Särskild rapport En bedömning av 
arrangemangen för 
avslutande av  
sammanhållnings- och  
landsbygdsutvecklings-  
programmen 2007–2013 SV 2016  nr 36
EUROPEISKA
REVISIONSRÄTTEN

EUROPEISKA REVISIONSRÄTTEN  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxemburg  
LUXEMBURG
Tfn +352 4398-1
Frågor:  eca.europa.eu/sv/Pages/ContactForm.aspx
Webbplats:  eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditors
En stor mängd övrig information om Europeiska unionen är tillgänglig på internet  
via Europa-servern ( http://europa.eu ).
Luxemburg: Europeiska unionens publikationsbyrå, 2017
Print ISBN 978-92-872-6756-6 ISSN 1831-0990 doi:10.2865/336271 QJ-AB-16-035-SV-C
PDF ISBN 978-92-872-6717-7 ISSN 1977-5830 doi:10.2865/488596 QJ-AB-16-035-SV-N
EPUB ISBN 978-92-872-6772-6 ISSN 1977-5830 doi:10.2865/02166 QJ-AB-16-035-SV-E
© Europeiska unionen, 2017
Kopiering tillåten med angivande av källan.
En bedömning av 
arrangemangen för  
avslutande av 
sammanhållnings- och 
landsbygdsutvecklings-  
programmen 2007–2013 
(i enlighet med artikel 287.4 andra stycket i EUF-fördraget)Särskild rapportSV 2016  nr 36
02
 Granskningsteam
I våra särskilda rapporter redovisar vi resultatet av våra effektivitets- och regelefterlevnadsrevisioner av särskilda budget-  
områden eller förvaltningsteman. För att uppnå så stor effekt som möjligt väljer vi ut och utformar granskningsuppgif -
terna med hänsyn till riskerna när det gäller resultat eller regelefterlevnad, storleken på de aktuella inkomsterna eller 
utgifterna, framtida utveckling och politiskt intresse och allmänintresse.
Denna effektivitetsrevision utfördes av revisionsavdelning II – där ledamoten Iliana Ivanova är ordförande – som är speci -
aliserad på utgiftsområdena investeringar för sammanhållning, tillväxt och inkludering. Revisionen utfördes i samarbete 
med revisionsavdelning I som är specialiserad på revision av hållbar användning av naturresurser. Revisionsarbetet leddes 
av ledamoten Ladislav Balko med stöd av Branislav Urbanič (kanslichef), Niels-Erik Brokopp (förstechef), Mariya Zhekova 
(uppgiftsansvarig), Charlotta Törneling (biträdande uppgiftsansvarig) och Milan Smid, Judit Oroszki och Maria Ploumaki 
(revisorer).
Från vänster till höger:  C. Törneling, B. Urbanič, J. Oroszki, M. Smid, L. Balko, N.-E. Brokopp och M. Zhekova.

03
 Innehåll
Punkt
 Ordförklaringar
I–XV  Sammanfattning
1–14  Inledning
1–10  Avslutande av fleråriga program på politikområdena sammanhållning och landsbygdsutveckling
11–14  Medlemsstaternas och kommissionens ansvar i avslutandeprocessen
15–18  Revisionens inriktning och omfattning samt revisionsmetod
19 –115  Iakttagelser
19–68  Reglerna för avslutande har blivit bättre men det behövs ytterligare åtgärder för att göra det 
effektivare och snabbare
21–29  Inom sammanhållning och landsbygdsutveckling har avslutandearrangemangen ändrats betydligt sedan 
perioden 2000–2006
30–45  Laglighet och korrekthet beaktas vid avslutandet av program från perioden 2007–2013 inom 
sammanhållning, men behandlas separat från avslutandet inom landsbygdsutveckling
46–52  Vid avslutandet tar man inte tillräcklig hänsyn till hur output och resultat har uppnåtts
53–56  En konsoliderad avslutanderapport om utgifternas laglighet och korrekthet och om den output och de 
resultat som uppnåtts överlämnas inte till Europaparlamentet och rådet
57–68  Avslutandet inleds inte förrän flera år efter programperiodens slut på grund av överlappande stödperioder
04 Innehåll 
69 –115  Kommissionen gav medlemsstaterna lämpligt stöd i tid när de skulle förbereda avslutandet av 
programmen 2007–2013, men den måste fortsätta att vara vaksam och se till att medlemsstaternas 
avslutande är tillförlitligt
69–88  Kommissionen tillhandahöll omfattande vägledning i tid om avslutandet av perioden 2007–2013
89–91  Vissa krav i sammanhållningsriktlinjerna är strängare än de rättsliga bestämmelserna
92–103  Medlemsstaterna är nöjda med kommissionens stöd men samordning mellan nationella och regionala 
myndigheter är av stor betydelse
10 4 –115  Kommissionen måste fortsätta att vara vaksam om den ska kunna garantera ett tillförlitligt avslutande för 
2007–2013
116 –141  Slutsatser och rekommendationer
 Bilaga I —  Rättslig grund för avslutandet av programmen 2007–2013
 Bilaga II —  Förvaltning och kontroll av programmen 2007–2013 i medlemsstaterna
 Bilaga III  —  Utvecklingen av kommissionens ram för säkerhet och avslutandearrangemang 
under tre perioder 
 Bilaga IV  —  Översikt över de viktigaste aspekter som behöver förtydligas inför avslutandet av 
perioden 2007–2013  – enkät till/intervjusvar från myndigheter i medlemsstaterna 
 Kommissionens svar
05
 Ordförklaringar
Avslutande av räkenskaperna : Ett förfarande i två etapper som kommissionen genomför för att se till att 
medlemsstaterna tar sitt ansvar för betalningar som görs inom den gemensamma jordbrukspolitiken (GJP). Det 
inbegriper ett årligt förfarande för avslutande av varje utbetalande organs räkenskaper och ett flerårigt förfarande 
för kontroll av överensstämmelse när det gäller transaktionernas överensstämmelse med EU:s regler.
