Förslag till RÅDETS FÖRORDNING om den gemensamma organisationen av marknaden för torkat foder för regleringsåren 2004/05 till 2007/08

(framlagt av kommissionen)

MOTIVERING

En långsiktig politik för ett hållbart jordbruk

1. PÅ VÄG MOT ETT HÅLLBART JORDBRUK

1999 enades Europeiska rådet i Berlin om Agenda 2000-reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken, ett nytt och viktigt steg i reformprocessen inom jordbruket. Genom Agenda 2000 konkretiseras en europeisk modell för jordbruket i syfte att bevara jordbrukssystemens mångfald i hela Europa under de kommande åren, även i regioner med särskilda svårigheter. Målen i Agenda 2000 innebär en större satsning på marknadsorientering, ökad konkurrens, livsmedelssäkerhet och livsmedelskvalitet, stabilisering av jordbruksinkomsterna, integrering av miljöfrågorna i jordbrukspolitiken, utveckling av landsbygdens livskraft, förenkling och större decentralisering.

Dessa mål är i linje med den strategi för hållbar utveckling som Europeiska rådet enades om i Göteborg 2001 enligt vilken de ekonomiska, sociala och miljömässiga effekterna av politiken skall granskas på ett samordnat sätt och beaktas i beslutsfattandet.

I juli 2002 antog kommissionen meddelandet om halvtidsöversynen: På väg mot ett hållbart jordbruk [1]. I meddelandet utvärderas hur reformprocessen inom den gemensamma jordbrukspolitiken har utvecklats sedan 1992. Slutsatsen blev att mycket har uppnåtts. Marknadsbalansen har förbättrats och jordbruksinkomsterna har utvecklats i gynnsam riktning. En god grund har lagts inför utvidgningen och de pågående förhandlingarna i WTO. Men på många områden har den gemensamma jordbrukspolitikens förmåga att leva upp till samhällets förväntningar inte motsvarat de mål som fastställdes. Kommissionen har därför föreslagit ett antal justeringar av den gemensamma jordbrukspolitiken.

[1] KOM(2002) 394 slutlig.

I sina lagstiftningsförslag har kommissionen tagit hänsyn till slutsatserna vid rådets möte i Bryssel i oktober 2002 och till den intensiva debatt som följde efter offentliggörandet av meddelandet i juli i rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén, Regionkommittén och andra rådgivande kommittéer och ute i samhället. Debatten berikades genom kontakter i medlemsstaterna med representanter för jordbrukare, industri, konsumenter, miljögrupper och icke-statliga organisationer. Det visade sig att det fanns en bred samstämmighet om inriktningen på den fortsatta reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken. Men det framkom också betänkligheter och osäkerhet. Genom sina förslag har kommissionen försökt att ta hänsyn till dessa betänkligheter och denna osäkerhet, liksom till konsekvensanalyser och till de nya budgetkrav som följer av Brysselöverenskommelsen.

Överenskommelsen mellan stats- och regeringscheferna i Bryssel om att stödja kommissionens förslag att införa direktstöd i de nya medlemsstaterna innebar ett stort steg framåt i utvidgningsprocessen. Det beredde vägen för att förhandlingarna med de tio kandidatländerna i Köpenhamn i december 2002 blev en framgång. Genom denna överenskommelse fastställdes ett tak för marknadsutgifter och utgifter för direktstöd i ett utvidgat EU, som kommer att stiga långsammare än inflationen. I överenskommelsen underströks också de mindre gynnade regionernas betydelse och jordbrukets multifunktionella karaktär och detta bekräftade därigenom den andra pelarens betydelse.

Utöver begäran från rådets möte i Berlin om en halvtidsöversyn av den gemensamma jordbrukspolitiken är det nödvändigt med ytterligare åtgärder för att ta itu med de nya uppgifter och utmaningar som fastställdes i Göteborg och i Bryssel. Genom den nya långsiktiga ramen för jordbruksutgifterna i form av ett tak krävs ett tydligt perspektiv för den framtida utvecklingen av den gemensamma jordbrukspolitiken. Utan en sådan visshet kan sektorn inte planera för framtiden. Det krävs därför ytterligare reformåtgärder vilket framkom i meddelandet om halvtidsöversynen, nämligen följande:

- Att göra EU:s jordbruk mer konkurrenskraftigt genom att interventionerna används som en genuin säkerhetsåtgärd, vilket gör det möjligt för EU:s producenter att anpassa sig till signalerna från marknaden samtidigt som de skyddas från dramatiska prisfluktuationer.

- Att främja ett mer marknadsorienterat, hållbart jordbruk genom att stödet flyttas från produkten till producenten i och med införandet av ett system med ett frikopplat enhetligt jordbruksstöd, baserat på historiska referenser och som förutsätter att företagen uppfyller vissa villkor för miljö, livsmedelssäkerhet och djurskydd. Detta kommer att göra inkomststödet till jordbrukare mer effektivt.

- Att ge bättre avvägt stöd och stärka landsbygdsutvecklingen genom en överföring av resurser från den gemensamma jordbrukspolitikens första pelare till den andra pelaren genom att ett system för modulering införs i hela EU, och att räckvidden för de nuvarande instrumenten för landsbygdsutveckling utvidgas så att man kan främja livsmedelskvalitet, uppfylla högre krav och stimulera till god djurhållning.

Den gemensamma jordbrukspolitiken i ett tydligt perspektiv

Ytterligare reformbehov kommer sannolikt att leda till ytterligare utgifter eftersom jordbrukarnas inkomster måste stabiliseras på lämpligt sätt. Till följd av budgetbesluten vid toppmötet i Bryssel kan detta uppnås endast genom att öka de tillgängliga medlen genom besparingar på andra håll inom den första pelaren. För ytterligare reformer krävs det följaktligen att man gör besparingar när det gäller befintliga direktstöd och marknadsutgifter.

Om budgetbesparingarna inte görs på ett rättvist, öppet och förutsägbart sätt finns det en verklig risk för att EU hamnar i ett dödläge när det gäller framtida beslut för jordbruket. Det skulle bli nödvändigt att samtidigt förhandla om sänkningar och omfördelning av utgifter i varje enskilt fall. Det skulle bli nästan omöjligt att garantera en balanserad och rättvis fördelning av bidragen till enskilda jordbrukare. Det skulle bli mycket svårt för jordbrukare att planera eftersom, utöver ytterligare reformarbete, de inte skulle kunna förutse hur reformarbetet skulle finansieras.

Denna osäkerhet skulle inte bara vara till förfång för jordbrukarna utan också undergräva beslut för att få den gemensamma jordbrukspolitiken mer i linje med samhällets förväntningar. Ett splittrat förhållningssätt till reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken skulle kunna förvärra många befintliga problem och innebära ett verkligt hot för ett hållbart jordbruk. Kommissionen har därför föreslagit en mekanism som genererar besparingar genom vilket det säkerställs att nya ekonomiska behov kan täckas på ett balanserat sätt inom hela jordbrukssektorn.

Stärkt konkurrenskraft för EU:s jordbruk

Den konsekvensanalys som genomförts ger stöd för behovet av de anpassningar som kommissionen föreslog i juli 2002. Som ett resultat av den breda debatten om alternativen för systemet med mjölkkvoter anser kommissionen att Agenda 2000-reformen bör utvidgas så att den bättre avspeglar den verkliga prisbilden och behovet av att ytterligare differentiera stödnivån för smör och skummjölkspulver. Det finns också förslag på ändringar av kvalitetsbidraget för durumvete för att på ett enkelt sätt främja kvalitetsproduktion.

