RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET, EUROPAPARLAMENTET, EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN OCH REGIONKOMMITTÉN - Infrastrukturer i EU och datorproblem som kan uppstå i samband med år 2000 - Rapport från kommissionen Q2 1999

30 augusti 1999

Innehåll

1 SAMMANFATTNING

2 INLEDNING

3 ENERGI

3.1 Internationella åtgärder inom energisektorn

3.2 Kommissionens åtgärder inom energisektorn

3.3 Elektricitet

3.4 Olje- och gasproduktion

4 KÄRNSÄKERHET

4.1 Översikt

4.2 Internationella åtgärder avseende kärnsäkerhet

4.3 Kärnsäkerhet i EU

4.4 Kärnsäkerhet i länderna i Central- och Östeuropa och i de nya oberoende staterna

5 TRANSPORT

5.1 Luftfart

5.1.1 Internationella åtgärder inom luftfarten

5.1.2 Luftfarten i EU

5.2 Sjöfart

5.3 Järnvägstransport

5.4 Vägtransport

6 TELEKOMMUNIKATIONER

7 FINANS

7.1 Översikt

7.2 Internationell verksamhet inom finanssektorn

7.3 Finansiella tjänster i EU

7.3.1 Banker: Erfarenheter från övergången till euro

7.3.2 Betalningssystem: Affärsverksamhet som vanligt under övergången till år 2000

7.3.3 Leverantörer av storskaliga betalningssystem och infrastruktur

7.3.4 Värdepapper: Flexibelt informationsutbyte

7.3.5 Försäkringsbranschen: En mer omfattande utvärdering av riskerna i samband med millennieskiftet

7.4 Kommissionens åtgärder inom sektorn för finansiella

8 VATTEN

9 KOMMISSIONENS ÅTGÄRDER

9.1 Den interna situationen

9.2 Externa verksamheter

10 SLUTSATSER

11 BILAGA

1 SAMMANFATTNING

Kommissionen fortsätter sin kvartalsvisa rapportering om år 2000-problemet genom att lägga fram en uppdaterad halvårsrapport om EU:s beredskap inom viktiga infrastruktursektorer. Liksom i tidigare rapporter är uppgifterna hämtade från nationella myndigheter och tillsynsmyndigheter och från europeiska och internationella organisationer.

Som väntat kan man konstatera en snabb utveckling på detta område och av de aktuella frågorna under 1999.

· Flera av de stora företagen rapporterar att de håller på att slutföra sina förberedelser inför år 2000, och merparten räknar med att vara klara i september eller oktober, en del något senare.

· Detaljerade beredskapsplaner finns på de flesta håll, men det är främst inom el-, luftfarts- och finanssektorerna som det har skett en samordnad beredskapsplanering på internationell nivå.

· Några företag rapporterar om förseningar som hänger samman med att man är beroende av externa leverantörer som skall leverera uppdateringar av program- eller maskinvara i rätt tid, och det finns också rapporter om att leverantörernas utfästelser visat sig vara otillförlitliga efter testning.

· De små och medelstora företagens passivitet blir allt allvarligare, och alla länder rapporterar att de små och medelstora företagen fortfarande ligger efter.

Man bör dock vara försiktig med att dra några allmänna slutsatser när det gäller beredskapen för år 2000 både på sektorsnivå och europeisk nivå eftersom de affärsmässiga, tekniska och kulturella förutsättningarna i varje land är unika.

Arbetet med beredskapsplaneringen inriktas nu på ett begränsat antal områden:

· Särskilda planer tas fram för att hantera själva övergångsperioden. Många organisationer förväntar sig att den första arbetsdagen på det nya året kommer att bli den jobbigaste snarare än den 1 januari 2000.

· System för tidig varning upprättas - inom olika sektorer, på nationell nivå, och mellan regeringar.

· Organisationer skapar ledningscentraler eller krisenheter för att se till att de kan reagera snabbt på oförutsedda problem.

Utöver organisationernas faktiska beredskap och beredskapsplaneringen kommer den viktigaste frågan under resten av året utan tvekan att vara kommunikationsfrågan. Även om det finns vissa sektorer där tillgången till information är av särskilt intresse bör informationen till allmänheten inom alla sektorer förbättras.

Det är absolut nödvändigt att försäkra sig om allmänhetens förtroende. Om berörda företag och organisationer inte kan förmedla information om sin situation och sina planer tillräckligt väl till sina kunder under hösten, kan detta mycket väl tolkas som att situationen är bekymmersam, oavsett vilka framsteg som gjorts i hanteringen av problemet. En sådan tolkning kan få allvarliga konsekvenser för enskilda företag och det finns en risk för att trovärdigheten för hela den sektor där företagen är verksamma skadas.

2 INLEDNING

En uppdaterad halvårsrapport om förberedelserna för år 2000-problemet i EU under 1999.

Med denna rapport fortsätter Europeiska kommissionen att underlätta utbytet av information om år 2000-problemet i EU genom att tillhandahålla en uppdaterad halvårsrapport om beredskapen i EU 1999. Liksom i tidigare rapporter är uppgifterna hämtade från berörda förvaltningar och tillsynsmyndigheter i meddlemsstaterna samt från europeiska och internationella sammanslutningar. Till de länder som har inkommit med särskilda bidrag hör Österrike, Danmark, Finland, Tyskland, Grekland, Irland, Italien, Nederländerna, Spanien, Sverige och Förenade kungariket. De flesta medlemsstater inkom med ingående rapporter om transportsektorn till rådets möte (transport) den 17 juni, och resultaten sammanfattas i denna rapport. Uppgifterna skulle lämnas under perioden mitten av maj till mitten av juli 1999.

De viktigaste sektorerna har valts ut på grundval av deras betydelse i ett internationellt perspektiv. I enlighet med uppmaningen från Europeiska rådet i Köln fäster kommissionen särskild vikt vid gränsöverskridande och tvärsektoriella frågor och samordningen av beredskapsplaneringen mellan länderna. Kommissionen har inte möjlighet att genomföra en oberoende kontroll av de uppgifter som ges i rapporten. En slutrapport om situationen i EU kommer att läggas fram under hösten.

3 ENERGI

3.1 Internationella åtgärder inom energisektorn

Elindustrin i Europa, som företräds av Unipede/Eurelectric, håller möten varje kvartal där experter diskuterar de framsteg som gjorts och samordnar beredskapsplanerna. Vid sitt kommande möte om år 2000-problemet i september kommer de också att diskutera möjligheten att inrätta ett system för tidig varning (Early Warning System - EWS) för medlemmarna.

Olika byråer och organisationer sprider information om år 2000-problemet inom energisektorn

OECD:s kärnenergibyrå (NEA) håller också på att utveckla ett system för tidig varning där man kommer att använda sig av Internet, särskilt för att rapportera om situationen vid kärnanläggningar under övergångsperioden. Internationella atomenergiorganet (IAEA) kommer att anordna ett möte om elnät och kärnkraftverk den 13-15 september i Sofia, Bulgarien. Internationella energibyrån (IEA) arbetar också med år 2000-problemet och anordnar en rad seminarier runtom i världen för att öka medvetenheten om problemet, särskilt när det gäller oljesektorn. Byrån anordnade nyligen en workshop i Moskva med ryska operatörer.

3.2 Kommissionens åtgärder inom energisektorn

Europas elnät-leverantörer sammanträdde vid ett möte i juli

På kommissionens initiativ sammanträdde företrädare för Europas största elnät, inbegripet länderna i Central- och östeuropa och de nya oberoende staterna i före detta Sovjetunionen, och för relevanta internationella organisationer i Bryssel den 22 juli för att diskutera år 2000-problemets betydelse för elnäten.

Detta möte gav möjlighet till ett omfattande och nyttigt utbyte av åsikter och erfarenheter. En sammanfattning av resultaten återges nedan. Kommissionen meddelade att den var beredd att på begäran fortsätta att ge stöd till lämpliga uppföljningsåtgärder. Kommissionen kommer tillsammans med medlemsstaterna att fortsätta arbetet med viktiga frågor på gemenskapsnivå, till exempel samordningen av beredskapsplaneringen på europeisk nivå och system för tidig varning.

3.3 Elektricitet

Inom elsektorn är man väl medveten om sin betydelse.

Det är absolut nödvändigt att driften av elnäten säkras under övergångsperioden, eftersom näten är en väsentlig länk i elförsörjningskedjan och övergången till år 2000 sker mitt i vintern. Inom Europas elindustri är man fullt medveten om detta och man har ägnat mycket stor energi åt att förbereda sig för den utmaning som år 2000-problemet innebär. Icke desto mindre kan man inte utesluta oförutsedda och eventuella yttre störningar på elnäten och driften av dessa, t.ex. stora lastbortfall eller fel i andra tjänster såsom telekommunikationssystem eller perifera system. Med tanke på risken för dominoeffekter vid nätfel måste ansträngningarna fortsätta, särskilt arbetet med beredskapsåtgärder och -planer.

Eldistributionssystemen är relativt datumoberoende.

Allmänt sett innehåller eldistributionssystem - från generering och överföring till distribution - elektromekanisk utrustning som i sig själv inte är datumkänslig. Däremot kan övervaknings- och kontrollsystem och andra perifera system vara datumkänsliga, och därför måste man se till att dessa system uppmärksammas och åtgärdas när så krävs. Dessa system är normalt sett inte kritiska och eldistributionsutrustningen kan skötas manuellt. Telekommunikationsförbindelser mellan nyckelanläggningar är kritiska, och de flesta elbolag är i färd med att vidta åtgärder för att se till att dessa förbindelser är säkrade och för att bygga upp back-up-system såsom radio- eller satellitkommunikation.

Olika beredskapsåtgärder planeras&

Eftersom den 1 januari 2000 är en lördag som infaller under en semesterperiod förväntas efterfrågan på el vara betydligt lägre än den normalt sett är mitt i vintern, även om efterfrågan naturligtvis påverkas av väderförhållandena. Detta innebär att det kommer att finnas gott om reservkapacitet, och många elbolag rapporterar att de tänker utnyttja detta för att öka tillgången till denna kapacitet avsevärt under övergångsperioden, även tillgången till omedelbar reservkapacitet. Flexibilitet och geografisk spridning kommer att ligga till grund för elproduktionen och användningen av olika bränslen, delvis för att undvika en överbelastning av nätet. Planerade avbrott för underhållsarbete kommer att undvikas, istället kommer underhållsarbetet under perioden fram till årsskiftet att intensifieras. Det kommer att finnas mer personal vid viktiga anläggningar och fler mobila enheter under övergångsperioden. Man kommer också att vara särskilt uppmärksam när efterfrågan på el ökar igen under den första veckan på det nya året och ny utrustning tas i bruk. Detta gäller också för andra datumkänsliga övergångar som den 29 februari 2000 [1], även om dessa inte förväntas bli lika betydelsefulla.