Delad förvaltning : En metod för att genomföra EU-budgeten där kommissionen delegerar genomförandeuppgifter 
till medlemsstaterna men behåller det yttersta ansvaret.
Europeiska struktur- och investeringsfonder : ESI-fonderna är fem separata fonder som syftar till att minska 
de regionala obalanserna i EU och som har politiska ramar som utformats för den fleråriga budgetramen 
på sju år. Fonderna är Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf), Europeiska socialfonden (ESF), 
Sammanhållningsfonden, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu) och Europeiska havs- och 
fiskerifonden (EHFF).
Finansiella korrigeringar : Syftet med finansiella korrigeringar är att skydda EU:s budget från felaktiga eller 
oriktiga utgifter. När det gäller utgifter med delad förvaltning är det i första hand medlemsstaternas ansvar att 
återkräva felaktiga utbetalningar. Finansiella korrigeringar kan göras genom att oriktiga utgifter dras av från 
medlemsstaternas utgiftsredovisningar eller genom att medel återkrävs från stödmottagare. Kommissionen kan 
också besluta om finansiella korrigeringar.
Finansiella nettokorrigeringar : Finansiella korrigeringar som beslutas av kommissionen där medlemsstaterna 
måste betala tillbaka felaktigt utbetalda medel till EU-budgeten, vilket innebär att anslagen till de berörda 
medlemsstaterna definitivt minskas.
Finansieringsinstrument : En sammanfattande benämning på kontrakt som ger innehavaren en fordran på en 
gäldenär. EU ger stöd för tre möjliga typer av finansieringsinstrument: kapital-, låne- och garantiinstrument. Kapital- 
och låneinstrument är kontrakt mellan en investerare och ett investeringsobjekt eller mellan en långivare och en 
låntagare. Garantier är kontrakt där en borgensman garanterar en investerares eller långivares rättigheter.
Fleråriga budgetramen : Den fleråriga budgetramen fastställer utgiftsprioriteringar och maxbelopp som EU 
får använda på särskilda områden under en fastställd period på flera år. Utgiftstaken i förordningen om den 
fleråriga budgetramen är alltid högre än utgiftstaken i EU-budgeten. Den fleråriga budgetramen innehåller 
också inkomstkällor för EU-budgeten och korrigeringsmekanismer för perioden i fråga. Den nuvarande fleråriga 
budgetramen omfattar 2014–2020, medan de föregående budgetramarna omfattade perioderna 2007–2013 och 
2000–2006 (Agenda 2000).
Förfarande för avslutande av räkenskaperna : Årligt kommissionsbeslut om att de årliga räkenskaper som de 
ackrediterade utbetalande organen lämnat in är fullständiga, korrekta och sanningsenliga. För detta beslut kräver 
kommissionen att räkenskaperna attesteras av oberoende attesterande organ.
Insats : Ett projekt, en grupp projekt eller andra åtgärder som valts ut enligt de kriterier som fastställts för det 
operativa programmet eller landsbygdsutvecklingsprogrammet och som en eller flera stödmottagare genomför för 
att uppnå programmets mål och syften.
06 Ordförklaringar 
Kontroll av överensstämmelse : Kommissionens beslut om att undanta utgifter från EU-finansiering eftersom de 
inte har betalats ut i överensstämmelse med EU:s regler. Besluten omfattar i regel utgifter som uppkommit under 
mer än ett budgetår.
