Rättsväsendet förblev effektivt trots utmaningarna i samband med covid-19-pandemin. På det hela taget ligger domstolsförfarandenas längd i civilrättsliga, handelsrättsliga och förvaltningsrättsliga mål, mätt i handläggningstid, kvar på en nivå som jämförelsevis är genomsnittlig eller kortare än genomsnittet i EU. Antalet pågående mål, som redan är bland de lägsta i EU, visar en något minskande trend. Avslutandegraden är över 100 %, vilket innebär att domstolarna klarar av att hantera inkommande fall. Ytterligare framsteg kunde noteras när det gäller den genomsnittliga handläggningstiden i fall som rör penningtvätt, där handläggningstiden minskade ytterligare till 212 dagar 2019 (303 under 2018). Den genomsnittliga handläggningstiden förblev stabil under 2020, med en liten minskning avseende tvistemål, brottmål och förvaltningsmål i första instans och en liten ökning avseende tvistemål och brottmål i andra instans. I februari 2020 uppmanade domarrådet högsta domstolen att inrätta en arbetsgrupp för att analysera orsakerna till utdragna förfaranden i civilrättsliga, straffrättsliga och förvaltningsrättsliga ärenden. Arbetsgruppen lade fram tre rapporter till domarrådet om arbetsordningen, och drog slutsatsen att även om varje typ av förfarande medför särskilda utmaningar, är domarna de som underlättar alla förfaranden och därför bör särskild tonvikt läggas vid deras utbildning.

Den nyinrättade ekonomiska domstolen håller på att inleda sin verksamhet. Domstolen har behörighet för vissa typer av civilrättsliga mål och korruptionsfall samt ekonomiska och finansiella brott. Domstolen kommer att ha tio domare och 21 administrativa assistenter. Den ekonomiska domstolen inledde sitt arbete den 31 mars 2021 och hittills har sju av dess tio domare, med varierande yrkesbakgrund (inklusive ekonomisk) men som i inget fall tidigare varit domare, utnämnts efter det nya urvalsförfarande som nämns ovan. För att ge professionellt stöd till de nya domarna vid den ekonomiska domstolen säkerställdes mentorstöd av domarrådet. De fick varsin mentor och erbjöds specialiserad utbildning i lagstiftning som rör penningtvätt samt handels-, konkurrens- och finansrätt. Utbildning om försäkringsfrågor planeras under andra halvan av 2021. Den ekonomiska domstolen förväntas handlägga mellan 250 och 500 ärenden per år, och behöver därför tillräckliga resurser både när det gäller personal och utbildning, så att komplicerade ekonomiska och finansiella ärenden kan handläggas effektivt. Justitieministeriet övervakar noga utvecklingen i samband med domstolens verksamhet och avser att se över situationen efter det första verksamhetsåret.

Regeringen avser att inrätta ett nytt utbildningscentrum som centraliserar all utbildning inom rättsväsendet senast i slutet av 2024. Utbildning för domare och domstolspersonal tillhandahålls för närvarande av Lettlands centrum för rättslig utbildning, som inrättades som en stiftelse 1995 och som bygger på ett flerårigt avtal. Denna institutionella modell saknar stabilitet när det gäller långsiktig planering av utbildningen inom rättsväsendet, eftersom kontraktet periodiskt är föremål för offentlig upphandling. Dessutom förvaltas medel som anslås till rättslig utbildning för närvarande av domstolsförvaltningen, en institution som lyder under justitieministeriet, med begränsat bidrag från rättsväsendet. Domarrådet godkänner innehållet i utbildningsprogrammen för domare och domstolspersonal, medan riksåklagaren ansvarar för inledande och fortlöpande fortbildning av åklagare. Det nya utbildningscentret skulle bli en gemensam utbildningsinstitution för domare och åklagare, liksom för specialiserade utredare, övrig personal inom rättsväsendet och biträdande åklagare. I sin strategi för 2021–2025 tillkännagav domarrådet sitt mål att ta över utbildningen av domare från den verkställande makten, och dess deltagande i inrättandet och ledningen av utbildningscentret skulle ge tillfälle att uppnå detta mål. Inrättandet av ett utbildningscenter skulle ge utbildningen större institutionell och finansiell stabilitet och ytterligare höja kvaliteten i det lettiska rättsväsendet. Det nya utbildningscentret planeras anta en tvärvetenskaplig utbildningsstrategi och omfatta alla yrkesverksamma som arbetar med rättskipning, vilket är i linje med Europeiska kommissionens strategi för europeisk rättslig utbildning 2021–2024 och rådets slutsatser om främjande av utbildning av rättstillämpare. Det är viktigt att rättsväsendet (domare och åklagare) självt deltar i styrningen, övervakningen och fastställandet av prioriteringar för det nya utbildningscentret, i linje med europeiska standarder.