[1] Viss programvara kan inte identifiera år 2000 som ett skottår, vilket innebär att den 29 februari 2000 helt enkelt inte existerar enligt dessa program. Följaktligen kommer beräkningar som hänför sig till ett datum efter den 28 februari 2000 att bli felaktiga.

&och operatörerna räknar med att kunna hantera den förväntade belastningen.

Ett problem som kan uppstå är att belastningen sjunker kraftigt, vilket skulle kunna destabilisera nätet, i synnerhet om flödet i nätet är förhållandevis lågt. Företrädare för elindustrin i Europa har dock påpekat att till och med storkunder vanligtvis är förhållandevis små i jämförelse med distributionsnätet och att produktionen hur som helst snabbt kan dras ned för att upprätthålla jämvikten. Dessutom sammanträffar elbolagen med sina största kunder, som själva håller på att vidta åtgärder för att undvika Y2K-problem, för att bättre kunna förutse efterfrågan under den kritiska perioden. I vissa fall tillråds storkunderna att inte slå över till reservgeneratorer precis vid övergången till år 2000 då detta i sig själv kan skapa instabilitet. Det är viktigt att allmänheten informeras om riktlinjerna för detta med tanke på att misstro kan framkalla problem.

Det görs insatser för att samordna beredskapsplaneringen i EU.

Det samarbete som sker mellan länderna och elleverantörerna inom de stora elnäten visar på behovet av gemensamma överenskommelser och riktlinjer. Inom ramen för UCTE [2] och Nordel [3] har man antagit en politik som går ut på att minska flödet mellan länderna inom dessa elnät till ett minimum under övergångsperioden samtidigt som förbindelserna förblir uppkopplade så att el kan levereras om behov skulle uppstå. Dessutom kommer allt kortsiktigt utbyte av el för ekonomisk optimering att upphöra tillfälligt.

[2] UCTE: Union for the Coordination of Transmission of Electricity: medlemmar är Österrike (AT), Belgien (BE), Kroatien (HR), Frankrike (FR), Tyskland (DE), Grekland (GR), Italien (IT), Luxemburg (LU), f.d. jugoslaviska republiken Makedonien (MK), Nederländerna (NL), Portugal (PT), Slovenien (SI), Spanien (ES), Schweiz (CH), samt Förbundsrepubliken Jugoslavien (YU).

[3] Nordel: Organisation för nordiskt elsamarbete mellan Danmark (DK), Finland (FI), Island (IC), Norge (NO) och Sverige (SE).

Nätens tillförlitlighet är en nyckelfråga för driften av kärnkraftverk.

Att säkerställa kärnkraftverkens tillgång till elkraft är en viktig fråga. Om elnätet slutar fungera stoppas normalt driften av anläggningen, men reaktorn kräver elektricitet för kylningen. Denna risk är välkänd och man har vidtagit åtgärder i form av reservgeneratorer och -batterier. En del av arbetet med att säkra driften av dessa anläggningar består i att se till att dessa reservaggregat är redo.

3.4 Olje- och gasproduktion

De stora operatörerna är väl förberedda&

Olje- och gasindustrin utmärks generellt sett av stora operatörer som driver omfattande och väldefinierade projekt för att hantera år 2000-problematiken. Många av dessa operatörer är redan klara med sina interna förberedelser. I det föregående produktionsledet har industrin identifierat alla normala yttre beroenden såsom externa kraft-, vatten- och telekommunikationsleverantörer. Offshore-operatörer är även beroende av andra leverantörer inom speciella områden såsom helikopterservice, flygledning, kustbevakning och transportfartyg.

&och industrin har betydande erfarenhet av beredskapsplanering.

Liksom inom övriga energisektorer har man inom olje- och gasindustrin lång och omfattande erfarenhet av beredskapsplanering. Man är därför medveten om att oavsett hur mycket arbete som har lagts ned på att konrollera allting är det klokt att anta att man kan ha missat något och att planera med hänsyn till detta. I Förenade kungariket anordnade UK Oil Operators Association ett stort seminarium för industrin där intressesgrupper inrättades i syfte att samordna berörda parters särskilda resurser för att kunna ta fram kompatibla beredskapsplaner och se om det är möjligt att hjälpa varandra.

Åtgärder för att minimera risker planeras.

Arbetet med planerna för de olika operatörerna för övergångsperioden är långt framskridet, och det finns många gemensamma teman. Målet är att minimera riskerna med och konsekvenserna av fel som faktiskt inträffar, och därför kommer underhåll och andra icke-tidskänsliga verksamheter som lastning och lossning och fartygsomflyttning mellan hamnar att skäras ned.

En liknande situation gäller längre ned i produktionskedjan; också här kommer man att undvika verksamheter som inte är av kritisk natur, transporter med hjälp av rörledningar och fordon kommer att minskas och företagen är i färd med att bygga upp större lager i distributionskedjan för att kunna anpassa sig till eventuella förändringar i kundernas inköpsmönster.

På vissa håll återstår en del arbete. I Förenade kungariket planerar till exempel några operatörer att kombinera installationen av ny uttestad/certifierad Y2K-säker pumputrustning med övergången från pumputrustning för blyad premiumbensin till utrustning för bensin med blyersättning (genom modifiering eller utbyte). Tidsplanen för detta är till stor del beroende av en ändring i skattelagstiftningen som träder i kraft i slutet av oktober.

Dotterbolag i öst kan tillhandahålla användbar information.

Regeringarna kommer också att kunna dra nytta av sektorns internationella karaktär för att få tillgång till resultat från de olika bolagens dotterbolag i Mellanöstern, vilket kan ge en förvarning om eventuella problem som kan uppstå.

4 KÄRNSÄKERHET

4.1 Översikt

Millennieskiftet kan få konsekvenser för kärnsäkerheten.

Det föreligger ett antal potentiella säkerhetsproblem med kärnkraftverk som kan förknippas med 2000-problemet. Det första inbegriper de direkta säkerhetsfrågorna som rör programvara, hårdvara och inbyggda chips som används i säkerhetsrelaterade system. Förhållandet mellan kärnkraftverk och elnätet samt andra produktionsanläggningar kan också ge upphov till problem. Om det skulle uppstå störningar i nätet är det viktigt att det finns reservmekanismer, t.ex. batterier och dieseldrivna generatorer som kan säkerställa nödleveranser av el till kylsystem. Slutligen har det också uttryckts oro över att många larmsignaler, som även om de inte är skadliga i och för sig, i onödan skulle kunna överbelasta kärnkraftsoperatörer.

4.2 Internationella åtgärder avseende kärnsäkerhet

WANO (World Association of Nuclear Operators) har sedan 1998 tagit initiativ till att öka medvetenheten och sprida information bland sina medlemmar. Internationella atomenergiorganet (IAEA) har startat ett särskilt projekt för att ta itu med 2000-problematiken för kärnkraftverk (särskilt i Central- och Östeuropa, de nya oberoende staterna och Kina). IAEA har genomfört en rad inspektioner av kärnkraftverk. Dessa besök har visat att det finns en rad Y2K-relaterade problem, som dock i allmänhet inte rör de viktiga säkerhetssystemen. De kan däremot utgöra en risk för den kontinuerliga driften, och en därmed sammanhängande risk för överbelasting. IAEA planerar att göra fler inspektioner men lider brist på experter från väst. Ett möte med experter var planerat i juli för att diskutera och analysera befintliga resultat.

4.3 Kärnsäkerhet i EU

Rigorösa program har inrättats i hela EU, och övervakas noga av de reglerande myndigheterna.

Alla medlemsstater med kärnkraftverk som är i gång har inrättat program för att ta itu med denna fråga. Även om detaljerna i programmen skiljer sig åt krävs generellt att tillståndshavaren identifierar system som kan komma att påverkas, rangordnar dem efter kärnsäkerhetsbetydelse, testar vart och ett i ordning och modifierar eller ersätter de som inte fungerar. Tillsynsmyndigheterna granskar innehållet i dessa program och övervakar genomförandet av dem. Några kärnkraftverksoperatörer i medlemsstaterna rapporterade att de skulle vara klara med 2000-anpassningen i slutet av juni 1999. Andra hade för avsikt att utföra en del korrigerings- och testaktiviteter under sommarens driftstopp och planerar att vara klara med detta arbete i slutet av september, och i ett fall i oktober. Samtliga kärnkraftverksoperatörer i medlemsstaterna förbereder nu riskminimerings- och beredskapsplaner. Många forskningsreaktorer kommer att vara stängda under den kritiska perioden. Flera tillsynsmyndigheter planerar att genomföra inspektioner under hösten för att bland annat bedöma beredskapsplanerna.

Kommissionen har regelbunden kontakt med berörda industrigrupper (Foratom, WANO, Eurelectric, Unipede) för att hålla sig informerad om deras verksamheter. Kommissionen har inom ramen för de berörda arbetsgrupperna tagit upp 2000-frågan till diskussion med tillsynsmyndigheterna i medlemsstaterna och främjat en spridning av bästa metod för reglering. Det finns inget märkbart behov av att öka kommissionens verksamhet i fråga om 2000-anpassning av kärnkraftverk i medlemsstaterna, eftersom de redan tar itu med frågan på ett lämpligt sätt.

4.4 Kärnsäkerhet i länderna i Central- och Östeuropa och i de nya oberoende staterna

Möjliga oroskällor i länderna i Central- och Östeuropa och de nya oberoende staterna.

Enligt uppgift vidtas åtgärder i länderna i Central- och Östeuropa och i de nya oberoende staterna; det förefaller emellertid finnas stora skillnader i medvetenhet och agerande. Med hänsyn till oron över att förberedelserna inom elsektorn i dessa länder i allmänhet inte har kommit lika långt som i EU kanske sannolikheten för att det uppstår problem i näten är större, vilket även ökar risken för att det uppstår problem med att på ett säkert sätt stoppa driften av reaktorer (kylning) eller för att operatörer överbelastas. Vid kommissionens konferens om elnät i juli (se avsnitt 3.3 om elektricitet) diskuterades effekterna av millennieskiftet för elnäten i EU, länderna i Central- och Östeuropa och de nya oberoende staterna samt möjligheterna till internationellt samarbete.

Det finns en rad stödprogram för kärnanläggningar.

Med tanke på den snäva tidtabellen och avsaknaden av mandat för Europeiska unionen att ta initiativ, kanaliseras genom kommissionen stora insatser för att stödja arbetet i IAEA [4], WANO [5] och ISTC [6].

[4] IAEA: Internationella atomenergiorganet.

[5] WANO: World Association of Nuclear Operators.

[6] ISTC: The International Science and Technology Centre, Moskva, Ryssland.

På kommissionens begäran diskuterades denna fråga vid Tacis-mötena om bistånd på platsen som WANO organiserade i november 1998 och maj 1999.

