MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET om kommissionens rapport om Europeiska arbetsmiljöbyrån

1. Rådets förordning (EG) nr 2062/94 [1] av den 18 juli 1994 om upprättande av en europeisk arbetsmiljöbyrå, ändrad genom rådets förordning (EG) nr 1643/95 [2] av den 29 juni 1995, innehåller i artikel 23 en bestämmelse om granskning. I denna bestämmelse fastställs att rådet senast fem år efter förordningens ikraftträdande, på grundval av en rapport från kommissionen, i tillämpliga fall med bifogat förslag, och efter samråd med Europaparlamentet, skall granska denna förordning och varje nytt uppdrag som kan visa sig vara nödvändigt att ge byrån. I enlighet med artikel 24 trädde rådets förordning (EG) nr 2062/94 i kraft den 9 september 1994 och ovannämnda granskning skulle med andra ord ha slutförts vid 1999 års utgång.

[1] EGT L 216, 20.8.1994, s. 1.

[2] EGT L 156, 7.7.1995, s. 1.

2. Genom artikel 8 i förordning (EG) nr 2062/94 upprättades en styrelse. I och med Österrikes, Finlands och Sveriges anslutning ändrades styrelsens sammansättning genom rådets förordning (EG) nr 1643/95 av den 29 juni 1995.

I enlighet med rådets beslut av den 5 oktober 1995 om utnämning av ordinarie ledamöter och suppleanter i styrelsen för Europeiska arbetsmiljöbyrån höll styrelsen sitt första sammanträde den 25-26 oktober 1995.

3. I enlighet med artikel 11 i förordning (EG) nr 2062/94 skall arbetsmiljöbyrån ledas av en direktör som skall utses av styrelsen på förslag av kommissionen för en femårsperiod. Direktören är byråns rättslige företrädare och är inför styrelsen ansvarig för sin verksamhet (artikel 11 i förordning (EG) nr 2062/94). Direktören utsågs den 3 juli 1996 och inledde sitt arbete i september 1996.

Med tanke på det betydande ansvar som direktören fått för arbetsmiljöbyråns drift genom artikel 11 bör man beakta att byrån inte trädde i full funktion förrän efter det att direktören utsetts och påbörjat sitt mandat.

4. Med tanke på att arbetsmiljöbyrån blev fullt verksam först efter september 1996 vill kommissionen göra rådet uppmärksamt på att det inte har varit möjligt att upprätta den aktuella rapporten inom den tidsfrist som anges i artikel 23 i förordningen, eftersom det inte gick att få den information som krävdes, särskilt från tiden före 1996. Dessutom skulle kommissionen vilja upprätta sin rapport på grundval av en hel femårsperiod som arbetsmiljöbyrån har varit verksam, vilket skulle göra det möjligt för kommissionen att bedöma arbetsmiljöbyråns effektivitet och eventuellt föreslå en revidering av förordningen.

5. Vidare avser kommissionen att som grund för sin rapport använda en extern utvärdering som påbörjats av arbetsmiljöbyråns styrelse under år 2000. Under 2001 kommer kommissionens rapport, eventuellt åtföljd av det förslag som föreskrivs i artikel 23 i rådets förordning (EG) nr 2062/94, att läggas fram för rådet för ytterligare beaktande.

6. Kommissionen anser att i avvaktan på att den aktuella rapporten skall färdigställas bör de övriga institutionerna informeras om de huvudsakliga åtgärderna och resultaten sedan arbetsmiljöbyrån inrättades. Eftersom direktören för arbetsmiljöbyrån har vidarebefordrat de årliga allmänna rapporterna till Europaparlamentet, rådet, kommissionen, revisionsrätten, Ekonomiska och sociala kommittén, medlemsstaterna och Rådgivande kommittén för arbetarskyddsfrågor i enlighet med artikel 10 i förordning (EG) nr 2062/94, lägger kommissionen nu, som en interimsåtgärd, fram en lägesrapport för 1996-2000 om de huvudsakliga åtgärder som vidtagits och de resultat som uppnåtts sedan byrån inrättades.

Lägesrapporten ger snarare en allmän överblick över de framsteg som gjorts sedan Europeiska arbetsmiljöbyrån inrättades än en detaljerad utvärdering av hur man lyckats med de uppsatta målen. Den exakta utvärderingen av arbetsmiljöbyråns framsteg och informationsverksamhet kommer att läggas fram för rådet, så snart resultaten från den omfattande utvärderingen är tillgängliga och har analyserats av kommissionen.

