ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(1)

RIAD-databasen (Register of Institutions and Affiliates Data) är en delad uppsättning data för referensuppgifter om rättsliga och andra statistiska institutionella enheter som samlas in för att stödja verksamhetsprocesser inom Eurosystemet samt utförandet av de uppgifter som faller under Europeiska centralbankssystemet (ECBS) och den gemensamma tillsynsmekanismen (SSM). Informationen som registreras i RIAD tillhandahålls av Eurosystemets medlemmar och av nationella centralbanker i medlemsstater som inte har euron som valuta men som frivilligt deltar i driften av RIAD.
2.

För kreditinstitut som under 2016 betalar utdelning (7) avseende räkenskapsåret 2015, rekommenderar ECB följande: a) Kategori 1 : Kreditinstitut som uppfyller de kapitalkrav som framgår av punkt 1 a, 1 b och 1 c, och som redan uppnår sina nyckeltal enligt vad som framgår av punkt 1 d fullt ut den per 31 december 2015, bör dela ut sin nettovinst i form av utdelningar på ett konservativt sätt så att de även fortsättningsvis kan uppfylla alla krav, även om de ekonomiska och finansiella förutsättningarna skulle försämras. b) Kategori 2 : Kreditinstitut som uppfyller de kapitalkrav som framgår av punkt 1 a, 1 b och 1 c, per den 31 december 2015, men som inte uppnår sina nyckeltal enligt vad som framgår av punkt 1 d fullt ut per den 31 december 2015, bör endast dela ut sin nettovinst i form av utdelningar på ett konservativt sätt så att de även fortsättningsvis kan uppfylla alla krav, även om de ekonomiska och finansiella förutsättningarna skulle försämras. Därutöver bör de i princip endast betala ut utdelning till ägarna i sådan utsträckning att de åtminstone säkerställer att institutet befinner sig på en linjär (8) väg mot målet att uppnå alla kapitalkrav fullt ut i enlighet med punkt 1 d. c) Kategori 3 : Kreditinstitut som inte uppfyller kraven enligt punkt 1 a, 1 b eller 1 c bör i princip inte ge någon utdelning till ägarna. Kreditinstitut som inte kan uppfylla bestämmelserna enligt denna rekommendation eftersom de anser sig ha en rättslig skyldighet att betala en utdelning bör snarast kontakta sin gemensamma tillsynsgrupp.
REKOMMENDATION AV EUROPEISKA CENTRALBANKENS RÅD av den 19 juni 1998 till ministerrådet för Europeiska unionen om Europeiska centralbankens externa revisor (ECB/1998/3) (98/C 246/05)

EUROPEISKA CENTRALBANKENS RÅD (härefter benämnt rådet)

REKOMMENDERAR FÖLJANDE med beaktande av stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken och särskilt av artikel 27.1 i detta, och

av följande skäl:

Europeiska centralbankens (härefter benämnt ECB) och de nationella centralbankernas räkenskaper skall granskas av oavhängiga externa revisorer som rådet har rekommenderat och ministerrådet för Europeiska unionen har godkänt.

Rådet för Europeiska monetära institutet är ense om att rekommendera Coopers & Lybrand som extern revisor för ECB.

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS

Coopers & Lybrand som extern revisor för ECB.

Denna rekommendation skall offentliggöras i Europeiska gemenskapernas officiella tidning.

Utfärdad i Frankfurt am Main den 19 juni 1998.

På ECB-rådets vägnar

Willem F. DUISENBERG

Ordförande
Säkerhetsriskerna för elektroniska betalningar har ökat under de senaste åren, vilket beror på att elektroniska betalningar har blivit mer tekniskt komplicerade samtidigt som elektroniska betalningars globala volymer hela tiden har ökat och nya betaltjänster har uppkommit. Eftersom säkra och tillförlitliga betaltjänster är en grundläggande förutsättning för en välfungerande marknad för betaltjänster, bör betaltjänstanvändarna skyddas väl mot sådana risker. Betaltjänster är viktiga för upprätthållandet av ekonomiska och samhälleliga nyckelverksamheter och betaltjänstleverantörer som kreditinstitut har därför kvalificerats som marknadsoperatörer i enlighet med artikel 3.8 i Europaparlamentets och rådets direktiv [pls insert number of NIS Directive after adoption] (2) .”

