Förslag till RÅDETS BESLUT om ändring av beslut 1999/311/EG om antagande av den tredje fasen i det alleuropeiska samarbetsprogrammet för högre utbildning (Tempus III) (2000-2006)

(framlagt av kommissionen)

MOTIVERING

1. Inledning

Sydöstra Medelhavet och Mellanöstern utgör tillsammans ett område av utomordentlig strategisk vikt för Europeiska unionen. Tack vare Barcelona-processen, som inleddes 1995, har man uppnått en ny partnerskapsanda mellan unionen och länderna och territorierna i denna del av världen. Alltmedan målen, principerna och instrumenten som man enats om i Barcelona förblir giltiga och även i fortsättningen kommer att utgöra referenser för gemenskapens politik i förhållande till grannarna i Medelhavet, behövs det en ny impuls för att förstärka strategin och instrumenten i denna process, och unionens insatser för att uppnå fred, stabilitet, demokrati och välstånd bör förnyas. Det är nödvändigt att gynna ömsesidig kunskap och förståelse mellan den Europeiska unionen och Medelhavsområdet genom utbildning samt kulturutbyte och dialog.

För närvarande finns det i partnerskapet mellan Europa och Medelhavsområdet inget system för samarbete inom högre utbildning. Syftet med detta förslag är att åtgärda denna brist genom att utvidga Tempus-programmet till att omfatta dessa länder och områden, för att på så sätt bidra till att uppnå ett av de centrala målen för Barcelona-förklaringen, nämligen:

att utveckla mänskliga resurser, främja förståelsen mellan kulturer och utbyte mellan civila samhällen (partnerskap i sociala, kulturella och mänskliga frågor). [1]

[1] http://europa.eu.int/comm/external_relations/med_mideast/euro_med_partnership/bd.htm

Utvidgningen av Tempus-programmet skall ses som en del av en större strategi för att stärka dialogen mellan folk och kulturer i den Europeiska unionen och Medelhavsområdet.

2. Bakgrund

EU:s politik gentemot Medelhavsområdet styrs av partnerskapet mellan Europa och Medelhavet, som startades vid 1995 års konferens i Barcelona mellan Europeiska unionen och dess partner i Medelhavsområdet. Barcelona-förklaringen som antogs vid konferensen utgör en plan för utvecklingen av mänskliga resurser och främjandet av förståelse mellan kulturer och utbytet mellan civila samhällen, varav det senare är ett av de centrala målen för förklaringen. I detta syfte betonas i förklaringen särskilt vikten av allmän och yrkesinriktad utbildning för unga människor, och parternas vilja att stärka eller införa de nödvändiga instrumenten för att främja utbyten inom bland annat universitets- och forskarmiljön.

I förklaringen erkänns också det väsentliga bidrag som det civila samhället kan tillföra utvecklingen av partnerskapet mellan Europa och Medelhavsområdet, och dess roll som en väsentlig faktor för större förståelse och närhet mellan folken, samt vikten av att främja kontakter och utbyten mellan ungdomar inom program för decentraliserat samarbete.

Meda-programmet är Europeiska unionens viktigaste finansiella instrument för genomförandet av partnerskapet Europa-Medelhavet. I programmet erbjuds tekniskt och finansiellt stöd till reform av ekonomiska och sociala strukturer hos partnerna i Medelhavsområdet. Den rättsliga grunden till Meda-programmet utgörs av Meda-förordningen (rådets förordning (EG) nr 1488/96 av den 23 juli 1996). Förordningen ändrades i november 2000 och kallas vanligtvis Meda II (rådets förordning (EG) nr 2698/2000 av den 27 november 2000).

Efter konferensen i Barcelona 1995 startades tre lyckade initiativ för samarbete inom kultur och ungdomsverksamhet, vilka bekostades ur Meda-programmet: Euromed Heritage (för rörligt och fast natur- och kulturarv), Euromed Audio-visual (om samlande i arkiv, produktion samt distribution för radio, television och biografer), samt Euro-Mediterranean Youth Action Programme (som särskilt syftar till att förbättra den ömsesidiga förståelsen mellan ungdomar kring Medelhavet, med ledning av ett engagemang för ömsesidig respekt, tolerans och dialog mellan de olika kulturerna).

Före Barcelona-processen och i samband med den Nya Medelhavspolitiken inledde kommissionen år 1992 MED-Campus-Programmet för stöd till decentraliserade samarbetsprojekt som hanterades av universitetsnätverk i norra och södra Medelhavsområdet. Även om själva målet med MED-Campus-programmet inte ifrågasattes avbröts programmet 1997 till följd av administrativa problem. Efter att MED-Campus-programmet först avbrutits och sedan lagts ner uppstod ett tomrum inom universitetssamarbetet.

