Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om "Förslag till rådets beslut om ett åtgärdsprogram för gemenskapen för att främja frivilligorganisationer som är aktiva främst inom miljöområdet"

(96/C 204/01)

Den 2 februari 1996 beslutade ministerrådet att rådfråga Ekonomiska och sociala kommittén enligt artikel 130s i Romfördraget, om ovannämnda förslag.

Sektionen för miljö, folkhälsa och konsumentfrågor fick i uppdrag att bereda ärendet, och antog sitt yttrande den 2 april 1996. Föredragande var Klaus Boisserée.

Ekonomiska och sociala kommittén antog följande yttrande med 91 röster för, 2 röster emot och 4 nedlagda röster, vid sin 335:e plenarsession den 24-25 april 1996 (sammanträdet den 24 april 1996).

1. Rådsbeslutets innebörd

1.1. Kommissionen föreslår att rådet fattar ett beslut som skall bilda den formella ramen (åtgärdsprogram) för att främja frivilligorganisationer på miljöområdet. Både rådet och Europaparlamentet hade krävt en sådan konkretisering av gemenskapens olika stödformer. Detta skedde genom en överenskommelse av den 28 juni 1982, och denna skall nu omsättas till miljöorganisationerna.

1.2. För budgeten 1996 räknar kommissionen med att bibehålla stödvolymen för detta område på nivån 8,4 miljoner ecu.

1.3. Utkastet till beslut etablerar:

- åtgärdsprogrammets giltighetsområde;

- vilka ändamål som skall stödjas via programmet;

- mottagarkategorins omfattning;

- förfarandet för tilldelning av medel och kontroll av hur de utnyttjats.

1.4. Beslutet fastställer generellt ramen för bidragen på grundval av åtgärdsprogrammet. Ett detaljprogram skall publiceras årligen.

1.5. Åtgärdsprogrammet gäller närmast till slutet av 1999. Rådet väntas fatta nya beslut som gäller perioden från och med januari 2000.

2. Sammanfattning

Kommissionens stöd till europeiska miljöorganisationer har tidigare visat sig vara en nödvändig och riktig åtgärd. Det motsvarar målsättningarna i det femte åtgärdsprogrammet för miljön (en uthållig och miljövänlig utveckling), som ESK ställt sig positiv till. Dessa stödåtgärder förutsätts fortsätta enligt det föreslagna beslutet, och därför ställer sig kommittén i princip bakom utkastet - med förbehåll för följande korrigeringar:

3. Allmänna kommentarer

3.1. Kopplingen mellan det ekonomiska stödprogrammet och samarbetet mellan kommissionen och miljöorganisationerna

I helhetsbilden av relationerna mellan frivilligorganisationerna och Europeiska unionens organ reglerar förslaget enbart programmet för finansiellt stöd. Sedan länge verkar miljöorganisationerna som har verksamhet över hela Europa för att samarbetet skall institutionaliseras - särskilt med avseende på medbestämmande, information och bidrag - i ett regelverk (exempelvis ett rådsbeslut) som utarbetas efter samråd med dessa organisationer. Detta skulle ligga i linje med den princip om samarbete mellan "de miljöpolitiska aktörerna" som föreskrivs i Europeiska gemenskapens femte åtgärdsprogram för miljöskydd "för en varaktig, miljövänlig utveckling" (). I sitt yttrande över det femte åtgärdsprogrammet stödde Ekonomiska och sociala kommittén uttryckligen denna samarbetsprincip ().

Ekonomiska och sociala kommittén ser det som sin uppgift att stödja miljöskyddsverksamhet utanför myndighetssfären, och hänvisar till denna koppling utan att därför avvisa föreliggande beslutsutkast.

3.2. Finansiell volym

Ekonomiska och sociala kommittén uppmanar kommissionen att ompröva stödprogrammets finansiella volym i den mån programramen skall vidgas.

Enligt utkastet (del II.9.1 i den finansiella planen) skall bidragen även stödja "rådgivande forum" (kapitel 9 i det femte åtgärdsprogrammet, tredje stycket, punkt i) och "andra sammankomster på nationell och regional nivå". Detta faller utanför frivilligorganisationernas verksamhet och bör därför strykas i finansieringsplanen.

3.3. Bidragsramen

Ekonomiska och sociala kommittén anser att utkastets formulering bör ge en klarare beskrivning av syftet med stödet, särskilt med hänsyn till att anslagstilldelningen är begränsad.

