1. Smart finansiering för smarta byggnader

Renovering för hållbar energi i byggnader är ett område där sammanslagning av projekt och offentliga garantier kan innebära enormt mycket. Som en del av investeringsplanen för Europa är Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi) 2.0 central för att frigöra privat finansiering för energieffektivitet och förnybar energi i byggnader i större skala.

Energieffektivitet och förnybar energi har redan nu en framträdande plats i Efsi-projekten. De allra flesta energiprojekt som hittills har godkänts för finansiering (vilka står för 22 % av den totala investeringen på 154 miljarder euro) avser exempelvis energieffektivitet och sektorn för förnybar energi. För att bygga vidare på Efsis framgång har kommissionen föreslagit att förlänga dess varaktighet till slutet av 2020 och kräva att minst 40 % av projekten i den del av Efsi som rör infrastruktur och innovation ska bidra till klimat-, energi- och miljöåtgärder i linje med målen i klimatavtalet från Paris. Detta är en stor möjlighet och ett konkret bidrag till att maximalt utnyttja offentliga och privata medel för att främja övergången till ett koldioxidsnålt kretsloppssamhälle. Stödet från Europeiska fonden för strategiska investeringar kan komplettera eller kombineras med stöd i form av bidrag eller finansiella produkter från andra EU-fonder, däribland de europeiska struktur- och investeringsfonderna.

Under perioden 2014–2020 ska Europeiska regionala utvecklingsfonden och Sammanhållningsfonden investera 17 miljarder euro i energieffektivitet i offentliga byggnader och bostadshus samt i företag, särskilt små och medelstora företag. Detta är tre gånger mer än under föregående period, och bekräftar engagemanget och den betydelse medlemsstaterna och regionerna tillmäter energieffektivitet. Det ger möjlighet att utnyttja mycket mer offentlig och privat medfinansiering till ett beräknat totalbelopp på ungefär 27 miljarder euro. Ett av målen med investeringsplanen för Europa är att åtminstone fördubbla användningen av finansiella instrument inom ramen för de europeiska struktur- och investeringsfonderna för att frigöra ytterligare privat finansiering och hjälpa till att upprätta livskraftiga marknader. Medlemsstaterna och regionerna planerar redan att investera nästan 6,4 miljarder euro via finansiella instrument för att uppnå koldioxidsnålhet, främst genom energieffektivitet. Detta är över åtta gånger mer än under 2007–2013.

På grundval av investeringsplanen för Europa och de europeiska struktur- och investeringsfonderna ska kommissionen starta ett initiativ för att ytterligare öka offentliga organs, energitjänsteföretags, små och medelstora företags och hushållens investeringar i energieffektivitet och smarta byggnader. Detta nya initiativ, som bygger på ett nära samarbete med Europeiska investeringsbanken (EIB) och medlemsstaterna, kan frigöra ytterligare 10 miljarder euro av offentliga och privata medel för energieffektivitet och förnybar energi fram till 2020. Detta bör åstadkommas genom finansiella intermediärer och nationella plattformar för investering i energieffektivitet för att samla projekt, eliminera risken med investeringar i energieffektivitet och optimera användningen av offentliga medel, särskilt europeiska struktur- och investeringsfonder i kombination med finansiering genom Europeiska fonden för strategiska investeringar. Sådana kombinationer, som redan är möjliga, kommer att ytterligare underlättas genom de föreslagna ändringarna av budgetförordningen och förordningen om gemensamma bestämmelser. Medlemsstaterna, särskilt stater med högre energiintensitet och yttre energiberoende, uppmanas att delta i och bidra till detta initiativ. Riskdelningen mellan EU och nationella offentliga och privata fonder kommer att leda till attraktivare finansieringsalternativ för slutmottagarna. Dessutom kommer flera rättsliga och administrativa fördelar att vara förknippade med en EU-lösning, exempelvis när det gäller statligt stöd, offentlig upphandling, medfinansieringsskyldigheter samt rapportering och förhandsbedömningar. Nog så viktigt i samband med bedömningen av de offentliga finanserna inom ramen för stabilitets- och tillväxtpakten är att kommissionen även kommer att se positivt på medlemsstaternas bidrag till engångsbidrag i tematiska plattformar eller investeringsplattformar som sammanför partner från flera medlemsstater inom ramen för Efsi.

En stor del av dessa fonder ska användas i städer och regioner: lokala och regionala aktörer är avgörande för byggnader med ren energi, eftersom de fattar beslut om exempelvis byggregler och stadsplanering. Genom initiativ som borgmästaravtalet för klimat och energi uppmuntras städer och regioner att genomföra åtgärder som minskar utsläppen av växthusgaser, ökar motståndskraften och garanterar tillgången till ren energi till ett överkomligt pris för alla.