BILAGA

LÄGESRAPPORT 1996-2000

1. Inledning

Beslutet om att inrätta en europeisk arbetsmiljöbyrå fattades vid rådets toppmöte i oktober 1993. Förordningen om arbetsmiljöbyrån antogs av rådet den 18 juli 1994 [3] och ändrades den 29 juni 1995 [4]. Arbetsmiljöbyråns styrelse höll sina första två sammanträden i oktober respektive december 1995.

[3] EGT L 216, 20.8.1994, s. 1.

[4] EGT L 156, 7.7.1995, s. 1.

Styrelsen består av de viktigaste beslutsfattarna på arbetsmiljöområdet i Europa. Femton ledamöter företräder medlemsstaternas regeringar, femton företräder arbetsgivarorganisationer, femton arbetstagarorganisationer och tre ledamöter företräder Europeiska kommissionen. I styrelsen får även arbetsmarknadens parter på europeisk nivå (EFS och Unice) samt styrelseordföranden och direktören för Dublinfonden delta som observatörer.

Innan en direktör hade utsetts var det kommissionens GD V som ansvarade för alla organisatoriska frågor kring inrättandet av arbetsmiljöbyrån. De ansvarade även för att arbeta fram en profil och vilken verksamhet som skulle bedrivas.

Den nuvarande direktören tillträdde sin tjänst i Bilbao den 16 september 1996.

I november 1996 antog styrelsen arbetsmiljöbyråns första årliga arbetsprogram, som omfattade de åtgärder som skulle vidtas under 1997. I detta program fastställdes fyra prioriterade åtgärder, nämligen inrättande och underhåll av nätverket, pilotprojekt för nätverket, arbetsmiljöbyråns politiska prioriteringar (dvs. yttre förbindelser med andra organ som t.ex. kommissionen och Dublinfonden) samt arbetsmiljöbyråns organisatoriska utveckling.

I september 1997 lade arbetsmiljöbyrån fram sitt första fyraåriga rullande arbetsprogram för 1998-2001. Det rullande arbetsprogrammet hade arbetats fram utifrån en stadig ökning av arbetsmiljöbyråns resurser under perioden fram till 2001, med tanken att den skulle vara fullt verksam år 2000.

Det rullande arbetsprogrammet är centrerat kring följande tre huvudsakliga verksamhetsområden:

Informationsnätverket - Upprättande av länkar

Syftet är att länka samman all tillgänglig information om arbetsmiljö till arbetsmiljöbyråns nätverk och göra den tillgänglig med hjälp av informationsteknik (IT) samt se till att den är lättillgänglig för de avsedda användarna. Detta innebär att man skall bygga upp arbetsmiljöbyråns infrastruktur och kunnande när det gäller IT, i synnerhet i fråga om Internet, för att man skall kunna hantera all relevant information.

Informationstjänster - kunskapsförmedling

Arbetsmiljöbyrån skall använda såväl sitt informationsnätverk som andra medier för att fullgöra de skyldigheter när det gäller att sprida information om arbetsmiljö som ställs upp genom förordningen. I förordningen planeras att arbetsmiljöbyrån skall spela en roll när det gäller att anordna vissa former av informationsutbyte, som t.ex. konferenser och seminarier.

Informationsprojekt - utveckling av kunskap

Arbetsmiljöbyrån håller för närvarande på att bedriva informationsprojekt tillsammans med sina kontaktpunkter, med hjälp från de tematiska nätverken, externa experter som berörs av vissa särskilda ämnen, av studier om särskilda ämnen eller genom ämnescentra som inrättats för att utföra en särskild uppgift på arbetsmiljöbyråns vägnar.

De efterföljande årliga arbetsprogrammen har sedermera inriktats på att utveckla arbetsmiljöbyråns verksamhet på fyra huvudområden, nämligen

-informationsnätverket - upprättande av länkar,

-informationsprojekt - att utveckla information om säkerhet och hälsa,

-informationstjänster - att förmedla budskapet om säkerhet och hälsa,

-administrativa frågor.

Vilka framsteg som gjorts på respektive område redovisas nedan.

