Sedan handlingsplanen för medier och audiovisuella medier antogs i december 2020 har kommissionen därför samlat ihop sina insatser för att stödja nyhetsmedier i ett paket, vilket har skett med full respekt för det redaktionella oberoendet. Kommissionen har till exempel inrättat Media Invest, ett särskilt instrument för kapitalinvesteringar inom InvestEU-programmet som är avsett att stärka den finansiella kapaciteten hos europeiska audiovisuella företag. Kapitalstöd är sedan 2022 även tillgängligt för nyhetsmedier, i kombination med insatser för att göra dem investeringsredo och därmed locka privata investerare samt öka kapitalinvesteringsvolymerna. Parallellt med detta stöder kommissionen lanseringen av en särskild facilitet under InvestEU-programmet för saminvesteringar tillsammans med stiftelser och filantropiska organisationer med fokus på tre specifika verksamhetsområden, varav ett är ”mediernas mångfald, demokrati och kultur”. Innovation är ett annat fokus i paketet. Inom programmen för forskning, innovation och digitalisering erbjuds finansiering för utveckling av innovativa lösningar och inom kort kommer bl.a. projektförslag gällande utvecklingen av ett europeiskt mediedataområde att kunna lämnas in. Innovativ forskning som stöds genom Horisont 2020 och Horisont Europa ökar dessutom kunskaperna om hur medierna påverkar medborgarna och demokratin, och ger verktyg och strategier att främja ett sundare och mer diversifierat medielandskap, bekämpa desinformation på nätet och stärka journalistiska normer. Innovationen inom sektorn följs även upp genom regelbundna diskussioner med branschen inom European News Media Forum, där även EU:s agenda på detta område kan diskuteras.

•Val av instrument

Förslaget har formen av en förordning som utfärdas av Europaparlamentet och rådet. Med tanke på de frågor som ska hanteras och det ekonomiska, sociala och politiska sammanhanget är en förordning lämpligare än ett direktiv för att säkerställa ett samstämmigt skydd i hela EU och minska de regelskillnader som försvårar ett oberoende tillhandahållande av medietjänster på den inre marknaden. En förordning gör det möjligt att tillämpa de nya EU-reglerna direkt och därmed rätta till problemen snabbare. Därmed undviks en utdragen införlivandeprocess, potentiella skillnader eller snedvridningar under införlivandeprocessen genom att bestämmelserna blir direkt tillämpliga, och det uppstår inte situationer där medlemsstaterna använder införlivandeprocessen som förevändning för att införa eller ha kvar lagstiftning som i sak motverkar oberoende leverantörer av medietjänster eller på annat sätt är diskriminerande. En förordning är även att föredra med tanke på initiativets instiftande komponent (inrättandet av nämnden). Ett annat argument för valet av en förordning är den ökande digitaliseringen och det gränsöverskridande tillhandahållandet av medietjänster som kräver en snabb och samstämmig strategi på hela den inre marknaden. Genom att fastställa direkt tillämpliga bestämmelser kommer den föreslagna förordningen även att säkerställa ett effektivt och ändamålsenligt samarbete mellan medlemsstaternas nationella tillsynsmyndigheter och tillsynsorgan.

3.RESULTAT AV EFTERHANDSUTVÄRDERINGAR, SAMRÅD MED BERÖRDA PARTER OCH KONSEKVENSBEDÖMNINGAR

•Samråd med berörda parter

Förslaget baseras på ett omfattande samråd med berörda parter som har genomförts i enlighet med de allmänna principerna och normerna för kommissionens samråd med berörda parter.

En uppmaning att inkomma med synpunkter på initiativet offentliggjordes den 21 december 2021 och synpunkter kunde lämnas till och med den 25 mars 2022. Synpunkter lämnades av totalt 1 473 deltagare. Ett offentligt samråd pågick mellan den 10 januari och den 25 mars 2022 under vilket 917 synpunkter lämnades. Information om båda publicerades både på kommissionens webbplats och via sociala medier och särskilda nätverk. Medan målet med uppmaningen att inkomma med synpunkter var att få in allmän feedback på kommissionens tillkännagivande av detta initiativ var syftet med det offentliga samrådet att samla in synpunkter genom ett strukturerat frågeformulär med specifika frågor om initiativet.

Kommissionen anordnade dessutom möten med viktiga intressenter och experter för att samla in ytterligare information och data om de specifika problem som initiativet syftar till att rätta till, om policyn för att hantera dem och dess effekter, samt teknisk information om befintlig praxis inom branschen. Kommissionen genomförde även riktade workshoppar och analyserade ett stort antal ståndpunkter och analyser som mottagits under utarbetandet av initiativet. Den konsekvensbedömning som gjordes av initiativet baserades på två externa studier som omfattade ett antal individuella samråd med viktiga berörda parter.

