A4-0313/97

Resolution om kommissionens grönbok «Ett partnerskap för en ny arbetsorganisation» (KOM(97)0128 - C4-0187/97)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

- med beaktande av grönboken KOM(97)0128 - C4-0187/97,

- med beaktande av kommissionens vitbok «Tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning» (KOM(93)0700 - C4-0509/93),

- med beaktande av kommissionens meddelande «Den sociala trygghetens framtid - en ram för en europeisk debatt» (KOM(95)0466 - C4-0524/95) och kommissionens rapport om social trygghet i Europa 1995 (KOM(95)0457 - C4-0518/95).

- med beaktande av kommissionens vitbok om utbildning «Lära och lära ut - på väg mot kunskapssamhället» (KOM(95)0590 - C4-0597/95),

- med beaktande av kommissionens rapport till rådet och Europaparlamentet «Den demografiska situationen i Europeiska unionen 1995" (KOM(96)0060 - C4- 0143/96),

- med beaktande av kommissionens grönbok «Leva och arbeta i informationssamhället - människan i centrum» (KOM(96)0389 - C4-0522/96),

- med beaktande av kommissionens meddelande om lika möjligheter för funktionshindrade personer - En ny handikappstrategi för Europeiska gemenskapen (KOM(96)0406 - C4-0582/96),

- med beaktande av sin resolution av den 13 juli 1995 om en sammanhållen sysselsättningsstrategi för Europeiska unionen ((EGT C 249, 25.9.1995, s. 143.)),

- med beaktande av sin resolution av den 18 september 1996 om förkortning och anpassning av arbetstiden ((EGT C 320, 28.10.1996, s. 97.)),

- med beaktande av sin resolution av den 28 november 1996 om kommissionens rapport om sysselsättningen i Europa 1996 och meddelandet från kommissionen om «Insatser för sysselsättningen - en förtroendepakt» ((EGT C 380, 16.12.1996, s. 84.)),

- med beaktande av sin resolution av den 19 februari 1997 om kommissionens meddelande «Den sociala trygghetens framtid - en ram för en europeisk debatt» och om rapporten från kommissionen om social trygghet i Europeiska unionen 1995 ((EGT C 85, 17.3.1997, s. 63.)),

- med beaktande av sin resolution av den 11 mars 1997 om kommissionens grönbok «Leva och arbeta i informationssamhället - människan i centrum» ((EGT C 115, 14.4.1997, s. 36.)),

- med beaktande av sin resolution av den 12 mars 1997 om kommissionens vitbok om utbildning «Lära och lära ut - på väg mot kunskapssamhället» ((EGT C 115, 14.4.1997, s. 85.)),

- med beaktande av sin resolution av den 14 mars 1997 om kommissionens rapport till rådet och Europaparlamentet om den demografiska situationen i Europeiska unionen 1995 ((EGT C 115, 14.4.1997, s. 238.)),

- med beaktande av sin resolution av den 11 april 1997 om kommissionens meddelande om lika möjligheter för funktionshindrade personer ((EGT C 132, 28.4.1997, s. 313.)),

- med beaktande av sin resolution av den 19 november 1997 om kommissionens förslag till rådets direktiv om ramavtalet om deltidsarbete undertecknat av UNICE, GEEP och EFS ((Del II.6, protokollet från detta datum.)),

- med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och socialfrågor och yttrandet från utskottet för kvinnors rättigheter (A4- 0313/97), och med beaktande av följande:

A. Den nya grönboken välkomnas som ett viktigt tillskott i det europeiska arbetet för att stärka konkurrenskraften och sysselsättningen.

B. Inte enbart konkurrenskraften utan även den europeiska sociala modellen är i väsentligt avseende en följd av överläggningarna mellan arbetsmarknadens parter, bland annat om arbetsorganisationen.

C. Förnyelsen av den europeiska arbetsorganisationen drivs fram av förändringar inom marknader, samhället, den demografiska utvecklingen och de mänskliga resurserna, vilka påverkar och påverkas av ny produktionsteknologi, utveckling av nya produkter och former för service, globaliseringstrender och förverkligandet av den inre marknaden.