MED-Campus inspirerades delvis av Tempus-programmet [2] som antagits för att möta behoven av reformer av högre utbildning i Central- och Östeuropa efter Berlinmurens fall 1989. Tempus utvidgades 1993 [3] till att omfatta alla nya oberoende stater i f.d. Sovjetunionen samt Mongoliet, vilket utgjorde sammanlagt 13 partnerländer. I början av år 2000 uppfyllde Kroatien, Albanien, Bosnien-Hercegovina och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien villkoren för att delta i Tempus, och i början av 2001 tillkom även Förbundsrepubliken Jugoslavien. Från och med 1997 började de tio kandidatländerna i Central- och Östeuropa successivt lämna Tempus-programmet för att delta i Sokrates, EU:s gängse program för utbildning. Den aktuella programetappen [4] (Tempus III) sträcker sig över åren 2000-2006. Alltmedan man fortfarande riktar in sig på högre utbildning syftar denna programetapp till att utvidga deltagarskaran utöver den traditionella akademiska miljön till beslutsfattare och det civila samhället i stort.

[2] Rådets beslut 90/233/EEG av den 7 maj 1990 om antagande av det alleuropeiska samarbetsprogrammet för högre utbildning (Tempus).

[3] Rådets beslut 93/246/EEG av den 29 april 1993 om antagande av den andra fasen i det alleuropeiska samarbetsprogrammet för högre utbildning.

[4] Rådets beslut 1999/311/EG av den 29 april 1999 om antagande av den tredje fasen i det alleuropeiska samarbetsprogrammet för högre utbildning (Tempus III).

Tempus III kan med endast smärre ändringar utvidgas till att omfatta partnerna kring Medelhavet och därför tillgodose behoven för samarbete inom högre utbildning i Medelhavsområdet.

3. Målet med kommissionens förslag: utvidgningen av Tempus-programmet till Meda-partnerna

3.1. Skälen till samarbete inom högre utbildning med Meda-partnerna

Vid en tidpunkt då samarbetet inom utbildning, särskilt högre utbildning, mellan EG och andra regioner runtom i världen utökas, och när vågen av olika former av radikalisering och intolerans vittnar om bristande dialog och förståelse är behovet av samarbete kring Medelhavet större än någonsin.

För att man snabbt skall kunna möta detta behov föreslår kommissionen att Tempus-programmet utvidgas till att omfatta följande partner i Medelhavsområdet: Marocko, Algeriet, Tunisien, Egypten, Israel, Jordanien, Palestinska myndigheten, Syrien och Libanon [5].

[5] Även om Cypern, Malta och Turkiet ingår i detta partnerskap deltar redan Cypern och Malta i Sokrates-programmet som del av strategien före anslutningen. Turkiet förväntas göra detsamma inom kort. Därför skulle deras verksamhet inom Tempus ske endast med självfinansiering, vilket redan gäller för de länder i Central- och Östeuropa som tidigare deltagit i Tempus-programmet. Eftersom Israel inte är mottagare av de ömsesidiga Meda-fonderna, skulle även denna stat delta endast med självfinansiering.

Ur en strukturell synvinkel kan högskolesamarbete inom Tempus-programmet bland annat bidra till utarbetande av nya kursplaner, utvidgning av ett utbildningsutbud som är anpassat till dagens krav på kvalifikationer, och en bättre högskoleförvaltning. Ett sådant samarbete kan även förstärka de strukturella mekanismer som gör det möjligt för universiteten att genomföra varaktigt samarbete utöver det bidrag de får via samarbetssystem, och bättre förbereda utbildningsanstalter såväl inom EG som i partnerländerna och partnerterritorierna för en utveckling och konsolidering av partnerskap, vilket i sin tur kan få en multiplikatoreffekt utöver de deltagande högskolorna.

Administrativ och undervisande personal vid universitet, studenter och andra deltagare kan alla vinna på att utbyta erfarenheter. Men utöver personlig vinst kan fördelarna som förvärvats av dem som deltar i dessa utbyten få en varaktig ömsesidig inverkan på utbildningssystemen. I slutändan kommer medborgarna att få glädje av utbildning av högre kvalitet och blir sålunda bättre rustade att möta sociala och ekonomiska utmaningar - främst "globaliserings"-processen.

Förutom fördelar på det akademiska planet kan samarbete inom högskoleutbildning ha avgörande betydelse för att förändra attityder, när yngre generationer får tillfälle att jämföra sina nationella värderingar och kulturer. Vikten av denna effekt bör bedömas mot bakgrund av den potentiella ökningen av fientliga attityder som har sina rötter i kulturella och religiösa fördomar, såväl inom EU som hos partnerna i Medelhavsområdet. Dialogen mellan dessa kulturer, och utbyten på individuell, vetenskaplig och teknisk nivå kan ses som en avgörande faktor för att närma folken till varandra, främja förståelse mellan dem och förbättra deras uppfattning om varandra.

Samarbete främjar arbete i nätverk och en strid ström av kontakter mellan människor, som leder till dialoger i frågor långt utöver akademiska ämnen. Sådana dialoger kan stärka mekanismerna i det civila samhället hos partnerna i Medelhavsområdet och bidra till större förståelse för de olika kulturerna i EU och hos dess samarbetspartner.

