Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om "PRISM - Regionala utvecklingsinitiativ" (Observationsgruppen för inre marknaden)

(2001/C 116/01)

Den 28 januari 1999 beslutade Ekonomiska och sociala kommittén att i enlighet med artikel 23.3 i arbetsordningen utarbeta ett yttrande om "PRIMS - Regionala utvecklingsinitiativ".

Sektionen för inre marknaden, produktion och konsumtion, som ansvarat för det förberedande arbetet, antog sitt yttrande den 27 september 2000. Föredragande var Antonello Pezzini.

Vid sin 377:e plenarsession den 29-30 november 2000 (sammanträdet den 29 november) antog Ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 97 röster för, 1 röst emot och 1 nedlagd röst.

1. Inledning

1.1. År 1999 lanserade Ekonomiska och sociala kommitténs observationsgrupp för inre marknaden en europeisk undersökning kallad PRISM (Progress Report on Initiatives in the Single Market) om de initiativ som tagits i verkliga livet både av nationella och lokala myndigheter och av näringslivets och samhällets aktörer i syfte att anpassa sig till inre marknadens nya utmaningar (införandet av euron, ökad konkurrens, nya samarbetsområden, hinder för information och samarbete etc.).

1.2. Målen med PRISM har fastställts av observationsgruppen och kan sammanfattas på följande sätt:

- Utveckla ett innovativt sätt att se på inre marknaden från gräsrotsnivån, som komplement till den traditionella EU-synvinkeln: uppifrån och ned.

- Uppvärdera och sprida kunskap om de bästa metoderna "på fältet".

- Med dessa som grund utforma en lista över politiska och legislativa EU-initiativ som vore önskvärda för att främja, beledsaga och utveckla PRISM-initiativen.

- Se till att ESK ger ett unikt och praktiskt användbart bidrag till debatten om inre marknaden och Internet. Detta skulle utgöra ESK:s bidrag bland PRISM-initiativen.

- På så sätt befästa ESK:s roll som förbindelselänk mellan näringslivets och samhällets aktörer och EU:s institutioner.

1.3. Kommitténs observationsgrupp anser att de initiativ man söker, som är direkt knutna till införandet av EU:s inre marknad, kan delas in i fyra kategorier:

A. Information och stöd

- Praktisk information till användare (publikationer, symposier, Internet, utbildning, media).

- Riktad utvärdering av läget på inre marknaden (undersökningar, enkäter, media).

B. Medling

- Medling när man stöter på hinder och problem (medling på nationell nivå, internationell nivå och EU-nivå, direkt framförhandlande av en lösning på problemet).

C. Partnerskap

- Europeiska partnerskap för att öka öppenheten (vänortssamarbeten, utbyten, samarbete, överenskommelser, fusioner).

- Gemensam användning av resurser för att öka konkurrenskraften (pooler, sponsring,SMF-klubbar, språkligt stöd).

D. Avtal och etiska regler

- Förenkling av administrativa förfaranden (ett enda informationsställe, ömsesidigt erkännande, uppförandekodex).

- Förbättrad image när konkurrensen ökar (kompetenshöjning, certifiering, ursprungsbeteckningar, märkning, diplom, stadga).

2. Planeringen av arbetet

2.1. Begreppet Regionernas Europa visar på den miljömässiga och kulturella variationen och mångsidigheten i den mosaik av regioner som EU består av, liksom på behovet av ökat samarbete.

2.2. Mängden traditioner och samhällssystem utgör en ovärderlig rikedom som dock inte automatiskt gör det lättare att förverkliga inre marknaden eller genomföra det övernationella europeiska samarbetet.

2.3. Vissa regioner har redan börjat söka efter lösningar medan andra väntar på att problemen skall lösas på nationell nivå eller gemenskapsnivå.

2.4. Syftet med detta yttrande är att identifiera de bästa metoderna och undersöka om de kan tillämpas i andra regioner.

2.5. PRISM-projektet skall inom ramen för observationsgruppens övergripande arbetsprogram granska åtminstone en region per medlemsstat (15-18 stycken) före år 2001. Därför bör arbetsprogrammet baseras på ett begränsat antal prioriterade teman så att man kan samla in homogena data som lätt kan jämföras.

2.6. Till att börja med bör man skilja ut frågor som rör subsidiaritet för att inte granska sådana som utformats och lösts på internationell nivå. I detta avseende skulle man kunna genomföra ett samråd med Regionkommittén.

2.7. För att kunna jämföra de lösningar som hittats på likartade problem bör valet av vilka regioner som skall studeras beakta möjliga ekonomiska likheter snarare än skillnader.

2.8. För att underlätta jämförelser skulle man också kunna använda de fyra kategorierna från punkt 1.3 ovan inom följande fyra prioriterade sektorer:

- Jordbruk.

- Industri.

- Miljö.

- Användningen av strukturfonderna.

2.9. Man bör ställa specifika frågor inom följande områden:

- Program för att informera om den gemensamma valutan.

- Program för att öka sysselsättningen.

- Konkurrenskraft.

