1. Järnvägens gröna potential

Europaåret för järnvägen 2021 är en möjlighet att främja den europeiska tågtrafiken som ett rent, säkert och bekvämt transportsätt för alla. Europas järnvägstransporter är gröna – 81 % av tågkilometrarna i EU drivs redan med el – och har en låg klimatpåverkan, . Järnvägens potential utnyttjas dock inte till fullo, särskilt inte för gränsöverskridande resor. Enligt beräkningar står tågresor endast för omkring 10 % av den gränsöverskridande kollektivtrafiken i Europa.

Vi måste snarast börja utnyttja denna potential. I den europeiska gröna given och strategin för hållbar och smart mobilitet framhålls järnvägstransporternas viktiga roll för att göra EU:s mobilitetssystem grönare. I den gemensamma ekonomiska bedömning som ligger till grund för klimatmålsplanen för 2030 och strategin för hållbar och smart mobilitet undersöktes en rad möjliga vägar att minska växthusgasutsläppen från ekonomin som helhet med minst 55 % fram till 2030 och att uppnå klimatneutralitet senast 2050. Det alternativ som betraktas som centralt handlar om att kombinera koldioxidprissättning och särskilda åtgärder som stöder multimodal mobilitet och investeringar i hållbara, säkra och smarta transporter. Om dessa åtgärder genomförs skulle trafiken med höghastighetståg fördubblas fram till 2030 och tredubblas senast 2050. Ett annat mål för strategin är att göra tidtabellsbaserad kollektivtrafik inom EU på sträckor som är kortare än 500 km koldioxidneutrala. Det understryks också att ingen bör hamna på efterkälken: Det är av avgörande betydelse att mobiliteten är tillgänglig och ekonomiskt överkomlig för alla och att landsbygdsområden och avlägset belägna områden får bättre förbindelser.

Denna handlingsplan för att stärka långväga och gränsöverskridande persontrafik på järnväg är ett tecken på kommissionens vilja att arbeta för att uppnå dessa ambitiösa mål. Den utgör en konkret färdplan med åtgärder som ska vidtas främst under de kommande två åren. När alla åtgärder har genomförts kommer gränsöverskridande järnvägstransporter att bli ett mycket mer attraktivt alternativ för långväga resor för många av Europas invånare.

Den inre marknaden är en av EU:s hörnstenar och har en direkt positiv inverkan på konsumenter, företag och offentliga organ. Den har också gynnat tågresenärerna genom att ge dem tillgång till fler och mer innovativa tågtjänster till attraktivare priser. EU:s befintliga regelverk och politiska ram för järnvägen ger medlemsstaterna och sektorn en rad verktyg och möjligheter för att genomföra det gemensamma europeiska järnvägsområdet, undanröja hinder och öppna upp marknaden för nya aktörer och tjänster. De milstolpar i strategin för hållbar och smart mobilitet som handlar om att öka antalet passagerare som färdas med höghastighetståg kan endast uppnås med hjälp av ytterligare investeringar från EU:s, medlemsstaternas, järnvägssektorns och privata investerares sida. Tjänsterna kan förbättras genom att man tar hänsyn till järnvägsnätets europeiska dimension, planerar kapaciteten och gör tågbiljetter billiga och lätta att hitta, inbegripet som en del av en bekväm multimodal resa. Den fria rörligheten över gränserna är en av de viktigaste landvinningarna för den europeiska integrationen och den måste säkerställas när vi nu tar itu med det akuta behovet av att göra transporterna mer hållbara.