3.2. Medtagning av partnerna i Medelhavsområdet i Tempus III-programmet

Tempus-programmet har vid flera tillfällen utvärderats, och vid dessa tillfällen har man bekräftat dess värde för främjandet av utvecklingen av utbildningssystem, genom att bidrag ges till verksamhet som omfattar strukturellt samarbete mellan universitet i EG och partnerländer och partnerterritorier. Detta samarbete har lett till ändringar i universitetens kursplaner samt i rutiner i högskoleförvaltningen. Dessutom har dessa utvärderingar visat att programmet uppfattas som ett värdefullt verktyg för att främja ömsesidig förståelse mellan deltagare i den verksamhet som får bidrag. Slutsatserna från dessa utvärderingar, tillsammans med belägg för hur programmet fungerar i stort, visar på att delområdena i Tempus-programmet (gemensamma europeiska projekt, strukturella och/eller kompletterande åtgärder samt individuella stipendier) är lämpliga och effektiva för att programmets mål skall uppnås.

Dessa mål är formulerade på ett sådant sätt att de med smärre anpassningar kan föras över till situationen hos partnerna i Medelhavsområdet, på så sätt att Tempus-Meda-utvidgningen inte skulle kräva en radikal översyn av beslutet om Tempus III. De nödvändiga anpassningarna får snarare göras vid genomförandet, i enlighet med bestämmelserna i artikel 7 i beslutet om Tempus III [6]. Förutom ändringar av ren teknisk art föreslår dock kommissionen två ändringar i sak:

[6] Rådets beslut 1999/311/EG, 29.4.1999.

i) Tillägg av följande nya mål i artikel 5 (Mål): "a) att främja förståelsen mellan kulturer och deras närmande, samt att utveckla fria och blomstrande civila samhällen". Detta tillägg uttrycker ett mål som redan är underförstått i Tempus-beslutet, och inför på detta sätt i beslutets text ett viktigt politiskt budskap som härstammar från Barcelona-förklaringen.

ii) I bilagan, under "Individuella stipendier", har orden "forskare" och "forskning" lagts till i första stycken och i tredje strecksatsen. Dessa tillägg återspeglar verkligheten av forskarstudier och akademiskt arbete, och möjliggör kopplingar till gemenskapens forskningsprogram.

Kommissionen föreslår även att Tempus III-programmet förlängs med sex månader fram till den 31 december 2006 utan någon anpassning av de finansiella anslagen. Denna nya längd skulle motsvara längden på de aktuella budgetplanerna samt budgetplanerna för EU:s övriga stora utbildningsprogram.

Tempus MEDA skulle bekostats ur de befintliga anslagen till Meda-programmet.

4. Beskrivning Av programmet

Utformningen av det utvidgade Tempus-programmet skulle i grunden förbli oförändrad.

Huvudsyftet med Tempus-programmet är att underlätta utvecklingen av högskoleutbildning, att bättra möta de socio-ekonomiska och kulturella kraven i de stödberättigade länderna, att främja förståelse mellan kulturer och deras närmande, samt att utveckla fria och blomstrande civila samhällen.

Dessa mål ska uppnås via gemensamma europeiska projekt, som är det viktigaste instrumentet för universitetssamarbetet inom Tempus-programmet. Dessa projekt genomförs av ett nätverk av institutioner, vilket består av minst en högskola i något av de stödberättigade länderna samt två institutioner i två av EU:s medlemsstater (av vilka minst en måste vara en högskola).

Förutom gemensamma europeiska projekt finns det i Tempus-programmet individuella stipendier till lärare, forskare, utbildare, förvaltningspersonal på universitet, högre tjänstemän på ministerier, beslutsfattare inom utbildning och andra utbildningsexperter i de stödberättigade länderna eller i gemenskapen, till besök för att främja kvalitet, utveckling och omstrukturering av högskole- och yrkesutbildning i de stödberättigade länderna. Dessa stipendier kan användas till olika slags verksamhet, från utarbetande av kurser och läromedel till uppdrag inom undervisning, forskning och yrkesutbildning, inbegripet fortbildning för personal.

Det finns också stipendier till ett visst antal kompletterande åtgärder för att stödja programmets övergripande mål. Bidrag kommer att ges för att bland annat bistå de stödberättigade länderna i utvecklingen och förstärkningen av kapaciteten för strategisk planering och utveckling av högskolor på universitets- eller fakultetsnivå, och till fastställandet av en utvecklingsplan för universitet för att hjälpa dem bygga upp internationella förbindelser, stödja utvecklingen av varaktigt samarbete för att uppnå målen i Tempus, och utarbeta en nationell strategi i landet för att utveckla en bestämd aspekt inom högskoleutbildning.

Fastställandet av prioriterade sektorer som skall få bidrag ur Tempus-programmet kommer att ske i samråd mellan kommissionen och myndigheterna i varje partnerland. Dessa prioriteringar bör överensstämma med prioriteringarna i vart och ett av programmen som omfattar grupperna av länder och territorier som deltar i Tempus (Cards, Tacis och Meda). I enlighet med bestämmelserna i beslutet om Tempus III skall kommissionen se till att verksamheten inom Tempus och övrig verksamhet inom den allmänna ramen för dessa program kompletterar varandra.