Främjande av ett mer marknadsorienterat, hållbart jordbruk

Under debatten kring införandet av ett frikopplat enhetligt jordbruksstöd kom det fram en del betänkligheter som kommissionen sedan har bemött i sina förslag.

- För att undvika nedläggning av mark till följd av frikopplingen har kommissionen klargjort att jordbrukare måste uppfylla stränga krav när det gäller skötseln av marken som en del av tvärvillkoren (tidigare kallade "ömsesidig överensstämmelse"). Genom att ge jordbruket större flexibilitet kommer frikopplingen att förbättra inkomsterna för många jordbrukare i randområden.

- För att säkerställa att det tas lika stor hänsyn till jordbrukare som arrenderar som till markägare fastställs i förslagen ett system för överföring av stödrättigheter. Stöd kommer att ges endast till jordbrukare som aktivt producerar eller håller marken i god jordbrukshävd, och på så sätt har kvar sambandet med jorden. Särskilda bestämmelser inrättas för animalieproduktion som inte är knuten till motsvarande markareal.

När det gäller WTO kommer det nya enhetliga jordbruksstödet att vara förenligt med Gröna boxen. Att frikoppla det gör att EU förbättrar sitt förhandlingsläge för att uppnå sina mål i icke handelsrelaterade frågor. Förslagen om frikoppling kan vara avgörande för att få den bästa överenskommelsen för den europeiska jordbruksmodellen.

För att maximera fördelarna med systemet, särskilt när det gäller administrationen, kommer det enhetliga jordbruksstödet att täcka så många sektorer som möjligt, nämligen samtliga produkter som ingår i ordningen för spannmål, oljeväxter och proteingrödor, trindsäd, utsäde, stärkelsepotatis, nötkött och fårkött, de reviderade bidragen för ris, durumvete och torkat foder, och, när det gäller mjölksektorn, genomförandet av mjölkbidraget. Förslag för andra sektorer där det planeras reformer (socker, olivolja, tobak, bomull, eventuellt frukt och grönsaker, och vin) kommer under 2003.

En stärkt landsbygdsutveckling

Förslagen om att utvidga räckvidden för de befintliga tillgängliga instrumenten för landsbygdsutveckling i syfte att främja livsmedelskvalitet, uppfylla högre krav och stimulera till god djurhållning har överlag mottagits väl.

Kommissionen har noggrant tagit fasta på de upprepade uppmaningarna från medlemsstater att förenkla gemenskapens politik för landsbygdsutvecklingen inom ramen för den andra pelaren. Kommissionen instämmer med medlemsstaterna om vikten av en effektiv administration av den andra pelaren. Kommissionen har redan visat att den är beredd att agera på ett aktivt och konstruktivt sätt tillsammans med medlemsstaterna för en sådan förenkling och är djupt engagerad för att uppnå konkreta resultat. I slutet av december 2002 presenterade kommissionen viktiga förslag för kommissionens tillämpningsföreskrifter för att underlätta administrationen av programplaneringen för landsbygdsutveckling. Förenkling blir ännu viktigare i samband med de nuvarande förslagen för att utöka landsbygdsutvecklingens räckvidd och omfattning.

Ett bättre avvägt stöd

Det faktum att man i Bryssel fastställde en maximal nivå för marknadsutgifter inom jordbruket innebär att mekanismen för överföring mellan olika budgetrubriker inte kan genomföras innan nästa budgetplan tar sin början. Kommissionen föreslår därför att det införs ett system med modulering från början av nästa budgetplan för att skapa bättre balans mellan stöd till marknadsutgifter och till landsbygdsutveckling.

Kommissionen framhåller, särskilt mot bakgrund av slutsatserna vid rådets möte i Bryssel, nödvändigheten av att ytterligare stärka den andra pelaren. I detta avseende bör överföringen från den första till den andra pelaren ses som ett första steg i den nödvändiga förstärkningen av landsbygdsutvecklingen, utan att det påverkar framtida diskussioner.

Överflyttningen till den andra pelaren liksom nya finansieringsbehov på grund av marknadsreformerna kommer att uppnås genom ett nytt system med gradvis sänkning. Genom det systemet införs principen om progressiva avgifter i förhållande till det totala belopp i form av direktstöd som mottagits av ett jordbruksföretag, för att säkerställa att sänkningarna av de direktstöden är väl avvägda och lätta att tillämpa.

2. EFFEKTERNA AV DE FÖRESLAGNA REFORMERNA

Genom de föreslagna ändringarna av åtgärderna inom den gemensamma jordbrukspolitiken ges största möjliga utrymme för flexibilitet i beslut om produktion och förenklas avsevärt det sätt på vilket stödet beviljas till producenter samtidigt som dessa garanteras stabila inkomster. Om ändringarna genomförs skulle detta medföra att en stor del av den ur miljöhänseende negativa stimulans som finns i det nuvarande stödet togs bort, att lagstiftningen tillämpades bättre och att mer hållbara jordbruksmetoder uppmuntrades. De skulle också främja en avsevärd förenkling av den gemensamma jordbrukspolitiken, underlätta utvidgningsprocessen och förbättra möjligheterna att försvara den gemensamma jordbrukspolitiken i WTO.

De ändringar som föreslagits kommer att utgöra ett komplement till EU:s internationella målsättning att utvecklingsländerna till fullo skall kunna dra nytta av en utvidgad världshandel samtidigt som livsmedelssäkerheten behålls. Som framgår av konsekvensanalysen förväntas förslagen, genom att inriktningen på stöden går mot mer extensiva jordbruksmetoder och mindre inhemskt stöd som snedvrider handeln, minska de kvantiteter som är tillgängliga för export, och därmed bidra till högre priser på världsmarknaden, vilket är till fördel för jordbruket i utvecklingsländerna.

Ändringarna är nödvändiga för att EU ska kunna ge en hållbar och förutsägbar politisk ram för den europeiska jordbruksmodellen för kommande år. De nya budgetramarna gör sådana ändringar ännu mer angelägna. Detta kommer att göra det möjligt för EU att bevara en stabil jordbrukspolitik i framtiden, att säkerställa en öppen och mer rättvis fördelning av inkomststödet till jordbrukare och att bättre leva upp till konsumenters och skattebetalares önskemål.

2.1. Ekonomiska konsekvenser

De generella slutsatserna av analysen är att de förslag som lagts fram i samband med halvtidsöversynen [2], trots de relativt små förändringarna av den totala stödnivån, kommer att bidra till en bättre fördelning av resurserna mellan produkter och till effektivare överföring av inkomster.

[2] För ytterligare information se http://europa.eu.int/comm/agriculture/ publi//reports/mtrimpact/index_en.htm.

Enligt alla analyser förväntas spannmålsproduktionen i EU minska något främst på grund av införandet av frikopplingen av direktstödet, förslaget om en kolkredit och nedskärningarna av prisstödet. Det är huvudsakligen minskade spannmålsarealer som ger upphov till denna utveckling eftersom den genomsnittliga avkastningen enligt flertalet analyser förväntas öka. Vete verkar påverkas mindre än foderspannmål eftersom vetepriserna på världsmarknaden är bättre än priserna på de flesta foderspannmål.