Säkerhetsriskerna för elektroniska betalningar har ökat under de senaste åren, vilket beror på att elektroniska betalningar har blivit mer tekniskt komplicerade samtidigt som elektroniska betalningars globala volymer hela tiden har ökat och nya betaltjänster har uppkommit. Eftersom säkra och tillförlitliga betaltjänster är en grundläggande förutsättning för en välfungerande marknad för betaltjänster, bör betaltjänstanvändarna skyddas väl mot sådana risker. Betaltjänster är viktiga för upprätthållandet av ekonomiska och samhälleliga nyckelverksamheter och betaltjänstleverantörer som kreditinstitut har därför kvalificerats som marknadsoperatörer i enlighet med artikel 3.8 i Europaparlamentets och rådets direktiv [pls insert number of NIS Directive after adoption] (2) .”

” Artikel 86 Genomförande och rapportering 1. Medlemsstaterna ska se till att betaltjänstleverantörer till den myndighet som utsetts enligt artikel 6.1 i direktiv [NIS Directive] årligen lämnar uppdaterad information om bedömningen av drifts- och säkerhetsrisker hos de betaltjänster som de tillhandahåller och om lämpligheten av de begränsningsåtgärder och kontrollsystem som tillämpas för att hantera dessa risker. Den myndighet som utsetts i enlighet med artikel 6.1 i direktiv [NIS Directive] ska utan onödigt dröjsmål översända en kopia av denna information till den behöriga myndigheten i hemmedlemstaten. 2. Utan att det påverkar artiklarna 14 och 15 i direktiv [NIS Directive] ska Europeiska bankmyndigheten i nära samarbete med ECB utarbeta riktlinjer för inrättande, genomförande och övervakning av säkerhetsåtgärderna, bland annat certifieringsförfaranden om så är relevant. Den ska bland annat beakta de standarder och/eller specifikationer som kommissionen offentliggör i enlighet med artikel 16.2 i direktiv [NIS Directive]. 3. EBA ska i nära samarbete med ECB se över dessa riktlinjer regelbundet, men minst vartannat år. 4. Utan påverkan på artiklarna 14 och 15 i direktiv [NIS Directive] ska EBA utfärda riktlinjer för att underlätta för betaltjänstleverantörerna att kvalificera allvarligare incidenter och under vilka omständigheter ett betalningsinstitut ska anmäla en säkerhetsincident. Dessa riktlinjer ska utfärdas senast den [insert date – two years of the date of entry into force of this Directive].”
2.3

ECB noterar att artikel 8.2 a och 8.2 c samt artikel 10.3 i förslaget till förordning berör användningen av undersökningsverktyg samt stöd för att finansiera inköp av utrustning. ECB stöder förslaget att bevilja stöd för inköp av allmän laboratorieutrustning som t.ex. mikroskop, infrarödläsare, mikrometermått, utrustning för att mäta ström och magnetism etc. som är till allmän hjälp för undersökningar men inte speciellt framtagna för, eller marknadsförs som, utrustning för att upptäcka förfalskningar. ECB anser att de enda tillförlitliga maskinerna för att upptäcka förfalskade sedlar är de maskiner för vilka man på ECB:s webbplats anger att de på ett framgångsrikt sätt testats med en uppsättning falska sedeltyper samt äkta sedlar som uppvisar olika typer av förslitning. Dessa maskiner är dock avsedda för de som yrkesmässigt hanterar sedlar och går i allmänhet utöver de behov som myndigheter som är specialiserade på insatser mot penningförfalskning har, och som anges som målgrupp enligt artikel 8.2 c i förslaget till förordning (4). ECB anser därför inte att det är lämpligt att finansiera inköp av maskiner för äkthetskontroll med medel från Periklesprogrammet 2020 eller att använda maskiner för äkthetskontroll av myndigheter som är specialiserade på insatser mot penningförfalskning.
SV 
 
 
EUROPEISKA CENTRALBANKENS YTTRANDE 
av 7 maj 2010 
om förnyelse av sedel- och myntserien 
(CON/2010/38)  
 Inledning och rättslig grund
 