5. Slutsats

I ljuset av vad som sagts ovan föreslår kommissionen att rådets beslut 1999/311/EG av den 29 april 1999 om antagande av den tredje fasen i det alleuropeiska samarbetsprogrammet för högre utbildning (Tempus III) (2000-2006) ändras för att möjliggöra deltagande i programmet av länder och territorier som omfattas av rådets förordning (EG) nr 1488/96 av den 23 juli 1996 (Meda) om finansiella och tekniska stödåtgärder för reformering av ekonomiska och sociala strukturer inom ramen för partnerskapet mellan Europa och Medelhavsområdet [7].

[7] EGT L 189, 30.7.1996, s. 1. Förordning senast ändrad genom förordning (EG) nr 2698/2000 (EGT L 311, 12.12.2000, s. 1).

2002/0037 (CNS)

Förslag till RÅDETS BESLUT om ändring av beslut 1999/311/EG om antagande av den tredje fasen i det alleuropeiska samarbetsprogrammet för högre utbildning (Tempus III) (2000-2006)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 308 i detta,

med beaktande av kommissionens förslag [8],

[8] EGT C

med beaktande av Europaparlamentets yttrande [9],

[9] EGT C

med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande [10],

[10] EGT C

med beaktande av Regionkommitténs yttrande [11], och

[11] EGT C

av följande skäl:

(1) Den 23 juli 1996 antog rådet förordning (EG) nr 1488/96 om finansiella och tekniska stödåtgärder (Meda) för reformering av ekonomiska och sociala strukturer inom ramen för partnerskapet mellan Europa och Medelhavsområdet [12].

[12] EGT L 189, 30.7.1996, s. 1. Förordning senast ändrad genom förordning (EG) nr 2698/2000 (EGT L 311, 12.12.2000, s. 1).

(2) Medelhavsregionen utgör en prioriterad region för gemenskapen och den politiska, ekonomiska och sociala utvecklingen hos partnerna i Medelhavsområdet är en tilltagande utmaning.

(3) Det är viktigt att fortsätta och intensifiera det samarbete som har inletts inom partnerskapet mellan Europa och Medelhavsområdet, vilket inrättades genom Barcelona-förklaringen av den 27 november 1995.

(4) I Barcelona-förklaringen erkänns att de traditionella kulturerna och civilisationerna i hela Medelhavsregionen, samt dialogen mellan dessa kulturer och utbyten på mänsklig, vetenskaplig och teknisk nivå är väsentliga för att närma folken i regionen till varandra, och för att främja ömsesidig förståelse och förbättra deras uppfattning om varandra. I förklaringen betonas även betydelsen av mänskliga resurser, både inom allmän och yrkesinriktad utbildning, särskilt för unga människor, och inom kultur. I förklaringen erkänns också att det civila samhället kan lämna ett väsentligt bidrag till utvecklingen av partnerskapet mellan Europa och Medelhavsområdet och att det är en avgörande faktor för bättre förståelse mellan folken.

(5) Högskolesamarbete inom partnerskapet mellan Europa och Medelhavsområdet är ett oumbärligt instrument för att uppnå de centrala målen i Barcelona-förklaringen och särskilt för att utveckla mänskliga resurser, främja förståelse mellan kulturer och närma folken i regionen till varandra, samt utveckla fria och blomstrande civila samhällen (sociala, kulturella och mänskliga partnerskap).

(6) Den 29 april 1999 antog rådet genom beslut 1999/311/EG den tredje fasen i det alleuropeiska samarbetsprogrammet för högre utbildning (Tempus III) (2000-2006) [13].

[13] EGT L 120, 8.5.1999, s. 30. Förordning senast ändrad genom förordning (EG) nr 2666/2000 (EGT L 306, 7.12.2000, s. 1).

(7) Tempus III-programmet har visat sig vara ett effektivt instrument för strukturellt samarbete inom högskoleutbildning och för dess utveckling, inbegripet bättre mänskliga resurser och yrkesfärdigheter. Via universiteten och deras personal kan programmet också bidra effektivt till utvecklingen av offentlig förvaltning och utbildningsstrukturer i de stödberättigade länderna.

(8) En utvidgning av den geografiska räckvidden för Tempus III-programmet till att omfatta de tredje länder och territorier i Medelhavsområdet som anges i förordning (EG) 1488/96 skulle göra det möjligt att bygga vidare på de starka sidor i programmet som redan bevisats, uppnå skalfördelar och främja regionalt samarbete inom det större område som utgörs av Europa och Medelhavsregionen.

(9) Det vore lämpligt att förlänga Tempus III-programmets löptid med sex månader till och med den 31 december 2006 utan anpassning av de finansiella anslagen, eftersom den perioden motsvarar budgetplanen och de andra stora gemenskapsprogrammen inom allmän och yrkesinriktad utbildning.

(10) Beslut 1999/311/EG bör därför ändras.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Enda artikel

Beslut 1999/311/EG ändras på följande sätt:

1. Artikel 1 och 2 skall ersättas med följande:

"Artikel 1

Giltighetstid för Tempus III

Den tredje fasen i det alleuropeiska samarbetsprogrammet för högre utbildning (nedan kallat Tempus III) antas härmed för tiden från och med den 1 juli 2000 till och med den 31 december 2006.