Vissa farhågor uttrycktes om journalisters tillgång till information under covid-19-pandemin. Det finns lagliga garantier för rätten att få tillgång till information och för skydd av journalister. Det uttrycktes dock oro över tillgången till information under covid-19-pandemin, särskilt eftersom reportrar inte kunde delta i regeringsmötena, medan deras närvaro vid allmänt öppna möten tidigare var regel.

Regeringen utfärdade riktlinjer för att hantera den ökade risken för korruption vid offentlig upphandling i samband med covid-19-pandemin. Regeringen utarbetade i maj 2020 en rad riktlinjer om hur korruptionsrisken kan minskas genom den befintliga upphandlingslagstiftningen. Statens revisionsverk genomförde ett antal revisioner av utgifterna för nödåtgärder i samband med covid-19-krisen. Revisionerna omfattade över 90 % av de medel som användes för detta ändamål under 2020. Som en ny praxis väntade inte statens revisionsverk på att de granskade enheterna skulle lämna in sina finansiella rapporter, utan utfärdade sina revisionsrekommendationer omedelbart efter det att medlen hade betalats ut, så att rekommendationerna kunde genomföras snabbt.

System för visselblåsning (rapportering av missförhållanden) håller på att införas. Byrån för förebyggande och bekämpning av korruption (KNAB) är den myndighet som är behörig att godkänna och behandla visselblåsarrapporter som gäller påstådd korruption och brott relaterade till intressekonflikter och som mottagits av statskansliet och andra behöriga myndigheter. Under 2020 mottog statskanslern 517 inlagor med allmänna klagomål, varav 122 klassificerades som visselblåsarrapporter (jämfört med 119 under 2019). År 2020 mottog KNAB totalt 53 visselblåsarrapporter, varav 13 erkändes som sådana, 17 överfördes till andra behöriga myndigheter och 23 inte erkändes som visselblåsarrapporter. Hittills har vissa enheter inte mottagit några rapporter från visselblåsare, vilket innebär att den medvetandehöjande verksamheten för denna rapporteringskanal fortsätter.

Åtgärder för att hantera covid-19-pandemin antogs inom ramen för undantagstillståndet, som avslutades i april 2021. Den 12 mars 2020 antog den lettiska regeringen förklaringen om undantagstillstånd, som upphörde den 7 april 2021. Förklaringen omfattade åtgärder för hanteringen av covid-19-pandemin och ändrades flera gånger . De uppdaterade versionerna av de tillämpliga reglerna på olika områden i samhällslivet läggs ut på regeringens webbplats i konsoliderad och lättläst form, med närmare uppgifter tillgängliga när en viss paragraf ändras (med fokus på en typ av åtgärder, t.ex. utbildning eller restauranger/barer). I juni 2020 trädde lagen om hantering av covid-19-pandemins spridning i kraft, med grundläggande principer för offentliga myndigheters verksamhet.

Parlamentet fortsatte att arbeta på distans och såg över statliga åtgärder i samband med covid-19-pandemin. Med stöd av plattformen e-Saeima arbetade parlamentet hela tiden medan undantagstillståndet varade. Som en del av sina befogenheter diskuterade parlamentet regelbundet, först inför utskotten och därefter i kammaren, regeringens åtgärder mot covid-19-pandemin. Parlamentet kunde dock endast i efterhand godkänna eller förkasta regeringsåtgärderna, som i de flesta fall redan hade trätt i kraft under undantagstillståndet, och kunde inte ändra dem. Under de inledande diskussionerna, som ombudsmannen också regelbundet deltog i, gav parlamentet dock regeringen vägledning i utformningen och antagandet av framtida åtgärder och för ändringar av befintliga åtgärder.

Ombudsmannaämbetet ackrediterades på nytt med A-status och fortsatte att övervaka åtgärder i samband med covid-19-pandemin. I december 2020 ackrediterades ombudsmannaämbetet som institution på nytt med ”A-status”, i enlighet med Parisprinciperna. I januari 2021 antogs, med beaktande av rekommendationerna från underutskottet för ackreditering i den globala alliansen av nationella människorättsinstitutioner, ändringar av ombudsmannalagen som föreskriver att ombudsmannen ska godkännas av parlamentet på förslag av minst tio parlamentsledamöter (tidigare fem ledamöter) och att samma person får vara ombudsman under högst två mandatperioder (fem år vardera). Ombudsmannen har fortsatt att spela sin roll när det gäller att övervaka regeringens åtgärder och deras inverkan på de mänskliga rättigheterna, och när det gäller att yttra sig och ge rekommendationer till beslutsfattare på EU-nivå och nationell nivå, särskilt när det gäller behovet av att respektera och främja ekonomiska och sociala rättigheter, rätten till hälso- och sjukvård och vikten av öppen kommunikation med allmänheten. Ombudsmannen övervakade också regeringens beslut i samband med covid-19-pandemin för att säkerställa att restriktionerna var tillräckliga och att allmänheten informerades i rätt tid och på ett korrekt sätt.