2. Att trappa upp insatserna i järnvägssektorn

Just nu pågår ett nödvändigt förändringsarbete för att förbättra den långväga gränsöverskridande tågtrafiken i EU. Nu är det dags att trappa upp dessa insatser. Mellan 2001 och 2016 lades det fram fyra lagstiftningspaket för järnvägstransporter som skapade ett gynnsamt EU-regelverk för järnvägen genom att gradvis öppna järnvägsmarknaderna för konkurrens, främja driftskompatibilitet mellan nationella järnvägsnät och erbjuda gynnsamma villkor för utveckling av ett gemensamt europeiskt järnvägsområde där konkurrens och harmonisering av regler används för att utöka och förbättra tjänsteutbudet för resenärer. För att göra priset på tågbiljetter mer överkomligt behöver verksamheten optimeras och digitaliseras. Det behövs också konkurrens för att säkerställa ett utbud som är bättre anpassat till kundernas behov, tjänster av högre kvalitet och priskonkurrens. Öppnandet av marknaden för gränsöverskridande trafik 2010 och för inhemsk trafik 2020 var viktiga steg i denna riktning.

Detta åtföljdes av ett mycket omfattande fortsatt investeringsstöd från EU för utveckling av det transeuropeiska transportnätet (TEN-T) samt för forskning och innovation. Under 2014–2020 investerade kommissionen tillsammans med den privata sektorn över 900 miljoner euro genom det gemensamma företaget Shift2Rail. Företaget stödde över 100 projekt för avancerade, innovativa lösningar som kan skapa framtidens järnvägssystem för persontrafik. Under samma period delades bidrag på omkring 16,5 miljarder euro ut till över 400 järnvägsprojekt genom Fonden för ett sammanlänkat Europa (FSE). Dessa projekt gällde viktiga gränsöverskridande förbindelser, nya passagerar- och godslinjer, uppgradering och elektrifiering av nätet samt digitalisering av nätet genom det europeiska trafikstyrningssystemet för tåg (ERTMS).

Viktiga siffror för internationella gränsöverskridande tågresor i EU Mellan 2001 och 2018 ökade antalet passagerarkilometrar på järnväg i EU-27 från 339,9 till 407,2 miljarder. Andelen resor som gjordes med höghastighetståg ökade betydligt, från 19,2 % till 31 %, vilket nästan var en fördubbling från 65 till 126 miljarder passagerarkilometrar. Järnvägens andel av alla transportsätt, mätt i passagerarkilometrar, ökade något, från 6,7 % till 6,9 %. Andelen för personbilar, motordrivna tvåhjulingar och bussar minskade, medan flygets andel ökade från 6,1 % till 9,6 %. Mellan 2007 och 2018 ökade antalet gränsöverskridande passagerarkilometrar från 20 till 28 miljarder (+40 %). Detta är dock bara omkring 7 % av alla passagerarkilometrarna på järnväg. Omfattningen på den långväga gränsöverskridande järnvägstrafiken i Europa har inte förändrats särskilt mycket sedan 2001, med omkring 4 500 tågpar per vecka. Under denna period minskade nattågstrafiken med 65 % medan trafiken med höghastighetståg ökade med 95 %. Dessutom minskade antalet trafikerade sträckor. I stället lades tonvikten på mer frekventa tjänster på de mest trafikerade sträckorna.

Covid-19-pandemin slog hårt mot järnvägssektorn under 2020 och 2021. Antalet passagerarkilometrar på järnväg minskade med 75 % i EU under andra kvartalet 2020 jämfört med samma period 2019 och återhämtade sig något under de följande kvartalen (–38 % respektive –56 % under tredje och fjärde kvartalet). Nationella stödåtgärder lyckades endast till viss del motverka krisens negativa effekter. Järnvägsföretag som bedriver kommersiell verksamhet utan subventioner och som tillhandahåller tjänster på grundval av s.k. öppet tillträde visade sig vara särskilt sårbara.

I detta sammanhang ger faciliteten för återhämtning och resiliens en unik möjlighet att förnya järnvägarna och göra nya investeringar på området, eftersom den förväntas bidra med närmare 50 miljarder euro i extra finansiering till järnvägarna.