Artikel 2

Stödberättigade länder

1. Tempus III gäller de länder som är stödmottagare enligt rådets förordning (EG) nr 2666/2000 (*) samt de nya oberoende staterna i f.d. Sovjetunionen och Mongoliet som avses i rådets förordning (EG, Euratom) nr 99/2000 (**) , samt tredje länder och territorier i Medelhavsområdet enligt förteckningen i rådets förordning (EG) nr 1488/96(***). Dessa länder och territorier betecknas här nedan som "stödberättigade länder".

2. På grundval av en bedömning av varje lands specifika situation skall kommissionen i enlighet med de förfaranden som fastställs i förordningarna enligt punkt 1 komma överens med de stödberättigade länder som berörs om huruvida de skall medverka i Tempus III samt den allmänna räckvidden och arten av deras medverkan. Villkoren i artikel 10.1 skall gälla de stödberättigade länder som inte deltar i Tempus III.

(*) EGT L 306, 7.12.2000, s. 1.

(**) EGT L 12, 18.1.2000, s. 1.

(***) EGT L 189, 30.7.1996, s. 1."

2. Artikel 5 och 6 skall ersättas med följande:

"Artikel 5

Mål

1. Målet för Tempus III är att, i enlighet med riktlinjerna och de allmänna målen i förordningarna enligt artikel 2.1 och som komplement till de program och sektorsvisa insatser som bygger på dem, främja utvecklingen av de högre utbildningssystemen i de stödberättigade länderna genom ett så väl avvägt samarbete som möjligt med partner från alla medlemsstater.

2. Tempus III skall närmare bestämt

a) främja förståelse mellan kulturer och deras närmande, samt utveckla fria och blomstrande civila samhällen,

b) underlätta anpassning och utveckling av högre utbildning så att den bättre möter nya socioekonomiska och kulturella krav i de stödberättigade länderna genom att behandla frågor som gäller

i) utveckling och omarbetning av kursplaner inom de områden som prioriteras,

ii) reform och utveckling av strukturer och utbildningsanstalter inom högre utbildning samt deras förvaltning,

iii) utveckling av den utbildning som leder till sådana kvalifikationer som kan motverka bristen på de högre färdigheter som behövs i samband med ekonomisk reform och utveckling, särskilt genom att förbättra och öka kontakterna med näringslivet,

iv) högskole- och yrkesutbildningens bidrag till medborgaranda och stärkande av demokratin.

3. I samband med förverkligandet av målen i Tempus III skall kommissionen se till att gemenskapens övergripande politik när det gäller lika möjligheter för kvinnor och män följs. Kommissionen skall också se till att ingen grupp av medborgare utesluts eller missgynnas.

Artikel 6

Dialog med de stödberättigade länderna

Kommissionen skall komma överens med de behöriga myndigheterna i varje stödberättigat land om närmare prioriteringar och mål när det gäller den roll Tempus III-programmet skall spela, på grundval av programmets mål och bestämmelserna i bilagan, och särskilt i överensstämmelse med

a) de allmänna målen i förordningarna enligt artikel 2.1,

b) politiken vad gäller ekonomi, sociala frågor och utbildning i varje stödberättigat land,

c) behovet av att göra en lämplig avvägning mellan de prioriterade områden som valts ut och de resurser som avsätts till Tempus III."

3. Artikel 9 och 10 skall ersättas med följande:

"Artikel 9

Sambandet med övriga gemenskapsinsatser

I enlighet med det förfarande som avses i artikel 7.3 i detta beslut och i förekommande fall enligt det förfarande som avses i artikel 10 i förordning (EG) nr 2666/2000, i artikel 13 i förordning (EG, Euratom) nr 99/2000 och i artikel 11 i förordning (EG) nr 1488/96, skall kommissionen, inom de gränser som fastställs i det årliga budgetbeslutet, se till att samstämmighet råder mellan Tempus III och övriga åtgärder på gemenskapsnivå och, om nödvändigt, att Tempus III kompletterar de åtgärder på gemenskapsnivå som vidtas såväl i gemenskapen som i samband med det bistånd som ges till de stödberättigade länderna, med särskild hänsyn till Europeiska yrkesutbildningsstiftelsens verksamhet.

Artikel 10

Samordning med de insatser som görs i tredje land

1. Kommissionen skall se till att det sker en lämplig samordning med de insatser som görs inom samma område som Tempus III av tredje länder(*) eller av universiteten och näringslivet i dessa länder, inklusive eventuell medverkan i Tempus III-projekt.

2. Denna medverkan kan ske i olika former, inbegripet en eller flera av följande:

a) Medverkan i Tempus III-projekt på grundval av samfinansiering.

b) Utnyttjande av de möjligheter som Tempus III erbjuder att styra den utbytesverksamhet som finansieras bilateralt.

c) Samordning mellan Tempus III och de nationella initiativ som har samma mål men som finansieras och administreras separat.

d) Ömsesidigt utbyte av information om alla relevanta initiativ på detta område.

