen. Parlamentet anser att det är 
effektivare att förhindra regelbrott i stället för att korrigera felaktiga utbetalningar i efterhand genom 
återkrav.  
138. Europaparlamentet påminner om att de främsta riskerna i samband med budgetstöd (risker vad gäller 
stödets effektivitet samt risker för bedrägerier och korruption) inte heller framgår i den granskning 
som ligger till grund för revisionsförklaringen. Kommissionen uppmanas att rigoröst övervaka dessa 
risker. Parlamentet anser emellertid att sektorsuppdelat budgetstöd är en effektiv åtgärd för långsiktig 
uppbyggnad av kapacitet. Parlamentet uppmanar kommissionen att införa budgetstöd endast under 
strikta och väldefinierade villkor.  
139. Europaparlamentet välkomnar revisionsrättens iakttagelse att ”EuropeAid har inrättat en heltäckande 
kontrollstrategi och fortsatt göra betydande förbättringar av utformningen och genomförandet av sina 
övervaknings- och kontrollsystem” (årsrapporten, bilaga 5.3).  
140. Europaparlamentet konstaterar att revisionsrätten anser att ”generaldirektörens förklaring och årliga 
verksamhetsrapport endast ger en  delvis rättvisande  bild av den ekonomiska förvaltningen när det gäller 
korrektheten i EUF och Europeiska unionens allmänna budget” (årsrapporten, punkt 5.34, kursivering 
tillagd).  
141. Europaparlamentet ber kommissionen att uppmana EuropeAid att så snart som möjligt slutföra 
arbetet med att ta fram metoder för att beräkna nivån på kvarstående fel vilka består efter att alla 
kontroller utförts och dela med sig av resultaten till de övriga generaldirektoraten för yttre förbindel ­
ser, i syfte att uppnå de nödvändiga förbättringarna av uppgifterna från kommissionens ledning när 
det gäller bistånd till tredjeland, utvecklingssamarbete och utvidgning.  
142. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att tillåta vice delegationschefen, som vanligtvis kommer 
från en medlemsstat, när någon sådan existerar, att fungera som ställföreträdare för delegationschefen 
när denne är frånvarande när det gäller samtliga frågor med undantag för genomförandet av drifts ­
utgifter som förvaltas av unionsdelegationen, vilka endast kan vidaredelegeras till kommissionens 
personal.SV 17.10.2012 Europeiska unionens officiella tidning L 286/53  
( 47 ) Svar på en muntlig fråga till kommissionsledamot Andris Piebalgs vid utfrågningen den 12 januari 2012 i Europa ­
parlamentets budgetkontrollutskott.  
( 48 ) Beräkning på grundval av svaret på skriftlig fråga nr 2 till kommissionsledamot Andris Piebalgs inför utfrågningen 
den 12 januari 2012.
143. Europaparlamentet noterar revisionsrättens iakttagelser som presenteras i exempel 5.3 i årsrapporten. 
Parlamentet är ytterst oroat över den ”flexibla tolkningen av stödberättigande när det gäller med ­
finansierade insatser” eller den ”hypotetiska strategin” med FN-organisationer som innebär en risk för 
dubbel finansiering av samma kostnad. Parlamentet förmodar att detta också har en reducerande effekt 
på revisionsrättens felprocent. Parlamentet är också djupt oroat över ”utökade kriterier för stödbe ­
rättigande” som är tillämpliga enligt det finansiella och administrativa ramavtalet med FN-organ 
(FAFA) och ramavtal för partnerskap med kommissionens genomförandepartner, som också innebär 
en risk för att samma kostnad finansieras två gånger. Kommissionen uppmanas med eftertryck att 
upphöra med båda dessa typer av praxis. Europaparlamentet förväntar sig att FN:s organ beviljar 
mellanstatliga bidragsgivande organisationer liknande rättigheter att komma åt interna revisionsrap ­
porter som de som beviljas FN:s medlemsstater. Parlamentet noterar i detta sammanhang att det 
behövs ytterligare framsteg för att förbättra rapporteringen om användningen av unionens medel, 
genom att information lämnas om resultat i stället för om åtgärder.  
144. Europaparlamentet välkomnar det reviderade mandat som kommissionen beviljat, vilket förser EIB 
med en budgetgaranti som täcker risker för förluster vid lån och garantier till projekt utanför unionen. 
Parlamentet understryker att den unionsgaranti som beviljats EIB utan tvekan omfattas av revisions ­
rättens kontroll.  
145. Europaparlamentet noterar att den information om kontrakt som tilldelats av EuropeAid (  49 ) och GD 
Echo (  50 ) inte följer samma mall. Parlamentet uppmanar kommissionen att genomföra en gemensam 
mall för de databaser som innehåller de kontrakt som tilldelats av dessa två generaldirektorat och att 
den tillhandahållna informationen minst ska omfatta: kontraktsnummer/referens, kontraktets beteck ­
ning, det tema/den sektor som berörs av insatsen, uppdragstagarens namn och nationalitet, insats ­
landet, belopp, kontraktstyp och kontraktets längd (med uppgift om både startdatum och slutdatum).  
146. Europaparlamentet begär en detaljerad rapport från kommissionen om de totala kostnaderna för den 
marknadsföring som gjorts av EU-utvidgningen (reklamspottar på bio, i TV, på internet och i andra 
medier), samt en kostnadsfördelning mellan de olika typerna av medier och mellan de länder där 
reklamspottarna visats, samt detaljerade uppgifter om vilka företag som genomfört dessa, från pro ­
duktion till sändning. Parlamentet förväntar sig dessutom en rapport om övriga marknadsförings ­
aktiviteter från kommissionens sida i samband med utvidgningen och en motsvarande detaljerad 
rapport och kostnadsuppställning.  
Unionens bistånd till Haiti  
147. Europaparlamentet påminner om jordbävningen på Haiti och dess förödande konsekvenser. Parlamen ­
tet beklagar den bristande samordningen av humanitärt bistånd och utvecklingsbistånd (för att knyta 
samman katastrofhjälp, återuppbyggnad och utveckling). Parlamentet anser att tillhandahållandet av 
humanitärt bistånd bör baseras på en utträdesstrategi. Parlamentet anser att kommissionen borde rikta 
in sina ansträngningar och sin finansiering på återuppbyggnad och utveckling.  
148. Europaparlamentet beklagar den otillräckliga samordningen mellan unionsdelegationen och Echo-re ­
presentationen. Parlamentet efterlyser en förstärkt samordning mellan unionens alla aktörer i landet. 
Parlamentet uppmanar därför med eftertryck kommissionen att se till att humanitärt bistånd och 
utvecklingsbistånd i högre grad är samstämda och kompletterar varandra, både på politisk nivå och 
i praktiken.  
149. Europaparlamentet beklagar djupt vissa projekts brist på hållbarhet och betonar att projekten främst 
bör syfta till att skapa sysselsättning och hållbar tillväxt, så att den haitiska staten kan öka sina 
inkomster och därmed bli mindre beroende av bistånd från utlandet. Parlamentet begär därför att 
kommissionen ska tillhandahålla parlamentet en förteckning över projekt som genomförts under de 
senaste 15 åren på Haiti med en detaljerad bedömning av deras nuvarande situation för att kunna se 
hur hållbara de är.  
150. Europeiska unionen bör förekomma i PR-dokument, snarare än bara kommissionen eller GD Echo, 
vilka är mycket mindre identifierbara för den genomsnittlige medborgaren på Haiti.SV L 286/54 Europeiska unionens officiella tidning 17.10.2012  
( 49 ) http://ec.europa.eu/europeaid/work/funding/ben eficiaries/index.cfm?lang=en&mode=SM&type=contract  
( 50 ) http://ec.europa.eu/echo/files/funding/agre ements/agreements_2010.pdf
Forskning och annan inre politik – slutsats med reservation  
151. Europaparlamentet noterar revisionsrättens slutsats att systemen för övervakning och kontroll inom 
verksamhetsområdet ”Forskning och annan inre politik” bara var delvis ändamålsenliga när det gällde 
att garantera att betalningarna var korrekta (årsrapporten, punkt 6.49).  