Kvarstående riskprocent : En uppskattning av den del av de ackumulerade redovisade utgifterna för varje program 
under hela programperioden som inte är laglig och korrekt. Den kvarstående riskprocenten beaktar alla finansiella 
korrigeringar som gjorts sedan perioden inleddes och de totala utgifter som redovisas vid avslutandet.
Landsbygdsutvecklingspolitik : Den gemensamma jordbrukspolitikens andra pelare som medfinansieras av 
Ejflu. Politikens mål är att utveckla landsbygden och förbättra situationen för människor som bor där genom att 
öka jord- och skogsbrukets konkurrenskraft, förbättra miljön och höja livskvaliteten på landsbygden samt främja 
diversifiering av landsbygdsekonomin. I politiken ingår arealrelaterade och icke arealrelaterade åtgärder. Icke 
arealrelaterade åtgärder är vanligtvis investeringsåtgärder, till exempel modernisering av jordbruksföretag och 
uppförande av offentlig infrastruktur i landsbygdsområden.
Landsbygdsutvecklingsprogram : Ett planeringsdokument som en medlemsstat utarbetar och kommissionen 
godkänner för planering och övervakning av genomförandet av EU:s landsbygdsutvecklingspolitik på regional 
eller nationell nivå. I ett landsbygdsutvecklingsprogram fastställs en medlemsstats prioriteringar och särskilda mål 
samt hur medlen (EU-finansiering och nationell offentlig medfinansiering) ska användas under en viss period (för 
närvarande sju år). Landsbygdsutvecklingsprogram medfinansieras av Ejflu.
Operativt program : I ett operativt program fastställs en medlemsstats prioriteringar och särskilda mål och beskrivs 
hur medlen (EU-finansiering och nationell offentlig och privat medfinansiering) ska användas under en viss period 
(för närvarande sju år) för att finansiera projekt. Projekten inom ett operativt program måste bidra till ett visst antal 
mål. Finansieringen av operativa program kan komma från Eruf, Sammanhållningsfonden och/eller ESF. Ett operativt 
program utarbetas av medlemsstaten och måste godkännas av kommissionen innan några medel kan betalas ut 
från EU:s budget. Operativa program kan ändras under programperioden endast om båda parter är överens.
Resultatreserv : Resurser motsvarande 6 % av de medel som anslagits till Eruf, ESF och Sammanhållningsfonden 
eller Ejflu och som ska göras tillgängliga efter 2019 års resultatgranskning om vissa krav uppfylls eller överskrids.
Sammanhållningspolitik : Ett av de största politikområdena som EU:s budget går till. Den syftar till att minska 
utvecklingsskillnaderna mellan olika regioner, omstrukturera industriregioner på tillbakagång och diversifiera 
landsbygdsområden samt uppmuntra gränsöverskridande, transnationellt och interregionalt samarbete. 
Den finansieras från Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf), Europeiska socialfonden (ESF) och 
Sammanhållningsfonden.
Slutbetalning : Det belopp som betalas eller återvinns när ett operativt program eller landsbygdsutvecklings-
program avslutas, såsom anges i riktlinjerna för avslutande.
Större projekt : Ett projekt som omfattar ett antal ur ekonomisk synpunkt odelbara arbeten som fyller en precis, 
teknisk funktion och som har ett klart angivet syfte samt vars totala bedömda kostnad när bidraget från fonderna 
har fastställts överstiger 50  miljoner  euro (för programperioden 2007–2013). Kommissionens godkännande krävs på 
övergripande projektnivå.
07 Ordförklaringar 
Väsentlighetsgräns : Revisorerna uttalar sig om huruvida årsredovisningen i alla väsentliga avseenden har 
upprättats i enlighet med vissa regler. Uppskattningen av vad som är väsentligt avgörs genom en professionell 
bedömning. Den väsentlighetsgräns som kommissionen använder är för närvarande 2 % vilket avser andelen 
felaktiga eller oriktiga utgifter i de granskade EU-utgifterna.
Årlig verksamhetsrapport : I de årliga verksamhetsrapporterna anges bland annat resultatet av insatser 
i förhållande till uppsatta mål, tillhörande risker och internkontrollens utformning. Sedan budgetförfarandet för 
2001 när det gäller kommissionen och 2003 när det gäller alla övriga EU-institutioner måste den ”delegerade 
utanordnaren” till sin institution rapportera hur det delegerade ansvaret skötts genom en årlig verksamhetsrapport 
med uppgifter om de finansiella förhållandena och om förvaltningen.
