ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
B4-1357, 1378 och 1392/95

Resolution om miljöhotet från atomubåtar, i synnerhet ryska sådana

Europaparlamentet utfärdar denna resolution med beaktande av följande:

A. Alexei Yablokov, ordförande för Ryska miljösäkerhetskommissionen och rådgivare till president Jeltsin har konstaterat att många ubåtar i ryska flottan är «flytande Tjernobyl» och «miljökatastrofer» som enligt ett uttalande från amiral Oleg Yerofeyev kan sjunka när som helst.

B. Den 20 september 1995 var det mycket nära att det inträffade en härdsmälta vid flera atomubåtsreaktorer på en atomubåtsbas på Kolahalvön som orsakades av ett avsiktligt och obetänksamt elektricitetsstopp.

C. 1993 års rapport från den statliga ryska kärnkraftsinspektionen klargjorde att «ubåtar som väntar på att avrustas i princip har blivit flytande förråd för förbrukat bränsle» som är i ett «otillfredsställande» skick och för vilka «risken att sjunka är en realitet».

D. De ryska Norra Ishavs- och Stillahavsflottorna har samlat på sig ungefär 30 000 behållare med förbrukat bränsle, vilket motsvarar innehållet i cirka 140 reaktorhärdar, och det finns endast tillräckligt med förvaringsanläggningar för ytterligare tre reaktorhärdar.

E. Det föreligger en verklig risk för miljösäkerheten i Europa och i världen på grund av dumpningen av 19 kärnkraftreaktorer och reaktorskärmar från skadade atomubåtar från Ryssland och Förenta staterna samt en kärnreaktor från atomisbrytaren Lenin i Norra Atlanten, Norra Stilla havet och Norra Ishavet.

F. Det får inte glömmas bort att det har skett åtminstone 13 direkta sammanstötningar mellan amerikanska, ryska/sovjetiska, franska, brittiska och kinesiska atomubåtar och mellan atomubåtar och militära ytfartyg sedan 1965, av vilka två inträffade efter det kalla kriget, att sju kärnreaktorer har gått förlorade till havs när atomubåtar sjunkit under normal verksamhet, att 43 sovjetiska och 7 amerikanska kärnstridsspetsar har gått förlorade samt att det inträffat 612 olyckor som enbart inbegripit ubåtar från Förenta staterna.

G. Åtgärderna mot kärnkraftsföroreningar utgör en del av Tacis-programmet i Ryssland.

Parlamentet

Europaparlamentet utfärdar denna resolution med beaktande av följande:

1. uppmanar de största sjömakterna att informera FN om kärnvapen och kärnreaktorer som gått förlorade till havs, samt uppmanar kommissionen och rådet att klargöra att förhandlingar för att hejda den världsomspännande faran som härrör från kärnvapen som gått förlorade till havs skall inledas omedelbart,

2. uppmanar rådet och kommissionen att utvidga EU-stödet till och samarbetet med Ryssland för att undvika ytterligare kärnkraftskatastrofer,

3. uppdrar åt sina behöriga utskott att hålla utfrågningar om den fulla vidden av detta kärnvapenhot för säkerheten och miljön i världen,

4. uppdrar åt sin ordförande att vidarebefordra denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament, regeringarna i Förenta staterna, Ryssland och Kina samt till Centret för teknisk utvärdering.
B4-0984, 0987 och 1043/95

Resolution om genomförandet av en inre marknad för posttjänster

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

- med beaktande av kommissionens grönbok om utvecklandet av en inre marknad för posttjänster (KOM(91)0476),

- med beaktande av sin resolution av den 22 januari 1993 ((EGT nr C 42, 15.2.1993, s. 240.)) om grönboken, vari parlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta ett förslagspaket för upprättande av en inre marknad för posttjänster,

- med beaktande av sina senare resolutioner av den 25 juni 1993 ((EGt nr C, 19.7.1993, s.397.)) och den 29 oktober 1993 ((EGt nr 315, 22.11.1993, s.643.)) om posttjänster,

- med beaktande av den roll posttjänsterna har inom social sammanhållning, och

A. Rådet har bett kommissionen lägga fram en rättslig ram för genomförande av en inre marknad för posttjänster.

B. Rådet ämnar också anta ännu en resolution om terminalavgifterna inom posttjänsterna och rådets ordförandeskap har förklarat denna sektor som ett av sina prioritetsområden.