152. Europaparlamentet noterar som ett särskilt kännetecken för detta verksamhetsområde att de flesta 
driftsutgifterna (72 procent, årsrapporten, tabell 6.1) genomförs med förhandsfinansiering – som bara 
kräver förenlighet med ett begränsat antal villkor till skillnad från mellanliggande betalningar och 
slutbetalningar – och att detta särskilda kännetecken har en positiv inverkan på den generella fel ­
procenten.  
153. Europaparlamentet är särskilt oroat över förhandsfinansieringsnivån i programmet för livslångt läran ­
de, som möjliggör förhandsfinansiering på upp till 100 procent av den budgeterade projektkostnaden 
(årsrapporten, punkt 6.9) och för vilket 93 procent av alla betalningar som gjordes under 2010 var 
förhandsfinansieringar (årsrapporten, tabell 6.1).  
154. Europaparlamentet noterar att en väsentlig felnivå konstaterades i mellanliggande betalningar och 
slutbetalningar till stödmottagare och att revisionsrätten uppskattade den mest sannolika felprocenten 
till 1,4 procent (årsrapporten, punkt 6.12) beroende på förhandsfinansieringens inverkan. Parlamentet 
noterar vidare att revisionsrätten inte offentliggör en specifik felprocent för mellanliggande betalningar 
och slutbetalningar.  
155. Europaparlamentet är medvetet om att kommissionen (  51 ) uppskattar den representativa felprocenten 
utan förhandsfinansiering på en flerårsbasis till 3,4 procent för sjätte ramprogrammet och den pre ­
liminära representativa felprocenten för sjunde ramprogrammet till lite över 4 procent på flerårsbasis. 
Parlamentet är vidare medvetet om att den kvarstående felprocenten på flerårsbasis, vilket är den nivå 
på fel som återstår efter korrigeringar och återkrav från kommissionens avdelningars sida efter att 
deras revisioner genomförts, uppgår till cirka 2,4 procent för sjätte ramprogrammet medan kom ­
missionen för det sjunde ramprogrammet ännu inte haft tillräckligt med tid för att se de fullständiga 
effekterna av återkrav och korrigeringar på flerårsbasis.  
156. Europaparlamentet understryker den viktiga roll som finansieringsinstrument för riskdelning spelar 
mot bakgrund av den pågående finanskrisen. Parlamentet uppmanar kommissionen att öka det stöd 
som beviljats av instrumentet till universitet och forskningsorganisationer för investeringar i offentlig- 
privata partnerskap och forskningsinfrastrukturprojekt av europeiskt intresse med avseende på att 
uppfylla de smarta samhällspolitiska målen i Europa 2020-strategin.  
157. Europaparlamentet konstaterar att kommissionen förenklar förhandskontrollerna så långt som möjligt 
i syfte att underlätta behandlingen av utbetalningarna, med följden att endast kontroller av administ ­
rativa krav och uträkningar kan göras. Parlamentet är oroat över att det bara genomfördes begränsade 
förhandskontroller även i fall där det rådde tvekan om huruvida den redovisade kostnaden var stödbe ­
rättigande (årsrapporten, punkt 6.17 och exempel 6.2). Parlamentet insisterar på att åtgärder vidtas för 
att avhjälpa denna situation.  
158. Europaparlamentet anser att man måste uppnå balans mellan att underlätta utbetalningarna och att 
kontrollera den redovisade kostnadens stödberättigande. Kommissionen uppmanas att ändra sin stra ­
tegi för förhandskontrollen och att tillämpa en riskbaserad metod för att bättre ta itu med specifika 
risker i kostnadsredovisningen och – i händelse av hög risk – utöka förhandskontrollerna genom 
kontroller på fältet.  
159. Europaparlamentet är djupt oroat över att revisionsintygen fortfarande bara är delvis ändamålsenliga 
(årsrapporten, punkt 6.22). Revisionsintygen är en av de viktigaste beståndsdelarna i kommissionens 
förhandskontroll. Kommissionen uppmanas att ha som vana att formellt kontakta externa revisorer 
genom att lämna feedback och begära förklaringar när revisionsintygen inte är tillförlitliga.  
160. Europaparlamentet välkomnar att kommissionens strategi för efterhandsrevisioner bedöms vara ända ­
målsenlig när det gäller att upptäcka och korrigera fel (årsrapporten, punkt 6.30). Parlamentet väl ­
komnar dessutom att kommissionens förfaranden för att återkräva felaktigt utbetalda medel är adekvat 
och att kommissionen i större utsträckning använt korrigerande åtgärder som avtalsuppsägning och 
påföljder.SV 17.10.2012 Europeiska unionens officiella tidning L 286/55  
( 51 ) Uppföljningssvar på frågor till kommissionsledamot Máire Geoghegan-Quinn inför utfrågningen den 23 januari 2012 
i Europaparlamentets budgetkontrollutskott.
161. Europaparlamentet är djupt oroat över att beräkningen av den kvarstående felprocenten bygger på 
antaganden som inte alltid håller i verkligheten, exempelvis ”extrapolering” av fel som återfanns i en 
kostnadsredovisning till andra kostnadsredovisningar från samma stödmottagare. Parlamentet delar 
revisionsrättens åsikt att tillförlitligheten när det gäller den kvarstående felprocenten är begränsad 
(årsrapporten, punkt 6.32). Parlamentet anser att detta också ifrågasätter tillförlitligheten i reservatio ­
ner som gjorts av generaldirektörer eftersom en av de främsta indikatorerna som ska användas för att 
besluta huruvida man ska göra en reservation är den kvarstående felprocenten.  
Synpunkter från specifika politiska perspektiv  
Utvecklingspolitiken  
162. Europaparlamentet anser, med tanke på den pågående budgetrelaterade och ekonomiska kris som 
många medlemsstater befinner sig i, att unionen mer än någonsin måste se till att dess stöd utnyttjas 
så effektivt och med så stor verkan som möjligt. Mot bakgrund av detta oroar sig parlamentet för att 
revisionsrätten i sin årsrapport om genomförandet av budgeten för budgetåret 2010 fann att systemen 
för övervakning och kontroll 2010 för bistånd till tredjeland och utvecklingssamarbete fortfarande 
bara var delvis ändamålsenliga när det gällde att garantera att betalningarna var korrekta och att två 
tredjedelar av de kvantifierbara felen upptäcktes i slutbetalningar, som kommissionen inte hade upp ­
täckt vid sina kontroller.  
163. Europaparlamentet noterar dock kommissionens pågående insatser för att förbättra utformningen och 
genomförandet av sina övervaknings- och kontrollsystem och för att höja kvaliteten på de uppgifter 
som förs in i förvaltningsinformationssystemet Cris. Parlamentet välkomnar att betalningarna för 
bistånd till tredjeland och utvecklingssamarbete under 2010 i stort sett inte innehöll några väsentliga 
fel och att den uppskattade felprocenten var lägre än för 2009. Parlamentet uppmanar kommissionen 
att utveckla enhetliga metoder för direktoraten för yttre förbindelser för att beräkna den kvarstående 
felprocenten, att ytterligare förbättra sina ramar för extern revision och att upprätthålla de bästa 
möjliga kontrollstandarderna.  
164. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att särskilt förbättra kvaliteten när det gäller förhands ­
kontroller, övervakning, rapportering och riskbaserade revisionsfunktioner vid unionsdelegationerna, 
där de flesta felen upptäcktes, samt att stärka kapaciteten vid delegationernas operativa och finansiella 
avdelningar, öka delegationernas resurser för vissa centrala övervakningsverksamheter och systemati ­
sera övervakningsramen, vilket omfattar inrättandet av fleråriga övervaknings- och utvärderingsplaner 
och förstärkningen av riktlinjerna för övervakning.  
165. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att hitta genomförbara lösningar på det organisatoriska 
problem som uppstod i och med sammanslagningen av GD DEV och GD AIDCO i slutet av 2010. 