Pelare I: Effektivare användning av offentliga medel

Målet är att maximera användningen av tillgängliga offentliga medel genom finansiella instrument för att komma till rätta med marknadsmisslyckanden och genom att bättre inrikta bidragen på sårbara konsumenter. I detta syfte ska kommissionen göra följande:

a.Utarbeta modeller för finansiering av hållbar energi baserade på nationella investeringsplattformar (med en möjlig regional dimension) för att locka ytterligare privat finansiering för byggnadsrenovering, utformade i enlighet med Efsi-förordningen och i linje med EU:s regler för statligt stöd.

I högre grad än i andra utvecklade ekonomier har bankerna i EU en central funktion vid finansiering av konsumenters och företags investeringar. Bankerna är visserligen allt aktivare på de nya energimarknaderna, särskilt för storskaliga förnybara energikällor, men betraktar sällan energieffektivitet som ett särskilt marknadssegment. Detta leder till en brist på lämpliga och överkomliga kommersiella finansieringsprodukter för investeringar i byggnader som rör energieffektivitet eller förnybar energi. För att ta itu med denna brist har kommissionen tagit fram ett banbrytande finansieringssystem, instrumentet för privat finansiering för energieffektivisering (PF4EE), som finansieras genom Life-programmet och förvaltas av EIB. Framgången med detta pilotprojekt, vilken exemplifieras av att det utnyttjades betydligt mer än man ursprungligen räknade med, visar potentialen med effektivitetsinvesteringar genom riskdelning, tekniskt stöd och kreditlinor från EIB till deltagande finansinstitut. Lärdomarna från instrumentet för privat finansiering för energieffektivisering (PF4EE) kommer att ytterligare stärka kombinationen av Europeiska fonden för strategiska investeringar och andra källor till offentlig finansiering, däribland europeiska struktur- och investeringsfonder, i förekommande fall genom investeringsplattformar.

På grundval av dessa lärdomar ska kommissionen stödja utvecklingen av flexibla plattformar för finansiering av energieffektivitet och förnybar energi på nationell eller regional nivå. Dessa plattformar kan erbjuda en fullservice-lösning som gör det möjligt för lokala banker, finansiella intermediärer, energitjänsteföretag eller andra enheter som samlar investeringar att utnyttja attraktiva finansieringsprodukter för hållbar energi för ett stort antal slutmottagare inom det område som omfattas av plattformen. Särskilt tre ömsesidigt förstärkande element kan erbjudas de enheter som är beredda att finansiera portföljer av investeringar i hållbar energi:

-Ökad finansiering med lån från EIB via Europeiska fonden för strategiska investeringar för att öka deras finansieringskapacitet (vilket bidrar till en förstärkt inriktning på hållbar energi i byggnader inom ramen för Europeiska fonden för strategiska investeringar 2.0).

-En riskdelningsmekanism för att minska risken med portföljer av investeringar i hållbar energi i byggnader och möjliggöra attraktivare lånevillkor för slutmottagarna. Denna mekanism skulle kunna användas tillsammans med lokalt tillgängliga fonder, däribland europeiska struktur- och investeringsfonder.

-Teknisk sakkunskap och hjälp för introduktion av låneprogram som utvecklats i samarbete med Europeiska centrumet för investeringsrådgivning – bland annat genom instrument som Elena, Jaspers och fi-compass – och andra nationella eller regionala finansieringskällor.

För att främja användningen av denna modell och andra instrument för hållbar energi ska kommissionen undersöka om det är möjligt att använda befintliga EU-fonder, exempelvis för tekniskt bistånd.

b.Avtal om energiprestanda: Avtal om energiprestanda måste användas i högre grad för att öka offentliga byggnaders effektivitet, eftersom de ger ett helhetsperspektiv på renoveringar, däribland finansiering, utförande av arbetet och energiledning. Under vissa omständigheter kan de även göra det möjligt att investera i effektivitet utan att öka den offentliga skulden, vilket är centralt för både regeringar och lokala och regionala myndigheter med begränsad budget, särskilt när det gäller subventionerade bostäder, sjukhus eller skolor. Bestämmelserna för investeringar i den offentliga sektorn och för statistisk behandling av tillgångsrenovering bör vara öppna och tydliga för att främja energieffektivitetsinvesteringar i offentliga tillgångar. Eurostat kommer att undersöka hur effekten av energieffektivitetsrelaterade investeringar på offentliga skulder och underskott kan hanteras. I nära samarbete med medlemsstaterna analyserar kommissionen hur bestämmelserna om offentliga räkenskaper påverkar marknaden för avtal om energiprestanda och ska när så är lämpligt uppdatera sina riktlinjer om den statistiska behandlingen av sådana partnerskap före senvåren 2017.