SV    SV SV 
 
SV    SV  EUROPEISKA KOMMISSIONEN 
Bryssel den 20.7.2010 
SEK(2010) 851 
  
ARBETSDOKUMENT FRÅN KOMMISSIONENS AVDELNINGAR 
SAMMANFATTNING AV KONSEKVENSANALYSEN  
 
 
Följedokument till  
  
Förslag till rådets förordning om statli gt stöd för att underlätta nedläggning av 
kolgruvor som inte är konkurrenskraftiga 
  
{KOM(2010) 372 slutlig} 
{SEK(2010) 850} 
 
 
SV 2   SV INNEHÅLLSFÖRTECKNING 
1. Inledning ..................................................................... Error! Bookmark not defined.  
2. Problembeskrivning .................................................... Error! Bookmark not defined.  
2.1. Sannolik nedläggning av kolgr uvor i flera medlemsstater........ Error! Bookmark not 
defined.  
2.2. De sociala konsekvenser na av gruvnedläggningar ..... Error! Bookmark not defined.  
2.3. Miljökonsekvenserna av gruvnedläggningar .............. Error! Bookmark not defined.  
2.4. Energiförsörjningstryggheten i EU påverkas endast marginellt Error! Bookmark not 
defined.  
3. Mål .............................................................................. Error! Bookmark not defined.  
4. Alternativen................................................................. Error! Bookmark not defined.  
5. Konsekvensanalys....................................................... Error! Bookmark not defined.  
5.1. Alternativ 1: huvudscenariot – allm änna regler om statligt stöd ..... Error! Bookmark 
not defined.  
5.2. Alternativ 2: Kommissionens riktlinjer....................... Error! Bookmark not defined.  
5.3. Alternativ 3: produktionsstöd...................................... Error! Bookmark not defined.  
5.4. Alternativ 4: stöd för att täcka excep tionella kostnader (ärvda åtaganden)........ Error! 
Bookmark not defined.  
5.5. Alternativ 5: en kombinati on av alternativ 3 och 4..... Error! Bookmark not defined.  
5.6. Alternativ 6: den nuvarande kolförordningen förlängs med tio år... Error! Bookmark 
not defined.  
6. Jämförelse av alternativen........................................... Error! Bookmark not defined.  
1. INLEDNING  
Stödet till stenkolsindustrin i EU regleras av et t sektorspecifikt rättsl igt instrument: rådets 
förordning (EG) nr 1407/2002 av den 23 juli 2002 om statligt stöd till kolindustrin (nedan kallad kolförordningen ).  
Förordningen är endast tillämplig på stenkol. A ndra typer av kol, t.ex. brunkol, omfattas av de 
allmänna EU-reglerna om statligt stöd. 
 
SV 3   SV 2. PROBLEMBESKRIVNING  
2.1. Sannolik nedläggning av kolgruvor  i flera medlemsstater  
Kolförordningen upphör att gälla den 31 decembe r 2010. Utan ny rättslig ram som möjliggör 
beviljande av vissa typer av statligt stöd till kolindustrin kan medlemsst aterna endast bevilja 
stöd enligt de allmänna regler för st atligt stöd som gäller alla sektorer.  
Jämfört med kolförordningen minskar de allmä nna reglerna om statligt stöd avsevärt 
möjligheterna att ge stöd till koli ndustrin särskilt, men inte enba rt, vad gäller produktionsstöd. 
Enligt en nyligen genomförd undersökning1 har dock vissa medlemsstater mycket höga 
produktionskostnader jämfört med nuvarande och beräknade världs marknadspriser, och därför 
är deras stenkolsproduktion olöns am och kommer högst sannolikt at t förbli det. Framför allt 
Tyskland, Rumänien och Spanien är utsatta. Ko lgruveindustrin i Ungern och Slovakien kan 
emellertid också förlora sin konkurrenskraft. Det finns en risk för att kolgruvor i dessa länder 
läggs ned när kolförordningen upphör att gälla. 
2.2. De sociala konsekvenser na av gruvnedläggningar  
Om den nuvarande politiken fortsätter kommer 27  000 gruvarbetare fortfara nde att ha arbete i 
Tyskland och Spanien år 2010, men de kan förl ora sina arbeten om inget produktionsstöd 
beviljas. I Rumänien, Ungern och Slovakien kan ytterligare 15 000 gr uvarbetsplatser vara 
hotade när stödet upphör. Om arbetsplatser i närl iggande branscher tas med i beräkningen kan 
upp till 100 000 arbetstillfällen – 42 000 inom kolindustrin och mer än 55 000 i 
närliggande branscher – vara hotade . 
I regel påverkar de förlorade arbetstillf ällena enbart i begränsad utsträckning 
arbetslöshetssiffrorna på EU -nivå och nationell nivå, men i vissa kolgruvedistrikt kan 
konsekvenserna bli mycket kännbara , särskilt i Tyskland, Spanien och Rumänien. Om 
gruvor som saknar konkurrenskraft läggs ned omedelbart översvämmas den regionala 
arbetsmarknaden av uppsagda gruvarbetare  som inte kan hitta nytt arbete i andra 
branscher tillräckligt snabbt och därför  riskerar att bli långtidsarbetslösa. 
2.3. Miljökonsekvenserna av gruvnedläggningar  
När kolgruvor läggs ned upphör de negativa miljökonsekvenserna i gruvornas 
omedelbara närhet . dvs. konsekvenserna för landskaps bild och biodiversitet samt för 
grundvatten och jordpackning i underjordiska gr uvor och de negativa miljöeffekterna av 
gruvavfall. När gruvor läggs ned blir det emellertid också nödvändigt att rengöra och 
rehabilitera gruvanläggninga rna, och finansieringen av  detta måste garanteras. 
När det gäller den mer globala aspekten på utsläpp av växthusgaser är det osäkert 
vilken effekt gruvnedläggningar har i det sammanhanget . Vid gruvdrift frigörs metan, 
som är en starkt verkande växthusgas, men en del medlemsstater som bedriver kolutvinning 
har en högt utvecklad teknik för avskiljni ng av metan. Dessutom ökar osäkerheten när 
utsläppen i samband med koldriv en energiproduktion tas i beak tande, eftersom utsläppen av 
växthusgaser är ett globalt och inte lokalt problem. 
                                                 