Parlamentet uppmanar kommissionen och Europeiska utrikestjänsten, som inrättades i december 
2010, att omgående slutföra utarbetandet av arbetsformer som tydliggör deras respektive roller och 
ansvar i programplanerings- och genomförandecykeln när det gäller externt bistånd, vilket också 
omfattar delegationerna.  
166. Europaparlamentet anser att de nya finansieringsinstrumenten inom ramen för nästa fleråriga budget ­
ram 2014–2020 fullt ut måste återspegla parlamentets förstärkta lagstiftnings- och kontrollbefogen ­
heter enligt Lissabonfördraget, och att parlamentet måste delta i programplaneringsprocessen på 
samma villkor som rådet.  
167. Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen att ytterligare effektivisera EU-stödet till grundutbild ­
ning i Afrika söder om Sahara och i södra Asien (  52 ), särskilt genom att fastställa realistiska indikatorer 
och mål så att resultaten verkligen kan mätas, genom att se till att delegationerna väljer ut anställda 
med tillräcklig expertis och senioritet för att kunna föra en dialog om politiken inom denna sektor 
med partnerregeringar och andra givare, och genom att fokusera tydligare på undervisningens kvalitet 
och de stödmottagande regeringarnas förmåga att hantera den ökande andelen barn i skolan.SV L 286/56 Europeiska unionens officiella tidning 17.10.2012  
( 52 ) EU:s utvecklingsbistånd till grundutbildning i Afrika söder om Sahara och i södra Asien (särskild rapport nr 12/2010).
168. Europaparlamentet är upprört över de storskaliga bedrägerier i Mali, Mauretanien, Djibouti och Zam ­
bia som i slutet av 2010 upptäcktes av globala fonden för bekämpning av aids, tuberkulos och 
malaria, och är oroat över att stora belopp eventuellt har förskingrats, t.ex. 2010 års bidrag från 
EU till globala fonden. Kommissionen uppmuntras att bedriva ett närmare samarbete med globala 
fonden för att ge stöd till och övervaka insatserna på landnivå så att sådana fall av korruption inte 
inträffar i framtiden samt skärpa globala fondens redovisningsskyldighet och öka dess effektivitet.  
169. Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till större engagemang från parlamentens sida och samråd 
med civilsamhället och de lokala myndigheterna i partnerländerna när de nationella strategidokumen ­
ten inom ramen för finansieringsinstrumentet för utvecklingssamarbete samt de fleråriga vägledande 
programmen ska utarbetas och ses över.  
Sysselsättning och sociala frågor  
170. Europaparlamentet påpekar att 18 procent av utgifterna för unionens sammanhållningspolitik gäller 
sysselsättnings- och socialpolitik, och att den stora merparten av utgifterna på detta politikområde (94 
procent) finansieras av Europeiska socialfonden (ESF).  
171. Europaparlamentet välkomnar därför att ESF:s medel utnyttjats till 100 procent när det gäller åtagan ­
dena (10,8 miljarder EUR), och till 87,9 procent när det gäller betalningarna (7,1 miljarder EUR). 
Parlamentet konstaterar att den lägre andelen för betalningarna beror på att en del åtaganden ingåtts 
först under det sista kvartalet. Parlamentet noterar de ansträngningar kommissionen gjort för att 
förbättra den ekonomiska förvaltningen.  
172. Europaparlamentet har tagit del av revisionsrättens beräkning att felprocenten 2010 låg på 7,7 procent 
med avseende på utgifterna inom området sammanhållning, energi och transport. Parlamentet är 
förvånat över revisionsrättens iakttagelse att unionens direktiv inte införlivats på ett korrekt sätt i 
den nationella lagstiftningen om offentlig upphandling. Parlamentet förväntar sig därför att kommis ­
sionen förbättrar sin övervakning av införlivandet i nationell lagstiftning och att den granskar om de 
finansierade projekten är förenliga med lagstiftningen. Parlamentet är av den uppfattningen att offent ­
lig upphandling inte tillämpas i så stor utsträckning för ESF.  
173. Europaparlamentet noterar kommissionens ansträngningar att genom bilateral och multilateral utbild ­
ning se till att medlemsstaterna kontinuerligt utbildar, informerar, ger råd till och vägleder stöd ­
mottagarna och genomförandeorganen för att minska felprocenten för betalningarna. Parlamentet 
beklagar att medlemsstaterna inte verkar klara av att göra detta på egen hand.  
174. Europaparlamentet framför på nytt sin begäran att medlemsstaterna ska åläggas att rapportera om det 
ekonomiska genomförandet av finansieringstekniska instrument, och ställer sig bakom revisionsrättens 
krav att ESF:s verksamhet bör kontrolleras regelbundet av kommissionen.  
175. Europaparlamentet påminner om att det måste säkerställas att medlemsstaterna använder medlen på 
ett korrekt sätt och att avbrutna och uppskjutna betalningar är effektiva verktyg i detta avseende.  
176. Europaparlamentet är oroat över det stora antal fel som revisionsrätten upptäckt i samband med 
finansieringstekniska instrument.  
177. Europaparlamentet beklagar att revisionsrättens rekommendationer om ESF:s bidrag för att motverka 
att elever slutar skolan i förtid hittills endast delvis har genomförts av kommissionen.  
178. Europaparlamentet påminner om att det är GD Sysselsättning, socialpolitik och inkludering som 
förvaltar medlen, och som därför ansvarar för att lämpliga åtgärder vidtas för att förhindra bedrägerier 
och korruption. Parlamentet välkomnar det nära samarbetet med Europeiska byrån för bedrägeribe ­
kämpning (Olaf). Parlamentet kräver att det säkerställs att bedrägerier inom ESF även följs upp och 
bestraffas av behöriga nationella rättsliga myndigheter.SV 17.10.2012 Europeiska unionens officiella tidning L 286/57
179. Europaparlamentet välkomnar de insatser som kommissionen gjort för att genom årliga kontrollrap ­
porter från revisionsorganen och sammanfattande årsrapporter få fram en omfattande redovisning från 
samtliga medlemsstater, och anser att det är nödvändigt att kommissionen utökar sitt revisionsarbete 
på ett sådant sätt att den kan informera parlamentet om mervärdet av en unionsfinansiering.  
180. Europaparlamentet understryker de särskilda behoven hos målgrupper och projektansvariga inom ESF. 
Parlamentet föreslår att frivilligarbete inom ideella organisationer och bidrag in natura ska räknas med 
i samfinansieringen av projekt. Parlamentet ber de projektansvariga att göra en förnyad undersökning 
av ESF:s förvaltningskostnader uppdelade på medlemsstater och projekt.  
181. Europaparlamentet påpekar att globaliseringsfonden hittills har finansierat 21 projekt till ett totalt 
belopp av 105 miljoner EUR, även om det är möjligt att använda anslag på upp till 500 miljoner EUR 
genom överföringar. Parlamentet välkomnar den tilltagande tendensen i medlemsstaterna att utveckla 
och lägga fram lämpliga projekt i detta avseende. Parlamentet uppmanar kommissionen att effektivt 
stödja medlemsstaterna i arbetet med att utveckla och lägga fram projekt till globaliseringsfonden för 
att hjälpa arbetstagare att hitta ny sysselsättning och utveckla nya färdigheter när de har förlorat sina 
arbeten till följd av förändrade globala handelsmönster, eller till följd av den globala finansiella och 
ekonomiska krisen.  
182. Europaparlamentet uppmanar revisionsrätten att även granska de övriga budgetposterna på området 
sysselsättnings- och socialpolitik och fastställa varför de anslagna medlen inte utnyttjas till fullo.  
183. Europaparlamentet uppmanar revisionsrätten att presentera felprocenten för Europeiska regionala 
utvecklingsfonden och ESF separat och inte sammantaget.  
184. Europaparlamentet förväntar sig utförliga utvärderingsrapporter från kommissionen om pilotprojekten.  
Den inre marknaden och konsumentskydd  
185. Europaparlamentet konstaterar med tillfredsställelse att genomförandenivån för betalningsbemyndigan ­
dena i avdelning 12 har stigit. Parlamentet framhåller emellertid den låga genomförandenivå som 
uppmätts för budgetpost 17 02 04, vilken negativt har påverkat den genomsnittliga genomförande ­
nivån på området för konsumentpolitik. Parlamentet understryker att kommissionen måste förlita sig 
på effektivare prognostiseringar av betalningsbehov för att förbättra genomförandet av budgeten. 