2. Arbetsmiljöbyråns informationsnätverk

2.1. Nätverk av kontaktpunkter

Arbetsmiljöbyråns informationsnätverk bygger på ett system med kontaktpunkter. Det upprättades för första gången 1997 och har sedan dess stärkts successivt. Nätverket består av ledande nationella arbetsmiljöorganisationer som företräder arbetsmiljöbyrån i de olika medlemsstaterna och leder de nationella nätverken av informationsförmedlare i samarbete med företrädare för arbetsmiljöbyråns huvudsakliga aktörer - företrädare för arbetsgivare och arbetstagare samt statliga organ. Antalet medlemmar i nätverken i de olika länderna har ökat konstant och uppgick i slutet av 1999 till 365.

Företrädare för kontaktpunkterna och observatörer från arbetsmarknadens parter i Europa sammanträder regelbundet i Bilbao och har bidragit avsevärt till utformningen av arbetsmiljöbyråns arbetsprogram liksom i genomförandet av programmet genom att tillhandahålla uppgifter och information.

2.2. Tematiska nätverksgrupper

1997 och 1998 inrättade arbetsmiljöbyrån fyra tematiska nätverksgrupper som ansvarade för att ge riktlinjer om genomförandet av särskilda aspekter i arbetsprogrammet. Dessa utgörs av ledande experter från de femton medlemsstaterna som utsetts av kontaktpunkterna, samt observatörer från arbetsmarknadens parter. De fyra grupperna täcker in de huvudsakliga områdena för arbetsmiljöbyråns verksamhet, nämligen övervakning av arbetarskyddet, system och program för säkerhet och hälsa på arbetsplatsen, forskning inom områdena arbete och hälsa samt god arbetsmiljöpraxis. Genom regelbundna sammanträden och diskussioner via e-post bistår de tematiska nätverksgrupperna arbetsmiljöbyrån när det gäller att se över framsteg och planera framtida utveckling. Ytterligare två expertgrupper inrättades för att bistå arbetsmiljöbyrån i utvecklingen av Internet- och kommunikationsverksamheten under 1997 respektive 1998.

2.3. Ämnescentra

I november 1998 och efter ett upphandlingsförfarande godkände arbetsmiljöns styrelse inrättandet av fyra ämnescentra. Genom att man sammanför olika arbetsmiljöinstitut upprättas och kontrakteras ämnescentra för en viss tid för att utföra specifika uppgifter inom ramen för arbetsmiljöbyråns informationsverksamhet. De är inriktade på att samla information om arbetsmiljö och att göra denna information tillgänglig via Internet. Ett centrum arbetar med det omfattande området forskning inom arbete och hälsa, medan de tre övriga handhar frågor som rör god arbetsmiljöpraxis (muskuloskelettala sjukdomar, stress på arbetsplatsen och farliga ämnen). Ämnescentrumen upprättades ursprungligen för en period på 12 månader, men styrelsen beslutade i november 1999, efter en utvärdering av det första verksamhetsåret, att förlänga kontrakten ytterligare ett år.

2.4. Yttre förbindelser

Sedan arbetsmiljöbyrån inledde sin verksamhet har den haft ett nära samarbete med Europeiska unionens olika ordförandeländer, Europeiska fonden för förbättring av levnads- och arbetsvillkor samt med ett antal andra europeiska organ. Lika viktigt är att den har utvecklat ett konstruktivt samarbete med flera avdelningar inom Europeiska kommissionen.

Dessutom har arbetsmiljöbyrån skapat effektiva kopplingar till EFTA-länderna och formulerat sin strategi så att den beaktar EU:s kandidatländer. Vidare har också kontakter mellan nätverken och arbetsmiljöorganisationer i Nord- och Sydamerika, Asien och Fjärran Östern skapats. Arbetsmiljöbyråns nyhetsbrev översätts exempelvis till japanska. Institutionella kopplingar med WHO och ILO har säkrat att relevant information från dessa organisationer finns att tillgå via arbetsmiljöbyråns webbplats.

3. Att utveckla information om säkerhet och hälsa*

3.1. Informationsrapporter

Arbetsmiljöbyråns första informationsrapporter publicerades under 1998 och i dessa tog man upp följande två viktiga frågor kring arbetsmiljö som fastställdes i den förordning genom vilken arbetsmiljöbyrån inrättades:

-Prioriteringar och strategier för arbetsmiljö i Europeiska unionens medlemsstater.

-Arbetarskyddets ekonomiska effekt i Europeiska unionens medlemsstater.