Parlamentet

1. understryker än en gång posttjänsternas avgörande betydelse för EU såväl ur ekonomisk som social synvinkel och bekräftar sitt åtagande att försvara och främja de allmänna posttjänsterna för att bättre kunna tillvarata användarns och personalens intressen,

2. uppmanar kommissionen att följa parlamentets rekommendation och, så snart som möjligt, föreslå en enhetlig rättslig ram, grundad på artikel 100a i Romfördraget, för att till fullo respektera Europaparlamentets och rådets roll vid lagstiftningsförfarandet,

3. betonar att kommissionen borde ha framlagt sitt förslag redan 1993 och att detta långa dröjsmål kunde tolkas som underlåtenhet att vidta åtgärder från kommissionens sida, vilket följaktligen formellt sett berättigar parlamentet att anmoda kommissionen att lägga fram ett lämpligt förslag i enlighet med artikel 138b i Romfördraget,

4. uppmanar kommissionen att föreslå en klar rättslig och kronologisk ram som medger att genomförandet i medlemsstaterna kan ske under förhållanden som tillåter insyn,

5. uppmanar kommissionen att i sitt förslag definiera

- de allmänna tjänsterna,

- vilka områden som förblir monopoliserade,

- de minimistandarder som kvaliteten och harmoniseringen av posttjänsterna kräver,

6. uppdrar åt sin ordförande att vidarebefordra denna resolution till rådet, kommissionen, Ekonomiska och sociala kommittén, Regionkommittén, medlemsstaternas regeringar och parlament samt de fackföreningar som berörs.
B4-0038, 0052, 0060, 0075, 0094, 0110 och 0113/95

Resolution om användningen av de officiella språken i Europeiska unionens institutioner

med beaktande av följande:

A. Lamassoure, den franske ministern för Europafrågor, gjorde i december 1994 ett uttalande om inskränkning av Europeiska unionens elva officiella språk till fem arbetsspråk.

B. Enligt Romfördragets bestämmelser tillkommer det rådet att enhälligt besluta om språkanvändningen inom Europeiska unionens institutioner.

C. I förordning nr 1/58/EEG ((EGT nr C 107, 6.10.1958, s. 385.)) fastställs reglerna för språkanvändning inom Europeiska ekonomiska gemenskapen, och i de tillfogade ändringarna jämställs Europeiska gemenskapernas officiella språk och arbetsspråk.

D. Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, Enhetsakten och Fördraget om Europeiska unionen.

E. Rådets, kommissionens och Europaparlamentets respektive arbetsordningar.

F. Människor som tillhör en erkänd språkgrupp får inte reduceras till andra klassens medborgare; varje förslag om att begränsa språken ökar avståndet mellan medborgarna och de europeiska institutionerna, vilket redan är oroväckande stort.

G. Argument av teknisk eller ekonomisk art kan aldrig rättfärdiga någon begränsning av språken.

H. Parlamentets tidigare resolution av den 11 november 1990 ((EGT nr C 19, 28.1.1991, s. 42.)) om språken i Europeiska gemenskapen och situationen för det katalanska språket måste tas i beaktande.

I. Frankrikes president har inför Europaparlamentet förklarat att Europa skall stadfästa sin kulturella identitet genom sin mångfald.

Parlamentet

1. bekräftar sin övertygelse om att det inte bör göras skillnad på de officiella språken och arbetsspråken för alla de länder som utgör unionen, och att detta är ett grundläggande element i begreppet Europeisk union, dess filosofi samt dess medlemsstaters politiska jämställdhet, och menar att flerspråkighet är ett av de drag som utmärker den europeiska kulturen och civilisationen och är ett viktigt element i Europas mångfald och kulturrikedom,

2. förklarar sig fast beslutet att bekämpa varje försök att införa åtskillnader mellan de officiella språken och arbetsspråken i Europeiska unionen,