D. Det är oroväckande att takten i förnyelsen av arbetsorganisationen i Europa är långsam, och ligger väsentligt efter utvecklingen i såväl Japan som USA.

E. Erfarenheter visar att en framgångsrik förnyelse av arbetsorganisationen kräver ett långsiktigt åtagande och skapande av en atmosfär av förtroende, vilket understryker kravet på management hos företagen i avvägningen mellan kort- och långsiktiga intressen.

F. Förnyelse av arbetsorganisationen kräver en integrerad strategi där samordning av insatser, de mänskliga resurserna, marknaden och tekniken ses som delar i en helhet i förnyelsen.

G. Förnyelsen av arbetsorganisationen bör betraktas ur ett vitt perspektiv så att även förändringens kulturella och psykologiska dimension samt den historia som är förknippad med organisationsstrukturerna beaktas.

H. Tillvägagångssättet på grundval av «bästa förfaringssätt» erbjuder inte bara fördelar för arbetsmarknadens organisation utan är också efterföljansvärt vad gäller arbetsorganisationen.

I. Utgångspunkten för ansvaret för förnyelse av arbetsorganisationen bör primärt vara ett partnerskap på avtalsbasis mellan arbetstagare, arbetsgivare och deras representanter. I detta sammanhang påminns om parlamentets upprepade vädjan till rådet och kommissionen om att små och medelstora företag skall vara representerade i den europeiska sociala dialogen på ett lämpligt sätt

J. Ett partnerskap som även omfattar offentliga organ är nödvändigt för att skapa en nödvändig balans mellan flexibilitet och social trygghet vid förändring av arbetsorganisationen.

K. En ny arbetsorganisation kan inte skapas i syfte att uppnå ett enda mål, det vill säga en produktivitetsökning och en ökad flexibilitet för företagarna, utan den bör genomföras med målet att garantera arbetstagarnas rättigheter och höja eller bevara sysselsättningsnivån, och måste sålunda alltid vara resultatet av förhandlingar mellan båda parter.

L. Ett partnerskap som även omfattar offentliga organ innebär att söka lösningar som anpassar skattesystem, socialförsäkringssystem, arbetsrätt, arbetsmarknadspolitik, den offentliga sociala infrastrukturen, utbildningssystem, gemenskapsprogram samt gemenskapsinitiativ på strukturområden samt medverkan till ökad kunskap och kunskapsspridning, i syfte att stimulera en ökad grad av förnyelse av arbetsorganisationen.

M. Arbetstiden är av betydelse för arbetsorganisationen, vilket även gäller de områden och den verksamhet som hittills varit uteslutna från direktivet om arbetstiden och för vilka europeiska miniminormer likaså bör fastställas.

1. Parlamentet uppmanar kommissionen beträffande det fortsatta arbetet att:

a) lägga fram förslag på de områden som rör förnyelse av arbetsorganisationen i en särskild vitbok alternativt i ett kommande socialt handlingsprogram;

b) vara med om att skapa förutsättningar för ett partnerskap om förnyelse av arbetsorganisationen mellan de europeiska parterna på arbetsmarknaden, samt att i detta sammanhang även undersöka förutsättningarna för ett partnerskap på bransch- eller sektorsnivå;

c) överväga möjligheterna att stärka samverkan mellan medlemsstaternas existerande organ för förbättring av arbetsorganisationen, varvid det informella nätverket ¨Acteur Group¨ och Europeiska fonden för förbättring av levnads- och arbetsvillkor bör ses som naturliga beståndsdelar i samverkan, som ett led i att utveckla kunskaper om förnyelse av arbetsorganisationen samt som ett led i ett ökat erfarenhetsutbyte mellan medlemsstaterna,

d) återkomma till parlamentet med en sammanställning av de synpunkter som framkommit i debatten om grönboken, samt med information om hur kommissionen anser att det fortsatta arbetet för att främja en förnyelse av den europeiska arbetsorganisationen bör utformas,

2. uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att i förslagen om genomförande av bestämmelserna i direktiv 93/104/EEG ((EGT L 307, 13.12.1993, s. 18.)) om arbetstidens förläggning i vissa avseenden, i artikel 18.5 i detta direktiv, uppmärksamma arbetsorganisationens modernisering från arbetstidens synpunkt,

3. uppmanar gemenskapen och medlemsstaterna att i större utsträckning medverka till att stimulera en väsentligt ökad omfattning av det livslånga lärandet, varvid anpassningar i skattesystem, socialförsäkringar, arbetsmarknadspolitik och lagstiftning (bland annat i fråga om rätten till studieledighet) bör beaktas, samt att dessa anpassningar står i överensstämmelse med de prioriteringar som är nödvändiga för att nå grupper som inte i tillräcklig utsträckning omfattas av vidareutbildningsinsatser,

4. uppmanar kommissionen att överväga förutsättningarna för att genom den sociala dialogen medverka till att överenskommelser träffas om det livslånga lärandet,

5. anser att en förändring av strukturfonderna bör medverka till att stärka utvecklingen av nya tillväxtsektorer snarare än att bidra till att bevara gamla strukturer; uppmanar därför kommissionen att i den pågående översynen av strukturfonderna beakta behovet av att stärka det livslånga lärandet och förnya arbetsorganisationen,

6. uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att vidta en översyn så att mål 4- stödet, programmen Adapt och Leonardo da Vinci samt det femte ramprogrammet för forskning och teknologisk utveckling samt andra berörda gemenskapsinitiativ i större utsträckning formas för att främja utvecklingen av arbetsorganisationen och insatser för livslångt lärande,

7. anser att medlemsstaterna i större utsträckning bör överväga de möjligheter för att utveckla de små och medelstora företagens arbetsorganisation som kan skapas genom att i partnerskap mellan arbetsmarknadsparterna, offentliga myndigheter och forskningsinstitut uppbygga lokala och regionala nätverk för rådgivning, kunskaps- och teknikspridning,

8. uppmanar kommissionen att stärka insatserna för att främja en aktiv arbetsmarknadspolitik i medlemsländerna, genom att arbetstagare ges möjligheter till vidareutbildning och arbetslösa får möjlighet till inträde på arbetsmarknaden genom ett rotationssystem; denna kombination bör ses som en positiv modell,

9. anser att en skatteväxling bör ske varvid skatten på arbete bör kunna minskas medan skatterna på till exempel kapital och miljöfarlig verksamhet bör kunna höjas,

10. menar att en differentiering av skatteuttag bör ses om en möjlighet att stimulera företagsrelaterad utbildning, varvid reduceringar av källskatter respektive avgifter för arbetstagare som befinner sig i utbildning och skattelättnader för sådana resurser som avsätts till individuella eller kollektiva utbildningskonton bör kunna övervägas,

11. anser att arbetstagarnas delaktighet vid beslut om förändring i arbetsorganisation är oumbärlig; uppmanar därför kommissionen att undersöka förutsättningarna för att lägga fram förslag om bindande minimistandarder för arbetstagarnas rätt till information, samråd och delaktighet på alla nivåer,

12. anser att förändring av arbetstider har stor betydelse i samband med förnyelse av arbetsorganisationen, samt att en sådan förändring huvudsakligen bör vara en kollektivavtalsfråga mellan parterna på arbetsmarknaden, men att grundläggande normer för arbetstiden bör finnas reglerade i nationell och europeisk lagstiftning,

13. anser att ändringar av arbetstiderna bör åtföljas av åtgärder för att utveckla samtliga sociala infrastrukturer som är nödvändiga i stödjande syfte (utbildning, barnomsorg, transportmedel),

14. konstaterar att familjeorganisationen ofta är beroende av arbetsorganisationen och ibland störs av denna; uppmanar därför alla berörda parter att vid förberedelserna för och skapandet av ett partnerskap för en ny arbetsorganisation ta hänsyn till både mäns och kvinnors ansvar för familjen och till vården av sjuka och äldre.