Återkrav : Ett av två sätt att genomföra en finansiell korrigering på (det andra är tillbakadragande). Medlemsstaten 
lämnar utgiften i programmet tills det felaktigt utbetalda beloppet återkrävs från stödmottagarna och drar av det 
från nästa utgiftsredovisning när återkravet har verkställts.
08
 Sammanfattning
I
Utgifterna för sammanhållnings- och landsbygdsutvecklingspolitiken står för en stor del (omkring 44 %) av EU:s 
totala budget. De två politikområdena har mål som kompletterar varandra och genomförs via instrument med lik -
nande förvaltnings- och kontrollsystem.
II
EU: s utgifter planeras och verkställs i regel inom en flerårig ”budgetram”. Perioden för den sammanfaller med 
programperioderna på sammanhållnings- och landsbygdsutvecklingsområdena. De tre senaste programperio -
derna omfattar 2000–2006, 2007–2013 och 2014–2020.  Våra revisioner under perioden 2007–2013 visade att felnivån 
i utgifterna ofta ligger över väsentlighetsgränsen inom både sammanhållning och landsbygdsutveckling.
III
När en programperiod är slut måste sammanhållnings- och landsbygdsutvecklingsprogram avslutas och regle -
ras ekonomiskt. Bland annat måste EU:s andel i medfinansiering av oriktiga utgifter identifieras och återföras till 
EU-budgeten. Både kommissionen och medlemsstaterna har specifika uppgifter och ansvarsområden i avslutande -
processen. De föreskrivs i förordningarna och förtydligas i riktlinjer som utfärdas av kommissionen.
IV
Vid denna revision granskade vi huruvida reglerna och förfarandena för avslutande ger kommissionen och med -
lemsstaterna en grund för att avsluta sammanhållnings- och landsbygdsutvecklingsprogrammen effektivt och i tid. 
Vi jämförde avslutandearrangemangen för tre programperioder inom de båda politikområdena och bedömde fram -
för allt hur kommissionen uppnår säkerhet om att den slutliga deklarationen innehåller utgifter som är lagliga och 
korrekta och som har använts i enlighet med programmålen. Vi analyserade också om avslutandeprocessen hade 
genomförts i tid och huruvida budgetmyndigheten informeras om utfallet av programavslutandet.
V
Avslutandearrangemangen inom sammanhållning och landsbygdsutveckling har utvecklats under de tre program -
perioderna. Under perioden 2000–2006 var de samma för båda områdena. Utgifterna redovisades ackumulerat och 
godkändes av kommissionen först vid avslutandet. Under perioden 2007–2013 var medlemsstaterna skyldiga att 
varje år intyga för kommissionen att utgifterna för EU-finansierade insatser var lagliga och korrekta, men det skedde 
på olika sätt på de två områdena.
VI
På sammanhållningsområdet kan avslutandet i regel anses markera att utgifterna slutligt godkänns som lagliga och 
korrekta. För att det ska vara möjligt beräknar kommissionen en kvarstående riskprocent för varje program, med 
hänsyn till de finansiella korrigeringar som gjorts under perioden som helhet. Inom landsbygdsutveckling reglera -
des programutgifterna däremot årligen, och kommissionen fortsätter att kontrollera lagligheten och korrektheten 
också efter det formella avlutandet av programmet. Avslutandet är med andra ord enbart en ekonomisk transak -
tion, där utgiften inte godkänns som laglig och korrekt och där kvarstående riskprocent inte beräknas för varje 
landsbygdsutvecklingsprogram.
VII
Till perioden 2014–2020 har ramen för säkerhet förbättrats ytterligare och harmoniserats mellan de båda utgifts-  
områdena. På båda politikområdena godkänns numera räkenskaperna varje år. Vissa skillnader kvarstår dock i fråga 
om terminologi, tajmning och tidsfrister.
09 Sammanfattning 
VIII
För perioden 2007–2013 konstaterade vi att man hade haft begränsat fokus på att uppnå output och resultat. Med -
lemsstaternas rapportering av programresultaten är obligatorisk och utvärderas i vederbörlig ordning av kommis -
sionen, men slutbetalningen vid avslutandet är inte på något av de två områdena direkt kopplad till att output och 
resultat faktiskt har uppnåtts.
IX
Tidpunkten för avslutandet sammanfaller varken med programperiodens eller stödperiodens slut. Det formella 
avslutandet inleds vanligtvis när stödperioden är slut och när nästa programperiod redan är i full gång; beroende 
på omständigheterna kan det ta flera år till innan det är klart. Den stora överlappningen mellan uppgifter under de 
olika perioderna och de administrativa svårigheter som det innebär att följa upp aktiviteter som kanske genomför -
des mer än ett årtionde tidigare medför risk för att programavslutandet inte blir ändamålsenligt. Möjligheten att 
använda programbudgeten upp till två (n + 2) och för perioden 2014–2020 ända upp till tre (n + 3) år efter program -
periodens slut skapar dessutom ett negativt incitament att inleda programmen i den efterföljande perioden.