Kommissionen diskuterade vidare initiativet med medlemmarna i kontaktkommittén för direktivet om audiovisuella medietjänster och Erga. Dessa expertgrupper utgjorde en direkt kanal för samråd med de mest relevanta myndigheterna på medlemsstatsnivå. För att få in synpunkter från forskare och experter med särskild sakkunskap på relevanta områden (t.ex. offentlig och konstitutionell rätt samt mediefrihet och den inre marknaden) anordnades den 18 februari 2022 en särskild workshop med företrädare för den akademiska världen, Erga och kommissionen.

Idén om ett lagstiftningsförslag, som skulle reglera åtminstone vissa viktiga områden, fick stöd från medborgare och de flesta andra berörda parter, däribland mediefrihetsaktörer, konsumentorganisationer, medietillsynsmyndigheter och Erga, offentliga och privata programföretag, innehållsdistributörer och annonsörer. Det finns ett brett stöd bland dessa intressenter för en principbaserad strategi framför alternativet att inte göra något alls eller att fastställa detaljerade standarder.

Icke-statliga organisationer och public service-företag var särskilt positiva till ett införande på EU-nivå av skyddsmekanismer för det redaktionella oberoendet – inbegripet public service-mediers redaktionella oberoende – och erinrade i detta sammanhang om Amsterdamprotokollets betydelse. Offentliga programföretag stöder särskilt skyddsmekanismer som garanterar redaktionell integritet online och vägledning om hur audiovisuella medietjänster av allmänintresse ska framhävas på lämpligt sätt.

Privata programföretag var särskilt positiva till gemensamma principer för åtgärder som rör mediernas mångfald samt transparent, objektiv och verifierbar publikmätning. På den sistnämnda punkten intog de samma ståndpunkt som utgivare och annonsörer. Utgivare, som av tradition inte omfattas av regleringar, uttryckte en allmän preferens för självreglering eller en rekommendation. De var emellertid positiva till åtgärder på EU-nivå om skydd för journalisters källor och om statlig annonsering. Medborgarna instämde i mycket hög grad i att tilldelningen av statlig annonsering måste vara transparent och rättvis. Programföretag och utgivare efterlyste en effektiv reglering av onlineplattformar.

När det gäller frågor om styrning finns det ett brett stöd för en tillsyn som baseras på Erga, men åsikterna om vilken status denna grupp ska ha framöver går isär. Tillsynsmyndigheter och mediefrihetsaktörer är positiva till att stärka Erga, medan företag och branschorganisationer vill att gruppen ska behålla sin nuvarande form. Offentliga myndigheter är särskilt positiva till tillsynssamarbete på EU-nivå för att främja gemensamma normer om mediepluralism och till att Erga får en starkare roll och ökade resurser för ytterligare EU-samordning.

•Insamling och användning av sakkunnigutlåtanden

Kommissionen har utgått från en bred expertis vid utarbetandet av detta förslag.

Förutom det offentliga samrådet och andra samråd med berörda parter som beskrivs ovan beställde kommissionen två externa studier för att säkerställa en hög grad av samstämmighet och jämförbarhet i analysen av olika tänkbara strategier.

Europarådets europeiska audiovisuella observationsorgan har även upprättat en särskild rapport om public service-mediernas styrning och oberoende. Den åtföljs av en omfattande översikt över de viktigaste bestämmelserna i Europa som värnar public service-mediers styrning.

Kommissionens rapporter om rättsstatsprincipen, årsrapporterna från övervakningsverktyget för mediepluralism samt vissa Eurobarometerundersökningar gav underlag och analyser i många relevanta frågor. Dessa källor användes för att identifiera problem, deras omfattning på den inre mediemarknaden och deras grundorsaker. Kommissionen har även utgått från de rekommendationer på området som utfärdats av Europarådet och som alla medlemsstater har ställt sig bakom.

Som ytterligare stöd för en evidensbaserad analys granskade kommissionen slutligen relevant rättspraxis och gjorde en omfattande genomgång av akademisk litteratur och ett stort antal policystudier och rapporter från bland annat icke-statliga organisationer som är verksamma i frågor som rör mediernas frihet och mångfald.

•Konsekvensbedömning

I enlighet med sin politik för bättre lagstiftning har kommissionen gjort en konsekvensbedömning av detta förslag som har granskats av kommissionens nämnd för lagstiftningskontroll. Konsekvensbedömningen överlämnades för första gången till nämnden för lagstiftningskontroll den 13 maj och diskuterades med nämnden under en utfrågning den 8 juni. Sedan nämnden avgett ett negativt yttrande den 10 juni reviderades rapporten väsentligt och överlämnades på nytt till nämnden för lagstiftningskontroll den 11 juli. Nämnden för lagstiftningskontroll avgav ett positivt yttrande med förbehåll den 27 juli. Konsekvensbedömningen reviderades ytterligare för att ta hänsyn till nämndens förslag till förbättringar. Yttrandena från nämnden för lagstiftningskontroll och kommentarer samt en redogörelse för hur de har beaktats presenteras i bilaga 1 till konsekvensbedömningen.