Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén – Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén om en EU-strategi för massbetalningar

(COM(2020) 592 final)

(2021/C 220/10)

Föredragande: Antonio GARCÍA DEL RIEGO Medföredragande: Kęstutis KUPŠYS

Remiss Europeiska kommissionen, 11.11.2020 Rättslig grund Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt Ansvarig sektion Inre marknaden, produktion och konsumtion Antagande av sektionen 2.3.2021 Antagande vid plenarsessionen 24.3.2021 Plenarsession nr 559 Resultat av omröstningen (för/emot/nedlagda röster) 268/2/8

1. Slutsatser och rekommendationer

1.1. Betalningar ligger i framkant inom digitaliseringen av finansiella tjänster, och smidiga betalningssätt är oerhört viktiga för entreprenörer och säljföretag för att de ska lyckas starta sina företag och få dem att växa. Covid-19 har påskyndat trenden mot kontantlösa betalningar och e-handelsbetalningar och har ökat detaljhandlarnas behov av att använda omnichannel-verktyg för att kunna ta emot offlinebetalningar, onlinebetalningar och mobilbaserade betalningar. Användningen av dessa verktyg, som kräver investeringar i it-system och maskinvara, lägger ytterligare börda på i synnerhet små och medelstora detaljhandlare.

1.2. EESK delar kommissionens uppfattning om betalningars strategiska betydelse och om att ytterligare arbete krävs för att möjliggöra betalningstransaktioner på den inre marknaden med hjälp av nya egenutvecklade, alleuropeiska betalningslösningar. EESK delar uppfattningen att kommissionen bör fungera som politisk katalysator, samtidigt som det är den privata sektorn som bör utforma de innovativa digitala betalningslösningarna.

1.3. EESK betonar att konsumenterna fortsatt föredrar kontanter som betalningsmedel för sina detaljhandelstransaktioner på försäljningsställen och från person till person. Kontanter spelar en avgörande roll för den sociala delaktigheten, liksom åtkomsten till grundläggande tjänster.

1.4. EESK instämmer i att en digital euro bör komplettera befintliga monetära baser, att den inte bör syfta till att tränga ut den privata sektorn, att den privata sektorn bör spela en roll i distributionslösningar med anknytning till den digitala euron och att användarnas rättigheter och skyldigheter tydligt måste definieras. Integritet när det gäller transaktioner, som en viktig rättighet för användaren, bör beaktas tillsammans med andra funktioner som liknar de som gäller för kontanter.

1.5. EESK uppmanar kommissionen att göra följande:

1.5.1. Prioritera åtgärder och insatser mot bakgrund av det stora antalet viktiga åtgärder som fastställts i strategin.

1.5.2. Minska de oklarheter som för närvarande finns när det gäller en hållbar affärsmodell för direktbetalningar.

1.5.3. Betrakta eventuella lagstiftningsåtgärder på området för betalningsinstrument som förhastade. EESK föredrar att låta marknadsaktörerna utveckla lämpliga produkter för kunderna och att lagstiftningsåtgärder övervägs om inga lämpliga lösningar hittas.

1.5.4. Säkerställa fullt verkställande av Sepa-förordningen i medlemsstaterna, i synnerhet när det gäller betalares och betalningsmottagares bristande efterlevnad av artikel 9 (s.k. IBAN-diskriminering), eftersom europeiska konsumenter ska kunna använda ett enda betalkonto för euroöverföringar och göra gränsöverskridande eurobanköverföringar inom Sepa lika enkelt som inom hemlandet.

1.5.5. Fokusera sina insatser på interoperabilitet för befintliga och framväxande lösningar för e-identifiering. EESK anser att den privata sektorn, tillsammans med myndigheterna, bör ha bättre möjligheter att ta fram lösningar för e-identifiering, som delvis ska användas för att genomföra stark kundautentisering för betalningstransaktioner. En allmänt accepterad offentlig elektronisk identitet krävs, som baseras på konsumenternas val, deras samtycke och garantier för att deras integritet respekteras fullt ut.