I december 1998 begärde kommissionen att entreprenörer som ansvarar för Tacis-bistånd på platsen skulle säkerställa att utrustning som levereras inom ramen för EU-program är 2000-säkrad. I början av 1999 tog kommissionen initiativ till en ny utredning i syfte att öka medvetenheten där samtliga allmännyttiga företag i EU som deltar i biståndsprogram på platsen deltog. De senaste kontrakten för bistånd på platsen inbegriper en bestämmelse om att ta itu med frågan vid de angivna anläggningarna. Inom ramen för EU:s Tacis-program för bistånd på platsen har frågan redan uppmärksammats av en entreprenör (vid kärnkraftverket i Leningrad).

Efter intensiva diskussioner har kommissionen, IAEA och WANO enats om villkoren för ett särskilt projekt för Tacis-bistånd under rapporteringsperioden. Kommissionen har under tiden undertecknat det erforderliga kontraktet med WANO. Syftet med projektet är att genomföra en oberoende översyn av 2000-statusen vid utvalda kärnkraftverk i Ryssland och Ukraina. Detta skall ske i samverkan med IAEA.

ISTC håller på att upprätta en särskild fond (1,35 miljoner dollar har för närvarande utlovats) för att hjälpa institutioner i Ryssland och de nya oberoende staterna att lösa problem i anslutning till 2000-problematiken. Personer och arbetslag från de tidigare vapenforskningsinstituten skall delta i arbetet. ISTC-medlen skall användas för samordning av förfarandet för att fastställa lämpliga metoder, för att bistå Minatom och andra institutioner i projekt som leder till att praktiska lösningar på 2000-problematiken genomförs och för att bistå med internationell expertis på specifika områden. En rad projektförslag har nyligen godkänts.

Kommissionen uppmuntrar också till utbyte av information mellan reglerande myndigheter på kärnområdet,...

Kommissionens CONCERT-grupp (som består av högt uppsatta personer vid tillsynsmyndigheter på kärnområdet i 25 länder i EU, Central- och Östeuropa och de nya oberoende staterna) har diskuterat frågan vid tre tillfällen sedan juni 1998 i syfte att öka medvetenheten. Samtliga tillsynsmyndigheter på kärnområdet i länderna i Central- och Östeuropa och de nya oberoende staterna har tagit fram åtgärdsplaner, varav flera har kommit till efter den första diskussionen. Innehållet i och utvecklingsnivån på dessa planer varierar betydligt. Vissa länder rapporterar att de är lika väl förberedda som EU-staterna, medan andra inte alls har kommit lika långt.

...och lämnar direkt bistånd.

Efter förfrågningar om särskilt bistånd har kommissionen nu beviljat stöd till tillsynsmyndigheterna i Bulgarien och Slovakien. En förfrågan från den ryska myndigheten är under behandling.

Sekretariatet för samordningen av G-24-stöd på kärnsäkerhetsområdet (NUSAC), för vilket kommissionen står som värd, tog upp 2000-frågan vid sitt möte i mars 1999. Vid mötet deltog företrädare för länderna i Central- och Östeuropa och de nya oberoende staterna och givarna av kärnsäkerhetsbistånd. Vid mötet diskuterades givarländernas roll med avseende på bedömningen av 2000-anpassning av utrustning som de har tillhandahållit.

EU-länderna vidtar också bilaterala åtgärder.

Förenade kungarikets handels- och industriministerium har finansierat en undersökning [7] och resultaten av denna skickades till de anläggningar som deltar i Tacis-programmet för bistånd på platsen. Finland har givit bistånd till kärnkraftverket Leningrad utanför St. Petersburg och till kärnkraftverket på Kolahalvön. Medlemsstaterna har efterfrågat ytterligare rapporter om bilaterala åtgärder. Företrädare från ryska kärnkraftverk har följt 2000-förberedelserna vid kärnkraftverket Lovisa i Finland, som har rysktillverkade reaktorer. Tyskland ger bistånd till tillståndsmyndigheten och kärnkraftverken i Ukraina. Medlemsstaterna har efterfrågat ytterligare rapporter om bilaterala åtgärder.

[7] The Millennium Problem. Raising the awareness of nuclear power station operators and regulatory authorities in Central and Eastern Europe, september 1998.

Samtliga av kommissionen finansierade åtgärder på plats skall enligt planerna vara avslutade i oktober 1999, eftersom anpassningar som man gör av kärnkraftverk eller förfaranden först i sista stund riskerar att ställa till mer problem än de löser.

5 TRANSPORT

5.1 Luftfart

5.1.1 Internationella åtgärder inom luftfarten

De internationella organisationerna inom luftfartssektorn är mycket aktiva&

Internationella civila luftfartsorganisationen (ICAO) har tagit fram kriterier för bedömningen av 2000-anpassningen som omfattar tre områden: lufttrafiktjänster, flygplatser och flygbolag. Organisationens medlemmar uppmanades att göra en noggrann genomgång av 2000-beredskapen vid utvalda internationella och alternativa flygplatser med avseende på flygtekniktjänster, flygtrafikledningstjänster och flygplatstjänster och att senast den 1 juli 1999 tillhandahålla lämplig information beträffande i vilken utsträckning dessa tjänster uppfyller kriterierna. En första rapport om bedömningen av den totala beredskapen på grundval av ovan nämnda genomgång är under utarbetande och bör vara tillgänglig i mitten av september.

För att se till att strategiska ATS-rutter förblir öppna inriktas arbetet med beredskapsplanerna på att tillhandahålla reservkraft och telekomresurser och på att upprätta åtta regionala centrum för beredskapssamordning, som kommer att samla in och sprida information till länderna i den egna regionen. Ett globalt samordningscentrum kommer också att upprättas. IATA har skapat en databas som innehåller information om situationen i medlemsländerna.

Inom ramen för Europeiska luftfartskonferensen (ECAC) har en undersökning gjorts av de rättsliga aspekterna av de möjliga tillvägagångssätt som övervägs i samband med 2000-anpassningen och av begränsningar i insatserna i de fall där det inte finns någon information om beredskapen och/eller det finns anledning att misstänka att kriterierna för 2000-anpassningen inte är uppfyllda. Undersökningen skall ligga till grund för åtgärdsförslag till generaldirektörerna för den civila luftfarten. Generaldirektörerna skall sammanträda den 18 oktober 1999.

Kommissionen har regelbundet informerat transportministrarna i rådet om utvecklingen och har deltagit i arbetet i ECAC. Kommissionen kommer att överväga behovet av lämpliga åtgärder mot bakgrund av de internationella organisationernas bedömningar av läget.

5.1.2 Luftfarten i EU

&och luftfartsorganisationer i EU tar också sitt ansvar.

I hela EU förbereder sig enskilda flygplatser, flygbolag och trafikledningssystem (ATC) för det nya årtusendet genom projekt som förväntas vara avslutade under det andra och tredje kvartalet 1999. Projekten avser i allmänhet kritiska förbindelser med andra system på flygplatserna och med leverantörer av bastjänster (elkraft, telekommunikationer). Många trafikledningsoperatörer genomför driftskompatibilitetstester både internt och med externa partner såsom flygplatser och Eurocontrol.

Det kan vara svårt att få fram information från leverantörer.

Från industrins sida rapporterar man att det kan vara problematiskt att få tillfredsställande garantier från leverantörerna. I ett stort antal fall har leveranskedjan visat sig vara mer komplicerad och längre än man väntat sig. Industrin är också väldigt beroende av tillgången till viktig nationell infrastruktur (elkraft, telekommunikationer och vatten). När det gäller elkraften är man i färd med att vidta åtgärder för att försäkra sig om att det finns alternativa källor eller reservkällor att tillgå, men oron för eventuella fel i telenäten består.

ATS-tjänster testas på internationell nivå.

På det internationella planet är beredskapsplaneringen nära förbunden med grannländerna, eftersom man i hög grad är beroende av andra när det gäller flygtrafikledning. De civila luftfartsmyndigheterna utarbetar beredskapsplaner för viktiga flygplatssystem. Flera länder har rapporterat att de genomfört kompatibilitetstester i samarbete med tjänsteleverantörer i grannländerna.

Ministrar i Förenade kungariket har meddelat att regeringen kommer att göra ett uttalande om det internationella säkerhetsläget (2000-anpassningen hos utländska operatörer, flygplatser och trafikledningssystem) senast den 1 oktober.

5.2 Sjöfart

En av uppgifterna är att identifiera inbyggda chips i fartyg som kan orsaka problem.

I fartyg används en mängd olika elektroniska apparater och system, särskilt i de nya fartygsflottorna. Inbyggda system används i stor utsträckning och det kan vara väldigt svårt att få information om dessa system från leverantören. Dessutom är varje fartyg ofta unikt i den bemärkelsen att även fartyg i samma tillverkningsserie från ett och samma varv måste undersökas vart och ett för sig eftersom de har genomgått olika reparationer och uppdateringar sedan de levererades.

Det största hotet mot navigationssystemen kan lätt avvärjas.

Den största risken för ett enskilt fartyg är att inte kunna navigera säkert. I allmänhet har man inom sjöfartssektorn gjort en bedömning av 2000-beredskapen och utarbetat ersättnings- och beredskapsprogram för att klara av de potentiella problem som har identifierats. Varje fartyg har dock en inbyggd beredskap i händelse av funktionsfel i den elektroniska navigeringsutrustningen - nämligen att återgå till manuella metoder.

Många EU-hamnar kommer att kräva 2000-certifiering för fartygen.

Alla holländska fartyg kommer att certifieras inom ramen för ett gemensamt initiativ mellan försäkringsbolag och branschorganisationer. Ett liknande system föreslås för utlandsregistrerade fartyg som besöker holländska hamnar. I Grekland har man också uppmärksammat sjöfartssektorn. Fartyg som önskar tillträde till grekiska hamnar måste kunna bevisa att åtgärder har vidtagits för att komma till rätta med problemet. De måste också kunna uppvisa beredskapsplaner för millennieskiftet.

Riskerna för hamnarnas verksamhet beaktas också.

Hamnarna utgör nav för handeln, och detta återspeglas i deras verksamheter och beroenden, som omfattar alltifrån elkraftförsörjning till tull- och immigrationstjänster och lotstjänst. De största riskerna för hamnarnas verksamhet förefaller vara fel i elförsörjningen, kommunikationsproblem, faror som orsakas av icke säkrade fartyg samt störningar i den nationella infrastrukturen.

Hamnarna har redan beredskapsplaner som tillämpas inom alla verksamhetsområden. Inför övergången till år 2000 är man i färd med att identifiera potentiella problem och vidta åtgärder för att minska eller undanröja risken för verksamheten. Några hamnar kan komma att stänga under övergångsperioden eller kräva extra försiktighetsåtgärder av fartyg som önskar tillträde till hamnen. Dessa begränsningar kommer att meddelas sjöfarten på sedvanligt sätt.

Förenade kungariket kommer att genomföra oberoende bedömningar av hamnarnas beredskap.