(*) Dessa länder är medlemmarna av G 24 utom gemenskapens medlemsstater, Republiken Cypern och Malta samt de associerade länderna i Central- och Östeuropa, och medverkan gäller projekt med de icke-associerade länder i Central- och Östeuropa som är stödberättigade enligt Phare-programmet samt andra länder som gemenskapen senare kan besluta att ta med."

4. I artikel 12 skall andra stycket ersättas med följande:

"Kommissionen skall senast den 30 juni 2004 lägga fram en interimsrapport om resultaten av utvärderingen tillsammans med eventuella förslag om att förlänga eller anpassa Tempus III-programmet för den period som inleds den 1 januari 2007."

5. Texten under "Individuella stipendier" i bilagan skall ersättas med texten i bilagan till detta beslut.

Utfärdat i Bryssel den

På rådets vägnar

Ordförande

Bilaga

Texten under "Individuella stipendier" i bilagan till beslut 1999/311/EG skall ersättas med följande:

"Individuella stipendier

Förutom det stöd som ges till de gemensamma europeiska projekten och de strukturella och/eller kompletterande åtgärderna kommer Europeiska gemenskapen även att stödja beviljande av individuella stipendier för lärare, forskare, utbildare, administrativ personal vid universiteten, högre tjänstemän vid ministerier, utbildningsplanerare och övriga experter inom utbildningsområdet från stödberättigade länder eller från gemenskapen, för besök som syftar till att främja kvaliteten, utvecklingen och omstruktureringen av den högre utbildningen och yrkesutbildningen i de stödberättigade länderna.

Dessa besök kan bland annat omfatta följande områden:

- Utarbetande av kursplaner och undervisningsmaterial.

- Personalutveckling, bland annat genom vidareutbildning och praktik i näringslivet.

- Tjänsteuppdrag för undervisning, forskning, och yrkesutbildning.

- Verksamhet för att stödja utvecklingen av högre utbildning.

- Medverkan i europeiska organisationers, särskilt universitetsorganisationers, verksamhet."

FINANSIERINGSÖVERSIKT

>Plats för tabell>

1. BERÖRDA BUDGETPOSTER

B7-410 och B7-410A

Beloppen i fråga kommer att tas ur befintliga anslag.

2. ALLMÄNNA UPPGIFTER

2.1. Sammanlagda anslag för insatsen (del B): 106,75 miljoner euro i åtagandebemyndiganden

Det föreslagna anslaget bygger på deltagande av åtta länder, nämligen Marocko, Algeriet, Tunisien, Egypten, Palestinska myndigheten, Jordanien, Syrien och Libanon. Det bör dock noteras att det slutliga beslutet om deltagande i Tempus-programmet fattas av de enskilda länderna och att de faktiska beloppen som behövs kommer att bero på detta.

2.2. Tillämpningsperiod: 2003-2006

2.3. Flerårig total utgiftsberäkning:

a) Förfalloplan för åtagandebemyndiganden/betalningsbemyndiganden (finansiellt stöd)

miljoner euro (avrundat till tredje decimalen)

>Plats för tabell>

b) Tekniskt och administrativt stöd och stödutgifter (se punkt 6.1.2.)

miljoner euro (avrundat till tredje decimalen)

>Plats för tabell>

miljoner euro (avrundat till tredje decimalen)

>Plats för tabell>

c) Total budgetkonsekvens i form av personalutgifter och övriga administrativa utgifter (se punkt 7.2. och 7.3.)

miljoner euro (avrundat till tredje decimalen)

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

2.4. Förenlighet med den ekonomiska planeringen och budgetplanen

|X| Förslaget är förenligt med gällande ekonomisk planering.

| | Förslaget kräver omfördelningar under den berörda rubriken i budgetplanen.

| | Detta kan innebära tillämpning av bestämmelserna i det interinstitutionella avtalet.

2.5. Påverkan på inkomsterna:

|X| Inkomsterna påverkas inte (gäller tekniska aspekter på genomförandet av en åtgärd).

3. BUDGETTEKNISKA UPPGIFTER

>Plats för tabell>

4. RÄTTSLIG GRUND

Rådets förordning (EG) nr 1488/96 om finansiella och tekniska stödåtgärder (Meda) för reformering av ekonomiska och sociala strukturer inom ramen för partnerskapet mellan Europa och Medelhavsområdet, ändrad genom rådets förordning (EG) nr 780/98 av den 7 april 1998 och rådets förordning (EG) nr 2698/2000 av den 27 november 2000.

Rådets beslut 1999/311/EG av den 29 april 1999 om den tredje fasen i det alleuropeiska samarbetsprogrammet för högre utbildning (Tempus III) (2000-2006), ändrat genom rådets förordning (EG) nr 2666/2000 av den 5 december 2000.