Parlamentet gläder sig åt de framsteg som kommissionen gjort under 2011 i detta avseende.  
186. Europaparlamentet betonar att konsumenternas finansiella utbildning måste främjas, så att de får en 
stärkt ställning i samband med finansiella tjänster. Trots de brister som tidigare påpekats i fråga om 
genomförandet och mot bakgrund av den positiva utveckling som nyligen konstaterats i detta av ­
seende, vidhåller parlamentet sitt stöd till pilotprojektet ”Transparens och stabilitet på finansmark ­
naderna”, som inrättades 2010. Parlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta att undersöka hur 
de anslagna medlen bäst kan komma till användning.  
187. Europaparlament välkomnar kommissionens initiativ att anordna seminarier i medlemsstaterna för att 
bemöta de problem som de nationella förvaltningarna möter i samband med genomförandet och 
efterlevnaden av lagstiftningen om den inre marknaden. Parlamentet tror att detta kommer att inverka 
positivt på det faktiska genomförandet.  
188. Europaparlamentet uppmanar på nytt kommissionen att analysera hur effektiva de nuvarande finan ­
sieringsprogrammen för små och medelstora företag är, och att undersöka om nya gemensamma 
finansieringsinstrument kan tas fram.  
189. Europaparlamentet välkomnar den betydelse kommissionen tillskriver satsningen att främja Solvit och 
EU Pilot som alternativa problemlösningsmekanismer, och uppmanar kommissionen att anstränga sig 
ytterligare i detta avseende. Parlamentet betonar att Solvit har visat sig vara effektivt när det gäller att 
lösa problem som påverkar medborgarna såsom erkännande av yrkesmeriter och arbetstagares rättig ­
heter. Parlamentet erinrar om att det stöder förslaget att ge Solvit, ”Ditt Europa”-portalen och övriga 
verktyg som gör att den inre marknaden fungerar i praktiken en egen budgetpost och lämpligt 
finansiellt stöd. Parlamentet välkomnar den förnyade ”Ditt Europa”-portalen på internet där infor ­
mation om de rättigheter som gäller inom olika sektorer, liksom om de stödtjänster som finns att 
tillgå, finns på en enda webbplats. Parlamentet anser att tillhandahållandet av information för all ­
mänheten på ”Ditt Europa”-portalen gradvis bör öka, och att den bör främjas mer allmänt bland 
unionens medborgare och företag.SV L 286/58 Europeiska unionens officiella tidning 17.10.2012
190. Europaparlamentet välkomnar det fortsatta ekonomiska stödet till nätverket av europeiska konsument ­
centrum (ECC-Net), liksom den studie som beställts för att utvärdera hur effektivt detta nätverk är. 
Parlamentet uppmanar kommissionen att med utgångspunkt i de slutsatser som presenteras i denna 
studie vidta åtgärder både för att förbättra kvaliteten på de tjänster som erbjuds och säkra stabil 
finansiering av nätverket. Parlamentet framhåller att konsumenternas medvetenhet om de tjänster som 
detta nätverk erbjuder måste bli större. Parlamentet gläder sig mycket åt att kommissionen gjort 
insatser såsom mediekampanjer och optimering av sökmotorer för att åstadkomma detta.  
191. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att göra ytterligare ansträngningar för att säkerställa att 
medlemsstaternas redovisning av egna medel är korrekt och att förbättra den nationella tullövervak ­
ningen för att i enlighet med revisionsrättens rekommendationer (punkt 2.21) undvika fel beträffande 
insamlade traditionella egna medel. Parlamentet uppmuntrar därför kommissionen att göra mer för att 
förenkla den rättsliga ramen, särskilt för att lösa de återstående problemen i vissa kontrollsystem.  
192. Europaparlamentet understryker att komplicerade regler lett till många felaktigheter i kapitlet om 
forskning och annan politik. Parlamentet uppmanar kommissionen att undersöka olika alternativ 
för att förbättra balansen mellan förenkling och kontroll så att den administrativa bördan för små 
och medelstora företag minskas. Parlamentet framhåller att reglerna för offentlig upphandling är 
mycket komplicerade och föreslår därför att de förenklas så att man minskar den totala förekomsten 
av felaktigheter.  
193. Europaparlamentet oroas av att kommissionens system för övervakning och kontroll bara är delvis 
effektivt. Parlamentet påpekar att vissa av de felaktigheter som revisionsrätten hittade inte upptäcktes 
av kommissionen, och att det därför behövs insatser för att förbättra de nuvarande kontrollsystemen.  
194. Europaparlamentet ger sitt erkännande åt kommissionens ansträngningar att genomföra den moder ­
niserade tullkodexen. Parlamentet noterar de förseningar som kännetecknat denna process och upp ­
manar eftertryckligen kommissionen att fastställa en mer realistisk tidsfrist.  
195. Europaparlamentet upprepar sin begäran till kommissionen om att den årligen bör ge parlamentet och 
rådet en mer utförlig beskrivning av utgifterna under varje budgetpost jämfört med anmärkningarna 
till varje post.  
196. Trots revisionsrättens berättigade kritik (  53 ) anser Europaparlamentet att garantiinstrumentet för små 
och medelstora företag är ett viktigt finansieringsinstrument för att ytterligare stimulera potentialen för 
hantverksföretag och detaljhandlare. Parlamentet uppmanar kommissionen att maximera mervärdet av 
garantiinstrumentet för små och medelstora företag och att ytterligare främja innovation och entre ­
prenörskap i unionen på det globala planet.  
197. Europaparlamentet noterar revisionsrättens särskilda rapport nr 13/2011 ”Bidrar kontrollen av tull ­
förfarande 42 till att förebygga och uppdaga undandragande av mervärdesskatt?”. Parlamentet upp ­
manar kommissionen att göra ytterligare ändringar av unionens regelverk för att förhindra att de 
nationella budgetarna gör betydande förluster till följd av undandragen mervärdesskatt. Parlamentet 
uppmanar vidare medlemsstaterna att förbättra sitt samarbete och effektivisera utbytet av uppgifter för 
att säkerställa enhetlighet i tullmyndigheternas hantering av momsbefrielse.  
198. Europaparlamentet påminner om medlemsstaternas ansvar enligt artikel 317 i EUF-fördraget och deras 
skyldighet att stärka kontrollsystemen när det gäller förvaltningskontroller innan de attesterar utgif ­
terna för kommissionen samt att följa dess riktlinjer avseende de årliga sammanfattningarna, som är 
en värdefull kompletterande försäkran.  
199. Europaparlamentet uppmanar kommissionen, med hänvisning till ”En budget för Europa 2020”, att 
fortsätta att arbeta tillsammans med parlamentet och rådet och se till att unionens framtida program ­
verksamhet respekterar principerna om förenkling, sund ekonomisk förvaltning och ansvarighet. 
Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att inrikta sig på mål som är specifika, 
mätbara, uppnåbara, realistiska och planerade så att de sammanfaller med planeringen av unionens 
utgiftsprogram (SMART) och samtidigt ta hänsyn till de slutliga riskerna med genomförandet.SV 17.10.2012 Europeiska unionens officiella tidning L 286/59  
( 53 ) Revisionsrättens särskilda rapport nr 4/2011 om ”Revisionen av garantiinstrumentet för små och medelstora företag”.
Transport och turism  
200. Europaparlamentet konstaterar att det i 2010 års budget, såsom den slutgiltigt har antagits och senare 
ändrats under budgetåret, avsattes ett totalt belopp på 2 640 819 360 EUR i åtagandebemyndigande 
och 1 895 014 386 EUR i betalningsbemyndiganden, specifikt för insatser inom ansvarsområdet för 
utskottet för transport och turism. Parlamentet noterar vidare att dessa belopp omfattar följande:  
— 1 012 440 000 EUR i åtagandebemyndiganden och 890 594 000 EUR i betalningsbemyndiganden 
för de transeuropeiska transportnäten (TEN-T).  