1 En utvärdering av behovet av statligt stöd till kolindustrin, Ecorys, december 2008, undersökning 
genomförd åt Europeiska kommissionen, se 
http://ec.europa.eu/energy/coal/consultations/2009_07_15_en.htm 
 
SV 4   SV Det är högst sannolikt att inhemskt kol kommer att ersättas av importerat kol vid 
koldrivna kraftverk . Det innebär att den tota la utsläppseffekten bero r på hur mycket utsläpp 
av växthusgaser som orsakas av kolbrytning i tr edjeland och koltransporter till EU. Den totala 
energimixen i EU påverkas endast i begränsa d utsträckning, åtminstone på kort och medellång 
sikt. 
2.4. Energiförsörjningstryggheten i EU påverkas endast marginellt 
Under det offentliga samråd som föregick denna konsekvensanalys hävdade de berörda 
aktörerna inom kolbranschen att subventio nerat kol är nödvändigt för att garantera 
försörjningstryggheten, eftersom importberoend et minskar och energikällornas geografiska 
spridning ökar om det finns kolgruvor i Europa.  
Det subventionerade stenkolets obetydliga bidrag till den totala energimixen i EU 
begränsar  dock kraftigt möjligheterna för att sådant stöd ska kunna kompensera för 
avbrott i leveranserna . Stenkol används som energikälla för endast 5,1 % av elproduktionen 
i EU. Om man endast beaktar stöd för att täck a förlorad produktion minskar siffran till 1,4 % 
(även om siffran kan vara högre i vissa medlemsstater). 
Dessutom förefaller sannolikheten för avbrott i leveranserna av importerat stenkol vara 
ganska begränsad eftersom världsmarknaden  för kol har visat större stabilitet än 
marknaderna för andra energikällor . Stenkol kan importeras från flera olika länder. 
Världshandelsvolymen för stenkol har ökar med 7 % per år i genomsnitt sedan år 2000. En kraftig kapacitetsökning i flera länder, t. ex. Indonesien och Ryssland, tyder på att 
världshandeln kan förväntas fort sätta att öka snabbt även i fr amtiden. Med tanke på hur liten 
andel av elektriciteten som produceras med su bventionerat kol är det tveksamt om ett nytt 
instrument för statligt stöd kan bidra till att lösa problem med försörjningstryggheten. 
Undersökningar visar att det är effektivare att lagra importerat kol än att subventionera 
inhemsk stenkolsproduktion som botemed el mot tillfälliga flaskhalsar. 
3. M
ÅL 
De mer övergripande, horisontella målen för kommissionen när det gäller kol och statligt stöd 
kan härledas från den strategiska energiöversynen2 (som har godkänts av Europeiska rådet 
och ministerrådet), handlingsplanen för statligt stöd3 och miljöhandlingsprogrammet 
2002–20124: Kommissionen vill tillämpa övergripande re gler för statligt stöd inom så många 
sektorer som möjligt, och i energipolitiskt hänseende förespråkar den en utveckling mot förnybara energikällor och en ekologiskt hållbar användning av  inhemska energikällor.  
Obegränsat statligt stöd till kol brytning ligger inte i linje me d kommissionens övergripande 
politiska mål, särskilt när det motverkar insats er för att öka konkurrenskraften eller främja en 
utveckling mot förnybara energi källor, även om konkurrensen på verkas i ganska begränsad 
                                                