Den 29 mars 2010 mottog Europeiska centralbanken (E CB) en begäran från Sveriges riksbank om ett 
yttrande över ett förslag om ä ndring av lagen (1988:1385) om Sveriges riksbank (nedan kallat förslaget ). 
ECB:s behörighet att avge ett yttrande grundas på artiklarna 127.4 och 282.5 i fördraget om Europeiska 
unionens funktionssätt och artikel 2.1 andra strecksat sen i rådets beslut 98/415/EG av den 29 juni 1998 
om nationella myndigheters samråd med Europeis ka centralbanken rörande förslag till rättsregler1, 
eftersom förslaget rör betalningsmedel. I enlighet med artikel 17.5 första me ningen i arbetsordningen för 
Europeiska centralbanken har detta yttrande antagits av ECB-rådet.  
 
1. Syftet med förslaget 
Enligt förslaget ges Riksbanken rätt att ge ut my nt med valörerna 2 och 20 kronor samt sedlar med 
valören 200 kronor. Eftersom 50-öresmyntet upphör a tt vara lagligt betalni ngsmedel den 30 september 
2010 föreslås även att Riksbankens rätt att ge ut 50-öresmynt upphör.  
 
2.  Allmänna kommentarer Enligt 9 kap. 14 § regeringsformen har Sveriges ri ksbank ensamrätt att ge ut sedlar och mynt. Av 
5 kap. 1 § lagen (1988:1385) om Sveriges riksbank framg år att sedlar och mynt som ges ut av Sveriges 
riksbank är lagliga betalningsmedel.  Allmänna regler om penning- oc h betalningsväsendet, såsom beslut 
om att vissa svenska sedlar och mynt ska upphöra att va ra lagliga betalningsmedel ska däremot meddelas 
genom lag som antagits av Sveriges riksdag. 
ECB noterar att Riksbanken gjort en ingående grans kning av behovet att förnya sedel- och myntserien där 
man beaktat användningen och efterfrågan på olika valö rer samt kostnaden för olika alternativ. Man har 
även beaktat synpunkter från al lmänheten, banker samt handeln.
 
 
                                                      
1 EGT L 189, 3.7.1998, s. 42.  
2  
Detta yttrande kommer att offentliggöras på ECB:s webbplats.   Utfärdat i Frankfurt am Main den 7 maj 2010. 
[Namnteckning]  
  
Jean-Claude TRICHET  
ECB:s ordförande
2015

Förhandlade förfaranden användes i 45 % av de 84 upphandlingar för operativa ändamål som inleddes under 2015 (58 % under 2014). Även om det gemensamma företaget minskade andelen förhandlade förfaranden under 2015 behöver mer ansträngningar göras för att öka konkurrensen vid upphandlingarna för operativa ändamål. När det gäller bidrag mottogs i genomsnitt 1,4 förslag per ansökningsomgång. Resultatet efter kontroll: År 2017 användes fortfarande förhandlade förfaranden i 47 % av de 47 upphandlingar för operativa ändamål som inleddes under 2017 (45 % under 2016). Under 2017 vidtog det gemensamma företaget åtgärder för att minska andelen förhandlade förfaranden. Dock måste ansträngningar göras för att öka konkurrensen vid upphandlingarna för operativa ändamål. När det gäller bidrag mottogs i genomsnitt 1 förslag per ansökningsomgång.
27.

Genomförandegraderna för Sesar I:s åtagande- och betalningsbemyndiganden var 11 respektive 68 %. Följande faktorer orsakade de låga genomförandegraderna för Sesar I: — I december 2016 avslutades Sesar I-programmet formellt och den sista betalningen gjordes i december 2017. Trots det måste det gemensamma företaget se till att det i slutet av 2017 fanns tillräckliga medel från sjunde ramprogrammet för att återbetala för höga kontantbidrag från Sesar I:s näringslivsmedlemmar (11) och betala försenade men fortfarande berättigade ersättningsanspråk för pågående projekt inom sjunde ramprogrammet. — När det gemensamma företaget planerade och övervakade sitt behov av nya åtagande- och betalningsbemyndiganden för Sesar I:s budget valde det en försiktig strategi och beaktade inte de förväntade intäkterna avsatta för särskilda ändamål på cirka 17 miljoner euro som härrörde från återkrav för Sesar I-projekt (dvs. fel som korrigerats efter efterhandsrevisioner, utestående öppen förfinansiering etc.)
19.