— 16 876 000 EUR i åtagandebemyndiganden och 15 375 000 EUR i betalningsbemyndiganden för 
transportsäkerhet.  
— 63 940 000 EUR i åtagandebemyndiganden och 30 257 000 EUR i betalningsbemyndiganden för 
Marco Polo-programmet.  
— 165 788 360 EUR i åtagandebemyndiganden och 128 447 410 EUR i betalningsbemyndiganden 
för transportbyråerna.  
— 896 035 000 EUR i åtagandebemyndiganden och 455 135 000 EUR i betalningsbemyndiganden 
för Galileo-programmet.  
— 427 740 000 EUR i åtagandebemyndiganden och 346 880 476 EUR i betalningsbemyndiganden 
för transporter, inbegripet ett prioriterat område för hållbar rörlighet i städer, inom det sjunde 
ramprogrammet för forskning och utveckling.  
— 4 600 000 EUR i åtagandebemyndiganden och 3 520 000 EUR i betalningsbemyndiganden för 
turism.  
201. Europaparlamentet noterar att revisionsrätten vid granskningen av genomförandet av budgeten för 
2010 har valt att koncentrera sig på sammanhållnings- och energipolitiken snarare än på transport ­
politiken.  
202. Europaparlamentet välkomnar att åtagandebemyndigandena för TEN-T-projekt utnyttjas i hög grad. 
Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att garantera en tillräcklig finansiering från de nationella 
budgetarna för att komplettera detta unionsåtagande. Parlamentet påminner om att det stödde en 
högre unionsfinansieringsnivå. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att i samband med gränsöver ­
skridande projekt för stomnätet göra allt för att få till stånd balanserade finansieringsavtal som 
stämmer överens med unionens ambitioner.  
203. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att årligen lägga fram förteckningar över turism- och 
transportinfrastrukturprojekt som medfinansieras av sammanhållningsfonderna och de regionala fon ­
derna, vilket redan görs för TEN-T-medel, samt att därefter se till att information om unionens 
medfinansiering är lättillgänglig och transparent för de övriga institutionerna och skattebetalarna.  
204. Europaparlamentet välkomnar halvtidsöversynen av de prioriterade projekten inom det fleråriga pro ­
grammet TEN-T 2007–2013 som under 2010 genomfördes av GD Transport och rörlighet (MOVE) 
för att bedöma framstegen med att inrätta nätet. Parlamentet konstaterar att man i samband med 
denna översyn fastställde principen att den planerade finansieringen skulle kopplas till krav på kon ­
kreta framsteg för projekten, så att de tillgängliga finansiella resurserna kan utnyttjas på bästa sätt. 
Parlamentet uppmanar kommissionen att även låta andra generaldirektorat och unionsåtgärder om ­
fattas av denna resultatorienterade översyn och begär att parlamentets övriga utskott ställer samma 
krav.  
205. Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag om TEN-T liksom det dithörande finansierings ­
instrumentet ”Fonden för ett sammankopplat Europa”. Parlamentet betonar det europeiska mervärdet 
av en bättre användning av medlen och ger sitt stöd till dess budgetåtaganden som är i nivå med det 
nya förslagets ambitioner. Parlamentet stöder utvecklingen av innovativa finansieringskällor för att 
garantera att europeiska transportinfrastrukturprojekt, som av nödvändighet är långa och dyra att 
genomföra, slutförs i tid.SV L 286/60 Europeiska unionens officiella tidning 17.10.2012
206. Europaparlamentet välkomnar initiativet ”projektobligationer” och ber kommissionen följa upp detta 
nya instruments effektivitet och dess multiplikatoreffekter. Parlamentet ställer sig helt och fullt bakom 
förslaget att öronmärka 10 000 000 000 EUR från Sammanhållningsfonden till transportinfrastruktur 
via ”Fonden för ett sammankopplat Europa”, i syfte att öka både effektiviteten och mervärdet i 
struktur- och sammanhållningsåtgärderna. Parlamentet begär att man förbättrar systemen för att 
förvalta och kontrollera användningen av anslag från Sammanhållningsfonden, så att man kan garan ­
tera att dessa medel utnyttjas på ett korrekt och effektivt sätt.  
207. Europaparlamentet beklagar den låga utnyttjandegraden för betalningsbemyndigandena för transport ­
säkerheten (65 procent). Parlamentet noterar att det belopp som fördes upp i 2010 års budget var det 
belopp som föreslagits av kommissionen i det preliminära budgetförslaget. Parlamentet uppmanar 
kommissionen att ge en detaljerad förklaring till underutnyttjandet av dessa anslag och presentera de 
åtgärder den tänker vidta för att se till att problemet inte uppstår igen.  
208. Europaparlamentet välkomnar ökningen av utnyttjandegraden för betalningsbemyndigandena för 
transportsäkerhet och passagerarrättigheter liksom för Marco Polo II-programmet. Parlamentet kon ­
staterar icke desto mindre att 14 procent av anslagen för det sistnämnda har överförts till andra 
budgetposter. Parlamentet noterar att en del av anslagen för programmet Sesar också har förts över 
och önskar betona att detta program är mycket viktigt för att stärka unionens industripolitik.  
209. Europaparlamentet välkomnar utnyttjandegraden för betalningsbemyndigandena för programmen 
Egnos och Galileo, som innebär en fortsättning av den förbättring som konstaterades 2009. Parla ­
mentet betonar vikten av investeringar i denna sektor, som i sin tur påverkar alla unionens åtgärder 
och, i synnerhet, sektorerna logistik, hållbara transporter och transportsäkerhet. Parlamentet välkom ­
nar den lyckade uppskjutningen av de två första operativa Galileosatelliterna den 21 oktober 2011, 
som är ett viktigt steg för ett framgångsrikt genomförande av de två programmen. Parlamentet begär 
att man tillser att de innovativa tillämpningar och tjänster som stöds genom dessa transportprogram 
får en ordentlig finansiering och att de utvecklas, genomförs och blir bärkraftiga, så att programmens 
potential kan maximeras.  
210. Europaparlamentet tar del av den särskilda rapporten ”Var de turistprojekt som medfinansierades av 
Eruf ändamålsenliga?” där det konstateras att turismen är unionens viktigaste tjänstebransch. Parla ­
mentet välkomnar revisionsrättens slutsats enligt vilken de flesta projekten hade givit resultat på flera 
nivåer, både när det gäller skapande eller bibehållande av sysselsättning och inrättande av mottag ­
ningskapacitet eller turistverksamhet. Parlamentet uppmanar kommissionen att följa revisionsrättens 
rekommendationer för förvaltningen och kontrollen av Eruf-medel avsedda för turistprojekt och att 
utnyttja bestämmelserna i Lissabonfördraget för att föreslå ett flerårigt program för turism, inbegripet 
budgetposter med tillräckliga finansiella resurser.  
211. Europaparlamentet ser med tillfredställelse att revisionsrätten har bedömt att de årliga räkenskaperna 
för genomförandeorganet för det transeuropeiska transportnätet i allt väsentligt är lagliga och korrekta. 
Parlamentet oroar sig för andelen åtagandebemyndiganden som överförts till kommande budgetår 
(14,5 procent). Parlamentet uppmanar kommissionen att ge en detaljerad förklaring till varför dessa 
åtagandebemyndiganden överfördes.  
212. Europaparlamentet begär att en rapport om överföringar av outnyttjade anslag från föregående bud ­
getår ska bifogas varje års budget, med en förklaring till varför dessa anslag inte har använts, och hur 
och när de kommer att användas.  
Medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor  
213. Europaparlamentet beklagar att genomförandenivån för åtagandena minskat i budgeten för området 
med frihet, säkerhet och rättvisa (94,8 procent 2010 jämfört med 97,7 procent 2009) samt att 
genomförandenivån för betalningar minskat något (88,7 procent 2010 jämfört med 89,6 procent 
2009).  