X
En annan farhåga gäller kommissionens rapportering om utfallet av programavslutandet på båda områdena. Fram -
för allt informerar inte kommissionen budgetmyndigheten om det slutliga utfallet av avslutandeprocessen (utgifter -
nas korrekthet och vilken output och vilka resultat som uppnåtts). Eftersom EU:s budgetsystem bygger på flerårig 
planering anser vi att kommissionen borde överlämna en konsoliderad avslutanderapport med nyckelinformation 
om de viktigaste resultaten och regelefterlevnadsaspekterna av programgenomförandet till Europaparlamentet och 
rådet.
XI
För att säkerställa att avslutandearrangemangen på politikområdena sammanhållning och landsbygdsutveckling 
förbättrar ansvarsutkrävandet för och insynen i hur EU-medlen används rekommenderar vi att kommissionen
— föreslår att de rättsliga bestämmelserna om avslutande harmoniseras ytterligare mellan sammanhållning och 
landsbygdsutveckling med målet att få till stånd ett harmoniserat årligt förfarande för att uppnå säkerhet på de 
båda områdena,
— inför ett slutligt godkännande av kommissionen av lagligheten och korrektheten i utgifter och den output och 
de resultat som uppnåtts när programmen har avslutats; i detta skulle det ingå att fastställa förfaranden för 
beräkning av kvarstående riskprocent på programnivå och se till att den inte överskrider väsentlighetsgränsen 
vid avslutandet samt att bedöma huruvida mål har uppnåtts och, vid behov, besluta om finansiella korrigeringar 
på grund av undermåliga resultat,
— närmare anger hur den avser att informera budgetmyndigheten om utfallet av avslutandeprocessen,
— ser till att stödperioder inte överlappar varandra, och att stödberättigandet i största möjliga utsträckning 
sammanfaller med programperioden, samt kräver att program avslutas omedelbart efter stödperiodens slut 
(medlemsstaterna bör ha högst sex månader på sig att lämna in avslutandedokument och kommissionen bör ha 
ytterligare sex månader på sig att fatta sitt beslut).
Rekommendationerna bör genomföras när den rättsliga ramen för perioden efter 2020 fastställs.
10 Sammanfattning 
XII
Vi bedömde också huruvida kommissionen gav lämplig vägledning och lämpligt stöd i tid till medlemsstaterna när 
de förberedde avslutandet av sina program 2007–2013. Generellt konstaterade vi att kommissionens avslutanderikt -
linjer för perioden 2007–2013 för såväl sammanhållning som landsbygdsutveckling utgjorde en god grund för att 
medlemsstaterna skulle kunna förbereda avslutandet på ett ändamålsenligt sätt. Riktlinjerna fanns tillgängliga i tid 
och var utförliga, och kommissionen gav ytterligare stöd som tillgodosåg medlemsstaternas behov. Medlemssta -
terna var nöjda med kommissionens stöd och ansåg på det stora hela att de var väl förberedda för avslutandet.
XIII
Vi identifierade vissa risker som måste hanteras när sammanhållnings- och landsbygdsutvecklingsprogram från 
2007–2013 avslutas. Framför allt finns det inga bindande tidsfrister på vissa områden av betydelse för avslutandet, 
vilket kan bidra till ytterligare förseningar i avslutandeprocessen. Vi konstaterade också att en del krav, närmare 
bestämt de som har att göra med icke fungerande projekt och rapportering av en kvarstående riskprocent, bidrar 
till att minska de risker som är förenade med avslutande. Andra krav, såsom fasindelning av andra projekt än större 
projekt, är nödvändiga men kan komplicera avslutandet med hänsyn till hur de för närvarande är formulerade. 
Slutligen är vi bekymrade över att kontrollerna på medlemsstats- och/eller kommissionsnivå inte är tillräckliga för 
att garantera lagligheten och korrektheten vid avslutandet av utgifter för finansieringsinstrument, kontraktsenliga 
förskott och vissa större projekt där statligt stöd används.
XIV
Kommissionen måste därför fortsätta att vara vaksam om den ska kunna garantera ett tillförlitligt avslutande för 
2007–2013. För att alla risker ska hanteras på lämpligt sätt under avslutandet av sammanhållnings- och landsbygds -
utvecklingsprogrammen 2007–2013 rekommenderar vi att kommissionen ser till att
— beslut om godkännande av större projekt fattas snabbt,
— medlemsstaterna tillämpar specifika förfaranden för att kontrollera utgifternas stödberättigande, särskilt de 
utgifter som hänger samman med finansieringsinstrument och kontraktsenliga förskott.