3. hävdar bestämt att principen om att unionens medborgare i samtliga kontakter med de europeiska institutionerna skall kunna använda sig av sitt eget språk både i tal och skrift måste respekteras,

4. anser att en vald ledamots rätt att uttrycka sig och arbeta på sitt eget språk är en omistlig del av de demokratiska rättigheterna och av vederbörandes mandat,

5. understryker Europaparlamentets rätt till sjävbestämmande och befogenhet att fastställa reglerna för sitt eget arbete även vad avser språkfrågan, och påminner om att det i sin resolution av den 6 maj 1994 ((EGT nr C 205, 25.07.1994, s. 528.)) å det kraftigaste underströk betydelsen av att använda alla de officiella språken på lika villkor som arbetsspråk i Europaparlamentet,

6. uppdrar åt sin ordförande att vidarebefordra denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och ordförandena för övriga europeiska institutioner.
B4-0383/95

Resolution om miniminormer för hållande av djur i zoologiska trädgårdar

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

- med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 130s,

- med beaktande av förslaget till rådets direktiv (KOM(91)0177) om miniminormer för hållande av djur i zoologiska trädgårdar ((EGT nr C 249, 24.9.1991, s. 14)), och parlamentets yttrande av den 25 juni 1993 över detta förslag ((EGT nr C 194, 19.7.1993, s. 398)),

- med beaktande av kommissionens svar på fråga nr 55 vid frågestunden den 14 februari 1995, då kommissionen tillkännagav sin avsikt att dra tillbaka förslaget till direktiv och ersätta det med ett förslag till rekommendation ((Se det fullständiga förhandlingsreferat från detta datum.)), och

A. Det femte åtgärdsprogrammet för miljön föreskriver en åtgärd till förmån för naturskydd och djurens välfärd och poängterar behovet av en effektiv upplysnings- och utbildningspolitik i miljöfrågor.

B. I rådets förordning nr 3636/82 om gemenskapens genomförande av konventionen om internationell handel med utrotningshotade djur och växter, ändrad genom förordning nr 197/90 (( EGT nr L 29, 31.1.1990, s.1.)), krävs som villkor för import av levande djur till unionen bevis på lämpliga faciliteter för inhysning och vård av levande exemplar av vissa arter. Vidare är det enligt förordningen förbjudet att ställa ut vissa arter i kommersiellt syfte, om inte särskilt undantag beviljats för undervisning, forskning eller avel.

C. Zoologiska trädgårdar kan spela en viktig roll för arternas bevarande, för den vetenskapliga forskningen och för folkbildningen.

D. Det är därför nödvändigt att fastställa enheteliga miniminormer för hållandet av djur, för personalens säkerhet och utbildning, och för besökarnas säkerhet och upplysning.

E. I syfte att säkerställa att dessa normer uppfylls bör alla zoologiska trädgårdar inneha licens för sin verksamhet. Utfärdandet av en sådan licens skall föregås av inspektion av förhållandena.

F. Behöriga myndigheter bör övervaka att zoologiska trädgårdar med licens uppfyller villkoren i det föreslagna direktivet och vid behov vidta nödvändiga åtgärder.

Parlamentet

1. uppmanar kommissionen att stå fast vid förslaget till direktiv KOM(91)0177 om en gemensam europeisk politik i fråga om zoologiska trädgårdar och att inte ersätta det med en rekommendation från rådet,

2. uppmanar rådet att omedelbart anta en gemensam ståndpunkt angående miniminormer för djurskydd i zoologiska trädgårdar i enlighet med ovannämnda yttrande av den 25 juni 1993,

3. uppdrar åt sin ordförande att vidarebefordra denna resolution till rådet och kommissionen.
B4-0230, 0255 och 0307/95

Resolution om Sudan

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

- med beaktande av sina tidigare resolutioner om kränkningarna av de mänskliga rättigheterna och inbördeskriget i Sudan, och

A. Den sudanesiska regeringen fortsätter med sina kränkningar av de mänskliga rättigheterna, t ex godtyckliga fängslanden, tortyr, ovärdig behandling och förnekande av de fängslades rättigheter, trots det internationella samfundets upprepade uppmaningar att upphöra med dessa handlingar.