I Förenade kungariket har de 50 största hamnarna ombetts att tillhandahålla information om deras beredskap genom att fylla i ett detaljerat frågeformulär. Undersökningen bestod av två delar - dels en bedömning av hamnens övergripande 2000-program, dels en uppskattning av riskerna inom särskilda verksamhetsområden. Konsulter har anlitats för att i knappt hälften av fallen göra en oberoende bedömning hamnarnas egna uppgifter, bland annat av uppgifterna från de fraktvolymmässigt tio största hamnarna. Resultaten väntas bli offentliggjorda i juli.

I Tyskland testas navigeringssystem noggrant&

I Tyskland granskas de nationella trafiklednings- och övervakningssystemen för de inre vattenvägarna av ett testcentrum i Koblenz som ansvarar för den centrala förvaltningen av systemen för övervakning av sjöfarten. Dessa tester, som har pågått sedan 1997, omfattar datasystem för radar, navigation och riktningsbestämning, satellitnavigeringsutrustning samt rapporterings- och informationssystem för inlandssjöfart.

&och beredskapsplaner för hamnar kommer att granskas av de nationella myndigheterna.

År 2000-problem inom den tyska sjöfarten och i de tyska hamnarna diskuterades även vid ett möte mellan hamnchefer och BMVBW, den Wasser- und Schiffahrtsdirektionen Nord und Nordwest och BSH i januari 1999 i Bremen. Inre farvatten, rederier och hamnar som faller inom tysk jurisdiktion kommer att utforma beredskapsplaner för tysk sjöfart och tyska hamnar till halvårsskiftet, och dessa planer skall diskuteras vid ett möte mellan samtliga hamnmyndigheter och den nationella myndigheten. Dessa planer skall täcka samtliga berörda, såsom sjöpolisen, brandväsendet, lotsar, bogserbåts- och färjeföretag, tyska livbåtsföreningen och andra frivilliga organisationer.

I Nederländerna har man infört ett certifieringssystem för fartyg.

I Nederländerna anses hamnmyndigheter och enskilda rederier göra betydliga framsteg även om detta gäller stora bolag i högre grad än små bolag. Ett certifieringssystem för fartyg har utvecklats och genomförs nu. Det kommer därför att krävas intyg för att få tillträde till större hamnar.

Flera regeringar har nämnt att de skulle vilja ha mer information om framstegen inom denna sektor och att det även behövs bättre samordning på internationell nivå.

5.3 Järnvägstransport

Järnvägsindustrins projekt för år 2000-anpassning avser system för såväl centralt som avlägset belägen affärsverksamhet, tekniska system, inbyggda system samt leverantörs- och kundrelationer.

Järnvägsbolag rapporterar att leverantörernas krav inte alltid är riktiga.

Många järnvägsbolag är beroende av externa leverantörer. I Tyskland t.ex. avslöjade inte den undersökning som genomfördes 1997 några särskilda problem med de processdatorer som använts i Deutsche Bahn AG:s nätverk. Faktiska tester som utförts av DB har dock resulterat i att man sätter mycket liten tilltro till vissa leverantörers krav.

5.4 Vägtransport

Vägnätet är under utredning.

I de flesta fall ligger ansvaret för vägnätet på de lokala myndigheterna och därför tar få EU-länder upp denna fråga på nationell nivå. Länderna rapporterar att de lokala myndigheterna undersöker driftsutrustning, trafikanordningar och elektriska anordningar som styrs av dataprogram. Häri ingår systemen för trafikljus (dessa styrs av program som går efter almanackan), datainsamlingsenheter såsom fasta trafikräkningspunkter och mätslingor som är uppdelade i intervaller, utrustning som påverkar trafikströmmen på motorvägar och huvudleder, trafikdatacentra och annan driftsutrustning såsom tunnelinstallationer, kommunikationsutrustning och belysningssystem.

I Tyskland utformar nu de myndigheter som ansvarar för anläggning av vägar i delstaterna beredskapsplaner och polisväsendet i delstaterna samordnar sina åtgärdsplaner inför årsskiftet med de organ som ansvarar för vägtrafik.

Inom den privata sektorn inriktar man sig på logistikkedjor för transporter då dessa är av stor betydelse för handel och ekonomi. Vägsektorn anses vara en lågrisksektor inom vilken de problem som har identifierats i första hand påverkar mindre kritiska system.

6 TELEKOMMUNIKATIONER

EU:s telekommunikationsindustri gör betydliga framsteg&

Telekommunikationsindustrin, vilken är en av de nyckelinfrastrukturer varav alla andra sektorer beror, förbereder sig noggrant inför millennieskiftet. Ett flertal EU-länder rapporterar att det allmänt tillgängliga kopplade telefonnätet som tillhandahålls av deras huvudoperatörer redan är år 2000-säkrat och förväntas vara klart under september 1999. Allmänt sett anses det att risken för störningar i tillgången till de största nätverken för direkta fasta och mobila telekommunikationer är låg.

&och förväntar sig inte några störningar i form av internationella problem.

Även om vissa länder är bättre förberedda än andra kan störningar uppstå vid internationella samtal till vissa utvecklingsländer då nätverken i sådana länder kanske inte är riktigt förberedda. Funktionsstörningar i internationell telekommunikation förväntas inte ha någon inverkan på inrikes tjänster. EU-operatörer arbetar för att se till att deras del av de internationella förbindelserna är år 2000-säkrade.

I beredskapsplanerna kommer redan befintliga krisförfaranden till användning.

Industrin inriktar sig på beredskapsplanering för att uppnå en verksamhet utan avbrott. I vissa länder utgör en oberoende kontroll av nätverksoperatörernas beredskap en del av detta förfarande. Samtliga länder rapporterar att de större operatörerna har företagit riskbedömning och utvärdering av konsekvenserna förhandeln. Operatörerna inom denna industri har befintliga krisplaner som inbegriper användningen av mobila centra, reservgeneratorer, aktivering av mobilsatellitsystem, manuella åtgärder och mobilisering av extrainsatt personal.

Informationskampanjer riktas till företag och privatkunder.

Det råder viss oro vad gäller den utrustning som används av företag och privatpersoner även om flertalet kunder inte kommer att påverkas. Kampanjer genomförs av operatörer och staten för att öka kundernas medvetenhet om möjliga effekter på utrustningen. Man delar ut informationsbroschyrer som riktar sig till såväl privatkunder som företag. I de broschyrer som delas ut till privatpersoner identifieras all utrustning som finns i ett hem och som kan påverkas, däri inbegripet telefonutrustning. Vissa telekomoperatörer har informationsmaterial som är tillgängligt för både företag och privatpersoner som använder deras utrustning. De större operatörerna inför särskilda telefonnummer för år 2000-relaterade problem och mindre operatörer tillhandahåller upplysningar och råd via den vanliga kundtjänsten, vilket även gäller vissa tillsynsmyndigheter såsom OFTEL i Förenade kungariket.

De flesta konsumentprodukter, såsom telefoner och faxmaskiner, kommer att fungera som de brukar. De som för att få tillträde till nätverk använder persondatorer som inte är Y2K-säkrade kan dock komma att stöta på problem och detsamma gäller små företag som har privata växlar med datumberoende funktioner.

Operatörerna har kommit överens om förfaranden för prioritering av telefonsamtal i nödfall.

Stora nationella operatörer har interna förfaranden för prioritering av telefonsamtal i nödfall och särskild personal som sköter planeringen härav. Detaljerade planer utformas för att inrätta nödnummertjänster i syfte att kunna ta hand om den förväntade ökningen av sådana samtal. Exempelvis förbereder sig BT i Förenade kungariket för att hantera fem gånger fler inkommande nödtelefonsamtal på lördagkvällar, vilket är en betydande ökning i jämförelse med beredelsen inför sådana samtal vid föregående årsskifte. I Nederländerna finns på nationell nivå en telekomtjänst för nödfall som kan användas av statliga tjänstemän och denna utvärderas noggrant. Införandet av en temporär, mobil tjänst för hanteringen av nödfall övervägs i syfte att öka den befintliga nödnummertjänsten.

Vissa länder har insett att man bör instruera telekomkunderna om hur de skall bete sig i syfte att minska omfattningen av en eventuell telefonstockning på grund av de aktiviteter som normalt är fallet vid årets slut. Därför har det inringningsprogram på TV som man ursprungligen planerat inför nyårsafton ställts in.

7 FINANS

7.1 Översikt

Finanssektorn anses vara den mest avancerade.

Finanssektorn anses i allmänhet fortfarande vara den mest avancerade även om denna sektor, liksom alla andra sektorer, är beroende av andra infrastrukturer såsom elnät och telekommunikationer.

7.2 Internationell verksamhet inom finanssektorn

Internationell samordningsverksamhet.

På internationell nivå har två organisationer, Global 2000 för industrin och det gemensamma rådet för hantering av år 2000-relaterade problem (the Joint Year 2000 Council) för tillsynsmyndigheterna, utfört såväl särskild år 2000-verksamhet som utveckling av en mekanism för globalt informationsutbyte under återstoden av 1999 och under nyårshelgen.

Global 2000, den internationella organisation som skapats av finanstjänsteindustrin (banker och försäkringsbolag, investeringsföretag och betalningssystemoperatörer), uppdaterar ett globalt beredskapsschema land för land var tredje vecka. Detta schema visar utvärderingen av beredskapen inom olika kritiska sektorer i olika länder: finans, telekommunikationer, transport, energi, vatten, och staten. Global 2000 avser att avsluta sin utvärdering i september för att under återstoden av året kunna koncentrera sig på att hantera det som händer och begränsa riskerna.

Det gemensamma rådet för hantering av år 2000-problemet har utformat följande instrument för att underlätta informationsutbytet mellan tillsynsmyndigheter och centralbanker vid millennieskiftet:

· En mall för statusrapporter som skall fyllas i av varje institution och sändas till tillsynsmyndigheten. Denna kan användas för att informera andra intressenter.

· En mall för landsrapporter som de nationella tillsynsmyndigheterna kan använda för att informera andra nationella tillsynsmyndigheter om säkerhetsnivån i deras respektive länder.

· Organisation av konferenssamtal mellan nationella tillsynsmyndigheter och vissa andra parter för att rationalisera kommunikationen under övergångsperioden.

Den information som sprids via landsrapporterna och konferenssamtalen kommer att hålla sig på en mycket allmän nivå. Utbytet av mer konfidentiell och känslig information kommer att ske via traditionella bilaterala kontakter mellan tillsynsmyndigheterna. Större finanscentra och nationella tillsynsmyndigheter kommer att utgöra en del av den verksamhet som bedrivs av det gemensamma rådet för hantering av Y2K-problemet under övergångsperioden. Även Europeiska kommissionen och Europeiska centralbanken kan delta i denna verksamhet.

7.3 Finansiella tjänster i EU

Inom sektorn för finansiella tjänster i och utanför EU har man gett beredskapsplanering och riskminimering högsta prioritet.

Globala betalningssystem har testats med gott resultat.