Regeringen antog nya riktlinjer för utvecklingen av ett mer sammanhållet civilsamhälle för perioden och anslog ekonomiskt stöd till icke-statliga organisationer för att mildra effekterna av covid-19-pandemin. Det civila utrymmet i Lettland anses fortfarande vara begränsat . I riktlinjerna för perioden 2021–2027 anges de handlingslinjer som kräver investeringar, liksom den planerade finansieringen för varje åtgärd, för att göra medborgarna mer kunniga, aktiva och redo att delta i landets utveckling. I december 2020 granskade och godkände ministerkabinettet en informativ rapport från kulturministeriet om stöd till föreningar och stiftelser för att mildra de negativa konsekvenserna av covid-19-krisen. Där drog man slutsatsen att de ekonomiska konsekvenserna av covid-19-pandemin förväntas påverka ungefär hälften av de icke-statliga organisationer som är registrerade i Lettland, särskilt allmännyttiga organisationer. Regeringen beslutade därför att anslå 600 000 euro från medel för oförutsedda händelser till stödprogrammet för icke-statliga organisationer för att lindra de negativa konsekvenserna av covid-19-pandemin under 2021. Programmet genomförs av fonden för integration av samhället och beviljar finansiering genom en öppen anbudsinfordran för icke-statliga organisationers projekt som ska genomföras senast den 30 juni 2021.

Bilaga I: Källförteckning i alfabetisk ordning*

* * Förteckningen över bidrag som mottagits i samband med samrådet om 2021 års rapport om rättsstatsprincipen finns på https://ec.europa.eu/info/policies/justice-and-fundamental-rights/upholding-rule-law/rule-law/rule-law-mechanism/2021-rule-law-report-targeted-stakeholder-consultation_sv .

Centrum för mediernas frihet och mångfald (2021), Övervakningsverktyget för mediepluralism 2021.

Civicus, Övervakningsenhet för det civila samhället – Lettland ( https://monitor.civicus.org/country/latvia/ ).

Det europeiska nätverket av nationella människorättsinstitutioner – ENHRI (2021), Contribution from ENHRI to the 2021 Rule of Law Report.

Domarrådet, Call for the support of judges of the Economic Court and their mentors, 16 mars 2021, ( https://www.at.gov.lv/en/jaunumi/par-tieslietu-padomi/call-for-the-support-of-judges-of-the-economic-court-and-their-mentors-10517?year=2021&month=03 ).

Domarrådet (2021), The Judicial Council sets a strategic overarching goal – equal representation in the dialogue between branches of state power, 16 mars 2021, ( https://www.at.gov.lv/en/jaunumi/par-tieslietu-padomi/the-judicial-council-sets-a-strategic-overarching-goal-equal-representation-in-the-dialogue-between-branches-of-state-power-10511?year=2021&month=03 ).

Domarrådet (2021), pressmeddelande: The procedure for selecting candidates for the position of a judge has been improved, 16 april 2021, ( https://www.at.gov.lv/en/jaunumi/par-tieslietu-padomi/the-procedure-for-selecting-candidates-for-the-position-of-a-judge-has-been-improved-10572?year=2021&month=04 ).

Domarrådet (2021), Strategy of the Judicial Council 2021–2025, 12 mars 2021, ( http://www.at.gov.lv/files/uploads/files/9_Tieslietu_padome/Dokumenti/Strategy%20of%20the%20Judicial%20Council_2021_2025_EN.docx ).

Europarådet: Plattform för att främja skyddet av journalistik och journalisters säkerhet, Lettland ( https://www.coe.int/en/web/media-freedom/latvia ).

Europeiska kommissionen (2020), Rapport om rättsstatsprincipen, landskapitlet om rättsstatsprincipen i Lettland.

Europeiska kommissionen (2021), resultattavlan för rättsskipningen i EU.

Europeiska kommissionens generaldirektorat för kommunikation (2019): Flash Eurobarometer 482 (2019) om företagens inställning till korruption i EU.

Europeiska unionens råd (2021), Rådets slutsatser om främjande av utbildning av rättstillämpare, 10 mars 2021 ( https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-6926-2021-INIT/sv/pdf ).

Generaldirektoratet för kommunikation (2020), Särskild Eurobarometer 502 om korruption.

GRECO (2017), Fifth evaluation round - Evaluation Report on Latvia on preventing corruption and promoting integrity in central governments (top executive functions) and law enforcement agencies, 12 april 2017, ( https://rm.coe.int/fifth-evaluation-round-preventing-corruption-and-promoting-integrity-i/16808cdc91 ).