Effekterna av förslagen i samband med halvtidsöversynen för produktionen av oljeväxter är mera blandade även om de flesta analyser visar på en liten minskning av produktionen av oljeväxter som skall användas som livsmedel. Enligt kommissionens analys kommer stöden inom ramen för kolkrediten att leda till en ökad produktion av energigrödor, särskilt oljeväxter, främst på bekostnad av spannmålsproduktionen.

Att frikoppla direktstödet inom animalieproduktionen skulle resultera i viss minskning av produktionen av nöt- och fårkött eftersom detta skulle gynna extensifiering av produktionen och leda till ökade marknadspriser med positiv effekt för inkomsterna för de berörda anläggningarna för animalieproduktion.

Effekterna av förslagen i samband med halvtidsöversynen för jordbruksinkomsterna anses allmänt bli ganska begränsade för gemenskapens jordbruk som helhet, dock kan effekterna variera mellan olika produkter och olika regioner.

Även om införandet av frikopplade direktstöd skulle medföra en inkomstökning inom animalieproduktionen (genom högre marknadspriser) skulle detta, i stort sett, på sektorsnivå uppvägas av den negativa inverkan på inkomsterna av nedgången i marknadspriserna för foderspannmål på grund av att råginterventionerna avskaffas.

2.2. Budgetkonsekvenser

För de 15 medlemsstaterna medför de föreslagna åtgärderna en besparing som uppskattas till 337 miljoner euro för budgetåret 2006 och 186 miljoner euro per år från och med 2010. Detta beror på det faktum att besparingarna enligt förslagen för marknadsåtgärder är större än effekten av förslagen gällande direktstöd som uppskattas till +729 miljoner euro 2006 och till +1 610 miljoner euro från och med 2010.

För de nya kandidatländerna kommer de ekonomiska konsekvenserna 2010 att innebära ytterligare en utgift i storleksordningen 88 miljoner euro som ökar varje år för att 2013 uppgå till 241 miljoner euro, till följd av att direktstöden kommer att stå för en allt större del av deras totala utgifter.

För att de totala utgifterna skall kunna hållas inom de nya gränser som beslutats i Bryssel när det gäller finansieringen av marknadsåtgärder och direktstöd i en utvidgad union med 25 medlemsstater, föreslås att de direkta stöden för de nuvarande femton medlemsstaterna minskas från och med budgetåret 2007. Detta visas i nedanstående tabell.

EU-25: Utgiftsprognoser för rubrik 1a - Reformförslag

>PLATS FÖR TABELL>

3. HALVTIDSÖVERSYNEN OCH KANDIDATLÄNDERNA

I enlighet med interna ordningar för genomförande av informations- och överläggningsförfarandet för antagande av vissa beslut och andra åtgärder som måste vidtas under tiden före anslutningen kommer kommissionen att översända de bifogade förslagen för halvtidsöversynen till kandidatländerna när förslagen har överlämnats till rådet. Varje kandidatland kan begära överläggningar om dessa förslag i enlighet med villkoren i ovanstående ordningar. [3]

[3] DE INTERNA ORDNINGARNA FÖR GENOMFÖRANDE AV INFORMATIONS- OCH SAMRÅDSFÖRFARANDET FÖR ANTAGANDE AV VISSA BESLUT OCH ANDRA ÅTGÄRDER SOM MÅSTE VIDTAS UNDER TIDEN FÖR ANSLUTNING HAR ÄNNU INTE ANTAGITS AV KOMMISSIONEN.

4. BESKRIVNING AV FÖRSLAGEN

4.1. Stabilare marknader och förbättrade gemensamma organisationer av marknaderna

Jordbruksgrödor

Spannmål

Det föreslås en slutlig sänkning med 5 % (av de 20 % som föreslogs i Agenda 2000) för att få ner interventionspriset för spannmål till 95,35 euro/ton från 2004/05 för att säkerställa att intervention verkligen fungerar som ett trygghetsnät. För att undvika ytterligare ackumulering av interventionslager skall råg undantas från interventionssystemet.

I och med att interventionsåtgärdernas betydelse minskar är det inte längre motiverat med säsongskorrigering av interventionspriserna. Det föreslås därför att systemet med månatlig uppskrivning avskaffas. Produktionsstöd för stärkelse och vissa produkter som framställs av stärkelse kommer inte längre att tillämpas.

Till följd av nedskärningen i interventionspriset för spannmål kommer arealersättningen för spannmål och andra relevanta jordbruksgrödor att ökas från 63 euro/ton till 66 euro/ton.

Proteingrödor

Det gällande tillägget för proteingrödor (9,5 euro/ton) kommer att behållas och omvandlas till en grödspecifik arealersättning på 55,57 euro/hektar. Det kommer att utbetalas inom ramen för den maximala garanterade arealen på 1,4 miljoner hektar.

Durumvete

Tillägget för durumvete inom de traditionella produktionsområdena kommer att ändras från 344,5 euro/hektar till 250 euro/hektar och ingå i det enhetliga jordbruksstödet. Det specifika stödet för övriga regioner där det beviljas stöd för durumvete, för närvarande 139,5 euro/hektar, kommer att fasas ut. Nedskärningarna kommer att genomföras under en treårsperiod med början 2004.

Det kommer att införas ett nytt bidrag för att uppnå en kvalitetsförbättring av durumvete med tanke på dess användning till semolina- och pastaframställning. Bidraget kommer att utbetalas i traditionella produktionsområden till jordbrukare som använder en viss kvantitet certifierat utsäde av utvalda sorter. Sorterna kommer att väljas ut för att tillgodose kvalitetskrav för gryn- och pastaproduktion. Bidraget uppgår till 40 euro/hektar och betalas ut inom gränserna för de maximala garanterade arealerna som för närvarande tillämpas i traditionella produktionsområden.

Stärkelsepotatis

Enligt förordning (EEG) nr 1766/92 skall direktstöd beviljas producenter av stärkelsepotatis. Stödbeloppet fastställdes till 110,54 euro per ton stärkelse inom ramen för Agenda 2000. 50 % av detta stöd kommer att inbegripas i det enhetliga jordbruksstödet på grundval av de historiska leveranserna till industrin. Återstoden kommer att behållas som ett grödspecifikt stöd för stärkelsepotatis. Minimipriset avskaffas.

Torkat foder

Stödet för torkat foder kommer att omfördelas mellan odlare och bearbetningsindustri. Direktstöd till odlare kommer att integreras i det enhetliga jordbruksstödet och baseras på deras historiska leveranser till industrin. Nationella tak kommer att tillämpas för att ta hänsyn till de gällande nationella garanterade kvantiteterna.

Under en övergångsperiod på fyra år kommer ett förenklat system med ett enda stöd till industrin för dehydratiserat och soltorkat foder att tillämpas med ett gradvis minskande stöd som startar på 33 euro/ton 2004/05. Respektive nationella garanterade kvantiteter kommer att slås samman.

Utsäde

I förordning (EEG) nr 2358/71 fastställs ett stöd för produktion av utvalda arter av utsäde. Stödet som för närvarande betalas per ton producerat utsäde, kommer att integreras i det enhetliga jordbruksstödet. Det kommer att beräknas genom att det antal ton som beviljats stöd multipliceras med det belopp som fastställs i artikel 3 i ovannämnda förordning.