15. påminner ånyo kommissionen om de uppmaningar som Europaparlamentet framförde i samband med sin ovannämnda resolution av den 18 september 1996 angående behovet av vidare undersökningar om arbetstidsförkortning,

16. anser att en diskussion om en ny arbetsorganisation måste gå hand i hand med en omvärdering av kvinnors och mäns roller både på arbetsmarknaden och i samhället i stort för att få bukt med könssegregeringen på arbetsmarknaden och den ojämna fördelningen av uppgifter i hemmet,

17. konstaterar att en överenskommelse beträffande deltidsarbete träffats inom ramen för den sociala dialogen, och erinrar om sin ovannämnda resolution av den 19 november 1997, enligt vilken denna överenskommelse inte omfattar andra typer av atypiskt arbete, såsom distansarbete; upprepar därför sin uppmaning till kommissionen att framlägga förslag om hur arbetstagarnas sociala trygghet och sociala skydd kan säkerställas i samband med övriga atypiska arbeten,

18. framhåller betydelsen av att jämställdhetsaspekter får en framskjuten position vid förnyelse av arbetsorganisationen; anser att jämställdhetsperspektivet vid förändring av arbetsorganisationen förtjänar större uppmärksamhet vid studier om arbetsorganisationsförändringar,

19. uppmanar kommissionen att i ett bredare perspektiv uppmärksamma invandrares och etniska minoriteters situation på den europeiska arbetsmarknaden; uppmanar alla de parter som inbegrips i förnyelse av arbetsorganisationen att verka med målsättningen att ökad flexibilitet i arbetslivet inte får bidra till att några grupper diskrimineras,

20. uppmanar kommissionen att undersöka olika möjligheter för arbetstagarna att ta del i företagets vinster inom ramen för en ny arbetsorganisation,

21. konstaterar att egna företagare allt oftare sätts in i nya arbetsorganisationer och nystartade företag; kräver att denna företeelse beaktas vid utvecklingen av nya former för social trygghet,

22. framhåller det mål som kommissionen fastställt i ovannämnda meddelande om «lika möjligheter för funktionshindrade personer» om att utveckla en enhetlig strategi för sysselsättning av funktionshindrade personer och att stärka åtgärderna för att integrera funktionshindrade personer, och förväntar sig därför att kommissionen i enlighet med detta mål särskilt uppmärksammar insatser för funktionshindrade personer i sitt vidare arbete beträffande förnyelse av arbetsorganisationen,

23. uppmanar medlemsstaterna att överväga de fördelar som föreligger om man i större utsträckning låter arbetsgivarna stå för de kostnader som brister i arbetsmiljö kan åstadkomma, i syfte att synliggöra vinsterna med bättre arbetsmiljö, bland annat i form av minskad sjukfrånvaro, ökad kvalitet i arbetet och minskade risker för arbetstagare att tvingas lämna företagen,

24. varnar särskilt för uppkomsten av ett tvåtredjedelssamhälle med en okvalificerad, oskyddad och till stor del kvinnlig arbetskraft med atypiska arbeten, såsom distansarbete och hemarbete å ena sidan, och en högkvalificerad minoritet som drar fördel av fortlöpande utbildning i nya tekniker å andra sidan,

25. påminner om att strukturfonder som används för att underlätta omorganisationen av arbete, i enlighet med bestämmelserna om en reform av strukturfonderna 1993, måste tillämpa principen om lika möjligheter för kvinnor och män, och att riktlinjerna för gemenskapens Adapt- initiativ uttryckligen fastslår att uppmärksamhet måste fästas vid åtgärder som syftar till att främja lika möjligheter för kvinnor,

26. uppdrar åt sin ordförande att vidarebefordra denna resolution till rådet, kommissionen, Ekonomiska och sociala kommittén samt arbetsmarknadens parter i Europa.