1.5.6. Harmonisera acceptansen för kontanter på EU-nivå, eftersom denna för närvarande skiljer sig markant åt mellan länderna.

1.5.7. Utöka datadelningen mellan olika sektorer med bestämmelser som omfattar alla leverantörer av finansiella tjänster i linje med principerna i den allmänna dataskyddsförordningen ( 1 ) i syfte att skapa ytterligare fördelar för de europeiska konsumenterna eftersom det kan främja en innovativ och konkurrenskraftig finanssektor.

1.5.8. Föreslå lagstiftning för att säkerställa tillträdesrätt på rättvisa, rimliga och icke-diskriminerande villkor till den tekniska infrastruktur som anses nödvändig för att stödja tillhandahållandet av betaltjänster.

1.6. EESK anser att de berörda marknadsaktörerna bör omfattas av lämplig lagstiftning, tillsyn och kontroll, för att säkerställa lika villkor för de som erbjuder samma tjänster och verksamheter.

1.7. EESK inser behovet av att säkerställa ett öppet och tillgängligt betalningsekosystem och av att bedöma ett inkluderande av betalnings- och e-penninginstitut i tillämpningsområdet för direktivet om slutgiltig avveckling.

1.8. EESK välkomnar de föreslagna åtgärderna för att trygga ett åtagande att minska den globala genomsnittskostnaden för remitteringar till mindre än 3 % senast 2030 och uppmanar kommissionen att spela en aktiv roll i att övervaka och säkerställa stöd för de relevanta åtgärder för att förbättra gränsöverskridande betalningar som fastställs i färdplanen från rådet för finansiell stabilitet.

2. Kommissionens strategi

2.1. I sitt meddelande från december 2018 stöder kommissionen ”ett helt integrerat direktbetalningssystem i EU för att minska riskerna och svagheterna i systemen för massbetalningar och öka de befintliga betalningssättens autonomi” ( 2 )

2.2. Den digitala innovationen är på väg att radikalt omforma tillhandahållandet av finansiella tjänster. Med digitalisering och förändrade konsumentpreferenser ökar kontantlösa transaktioner snabbt ( 3 ) . Covid19-pandemin har ytterligare förstärkt övergången till digitala betalningar och bekräftat den avgörande betydelsen av säkra, tillgängliga och enkla (inklusive kontaktlösa) betalningar för betalningar på distans och över disk.

2.3. De senaste åren har det skett avsevärda förbättringar, främst tack vare utvecklingen av det gemensamma eurobetalningsområdet (Sepa) och harmoniseringen av lagstiftningen om massbetalningar. EU:s betalningsmarknad är dock fortfarande i betydande grad fragmenterad längs nationella gränser, eftersom de flesta inhemska betalningslösningar som bygger på kort- eller direktbetalningar inte fungerar över gränsen. Dynamiken i det europeiska betalningslandskapet visar att det dock finns en risk för inkonsekvenser som kräver en tydlig ram för styrning för att stödja EU:s strategi för massbetalningar.

2.4. Kommissionens mål är att skapa en betalningsmarknad som präglas av intensiv konkurrens, vilket gynnar alla medlemsstater, oavsett vilken valuta de använder, där alla marknadsaktörer kan konkurrera på rättvisa och lika villkor för att erbjuda innovativa betalningslösningar som till fullo uppfyller EU:s internationella åtaganden.

2.5. Eftersom betalningar ligger i framkant inom digital innovation i finanssektorn, kommer genomförandet av denna strategi att bidra till kommissionens bredare vision för en digital finanssektor och till dess mål att få ett slut på marknadsfragmentering, främja marknadsstyrd innovation i finanssektorn och hantera nya utmaningar och risker i samband med digitaliseringen av finanssektorn samtidigt som teknikneutralitet säkerställs.