 
2 Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala 
kommittén samt Regionkommittén - Andra strategiska energiöversynen: En handlingsplan för 
energitrygghet och energisolidaritet , 13.11.2008, KOM(2008) 781 slutlig. 
3 KOM(2005) 107 slutlig, finns tillgänglig på följande webbplats: 
http://ec.europa.eu/comm/competition/state_aid/others/action_plan/saap_en.pdf . 
4 Europaparlamentets och rådets beslut nr 1600/2002/EG av den 10 juli 2002 om fastställande av 
gemenskapens sjätte miljöhandlingsprogram (EGT L 5, 10.9.2002, s. 1) – se artikel 5.2. 
 
SV 5   SV omfattning5. Samtidigt kan dock nedläggningen av gr uvor som inte är konkurrenskraftiga få 
sociala och ekologiska konse kvenser som måste åtgärdas. 
Kommissionens stödpolitiska mål , som det definieras i denna konsekvensanalys, är att 
minimera de eventuella negativa effektern a av gruvnedläggningar som kan bli följden 
om stöd fasas ut, med särskild hänsyn till sociala och ekologiska aspekter samtidigt som 
snedvridningen av konkurrensen på den inre marknaden minimeras . 
4. ALTERNATIVEN  
Följande fem alternativ har bedömts: 
(1) Alternativ 1: huvudscenariot 
Enligt huvudscenariot kommer kommissionen inte  att föreslå något nytt sektorspecifikt 
rättsligt instrument som ska er sätta kolförordningen nä r den upphör att gälla. Endast allmänna 
regler för statligt stöd kommer att gäll a inom stenkolssektorn från och med 2011.  
(2) Alternativ 2: Kommi ssionens riktlinjer 
Alternativ 2 innebär att kommissionen på gr undval av artikel 107.3 c i EUF-fördraget antar 
liknande riktlinjer som för varvs- och stålindus trin. Riktlinjerna skulle ge medlemsstaterna 
möjlighet att bevilja begränsat stöd i form av nedläggningsstöd till kolgruveföretag för att 
kompensera dem för ersättningar de har betalat till arbetstaga re som sagts upp eller gått med 
på förtidspension på grund av gruvnedläggning ar samt för kostnader för rådgivning och 
omskolning av sådana arbetstagare. Stödet kan också omfatta kostnader för att avsluta 
löpande avtal (för högst sex måna der) eller kostnader för att säga  upp sådana avtal, beroende 
på vilka kostnader som är lägre. Dessutom kan det täcka utgifter för omedelbar rengöring och 
rehabilitering av produktionsanläggningarna. 
Dessa riktlinjer skulle upphöra a tt gälla i slutet av 2013 eftersom  stödåtgärderna endast skulle 
avse kolgruvor som läggs ned med anledni ng av att kolförordni ngen upphör att gälla. 
(3) Alternativ 3: Rådsförordning som tillåter tidsbegränsat driftsstöd (nedläggningsstöd) 
Alternativ 3 innebär att kommissi onen lägger fram ett förslag ti ll rådsförordning med stöd av 
artikel 107.3 e i EUF-fördraget. Förordninge n ger medlemsstaterna möjlighet att bevilja 
driftsstöd för att täcka nuvarande produktionsförluster, om det står  klart att stödet ska trappas 
ned gradvis och åtföljer en kontrollerad avveck ling av verksamheten som ett led i en väl 
utarbetad nedläggningsplan (som enbart avser be fintliga gruvor). Det skulle göra det möjligt 
att successivt fasa ut driftsstödet under en peri od på högst tio år och senast år 2020 och att 
trappa ned det med minst 10 % per år. 
(4) Alternativ 4: En rådsförordning som tillåter stöd för att täcka extraordinära kostnader 
(ärvda åtaganden och miljöansvar). 
                                                 
5 Ett av villkoren i den nuvarande kolförordningen är a tt subventionerat kol inte får påverka elpriserna (se 
artikel 4 c och 4 e i kolförordningen och bilaga 3 till denna). 
 