2.10. Med beaktande av ovannämnda aspekter presenterades det bifogade frågeformuläret till intresserade aktörer. På grundval av de resultat som erhållits och de hearingar som organiserats i frågan har följande synpunkter formulerats.

3. Allmänna kommentarer

3.1. Som väntat innehöll svaren mer kritik än positiva iakttagelser.

3.2. Det är i alla fall intressant att notera att alla utgår från att de regionala initiativen, bortsett från alla inkonsekvenser och motsägelser, uppfyller två grundläggande principer: gemenskapsstöden stimulerar till handling och programmen för regioner mycket närmare varandra.

3.3. Man kan därför bekräfta att åtgärderna som syftar till att förstärka sammanhållningen har bidragit till att minska de regionala skillnaderna.

3.4. Kritiken gäller i synnerhet

- konkurrensen,

- EU:s utvidgning,

- informationen,

- samråd och partnerskap,

- decentraliseringen av förvaltningen,

- insyn i kontroller och inspektioner,

- programmens mervärde.

3.5. Det finns fortfarande konkurrensproblem som till stor del beror på att medlemsstaterna i olika hög grad och olika väl införlivat gemenskapsbestämmelserna i sin nationella lagstiftning, medan de ekonomiska aktörerna bör lyda under samma konkurrensvillkor, oberoende av var de är verksamma.

3.6. Om skillnaderna förblir stora skulle detta få negativa konsekvenser i form av ökade utvecklingsskillnader mellan medlemsstaterna, vilket vore till skada för EU:s ekonomiska och sociala sammanhållning.

3.7. Därför är det mycket viktigt med mer tillförlitliga regler som kan förena dynamiken i utvecklingen med en garanti för sammanhållningen, framför allt inför den nära förestående utvidgningen av EU.

3.7.1. .Ingen förnekar den politiska och sociala omfattningen av utvidgningen, som i synnerhet kommer att medföra större utvecklingsskillnader mellan olika regioner och vidga klyftan mellan fattigare och rika, även om det är svårt att kvantifiera denna utveckling.

3.7.2. För att dämpa och försvaga dessa effekter behöver man förstärka de åtgärder som planeras i Agenda 2000 inom ramen för föranslutningsstrategin.

3.8. Trots alla insatser beklagar de ekonomiska aktörerna och de europeiska medborgarna bristen på information och att informationen tillhandahålls sporadiskt. Detta beror på språkliga och kulturella barriärer, avsaknad av distributionskanaler och de svårigheter som kanslispråket skapar.

3.9. Beträffande partnerskapen och de tillhörande samråden är majoriteten av deltagarna övertygade om deras nytta, men framhåller problem med genomförandet som beror på konflikter mellan - ibland specifika - intressen eller djupgående invändningar mot målen med enskilda projekt.

3.10. Några positiva iakttagelser rörde decentraliseringen av förvaltningen, eftersom alla de som upplevt den - om sanningen skall fram är det i nuläget en minoritet - har konstaterat och uppskattat fördelarna med reducerad byråkrati, förenklade förfaranden, snabbare finansiering och regelbundna kontroller.

3.10.1. Huvuddelen av aktörerna lyder dock fortfarande under starkt centraliserade regler och förfaranden som bromsar genomförandet av program och ibland hindrar det på obestämd tid. Dessa aktörer uttrycker en helt annan åsikt, främst på grund av bristen på insyn i resultaten av kontrollerna och inspektionerna.

3.11. Slutligen finns det en delikat fråga som är svår att besvara eftersom den kräver en jämförande studie och ett värdeomdöme: mervärdet av programmens genomförande.

3.11.1. Eftersom målen med PRISM är kända kan vi meddela rekommendationerna beträffande vilka misstag man bör undvika i utformningen av programmen:

- Enstaka initiativ som inte är samordnade inom en större ram.

- Ett icke marknadsrelaterat förhållande mellan kostnad och nytta.

- Spridning av resurserna på många mottagare.

- Ingen eller låg innovationsgrad.

4. Särskilda kommentarer

4.1. Dessa kommentarer är direkt knutna till de frågor som ställdes till deltagarna.

4.2. Inre marknadens effekter

Majoriteten av svaren pekade på att bäst resultat uppnåtts på det ekonomiska området. Även om man på längre sikt kan uppnå sociala, administrativa och kulturella framsteg ansåg deltagarna att dessa för närvarande inte kan utvärderas.

4.3. Fri rörlighet

De svårigheter man stött på rör först och främst fri rörlighet för personer, i andra hand fri rörlighet för kapital. Det verkar inte finnas några särskilda problem med den fria rörligheten för varor och tjänster.

4.4. Etableringsfrihet

Bara ett fåtal fall har påpekats och de enda svårigheter man stött på är administrativa till sin natur.

4.5. Erkännande av examensbevis

En överväldigande majoritet framhåller stora svårigheter med att få erkännande av examina för arbeten med medelhöga eller låga kvalifikationskrav.

4.6. Strukturfonderna

En grundläggande motsägelse framhölls: de mest attraktiva programmen är de som erbjuder finansiellt stöd, särskilt om de rör infrastrukturella projekt, samtidigt som man nästan inte alls utnyttjat de program som föreslår stöd i form av utbildning, samordning och grundläggande tjänster och som enligt gemenskapen borde vara särskilt användbara för små och medelstora företag.