Ris

För att stabilisera marknadsbalanserna, framför allt med hänsyn till initiativet "Allt utom vapen", föreslår kommissionen en minskning i ett steg av interventionspriset med 50 %, till ett faktiskt stödpris på 150 euro/ton i linje med priserna på världsmarknaden. För att ge stabilitet åt producenternas inkomster kommer det nuvarande direktstödet att ökas från 52 euro/ton till 177 euro/ton, en nivå som motsvarar den totala spannmålsersättningen enligt 1992 års reform och Agenda 2000-reformen. Av detta kommer 102 euro/ton att utgöra en del av det enhetliga jordbruksstödet och utbetalas på grundval av historiska rättigheter inom ramen för den aktuella maximala garantiarealen. De återstående 75 euro/ton multiplicerade med avkastningen enligt 1995 års reform kommer att utbetalas som ett grödspecifikt stöd. Den maximala garantiarealen kommer att fastställas till genomsnittet 1999-2001, eller till den aktuella maximala garantiarealen om denna är lägre. Det kommer att införas ett system för privat lagring som utlöses när marknadspriserna faller till en nivå under de faktiska stödpriserna. Dessutom kommer särskilda åtgärder att vidtas om marknadspriserna faller under 120 euro/ton.

Nötter

Det aktuella systemet kommer att ersättas med ett fast årligt bidrag på 100 euro/hektar för en maximal garantiareal på 800 000 hektar uppdelad på nationella garantiarealer. Medlemsstaterna kan komplettera detta med ett årligt belopp på maximalt 109 euro/hektar.

Mjölk och mjölkprodukter

Kommissionen föreslår att det omarbetade systemet med mjölkkvoter förlängs till regleringsåret 2014/15 i syfte att ge mjölkproducenterna ett stabilt framtidsperspektiv.

I mars 1999 beslöt Europeiska rådet i Berlin att av budgethänsyn uppskjuta ikraftträdandet av reformen av mjölksektorn. Eftersom oförutsedda budgetresurser har blivit tillgängliga i den nuvarande budgetplanen är kommissionen av den bestämda åsikten att reformen av mjölksektorn borde tidigareläggas med ett år så att målsättningarna och fördelarna med reformen uppnås så snart som möjligt. Dessutom är det nödvändigt att ytterligare sänka stödpriset på mjölk med en motsvarande ökning av kvoterna med 1 % per år under 2007 och 2008, baserad på referenskvantiteterna när Agenda 2000 genomförts fullt ut.

Dessutom bör den planerade enhetliga sänkningen med 5 % per år ersättas med asymmetrisk nedsättning av interventionspriserna med 3,5% per år för skummjölkspulver och med 7 % för smör under femårsperioden. Totalt sett motsvarar denna sänkning på 35 % av smörpriserna och på 17,5 % av priserna på skummjölkspulver en total minskning på 28% av mjölkpriserna i EU på fem år. Interventionsuppköp av smör utöver 30 000 ton per år kommer att upphöra. Över denna gräns föreslås det uppköp genom anbudsförfarande.

Ytterligare kompensation under 2007 och 2008 kommer att ske genom direktstöd, med samma beräkningsmetoder som i Agenda 2000. Samtliga stöd till sektorn kommer att integreras i det enhetliga jordbruksstödet.

4.2. Frikoppling av direktstöd - fastställande av ett enhetligt jordbruksstöd

Ett enhetligt jordbruksstöd kommer att ersätta de flesta bidragen inom de olika gemensamma organisationerna av marknaden. Lantbrukarna kommer att få ett enhetligt jordbruksstöd som baseras på ett referensbelopp för jordbruksgrödor, nötkött (inbegripet Posei och Egeiska öarna), mjölk och mjölkprodukter, får och getter, stärkelsepotatis, trindsäd, ris, utsäde och torkat foder under en referensperiod som sträcker sig från 2000 till 2002.

Det enhetliga jordbruksstödet kommer att delas upp i stödrättigheter för att underlätta överlåtelse av dem. Varje rättighet kommer att beräknas genom att referensbeloppet divideras med det antal hektar genom vilket man fick fram detta belopp (inbegripet grovfoderareal) under referensåren.

I en stödansökan baserad på rättigheter måste antalet stödberättigande hektar anges, vilket definieras som företagets jordbruksareal. Stödberättigande hektar kommer inte att omfatta areal som används för fleråriga grödor, skog eller areal som användes för andra ändamål än jordbruk den 31 december 2002. När det gäller animalieproduktion utan anknytning till motsvarande mark eller om stödrättigheten ligger på över 10 000 euro kommer en särskild stödrättighet att tillämpas med motsvarande krav. Nationella tak för det enhetliga jordbruksstödet och det särskilda stödet kommer att fastställas. 1 % av detta belopp kommer att på medlemsstatsnivå avsättas för särskilda svårigheter.

Rättigheter får överlåtas, med eller utan mark, mellan jordbrukare i samma medlemsstat. En medlemsstat får fastställa regioner inom vilka överlåtelser bara tillåts i begränsad omfattning. Dessutom blir det fritt fram för medlemsstaterna att anpassa rättigheterna med hänsyn till regionala genomsnitt.

Jordbrukare får använda denna mark till all jordbruksverksamhet utom till fleråriga grödor. En rättighet som inte har utnyttjats under en period av maximalt fem år skall, utom i fall av force majeur och andra exceptionella omständigheter, tillfalla en nationell reserv.

Förbättrade standarder för miljö, livsmedelssäkerhet, djurhälsa och djurskydd samt arbetarskydd

Obligatoriska tvärvillkor kommer att tillämpas på föreskrivna europeiska normer på områden inom miljö, livsmedelssäkerhet, djurhälsa, djurskydd och arbetarskyddsfrågor som har samband med jordbruksföretag. Som ett nödvändigt komplement till frikopplingen från produktionen kommer mottagarna av direktstöd också att vara skyldiga att hålla marken i god jordbrukshävd, för att undvika att mark överges och därav följande miljöproblem.

Detta kommer att tillämpas på jordbruksföretaget som helhet och påföljder kommer att tillämpas om det konstateras att en stödmottagares jordbruk inte uppfyller kraven. Det kommer att gälla samtliga sektorer och tillämpas på både brukad och icke brukad jordbruksmark.

De jordbrukare som får enhetligt jordbruksstöd eller andra direktstöd enligt den gemensamma jordbrukspolitiken och som inte uppfyller dessa föreskrivna normer kommer att bli föremål för påföljder. Dessa kommer att få formen av helt eller delvis indraget stöd (beroende på hur allvarligt fallet är).

Jordbruksrådgivning

Jordbruksrådgivningen kommer att ingå som en obligatorisk del i tvärvillkoren. Den kommer till en början att begränsas till att omfatta producenter som får mer än 15 000 euro per år i direktstöd eller som har en omsättning på mer än 100 000 euro per år. Övriga jordbrukare kommer att kunna delta i systemet på frivillig basis. Genom denna tjänst kommer jordbrukare genom feedback att få råd om hur normer och god praxis tillämpas i produktionen. Jordbruksrevision kommer att omfatta strukturerad och regelbunden inventering och bokföring av materialflöde och andra processer på företagsnivå som bedöms som relevanta för ett särskilt målområde (miljö, livsmedelssäkerhet och djurskydd). Stöd för jordbruksrevision kommer att kunna ges inom ramen för landsbygdsutvecklingen.

