MOTIVERING

1.BAKGRUND TILL FÖRSLAGET

•Motiv och syfte med förslaget

Förslaget till rådets rekommendation om yrkesutbildning för hållbar konkurrenskraft, social rättvisa och motståndskraft aviserades i meddelandet Ett starkt socialt Europa för rättvisa omställningar av den 14 januari 2020. Det är en viktig del av det pågående genomförandet av den europeiska pelaren för sociala rättigheter och stärker den första principen om utbildning och livslångt lärande.

Den gemensamma yrkesutbildningspolitiken, såsom den definieras i Romfördraget, har vidareutvecklats genom lanseringen av Köpenhamnsprocessen 2002 där medlemsstater, arbetsmarknadens parter och kommissionen sammanfördes, och den fick även stöd av sammanslutningar av anordnare av yrkesutbildning. Omkring hälften av de gymnasieutbildade i EU har gått en yrkesutbildning. Yrkesutbildning bidrar till att förbereda unga för arbetsmarknaden och tillgodoser behov av kompetensutveckling och omskolning hos människor i arbetsför ålder för flera ändamål: För människor i sysselsättning för att hjälpa dem att kontinuerligt förbättra sin kompetens, anpassa den efter förändrade krav eller förhandla om förändringar i arbetet, och för arbetslösa för att hjälpa dem att skaffa sig den kompetens som behövs för att komma in på arbetsmarknaden igen, och mer allmänt för att studerande ska kunna få kunskap, kompetens och rätt inställning för sin yrkesmässiga, sociala och personliga utveckling. Covid-19-pandemin har inneburit allvarliga störningar i den vanliga utbildningsverksamheten, vilket även inbegriper yrkesutbildningen i hela Europa. Trots att medlemsstaterna snabbt har gått över till digitala utbildningslösningar har åtgärderna för att begränsa smittspridningen och den efterföljande krisen satt systemets motståndskraft på prov. Yrkesutbildningssituationen har förvärrats ytterligare av att den praktiskt inriktade utbildningen – i form av arbetsplatsförlagt lärande och lärlingsutbildning – har avbrutits inom de flesta branscher. Den ekonomiska återhämtningen från covid-19-krisen utgör en möjlighet att påskynda yrkesutbildningsreformerna och stärka motståndskraften, särskilt genom en digitalisering av utbildningserbjudanden och -metoder och en flexibel anpassning till förändrade arbetsmarknadsbehov. Detta inbegriper att beakta behovet av att säkerställa tillgång till digitala verktyg och tekniker för varje studerande, lärare och utbildare samt lämpliga vägledningsåtgärder. Digitala verktyg som simulatorer, virtuell och förstärkt verklighet har potential att göra utbildning tillgängligare och effektivare, särskilt för små och medelstora företag som tillhandahåller lärlingsplatser. Företagsinterna utbildningscentrum och yrkeskunskapscentrum kan också spela en viktig roll i detta sammanhang.

Pandemin väntas leda till den djupaste lågkonjunkturen i EU:s historia och unga som kommer in på arbetsmarknaden vid den här tidpunkten kommer att få svårare att hitta sina första jobb. Tidigare kriser har visat att det troligen är de unga som drabbas hårdast. Det är därför viktigt att förstärka yrkesutbildningssystemen för återhämtningen efter covid-19-krisen, eftersom yrkesutbildning visade sig vara en viktig del av insatserna för att stödja ungdomssysselsättningen under finanskrisen. Särskilt lärlingsutbildningar och arbetsplatsförlagt lärande, men även korta yrkesutbildningsprogram som vände sig till arbetslösa, visade sig vara en väg till ökad anställbarhet och gjorde det enklare att komma in på eller tillbaka till arbetsmarknaden. Det här förslaget kommer att bidra till erbjudanden av hög kvalitet, särskilt vad gäller lärlingsutbildning och andra yrkesutbildningsprogram inom ramen för ungdomsgarantin genom att säkerställa att de är relevanta för arbetsmarknaden, digitalisering och miljömässig hållbarhet inom yrkesutbildningen. I förslaget efterlyses också ökat stöd till lärlingsutbildningar och den europeiska alliansen för lärlingsutbildning i syfte att förnya och stärka engagemanget för kvalitet och möjligheter till ändamålsenlig lärlingsutbildning.