4.7. Media och informationskanaler

Med undantag för den tidigare behandlade frågan om tillgången till information är den allmänna situationen när det gäller informationsspridning nedslående.

4.7.1. Bara vissa mycket stora projekt är lättillgängliga för press och tv på grund av att de uppenbart är av allmänt intresse och för att de ibland har egna kanaler och medel. För övriga projekt är situationen en annan och detta är skadligt på flera sätt, dels för de ekonomiska operatörerna som inte kan dra största möjliga nytta av de möjligheter marknaden erbjuder, dels för användarna som går miste om användbar information, dels för imagen som inte förbättras när konkurrensen ökar.

4.7.2. För övrigt bör man notera ett oroande fenomen som framhålls av de flesta deltagare: det finns en allmän brist på information om euron lite drygt ett år innan den skall införas.

5. Slutsatser

5.1. Man måste ta hänsyn till att PRISM är ett pågående projekt som omfattar regelbundna undersökningar och relevanta hearingar, och att synpunkterna i detta yttrande härstammar från resultaten av två arrangemang, dels en allmän hearing i Bryssel den 13 juli 1999, dels en särskild hearing i Lissabon den 24 februari 2000.

5.2. Med utgångspunkt i det arbete som utförts verkar det som om den enda definitiva slutsats man kan dra rör behovet av att sammanställa en lista över teman som observationsgruppen för inre marknaden bör studera i detalj för att sedan kunna lägga fram rekommendationer och förslag på åtgärder till de europeiska, nationella och regionala institutionerna.

5.3. Följande lista är inte uttömmande och kan kompletteras om ESK anser det nödvändigt:

- Tillgång till och spridning av information.

- Uppdatering av konkurrensreglerna.

- Decentralisering av förvaltningen.

- Standardkriterier för identifieringen av de bästa metoderna.

5.4. Med tanke på de viktiga första resultaten bör man öka takten inom PRISM-projektet för att ligga mer i fas med inre marknadens utveckling.

Bryssel den 29 november 2000.

Ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

Göke Frerichs

BILAGA

till Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande

1. Frågeformulär

1.1. Vilken inverkan har förverkligandet av EU:s inre marknad haft för er regions utveckling

- ekonomiskt?

- socialt?

- administrativt?

- kulturellt?

1.2. Har näringslivets och samhällets aktörer i er region stött på svårigheter beträffande principerna om

- fri rörlighet för personer?

- fri rörlighet för varor?

- fri rörlighet för tjänster?

- fri rörlighet för kapital?

1.3. Finns det hinder för principen om fri konkurrens?

1.4. Respekteras etableringsfriheten?

1.5. Tillämpas principen om erkännande av examensbevis?

1.6. Har de resurser som finns disponibla inom ramen för strukturfonderna bidragit till förverkligandet av inre marknaden i er region?

1.7. Kan ni hänvisa till ett eller flera initiativ som genomförts i er region i syfte att dra större nytta av de möjligheter inre marknaden erbjuder? Som exempel kan nämnas

- praktisk information till användare (publikationer, symposier, Internet, utbildningskurser),

- riktad utvärdering av läget på inre marknaden (undersökningar, enkäter),

- europeiska partnerskap för att underlätta utbyten (vänortssamarbeten, samarbete, överenskommelser, fusioner),

- förbättrad image när konkurrensen ökar (kompetenshöjning, certifiering, ursprungsbeteckningar, märkning, diplom),

- gemensam användning av resurser för att öka konkurrenskraften (pooler, sponsring, SMF-klubbar, språkligt stöd, forskningsprojekt, kontakter med nyföretagarcentra),

- infrastruktur för samarbete och utbyten,

- specifika åtgärdsprogram med institutionellt, tekniskt och finansiellt stöd för att främja regionens öppenhet mot EU.

1.8. Kan ni ange några initiativ som har som syfte att undanröja hindren för frihandeln, särskilt sådana som är inriktade på små och medelstora företag? Exempelvis

- förenklade administrativa förfaranden (ett enda informationsställe, ömsesidigt erkännande, uppförandekodex),

- förmånliga kreditvillkor,

- åtgärder relaterade till skatter och skattemyndigheter,

- medling när man stött på hinder och problem (medling på nationell nivå, internationell nivå och EU-nivå, direkt framförhandling av en lösning på problemet).

1.9. Vad skulle ni med tanke på era erfarenheter på regional nivå vilja rekommendera att man på gemenskapsnivå ägnar initiativ åt? Det kan exempelvis gälla

- främjande av sysselsättning och rörlighet (utbildning, kvalifikationer, tillnärmning av sociallagstiftningen),

- information om den gemensamma valutan, euron,

- avlägsnande av administrativa och skattemässiga barriärer,

- konkurrensen mellan regioner i fråga om sociala villkor, skattevillkor och offentligt stöd till investeringar.

1.10. Skulle ni vara villig att dela med er av era erfarenheter och era initiativ till andra europeiska regioner?