SV 6   SV Alternativ 4 innebär att kommissi onen lägger fram ett förslag ti ll rådsförordning med stöd av 
artikel 107.3 e i EUF-fördraget. Tack vare denna förordning skulle medlemsstaterna kunna 
bevilja stöd för de sociala och miljörelaterade  kostnaderna i samband med nedläggningen av 
kolgruvor, t.ex. sociala förmåner och kostnader  i samband med rehabiliteringen av tidigare 
kolgruveanläggningar enligt bilagan til l den nuvarande kolförordningen. 
(5) Alternativ 5: En kombina tion av alternativ 3 och 4. 
Alternativ 5 innebär att kommissionen med stöd av artikel 107.3 e i EUF-fördraget lägger 
fram ett förslag till rådsförordning som ger medlemsstaterna möjlighet att bevilja både nedläggningsstöd (som i alternativ 3) och stöd för att täcka extraordin ära kostnader (som i 
alternativ 4). 
(6) Alternativ 6: den nuvarande kolförordningen förlängs med tio år 
I linje med det alternativ som de flesta berörda aktörer föredrar skulle kommissionen i 
alternativ 6 föreslå för rådet att rådets fö rordning (EG) nr 1407/2002 i sin nuvarande lydelse 
förlängs med tio år, dvs. till slutet av 2020. Detta  avviker från alternat iv 5 på följande punkter: 
– Produktionsstöd skulle kunna godkännas på grundval av ar tikel 5.3 om driften av 
de berörda produktionsenhetern a ingår i en plan för til lgång till kolreserver. Då 
skulle inte nedläggningen av dessa gruvor vara förenat med några villkor. 
– Produktionsstödet skulle behöva trappas ned su ccessivt för att resultatet ska bli en 
betydande minskning, men någon bestämd mins kningssats skulle inte föreskrivas. 
– Stöd till nyinvesteringar på högst 30 % av de totala investeringskostnaderna skulle 
kunna beviljas. 
5. K
ONSEKVENSANALYS  
5.1. Alternativ 1: huvudscenariot – a llmänna regler om statligt stöd 
Huvudscenariot har redan beskrivits i avsnitt 2. Övriga alternativ bedöms med huvudscenariot 
som referens.  
5.2. Alternativ 2: Kommissionens riktlinjer 
Effekten av alternativ 1 skiljer sig inte väse ntligt från alternativ 2. Om medlemsstaterna 
beviljar stöd på det sätt som tillåts i alternativ 2 leder det till samma produktionsbortfall och lika många arbetsplatser går förlorade. Skillnaden är att alternativ 2 gör det möjligt att lägga ned en gruva i god ordning och t.o.m. skjuta  upp nedläggningen med några månader så att 
löpande avtal kan slutföras. Det blir då lättar e att beakta nedläggningens sociala aspekter och 
de berörda arbetstagarna kan ges mer direkt stöd i form av omskolning, rådgivning osv. (som 
går längre än vad lagen föreskriver). Kostnade r för miljöansvar kan finansieras bättre under 
själva nedläggningsfasen. 
5.3. Alternativ 3: produktionsstöd 
Skulle medlemsstaterna överväga att bevi lja produktionsstöd för att därmed täcka 
rörelseförluster kan stödet uppr ätthålla driften vid gruvor som inte är konkurrenskraftiga. Det 
 
