Det är viktigt att vi också lägger större fokus på att stödja förhandlingar mellan EU-institutionerna för att omsätta våra politiska åtaganden i lagstiftning. Tack vare EU-institutionernas enighet – oavsett om det gäller covid-19-intyg, digitala regler eller minimilön – har mycket redan gjorts. Vi måste gå vidare på det här spåret, särskilt i ärenden som är centrala för den gröna och digitala omställningen, som 55 %-paketet, förslaget om att ta itu med avskogningen i världen, förslagen om batterier och AI-förordningen. Kommissionens arbete kommer att fortsätta att vägledas av FN:s mål för hållbar utveckling på alla politikområden. Målen för hållbar utveckling har byggts in i den europeiska planeringsterminen och i våra verktyg för bättre lagstiftning. Under 2023 kommer kommissionen att lägga fram EU:s första frivilliga översyn av genomförandet av målen för hållbar utveckling vid FN:s politiska högnivåforum.

Dessa unika omständigheter ligger till grund för kommissionens arbetsprogram i år. Den bygger på tre sakförhållanden som är förbundna med varandra. Det första sakförhållandet är att utmaningar av den här omfattningen bara kan hanteras gemensamt, som en enad union. Och EU har gång på gång visat sig uppgiften vuxen, oavsett om det gäller vacciner, ekonomisk återhämtning, sanktioner eller stöd till Ukraina. Varje gång har EU visat hur mycket man kan uppnå, hur ambitiöst man kan reagera och hur snabbt man kan gripa in när det finns en känsla av gemensam strävan och ett enat upplägg. Detta måste fortsätta att vara drivkraften för vårt arbete under det kommande året.

Konferensen om Europas framtid var en unik satsning på deltagande- och samtalsdemokrati på europeisk nivå och ett sätt att förbättra vårt politiska beslutsfattande. Konferensen lyckades utveckla en ambitiös och inspirerande vision för vår union.

Visionen är ett EU som underlättar medborgarnas vardag, både på landsbygden och i städerna, som tar itu med vår generations stora utmaningar, som är mer oberoende och som ger resultat med det som är viktigast för människorna i EU, som maten de äter eller luften de andas. Det är nu Europaparlamentets, rådets och kommissionens ansvar att följa upp detta. Det här arbetsprogrammet är ytterligare ett steg i kommissionens arbete med att gå från vision till konkreta åtgärder.

De långsiktiga framgångarna för konferensen om Europas framtid är beroende av vilka förändringar som kan förverkligas när det gäller hur man bättre kan få med medborgarna i att sätta prioriteter och mål och utforma och föra politik på EU-nivå.

Medborgarpanelerna bygger på framgångarna med konferensen om Europas framtid och är nu en del av kommissionens beslutsfattande på ett antal viktiga områden. Den nya omgången medborgarpaneler ska diskutera nästa års initiativ om matsvinn, rörlighet i utbildningssyfte och virtuella världar.

3.Resultat med de sex huvudmålen

3.1 Den europeiska gröna given

Klimatförändringarnas effekter blir allt allvarligare, vilket framgår av det här årets extrema värmeböljor, skogsbränder och rekordsvåra torka. Att påskynda vår gröna omställning är avgörande för att hantera klimatkrisen och stärka våra ekonomier och vår säkerhet. Mot bakgrund av de tilltagande globala hoten och de nya geopolitiska förhållandena innebär dessutom en snabbare grön omställning ökad livsmedelstrygghet på lång sikt tack vare ett hållbart och resilient livsmedelssystem. Klimatkrisen har också belyst behovet av att fortsätta att förbättra EU:s civilskydds- och krishanteringsmekanismer.

De flesta av de förslag som är av avgörande betydelse för den europeiska gröna given har redan lagts fram av kommissionen, och vi kommer att fortsätta att ge fullt stöd till parlamentet och rådet så att en överenskommelse kan nås innan denna mandatperiod tar slut. I år är det mycket viktigt att nå en snabb överenskommelse om 55 %-paketet.

