3. RESULTAT AV EFTERHANDSUTVÄRDERINGAR, SAMRÅD MED BERÖRDA PARTER OCH KONSEKVENSBEDÖMNINGAR

• Efterhandsutvärderingar/kontroller av ändamålsenligheten med befintlig lagstiftning

Ej tillämpligt.

• Samråd med berörda parter

En uppmaning att inkomma med synpunkter om den europeiska strategin för vård och omsorg offentliggjordes på webbsidan Kom med synpunkter och var öppen för synpunkter från allmänheten mellan den 1 och 29 mars 2022. Kommissionen fick in 123 bidrag, de flesta från icke-statliga organisationer (64). De vanligaste ämnena under samrådet var tillgång till och tillgänglighet för omsorgstjänsterna, socialt skydd och rimlig kostnad för omsorgstjänster, kvaliteten på omsorgstjänsterna, vårdpersonal och anhörigvårdare, socioekonomiska och regionala ojämlikheter, jämställdhetsaspekten, ett aktivt och hälsosamt åldrande och förebyggande åtgärder, finansiering av omsorgstjänster, styrning/samordning, potential för digitalisering av och innovation för omsorgssektorn samt covid-19-pandemin och dess effekter.

De riktade samråden omfattade förberedande diskussioner med högnivågruppen för jämställdhetsintegrering (28 januari 2022) och med företrädare för medlemsstaterna i både kommittén för socialt skydd (17 mars 2022) och sysselsättningskommittén (1 april 2022). Det genomfördes också en strategisk dialog med civilsamhällesorganisationer (11 mars 2022), en gemensam utfrågning av Europaparlamentets utskott för sysselsättning och sociala frågor samt kvinnors rättigheter och jämställdhet (24 mars 2022) och en särskild utfrågning med arbetsmarknadens parter på unionsnivå (7 april 2022).

Många av deltagarna tog upp vikten av robust socialt skydd och dess inverkan på tillgången till och priset och kvaliteten på långvarig vård och omsorg, däribland av medlemsstaterna, arbetsmarknadens parter och civilsamhället. Vikten av personcentrerade strategier och behovet av ökad integration mellan omsorg och hälso- och sjukvård betonades, särskilt av det civila samhällets organisationer. Tillräcklig offentlig finansiering och investering i omsorgstjänster, inbegripet med hjälp av alla tillgängliga EU-instrument, bedömdes avgörande i det avseendet. Arbetsmarknadens parter bekräftade behovet av att använda faciliteten för återhämtning och resiliens för vård och omsorg.

Förbättringen av arbetsvillkoren i sektorn för långvarig vård och omsorg var en viktig fråga vid alla samråd och i skriftliga bidrag. Ledamöter av Europaparlamentet belyste underfinansiering och underbemanning inom omsorgssektorn och dess stora potential att skapa arbetstillfällen och innovation. De uppmanade till åtgärder mot den låga fackanslutningsgraden i sektorn och belyste utbildningens viktiga roll när det gäller att säkerställa kvalificerad arbetskraft och professionalisering. Arbetsmarknadens parter nämnde också den sociala dialogens roll och vikten av tillräcklig bemanning för att säkerställa kvalitet och personcentrerat utbud. Arbetsmarknadens parter betonade att migrerande arbetstagare, hushållsarbetare och personer som utför personliga hushållstjänster bör åtnjuta samma sociala och arbetsrättsliga rättigheter som arbetstagare inom den vanliga omsorgssektorn. Medlemsstaterna är medvetna om bristen på arbetskraft och vissa tar fram strategier för att locka fler arbetstagare, även män, till omsorgssektorn. Flera civilsamhällesorganisationer efterlyste en definition av anhörigvårdares rättsliga ställning.