3. Allmänna kommentarer

3.1. Digitala finansiella tjänster blir allt viktigare för europeiska konsumenter och företag. Covid-19-pandemin har endast ökat betydelsen av digitalisering i samhällena, inbegripet inom finansiella tjänster. Betalningar ligger i framkant inom digitaliseringen av finansiella tjänster och smidiga betalningssätt är mycket viktiga för entreprenörer och säljföretag för att de ska lyckas starta sina företag och få dem att växa. Covid-19 har påskyndat trenden mot kontantlösa betalningar och e-handelsbetalningar och har ökat detaljhandlarnas behov av att använda omnichannel-verktyg för att kunna ta emot offlinebetalningar, onlinebetalningar och mobilbaserade betalningar. Denna användning kräver investeringar i it-system och maskinvara, vilket utgör en ytterligare börda för i synnerhet små och medelstora detaljhandlare.

3.2. EESK välkomnar kommissionens stöd, i form av finansierings- och utbildningsmöjligheter, för att modernisera och förenkla säljföretagens lösningar för att ta emot betalningar i EU. Det är viktigt att framhålla den viktiga roll som små och medelstora företag spelar i den europeiska ekonomin. Det är en viktig sektor eftersom omkring 90 % av de europeiska företagen är små och medelstora företag, och de står för mer än 50 % av arbetstillfällena. Små och medelstora företag kan bidra till en stark ekonomisk återhämtning.

3.3. EESK delar kommissionens uppfattning om betalningars strategiska betydelse och om att en ihållande brist på alleuropeiska digitala betalningslösningar som kan användas över hela Europa utgör en risk för ytterligare marknadsfragmentering, medan globala aktörer tar hela den europeiska gränsöverskridande betalningsmarknaden. Därför krävs ytterligare arbete – även om europeiska konsumenter och företag redan har tillgång till effektiva, konkurrenskraftiga och innovativa betalningslösningar och betalningsinstrument – för att möjliggöra betalningstransaktioner på den inre marknaden genom nya egenutvecklade, alleuropeiska betalningslösningar. EESK delar uppfattningen att kommissionen bör fungera som politisk katalysator, samtidigt som det är den privata sektorn som bör utforma de innovativa digitala betalningslösningarna.

3.4. Kommittén är starkt övertygad om att direktbetalningslösningar är ytterst viktiga. Vi uppmanar dock kommissionen att tydligt prioritera åtgärder och insatser mot bakgrund av det stora antalet viktiga åtgärder som fastställts i strategin. Några av de viktiga åtgärderna och de övergripande målen i strategin för massbetalningar, i synnerhet målet om egenutvecklade, alleuropeiska betalningslösningar, kommer att kräva betydande insatser från branschens sida för att förverkligas. EESK anser att eventuella ytterligare krav och regleringsprojekt bör bedömas noggrant.

3.5. EESK uppmanar kommissionen att ägna särskild uppmärksamhet åt mängden bedrägerier när det gäller direktbetalningar och att, vid behov, vidta lämpliga åtgärder.

3.6. EESK framhåller det brådskande behovet av att via utbildning och fortbildning förbättra den digitala kompetensen och digitala färdigheter. Detta måste göras delvis genom att bygga vidare på ramen för digital kompetens och uppmuntra medlemsstaterna att förbättra det livslånga lärandet på alla utbildningsnivåer av de färdigheter som kommer att vara mest efterfrågade. Målsättningen är att se till att privatpersoner blir mer datakunniga aktörer med större medvetenhet om och kontroll över sina egna data, stordatatillämpningar och datastyrning och att de förstår sin digitala miljö och dess risker (t.ex. personalisering).

3.7. EESK vill förhindra att konsumenter blir ”frånkopplade” och riskerar att hamna i ekonomiskt utanförskap till följd av bristande digitala färdigheter eller verktyg, vilket är en uppenbar risk bland det ökade antalet äldre i Europa.