I början av 2000 hade arbetsmiljöbyrån påbörjat ett antal andra projektverksamheter och publicerat rapporter om arbetsrelaterade belastningsskador i nacke, skuldror, armar och händer ("Work-related Neck and Upper Limb Musculoskeletal Disorders") och om belastningsskador i EU:s medlemsstater ("Repetitive Strain Injuries in the Member States of the EU - Results of an information request").

3.2. Ämnescentra

Sedan 1998 har arbetsmiljöbyråns tematiska nätverksgrupper och kontaktpunkter gjort en översyn av det arbete som utförts av projektpersonal, ämnescentrumen och externa konsulter i fråga om fyra viktiga informationsprojekt, nämligen övervakning av arbetarskyddet, system och program för säkerhet och hälsa på arbetsplatsen, forskning inom områdena arbete och hälsa samt god arbetsmiljöpraxis.

Den verksamhet som arbetsmiljöbyråns ämnescentra bedriver består huvudsakligen i att

-utarbeta en rapport om forskning kring arbetsrelaterad stress,

-anordna ett seminarium och sammanställa en rapport om framtida behov och prioriteringar för forskning om arbetsmiljö,

-utarbeta pilotrapporten om en arbetsmarknad under förändring,

-utarbeta riktlinjer om datainsamling om information och utvärdering av god praxis och presentation av dessa på Internet,

-utarbeta lägesrapporter om stress på arbetet, farliga ämnen och muskuloskelettala sjukdomar.

De viktigaste inriktningen för samtliga fyra ämnescentrum är att lägga fram strukturerad information på Internet om forskning inom områdena arbete och hälsa, "god praxis - stress på arbetsplatsen", "god praxis - muskuloskelettala sjukdomar" samt "god praxis - farliga ämnen".

Kommande publikationer under 2000 kommer att täcka in ämnen som t.ex. prioriteringar inom forskningen om arbetsmiljö i Europeiska unionen, kampanjer rörande arbetsmiljö, säkerhet, hälsa och anställbarhet samt arbetsmiljö inom upphandling och marknadsföring.

Den viktigaste instrumentet för informationsspridning har visat sig vara arbetsmiljöbyråns webbplats.

4. Att förmedla budskapet om säkerhet och hälsa

4.1. Arbetsmiljöbyråns webbplats

Arbetsmiljöbyråns webbplats startade som ett experiment 1997 och har hittills genomgått en betydande utveckling och utgjorde fokus för en kampanj över hela Europa under de tre sista månaderna av 1999 med slagordet "http://osha.eu.int - your link to safety and health at work".

Denna webbplats som länkar samman arbetsmiljöbyråns egen webbplats med ett femtontal nationella webbplatser som förvaltas av kontaktpunkterna, är en unik multinationell och mångspråklig resurs online för såväl dem som arbetar med arbetsmiljö som intresserad allmänhet. Förutom att ge en god överblick över arbetsmiljöbyråns roll, dess verksamhet och publikationer, ger en ny navigationsstruktur besökare möjligheten att genom länkar gå vidare direkt till europeisk och nationell information. Europeisk lagstiftning finns på samtliga officiella EU-språk och nytt innehåll läggs till så gott som dagligen. Syftet är att ge tillgång till ett encyklopediskt förråd av information om arbetsmiljö.

Arbetsmiljöbyrån har också ökat Internets roll, liksom andra medier för elektronisk kommunikation i den dagliga verksamheten. Arbetsmiljöbyrån och de olika ämnescentrumen har haft ett nära samarbete med byråns Internet-konsulter vid utformningen av nya applikationer för offentliggörande av olika typer av information online. Man har även långt framskridna planer på att introducera extranet-tjänster för arbetsmiljöbyråns styrelse och nätverkspartner under år 2000. Internet-nätverket är också tänkt att nå utanför Europeiska unionen genom att man får USA, kandidatländerna och EFTA-länderna att delta i webbnätverket.

Enligt webbstatistiken har antalet träffar på arbetsmiljöbyråns webbsystem ökat kraftigt sedan invigningen och i februari 2000 var det totala antalet träffar över 25 500 per dag.

4.2. Åtgärder för att höja medvetenheten bland dem som arbetar med arbetsmiljö

Arbetsmiljöbyrån har i samarbete med EU:s ordförandeländer anordnat tre stora årliga konferenser i Bilbao.