XV
Vi rekommenderar också att förvaltningsmyndigheterna i medlemsstaterna betalar hela EU-stödet till projektmotta -
gare i tid.
11
 Inledning
Avslutande av fleråriga program på politikområdena 
sammanhållning och landsbygdsutveckling
Programperioder och budgettilldelning
01 
Utgifterna för sammanhållnings- och landsbygdsutvecklingspolitiken står för 
en stor del (omkring 44 %) av EU:s totala budget. Dessa utgifter och EU:s övriga 
utgiftspolitik planeras och verkställs inom en flerårig ”budgetram”. Perioden för 
den sammanfaller med programperioderna på sammanhållnings- och lands -
bygdsutvecklingsområdena. De tre senaste programperioderna omfattar 2000–
2006, 2007–2013 och 2014–2020.
02 
Sammanhållnings- och landsbygdsutvecklingsområdena liknar varandra när det 
gäller genomförandemekanismer, instrument och kontrollsystem. Båda syftar till 
att minska regionala skillnader (se ruta 1 ) och finansieras 2014–2020 av de euro -
peiska struktur- och investeringsfonderna (ESI-fonder)1.1 Artikel 1 i Europaparlamentets 
och rådets förordning (EU) 
nr 1303/2013 av den 
17 december 2013 om 
gemensamma bestämmelser 
för Europeiska regionala 
utvecklingsfonden, 
Europeiska socialfonden, 
Sammanhållningsfonden, 
Europeiska jordbruksfonden 
för landsbygdsutveckling och 
Europeiska havs- och 
fiskerifonden, om allmänna 
bestämmelser för Europeiska 
regionala utvecklingsfonden, 
Europeiska socialfonden, 
Sammanhållningsfonden och 
Europeiska havs- och 
fiskerifonden samt om 
upphävande av rådets 
förordning (EG) nr 1083/2006 
(EUT L 347, 20.12.2013, s. 320).
Politiska mål för politikområdena sammanhållning och landsbygdsutveckling
Sammanhållningspolitiken syftar till att minska utvecklingsskillnaderna mellan olika regioner, omstrukturera 
industriregioner på tillbakagång och diversifiera landsbygdsområden samt uppmuntra gränsöverskridande, 
transnationellt och interregionalt samarbete.
Landsbygdsutvecklingspolitiken syftar till att utveckla landsbygden och förbättra situationen för människor 
som bor där genom att öka jord- och skogsbrukets konkurrenskraft, förbättra miljön och höja livskvaliteten på 
landsbygden samt främja diversifiering av landsbygdsekonomin.Ruta 1
12 Inledning 
03 
För programperioden 2014–2020 har cirka 460  miljarder  euro anslagits till sam -
manhållnings- och landsbygdsutvecklingsprogram från EU-budgeten, jämfört 
med omkring 430 miljarder euro för 2007–2013 och 300 miljarder euro för 
2000–2006 (se figur 1 ). Detta motsvarar cirka 40 % av den totala EU-budgeten för 
2000–2006, 44 % för 2007–2013 och 43 % för 2014–2020. Figur 1EU-anslag under perioderna 2000–2006, 2007–2013 och 2014–2020 (i miljarder euro)
Obs.:  Till diagrammet använde vi de fleråriga budgetramar som har justerats för 2006 (EU-25), 2013 (EU-27) respektive 2017 (EU-28).
Källa:  Revisionsrätten på grundval av uppgifter från kommissionen.618
LUP440
LUP510
LUP
152
LUP94
OP118
OP
Sammanhållning
Landsbygdsutveckling2014–2020
2007–2013
2000–2006
500 400 300 200 100 0
13 Inledning 
Delad förvaltning av sammanhållnings- och 
landsbygdsutvecklingspolitiken
04 
Ansvaret för att genomföra sammanhållnings- och landsbygdsutvecklingspoliti -
ken delas mellan medlemsstaterna och Europeiska kommissionen. Kommissionen 
godkänner fleråriga program utifrån medlemsstaternas förslag.
05 
Vid kommissionen är det generaldirektoratet för regional- och stadspolitik 
(GD Regional- och stadspolitik), generaldirektoratet för sysselsättning, social -
politik och inkludering (GD Sysselsättning, socialpolitik och inkludering) och 
generaldirektoratet för jordbruk och landsbygdsutveckling (GD Jordbruk och 
landsbygdsutveckling) som ansvarar för förvaltningen av dessa politikområden. 