Långsiktiga arealuttag av miljöskäl

Producenter som för närvarande omfattas av obligatoriskt arealuttag kommer att bli skyldiga att fortsätta med detta på en areal motsvarande 10 % av den areal som de för närvarande använder till spannmål, oljeväxter och proteingrödor, som ett villkor för att beviljas det enhetliga jordbruksstödet. Ekologiskt jordbruk kommer inte att omfattas av denna skyldighet för arealen i fråga. Arealuttaget kommer att vara icke-roterande och får inte användas för jordbruksändamål eller för att producera grödor för kommersiella ändamål. Medlemsstaterna kommer emellertid att kunna tillåta roterande arealuttag om detta är nödvändigt av miljöskäl. Vid överlåtelse av mark skall arealuttaget fortsätta.

Stöd till energigrödor - kolkrediter

Kommissionen föreslår ett stöd på 45 euro/hektar för energigrödor. Detta kommer att tillämpas på en maximal garantiareal inom EU på 1 500 000 hektar. Stödet kommer bara att beviljas för arealer vars produktion omfattas av ett avtal mellan jordbrukaren och ett bearbetningsföretag, utom i fall där jordbrukaren själv genomför bearbetningen på anläggningen. Senast fem år efter införandet av systemet med energigrödor skall kommissionen lämna in en rapport till rådet om genomförandet med eventuella förslag.

Det integrerade administrations- och kontrollsystemet (IAKS)

Det integrerade administrations- och kontrollsystemet kommer att behöva anpassas efter de nya bestämmelserna för direktstöd. I synnerhet införandet av det enhetliga jordbruksstödet kommer att medföra en förenkling av en grundläggande del av det aktuella integrerade administrations- och kontrollsystemet, eftersom identifiering av spannmål, oljeväxter och proteingrödor och animalieproduktion inte är något krav för det nya enhetliga jordbruksstödet, utom för de produkter som också i fortsättningen kommer att omfattas av ett grödspecifikt stöd som exempelvis ris eller durumvete. Det nuvarande övervaknings- och kontrollsystemet för stöd kommer att användas för att underlätta dubbelkontroller av stödrättigheterna och de arealer som är en förutsättning för dessa. Systemet för identifiering av jordbruksskiften får därför fortsatt grundläggande betydelse i det nya integrerade administrations- och kontrollsystemet.

Stödansökningar måste också i fortsättningen omfattas av administrativa kontroller av arealernas stödberättigande och av att det finns motsvarande stödrättigheter. De administrativa kontrollerna bör kompletteras med kontroller på plats på stickprovsbasis då till exempel fjärranalys kan användas för att kontrollera arealerna. Tillsammans kommer dessa kontroller, som bör samordnas av en därtill utsedd ansvarig myndighet, resultera i att stödet minskas eller stoppas då det konstateras att villkoren för stödberättigande inte är uppfyllda.

Det bör framhållas att kontrollen av tvärvillkoren också kommer att täckas av det nya integrerade administrations- och kontrollsystemet som sålunda inte enbart kommer att syssla med villkor för stödberättigande. Förslaget innebär följaktligen ett fullständigt integrerat administrations- och kontrollsystem. I detta avseende förutses att de kontrollsystem som redan används i medlemsstaterna för att kontrollera att föreskrivna verksamhetskrav och bestämmelser om god jordbrukshävd uppfylls, får användas inom ramen för det integrerade administrations- och kontrollsystemet med vilket de måste vara kompatibla. Detta gäller bland annat systemet för identifiering och registrering av djur i enlighet med direktiv 92/102/EEG och förordning (EG) nr 1760/2000. Även det administrations- och kontrollsystem som tillämpas för de stödordningar som fastställs i bilaga IV till förslaget till den övergripande förordningen måste vara kompatibelt med IAKS.

4.3. Gradvis sänkning

I syfte att säkerställa ett mer balanserat stöd och skapa en förutsägbar och tydlig ram för framtida finansieringsbehov föreslås ett system med gradvis sänkning för perioden 2006-2012.

De stöd som beviljas en jordbrukare ett givet år kommer att minskas på följande sätt:

>Plats för tabell>

Inom ovannämnda system skall den moduleringsandel som blir resultatet av den gradvisa minskningen, vilken börjar med 1 % 2006 och ökar till 6 % 2011, göras tillgänglig för medlemsstaterna som ett ytterligare gemenskapsstöd för åtgärder som skall ingå i deras programplanering för landsbygdsutveckling. Dessa belopp kommer att fördelas mellan medlemsstaterna på grundval av jordbruksareal, sysselsättning inom jordbruket och BNP per capita i köpkraft. De återstående beloppen kommer att vara tillgängliga för ytterligare finansieringsbehov vid nya marknadsreformer. Gradvis sänkning och modulering kommer inte att tillämpas i de nya medlemsstaterna förrän infasningen av direktstöd har lett till att dessa ligger på den normala nivån inom EU.

4.4. Konsolidering och förstärkning av landsbygdsutvecklingen

Kommissionen föreslår att gemenskapsstödet till landsbygdsutveckling breddas genom att nya åtgärder införs utan att detta påverkar den kommande debatten om en omarbetning av politiken för landsbygdsutveckling. Dessa kommer att läggas till "åtgärdsmenyn" enligt den andra pelaren utan ändringar av den grundläggande ram enligt vilken stödet till landsbygdsutveckling genomförs, eftersom kommissionen anser att detta skulle vara kontraproduktivt vid denna tidpunkt halvvägs in på den pågående programperioden 2000-2006.

De nya förslagna åtgärderna är samtliga kompletterande åtgärder och kommer att finansieras av garantisektionen vid EUGFJ inom hela EU. Åtgärderna är främst avsedda för stödmottagare bland jordbrukarna. Det blir medlemsstaterna och regionerna som bestämmer om de vill ta med dessa åtgärder i sina program för landsbygdsutveckling. De nya åtgärderna kommer att omfatta följande:

För det första ett nytt kapitel i förordning (EG) nr 1257/1999 med rubriken "Livsmedelskvalitet" i vilket det ingår två åtgärder:

- Stimulansbidrag kommer att beviljas jordbrukare som på frivillig basis deltar i gemenskapsprogram eller i godkända nationella system vars syfte är att förbättra jordbruksprodukternas och framställningsmetodernas kvalitet, och att ge konsumenterna garantier på dessa områden. Detta stöd kommer att kunna betalas årligen i högst fem år och uppgå till högst 1 500 euro per företag ett givet år.

- Stöd till producentgrupper för verksamheter som syftar till att informera konsumenter om och främja produkter som producerats enligt kvalitetssystem för livsmedel som får stöd inom ramen för ovannämnda åtgärd. Statligt stöd kommer att tillåtas upp till 70 % av de stödberättigande projektkostnaderna.

För det andra ett nytt kapitel med rubriken "Krav som skall uppfyllas" som omfattar följande två åtgärder:

- Möjlighet för medlemsstaterna att erbjuda tillfälligt och gradvis minskande stöd för att hjälpa jordbrukare att anpassa sig till de krav som införs baserade på gemenskapslagstiftningen rörande miljö, folkhälsa, djurhälsa, växtskydd, djurskydd samt arbetarskydd. Stödnivån måste differentieras så att hänsyn tas till ytterligare skyldigheter och driftskostnader för jordbrukarna i samband med att en ny särskild norm införs. Ett fast stöd som gradvis minskar kommer att betalas ut under en period på högst fem år. Stöd kommer att maximeras till 10 000 euro per jordbruksföretag ett givet år. Stöd kommer inte under några omständigheter att betalas ut om normerna inte följs på grund av att en enskild jordbrukare inte iakttar de normer som redan ingår i den nationella lagstiftningen.