-God arbetsmiljö - en god affär för Europa (Good Safety and Health is Good Business, 1997)

-En arbetsmarknad under förändring (The Changing World of Work, 1998)

-Arbetsmiljö och anställbarhet (Occupational Safety and Health and Employability, 1999).

Arbetsmiljöbyrån har publicerat föredragen från samtliga dessa tre konferenser både i pappersversion och online.

Dessutom har byrån vidtagit ytterligare åtgärder för att bidra till att skapa sig en profil bland yrkesverksamma inom arbetsmiljö. Bland dessa återfinns en videopresentation av byråns roll, ett antal riktade pressmeddelanden liksom att man försäkrat sig om att byrån finns representerad vid de största arbetsmiljökonferenserna och arbetsmiljömässorna i Europa. Ett exempel på detta är arbetsmiljöbyråns monter vid 1999 års A+A International Safety and Health Fair and Congress i Düsseldorf, som skapade stort intresse bland de 50 000 besökarna, liksom arbetsmiljöbyråns särskilda workshop, som organiserades tillsammans med den tyska kontaktpunkten vid samma tillfälle.

4.3. Dubbel strategi för publikationer

Arbetsmiljöbyråns policy när det gäller publikationer bygger på en dubbel strategi och omfattar såväl traditionella som elektroniska versioner.

Arbetsmiljöbyrån publicerade det första numret av sitt nyhetsbrev i februari 1998 och startade 1999 sitt nya informationsblad med ett specialnummer fokuserat kring en lönsamhetsanalys för arbetsmiljö. Under 1999 publicerade man också den första i en serie rapporter om forskningsrön och lade fram de första i en rad av faktablad på elva språk, där arbetsmiljöbyråns verksamhet presenteras. Hittills har man publicerat faktablad om

-Europeiska arbetsmiljöbyrån,

-Europeiska arbetsmiljöbyråns webbplats,

-arbetsrelaterade belastningsskador i Europa,

-att förebygga arbetsrelaterade belastningsskador,

-arbetsrelaterade belastningsskador i nacke, skuldror, armar och händer - Sammanfattning av arbetsmiljöbyråns rapport.

4.4. Media och PR

Sedan arbetsmiljöbyrån skapades har den fått allt fler förfrågningar om information från journalister, arbetsmiljöorganisationer, företag och från allmänheten. Dessutom har byrån varit aktiv i sitt samarbete med nätverket av nationella redaktörer när det gäller att utveckla relationerna med media, skicka ut pressmeddelanden och organisera konferenser under året, utöver konferenserna i Bilbao.

4.5. Europeiska kampanjer - att nå ut till en bredare allmänhet

Arbetsmiljöbyrån har ställt sig positiv till Europeiska kommissionens beslut att låta byrån ansvara för att planera och organisera nästa europeiska arbetsmiljövecka, som skall äga rum i oktober 2000. Detta ger arbetsmiljöbyrån och dess nätverk ett utmärkt tillfälle att föra ut budskapet om arbetsmiljö till en ännu större publik. Planeringen av arbetsmiljöveckan påbörjades under 1999 då styrelsen beslutade att inrikta år 2000 på att förebygga arbetsrelaterade belastningsskador, i synnerhet ryggont. Arbetsmiljöveckans slogan är "Säg adjö till belastningsskadorna". Posters, broschyrer och faktablad trycks upp på samtliga EU-språk och distribueras över hela unionen.

5. Administrativa frågor

5.1. Överensstämmelse med EU-bestämmelser

På vart och ett av områdena nedan har arbetsmiljöbyrån inrättat grundläggande rättsliga och administrativa strukturer för att man skall kunna följa de bestämmelser rörande ekonomiska frågor, personalfrågor och andra frågor som de europeiska institutionerna måste följa.

5.2. Budget och redovisning

Arbetsmiljöbyråns budget framgår av tabell 1.

När det gäller budgeten och redovisningen har man tagit följande viktiga steg:

-Antagande av finansiella bestämmelser för att genomföra arbetsmiljöbyråns budgetförordning.

-Organisation av redovisningen och budgetkontrollsystem.

-Installation och tillämpning av SI2 (system för budgeträkenskaper).

-Upprättande av en inventarieförteckning över arbetsmiljöbyråns all egendom och utrustning.