Det finns både ett behov av och en vilja till kraftfullare åtgärder när det gäller persontrafik på järnväg. Medlemsstaterna har bland annat visat sitt engagemang genom sin plattform för internationell persontrafik på järnväg och genom att presentera konceptet ”Trans-Europe Express 2.0”. I juni 2021 uppmanade rådet till fortsatt utveckling av persontrafiken på järnväg i EU. Den senaste Eurobarometern om dagliga och långväga resor bekräftar att EU-invånarna är redo att byta till ett mer hållbart transportsätt för långa sträckor, förutsatt att de når sin destination lika snabbt (37 %) eller till ett liknande pris (36 %) jämfört med sitt vanliga transportsätt. I Europaparlamentets resolution av den 15 januari 2020 om den europeiska gröna given betonas”att det gemensamma europeiska järnvägsområdet är en nödvändig förutsättning för trafikomställningen” och att det finns ett behov av att ”skapa lika tillgång till offentliga järnvägstransporter i hela EU och göra järnvägsresandet attraktivare”. På förslag av kommissionen utsågs 2021 till Europaåret för järnvägen, vilket gav upphov till förväntningar som nu måste infrias.

3. Åtgärder för att stärka den långväga och gränsöverskridande persontrafiken på järnväg

När det gäller persontrafik på järnväg har marknaden för gränsöverskridande tjänster varit öppen sedan 2010 och marknaden för inhemska tjänster sedan december 2020. Aktörer som tillhandahåller tjänster på grundval av öppet tillträde kan fritt erbjuda sina tjänster, förutsatt att de inte äventyrar livskraften hos den befintliga allmänna trafiken. Järnvägsföretagens erfarenheter och senaste uttalanden visar att långväga trafik och höghastighetstrafik, inklusive nattåg, ofta kan bedrivas på ett lönsamt sätt med öppet tillträde. Införandet av konkurrens på höghastighetssträckor i Italien och Spanien samt på konventionella sträckor i Tjeckien, Slovakien och Sverige har resulterat i mer attraktiva tjänster, ofta till lägre priser och med ett ökat antal passagerare.

När det gäller förbindelser eller nät där marknaden (ännu) inte kan eller vill erbjuda tjänster som anses nödvändiga för konnektiviteten eller på annat sätt önskvärda för samhället, kan de behöriga myndigheterna införa en allmän trafikplikt och tilldela avtal om allmän trafik till järnvägsföretag i enlighet med förordning (EG) nr 1370/2007 om kollektivtrafik på järnväg och väg (förordningen om allmän trafikplikt på land) . Allmän trafikplikt kan endast införas när aktörer som tillhandahåller tjänster på grundval av öppet tillträde inte tillhandahåller tjänsterna på den nivå och med den kvalitet som de behöriga myndigheterna anser nödvändig.

Oavsett om tjänsterna tillhandahålls med öppet tillträde eller enligt allmän trafikplikt finns det fortfarande tekniska, operativa och rättsliga hinder för järnvägssektorns utveckling och för marknadstillträdet. Kommissionen genomförde därför en studie där man identifierade nedanstående åtgärder för att undanröja hinder för den fortsatta utvecklingen av långväga och gränsöverskridande persontrafik på järnväg.

3.1 Bättre genomförande av EU:s järnvägsregelverk och påskyndad driftskompatibilitet

För att uppnå harmonisering av regler och skapa en öppen marknad är det viktigt att säkerställa att EU:s befintliga regelverk genomförs på ett fullständigt och korrekt sätt. Kommissionen kommer, tillsammans med medlemsstaterna, att fortsätta arbeta för att EU:s järnvägsregelverk ska genomföras och tillämpas på ett korrekt och fullständigt sätt, inbegripet att avskaffa eventuella överflödiga nationella bestämmelser. Tekniska och operativa hinder som beror på användningen av olika system hindrar den gränsöverskridande trafiken och ökar kostnaderna. I detta sammanhang är införandet av det europeiska trafikstyrningssystemet för tåg (ERMTS) av yttersta vikt för att skapa fördelar för resenärerna.