B. Kränkningarna av de mänskliga rättigheterna fortsätter också i krigsområdena, där regeringen och SPLA-soldaterna massakrerar civilbefolkningen,

Parlamentet

1. fördömer den sudanesiska regeringen och alla SPLA-fraktionerna, som fortsätter inbördeskriget i landets södra del, samt deras mord, massakrer, tortyrhandlingar och andra kränkningar av civilbefolkningens mänskliga rättigheter i denna del av landet och mot flyktingar i hela Sudan,

2. uppmanar den sudanesiska regeringen att låta observatörer från människorättsorganisationer undersöka påstådda förekomster av tortyr, avrättningar utan rättegång och försåtliga och godtyckliga mord; anmodar unionen att överväga hur man kan bidra till detta initiativ,

3. uppfordrar den sudanesiska regeringen och alla SPLA-fraktioner att villkorslöst frige samtliga politiska fångar och att respektera de mänskliga rättigheterna,

4. uppfordrar Sudans regering att upphäva de rättsliga och författningsmässiga bestämmelser som ger möjlighet till administrativa fängslanden utan åtal eller rättegång, och till grymma omänskliga eller ovärdiga straff,

5. kräver att Förenta Nationernas kommission för mänskliga rättigheter, som inledde sin årliga session den 31 januari 1995 ger denna sak högsta prioritet och kräver att medlemsstaternas representanter som sitter med i denna kommission gör vad som krävs för att situationen i Sudan behandlas brådskande,

6. uppfordrar det internationella samfundet att förstärka sanktionerna mot styret i Khartoum och att sätta press på den sudanska regeringen för att få den att hejda massakern på befolkningen i den södra delen av landet och att respektera de mänskliga rättigheterna i hela landet,

7. uppmanar Organisationen för Afrikas enhet att uppvisa strävanden för att finna en fredlig lösning på inbördeskriget i Sudan,

8. uppdrar åt sin ordförande att vidarebefordra denna resolution till rådet, kommissionen, regeringen i Sudan, Organisationen för Afrikas enhet, Förenta Nationernas generalsekreterare och ordförandena för den gemensamma församlingen AVS/EU.
B4-0426/95

Resolution om den förvärrade situationen i Irak

Europaparlamentet utfärdar denna resolutionmed beaktande av följande:

A. Bombexplosionen på ett torg fullt av människor i staden Zakhu i det irakiska Kurdistan den 28 februari 1995, under vilken 70 personer berövades livet och många andra skadades, är upprörande.

B. Striderna mellan anhängarna av Kurdistans demokratiska parti (KDP) och Kurdistans fosterländska union (PUK), som pågått sedan december 1994, är beklämmande.

C. Både KDP, PUK och medlemmarna av den muslimska rörelsen i irakiska Kurdistan gör sig skyldiga till allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna; kränkningarna är enligt Amnesty International otaliga till antalet.

D. Rapporten som offentliggjordes den 15 februari 1995 av rapportören i Irak för FN:s kommission för de mänskliga rättigheterna är skakande

E. Trots att många FN-observatörer i Irak förnekar det har sammandrabbningar ägt rum mellan irakiska styrkor och PUK och båda anklagar motståndarsidan för att ha startat ett anfall som ledde till allvarliga stridigheter.

Parlamentet

1. uppmanar KDP och PUK att så snart som möjligt upphöra med sina strider som enbart ökar risken för alla kurder i norra Irak att underkastas Saddam Hussein.

2. uppmanar KDP och PUK att omedelbart upphöra med terror, mord, tortyr av fångar och arresteringar och bestraffningar utan rättegång; varnar för att fortsatt användande av dessa metoder kommer att föra med sig en förändring i Europeiska unionens och andra demokratiska länders hållning gentemot kurderna i Irak,

3. fördömer den irakiska regimen för att ha skapat ett system där det revolutionära rådet, som kontrolleras av Saddam Hussein, utdelar stora befogenheter vad gäller åtal, rättegångar och straffutdelning åt lokala avdelningar tillhörande det arabiska socialistpartiet Baath, liksom också till «folkets råd».