Den interna systemanpassningen är i stort sett klar och man har kommit långt med testningen. Under helgen den 12 --13 juni genomfördes ett internationellt test av betalningsssystem med gott resultat. De deltagande 19 länderna (bland annat fem EU-länder - Belgien, Frankrike, Förenade kungariket, Italien och Tyskland) och EBA, TARGET och SWIFT fastställde förutsättningarna för de 34 deltagande systemen för att testa transaktionsflödet från ena änden av systemen till den andra. Testet innehöll 2000-klara system och man använde noga definierade transaktioner med kunder, korrespondenter, undersökningssystem, reparationssystem, system för ekonomisk styrning och kredit- och risksystem.

I övriga undersektorer har man genomfört både obligatoriska och frivilliga multilaterala tester. De flesta företag beräknas ha klarat av denna testfas i slutet av september.

Beredskapsplaneringen sker både individuellt och gemensamt beroende på de tekniska och affärsmässiga kopplingarna mellan partnerna. Testningen ger dock fortlöpande upphov till systemanpassningar, och beredskapsplaneringen anpassas efterhand till förändringarna.

Företagen inom sektorn utvärderar noga externa hot.

Många av sektorns företag i EU utvärderar i vilken utsträckning deras parter och kunder är redo för millennieskiftet och vidtar åtgärder för att begränsa störningar som orsakas av att andra aktörer inte är tillräckligt väl förberedda. Detta ökar pressen på partners och kunder att ta itu med frågan. De flesta företag i EU som sysslar med finansiella tjänster tillhandahåller regelbundet allmän och teknisk information om hur långt man kommit med förberedelserna, och branschorganisationer på EU-nivå lämnar motsvarande uppgifter om sina respektive sektorer och länder.

Man har inom sektorn haft en tendens att fokusera riskanalyserna på övergångsperioden. Även om företagen är medvetna om de makroekonomiska riskerna förknippade med millennieskiftet tycks man i EU underskatta de management- och affärsrisker som inte hänger direkt ihop med informationssytemens sammanbrott (risker i förbindelser företag emellan, totalsammanbrott, täckning av kunders millienieavhängiga risker och tvistlösning).

7.3.1 Banker: Erfarenheter från övergången till euro

Övergången till euron ger den finansiella sektorn en fördel.

En del företag för finansiella tjänster lät förberedelsearbetet inför millennieskiftet släpa efter under 1998 eftersom euron då stod i centrum, men bankerna har kunnat använda erfarenheterna och sakkunskaperna från euroarbetet på millennieskiftet. Övergången till euron är visserligen inte direkt jämförbar med övergången till år 2000, men det finns vissa tekniska och projektledningsmässiga likheter.

Bankerna i EU och Global 2000 har därför använt övergången till euro som förebild (särskilt övergångsperioden under helgen den 1 januari 1999 och de fem påföljande dagarna) för millennieskiftet. Global 2000 har utfärdat olika rekommendationer till bankerna [8].

[8] "Lessons Learned from the Euro", samordningsgruppen för Global 2000, Amsterdam, den 4 februari 1999.

Likviditets- och kreditleverantörer måste motverka betalnings- och finansieringsstörningar&

I Global 2000-dokumentet konstateras att "&företag och centralbanker tidigt ställdes inför finansierings- och kreditbeslut som måste fattas på bristfälliga underlag", och rekommenderar att ett särskilt organ i framtiden skall ha ansvaret för sådana problem. Centralbankernas arbete och likviditetsstyrningen i företagen har gett upphov till ett antal frågor: företagen vill kunna vara säkra på ett verksamheten kan fortsätta som vanligt, men kreditinstituten kan vara frestade (eller tvingade) att begränsa utlåningen. Det kan bli svårt att ordna säkerhet om alla finansinstitut kräver säkerheter för alla transaktioner och positioner. Global 2000 anser att det finns en gräns för vad den privata sektorn klarar, och har bett myndigheterna att hjälpa till med övervakningen av millennieskiftets inverkan på finansmarknaderna.

Huvudproblemet är var den ställda säkerheten skall finnas. I Europa försvåras det hela av att de nationella lagarna skiljer sig åt avsevärt när det gäller säkerheter. Betalningssystemen i EU grundar sig på flera olika infrastrukturer (Euro 1, EBA, Target), vilket minskar risken för ett totalt sammanbrott.

&och det gemensamma systemet för informationsutbyte måste förbättras.

I Global 2000-dokumentet betonas att den "&bristande informationen mellan företags- och industrisystem är ett allvarligt problem (särskilt beträffande gränsöverskridande frågor under den första veckan efter övergången)" och att de i "&förväg upprättade formella nätverken för informationsutbyte inte använts på avsett sätt, eftersom företagen i allmänhet inte självmant lämnat ut eller delat med sig av dåliga nyheter förrän i sista minuten". Det konstateras också att "informationsutbytet och problemlösningen fungerat bäst per telefon direkt mellan två parter".

Man prioriterar hur själva övergången skall gå till, riskminimering och beredskapsplanering.

Övergången till euro har också varit till nytta på så sätt att många av de beredskapsåtgärder som då vidtogs ligger till grund för beredskapsstrategierna för millennieskiftet. Bankerna i EU inriktar sig nu på övergångsperioden och finns med i den innersta kretsen i arbetet på nationell och internationell nivå med att säkra en stabil finansmarknad under övergångshelgen.

På det nationella planet kommer EU-bankerna att ha kontinuerlig kontakt med tillsynsmyndigheterna och de nationella centralbankerna. På det internationella planet kommer en gränsöverskridande mekanism som övervakas av Global 2000 att garantera sammanhängande information om respektive länder och säkra informationskanaler (säkra telekommunikationsleverantörer för gemensamma telekonferenser, SWIFT, Reuters och Internet). Global 2000 kommer att dra upp riktlinjer för att utse lämpliga kontaktpunkter i varje institution för bilateral och multilateral kommunikation. Dessa gränsöverskridande kommunikationskanaler mellan företag är ett helt nytt fenom och unikt för sektorn.

Eventuellt genomförs ytterligare tester under övergångsperioden.

Bankerna medger att det inte går att helt undvika datorstörningar vid övergången, t.ex. från kvarblivna programfel som inte hittats vid testningen (vilket kan hända oavsett hur noggranna testerna varit). Många banker överväger därför att genomföra "skarpa" tester under första veckan i januari (betalningssystemsbranschen har dock inte denna möjlighet).

Bankerna håller stängt några dagar längre.

Europeiska systemet för centralbanker har meddelat att bankerna bör vara stängda den 31 december 1999 för att ge central- och affärsbanker tre dagar på sig för de slutgiltiga förberedelserna. Europeiska centralbanken har beslutat hålla Targetsystemet stängt denna dag.

7.3.2 Betalningssystem: Affärsverksamhet som vanligt under övergången till år 2000

Betalningssystemen måste vara klara i tid&

Till skillnad från andra finansiella tjänster måste betalningssystemen fungera direkt under det nya millenniet. De får inte den nådeperiod som andra industrier får, och kan inte stänga eller begränsa verksamheten eller testa systemen i den nya miljön under de tre helgdagarna från den 31 december 1999 till den 2 januari 2000.

Betalningssystemsbranschen har därför bedömt, testat och dragit upp beredskapsplaner under en tid. En undersökning som VISA gjorde i maj 1999 visade att mer än 90 % av alla VISA-transaktioner i dollar inte kommer att påverkas av millennieskiftet. Bara 10 % av VISA:s medlemsinstitutioner ligger i länder som anses vara mindre väl förberedda.

&men en komplicerad serie beroenden påverkar den totala beredskapen.

Beredskapsgraden hos betalningssystemen sedda som en enhet beror dock inte bara på beredskapen hos de som bedriver denna verksamhet (vars inre förberedelser för millennieskiftet oftast är klara), utan också på att infrastrukturen i finanssystemet (redo för millennieskiftet), bankerna (som är de direkta kunderna till betalningssystemen), handlarna (som tillhandahåller försäljningsställenas betalningsterminaler och är bankernas kunder i betalningssystem på detaljhandelnivå) och telekommunikations- och elleverantörer är redo för övergången. Betalningssystemsleverantörer som VISA och Europay bedömer därför hur redo deras medlemmar är, både ur individuell synvinkel och med beaktande av landets allmänna beredskap.

De stora kreditkortsföretagen har ingått överenskommelser om att upprätta ett nätverk med observatörer för utbyte och kontroll av information (30 personer över hela Europa). De flesta kreditkortsföretagen i EU har haft som utgångspunkt för sina beredskapsplaner att det kan komma att bli fem dagars ström- och telekommunikationsavbrott (vilket skulle beröra 5-10 % av finanstransaktionerna i EU och 1 % i USA), men företagen är medvetna om att vad som sedan faktiskt händer kommer att variera mycket från land till land.

Kortföretagen bedömer medlemmarnas beredskap.

Kortföretagen har använt flera olika källor för sin millennieinformation och har skickat särskilda frågeformulär för bedömning av läget till sina medlemmar. De flesta räknar med att vara klara med bedömningen av förberedelserna i september, och kan därmed vidta preventiva åtgärder (t.ex. ta ut extra avgifter eller dra in licenser) under hösten. Företagen är klara med justeringarna av de egna systemen och beredskapsplanerna, och inriktar sig nu främst på att handskas med själva övergången och övergångsperioden (de fem dagar som följer på den 31 december 1999).

7.3.3 Leverantörer av storskaliga betalningssystem och infrastruktur

De flesta SWIFT-användare har genomfört tester.

Grundprincipen för SWIFT-kunder är att de måste genomföra tester. Alla har dock inte gjort detta; 5 100 kunder har kopplat upp sina system för dessa obligatoriska tester, vilket motsvarar 70 % av kundkretsen men 94 % av alla SWIFT-transaktioner.

Övriga finansinstitut är inte tvungna att delta i testerna för de storskaliga betalningssystemen. SWIFT har dock skapat ett särskilt program för att bistå de som frivilligt vill genomföra tester. De frivilliga testerna används flitigt men inte i samma utsträckning som de obligatoriska testerna, och det krävs alltså ytterligare insatser av de som fortfarande inte genomfört de bilaterala eller multilaterala testerna. Testerna bör vara klara i september.

7.3.4 Värdepapper: Flexibelt informationsutbyte

Värdepappersföretagen vidtar praktiska åtgärder för att minska riskerna.

När det gäller överenskommelserna för börshandeln förutspår Global 2000 att aktörerna kommer att ändra vissa av de standarddokument som används vid handeln. De tänker sig att verksamheten under nyårshelgen i möjligaste mån kommer att begränsa sig till nödvändiga rutiner och betalningar, utan att verksamhetsnedgången stör normala marknadsfunktioner eller påverkar likviditeten på marknaden.

7.3.5 Försäkringsbranschen: En mer omfattande utvärdering av riskerna i samband med millennieskiftet

Försäkringsbolagen undersöker vilka konsekvenser millennieskiftet kan få&

Försäkringsbolagen har mycket ingående undersökt millennieskiftets konsekvenser för bolagens kunder, i första hand företagen, och den extra ekonomiska börda som kan förväntas uppstå till följd av en ökning av antalet olyckor. Man tror att millennieskiftet skall få makroekonomiska konsekvenser på grund av avbrott i affärsverksamheten eller för att avbrott kommer att leda till ekonomiska förluster som företagen kommer att försöka kompensera sig för genom att stämma sina motparter och leverantörer.