5.3. Personal

En tillräcklig personalstyrka har rekryterats (tolv olika nationaliteter) och dessutom har en ordentlig personaladministration upprättats enligt följande:

-Rekrytering av 23 tillfälligt anställda (lönegrader A, B och C) enligt personalöversikten samt nio lokalt anställda, vilket kommer att ske genom öppna urvalsförfaranden.

-Organisation av den grundläggande strukturen för att handha personalfrågor (personalakter, läkarmottagning, utbildning samt fastställande av rättigheter och skyldigheter).

-Antagande av personalbestämmelser för att tillämpa de tjänsteföreskrifter som gäller för arbetsmiljöbyråns personal.

-Upprättande av en personalkommitté och en arbetsmiljökommitté.

5.4. Informationsteknik

För att tillämpningen av IT skall lyckas har man koncentrerat sig på

-att upprätta det lokala nätverket (ledningsnät, servrar, hub, datorer, skrivare och säkerhetsanordningar), datakommunikationssystem och telefoner samt arbetsmiljöbyråns webbplats och webbplats för andra länder. Införande av DB Oracle, SI2 och Adonis [5]-tillämpningar.

[5] Administration of Documents Normalised Information System.

-multimedieinstallationer i sammanträdesrummen,

-utveckling av vissa intranet- och extranet-funktioner.

5.5. Dokumentation

Med hänsyn till kraven på en fungerande grundläggande administration har arbetsmiljöbyrån prioriterat utvecklingen av följande dokumentationssystem:

-organisation av verksamhet såsom bibliotek, arkiv och arkiveringssystem,

-tillämpning av Adonis.

5.6. Allmänna tjänster

Att arbetsmiljöbyråns avdelningar kunde inrymmas i egna kontorslokaler på Gran Via 33 i Bilbao var ett viktigt steg i utvecklingen. Sedan dess har vissa allmänna tjänster kunnat upprättas, till exempel

-organisation av arbetsmiljöbyråns logistik (ungefär 50 tjänsteavtal har upprättats och följts upp),

-organisation av upphandlingsförfaranden för att täcka arbetsmiljöbyråns behov när det gäller drift och tjänster (både när det gäller allmän administration och för att genomföra arbetsmiljöbyråns arbetsprogram). Detta har lett till att man varit tvungen att inrätta en egen rådgivande kommitté för upphandling och avtal [6]. En allmän uppmaning till intresseanmälan offentliggjordes i Europeiska gemenskapernas officiella tidning så att man skulle få till stånd en uttömmande förteckning över möjliga avtalsparter. De främsta resultaten har varit att få fram och välja ut avtalsparter för följande tjänster:

[6] Advisory Committee on Procurement and Contracts (ACPC).

-säkerhetstjänster, bemanningsföretag, läkarmottagning, resebyrå, lagerlokal, städning, byggnadsunderhåll, licenser och underhåll av IT och kontorsteknik, telefonväxel samt försäkring.

5.7. Ledning

Arbetsmiljöbyrån utvecklar sin ledningsstrategi med fokus på

-projektledning och grupparbete,

-ledning grundad på vissa värderingar,

-service och kvalitet,

-enhetligt avtalssystem och projektblad,

-personalutvärdering och utvecklingsplaner.

5.8. Utvärdering

Enligt ett beslut i styrelsen till följd av ett krav från Europeiska kommissionen har arbetsmiljöbyrån initierat en extern utvärdering av resultaten i förhållande till arbetsmiljöbyråns förordning och arbetsprogram. Utöver utvärderingen kommer det också att genomföras en utredning av mer framåtblickande karaktär, vilket gör det möjligt att se över byråns kommunikationsstrategi.

Tabell 1

ARBETSMILJÖBYRÅNS BUDGET 1996-1999

>Plats för tabell>

Tabell 2

PERSONAL 1996-2000 [7]

[7] 1996-1999: Läget i slutet av december. 2000: Läget i slutet av mars.

>Plats för tabell>

FÖRTECKNING ÖVER ARBETSMILJÖBYRÅNS PUBLIKATIONER 1997-2000

Årsberättelse 1996 (med en sammanfattning av arbetsprogrammet 1997) (EN/FR/DE/ES) Kat. nr AS-05-97-656(EN-ES-FR-DE)-C

Årsberättelse 1997 (med det fyraåriga rullande arbetsprogrammet för perioden 1998-2001 och en sammanfattning av arbetsprogrammet 1998) (EN/FR/DE/ES) Kat. nr AS-15-98-003-(ES-DE-EN-FR)-C

Årsberättelse 1998 (med en sammanfattning av arbetsprogrammet 1999) (EN/FR/DE/ES) Kat. nr AS-22-99-434 (EN-DE-FR-ES)-C

Europeiska arbetsmiljöbyråns nyhetsbrev

NEWS 1 - EN/FR/DE/ES - Kat. nr AS-AA-98-001(EN-ES-FR-DE)-C.