Dessutom behövs en modernisering av yrkesutbildningen eftersom arbetsliv och kompetens förändras. Pågående utveckling, t.ex. automatisering och digitalisering av produktion och tjänster, fortsätter att omforma arbetsmarknaderna. Dessutom kommer den mer övergripande omställningen till en mer digital och grönare ekonomi att kräva att yrkesutbildningen anpassas så att studerande på dessa utbildningar får den kompetens som krävs för den gröna och den digitala omställningen, samtidigt som yrkesutbildningens centrala roll bekräftas på nytt och stärks med avseende på det livslånga lärandet. Här är det särskilt viktigt med övergripande utbildning, som överbryggar klyftan mellan formellt åtskilda eller parallella kunskapsområden, t.ex. hälso- och sjukvårdssektorn och miljösektorn.

Eftersom den strategiska ramen för europeiskt utbildningssamarbete och särskilda prioriteringar för yrkesutbildning löper ut 2020 finns det en möjlighet att fastställa en ny och ambitiösare yrkesutbildningspolitik för unionen, som hanterar de utmaningar som beskrivs ovan. Det övergripande målet bör vara att modernisera EU:s yrkesutbildningspolitik i syfte att tillgodose de stora behoven av kompetensutveckling och omskolning till följd av den gemensamma ambitionen att anta 2000-talets utmaningar, särskilt vad gäller att stödja återhämtningen efter covid-19-pandemin och bidra till att bygga upp ett hållbarare, rättvisare och mer motståndskraftigt EU. Förslaget är fast förankrat i andra kommande politiska initiativ, särskilt kommissionens meddelande om den europeiska kompetensagendan för hållbar konkurrenskraft, social rättvisa och motståndskraft, meddelandet Stöd till ungdomssysselsättning – En väg till jobb för nästa generation, handlingsplanen för digital utbildning, den strategiska ramen för europeiskt utbildningssamarbete (Utbildning 2020), och det europeiska området för utbildning, som täcker alla nivåer och typer av utbildning.

•Förslagets tillämpningsområde

Kommissionens förslag till rådets rekommendation om yrkesutbildning för hållbar konkurrenskraft, social rättvisa och motståndskraft syftar till att förnya EU:s yrkesutbildningspolitik genom följande:

(a)Modernisering av unionens yrkesutbildningspolitik genom att stödja omställningen till en grön och digital ekonomi i en tid av demografisk förändring och uppåtgående konvergens i de nationella systemen, Med tanke på den avgörande roll som yrkesutbildning och särskilt lärlingsutbildning spelar när det gäller att förbättra anställbarhet, kommer den föreslagna moderniseringen också att stödja ungas anställbarhet och vuxna som behöver fortsatt kompetensutveckling och omskolning. Den kommer också att inbegripa ökad användning av digitala verktyg och fortsatt digitalisering av yrkesutbildningssystem, vilket kommer att öka systemens motståndskraft.

(b)Bekräftande av yrkesutbildningens centrala roll för det livslånga lärandet och de starka kopplingarna till alla utbildningssektorer, vilket kräver övergångsmöjligheter och transparens.

(c)Effektivisering av den europeiska samarbetsprocessen inom yrkesutbildningsområdet genom att integrera och anpassa instrumenten för kvalitetssäkring av yrkesutbildning (Eqavet) samt flexibilitet inom och anpassat tillhandahållande av yrkesutbildning (Ecvet).

(d)Förenkling av styrningen av yrkesutbildningen på unionsnivå (i samband med integrering av de nuvarande Ecvet- och Eqavet-rekommendationerna i det här förslaget och upphävandet av dem som en följd av detta) och fastställande av arbetsmetoder, typer av stödåtgärder på unionsnivå och en övervakningsram för att bedöma framsteg mot genomförandet av denna rekommendation, i överensstämmelse med den bredare styrningsramen för utbildning.

Rent konkret är de nya inslagen vad gäller åtgärder som ska vidtas på nationell nivå inriktade på att

·lyfta fram yrkesutbildningens viktiga roll för unga som vill komma in på arbetsmarknaden och lägga till att yrkesutbildningssystemen bör ha en lika viktig roll för vuxna som behöver fortsatt kompetensutveckling och omskolning,