Ursprungligen var planen att lansera ett upphandlingsförfarande om sex delar med en beräknad total budget på sju miljoner euro exklusive moms. Under perioden mellan den ursprungliga behovsbedömningen och den faktiska lanseringen av upphandlingsförfarandet förändrades dock de prognostiserade behoven. Som ett resultat av detta lanserades upphandlingen med ett annat antal delar och med andra budgettak per del än vad som hade planerats från början. Hela paketet med upphandlingsdokument (kravspecifikationer, utkast till kontrakt, meddelande om upphandling, rapport till utanordnaren, tilldelningsbeslut och meddelande om tilldelning av kontrakt) anpassades efter detta och offentliggjordes på ett enhetligt sätt med angivelsen sju miljoner euro per del.
15.

Vi har gjort betydande ansträngningar för att minska den traditionellt sett stora andelen överföringar under avdelning 2 och lyckades sänka andelen från 54 procent 2014 till 42 procent 2015. För flera stora kontrakt gäller att faktureringen sker kvartalsvis. Därför inkom vissa större belopp för tjänster som tillhandahölls 2015 först 2016. Personalomsättningen var oväntat hög under 2015 och medförde att personalkostnaderna vid årets slut var lägre än beräknat. De överskjutande medlen användes för att finansiera andra aktiviteter som ursprungligen var tänkta att starta under kommande år. Den stora andelen överföringar gjorde det på så sätt möjligt att göra framåtblickande omprioriteringar samtidigt som det undveks att anslag förföll.
I rapporten för budgetåret 2010 noterade revisionsrätten att de respektive rollerna och ansvarsområdena för direktören och Eurojusts kollegium behöver omdefinieras för att man ska undvika den överlappning i fråga om redovisningsskyldighet som nu uppkommer på grund av inrättandeförordningen. Inga korrigerande åtgärder har vidtagits under 2011 (1) .

2014

Den övergripande andelen gjorda åtaganden var stor – 99 %. Inom avdelning III (driftsutgifter) fördes dock en stor andel av de gjorda åtagandena över till 2015 – 2,6 miljoner euro eller 35 % (2013: 2,3 miljoner euro eller 32 %). Detta berodde främst på det tillfälliga budgetunderskottet under året då åtaganden endast kunde ingås sent på året (se punkt 11) och projekt inom stödordningen till gemensamma utredningsgrupper som inleddes under de sista månaderna av 2014 för vilka betalningarna skulle göras först 2015.
Under sitt andra verksamhetsår tog myndigheten ett viktigt steg i och med att den antog och genomförde baskraven för alla normer för intern kontroll. Normerna är dock inte helt genomförda.

Det avgiftsbelopp som debiterats de enheter som står under tillsyn (kreditvärderingsinstitut och transaktionsregister) 2014 (6 623 000 euro) och redovisas som inkomster i den slutliga resultaträkningen grundades på beräknade kostnader och inte på de faktiska kostnaderna för tillsynsverksamheten. De avgifter som tas ut från de enheter som står under tillsyn bör ligga så nära de faktiska kostnader som uppkommit på området som möjligt. Myndigheten håller för närvarande på att ta fram en verksamhetsbaserad kostnadsmodell för att uppnå detta.

När myndigheten inrättades 2010 ärvde den ett antal it-ramkontrakt från sin föregångare Europeiska värdepapperstillsynskommittén (CESR) som gällde värdskapet för dess datacentraler och utvecklingen och underhållet av dess it-system. Myndigheten lyckades inte anordna ansökningsomgångar i tid för att ersätta ramkontrakten, vilket ledde till att två av kontrakten förlängdes. Det medförde även att myndigheten upphandlade en del it-tjänster med hjälp av ett franskt centralt inköpsorgan (Union de Groupements d’Achats Publics – UGAP). Myndigheten använde också UGAP till inköp av möbler och kontorsvaror under året. Betalningarna för 2014 uppgick till totalt 956 000 euro. Revisionsrätten informerade myndigheten om att användningen av UGAP stred mot budgetförordningen och myndigheten har sedan dess slutat att använda det. Myndigheten har nu ersatt CESR:s alla it-ramkontrakt med sina egna.