NEWS 2 - EN/FR/DE/ES - Kat. nr AS-AA-98-002(EN-ES-FR-DE)-C.

NEWS 3 - EN/FR/DE/ES - Kat. nr AS-AA-98-003(EN-ES-FR-DE)-C.

NEWS 4 - EN/FR/DE/ES - Kat. nr AS-AA-99-004(EN-ES-FR-DE)-C.

"Arbetarskyddets ekonomiska effekt i Europeiska unionens medlemsstater", rapport (EN/FR/DE/ES/PT/SV//NL/FI/EL) -Kat. nr AS-11-97-689-(ES-DE-EL-EN-FR-IT-NL-PT-FI-SV)-C

"Prioriteringar och strategier för arbetsmiljö i Europeiska unionens medlemsstater", rapport (EN/FR/DE/ES/PT/IT/NL/EL) - Kat.nr AS-09-97-470-(ES-DE-EL-EN-FR-IT-NL-PT)-C

"Work-Related Neck and Upper Limb Musculoskeletal Disorders", rapport (EN) - Kat. nr AS-24-99-712-EN-C

"Repetitive Strain Injuries in the Member States of the European Union: The results of an information request", rapport (EN) - Kat. nr AS-24-99-704-EN-C

Arbetsmiljöbyråns broschyr - "Building the links" (EN/FR/DE/ES/PT)

Arbetsmiljöbyråns faktablad (FACTS) -allmän information (EN/FR/DE/ES/PT/DA/IT/NL/SV/FI/EL)

Arbetsmiljöbyråns faktablad (FACTS) -Europeiska arbetsmiljöbyråns webbplats (EN/FR/DE/ES/PT/DA/IT/NL/SV/FI/EL)

Arbetsmiljöbyråns faktablad (FACTS) -Arbetsrelaterade belastningsskador i Europa (EN/FR/DE/ES/PT/DA/IT/NL/SV/FI/EL)

Arbetsmiljöbyråns faktablad (FACTS) -Att förebygga arbetsrelaterade belastningsskador (EN/FR/DE/ES/PT/DA/IT/NL/SV/FI/EL)

Arbetsmiljöbyråns faktablad (FACTS) -Arbetsrelaterade belastningsskador i nacke, skuldror, armar och händer. Sammanfattning av arbetsmiljöbyråns rapport (EN/FR/DE/ES/PT/DA/IT/NL/SV/FI/EL)

European Acency Magazine 1 - A question of costs and benefits- (EN/FR/DE/ES) - Kat. nr AS-25-99-617(EN-DE-FR-ES)-C

"Good Safety and Health - Good Business for Europe" - konferensrapport Från konferensen den 15 september 1997 - originalspråk, med fullständig engelsk text

"The Changing World of Work" - konferensrapport Från konferensen den 19-21 oktober 1998 - originalspråk, med fullständig engelsk text Kat. nr AS-23-99-580-EN-C

"Safety and Health and Employability" - konferensrapport Från konferensen den 27-29 oktober 1999 - originalspråk, med fullständig engelsk text Kat. nr TE-27-00-823-EN-C

*"Säg adjö till belastningsskadorna" - allmän information med broschyr, vykort, posters (EN/FR/DE/ES/PT/DA/IT/NL/SV/FI/EL) för Europeiska arbetsmiljöveckan - oktober 2000

"Your link to Safety and Health at Work" - Video om arbetsmiljöbyrån med särskild fokus på byråns webbplats. Speltid: 8 min. Originalversion: EN, dubbad till FR/DE/ES/PT/DA/IT/NL/SV/FI/EL.

Utöver videokassetten har olika marknadsföringsprodukter tagits fram på samtliga officiella språk. Bland dessa produkter finns affischer, musmattor, broschyrer, klistermärken, pennor och dukar. De användes under en särskild PR-kampanj för arbetsmiljöbyråns webbplats i samtliga medlemsstater mellan september och december 1999.