För att komplettera dessa åtgärder antog vi tidigare under 2022 ett banbrytande förslag om att 2030 ha halverat användningen av bekämpningsmedel och 2050 ha återställt EU:s skadade ekosystem. De närmaste månaderna tänker vi anta ambitiösa paket med ytterligare klimat- och miljöåtgärder, bland annat när det gäller transportutsläpp och certifiering av koldioxidupptag, förslag om förbättrad luft- och vattenkvalitet och viktiga initiativ inom den cirkulära ekonomin, särskilt när det gäller hållbarhet för förpackningar och plast, den växande utmaningen med mikroplastföroreningar, rätten till reparation och uttjänta fordon. Vi tänker också verka för en ambitiös global överenskommelse om naturen vid FN:s konferens om biologisk mångfald i Montreal (COP 15) senare i år och ta ledningen på världsnivå i kampen mot klimatförändringar vid klimatkonferensen i Sharm El-Sheikh (COP 27).

Samtidigt måste vårt EU förbättra beredskapen att bättre stå emot framtida prisvolatilitet, säkerställa överkomliga elräkningar och leda den djupgående industriomställning som krävs för en fossilfri och till stor del elektrifierad kontinent fram till 2050. Vi avser därför att i början av 2023 föreslå en genomgripande reform av EU:s elmarknad, där bland annat gaspriserna ska frikopplas från elpriserna.

För att bidra till att bygga ut vår gröna vätgasekonomi tänker vi inrätta en ny europeisk vätgasbank som ska investera 3 miljarder euro i att rivstarta en marknad för vätgas i EU, bland annat genom att matcha utbud och efterfrågan.

Under 2023 kommer vi att vidta åtgärder för att reducera avfall och avfallets miljöpåverkan, med fokus på livsmedels- och textilavfall, en fråga som kom fram under konferensen om Europas framtid. Omkring 20 % av all mat som produceras i EU blir svinn, vilket utarmar naturresurserna, drabbar ekosystem och bidrar till utsläppen av växthusgaser. För att komma till rätta med detta ska vi vidta åtgärder, bland annat i form av mål för minskning av matsvinn. Eftersom cirka 11 kg textilier per person och år slängs i EU kommer vi också att verka för bättre återvinning av textilier och se till att tillverkarna ges ett större ansvar för avfallshanteringen.

Vi tänker inrätta en övergripande ram för hållbara livsmedelssystem i EU, så att hållbarhet blir en central del av all livsmedelsrelaterad politik. Vi kommer att se över EU:s djurskyddslagar för att bredda tillämpningsområdet och trygga en högre nivå av djurskydd. Detta är ett svar på rekommendationerna från konferensen om Europas framtid och det europeiska medborgarinitiativet ”End the Cage Age”.

Vi kommer att lägga fram lagstiftning om nya genomiska metoder som riktad mutagenes och cisgenes. Det bidrar till att upprätthålla en hög skyddsnivå för människors och djurs hälsa och miljön och bidra till ett mer resilient och hållbart livsmedelssystem genom innovativa växtprodukter. Initiativet är ett svar på ett förslag från konferensen om Europas framtid.

Vi kommer också att arbeta för grönare godstransporter för att minska utsläpp och föroreningar från transporter i takt med att vi övergår till smartare och hållbarare rörlighet.

Efter samråd med berörda parter tänker vi föreslå en begränsad översyn av lagstiftningen om registrering, utvärdering och godkännande av kemikalier (Reach) för att säkra innovation och konkurrensfördelar för näringslivet i EU, förenkla och rationalisera tillsynen, minska bördorna och skydda miljön och människors hälsa.

3.2 Ett Europa rustat för den digitala tidsåldern

I slutrapporten från konferensen om Europas framtid underströks behovet av att göra digitala lösningar tillgängliga för alla i EU och se till att EU blir den ledande kraften för en etisk, transparent och säker digital omställning.

I kommissionens rapport om framtidsfrågor 2022 understryks dessutom behovet av att påskynda både den gröna och den digitala omställningen. Digitala lösningar gör vår ekonomi mer effektiv och mindre resurskrävande, och bidrar samtidigt till att minimera digitaliseringens miljö-, resurs- och klimatavtryck. Därför tänker vi föreslå en EU-rättsakt om råvaror av avgörande betydelse för att trygga ett tillräckligt och diversifierat utbud för EU:s digitala ekonomi och för den gröna omställningen, och dessutom satsa på återanvändning och återvinning.

Utöver våra fortsatta gemensamma insatser med medlemsstaterna för att nå målen för det digitala decenniet ska vi föreslå verktyg för att utveckla öppna människocentrerade virtuella världar, s.k. metaversa. Dessa erbjuder en mängd möjligheter för industrin och tjänstesektorn, den kreativa sektorn och allmänheten, och skapar tillfällen att angripa mer allmänna samhällsutmaningar som hälsa och smarta städer.