214. Europaparlamentet välkomnar de betydande framsteg som har gjorts när det gäller att minska annul ­
leringsnivån för betalningar (från 8,5 procent 2009 till 2,8 procent 2010). Parlamentet beklagar den 
ökade överföringsnivån (från 1,9 procent 2009 till 8,5 procent 2010), vilket främst berodde på 
överföringar i fonden för de yttre gränserna, Europeiska återvändandefonden och SIS II. Parlamentet 
uppmanar kommissionen att minska överföringsnivån när det gäller betalningar i budgeten för om ­
rådet med frihet, säkerhet och rättvisa.SV 17.10.2012 Europeiska unionens officiella tidning L 286/61
215. Europaparlamentet välkomnar de höga genomförandenivåerna för tre av de fyra fonderna för ”Soli ­
daritet och hantering av migrationsströmmar”. Parlamentet noterar det skäl som kommissionen angett 
för att förklara den lägre genomförandenivån för fonden för de yttre gränserna, nämligen att de årliga 
programmen för de fem länder som 2010 deltar för första gången i fonden inte antogs 2010.  
Kultur och utbildning  
216. Europaparlamentet välkomnar insatserna för att ytterligare förenkla förfarandena för, och stärka till ­
gången till, utbildnings- och kulturprogram, och noterar att genomförandeorganet för utbildning, 
audiovisuella medier och kultur (EACEA) under 2010 hade e-formulär tillgängliga för de flesta åt ­
gärder och program, i synnerhet för programmet för livslångt lärande, programmet Kultur och pro ­
grammet Ett Europa för medborgarna. Parlamentet gläder sig över den ökade användningen av 
enhetsbelopp och bidragsbeslut. Parlamentet betonar vikten av rätt balans mellan flexibla förfaranden 
och nödvändiga kontroller.  
217. Europaparlamentet beklagar att de nationella programkontoren inte fullt ut genomförde de primära 
kontrollerna för programmet för livslångt lärande, vilket ledde till att finansieringen av programmet 
inte utnyttjades på ett tillfredsställande sätt, på grund av att rapporteringen av uppgifter var inkon ­
sekvent och minimiantalet kontroller inte gjordes i tid. Parlamentet uppmanar kommissionen att 
fortsätta sina ansträngningar för att se till att alla nationella programkontor tar sitt ansvar.  
218. Europaparlamentet uttrycker sin tillfredsställelse med att kommissionen har förbättrat sina kontroll ­
system och att politikområdet kultur och utbildning, som är en del av politikområdet forskning och 
annan inre politik, inte innehöll några väsentliga fel.  
219. Europaparlamentet gläder sig över den avsevärda förbättringen när det gäller betalningsförseningar och 
noterar med tillfredsställelse att EACEA genomförde 94 procent av betalningarna inom tidsfristerna. 
Parlamentet påminner om att eventuella betalningsförseningar direkt påverkar mottagarnas rättigheter, 
särskilt när det gäller små och medelstora företag, och följaktligen programmens framgång. Parlamen ­
tet påminner dock om att stödets huvuddel bör betalas ut så fort som möjligt och, i vilket fall som 
helst, under den subventionerade perioden, för att inte öka organisationers beroende av banklån, 
eftersom EACEA inte anser att räntor är stödberättigande.  
220. Europaparlamentet noterar att kommissionen har inlett upphandlingar om ett Europaövergripande tv- 
nätverk, i enlighet med vad som övervägdes i budgetarna för 2009 och 2010. Parlamentet är mycket 
oroat över att kommissionen under 2010 beslutade att lägga ned projektet och fördela om pengarna 
till något annat, utan parlamentets eller rådets samtycke. Parlamentet begär en redogörelse för alla 
kontrakt och rekommendationer avseende tv-nätverket och utvärderingarna från urvalskommittén.  
Miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet  
221. Europaparlamentet anser att den övergripande utnyttjandegraden för utgiftskategorierna miljö, folk ­
hälsa och livsmedelssäkerhet är tillfredsställande. Parlamentet påminner i detta sammanhang om att 
endast 0,76 procent av unionsbudgeten är avsatt till dessa politiska instrument för vilka utskottet för 
miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet ansvarar.  
Miljö och klimatpolitik  
222. Europaparlamentet understryker att den övergripande utnyttjandegraden uppgår till 99,26 procent på 
området miljö och klimatåtgärder. Parlamentet konstaterar vidare att utnyttjandet av betalningsbemyn ­
digandena låg på 84,1 procent.  
223. Europaparlamentet välkomnar att man uppnått ett utnyttjande på 99,4 procent för driftsbudgeten för 
Life+. Parlamentet konstaterar att 2010 öronmärktes 240 000 000 EUR till projektbidrag, 
9 300 000 EUR gick till stöd till icke-statliga organisationers praktiska verksamhet, 42 500 000 EUR 
till åtgärder avsedda för att stödja kommissionens roll att initiera och övervaka utvecklingen av 
åtgärder och lagstiftning samt att 14 500 000 EUR användes till administrativt stöd.SV L 286/62 Europeiska unionens officiella tidning 17.10.2012
224. Europaparlamentet pekar på variationen i preliminär nationell och slutlig tilldelning per medlemsstat 
av medel för Life + och skillnaden i antalet förslag som erhållits från olika medlemsstater. Parlamentet 
ser dessutom positivt på kommissionens ansträngningar att årligen hålla utbildningar för de nationella 
myndigheterna och att anordna seminarier i alla medlemsstater för att ge allmän information om 
målen med Life + och hur man utarbetar bra förslag som ger resultat.  
225. Europaparlamentet konstaterar att det saknas en rättslig grund för att genomföra EU:s åtgärdsprogram 
för att bekämpa klimatförändringar. Parlamentet välkomnar överföringen av hela beloppet på 
15 000 000 EUR till budgetfaciliteten i finansieringsinitiativet för hållbar energi i syfte att utveckla 
lämpliga finansieringsinstrument för att främja energieffektiviseringsprojekt och projekt för utnyttjande 
av förnybara energikällor.  
226. Europaparlamentet noterar revisionsrättens anmärkningar angående efterhandsgranskningar som ge ­
nomförts av kommissionen utifrån riskbaserade kriterier sedan 2006. Parlamentet välkomnar att GD 
Miljö har beslutat att ändra sin stickprovsmetod under 2011 för att få resultat som även är baserade 
på ett slumpmässigt urval som lättare kan överföras på hela projektet.  
227. Europaparlamentet välkomnar den handlingsplan som utformats av GD Klimatpolitik för att förbättra 
de nationella säkerhetsåtgärder som ansågs nödvändiga efter att en iögonfallande säkerhetsbrist upp ­
täckts i de nationella registren för EU:s system för handel med utsläppsrätter.  
228. Europaparlamentet konstaterar att sju pilotprojekt och en förberedande åtgärd genomfördes inom 
ramen för budgeten för 2010.  
229. Europaparlamentet betonar att utnyttjandegraden för bidrag till internationella miljöåtgärder, som är 
avsett att täcka obligatoriska och frivilliga bidrag till internationella konventioner, protokoll och avtal, 
berörs av växelkursfluktuationer eftersom de flesta bidrag betalas i US-dollar.  
Folkhälsa och livsmedelssäkerhet  
230. Europaparlamentet välkomnar att utnyttjandegraden för åtagandebemyndiganden på området folkhälsa 
ligger på 99,7 procent (ej medräknat bemyndiganden som avser Europeiska myndigheten för livs ­
medelssäkerhet, Europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar samt Europeiska 
läkemedelsmyndigheten). Parlamentet noterar utnyttjandegraden på 95,3 procent på området livs ­
medelssäkerhet, djurhälsa, djurskyddsfrågor och växtskydd.  
231. Europaparlamentet understryker vikten av folkhälsoprogram och välkomnar därför den tillfredsstäl ­
lande utnyttjandegraden på nästan 100 procent i åtagandebemyndiganden. Parlamentet är medvetet 
om den lägre utnyttjandegraden när det gäller betalningsbemyndiganden (95,1 procent), vilken beror 
på sena ansökningar om utbetalningar från mottagarnas sida eller förlängda avtal.  