5. BESKRIVNING AV INSATSEN OCH SKÄL FÖR INSATSEN

5.1. Behovet av gemenskapsinsatser

5.1.1. Mål för insatsen

Detta förslag gäller utvidgningen av Tempus-programmet till att omfatta länder och territorier i Medelhavsområdet som inte är EU-medlemmar, enligt förteckningen i förordning (EG) nr 1488/96 (Meda-programmet), senare ändrad genom förordning (EG) nr 2698/00.

Målet för det utvidgade programmet kommer även i fortsättningen att vara att utveckla systemen för högre utbildning i de stödberättigade länderna genom ett så balanserat samarbete som möjligt med partner i alla EG:s medlemsstater. Programmets syften är särskilt följande:

a) främja förståelse mellan kulturer och deras närmande, samt utveckla fria och blomstrande civila samhällen.

b) att underlätta anpassning och utveckling av högre utbildning så att den bättre möter nya socioekonomiska och kulturella krav i de stödberättigade länderna genom att behandla frågor som gäller

i) utveckling och omarbetning av kursplaner inom de områden som prioriteras,

ii) reform och utveckling av strukturer och utbildningsanstalter inom högre utbildning samt deras förvaltning,

iii) utveckling av den utbildning som leder till kvalifikationer för att motverka bristen på de högre färdigheter som behövs i samband med ekonomisk reform och utveckling, särskilt genom att förbättra och öka kontakterna med näringslivet,

iv) högskole- och yrkesutbildningens bidrag till medborgaranda och stärkande av demokratin.

5.1.2. Åtgärder vidtagna till följd av utvärderingen i förhand

Tempus-programmet har utvärderats ett antal gånger, och dessa tillfällen har bekräftat dess värde som ett sätt att främja utvecklingen av utbildningssystem genom bidrag till verksamhet som omfattar strukturellt samarbete mellan universitet i EU och partnerländer och partnerterritorier. Detta samarbete har lett till ändringar i universitetens kursplaner samt i rutiner i högskoleförvaltningen. Programmet har visat sig vara ett lämpligt verktyg för att främja personal- och studentutbyte, och på så sätt bidra till utvecklingen av mänskliga resurser såväl i EG som i partnerländerna.

Dessutom har dessa utvärderingar visat att programmet uppfattas som ett värdefullt verktyg för att främja ömsesidig förståelse mellan deltagare i den verksamhet som får bidrag. Utbildning har avgörande betydelse för en förändring av attityder genom att ge unga människor tillfälle att jämföra sina nationella värderingar. Det finns belägg för att effekten av utbildningsprogram går utöver dem som är direkt berörda och når vidare kretsar av befolkningen i deltagarländerna. Vikten av denna effekt bör bedömas mot bakgrund av den potentiella ökningen av fientliga attityder som har sina rötter i kulturella och religiösa fördomar, såväl inom EU som hos icke-medlemmarna i Medelhavsområdet.

Kommissionens förslag till antagandet av den tredje fasen i Tempus-programmet byggde bland annat på resultaten från en interimistisk utvärdering av Tempus II-programmet (Tacis). Slutsatserna i denna utvärdering tillsammans med belägg om hur programmet fungerade i stort visar på att delområdena i Tempus-programmet (Gemensamma europeiska projekt, strukturella och/eller kompletterande åtgärder samt individuella stipendier) är lämpliga och effektiva för att uppnå programmets övergripande mål. Dessa mål är formulerade så att de kan föras över med smärre anpassningar till situationen hos partnerna i Medelhavsområdet på ett sådant sätt att Tempus-Meda-utvidgningen inte skulle kräva en radikal översyn av målen för åtgärden i beslutet om Tempus III. De nödvändiga anpassningarna får snarare göras vid genomförandet.

Detta förslag grundas därför på den positiva utvärderingen av Tempus-programmet som har bevisat sitt värde som ett instrument för främjandet av utvecklingen av utbildning i länderna i fråga.

5.1.3. Insatser till följd av utvärderingen i efterhand

Utvärderingen i efterhand kommer att genomföras i enlighet med kommissionens aktuella praxis för utvärdering och enligt bestämmelserna i beslutet om Tempus III för att ge ny inriktning till eller förlänga Tempus-programmet efter 2006. Enligt beslutet om Tempus III skall utvärderingen och därpå följande rekommendationer från kommissionen göras senast i juni 2004.

5.2. Planerade insatser och villkor för stöd

De planerade insatserna anges i bilagan till beslutet om Tempus II:

Gemensamma europeiska projekt inbegriper verksamhet som gemensamma insatser för allmän och yrkesinriktad utbildning, åtgärder för reform och utveckling av högskoleutbildningen och dess kapacitet, främjande av samarbete mellan universitet, näringslivet och andra institutioner, utveckling av rörlighet för lärare, administrativ personal från universitet samt studenter inom gemensamma europeiska projekt.

Strukturella eller kompletterande åtgärder.

Individuella stipendier.

Stödåtgärder.

Insatserna kommer att finansieras på följande sätt:

- 100 % bidrag bara som undantag från den allmänna regeln om samfinansiering.

- Bidrag till gemensam finansiering tillsammans med andra källor inom den offentliga eller privata sektorn.

- 100 % bidrag till inköp av tjänster (exempelvis utredningar, publikationer eller expertutlåtanden).

