Yttrande av Europeiska centralbanken

av den 11 oktober 2001

på begäran av Europeiska unionens råd om ett förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om arbetskraftskostnadsindex

(CON/2001/33)

(2001/C 295/04)

1. Den 17 september 2001 mottog Europeiska centralbanken (ECB) en begäran från Europeiska unionens råd om yttrande över ett förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om arbetskraftskostnadsindex (nedan kallat utkast till förordning).

2. ECB:s behörighet att avge ett yttrande grundar sig på artikel 105.4 i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen. I enlighet med artikel 17.5 första meningen i arbetsordningen för ECB har detta yttrande antagits av ECB-rådet.

3. Utkastet till förordning syftar till att skapa ett gemensamt regelverk för produktion, överföring och utvärdering av jämförbara arbetskraftskostnadsindex inom gemenskapen. Enligt utkastet till förordning skall medlemsstaterna kvartalsvis överföra uppgifter om arbetskraftskostnader till Europeiska kommissionen (Eurostat).

4. ECB välkomnar utkastet till förordning som utgör en del av den handlingsplan för statistikkrav avseende Ekonomiska och monetära unionen (nedan kallad handlingsplanen) som på uppdrag av Ecofin-rådet tagits fram av Europeiska kommissionen (Eurostat) i nära samarbete med ECB. Handlingsplanen är ett svar på Monetära kommitténs rapport om informationskraven inom EMU, som godkändes av Ecofin-rådet den 18 januari 1999, samt de två första lägesrapporterna om informationskraven i EMU, som utarbetades av Ekonomiska och finansiella kommittén. I den tredje lägesrapporten, som godkändes av Ecofin-rådet den 19 januari 2001, specificerades även tidtabellen för ändringar av gällande statistikförordningar.

5. Tillgången på harmoniserade uppgifter om arbetskraftskostnader breddar och fördjupar de uppgifter som kan användas för den analys och bedömning av hoten mot prisstabiliteten som utförs enligt den andra pelaren av ECB:s monetära politik. Arbetskraftskostnader utgör en viktig del av produktionskostnaderna för ekonomin som helhet och har en betydande inverkan på prisbildningen. Arbetskraftskostnaden ger dessutom underlag för indikatorer rörande konkurrenskraften. De samlade europeiska uppgifterna om arbetskraftskostnader, som för närvarande finns tillgängliga, bygger på uppgifter som de nationella statistikinstituten på frivillig väg överför till Europeiska kommissionen (Eurostat) och de återspeglar de betydande skillnader som finns vid framtagningen av de nationella serier som används för beräkningen av euroserierna. De kvartalsuppgifter om löner och andra ersättningar som kan fås från de nationella räkenskaperna inom ENS 95 kan inte heller användas, eftersom de inte är tillräckligt detaljerade och kvaliteten beror på den underliggande primära arbetskraftskostnadsstatistiken.

6. ECB vill understryka den vikt som den fäster vid ett antal komponenter i utkastet till förordning, vilka redan ingår i handlingsplanen, samtidigt som ECB är fullt medveten om att behovet att begränsa rapporteringsbördan för företagen har medfört betydande kompromisser.

a) Den föreslagna omfattningen av NACE Rev. 1, inbegripet servicesektorn: Utkastet till förordning täcker över 90 % av sysselsättningen i euroområdet, medan de aktuella uppgifterna täcker cirka 65 %. Det är en betydande förbättring, eftersom det ger en bättre förståelse för arbetskraftskostnadsutvecklingen över hela det ekonomiska fältet, och i synnerhet med en förbättrad täckning av kostnaderna inom servicesektorn.

b) Den föreslagna uppdelningen av NACE Rev. 1: Enligt utkastet till förordning blir de uppgifter som skall hämtas in mer detaljerade, med en uppdelning efter ekonomisk verksamhet, vilket är viktigt när det gäller att förklara förändringar i det samlade resultatet.

c) Tillgången till ett index över arbetskraftskostnader som både innefattar och utesluter bonusutbetalningar: Bonusutbetalningar brukar vara cykliska komponenter i den totala arbetskraftskostnaden. Analysen av uppgifter rörande arbetskraftskostnader kommer att underlättas betydligt om det blir möjligt att särskilja denna komponent i den totala arbetskraftskostnaden.

d) Förslaget att uppgifter skall överföras inom 70 dagar: Detta skulle innebära en förbättring eftersom tillgången på uppgifter för närvarande är mycket dålig. De första sammanställda europeiska beräkningarna blir inte tillgängliga förrän efter cirka 100 dagar.

e) Tillgången till en lämplig mängd historiska uppgifter: För analysändamål är det viktigt att kunna bedöma arbetskraftskostnadsindex över tiden. ECB är emellertid också medveten om vilken arbetsbörda som skulle läggas på medlemsstaterna, om de skulle bli tvungna att tillhandahålla fullständiga historiska uppgifter, och stöder därför tanken att begränsa överföringen av historiska uppgifter till ett urval av arbetskraftskostnadsposter och endast för NACE-avdelningarna C-K.

f) Den förbättring av jämförbarheten som behövs för att uppnå bra aggregat inom euroområdet: Eftersom medlemsstaterna fortfarande skulle ha möjlighet att använda en kombination av olika källor, skulle det vara värdefullt om genomförandeåtgärderna i artikel 10 kunde innefatta en återkommande bedömning av vilken effekt användningen härav har på de nationella resultaten, liksom en bedömning av andra möjliga orsaker till utebliven jämförbarhet.

7. ECB vill uttala starkt stöd för den föreslagna tidtabellen för genomförandet av utkastet till förordning och uppmanar medlemsstaterna att avstå från att begära undantag. Om medlemsstaterna utnyttjar möjligheten till undantag fullt ut, skulle fullständigt harmoniserade europeiska aggregat för NACE-avdelningarna C-K bli tillgängliga först 2004 och fullständiga europeiska aggregat som omfattar NACE-avdelningarna L-O först 2007. Även målet på 80 % täckning av euroområdet vid slutet av 2002 - ett mål som stöds av Ecofin-rådet - skulle äventyras.

8. Det här yttrande skall offentliggöras i Europeiska gemenskapernas officiella tidning.

Utfärdat i Wien den 11 oktober 2001.

Willem F. Duisenberg

ECB:s ordförande