4. Särskilda kommentarer

Första pelaren: Ökning av digitala betalningslösningar och direktbetalningslösningar för hela EU

4.1. EESK stöder helhjärtat arbetet med att förse den europeiska betalningsmarknaden med flera egenutvecklade, alleuropeiska betalningslösningar. Dessa bör tillföra mervärde för konsumenter och företag som slutanvändare, bör göra det möjligt för europeiska marknadsaktörer att konkurrera bättre med nuvarande dominerande marknadsaktörer samt framväxande och möjligen dominerande marknadsaktörer, såsom teknikjättar, och skulle stärka eurons internationella betydelse. Mot bakgrund av det nuvarande marknadsläget och de befintliga aktörernas väletablerade position på kortmarknaden skulle skapandet av sådana alleuropeiska betalningslösningar vara ett stort åtagande för den europeiska betalningssektorn.

4.2. EESK stöder tanken om att analysera möjligheten att använda direktdebiteringar i hela Europa vid betalningar i butik. Modellen för elektronisk direktdebitering (ELV), som har stor spridning i Tyskland, skulle kunna utvidgas. Detta skulle utsätta marknadsdominerande betalningsordningar för konkurrens på grundval av direktdebitering (Sepa-autogiro).

4.3. I syfte att göra det möjligt att ta fram alleuropeiska betalningslösningar som bygger på direktbetalningar är det avgörande att marknadsaktörerna får klarhet kring affärsmodellen. Utan klarhet kan inga investeringsbeslut förväntas fattas. EESK uppmanar kommissionen att minska de oklarheter som för närvarande finns när det gäller en hållbar affärsmodell för direktbetalningar.

4.4. Avseende antalet betaltjänstleverantörer som tillhandahåller eurodenominerade direktbetalningar och deltar i SCT Inst-systemet (SEPA Instant Credit Transfer) finns det redan ett stort antal betaltjänstleverantörer, i synnerhet i euroområdet. Det räcker dock ännu inte för att uppnå fullständig täckning för direktbetalningar. Marknaden strävar efter att öka betaltjänstleverantörernas efterlevnadsnivå och ha en bredare täckning och ett bredare tillhandahållande av eurodenominerade direktbetalningar. EESK stöder åtgärder som syftar till att bland annat ta itu med efterlevnad, interoperabilitet och andra problem som uppstår genom den omfattande användningen av SCT Inst, inbegripet frågor som rör konsumentskydd.

4.5. EESK håller med kommissionen om att slutanvändarlösningar bör vara interoperabla och tillgängliga, öka mervärdet och tillgodose behoven hos ett brett spektrum av användare samt ha funktioner som likställer dem med andra betalningsinstrument. EESK anser att det är för tidigt att fundera över lagstiftningsåtgärder på detta område och att det är att föredra att låta marknadsaktörer som styrs av befintlig konkurrens på marknaden ta fram lämpliga produkter för kunderna. Lagstiftningsåtgärder kan övervägas om inga lämpliga lösningar hittas.

4.6. EESK håller helt med kommissionen om behovet av att säkerställa fullt verkställande av Sepa-förordningen i medlemsstaterna, i synnerhet när det gäller betalares och betalningsmottagares bristande efterlevnad av artikel 9 (så kallad IBAN-diskriminering). I enlighet med artikel 9 bör EU-konsumenter kunna använda ett enda betalkonto för euroöverföringar och göra gränsöverskridande eurobanköverföringar inom Sepa lika enkelt som inom hemlandet. Dock är det i dag många operatörer som fortfarande vägrar förfrågningar om gränsöverskridande direktdebiteringar från kunder med utländska IBAN-nummer eller till och med Sepa-direktgireringar till utländska IBAN-nummer. Detta är ett stort hinder för den inre marknaden och begränsar kundernas möjlighet att ta del av gränsöverskridande tjänster. Medlemsstaterna bör uppmanas att inta en striktare hållning för att säkerställa efterlevnad av denna förordning, som trädde i kraft 2014.