I medlemsstaterna har nationella och/eller regionala programmyndigheter för 
sammanhållning och landsbygdsutveckling till uppgift att garantera lagligheten 
och korrektheten i medfinansierade insatser under kommissionens överinseende 
och slutliga ansvar2.
Avslutandet är det sista steget i programmens livscykel
06 
Godkännandet, genomförandet och avslutandet av fleråriga program är en cyk-
lisk process. De tre stegen i ett programs livscykel förklaras i  figur 2 .
07 
Avslutandet, det sista steget i ett programs livscykel, sker enligt EU:s budgetför -
ordning och sektorsförordningarna inom båda politikområdena vid slutbetal -
ningen som utgör en avräkning av samtliga föregående betalningar (även kallat 
slutsaldo) till medlemsstaterna eller genom återkrav av för stora summor som 
betalats ut av kommissionen3.2 Artikel 317 i fördraget om 
Europeiska unionens 
funktionssätt (EUF-fördraget).
3 Artikel 90 i Europa-
parlamentets och rådets 
förordning (EU, Euratom) 
nr 966/2012 av den 25 oktober 
2012 om finansiella regler för 
unionens allmänna budget 
och om upphävande av rådets 
förordning (EG, Euratom) 
nr 1605/2002 (EUT L 298, 
26.10.2012, s. 1), artikel 109.3 
i tillämpningsföreskrifterna för 
budgetförordningen, 
artikel 89.5 i rådets förordning 
(EG) nr 1083/2006 av den 
11 juli 2006 om allmänna 
bestämmelser för Europeiska 
regionala utvecklingsfonden, 
Europeiska socialfonden och 
Sammanhållningsfonden 
(EUT L 210, 31.7.2006, s. 25) och 
artikel 37 i Europa-
parlamentets och rådets 
förordning (EU) nr 1306/2013 
av den 17 december 2013 om 
finansiering, förvaltning och 
övervakning av den gemen-  
samma jordbrukspolitiken och 
om upphävande av rådets 
förordningar (EEG) nr 352/78, 
(EG) nr 165/94, (EG) nr 2799/98, 
(EG) nr 814/2000, (EG) 
nr 1290/2005 och (EG) 
nr 485/2008 (EUT L 347, 
20.12.2013, s. 549).
14 Inledning Figur 2Livscykeln för fleråriga program inom sammanhållning och landsbygdsutveckling
Källa:  Europeiska revisionsrätten. Innevarande period
Nästa periodEfter periodens slut måste programmen avslutas. 
På båda politikområdena deﬁnieras avslutandet av ett program som en ﬁnansiell avräkning genom slutbetalningen till medlemsstaten eller återvinning av för stora belopp som betalats ut av kommissionen. Medlemsstaterna har sex månader (landsbygdsutveckling) eller 15 månader (sammanhållning) på sig att lämna in avslutandedokument till kommissionen.Medlemsstaterna genomför programmen genom urval av enskilda insatser utifrån överenskomna kriterier. Under programperioden ersätter medlemsstaterna stödmottagarnas 
utgifter på grundval av utgiftsredovisningar. Redovisningarna aggregeras 
sedan till periodiska betalningsansökningar som attesteras av medlemssta-ternas myndigheter och lämnas in till kommissionen för medﬁnansiering. Kommissionen gör mellanliggande betalningar till medlemsstaterna på grundval av dessa betalningsansökningar. Efter programperiodens slut har medlemsstaterna två år på sig att avsluta genomförandet av programmen. Sista betalningsdatum under perioden 2007–2013 var därför den 31 december 2015.Medlemsstaterna utarbetar program för genomförandet av politiken på nationell eller regional nivå som godkänns av kommissionen.För att säkerställa likviditet så att medlen ﬁnns tillgängliga för stöd till stödmottagarna från programstarten ställer kommissionen förﬁnansiering till medlemsstaternas förfogande.
Genomförande
AvslutandeProgram-
godkännande 
AvslutandeGenomförandeProgramgodkännande 
15 Inledning 
08 
”Avslutande” avser emellertid också processen för att slutföra ett program, då 
medlemsstaterna ska lämna in dokument till kommissionen, vilket resulterar i ut -
betalning av slutbetalningen. På de båda politikområdena fastställs villkoren för 
avslutandearrangemangen i de olika förordningar som anges i  bilaga I .
09 
Avslutandet är ett avgörande skede i ett programs livscykel av följande skäl:
 ο Kommissionen ska endast godkänna utgifter som har verkställts i enlighet 
med EU:s regler och nationella regler. Det betyder framför allt att endast 
utgifter som har använts i enlighet med programmens mål och på ett lagligt 
och korrekt sätt kan ersättas från EU-budgeten.