4. uttrycker sin fasa över att 15 781 personer fortfarande räknas som försvunna den 31 januari 1995, enligt uppgifter från FN-rapportören, bland dem 600 kuwaitier och andra utlänningar som varit försvunna sedan invationen i Kuwait inleddes, och att hundratals andra försvunna ännu inte ens registrerats som sådana,

5. förfäras över att det bland de många påbud som revolutionära rådet utfärdat om dödsstraff och lemlästning bland annat finns beslut om att uppskjuta lemlästningen av gravid kvinna till 4 månader efter att hennes barn har fötts,

6. uttrycker sin förfäran över bevisen på att människor har torterats till döds och att deras familjemedlemmar ibland fått tillbaka offrens kroppar utan ögon, liksom över de otaliga avrättningarna och de ständiga attackerna mot araberna i södra Irak och förstörelsen av deras hem.

7. uppdrar åt sin ordförande att vidarebefordra denna resolution till kommissionen, rådet, medlemmarna i FN:s säkerhetsråd, ledningen för KDP och PUK, FN:s kommission för de mänskliga rättigheterna och president Saddam Hussein.
B4-0285/95

Resolution om situationen för människorna i Tjetjenien, Ingusjien, Dagestan och Nordossetien

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

- med beaktande av sina resolutioner av den 15 december 1994 ((Protokollet från detta datum, del II. 11.)) och den 19 januari 1995 ((Protokollet från detta datum, del II. 8.)), om situationen i Tjetjenien,

- med beaktande av slutsaterna från den OSSE-delegation som befann sig i Moskva och Grosnyj den 26-29 januari 1995,

- med beaktande av uttalandet av Sergej Kovaljov, den ryske talmannen för mänskliga rättigheter, Europarådet den 30 januari 1995, och

A. Situationen för de mer än 400 000 flyktingar, nästan uteslutande kvinnor, åldringar och barn under 14 år, som för närvarande befinner sig i republikerna Tjetjenien, Ingusjien, Dagestan och Nordossetien är desperat, då de lider akut brist på bostäder, mat, kläder och bränsle.

B. Bombningarna av oljeraffinaderier och kemiska fabriker har intensifierats, vilket ur ekologiskt hänseende orsakar oåterkalleliga skador på miljön och på människorna som lever i detta område, när förstörelse av alla källor till liv blir ett strategiskt mål

Parlamentet

1. uppmanar Ryssland och Tjetjenien att omgående ingå en humanitär vapenvila för att göra det möjligt att hämta sårade och döda, att upprätta korridorer och säkerhetszoner för att underlätta hjälpåtgärder.

2. Uppdrar åt den parlamentariska delegation som inom kort förväntas resa till Moskva för att inhämta upplysningar på plats, att rikta en appell till alla berörda myndigheter att:

a) snarast möjligt, av hänsyn till de invånare som är kvar i Grosnyj, återetablera infrastrukturen och försörjningsmekanismerna,

b) ge de internationella hjälporganisationerna, såväl statliga som icke-statliga, den tillgång de behöver för att komma den nödställda befolkningen till hjälp,

3. uppmanar unionen och medlemssaterna att via internationella biståndsorganistationer som UNHCR och internationella Röda korset bistå med nödvändigt materiel och logistisk hjälp i konfliktområdet och i de angränsande republikerna,

4. uppdrar åt sin ordförande att vidarebefordra denna resolution till kommissionen, rådet, medlemsstaternas regeringar och parlament, Ryska federationens president samt OSSE:s generalsekreterare.
16.

Europaparlamentet stöder inrättandet av Europa Experience-centrum senast 2024 i alla medlemsstater. Parlamentet stöder administrationen i dess policy som syftar till att maximera synergierna. Parlamentet förväntar sig att de långsiktiga budgetkonsekvenserna av Europa Experience-centrum när det gäller löpande kostnader läggs fram för budgetutskottet så snart som möjligt. Parlamentet påminner om att Europa Experience-centrum bör göra det möjligt för alla medborgare att få en bättre förståelse för hur unionens institutioner fungerar och därför är en integrerad del av kommunikationsplanen för valkampanjen. Parlamentet påminner om att det är ytterst viktigt att parlamentet fortlöpande har kontakt med unionsmedborgarna via olika kommunikationskanaler i en anda av politisk dialog som är mångfasetterad, inte bara under valåret utan under hela valperioden. Parlamentet anser att varje uppskjutande av ett projekt bör beslutas i enlighet med på förhand fastställda kriterier och att den geografiska balansen mellan medlemsstaterna bör vara av största vikt. Parlamentet upprepar att det i samarbete med kommissionen och Europeiska utrikestjänsten måste delta i aktiva informationskampanjer i de länder som formellt har ansökt om medlemskap i unionen, nämligen Republiken Moldavien, Ukraina och Georgien.
17.