- Stöd till jordbrukare för att hjälpa dem med kostnaderna när de anlitar jordbruksrådgivningen. Jordbrukare kan beviljas offentligt stöd för upp till 80 % av kostnaderna för rådgivningen första gången de anlitar denna, dock högst 1 500 euro.

För det tredje införs i det nuvarande kapitlet om miljövänligt jordbruk i förordning (EG) nr 1257/1999 möjligheten att betala ut stöd till jordbrukare som förbinder sig att under minst fem år förbättra djurhållningen utöver normal god djurhållningspraxis. Stödet kommer att betalas ut årligen på grundval av de ytterligare kostnader och inkomstförluster som uppstår genom dessa åtaganden, dock högst 500 euro per djurenhet och år.

Utöver en rad tekniska ändringar på grund av införandet av nya åtgärder föreslår kommissionen att man utnyttjar tillfället att ändra förordning (EG) nr 1257/1999 i samband med de aktuella förslagen för att förenkla och tydliggöra vissa bestämmelser i rådsförordningen. Dessa ändringar gäller tydliggörande av räckvidden för kapitlen om skogsbruk och kompetensutveckling, och en ny strecksats i kapitlet om anpassning och utveckling av landsbygden (de så kallade artikel 33-åtgärderna) för att täcka de administrativa kostnaderna i samband med de lokala partnerskapsgrupperna.

2004 kommer kommissionen att undersöka i vilken utsträckning landsbygdsutvecklingen bidrar till målen för en hållbar utveckling, främst när det gäller den biologiska mångfalden och genomförandet av direktiv 92/43/EG (habitatdirektivet). Dessutom kommer man vid samma översyn att överväga möjligheten att utvidga det stöd som beviljas jordbrukare för att de skall kunna uppfylla nyligen antagna gemenskapsnormer om livsmedelskvalitet, till att även omfatta små, traditionella livsmedelsproducenter. Vid behov kommer kommissionen att lägga fram förslag för att stärka den gemensamma jordbrukspolitikens bidrag till att uppnå dessa mål.

2003/0010 (CNS)

Förslag till RÅDETS FÖRORDNING om den gemensamma organisationen av marknaden för torkat foder för regleringsåren 2004/05 till 2007/08

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 36 och artikel 37.2 tredje stycket i detta,

med beaktande av kommissionens förslag [4],

[4] EGT C ..., ..., s. ...

med beaktande av Europaparlamentets yttrande [5],

[5] EGT C ..., ..., s. ...

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande [6],

[6] EGT C ..., ..., s. ...

med beaktande av Regionkommitténs yttrande [7], och

[7] EGT C ..., ..., s. ...

av följande skäl:

(1) Genom rådets förordning (EG) nr 603/95 av den 21 februari 1995 om den gemensamma marknaden för torkat foder [8] infördes en gemensam organisation av den marknaden med två fasta stödbelopp, ett för dehydratiserat foder och ett för soltorkat foder.

[8] EGT L 63, 21.3.1995, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1347/95 (EGT L 131, 15.6.1995, s. 1).

(2) Huvuddelen av det foder som produceras inom ramen för den ordning som infördes genom förordning (EG) nr 603/95 framställs med användning av fossila bränslen för torkningen och i några medlemsstater med hjälp av konstbevattning. På grund av osäkerheten beträffande eventuella skador på miljön bör detta system avskaffas. För att kunna garantera näringen en övergångsperiod bör det nuvarande systemet bibehållas fram till och med regleringsåret 2007/08.

(3) Förordning (EG) nr 603/95 har vid flera tillfällen ändrats i väsentliga avseenden. Eftersom ytterligare ändringar behöver göras bör den förordningen för klarhetens skull ersättas. Förordning (EG) nr 603/95 bör därför upphävas.

(4) Genom rådets förordning (EG) nr .../2003 av den ... om... [9] införs ett system med enhetsstöd. Följaktligen bör de två stödbelopp som fastställdes genom förordning (EG) nr 603/95 reduceras till ett enda stödbelopp som skall gälla för både dehydratiserat och soltorkat foder och som skall minskas stegvis för de tre sista regleringsåren.

[9] Se sidan ... i detta nummer av EGT.

(5) Eftersom produktionen i de sydliga medlemsstaterna börjar redan i april bör regleringsåret för torkat foder, för vilket stöd har beviljats, löpa från den 1 april till den 31 mars påföljande år.

(6) För att undvika effekter på budgeten för torkat foder bör det fastställas ett tak för gemenskapens produktionsvolym. I det syftet bör det fastställas en maximal garanterad kvantitet som omfattar såväl dehydratiserat som soltorkat foder.

(7) Den kvantiteten bör fördelas mellan medlemsstaterna på grundval av de historiska kvantiteter som godkänts för detta ändamål genom förordning (EG) nr 603/95.

(8) För att säkerställa att de maximala garanterade kvantiteterna iakttas och för att förhindra överskottsproduktion inom hela gemenskapen bör stödet minskas om den kvantiteten överskrids. Minskningen bör tillämpas i varje medlemsstat som överskridit sin nationella garanterade kvantitet och skall vara proportionell till det överskridande som fastställts.

(9) Det slutliga stödbeloppet kan inte betalas ut förrän det är fastställt huruvida den maximala garanterade kvantiteten har överskridits. Ett förskott på stödet bör därför beviljas så snart som det torkade fodret har lämnat förädlingsföretaget.

(10) Det bör fastställas kriterier för den minimikvalitet som berättigar till stöd.

(11) För att främja en jämn tillförsel av grönfoder till förädlingsföretagen bör stödet i vissa fall beviljas på villkor att avtal sluts mellan producenter och förädlingsföretag.

(12) För att förbättra insynen i produktionskedjan och för att underlätta den erforderliga kontrollen bör avtalen innehålla vissa upplysningar.

(13) För att kunna erhålla stöd måste förädlingsföretagen därför anmodas att hålla en lagerbokföring som inbegriper de uppgifter som är nödvändiga för att kontrollera deras rätt till stöd och tillhandahålla alla andra erforderliga styrkande handlingar.

(14) När det inte finns något avtal mellan producenten och förädlingsföretaget måste den senare lämna andra uppgifter som gör det möjligt att kontrollera rätten till stöd.

(15) Det bör ifråga om specialavtal som avser förädling av foder som levereras av producenten föreskrivas bestämmelser som garanterar att stödet vidarebefordras till denne.

(16) En väl fungerande inre marknad för torkat foder skulle äventyras om nationella stöd beviljades. Följaktligen bör fördragets bestämmelser om statligt stöd gälla för de produkter som omfattas av den här gemensamma organisationen av marknaden.

(17) De åtgärder som krävs för att genomföra denna förordning bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter [10].

[10] EGT L 184, 17.7.1999, s. 23.