Detta kommer förmodligen att ske i tre omgångar. Den första omgången kommer under 2000, när företagen söker ersättning genom skadeförsäkringar och skadeståndsmål. Egendomsförlusterna kommer att ge upphov till fler ersättningsanspråk, och de som drabbas av ersättningsanspråken kommer att i sin tur vända sig till försäkringsbolagen för att få ersättning från den vanliga skadeförsäkringen.

&och förbereder sig för en avsevärd ökning i antalet ersättningsanspråk.

Franska försäkringsbolag har räknat med upp till 70 000 extra ersättningsanspråk, och har förklarat för sina kunder att de kommer att kräva att kunderna kan styrka att de vidtagit alla nödvändiga åtgärder för att skydda sig mot de risker som är förknippade med millennieskiftet ("due diligence"-principen). De franska försäkringsbolagen har inrättat en gemensam enhet som skall hjälpa försäkringsbolagen att avgöra vilka ersättningsanspråk som har samband med millennieskiftet, orsakssambandet mellan den händelse som ligger till grund för ersättningsanspråket och millennierelaterade problem samt att bedöma de försäkrade företagens planering inför millenniet.

Den första omgången skadeståndskrav kommer att vara spridda över hela 2000. De andra och tredje omgångarna av rättsliga följder av millennieskiftet kommer under 2001 och 2002, då skadeståndsmålen överklagas och möts med motkrav. Seriekrav kommer förmodligen också att leda till enskilda tvister under 2001 och 2002.

Det finns ingen konsekvent angreppsmetod inom EU -

Försäkringsbranschen i Förenade kungariket menar att försäkringsbolagen kommer att ställas inför ersättningsanspråk till följd av millennieskiftet, trots att man ansträngt sig att informera kunderna om att försäkringsbolagen inte lämnar ersättning eftersom händelsen är förutsägbar. I en rapport som försäkringsbranschen i Förenade kungariket beställde från den brittiska branschorganisationen ABI finns en rad modellklausuler som kan föras in i försäkringsbreven och som tydligt anger i vilken utsträckning försäkringsbolagen täcker riskerna. Det är dock inte säkert att de råd som försäkringsbolagen ger kunderna idag stämmer med hur ersättningsanspråken slutgiltigen behandlas.

&i vissa länder täcks risker som förknippas med millennieskiftet, i andra inte.

I Nederländerna tar man i de flesta fall bort millennieklausulerna när försäkringarna förnyas. Man har lagt upp en nödfallsfond på 500 miljoner euro för särskilda risker avsedd för försäkringstagare som kan visa att de vidtagit alla nödvändiga åtgärder för att skydda sig ("due diligence"). Italienska försäkringsbolag håller också på att införa nya kontrakt med särskilda klausuler som utesluter risker förknippade med millennieskiftet, särskilt för allmänt civilrättsligt skadeståndsansvar (för yrkesverksamhet och produktskydd), skador på andra varor, transport och eldsvåda.

Risken för att millennieskiftet ger upphov till ett ökat antal tvister är en källa till oro inom EU.

Det råder viss osäkerhet i rättsligt hänseende både i och utanför EU, och det går inte att med fullkomlig säkerhet bedöma vilka följder millennieskiftet får. Många försäkringsbolag har alltså all anledning att oroa sig för att millennieskiftet ger upphov till ett ökat antal tvister i EU. Ersättningsanspråk grundade på produktionsstörningar kan göras både med åberopande av det vanliga försäkringskontraktet och civilrättsligt. Om företagen kan styrka att de internt har vidtagit alla nödvändiga åtgärder för att skydda sig mot millennierelaterade produktionsavbrott och störningar täcker försäkringsbolagen allvarliga skador som har sin grund i sådana avbrott och störningar. Väl förberedda företag och deras försäkringsbolag kommer dock att rikta anspråken mot andra.

Kostnaden för tvistlösning beräknas för hela världen uppgå till hundratals miljarder dollar. Om ett begränsat antal företag (särskilt chips-, programvaru- eller hårdvaruleverantörer) pekas ut som upphovet till ersättningsanspråken kan det leda till att detta fåtal företag får bära den kollektiva ekonomiska förlusten utan möjlighet att få fullständig ersättning från sina respektive försäkringar. Detta kan inte acccepteras och kan leda till att ekonomierna tillfälligt försvagas.

7.4 Kommissionens åtgärder inom sektorn för finansiella

Tillsynsmyndigheterna i EU träffas regelbundet i Europeiska kommissionens kommittéer för att diskutera millenniefrågor.

Rådgivande bankkommittén fortsätter att bevaka EU:s förberedelser&

Rådgivande bankkommittén har sammanträtt flera gånger under 1999 och kommer att sammanträda igen i september för att diskutera frågor som rör banksektorn. Kommittén konstaterade i mars 1998 att år 2000-frågan i första hand tillhör de nationella tillsynsmyndigheternas ansvarsområde, men beslutade ändå att hjälpa till att öka kunskaperna i frågan och underlätta samarbetet mellan nationella tillsynsmyndigheter.

Tillsynsmyndigheterna går igenom banksektorns beredskap inför år 2000 vid varje möte i rådgivande bankkommittén, och det finns en särskild kontaktgrupp där tillsynsmyndigheterna kan behandla problemet. Kontaktgruppen informerar regelbundet kommittén. Kommittén diskuterade t.ex. i mars en lägesrapport över de millennierelaterade praktiska åtgärder och frågor som tillsynsmyndigheterna ställs inför. Kontaktgruppen ansvarar också för att sammanställa en lista över experter på området avsedd att hjälpa tillsynsmyndigheterna och förbättra samarbetet tillsynsmyndigheterna emellan i ett nödläge.

Tillsynsmyndigheterna i EU är generellt sett nöjda med bankernas beredskap. Huvudfrågan nu är motparternas (t.ex. den offentliga sektorn och försörjningsföretag -- el, gas, vatten etc.) beredskap och beredskapsplaner. Samarbetsgraden mellan de behöriga myndigheterna i EU anses vara tillfredsställande.

Kommittémöten har också hållits för försäkringsbranschen, och nästa möte skall äga rum i september. Under försäkringskommitténs möte i april visade diskussionerna att varje land har ett eget tillvägagångssätt.

&och tillsynsmyndigheterna för försäkringsbranschen är medvetna om medlemsstaternas olika tillvägagångssätt.

De franska skadeförsäkringsbolagen har grundat organisationen "Coordination An 2000" (År 2000-samordning). Försäkringsbolagen informerar sina företagskunder för att göra dem uppmärksamma på riskerna med de interna systemen och en eventuell ökning av kostnaderna för tvistlösning. Det finns numera prejudikat från franska domstolar som antyder att lagstiftningen kommer att tolkas till konsumenternas (snarare än försäkringsbolagens) förmån. Frankrikes regering antog nyligen en förordning om att aktörer inom sektorn för finansiella tjänster under hela 1999 måste hålla myndigheterna informerade om sin beredskap inför millennieskiftet. Budgetlagstiftningen gynnar de franska försäkringsbolagen genom att tillåta dem att göra avsättningar för den ökade risken för ersättningskrav.

Alla tyska försäkringsbolag har besvarat ett frågeformulär som skickades ut 1998. Frågeformuläret blev ett incitament för företagen att ytterligare förbereda sig för riskerna förknippade med millennieskiftet. De tyska försäkringsbolagen har i sina kontrakt inte infört någon friskrivningsklausul för millennierelaterade händelser.

Tillsynsmyndigheten för den svenska försäkringsbranschen lämnar en gång i halvåret en detaljerad rapport till den svenska regeringen om branschens beredskap. Tillsynsmyndigheten skall också göra besök på plats och har besökt nästan hälften av de svenska försäkringsbolagen. De österrikiska myndigheterna oroar sig särskilt för skadeståndskrav förknippade med att sjukhus inte fungerar som de skall på grund av millennieskiftet. Försäkringsbranschen i Italien prioriteras av den nationella år 2000-kommittén; en ad hoc-underkommitté till denna sammanträder en gång i månaden för att bedöma sektorns framsteg.

8 VATTEN

Även inom vattenförsörjnings-systemet utarbetas beredskapsplaner...

Generellt sett kan vattenproduktion och -distribution ske manuellt, utan hjälp av IT-baserade kontrollsystem. Beredskapsplanering inom vattenverken liknar planeringen inom andra infrastruktursektorer. Vattenreservoarerna kommer att vara fulla. Det kommer att finnas extrapersonal och fortbildning av personalen så att driften om så krävs skall kunna genomföras manuellt. Nödkraftssystem kommer att finnas i reserv om energitillförseln bryts. I Grekland finns planer på att utrusta medlemmar i personalen med olika slags telekommunikationsutrustning. Dessa personer skall placeras på kritiska punkter i vattenförsörjningssystemet och kunna ingripa snabbt och effektivt.

&men det är fortfarande svårt att få fram information.

Flera länder har rapporterat att dricksvattenförsörjningen och hanteringen av avloppsvatten var några av de sektorer där man hade störst svårigheter med att få fram information, samtidigt som de ansåg att det fanns vissa risker inom dessa sektorer. Dessa svårigheter hänger i första hand samman med det stora antalet små, lokala företag som erbjuder dessa tjänster, vanligen flera tusen i varje enskilt land.

9 KOMMISSIONENS ÅTGÄRDER

9.1 Den interna situationen

Kommissionens initiativ fortsätter...

Kommissionen fortsätter att aktivt arbeta för att de initiativ som aviserades i kommissionens meddelande KOM(1998) 102 skall fullföljas.

&med prioritet för de interna systemen&

Man ger högsta prioritet åt att göra de egna systemen och produkterna år 2000-säkra. Möten hålls regelbundet med generalsekreteraren och generaldirektörerna, och härigenom kan man via samordningsgruppen för organisation och arbetsledning bevaka hur arbetet framskrider.

&där stora framsteg har gjorts.

Sedan 1996 har alla generaldirektorat ombetts att i sina årliga informationsplaner ta med en särskild plan för anpassningen av sina informationssystem till år 2000, och genomförandet av dessa planer har fått prioritet i budgetanslagen. Omkring 67% av kommissionens strategiskt betydelsefulla informationssystem är redan år 2000-säkra eller håller på att ersättas av system som är klara för millennieskiftet, 32% håller på att anpassas, och för den procent som återstår driver man undersökningarna vidare.

Genomgående test har genomförts...