232. Europaparlamentet betonar vikten av att fortsätta öka människors kunskap om rökningens skadliga 
effekter. Parlamentet betraktar det fulla utnyttjandet av det belopp som var tillgängligt 2010 som en 
framgång för Help-kampanjen.  
233. Europaparlamentet noterar revisionsrättens anmärkningar när det gäller genomförandeorganet för 
hälso- och konsumentfrågor, som är en administrativ enhet inom kommissionen. Parlamentet upp ­
manar genomförandeorganet att kraftigt minska sina överföringar genom att se över sina budgete ­
rings- och rapporteringsinstrument så att principen om ettårighet i unionens budget respekteras. 
Parlamentet har även noterat kommissionens årsrapport om interna granskningar som genomfördes 
under 2010 och uppmanar genomförandeorganet att samarbeta med sin generaldirektoratspartner om 
frågor som tagits upp, såsom it-styrning och utformning.  
234. Europaparlamentet noterar utnyttjandegraden på 95,3 procent för budgetkapitel 17 04 - Livsmedels ­
säkerhet, djurhälsa, djurskydd och växtskydd. Parlamentet är medvetet om att ett fullt utnyttjande inte 
var möjligt på grund av det ringa antalet utbrott av djursjukdomar och att katastrofmedlen därför inte 
gått åt helt och hållet, som beräknat, och för det andra, att inget nödvaccin behövt köpas in.SV 17.10.2012 Europeiska unionens officiella tidning L 286/63
235. Europaparlamentet konstaterar när det gäller utrotningsåtgärder att slutkostnaderna och de krav på 
utbetalning av ersättning som lämnas in av medlemsstaterna ofta är lägre än preliminära beräkningar. 
Parlamentet konstaterar vidare att mer granskning varit nödvändig på grund av tidigare hög felprocent, 
vilket även försenat verkställandet av utbetalningarna på fältet.  
236. Europaparlamentet beklagar det lägre utfallet för utbetalningar för växtskyddsåtgärder som beror på att 
medlemsstaterna är sena med att inkomma med nödvändiga handlingar eller på grund av att doku ­
mentationen var ofullständig. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att förbättra förfarandena i 
detta hänseende.  
Utrikesfrågor  
237. Europaparlamentet konstaterar att de flesta icke kvantifierbara fel som revisionsrätten konstaterat 
gäller fel i upphandlingsförfaranden och förlängningar av kontrakt. Parlamentet upprepar, precis 
som vid föregående ansvarsfrihetsförfaranden, sin oro över dessa två sektorers stora sårbarhet för 
fusk och vanskötsel.  
238. Europaparlamentet konstaterar att systemen för övervakning och kontroll för politikområdena externa 
åtgärder/utveckling/utvidgning endast delvis bedöms vara verkningsfulla, och uppmanar kommissionen 
och Europeiska utrikestjänsten att vidta och genomföra alla åtgärder som krävs för att öka korrekt ­
heten i betalningarna.  
239. Europaparlamentet påminner om att de huvudsakliga riskerna i samband med budgetstöd (bland annat 
risker kopplade till stödets effektivitet och risken för bedrägeri och korruption) inte nämns i revisions ­
förklaringen. Parlamentet uppmanar kommissionen att noggrant övervaka dessa risker.  
240. Europaparlamentet anser att kommissionen, främst och utöver de insatser som krävs för att höja 
andelen betalningar som är korrekta, i samband med samtliga insatser, bör genomföra systematiska 
utvärderingar utifrån kostnadseffektivitet i enlighet med revisionsrättens rekommendationer i dess 
särskilda rapport (  54 ). Parlamentet kräver att i egenskap av en av budgetmyndighetens parter få infor ­
mation om resultaten av sådana utvärderingar, inbegripet resultaten av de utvärderingar som täcker 
verksamhet inom ramen för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken.  
241. Europaparlamentet framhåller dock att kostnadseffektivitet i sig inte alltid kan betraktas som ett 
tillräckligt kriterium för att bedöma om unionens stöd till ett tredje land varit lämpligt. Parlamentet 
är faktiskt övertygat om att ytterligare kriterier – såsom exempelvis unionens strategiska intressen, 
behovet av unionens närvaro på plats, eller genomförande av projekt och åtgärder som främjar 
unionens värderingar och grundläggande principer – också bör beaktas.  
242. Europaparlamentet instämmer med revisionsrättens ståndpunkt att en rad områden där unionen gör 
insatser i vissa fall skulle kunna förbättras och att stödets effekter skulle kunna ökas genom ökad 
samordning med medlemsstater vars externa åtgärder inte bör betraktas som konkurrens, utan snarare 
som ett komplement. Parlamentet efterlyser därför större ansträngningar när det gäller unionens 
givarsamordning med tredje länder och internationella organisationer.  
Regional utveckling  
243. Europaparlamentet noterar att budgeten för regionalpolitiken utnyttjades väl (30 557 000 000 EUR 
betalades ut), och att de flesta utbetalningarna under 2010 i huvudsak, och för första gången, avsåg 
genomförandet av programmen för 2007–2013 (25 550 000 000 EUR för mellanliggande betalning ­
ar, jämfört med 9 420 000 000 EUR under 2009).SV L 286/64 Europeiska unionens officiella tidning 17.10.2012  
( 54 ) Revisionsrättens särskilda rapport nr 1/2011 – ”Har delegeringen av kommissionens förvaltning av externt bistånd 
från huvudkontoret till delegationerna lett till ett bättre bistånd?”
244. Europaparlamentet beklagar att regionalpolitiken var en del av de utgiftsområden där det förekommit 
flest fel. I 49 procent av de 243 utbetalningar som revisionsrätten granskat förekom det fel. Parla ­
mentet noterar dock att endast en del av felen kommer att få finansiella följder och att nivån på 49 
procent är lägre än under perioden 2000–2006. Parlamentet understryker att denna felfrekvens har 
sjunkit i jämförelse med de felfrekvenser som upptäcktes under programperioden 2000–2006. Kom ­
missionen och medlemsstaterna uppmanas att med delad förvaltning se till att trenden uppvisar en 
konstant minskning av felfrekvensen.  
245. Europaparlamentet påminner om att ett fel inträffar när en transaktion inte genomförs i enlighet med 
rättsliga och andra bestämmelser, vilket därmed innebär att anmälda (och återbetalda) utgifter blir 
inkorrekta. Parlamentet konstaterar också att ett fel inte nödvändigtvis innebär att medlen har för ­
svunnit, gått förlorade eller slösats bort eller att något bedrägeri har begåtts.  
246. Europaparlamentet noterar att överträdelser av såväl reglerna för offentlig upphandling som reglerna 
för stödberättigande står för en stor andel av den uppskattade felfrekvensen (31 procent respektive 43 
procent). Parlamentet noterar i detta sammanhang revisionsrättens rekommendation att identifiera 
möjliga områden där ytterligare förenklingar skulle kunna göras. Parlamentet begär därför en analys 
av huruvida det tekniska stödet bör intensifieras och under alla omständigheter av behovet av att 
säkerställa att full operativ kapacitet behålls för den finansiella kontrollen. Europaparlamentet betonar 
att kommissionen behöver förenkla reglerna så att förfarandena blir mer användarvänliga och inte 
avskräcker möjliga mottagare att delta i olika projekt. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att 
förenkla sina nationella regler, som mycket ofta innehåller ytterligare administrativa förfaranden som 
inte krävs enligt unionsreglerna. Parlamentet anser, mot bakgrund av detta, att strikta insatser behövs 
för att ytterligare minska denna felfrekvens.  