När det gäller genomförande stödde civilsamhällesorganisationerna övervakning grundat på indikatorer och mål, och efterlyste nationella handlingsplaner för genomförandet från medlemsstaterna. Arbetsmarknadens parter ansåg det viktigt att övervaka framstegen när det gäller hur utmaningarna inom sektorn för långvarig vård och omsorg hanteras, vilket kan ske med hjälp av ramarrangemang inom den europeiska planeringsterminen. I kommittén för socialt skydd och i sysselsättningskommittén betonade medlemsstaterna också behovet av att förbättra evidensunderlaget och stödde ett fortsatt utbyte av god praxis. En del medlemsstater uttryckte oro över en potentiellt ökad administrativ börda och framhöll vikten av konsekvens och synergier med närliggande politiska initiativ på EU-nivå och internationellt. Under de förberedande diskussionerna med dessa två kommittéer påpekade flera medlemsstater att initiativet bör utvecklas med full respekt för det nationella ansvaret och subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, men också med hänsyn till olika nationella förhållandena och vårdsystemens utformning.

Kommissionen mottog bidrag från eller höll diskussioner med Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) och Regionkommittén (ReK):

·EESK uttryckte oro över den osäkra situationen för inneboende omsorgsgivare, som ofta är invandrarkvinnor eller mobila kvinnliga arbetstagare, och har lagt fram rekommendationer för att förbättra situationen, bland annat genom legalisering av deras situation och stöd till deras professionalisering. EESK välkomnar kommissionens initiativ att inrätta en ny europeisk strategi för vård och omsorg och uppmanar till ett snabbt genomförande av den. EESK uppmanar också kommissionen och medlemsstaterna att på kort sikt ta fram principer för äldreomsorgen inom ramen för handlingsplanen för den europeiska pelaren för sociala rättigheter.

·I juli 2021 antog ReK yttrandet Framtidsplan för vård- och omsorgspersonal – lokala och regionala möjligheter i samband med en europeisk utmaning. I yttrandet uppmanas kommissionen att offentliggöra en europeisk kvalitetsram för långtidsvård och ett effektivt system för omfattande insamling och analys av data.

Europaparlamentet uppmanade kommissionen att lägga fram en plan för att säkerställa psykisk hälsa, värdighet och välbefinnande för människor, även äldre, och underströk vikten av tillräckligt finansierade sociala skyddssystem för att göra vården överkomlig och verkligt tillgänglig. Man uppmanade också medlemsstaterna att säkerställa lika tillgång till vård och omsorg, hälso- och sjukvård och kommissionen uppmanades att lägga fram en ”vårdgiv för Europa”. I sitt senaste initiativbetänkande ”Towards a Common European action on care” uppmanade parlamentet kommissionen att lägga fram en ambitiös, robust och framtidssäkrad europeisk vårdstrategi som bygger på allas rätt till överkomlig, tillgänglig och högkvalitativ vård och de individuella rättigheterna och behoven hos såväl vårdtagare som vårdare och som omfattar hela livet, som inriktas på och tillgodoser människors behov under kritiska perioder i livet, lägger grunden för kontinuitet i omsorgstjänsterna under hela livet och främjar solidaritet mellan generationerna.

Rådet uppmanade medlemsstaterna och kommissionen att förbättra tillgängligheten till högkvalitativ långtidssjukvård samt socialskyddssystemens hållbarhet och tillräcklighet, utnyttja digitaliseringen för att göra hälso- och sjukvård, sociala tjänster och långvarig vård och omsorg lättillgängliga och användarvänliga, och att utveckla tjänster som ger äldreinriktad och integrerad vård, inbegripet för personer med funktionsnedsättning.

• Insamling och användning av sakkunnigutlåtanden

Förslaget bygger på ett arbetsdokument från kommissionens avdelningar och de senaste relevanta studierna och rapporterna, bland annat följande:

· 2021 års rapport om långvarig vård och omsorg , som har utarbetats gemensamt av kommittén för socialt skydd och Europeiska kommissionen (GD EMPL).

·Estimating the Effects of Social Protection for Long-Term Care in Old Age in Europe, Organisation for Economic Cooperation and Development (OECD) (utkommer snart);

· Challenges in long-term care in Europe , Europeiska nätverket för socialpolitik (2018);

· Mapping long-term care quality practices in the EU , Europeiska nätverket för socialpolitik (2020);