Särskild vikt läggs vid att se till att i tid slutföra de pågående arbetena med de system som är av central betydelse för verksamheten och som ännu inte är klara för millennieskiftet. Kontrollen av den underliggande infrastrukturen (hårdvara, systemprogram, programvara från tredje part) är väl framskriden och den kommer att vara år 2000-säkrad i tid. En rad enskilda tester i generaldirektoraten och ett genomgående test som omfattar hela kommission kommer att genomföras. Det genomgående testet har bekräftat år 2000-beredskapen för informationsflöden inom områdena för administration, ekonomi, statistik, dokumentation och kontorsfrågor. Resultaten från detta test gav vid handen att inga påtagliga problem finns. Man har planerat att utföra ytterligare tester av informationssystem som är uppkopplade till nationella förvaltningar inom tull- och jordbruksområdena.

&och aspekter som inte rör informationsteknik tas upp.

En gemensam grupp, under ledning av generalsekretariatet och med företrädare för alla generaldirektorat, övervakar de pågående insatserna inom kommissionen inför millennieskiftet. Arbetet omfattar i huvudsak andra frågor än datafrågor, t.ex. samordningen av beredskapsplaner för att säkerställa fortsatta grundläggande samhällsfunktioner, en rättslig översyn av produkter, kontrakt och åtaganden, den allmänna infrastrukturen (inbegripet byggnader, säkerhetssystem, hissar och all därmed sammanhörande utrustning) och informationskampanjer som riktar sig till personalen vid kommissionen och till allmänheten.

För de övriga EU-institutionerna sköter den institutionsgemensamma kommittén för informationsteknik (CII) samordningen av den verksamhet som rör år 2000-problematiken. På så sätt får man ett samlat grepp om problemet. Kommissionen har också anordnat ett symposium med medlemsstaterna samt en gemensam konferens med Portugals regering för att diskutera anpassningen av Europas informationssystem fram till år 2000. Liknande åtgärder planeras med andra medlemsstater och för små och medelstora företag.

9.2 Externa verksamheter

En arbetsgrupp har framgångsrikt undersökt gräns- och sektors-överskridande problem i infrastruktursektorer av avgörande betydelse i EU.

Den 19-20 april anordnade kommissionen ett sammanträde i Bryssel med leverantörer av kritisk infrastruktur i EU. Diskussionerna rörde främst gräns- och sektorsövergripande frågor i samband med år 2000-problematiken. Över 150 deltagare, däribland nationella år 2000-samordnare och företrädare för tillsynsmyndigheter, internationella sammanslutningar och näringslivet, diskuterade vilka framsteg som gjorts och vilka problem som återstod inom sektorer som flygväsen, sjöfart, el- och gasproduktion, telekommunikationer och kärnkraft.

Alla deltagare gav uttryck för sin vilja att säkerställa "oförändrade villkor" ("business as usual") under perioden kring millennieskiftet. Näringslivets branschorganisationer kommer att

· ge sina medlemmar riktlinjer och databaser med gemensam information,

· skapa forum för informationsutbyte mellan medlemmar,

· utveckla - och genomföra - strategier för sektorsrelaterade beredskapsplaner.

Man enades om att det är mycket viktigt att främja bättre kommunikationer mellan olika infrastruktursektorer på lokal, nationell och internationell nivå. Sådan sektorsövergripande samordning måste omfatta sådana saker som

· att göra prognoser över konsumenternas beteende och över efterfrågan inom olika sektorer,

· att låta allmänheten få tillgång till samlad information om framsteg och planer,

· att nå enighet om prioriteringar och beredskapsplaner i händelse av oförutsedda avbrott i de grundläggande samhällsfunktionerna.

Man konstaterade att det fanns behov av mer omfattande spridning och utbyte av information.

Tillsynsmyndigheter och andra organisationer måste inom kort fatta svåra beslut om huruvida man skall tillåta enskilda företag att driva verksamheten vidare. Därför måste de också öka samarbetet, utforma gemensamma strategier och samordna de kriterier och den information på vilka de skall fatta dessa beslut.

I flera sektorer är man beroende av att leveranser av tjänster och produkter från länder utanför unionen fortsätter utan avbrott. Diskussionerna om kärnsäkerhet rörde främst de potentiella säkerhetsproblemen i de central- och östeuropeiska länderna och i de nya oberoende staterna. Större insatser måste göras för att upprätta närmare kontakter och i förekommande fall tillhandahålla stöd.

En uppföljning planeras till i höst.

En uppföljning kommer att äga rum i september för att se vilka förberedelser som gjorts inför millennieskiftet i de infrastruktursektorer inom EU som diskuterades ovan. Man kommer dessutom att mer ingående undersöka andra nyckelsektorer som också är relevanta: järnvägstransporter, finansväsende och detaljhandelsleden (särskilt livsmedel och läkemedel samt frakt- och tullfrågor). Slutligen skall man utreda två frågor som kommer att kräva allt större uppmärksamhet ju närmare årsskiftet vi kommer - information till allmänheten och beredskapsplanering.

Liksom tidigare kommer diskussionerna främst att inriktas på gränsöverskridande frågor, och man kommer härvid att behandla angränsande stater som inte är medlemmar i EU samt sektorsöverskridande beroendeförhållanden. I arbetsgruppen kommer man att diskutera hur man på ett bättre sätt kan samordna verksamheterna inom dessa områden, hur samarbetet kan bedrivas mer effektivt så att risker minimeras och hur man skall förbättra kommunikationen internationellt och mellan olika sektorer under perioden kring millennieskiftet.

Medlemsstaternas räddningstjänstansvariga myndigheter utbyter också planer.

En arbetsgrupp med företrädare för medlemsstaternas räddningstjänstansvariga myndigheter träffades i början av juni för att diskutera år 2000-problematiken. Nyårsfirandet vid millennieskiftet i slutet av 1999 förväntas vara mer omfattande och engagera fler människor än vanligt. Därför kommer sannolikt brandkår och räddningstjänst att tvingas göra fler insatser, och även om arbetsbördan inte blir övermäktig måste man ta hänsyn till detta vid planeringen. I en del städer förbereder sig brandkåren exempelvis för betydligt fler bränder, kanske dubbelt så många som vid ett normalt nyår. Alla myndigheter, från lokal nivå till regeringsnivå, deltar i arbetet för att se till att ekonomin fungerar normalt och pålitligt. Systemet baseras på olika beredskapsplaner som redan dragits upp inför olika slags potentiella nödsituationer. Dessa planer gås igenom för att man skall kunna ta hänsyn till andra komplikationer som kan tänkas uppstå till följd av år 2000-problematiken.

Potentiella problemområden har kartlagts.

En viktig fråga är om de IT-system som hanterar inkommande och utgående larmsignaler är år 2000-säkrade. Man anser dock att de flesta tekniska system kommer att fortsätta fungera, men att vissa förbindelser mellan olika system skulle kunna störas. Dessutom finns det många gränssnitt som man inte vet hur de kommer att fungera, och dessa kan inte testas. Om uppvärmningssystemen upphörde att fungera skulle detta få stora konsekvenser för befolkningen och för räddningspersonalens insatsförmåga. Telekommunikationerna är ett annat problemområde, och därför byggs reservnät upp, kompletterande test genomförs och ytterligare personal ställs till förfogande. Andra problem som man ansåg skulle kunna uppstå var problem i kemiska industrier och kärnkraftverk samt falska larm.

Katastrofscenarier utarbetas inte, men år 2000-problematiken kan leda till en skärpning av den normala helgberedskapen.

Generellt sett ges beredskapsplanerare rådet att inte föreställa sig ett "domedagsscenario", men dock inse att man måste testa, anpassa och förbättra planerna så att man kan hantera oväntade missöden som annars riskerar att få en dominoeffekt. I Nederländerna har en särskild kommitté inrättats på regeringsnivå för att samordna de lokala och nationella räddningstjänsternas insatser. Man har publicerat ett referensscenario för räddningstjänst och lokala myndigheter i syfte att göra de olika myndigheternas planer förenliga med varandra. Detta referensscenario baseras på en "värsta fall"-situation, som skulle innebära elavbrott under högst 8 timmar med början vid midnatt på nyårsnatten. Lokala beredskapsplaner kommer att sättas i verket först, och olika nivåer för insatsförstärkning planeras. En av svårigheterna i detta sammanhang är att se till att kommunikationskanalerna mellan olika ministerier fungerar effektivt.

Insatser kommer att göras för att informera allmänheten på alla nivåer. Massmedia kommer att utnyttjas om en katastrofsituation uppstår.

En "högnivågrupp" har inrättats i EU för hantering av år 2000-problematiken.

Vid Europeiska rådets möte i Köln i juni uppmanades kommissionen att "&inkalla en högnivågrupp som kan lägga fram de förslag till strategiska beslut som inom Europeiska unionen kan komma att behövas för att garantera att om datorproblem uppstår i samband med millennieskiftet viktiga infrastrukturområden fortsätter att fungera störningsfritt." Ett första sammanträde i EU:s högnivågrupp för hantering av år 2000-problematiken hölls i juli. Vid detta sammanträde deltog i första hand de nationella år 2000-samordnarna, och gruppen kommer att följa utvecklingen noga med sammanträden minst en gång i månaden under återstoden av 1999.

10 SLUTSATSER

Vad gäller år 2000-problematiken blir situationen och orosmomenten allt allvarligare ju mindre tid som återstår av 1999.

Vissa operatörer har slutfört sina förberedelser och detaljplaner finns nu att tillgå.

Några organisationer och företag börjar nu rapportera att de slutfört sina år 2000-förberedelser - det är här främst fråga om de större företagen. De flesta företag tror dock inte att de skall kunna slutföra sina förberedelser förrän i september eller oktober, eller rentav ännu senare. Detaljinslagen i beredskapsplanerna får nu en allt fastare utformning, vilket ger stimulans till samordnad beredskapsplanering i EU:s mest kritiska sektorer. Ofta framhålls beroendet av externa leverantörer som tillhandahåller lämplig uppgradering av mjukvara och hårdvara. Många företag säger att de antar sig vara förberedda för år 2000-problematiken, men att detta antagande endast är baserat på leverantörernas garantier. Flera länder säger dock i sina rapporter att man vid tester kunnat konstatera att leverantörernas påståenden är otillförlitliga, särskilt inom transportsektorn.

Små och medelstora företag har inte mycket tid kvar att förbereda sig.

De små och medelstora företagens position blir alltmer kritisk. Alla länder rapporterar att de små och medelstora företagen tenderar att sacka efter, vilket vittnar om en oroande "vänta och se"-inställning. I vissa fall är det små och medelstora företag som sköter utbudet av infrastrukturtjänster, även om detta oftast sker på en begränsad och lokal nivå.

Det är dock viktigt att undvika generalisering både på sektorsnivå och EU-nivå. I en färsk italiensk undersökning noteras att 90 % av företagen inom turismsektorn - och 100 % av researrangörerna - var medvetna om problemet (oavsett företagets storlek), något som förklarades med sektorns internationella karaktär. I Italien är det endast 30 % av de små och medelstora företagen som har datorer, medan det i Finland endast är 10 % av de små och medelstora företagen som inte använder datorer.