5.3. Villkor för genomförande

Denna verksamhet kommer att genomföras enligt de befintliga mekanismerna inom Tempus-programmet. I dessa mekanismer ingår årliga inbjudningar att lämna projektförslag och inrättandet av informationspunkter för Tempus i partnerländerna. Dessa informationspunkter har till uppgift att ge information och råd om programmet och att bistå kommissionen i övervakningen av projekt. Det befintliga nätverket av nationella kontaktpunkter i medlemsstaterna kommer också att bidra till genomförandet av programmet.

Genomförandet kommer att hanteras av intern personal med tekniskt stöd utifrån.

6. BUDGETKONSEKVENSER

6.1. Totala budgetkonsekvenser för del B (för hela programperioden)

6.1.1. Ekonomiskt stöd

Åtagandebemyndiganden i miljoner euro (avrundat till tredje decimalen)

>Plats för tabell>

6.1.2. Tekniskt och administrativt stöd, stödutgifter och IT-utgifter (åtagandebemyndiganden)

>Plats för tabell>

Dessutom och i enlighet med bestämmelserna i bilagan till rådets beslut 1999/311/EG av den 29 april 1999 om Tempus III skall kommissionen få det tekniska stöd som behövs för insatsen enligt beslutet i dess föreslagna ändrade lydelse.

6.2. Kostnadsberäkning per insats som förutses i del B (för hela programperioden)

Åtagandebemyndiganden i miljoner euro (avrundat till tredje decimalen)

>Plats för tabell>

7. KONSEKVENSER FÖR ANTALET ANSTÄLLDA OCH FÖR ADMINISTRATIVA UTGIFTER

Inverkan på utgifter för personal och administration kommer att täckas av anslag som beviljas generaldirektoratet för utbildning och kultur inom ramen för det årliga tilldelningsförfarandet. I det årliga tilldelningsförfarandet för 2003 skall det ordentligt beaktas att denna verksamhet högprioriterades i det 2002 arbetsprogrammet.

7.1. Effekter på antalet anställda

>Plats för tabell>

7.2. Total budgetkonsekvens i form av personalutgifter

>Plats för tabell>

7.3. Övriga driftskostnader på grund av insatsen

>Plats för tabell>

* Enhetskostnad

Beloppen motsvarar de totala kostnaderna för tolv månader.

>Plats för tabell>

8. ÖVERVAKNING OCH UTVÄRDERING

8.1. Övervakningssystem

- Det tekniska stödet kommer att inbegripa övervakningen av programmen.

- Den löpande övervakningen av programmen kommer att bygga på information som kommissionen kommer att ha direkt tillgång till (särskilt information från de projekt som får bidrag). Bidragsmottagarna måste lämna in årliga och slutliga verksamhetsrapporter samt finansiella rapporter, samt där detta är lämpligt interimsrapporter, inbegripet de kriterier för resultatindikatorer som anges i urvalsförfarandet.

- Ett tillvägagångssätt för övervakning kommer att utarbetas, inbegripet besök på platsen i lämpliga fall.

- Projekten inbegriper utvärdering eller möjligheter till bedömning av externa experter eller interna källor och innehåller anvisningar för övervakning.

- För enstaka projekt som seminarier och konferenser planeras deltagande av utvalda företrädare för kommissionen för att bedöma verksamhetens resultat och utarbeta en detaljerad bedömningsrapport.

- Revision på platsen kommer att utföras där detta bedöms som nödvändigt.

- Slutligen kommer en övergripande utvärdering av insatser och program som fått stöd att göras minst vart sjätte år, varav den första utvärderingen bör avslutats inom tre år.

8.2. Föreskrifter samt tidsplan för utvärderingen

En utvärdering i efterhand kommer att genomföras, som koncentreras på verksamhetens effekter.

9. ÅTGÄRDER FÖR ATT MOTVERKA BEDRÄGERI

Samtliga kontrakt, överenskommelser och juridiska åtaganden som upprättas mellan kommissionen och mottagarna innebär att kommissionen och revisionsrätten utför kontroller på ort och ställe i lokalerna för att förhindra bedrägeri bland mottagarna av gemenskapsstöd och ger befogenhet att kräva verifikationer för alla utgifter enligt dessa kontrakt, överenskommelser och juridiska åtaganden i fem år efter att kontraktsperioden avslutats.

Mottagarna har skyldigheter när det gäller deklarationer och räkenskaper och dessa analyseras med tanke på innehåll och berättigande, i enlighet med målet för gemenskapsfinansieringen och med tanke på kontraktsenliga skyldigheter och ekonomiska principer samt principer för god ekonomisk förvaltning.

Tillsammans med de ekonomiska avtalen finns administrativ och ekonomisk information, där den typ av utgifter som kan omfattas av avtalen i fråga preciseras. Eventuellt kommer gemenskapens bidrag att begränsas till att täcka vissa delar av faktiska kostnader, som kan identifieras och verifieras i mottagarens räkenskaper, vilket skulle underlätta kontroll och revision (liksom bedömning av urvalsbehoven) av de utvalda projekten.