4.7. Elektroniska identitetslösningar (e-identifiering) är en väsentlig del av digitala tjänster, inbegripet finansiella tjänster. eIDA-ramen har varit ett första steg för att möjliggöra gränsöverskridande erkännande och användning av nationella system för e-identifiering. Det är dock tydligt att den nuvarande eIDA-ramen inte är tillräcklig och inte kan uppnå de resultat som krävs. En allmänt accepterad elektronisk identifiering krävs, och den bör bygga på konsumenternas val, deras samtycke och garantin om att deras integritet respekteras fullt ut. EESK uppmanar kommissionen att fokusera sina insatser på interoperabilitet för befintliga och framväxande lösningar och anser att den privata sektorn, tillsammans med myndigheterna såsom i de nordiska länderna, bör ges bättre möjligheter att ta fram lösningar för e-identifiering, som delvis ska användas för att genomföra stark kundautentisering för betalningstransaktioner.

4.8. En bred acceptans för digitala betalningar är en viktig del av en modern betalningsmarknad. EESK stöder åtgärder för att bedöma acceptansnivån för digitala betalningsmedel bland säljföretag och hitta sätt att öka och underlätta acceptansen, i synnerhet bland små och medelstora företag och mindre säljföretag. För samhället som helhet är det avgörande att upprätthålla tillgången till och möjligheten att betala med kontanter. Detsamma gäller dock för digitala betalningsmedel, eftersom konsumenterna bör ha valmöjligheter.

4.9. EESK betonar att konsumenterna fortsatt föredrar kontanter som betalningsmedel för sina detaljhandelstransaktioner på försäljningsställen och från person till person, vilket framgår av Europeiska centralbankens nyligen offentliggjorda SPACE-studie ( 8 ) . Kontanternas egenskaper skiljer sig stort från de digitala betalningarnas. Kontanter är det enda betalningsinstrument som skyddar integriteten. Kontanter är offentliga medel som centralbanken ansvarar för. Om alla elektriska och elektroniska enheter slås ut (ett ”digitalt coronavirus”) är kontanter ekonomins enda kvarvarande betalningsmedel. Dessutom spelar kontanter en avgörande roll för den sociala delaktigheten, liksom åtkomsten till vissa grundläggande tjänster. Kommissionen och ECB bör titta närmare på problemen med att kontanter inte är tillgängliga och inte tas emot och vid behov vidta lämpliga åtgärder.

4.10. En av följderna av covid-19-krisen har varit att många detaljhandlare (tillfälligt) har beslutat sig för att inte ta emot kontanter. Såsom kommissionen påpekar är kontanter ett lagligt betalningsmedel i enlighet med fördragen. Utvecklingen av användningen av kontanter bör styras av efterfrågan. Bestämmelserna om att ta emot kontanter skiljer sig åt från land till land. Det finns ett behov av harmonisering på EU-nivå.

4.11. Mot bakgrund av den pågående utvecklingen är det förståeligt att ECB undersöker möjligheten att utfärda en digital euro och att kommissionen stöder detta arbete. En digital euro skulle eventuellt kunna få effekter som vi inte kan föreställa oss och bör bedömas ytterst ingående. EESK stöder de principer som ECB lagt fram, nämligen att en digital euro bör komplettera befintliga monetära baser, att den inte bör syfta till att tränga ut den privata sektorn, att den privata sektorn bör spela en roll i distributionslösningar med anknytning till den digitala euron och att användarnas rättigheter och skyldigheter tydligt måste definieras. Integritet när det gäller transaktioner, som en viktig rättighet för användaren, bör beaktas tillsammans med andra funktioner som liknar de som gäller för kontanter. Samma strategi bör gälla för alla initiativ angående digitala centralbanksvalutor i EU-medlemsstater utanför euroområdet.