Europaparlamentet noterar med tillfredsställelse att domstolen har lyckats upprätthålla en hög produktivitetsnivå trots covid-19-pandemin. Parlamentet noterar en liten minskning av antalet pågående mål vid domstolen (1 045 mål den 31 december 2020 jämfört med 1 102 mål den 31 december 2019, alltså 57 färre mål). Minskningen beror på att verksamheten i de nationella domstolarna mattades av i början av covid-19-pandemin, vilket naturligtvis inverkade på antalet nya begäranden om förhandsavgörande (556 under 2020 jämfört med 641 under 2019). Även antalet överklaganden av tribunalens avgöranden minskade (131 under 2020 jämfört med 266 under 2019).
5.

Europaparlamentet noterar att under 2019 registrerades 36 efterhandsavvikelser (fall av bristande överensstämmelse) i byråernas register över bristande överensstämmelse, jämfört med 29 under 2018 och 7 under 2017. Parlamentet noterar att dessa fall av bristande överensstämmelse främst gäller regler för tjänsteresor, efterhandsåtaganden, kontraktsförvaltning och betalningar samt interna förfaranden. Parlamentet noterar att byrån uppgav att korrigerande åtgärder har vidtagits och att man har ökat medvetenheten. Parlamentet uppmanar byrån att stoppa trenden mot ett ökande antal efterhandsavvikelser och att betona förebyggande åtgärder.
11.

Europaparlamentet noterar med oro att den genomsnittliga anställningstiden vid byrån under 2017 bara var 2,7 år, vilket återspeglas i en hög personalomsättning. Parlamentet förstår att byrån har svårt att locka till sig yrkesverksamma, bland annat på grund av den låga lönekorrigeringskoefficienten i värdlandet (74,9 %). Parlamentet betonar att den höga personalomsättningen visar på eventuella problem med byråns policy för svängdörrsproblematik. Parlamentet uppmanar byrån att på nytt utvärdera sin svängdörrspolicy. Parlamentet uttrycker oro över att minskningen av de tjänster som godkänts inom ramen för unionsbudgeten under de senaste åren tillsammans med ytterligare arbetsuppgifter har ökat arbetsbelastningen för byråns personal. Detta kan innebära risker för genomförandet av byråns arbetsprogram. Parlamentet noterar att byrån arbetar för att förbättra anställningsvillkoren för sin personal och att byrån under 2018 inledde genomförandet av en handlingsplan för social välfärd. Parlamentet uppmanar byrån att komma fram till ytterligare möjligheter att förbättra levnads- och arbetsvillkoren för personalen med de lettiska myndigheterna, i syfte att ingå ett nytt avtal om säte.
46.

Europaparlamentet anser att förfarandet för antagandet av parlamentets budgetberäkning bör ses över, med beaktande av det dokument om pågående arbete som utarbetats av arbetsgruppen för parlamentets interna budgetförfarande och de politiska gruppernas önskan att förenkla det nuvarande förfarandet, göra det mer effektivt genom att minska arbetsbördan för ledamöter och personal samt öka dess transparens och klargöra ansvarsfördelningen mellan de berörda aktörerna. Parlamentet påminner om att budgetutskottet under det nuvarande förfarandet utför samma uppgifter två gånger: under vårfasen (förlikningen med presidiet för antagandet av parlamentets budgetberäkning) och under höstfasen (framläggandet av budgetändringsförslag), vilket leder till ett större antal sammanträden, en ökad framställning av dokument och utgifter i samband med detta (översättningar, tolkar osv.).