Den totala andelen av de anslag som förts över från 2013 som förfallit var stor – 19 % eller 940 054 euro. Detta beror främst på att entreprenörerna levererade beställda tjänster för sent, men också på det inställda köpet av licenser för ett stoppat projekt, svårigheterna med att genomföra ett kontrakt för inhyrd personal och med övergången från det tidigare till det nya ramkontraktet för it-konsulttjänster.

2014

Den totala andelen gjorda åtaganden ökade från 93 % 2013 till 99 % 2014, vilket visar att åtagandena gjordes snabbare. En stor andel gjorda åtaganden fördes dock över till 2015 inom avdelning III (driftsutgifter) – 4 063 580 euro eller 45 % (2013: 3 688 487 euro eller 58 %). Av detta belopp gäller cirka 2 miljoner euro it-tjänster och andra tjänster under 2014 som myndigheten inte hade betalat för vid årets slut. Kontrakt för ytterligare 1,3 miljoner euro hade ingåtts mot slutet av året, och motsvarande tjänster förväntades levereras under 2015. Det återstående beloppet för överföringar förklaras av att de ingångna kontrakten löpte under flera år.
En företrädare per medlemsstat, två företrädare för kommissionen och en företrädare per land som deltar i Schengensamarbetet.

Produkter och tjänster 2014 (2013)
12.

Andelen gjorda åtaganden 2013 under de olika avdelningarna varierade mellan 98 och 89 % av de totala åtagandena, vilket visar att de rättsliga åtagandena gjordes i tid. En stor andel gjorda åtaganden fördes över till 2014 under avdelning II (administrativa utgifter) där de uppgick till 23,9 miljoner euro (28 %), och under avdelning III (driftsutgifter) där de uppgick till 13,3 miljoner euro (38 %). När det gäller avdelning II berodde den stora andelen överföringar på fleråriga kontrakt som främst avsåg uppförandet av en ny byggnad samt it-utveckling och planerade it-tjänster/it-leveranser som hade beställts vid utgången av 2013 men som skulle betalas först 2014. När det gäller avdelning III berodde detta främst på samarbetsavtal med nationella kontor för vilka de inte skulle lämna in ersättningsanspråk förrän 2014, och den sedvanliga beställningen av översättningstjänster under de sista månaderna av 2013 som skulle betalas först 2014.
—

Det gemensamma företagets partner lämnar ofta in ersättningsanspråken sent. Den 31 december 2013 hade minst 56 av 163 ersättningsanspråk inte lämnats in i tid till det gemensamma företaget. I 15 fall lämnades de in mer än ett år för sent.
c)

c)

En företrädare per medlemsstat, två företrädare för kommissionen och en företrädare per land som deltar i Schengensamarbetet.

Produkter och tjänster 2013 (2012)
29.

Metoden för värdering av bidrag in natura (16) godkändes av styrelsen den 11 november 2011. Bidragen in natura godkänns genom förhandsattestering och efterhandsrevisioner. Under 2012 godkändes de fjorton första metoderna för bidrag in natura och de tre första efterhandsrevisionerna av bidrag in natura påbörjades.
10.

En mer detaljerad analys per kapitel finns i tabellerna 6–9 nedan tillsammans med förklarande anmärkningar om några specifika kapitel och/eller punkter. Tabell 3 Tillgängliga slutliga anslag och åtaganden per avdelning (i euro) Avdelning Slutliga anslag Ingångna åtaganden % Avdelning 1 — Personer som är knutna till institutionen – totalt 117 848 614 113 001 566 95,89 Avdelning 2 — Fastigheter, inventarier, utrustning och diverse driftsutgifter – totalt 24 628 000 24 343 386 98,84 Avdelningarna 1 och 2 — totalt 142 476 614 137 344 952 96,40 Tabell 4 Åtaganden och betalningar per avdelning (i euro) Åtaganden Betalningar % Överfört % Avdelning 1 — Personer som är knutna till institutionen – totalt 113 001 566 110 903 321 98,14 2 098 245 1,86 Avdelning 2 — Fastigheter, inventarier, utrustning och diverse driftsutgifter – totalt 24 343 386 13 763 732 56,54 10 579 654 43,46 Avdelningarna 1 och 2 — totalt 137 344 952 124 667 053 90,77 12 677 899 9,23
Produkter och tjänster 2011