Andra pelaren: Massbetalningsmarknader som präglas av innovation och konkurrens

4.12. Genomförandet av det andra betaltjänstdirektivet ( 9 ) har varit ett stort åtagande för betaltjänstbranschen och pågår delvis fortfarande. Genom det andra betaltjänstdirektivet infördes två stora förändringar: införandet av stark kundautentisering och tredjepartsleverantörers tillgång till betalkonton. I vissa fall, i synnerhet för stark kundautentisering för e-handelstransaktioner, var tidsfristen för genomförande utgången av 2020. EESK uppmanar kommissionen att i detalj undersöka effekterna av det andra betaltjänstdirektivet innan en översyn föreslås.

4.13. EESK stöder insatser för att skapa en ram för ”öppna finansiella tjänster” för Europa. Öppna finansiella tjänster har potential att skapa ytterligare fördelar för de europeiska konsumenterna eftersom det kan främja en innovativ och konkurrenskraftig finanssektor. EESK anser att en bred och öppen finansieringsram inte kan bygga på samma principer som det andra betaltjänstdirektivet, eftersom det direktivet endast behandlar betalkonton och betaltjänstleverantörer samt föreskriver ensidig datadelning av en del av marknaden. Det behövs en specifik text som omfattar alla leverantörer av finansiella tjänster i linje med principerna i den allmänna dataskyddsförordningen ( 10 ) och för att utforska potentialen att utöka datadelningen mellan olika sektorer. Enligt meddelandet om en strategi för digitalisering av finanssektorn ( 11 ) avser kommissionen att lägga fram detta förslag i mitten av 2022.

4.14. Kontaktlösa betalningar har blivit allt vanligare och är viktiga under den pågående covid-19-pandemin. I de flesta länder höjdes det högsta beloppet för kontaktlösa betalningar i början av pandemin, i många fall upp till det tak som föreskrivs i det andra betaltjänstdirektivet (50 euro per transaktion och 150 euro sammanlagt), som ett svar på förfrågningar från i synnerhet handlarsammanslutningar. En eventuell förändring av dessa lagstadgade högsta belopp som en del av en översyn av det andra betaltjänstdirektivet bör bedömas noggrant för att väga användarvänlighet mot säkerhets- och ansvarsfrågor.

4.15. EESK håller med kommissionen om att risker som uppstår genom för närvarande oreglerade tjänster bör omfattas av lagstiftningens tillämpningsområde som en del av översynen av det andra betaltjänstdirektivet. Leverantörerna av dessa tekniska sidotjänster som ingår i reglerade betaltjänster eller tjänster avseende elektroniska pengar står utanför det reglerade området samtidigt som de är viktiga marknadsaktörer. EESK anser att om de är mycket relevanta för marknadsdynamiken och om kunderna upplever att de tillhandahåller en betaltjänst bör de också regleras och övervakas som betaltjänstleverantörer. Det är viktigt att alla relevanta marknadsaktörer omfattas av lämplig lagstiftning, övervakning och översyn, för att säkerställa lika villkor bland dem som erbjuder samma tjänster och verksamheter.

Tredje pelaren: Effektiva och samverkande massbetalningssystem och andra stödinfrastrukturer

4.16. EESK inser behovet av att säkerställa ett öppet och tillgängligt betalningsekosystem och av att i samband med översynen av direktivet om slutgiltig avveckling ( 12 ) bedöma om det vore fördelaktigt att utvidga direktivets tillämpningsområde till att inbegripa betalningsinstitut och institut för elektroniska pengar i syfte att göra det möjligt för dem att få direkt tillgång till betalningssystem och betalningsinfrastrukturer såsom Target2 och direktbetalningssystem inom Target (Target Instant Payment Settlement (Tips)). EESK betonar behovet av att slå vakt om säkerheten och integriteten hos de stora betalningssystemen. Detta är desto viktigare om direktivets tillämpningsområde utvidgas under översynen av det andra betaltjänstdirektivet till att inbegripa marknadsaktörer som för närvarande inte omfattas av lagstiftningen, såsom tekniska leverantörer. Detta understryker på nytt behovet av att garantera att alla parter har tillgång på lika villkor.