(18) Den inre marknaden och tullarna skulle i exceptionella fall kunna visa sig vara otillräckliga. För att i sådana fall kunna skydda gemenskapsmarknaden mot de störningar som kan uppkomma bör gemenskapen därför ha möjlighet att utan dröjsmål vidta alla nödvändiga åtgärder. Alla sådana åtgärder bör vara förenliga med gemenskapens internationella åtaganden.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Kapitel I Inledande bestämmelser

Artikel 1

Inom sektorn för torkat foder skall en gemensam organisation av marknaden för torkat foder upprättas för regleringsåren 2004/05 till 2007/08, vilken skall omfatta följande produkter:

KN-nr // Varuslag

a) ex 1214 10 00 // - Mjöl och pelletar av hetluftstorkad lusern

// - Mjöl och pelletar av lusern som torkats på annat sätt och malts

ex 1214 90 91 och ex 1214 90 99 // - Lusern, esparsett, klöver, lupiner, vicker och liknande foderprodukter som hetluftstorkats, dock inte hö och foderkål samt produkter som innehåller hö

// - Lusern, esparsett, klöver, lupiner, vicker, honungsklöver, vial och serradelle som torkats på annat sätt och malts

b) ex 2309 90 98 // - Proteinkoncentrat framställda av saft från lusern och gräs

// - Dehydratiserade produkter som framställts av återstoder i fast form och saft från tillverkningen av koncentrat som avses i första strecksatsen

Artikel 2

Regleringsåret för alla produkter som förtecknas i artikel 1 skall börja löpa den 1 april varje år och sluta den 31 mars påföljande år.

Artikel 3

Denna förordning skall tillämpas utan att det påverkar tillämpningen av bestämmelserna i rådets förordning (EG) nr .../2003 av den ...2003 om upprättande av gemensamma bestämmelser för direktstöd inom den gemensamma jordbrukspolitiken och om upprättande av stödsystem för producenter av vissa grödor (övergripande förordning).

Kapitel II Stödsystem

Artikel 4

1. Stöd skall beviljas för de produkter som förtecknas i artikel 1.

2. Utan att det påverkar tillämpningen av bestämmelserna i artikel 5 skall stödet fastställas enligt följande:

a) 33 euro per ton för regleringsår 2004/05,

b) 24,75 euro per ton för regleringsår 2005/06,

c) 16,50 euro per ton för regleringsår 2006/07,

d) 8,25 euro per ton för regleringsår 2007/08.

Artikel 5

1. För varje regleringsår upprättas det härmed en maximal garanterad kvantitet (MGK) på 4 855 900 ton dehydratiserat och/eller soltorkat foder för vilken det stöd som föreskrivs i artikel 4.2 kan beviljas.

2. Den maximala garanterade kvantitet som avses i punkt 1 skall fördelas mellan medlemsstaterna på följande sätt:

Nationell garanterad kvantitet (i ton)

Belgiens och Luxemburgs ekonomiska union (BLEU) // 8 000

Danmark // 334 000

Tyskland // 421 000

Grekland // 37 500

Spanien // 1 325 000

Frankrike // 1 605 000

Irland // 5 000

Italien // 685 000

Nederländerna // 285 000

Österrike // 4 400

Portugal // 30 000

Finland // 3 000

Sverige // 11 000

Förenade kungariket // 102 000

Artikel 6

Om under ett regleringsår den kvantitet torkat foder, för vilken stöd har begärts enligt artikel 4.2, överstiger den maximala garanterade kvantitet som fastställs i artikel 5.1, skall det stöd som skall betalas ut under det regleringsåret sänkas i de medlemsstater där produktionen överskrider den nationella garanterade kvantiteten med ett procenttal som proportionellt motsvarar överskridandet.

Minskningen skall fastställas, enligt det förfarande som avses i artikel 18.2, till en nivå som garanterar att budgetutgifterna uttryckta i euro inte överskrider de utgifter som skulle ha uppstått om den maximala garanterade kvantiteten inte hade överskridits.

Artikel 7

1. De förädlingsföretag som ansöker om stöd enligt denna förordning skall ha rätt till ett förskott enligt följande:

a) För regleringsår 2004/05: 19,80 euro per ton, eller 26,40 euro per ton om de har ställt en säkerhet på 6,60 euro per ton.

b) För regleringsår 2005/06: 14,85 euro per ton, eller 19,80 euro per ton om de har ställt en säkerhet på 4,95 euro per ton.

c) För regleringsår 2006/07: 9,90 euro per ton, eller 13,20 euro per ton om de har ställt en säkerhet på 3,30 euro per ton.

d) För regleringsår 2007/08: 4,95 euro per ton, eller 6,60 euro per ton om de har ställt en säkerhet på 1,65 euro per ton.

Medlemsstaterna skall vidta de åtgärder som krävs för att kontrollera rätten till stöd. Förskotten skall betalas ut först efter det att kontrollerna har visat att rätt till stöd föreligger.

Förskott får emellertid betalas ut redan innan rätten till stöd fastställts, om förädlingsföretaget ställer en säkerhet som motsvarar förskottsbeloppet ökat med 10 %. Denna säkerhet skall även täcka all annan säkerhet som kunnat ställas enligt första stycket. Så snart rätten till stöd fastställts skall säkerhetsbeloppet sänkas till det belopp som avses i första stycket och säkerheten skall frisläppas helt när återstoden av stödet betalas ut.

2. För att ett förskott skall kunna betalas ut skall det torkade fodret ha lämnat förädlingsföretaget.

3. När ett förskott betalats ut skall återstoden, motsvarande skillnaden mellan förskottsbeloppet och det totala stödbelopp som tillkommer förädlingsföretaget, betalas ut i enlighet med bestämmelserna i artikel 6.

4. Om förskottet överskrider det totala belopp som förädlingsföretaget är berättigat till, med beaktande av artikel 6, skall företaget på begäran betala tillbaka den del av förskottet som utgör överbetalning till den behöriga myndigheten i medlemsstaten.

Artikel 8

Medlemsstaterna skall senast den 31 maj varje år meddela kommissionen de kvantiteter torkat foder som under det föregående regleringsåret berättigade till det stöd som föreskrivs i artikel 4.2.

Artikel 9

Det stöd som föreskrivs i artikel 4.2 skall efter ansökan av den berörda parten betalas ut för det torkade foder som har lämnat förädlingsföretaget och som uppfyller följande villkor:

a) Den högsta vattenhalten i fodret skall ligga mellan 11 och 14 % och får variera beroende på produktens presentationssätt.

b) Det lägsta råproteininnehållet i torrsubstansen får inte understiga

i) 15 % för de produkter som avses i artikel 1 a och artikel 1 b andra strecksatsen,

ii) 45% för de produkter som avses i artikel 1 b första strecksatsen.

c) Det torkade fodret skall vara av god och handelsmässig kvalitet.

Ytterligare villkor, särskilt vad beträffar karotin- och fiberinnehåll, får dock antas i enlighet med förfarandet i artikel 18.2.

Artikel 10

Stöd enligt artikel 4.2 skall endast utgå till företag som förädlar produkter som förtecknas i artikel 1 och som uppfyller följande villkor:

a) De skall föra en lagerbokföring som minst inbegriper följande uppgifter:

i) De kvantiteter grönfoder och, i förekommande fall, soltorkat foder som förädlats; om emellertid ett företags särskilda situation så kräver, får kvantiteterna beräknas på grundval av besådda arealer.

ii) De kvantiteter torkat foder som producerats och mängden och kvaliteten på det torkade foder som lämnar anläggningen.

b) De skall tillhandahålla andra styrkande underlag som krävs för att kontrollera deras rätt till stöd.

c) De skall ingå i åtminstone en av följande kategorier:

i) Förädlingsföretag som har ingått avtal med producenter av foder som skall torkas.

ii) Företag som förädlar sin egen produktion eller, i fråga om producentgrupper, sina medlemmars produktion.

iii) Företag som har fått sina leveranser av fysiska eller juridiska personer som lämnar vissa garantier som skall fastställas och som har slutit avtal med producenter av foder som skall torkas; dessa fysiska eller juridiska personer måste vara köpare som har godkänts av den behöriga myndigheten i den medlemsstat där fodret har skördats, på villkor som fastställts enligt förfarandet i artikel 18.2.