Stödet bör koncentreras på frivilligorganisationer med verksamhet på europeisk nivå främst inom miljöområdet (enligt formuleringen i beslutsförslagets rubrik). Organisationerna bör ha säte i en av Europeiska unionens medlemsstater. Stödet bör även omfatta åtgärder eller program som genomförs i samarbete med organisationer på nationsnivå. Ekonomiska och sociala kommittén anser att det inte är tillräckligt att offentliggöra denna konkretisering i kommissionens årliga programskrift.

Det är också oklart vilket mål de planerade stimulansåtgärderna har. Information till allmänheten och förstärkning av dess engagemang är ju ett viktigt verksamhetsområde för miljöorganisationerna, men frivilligorganisationernas möjligheter begränsas inte till detta och till att utarbeta analyser och dokumentation. Följaktligen bör man göra klart att "målgruppen" för miljöorganisationernas arbete, vars betydelse erkänns i stimulanspro- grammet, även är Europeiska unionens eller medlemsstaternas organ och förvaltningar. Rådgivning i samband med att gemenskapsbestämmelser, europeiska miljönormer och normer som rör miljöpolitiska problem inom andra politikområden förbereds tillhör också de ändamål som bör falla inom stimulansprogrammets ram.

3.4. Förfarande när medfinansiering beviljas

Villkoren för stöd till miljöorganisationer bör omprövas. Parallellt med föreliggande utkast, den 11 juli 1995, presenterade kommissionen en förordning om medfinansiering av verksamhet inom de europeiska frivilligorganisationerna på biståndsområdet (). Med avseende på stödvillkoren är detta utkast generösare än föreliggande text för miljöorganisationerna, men denna skillnad är inte motiverad utifrån de skiftande målsättningarna med stödet. Detta gäller exempelvis tidsbegränsningen av det institutionella stödet (verksamhetsbidrag till förvaltning), men också formaliseringen av fördelningsproceduren. Här bör man skapa likställdhet mellan verksamheter som förtjänar att gynnas i samma utsträckning.

4. Kommentarer till de enskilda föreskrifterna i beslutsförslaget

4.1. Beträffande artiklarna 1 och 2

Här krävs ett klargörande av stimulansåtgärderna i enlighet med kommentarerna under punkt 3.3.

4.2. Beträffande artikel 6

4.2.1. Enligt artikel 6, punkt 1, bör stöd till frivilligorganisationernas verksamhet i regel inte överskrida 40 % av kostnaderna, men i så fall skulle en stor del av miljöorganisationernas aktiviteter inte vara genomförbara. Dessa organisationer förfogar bara över begränsade egna resurser [medlemsavgifter med mera). Därför bör bidragsramen formuleras på ett mer flexibelt sätt just för miljöorganisationerna (se bestämmelserna i förslaget som avser de ideella biståndsorganisationerna () samt punkt 5.4 i ESK:s yttrande om finansieringsinstrumentet "Life" av den 25 oktober 1995 ()].

4.2.2. Under punkt 2 föreskrivs en begränsning av bidragen till administrationskostnader till "i princip" tre år, vilket leder till oöverstigliga svårigheter för frivilligorganisationerna. Här gör man undantagsfallen till regel. Inte heller i detta avseende räknar man med motsvarande begränsning för frivilligorganisationerna på biståndsområdet (se punkt 3.4 ovan).

4.2.3. Beträffande bestämmelsen under punkt 3 kan man hänvisa till att offentliggörandet av det årliga programmet och bidragsfördelningen ofta kommer så sent att det inte är möjligt att genomföra den bidragsstödda verksamheten under det år då anslag beviljades. Man bör även förenkla förfarandet för godkännande av efterhandsändringar i projekt (som kan vara självskrivna av sakliga skäl).

4.3. Beträffande artikel 7

Formuleringen i artikel 7, punkt 2, stämmer inte med beslutsförslagets rubrik (frivilligorganisationer som är aktiva främst inom miljöområdet). Man bör använda den formulering som föreslås under punkt 3.3 ovan.

4.4. Beträffande bilagan (operativa verksamheter)

Definitionerna (A-C) måste anpassas till den förbättrade formulering av miljöorganisationerna och dessa organisationers aktiviteter som föreslås under punkt 3.3. Motsvarande gäller för finansieringsplanens del II, punkt 9.1.

Bryssel den 24 april 1996.

Ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

Carlos FERRER

() EGT nr C 138, 17. 5. 1993.

() EGT nr C 18, 22. 1. 1993, s. 141.

() Dok. KOM(95) 294 slutlig.

() EGT nr C 82, 19. 3. 1996, s 18.

() EGT nr C 18, 22. 1. 1996.