4.17. EESK stöder fullt ut kommissionens mål att föreslå lagstiftning för att säkerställa tillträdesrätt på rättvisa, rimliga och icke-diskriminerande villkor till den tekniska infrastruktur som anses nödvändig för tillhandahållandet av betaltjänster. För närvarande är tillgången till vissa viktiga tekniker till stöd för tillhandahållande av betaltjänster, såsom antenner för närfältskommunikation (NFC) på vissa mobila enheter, begränsad, vilket får till följd att konkurrensen på området kontaktlösa mobila betalningar begränsas och banker tvingas betala en avgift till en tredje part bara för att en konsument ska kunna använda en teknik (såsom NFC) för sina dagliga betalningar. Dessa avgifter som bankerna betalar kan i vissa fall komma att föras över på kunden. Även om detta problem redan har åtgärdats i vissa medlemsstater är det viktigt att ta upp detta på europeisk nivå så att alla EU-medborgare kan dra fördel av ökad konkurrens på detta område samt för att möjliggöra lika villkor för betaltjänstleverantörer och öka en utbredd användning av mobila kontaktlösa betalningar. Lagstiftningen bör säkerställa att alla deltagare har samma rättigheter och skyldigheter och omfattas av samma licenser och andra lagstadgade krav.

Pelare 4: Effektiva internationella betalningar, däribland remitteringar

4.18. EESK håller med om vikten av att förbättra globala gränsöverskridande betalningar och de åtgärder som kommissionen har fastställt, såsom att främja antagandet av globala internationella standarder för betalningar, till exempel Swift gpi (Global Payment Initiative) och ISO20022, som förbättrar gränsöverskridande betalningar i hela det motsvarande banknätverket.

4.19. Remitteringar är fortfarande den dyraste typen av betalningar. EESK välkomnar de föreslagna åtgärderna för att trygga ett åtagande att minska den globala genomsnittskostnaden för remitteringar till mindre än 3 % senast 2030 och uppmanar kommissionen att spela en aktiv roll i att övervaka och säkerställa stöd för de relevanta åtgärder för att förbättra gränsöverskridande betalningar som fastställs i färdplanen från rådet för finansiell stabilitet. Avgifter kan drabba ekonomiskt utsatta oproportionerligt hårt. Konkurrens och tekniska framsteg har redan bidragit till att förbättra tillgången till snabbare och billigare möjligheter till gränsöverskridande remitteringar, men det finns mycket kvar att göra. För remitteringsaktörer som arbetar till/från länder i EU:s grannskap kan bättre tillgång till den EU-baserade betalningsinfrastrukturen kanske bli ett sätt att minska kostnaderna.

Bryssel den 24 mars 2021. Christa SCHWENG Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

(1) EUT L 119, 4.5.2016, s. 1.

(2) COM(2018) 796 final.

(3) Enligt ECB uppgick de kontantlösa betalningarna till 91 miljarder euro i transaktioner i euroområdet 2018 och till 112 miljarder euro i EU, jämfört med omkring 103 miljarder euro 2017.

(4) COM(2020) 591 final.

(5) COM(2020) 595 final.

(6) COM(2020) 593 final.

(7) https://www.ecb.europa.eu/press/key/date/2019/html/ecb.sp191126~5230672c11.en.html

(8) Study on the payment attitudes of consumers in the euro area (SPACE) (studie av konsumenters inställningar till betalningsmedel i euroområdet), december 2020.

(9) EUT L 337, 23.12.2015, s. 35.

(10) EUT L 119, 4.5.2016, s. 1.

(11) COM(2020) 591 final.

(12) EUT L 166, 11.6.1998, s. 45.