247. Europaparlamentet beklagar bristerna i tillämpningen av de finansieringstekniska instrumenten, näm ­
ligen bristande iakttagande av lagstiftningskrav när det gäller bidragen från de operativa programmen 
till de fonder som tillämpar dessa instrument, liksom bristfällighet när det gäller gällande krav på 
rapportering och kontroll. Parlamentet noterar att potentialen hos de finansieringstekniska instrumen ­
ten bör vidareutvecklas så att kvalitativa strategiska projekt kan utvecklas och så att privata aktörer, 
särskilt små och medelstora företag, kan delta i unionens projekt och få kapital. Parlamentet uppmanar 
kommissionen att förenkla reglerna för dessa instrument, vilka för närvarande är så komplicerade att 
instrumenten inte används i den grad som är möjlig. Parlamentet rekommenderar en mer detaljerad 
analys för att bestämma den faktiska effekten av dessa instrument och riktlinjer för genomförandet. 
Medlemsstaterna uppmanas att uppfylla rapporteringskraven.  
248. Europaparlamentet noterar att i ett stort antal transaktioner där fel förekommit hade medlemsstaternas 
myndigheter tillräckligt med information för att upptäcka felen och vidta korrigerande åtgärder före 
godkännande. Kommissionen uppmanas att utöka sitt stöd till förvaltningsmyndigheterna genom 
målinriktade seminarier, handledningar, spridning av bästa metoder och utbildning för tjänstemän 
med ansvar för förvaltning, med tanke på att de flesta fel inträffar vid kontroller på första nivån. 
Parlamentet noterar att en ständig tillsyn av den faktiska överföringen av utbildningsåtgärderna till 
förvaltningsmyndigheterna bör upprättas för att kontrollera att kunskapen faktiskt överförs och att 
särskild hänsyn tas till vad som händer på den lokala nivån. Parlamentet efterlyser korrigerande 
mekanismer, bland annat sanktioner i uppenbara fall av försummelser.  
249. Europaparlamentet välkomnar kommissionens förklaring där det för första gången sägs att en stor 
majoritet av felen är koncentrerade till endast tre medlemsstater och till endast några operativa 
program.  
Kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män  
250. Europaparlamentet påminner revisionsrätten och kommissionen om att enligt artikel 8 i EUF-fördraget 
är främjandet av jämställdhet mellan män och kvinnor en grundläggande princip för Europeiska 
unionen i all dess verksamhet. Parlamentet uppmanar därför revisionsrätten att när så är lämpligt 
bedöma genomförandet av budgeten ur ett jämställdhetsperspektiv.  
251. Europaparlamentet beklagar att årsrapporten inte innehåller några iakttagelser av revisionsrätten, och 
inte några svar från kommissionen när det gäller jämställdhetsrelaterade utgifter.SV 17.10.2012 Europeiska unionens officiella tidning L 286/65
252. Europaparlamentet understryker att en granskning av budgeten som inkluderar ett jämställdhetsper ­
spektiv är en förutsättning för att man ska kunna sammanställa en jämställdhetsinriktad budget med 
en jämställdhetsdimension, eftersom en sådan granskning kan avslöja effekterna av de jämställdhets ­
främjande utgifterna, och särskilt huruvida män och kvinnor proportionellt sett gynnas lika mycket av 
utgifterna, och huruvida budgeten måste anpassas så att den bättre tillgodoser kvinnors och mäns 
olika behov.  
Internationell handel  
253. Europaparlamentet framhåller att ett effektivt skydd av unionens ekonomiska intressen måste garan ­
teras i samband med makrofinansiellt bistånd. Parlamentet anser att det är nödvändigt att kommis ­
sionen ombesörjer lämpliga kontroller och att revisionsrätten genomför lämpliga granskningar när det 
gäller detta instrument.  
254. Europaparlamentet betonar att unionsmedel till följd av strategin för handelsrelaterat bistånd måste 
användas effektivt och i överensstämmelse med gällande regler och förordningar, i syfte att garantera 
en bättre integration av förmånstagarna i det regelbaserade världshandelssystemet och för att främja 
fattigdomsutrotning.  
255. Europaparlamentet betonar att unionens företagscentrum i Kina, Thailand och Indien bör stödjas. 
Samtidigt anser parlamentet att tillräckliga kontroller måste införas för att garantera att dessa centrum 
fungerar på ett bra och effektivt sätt.  
Fiskeripolitiken  
256. Europaparlamentet tar del av meddelandet från kommissionen till Europaparlamentet, rådet och 
revisionsrätten om Europeiska unionens årsredovisning – budgetåret 2010 (  55 ), samt revisionsrättens 
årsrapport om budgetgenomförandet för budgetåret 2010 (  56 ). Parlamentet understryker att dessa två 
rapporter innehåller få kommentarer om havsfrågor och fiske.  
257. Europaparlamentet tackar GD Havsfrågor och fiske för de kompletterande handlingar som överläm ­
nats och anser att det totala genomförandet under 2010 av budgetposterna för havsfrågor och fiske 
varit tillfredsställande.  
258. Europaparlamentet uppmärksammar det totala budgetgenomförandet på 97,20 procent för åtagande ­
bemyndiganden och 79,23 procent för betalningsbemyndiganden. Parlamentet noterar emellertid det 
mycket låga genomförandet för kapitel 11 02 (fiskemarknaderna) samt kommissionens förklaringar 
avseende särskilt genomförandet av fiskeprogrammen till förmån för de yttersta randområdena.  
259. Europaparlamentet konstaterar med tillfredsställelse att GD Havsfrågor och fiske har för avsikt att 
förbättra genomförandet av de anslag som står till förfogande för åtgärder som samfinansieras med 
medlemsstaterna, och uppmanar kommissionens berörda avdelningar att fortsätta på detta sätt.  
260. Europaparlamentet uppmärksammar de insatser som gjorts av GD Havsfrågor och fiske inom intern ­
revisionen, och uppmanar kommissionen att även i fortsättningen förvalta samtliga projekt och hand ­
lingar så effektivt och skyndsamt som möjligt.  
261. Europaparlamentet konstaterar att GD Havsfrågor och fiske står fast vid sin reservation avseende 
förvaltnings- och kontrollsystemen för FFU:s (fonden för fiskets utveckling) operativa program i 
Tyskland – förpackningsföretag. Parlamentet konstaterar att det rör sig om ett äldre och komplicerat 
program som inleddes 2001, och uppmanar kommissionen att snabbt avsluta detta ärende, samtidigt 
som unionens intressen respekteras.  
262. Europaparlamentet ser positivt på att GD Havsfrågor och fiske har stärkt kontrollerna när det gäller 
internationella avtal, och att man kommit överens om att göra en åtskillnad mellan betalningar av 
strikt kommersiell art (104 017 795 EUR, dvs. 72 procent av totalbeloppet) och betalningar som 
hänför sig till sektorsspecifikt budgetstöd (40 211 849 EUR, dvs. 28 procent av totalbeloppet).SV L 286/66 Europeiska unionens officiella tidning 17.10.2012  
( 55 ) EUT C 332, 14.11.2011, s. 1.  
( 56 ) EUT C 326, 10.11.2011, s. 3.
263. Europaparlamentet framhåller att det är nödvändigt att genom så detaljerat upprättade matristabeller 
som möjligt effektivt övervaka de åtgärder som unionen finansierar i form av sektorsspecifikt budgets ­
stöd i internationella avtal. Parlamentet anser även att utvecklingen av andelen sektorsspecifikt bud ­
getstöd bör uppmuntras. Parlamentet är övertygat om att avtalens kommersiella del på sikt måste 
knytas till ett effektivt, tillräckligt övervakat och substantiellt sektorsspecifikt budgetstöd.  
264. Med hänvisning till sin roll som lagstiftare och budgetmyndighet begär Europaparlamentet att i större 
utsträckning få delta i besluten om fiskeripolitiken, särskilt när det gäller internationella fiskeavtal och 
olika sammankomster med anknytning till fiskeripolitiken (såsom gemensamma kommittéer eller 
bilaterala förhandlingar med tredjeländer).  
265. Europaparlamentet uppmanar revisionsrätten att utarbeta särskilda rapporter om den gemensamma 
fiskeripolitikens prioriterade områden, med anledning av de olika lagstiftningsförslag och meddelanden 
som ingår i reformpaketet för denna politik, inbegripet fiskeripolitikens externa dimension.SV 17.10.2012 Europeiska unionens officiella tidning L 286/67