Fokusering på planerna för perioden kring millennieskiftet.

Under första kvartalet 1999 var uppmärksamheten främst inriktad på allmän beredskapsplanering, medan man nu utformar mer specifika planer för att hantera själva perioden kring millennieskiftet, vilken främst omfattar 1 januari men även de första arbetsdagarna under det nya året. Många organisationer och företag tror i själva verket att den största belastningen kommer att inträffa den första arbetsdagen år 2000.

Samordnade verksamheter för system för tidig varning.

Många system för tidig varning byggs upp - inom sektorer, på nationell nivå och mellan stater. Formella nätverk för informationsutbyte utnyttjades inte som planerat inom den finansiella sektorn vid eurons införande, och av detta kan man sluta sig till att det är viktigt att genomföra tester i förväg. Sådana system har klara fördelar, men de måste ges en noggrann utformning för att rätt information skall nå rätt människor vid lämplig tidpunkt.

Många organisationer och företag inrättar "kommandocentraler" eller "krisgrupper". Extrapersonal sätts in, och förmodligen kommer inte många IT-anställda att kunna fira helg hemma under nyårsperioden. När organisationer, företag och sektorer nu slutför sina förberedelser frigörs fler experter som kan hjälpa dem som halkat efter.

Under återstoden av året kommer sannolikt spridning av information att vara det centrala.

De sektorer som ligger sämst till när det gäller informationsspridning är vattenförsörjnings- och sjöfartssektorerna. Detta kan förklaras av att det finns många småföretagare i dessa sektorer och en mängd tillsynsmyndigheter med ansvar för olika delar av näringslivet, samt att det saknas övernationella organ med en utpräglat samordnande roll av aktiviteterna i anslutning till år 2000-problematiken. Man bör dock inom alla sektorer öka informationen till allmänheten. Många företag underskattar fortfarande de konsekvenser som avsaknad av information kan få för allmänheten - och inser inte heller de internationella effekterna på ekonomin - i sektorer där allmänhetens förtroende är av största vikt. Om man inte ägnar sig åt informationsspridning finns risken att företags och hela sektorers ställning skadas, oavsett hur långt man kommit i arbetet med att lösa problemet.

Informationsspridningen kommer att få allt större betydelse under hösten. Om information saknas blir det gärna så att tomrummet fylls med missvisande och felaktiga rykten och antaganden, vilket är till skada för alla.

11 BILAGA

Nedan följer en förteckning över webbplatser som innehåller ytterligare information.

Dessa webbplatser står inte under Europeiska kommissionens överinseende och kommissionen ansvarar inte för innehållet i dessa.

Information från enskilda länder och nationella myndigheter:

Österrike http://www.wifi.at/tub/2000/ (WIFI / Beratungsdienste)

Belgien http://y2000.fgov.be/ (national site)

Danmark http://www.fsk.dk/fsk/div/aar-2000/year2000.html (Research and Information Technology)

Finland http://www.hut.fi/~jpatokal/y2k/ (Vuosi 2000)

http://www.vn.fi/vm/kehittaminen/tietohallinto/hko33.htm (Finance)

Frankrike http://www.premier.ministre.gouv.fr (Prime Minister)

http://www.an2000.gouv.fr (government)

http://www.industrie.gouv.fr/site/industrie/home/navi/page/industrie (industry)

http://www.justice.gouv.fr/publicat/an2000.htm (justice)

http://www.defense.gouv.fr/sdsic/a2000/index.html (defence)

http://www.equipement.gouv.fr/an2000/1000.htm (transport/logistics)

http://www.education.gouv.fr/actu/an2000/plan.htm (education)

http://www.interieur.gouv.fr/an2000 (interior)

http://www.agriculture.gouv.fr/index.html (agriculture)

http://www.jeunesse-sports.gouv.fr/francais/misan2000/index.htm (youth/sports)

http://www.santé.gouv.fr/htm/pointsur/an2000/index.htm (health)

Tyskland http://www.iid.de/jahr2000/

http://www.kbst.bund.de/j2k/ (Koordinierungs- und Beratungsstelle der Bundesregierung für Informationstechnik in der Bundesverwaltung - KBSt)

http://bmwi.gmd.de/y2k/ (The Y2K Problem in Information Technology - Progress Report by the Federal Government)

Grekland http://www.year2000.gr

Island http://2000.stjr.is/ensk/index.html (national site)

Irland http://www.irlgov.ie/ (government)

http://www.irlgov.ie/finance/y2k2.htm (Finance)

http://www.2000aware.ie/ (industry)

Italien http://www.comitatoanno2000.it/ (presidency)

Luxemburg http://www.crpht.lu/an2000

Nederländerna http://www.mp2000.nl/ (national site)

http://www.pmo.nl/pmo/home.nsf (Ministry of Interior: SME site)

Norge http://www.aksjon2000.org/ (national site)

http://odin.dep.no/aad/publ/aar2000/index.html (Arbeids -og administrasjons-departemented - AAD)

Portugal http://www.missao-si.mct.pt/P2000/index1.html (national site)

http://www.iapmei.pt/idex/informacao/ano2000.html (SMEs)

http://www.inst-informatica.pt/ANO2MIL/2mil001.htm

http://www.min-plan.pt/menu/tforce/index.html

http://www.2000-delegationen.gov.se/arbete/direktiv.htm

Spanien http://www.map.es/csi/2000.htm

http://www.2000-delegationen.gov.se/aktuellt/index_1.html (national site)

Schweiz http://www.millennium.ch (national site)

http://www.efd.admin.ch/aktuell/2000/index.htm (public administrations)

För. kungariket http://www.open.gov.uk/year2000 (UK plans/preparedness)

http://www.bug2000.co.uk (UK infrastructures - the results of all assessments are provided on this website)

http://www.citu.gov.uk/y2000.htm (Year 2000 Team & Year 2000 Media Co-ordination unit)

Energi:

http://www.fingrid.com

http://www.neste.fi/konserni/2000/index.html

http://www.gasum.fi/frindex_eng.htm

Frankrike http://www.edf.fr (electricity)

http://www.gdf.fr (gas)

Italien http://www.enel.it

Luxemburg http://www.cegedel.lu

Nederländerna http://www.energie2000.nl

http://www.statnett.no/y2k/index.html

http://www.npd.no/y2k/

http://www.miner.es

http://www.stem.se/om_myndigheten/y2k.html

http://www.erdgas.ch (gas)

Luftfart:

Internationellt http://www.icao.int/y2k/ (International Civil Aviation Organisation - ICAO)

Belgien http://www.sabena.com/public/about/y2k.asp

Finland http://www.ilmailulaitos.com/english/ (Civil Aviation Authority)

Grekland http://www.olympic-airways.gr

Sverige http://www.lfv.se/sakerhet/y2k/y2krs03.pdf

Schweiz http://www.atraxis.com

Sjöfart:

Internationellt http://www.ship2000.com (joint web site of the International Chamber of Shipping (ICS), the United Kingdom P&I Club and Lloyd's Register)

Grekland http://www.yen.gr

Norge http://www.rederi.no/no/bibliotek/y2k/

Sverige http://www.sjofartsverket.se/frameset.htm

Järnvägstransport:

Finland http://www.rhk.fi/defeng.htm (Finnish Rail Administration)

http://www.vr.fi (Finnish State Railways)

Frankrike http:// www.sncf.fr

http://www.ratp.fr

Grekland http://www.ose.gr

Sverige http://www.banverket.se/framtiden/ar2000.htm

Schweiz http://www.sbb.ch

Vägtransport:

Frankrike http://www.equipement.gouv.fr/an2000/1000.htm

Grekland http://www.oasa.gr (Athens Urban Transport Association)

Telekommunikationer:

Internationellt http://www.itu/y2k (summaries of individual company responses to questionnaires can be found on this ITU web site)

Belgien http://www.belgacom.be/uk/about/operations/y2k/default.htm (Telecommunication operator)

http://www.mobistar.be/fr/new/Y2K.html (mobile telephony operator)

Finland http://www.sonera.fi/english/year2000.html (Sonera Oyj)

http://www.hpy.fi/yritys/vuosi2000 (Finnet Group)

Frankrike http://www.france.telecom.fr

Grekland http://www.ote.gr (Hellenic Telecommunications Organisation)

http://www.cosmote.gr/e_mainpage1.htm

http://www.panafon.gr/en

Luxemburg http://www.y2k.lu

Norge http://www.telenor.no/bedrift/ar2000

Spanien http://www.sgc.mfom.es/efecto/efecto.htm

Sverige http://www.pts.se/aktuellt/2000-rap.pdf

Schweiz http://www.swisscom.com/2000ok

För. kungariket http://www.oftel.gov.uk/bug2000.htm

Kärnkraft:

Internationellt http://www.iaea.org/worldatom/program/y2k/ (International Atomic Energy Agency)

Finland http://www.stuk.fi

Frankrike http://www.edf.fr/html/fr/an_2000/index.html

Sverige http://www.ski.se/

Schweiz http:// www.hsk.psi.ch/aktuel.html

För. kungariket http://www.snl.co.uk/be98/frame.pl5-loc=media/mn_factfiles_millenium.html (British Energy)

Finans:

Internationellt http://www.bis.org/ongoing/index.htm (Bank for International Settlements)

http://www.worldbank.org/y2k/

Belgien http://www.nbb.be/sg/e/geninfo/p25e.htm (national bank)

http://www.gbank.com/y2k.htm

http://www.kbc.be/kbc2000/en/index_en.html

Finland http://www.bof.fi (Bank of Finland)

http://www.rata.bof.fi/english/Faq/Faq.html (Finnish Supervisory Authority)

http://www.hex.fi/euro/index.html (Helsinki Stock Exchange)

Frankrike http://www.afb.fr/pascfonb.htm

http://www.paribas.com

Tyskland http://www.bakred.de (Bundesaufsichtsamt für das Kreditwesen)

Grekland http://www.hba.gr

Italien http://www.bancaditalia.it

http://www.cipa.it

Nederländerna http://www.dnb.nl

Norge http://www.finans.dep.no

Portugal http://interbolsa.pt/index.htm

Spanien http://www.cnmv.es/A2000/efecto2000.htm

http://www.ipyme.org/inipyme/prog4.htm

Sverige http://www.fi.se/fffs/1998/fs9818.htm

Schweiz http://www.swissbanking.org/e/Pages/swissbanking.htm

För. kungariket http://www.bba.org.uk (information by the BBA on UK financial sector preparations)

http://www.bankofengland.co.uk (contains the Bank of England's "Blue Book")

Vatten:

Danmark http://www.dkvand.dk/index1.htm

http://www.kl.dk/siab.asp-o_id=1869

Finland http://www.vvy.fi

Frankrike http://www.generale-des-eaux.com

http://www.suez-lyonnaise-eaux.fr

http:// www.bouygues.fr

Norge http://www.norvar.no

Spanien http://www.mma.es/2000.htm

Sverige http://www.slv.se/vatten/index.htm

________________________