Artikel 11

Företag som förädlar sin egen eller sina medlemmars produktion skall varje år, före en viss fastställd dag, till medlemsstatens behöriga myndighet överlämna en deklaration om de arealer vars foderskörd skall förädlas.

Artikel 12

1. De avtal som avses i artikel 10 c skall ange inte bara det pris som skall betalas till producenten för grönfoder eller, i förekommande fall, soltorkat foder utan även åtminstone följande:

a) Den areal vars skörd skall levereras till förädlingsföretaget.

b) Leverans- och betalningsvillkor.

2. I de fall de avtal, som avses i artikel 10 c i är specialavtal för förädling av foder levererat av en producent, skall de minst innehålla upplysningar om den areal vars skörd skall levereras samt en klausul som föreskriver förädlingsföretagens skyldighet att till producenterna utbetala det stöd, enligt artikel 4, som de erhåller för de kvantiteter som förädlats inom ramen för avtalen.

Artikel 13

1. Medlemsstaterna skall införa ett kontrollsystem som gör det möjligt att för varje förädlingsföretag kontrollera

a) att villkoren i artiklarna 1-12 har följts,

b) att den mängd torkat foder som uppfyller minimikvalitetskraven och som lämnar förädlingsanläggningen motsvarar den mängd för vilken det ansöks om stöd.

2. Det torkade fodret skall vägas och det skall tas prover från det när det lämnar anläggningen.

3. Innan de antar bestämmelser för att säkerställa genomförandet av punkt 1 skall medlemsstaterna underrätta kommissionen om dessa bestämmelser.

Kapitel III Handel med tredjeland

Artikel 14

Om inte annat föreskrivs i denna förordning, skall tullsatserna i Gemensamma tulltaxan gälla för de produkter som anges i artikel 1.

Artikel 15

1. De allmänna reglerna för tolkningen av den kombinerade nomenklaturen och dess särskilda tillämpningsföreskrifter skall gälla tullklassificeringen av produkterna enligt artikel 1. Den tullnomenklatur som följer av tillämpningen av denna förordning skall införlivas i Gemensamma tulltaxan.

2. Om inte annat föreskrivs i denna förordning eller enligt bestämmelser som antas i enlighet härmed, skall det i handeln med tredjeland vara förbjudet att

a) ta ut avgifter med motsvarande verkan som en tull,

b) tillämpa någon form av kvantitativa begränsningar eller åtgärder med motsvarande verkan.

Artikel 16

1. Om gemenskapsmarknaden för en eller flera av de produkter som anges i artikel 1 på grund av import eller export påverkas eller hotas av allvarliga störningar som skulle kunna äventyra uppnåendet av de mål som anges i artikel 33 i fördraget, får lämpliga åtgärder vidtas i samband med handeln med länder som inte är WTO-medlemmar till dess att en sådan störning eller ett sådant hot om störning upphör.

2. Om situationen enligt punkt 1 uppstår skall kommissionen, på begäran av en medlemsstat eller på eget initiativ, besluta om nödvändiga åtgärder. Medlemsstaterna skall underrättas om sådana åtgärder, vilka skall träda i kraft omedelbart. Om kommissionen mottar en begäran från en medlemsstat, skall den fatta beslut därom inom tre arbetsdagar från det att begäran togs emot.

3. En medlemsstat får hänskjuta kommissionens beslut om sådana åtgärder till rådet inom tre arbetsdagar från och med underrättelsen därom. Rådet skall sammanträffa utan dröjsmål. Det får med kvalificerad majoritet ändra eller upphäva beslutet i fråga inom en månad räknat från den dag då det hänsköts till rådet.

4. Bestämmelserna i denna artikel skall tillämpas med beaktande av de skyldigheter som följer av avtal som ingåtts i enlighet med artikel 300.2 i fördraget.

Kapitel IV Allmänna bestämmelser

Artikel 17

Om inte annat följer av denna förordning skall artiklarna 87, 88 och 89 i fördraget gälla för produktion av och handel med de produkter som förtecknas i artikel 1.

Artikel 18

1. Kommissionen skall biträdas av Förvaltningskommittén för torkat foder (nedan kallad "kommittén").

2. När hänvisning sker till denna punkt skall artiklarna 4 och 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas.

Den tid som föreskrivs i artikel 4.3 i beslut 1999/468/EG skall fastställas till en månad.

3. Kommittén skall själv fastställa sin arbetsordning.

Artikel 19

Kommittén får undersöka varje annan fråga som ordföranden, antingen på eget initiativ eller på begäran av företrädaren för en medlemsstat, tar upp.

Artikel 20

Tillämpningsföreskrifter till denna förordning skall antas i enlighet med förfarandet i artikel 18.2, särskilt de som avser

a) beviljande av det stöd som avses i artikel 4 samt av förskott enligt artikel 7,

b) kontroll och fastställande av rätten till stöd, inbegripet alla nödvändiga kontrollåtgärder, varvid vissa element i det integrerade systemet får användas,

c) frisläppande av de säkerheter som avses i artikel 7.1,

d) kriterier för att fastställa minimikvaliteten enligt artikel 9,

e) villkor som skall uppfyllas av de företag som avses i artikel 10 c ii och artikel 11,

f) kontrollåtgärder som skall vidtas och som avses i artikel 13.2,

g) kriterier som skall uppfyllas för slutandet av de avtal som avses i artikel 10 samt de uppgifter dessa avtal skall innehålla, förutom de kriterier som fastställs i artikel 12,

h) tillämpningen av den maximala garanterade kvantiteten (MGK) enligt artikel 5.1.

Artikel 21

Övergångsbestämmelser får antas i enlighet med förfarandet i artikel 18.2.

Artikel 22

Medlemsstaterna skall meddela kommissionen de åtgärder som vidtas för att tillämpa denna förordning.

Artikel 23

Förordning (EG) nr 603/95 skall upphöra att gälla.

Hänvisningar till den upphävda förordningen skall tolkas som hänvisningar till den här förordningen och skall läsas enligt jämförelsetabellen i bilagan.

Artikel 24

Denna förordning träder i kraft den sjunde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning.

Den skall tillämpas från och med den 1 april 2004.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Bryssel den

På rådets vägnar

Ordförande

BILAGA

JÄMFÖRELSETABELL

Förordning (EG) nr 603/95 // Den här förordningen

Artikel 1 // Artikel 1

Artikel 2 // Artikel 2

- // Artikel 3

Artikel 3 // Artikel 4

Artikel 4 // Artikel 5

Artikel 5 // Artikel 6

Artikel 6 // Artikel 7

Artikel 7 // Artikel 8

Artikel 8 // Artikel 9

Artikel 9 // Artikel 10

Artikel 10 // Artikel 11

Artikel 11 // Artikel 12

Artikel 12 // Artikel 13

Artikel 13 // Artikel 14

Artikel 14 // Artikel 15

Artikel 15 // Artikel 16

Artikel 16 // Artikel 17

Artikel 17.1-4 // Artikel 18

Artikel 17.5 // Artikel 19

Artikel 18 a // Artikel 20

Artikel 18 b // Artikel 21

Artikel 19 // Artikel 22

Artikel 20 // Artikel 23

Artikel 21 // Artikel 24