SV 7   SV skulle inte rädda permanenta arbetsplatser, men det skulle möjliggöra en successiv minskning 
av personalstyrkan och ge tid att beakta pe rsonalens åldersstruktur (förtidspension och 
pension), naturlig avgång (arbetstagare som slut ar ersätts inte) och de anställdas kompetens 
(omskolning till andra typer av verksamhet). Med hjälp av detta stöd kan man minska produktionen vid gruvor som saknar konkurrenskraf t genom att minimera antalet direkta 
uppsägningar och vidta maximalt med åtföljande åtgärder för att ompl acera anställda till 
andra uppgifter. 
De direkta negativa miljökonsekvenserna komme r att fortsätta så lä nge som kolproduktionen 
fortsätter, men eftersom importerat kol i stor omfattning ersätter inhe mskt kol förblir det 
osäkert hur utsläppen av växthusgaser påve rkar miljön. En successiv nedläggning kan dock 
underlätta förebyggande åtgä rder för landskapsskydd. 
Erfarenheterna av ekonomisk och regional om ställning har visat att arbetsmarknaden 
lättare kan absorbera de uppsagda arbetsta garna om uppsägningarna är spridda över 
en längre tid.  Det blir lättare att genomföra progr am för rådgivning och omskolning och man 
undviker att en stor del av de tidigare gruvarb etarna glider in i långtidsarbetslöshet. 
5.4. Alternativ 4: stöd för att täcka excep tionella kostnader (ärvda åtaganden) 
Detta alternativ ger medlemsstaterna möjlighe t att säkerställa finansieringen av sociala 
åtaganden (omskolning, pensioner osv.) och m iljöåtaganden (rengöring och rehabilitering), 
t.ex. i samband med en succe ssiv nedläggning av kolgruvor. 
Sådant stöd kan bidra till att hindra att gruvbolaget för över re surser från andra, potentiellt 
konkurrenskraftiga gruvanläggningar ti ll de gruvor som ska läggas ned. 
5.5. Alternativ 5: en kombination av alternativ 3 och 4 
Vid successiv nedläggning av kolgruvor är det sannolikt att stöd för ärvda åtaganden behövs 
samtidigt som andra typer av stöd, främst driftsstöd. 
Konsekvenserna för produktion och sysselsättni ng vore i hög grad desa mma som i alternativ 
3, men tack vare alternativ 5 skulle man bä ttre kunna garantera a tt ärvda åtaganden på 
miljöområdet och det sociala området fullgörs under utfasningsperioden.  
5.6. Alternativ 6: den nuvarande kolf örordningen förlängs med tio år 
Vid en enkel förlängning av förordningen skulle det stöd som beviljas för närvarande kunna 
förlängas. Detta alternativ skulle kunna göra det möjligt för medlemsstaterna att göra avsteg 
från det politiska målet genom att helt enke lt fortsätta att ge pr oduktionsstöd till icke-
konkurrenskraftiga gruvor utan tydligt åtaga nde om nedläggning. Det innebär att samma 
gruvföretag fortfarande kan sakna konkurrenskraft när förordningen upphör att gälla nästa 
gång om tio år. Det underliggande problemet me d att företagen saknar konkurrenskraft skulle 
bara skjutas upp, inte lösas. 
Investeringsstöd, som vore tillåtet enligt detta alternativ, skulle inte bidra till de aktuella 
politiska målen då det inte kan ses som en  åtföljande åtgärd vi d nedläggning av gruvor. 
Investeringsstöd främjar snarare utveckling av ny verksamhet eller större effektivitet, två 
aspekter som ingendera är relevant när det gäll er att mildra effekterna av en nedläggning av 
en kolgruva. 
 
SV 8   SV 6. JÄMFÖRELSE AV ALTERNATIVEN  
Bedömningen av de olika alternativen ger en kontr asterande bild av vilken effekt de skulle få: 
Ur ekonomisk synvinkel  förefaller alternativ 2 (riktlinjerna) vara att föredra framför 
huvudscenariot när det gälle r att lindra de ekonom iska konsekvenserna i de mest berörda 
regionerna och branscherna. 
Ur social synvinkel  erbjuder alternativ 5 de bästa mö jligheterna att mildra de negativa 
konsekvenserna av gruvnedläggningarna, särs kilt eftersom de är koncentrerade till ett 
avgränsat geografiskt område. 
Ur miljösynvinkel är resultaten mer osäkra. Miljön i gruvornas omedelbara närhet skulle 
säkert vinna på att produktionen upphör omedelba rt eller nästan omedelbart (alternativ 1, 2 
och 4), men bilden blir otydligare när det gäll er de totala utsläppen av växthusgaser, om 
utsläppen från den kol som elproducenter bränne r tas med i beräkningen. Denna osäkerhet är 
en följd av att inhemskt kol i så hög grad byts ut mot importerat kol. Även om kolet inte byts 
ut fullständigt beror skillnaden mellan de olika alternativen på hur den nationella politiken 
läggs upp när det gäller att främja en övergång till andra energikällor. 
På det hela taget framstår alternativ 2 och 5 som lämpli gast för att uppnå de stödpolitiska 
målen för kolsektorn . Vilketdera av dessa båda alternativ som slutligen väljs beror på hur 
stor vikt beslutsfattarna fäst er vid de ekonomiska aspekterna å ena sidan och de sociala 
aspekterna å andra sidan. 
Det bör noteras att de olika alternativ som be dömts har jämförts under antagande om att de 
berörda medlemsstaterna faktiskt skulle bevilj a stöd på det sätt som respektive alternativ 
tillåter. Sektorspecifika regler om statligt stöd ger endast en möjlighet – inte en skyldighet – 
att bevilja statligt stöd. Konsekve nsanalysen kan inte föregripa de beslut om statligt stöd som 
medlemsstaterna kommer att fatta.