— 51 workshoppar/andra evenemang (med cirka 1 442 deltagare i workshopparna). — 27 olika utbildningstillfällen som ledde till att 713 nationella experter utbildades. — 90 inspektioner och besök. — SSN var tillgänglig till 99,28 % under hela året. — 2 481 satellitbilder beställdes och analyserades via CleanSeaNet. — EU:s datacentral för långdistansidentifiering och långdistansspårning av fartyg (LRIT) var tillgänglig till 99,36 % under hela året. — 16 kontrakt om saneringsfartyg — 64 specialövningar och 26 övningar med saneringsfartyg (13 operativa övningar och 13 anmälningsövningar). — Byråns marina stödtjänster var tillgängliga dygnet runt. — Informationssystemet till stöd för det nya systemet för hamnstatskontroll (THETIS) var tillgängligt till 99,07 % under hela året.
Produkter och tjänster 2011 (2010) (1)

Raxen Antal bidrag från de nationella kontaktpunkterna: 1 (162) Antal möten: 0 (1) Fralex Antal bidrag från juridiska experter: 0 (131) Antal möten: 0 (0) Franet (2) Antal bidrag från de 29 nationella kontaktpunkterna: 29 (0) Antal möten: 2 (0) (1 med 5 företrädare för entreprenörer och 1 med 60 företrädare för entreprenörer) Forskningsrapporter Antal rapporter: 26 plus 113 språkversioner (37, inkl. språkversioner) Antal möten: 11 (20) Årliga rapporter: 2 plus 2 språkversioner (3, inkl. språkversioner) Årlig rapport, sammanfattning: 1 plus 4 språkversioner Faktablad: 10 plus 149 språkversioner Affisch: 1 Ej forskningsrelaterat material Olika publikationer från byrån: 5 plus 27 språkversioner (3) Centrala konferenser och evenemang Konferens om grundläggande rättigheter: 1 (1) Evenemang om mångfald: 1 (2) Byråns symposium: 1 (1) Samarbete med medlemsstaterna och andra institutioner Medlemsstaterna: 13 (12) Europeiska unionens råd: 9 (6) Europeiska kommissionen: 18 (20) Europaparlamentet: 10 (5) Europeiska unionens domstol: 1 (0) Regionkommittén: 3 (2) Europeiska ekonomiska och sociala kommittén: 1 (1) Plattform för grundläggande rättigheter: 3 (2) Europarådet: 10 (16) Europeiska investeringsbanken: 1 (0) Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa (OSSE): 3 (3) Förenta nationerna: 2 (6) Externa intressenter: 48 (30) Specialiserade organ (nationella institutioner för mänskliga rättigheter och organ för främjande av likabehandling): 4 (7) Andra möten och rundabordskonferenser: 20 (20)
Genomförandeorganets behörighet

Mål Genomförandeorganet har ansvaret för förvaltningen av det tekniska och finansiella genomförandet av kommissionens program för transeuropeiska transportnät (TEN-T-programmet). Dess roll är att öka effektiviteten vid genomförandet av TEN-T och minska kostnaderna, stärka banden mellan TEN-T och medlemsstaternas experter, mobilisera expertis på hög nivå och underlätta rekryteringen av specialiserad personal, säkerställa en bättre samordning av finansieringen med andra unionsinstrument, göra det enklare och flexiblare att genomföra TEN-T, synliggöra unionsåtgärderna inom TEN-T-området och allmänt bidra med mervärde till förvaltningen av TEN-T-programmet. Uppgifter a) Säkerställa den tekniska och finansiella förvaltningen av projekt och evenemang som samfinansieras genom TEN-T-budgeten. b) För kommissionens räkning samla in, analysera och överlämna all information som behövs för genomförandet och programplaneringen av TEN-T. c) Ge tekniskt stöd till de projektansvariga och till det finansinstitut som ansvarar för förvaltningen av lånegarantiinstrumentet för TEN-T-projekt. d) Ge alla typer av tekniskt och administrativt stöd som kommissionen begär. GD Transport och rörlighet fortsätter, som överordnad instans, att hantera alla politiska beslut och institutionella uppgifter i anslutning till TEN-T.