 ο Medlemsstaterna måste se till att utgifterna uppfyller gällande rättsliga krav 
och principerna för sund ekonomisk förvaltning. Alla oriktiga utgifter som 
upptäcks och korrigeras av kommissionen efter avslutandet kan leda till net -
tominskning av EU-stödet till programmet. Inom landsbygdsutveckling har 
alla sådana korrigeringar en nettoeffekt på EU-stödet.
10 
Samtidigt kräver EU-förordningarna att de EU-medel som ställs till förfogande för 
att medfinansiera insatser i medlemsstaterna ska användas inom de tidsfrister 
som anges i förordningarna. Trycket på medlemsstaterna att förbruka medlen 
ökar när slutet på stödperioden närmar sig, eftersom de kan riskera att förlora 
outnyttjade delar av sin ursprungliga tilldelning.
Medlemsstaternas och kommissionens ansvar 
i avslutandeprocessen
Medlemsstaternas myndigheter lämnar in avslutandedokument
11 
De myndigheter som ansvarar för förvaltningen och kontrollen av sammanhåll -
nings- och landsbygdsprogrammen 2007–2013 på medlemsstatsnivå beskrivs 
i bilaga II . Deras respektive ansvarsområden i avslutandeprocessen presenteras 
i tabell 1  nedan.
16 Inledning 
Ansvarsområden som medlemsstaternas myndigheter har vid avslutandet
Sammanhållning Landsbygdsutveckling
i) Förvaltningsmyndigheten  
(FM) lämnar in en slutrapport om 
genomförandet som täcker hela 
programperioden1.i) Förvaltningsmyndigheten  (FM) lämnar in den sista 
årsrapporten för genomförandet4.
ii) Den attesterande myn -
digheten  (AM) lämnar in en 
ansökan om slutbetalning och en 
utgiftsdeklaration2.ii) Det utbetalande organet  (UO) lämnar in årsräkenskaper -
na för det senaste budgetåret5.
iii) Revisionsmyndigheten  
(RM) bedömer om ansökan om 
slutbetalning är giltig och om de 
underliggande transaktionerna för 
den slutliga utgiftsdeklarationen 
är lagliga och korrekta, vilket stöds 
av en slutlig kontrollrapport3.
I sitt slutliga utlåtande måste 
revisionsmyndigheten redovisa 
kvarstående riskprocent per 
operativt program (eller grupp 
operativa program) för hela pro -
gramperioden. Om den ligger över 
kommissionens väsentlighets -
gräns på 2 % leder det i regel till 
finansiell korrigering. Program ska 
inte avslutas om de har bekräftad 
kvarstående riskprocent över 
väsentlighetsgränsen.iii) Det attesterande organet  lämnar ett utlåtande och upp -
rättar en rapport om huruvida de sista årsräkenskaperna är 
fullständiga, korrekta och sanningsenliga och om huruvida 
de interna kontrollsystemen fungerar6.
1 Artikel 67 i förordning (EG) nr 1083/2006.
2 Artiklarna 61, 78 och 89 i förordning (EG) nr 1083/2006.
3 Artikel 62.1 e i förordning (EG) nr 1083/2006.
4 Artikel 82.1 i förordning (EG) nr 1698/2005 och artikel 37 i förordning (EU) nr 1306/2013.
5 Artiklarna 7.3 och 37 i förordning (EU) nr 1306/2013.
6  Artikel 9 i förordning (EU) nr 1306/2013 och artikel 5 i kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 908/2014 av den 6 augusti 2014 om 
tillämpningsföreskrifter för Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 med beaktande av utbetalande organ och andra 
organ, ekonomisk förvaltning, räkenskapsavslutning, regler om kontroller, värdepapper och öppenhet (EUT L 255, 28.8.2014, s. 59).
Källa: Europeiska revisionsrätten.Tabell 1
17 Inledning 
Kommissionen bedömer och godkänner avslutandedokument
12 
När det gäller sammanhållning och avslutandet av perioden 2007–2013 har kom -
missionen fem månader på sig att analysera de dokument som medlemsstaterna 
har lagt fram och lämna sina synpunkter på slutrapporten om genomförandet4 
och på det slutliga utlåtandet5. När de har godkänts måste kommissionen betala 
det resterande beloppet inom 45 kalenderdagar6. Under programperioden kan 
kontroller som genomförts av medlemsstaterna eller kommissionen leda till 
finansiella korrigeringar för ett operativt program. Generellt sett ska alla olösta 
frågor som rör kontrollaktiviteter och granskningsresultat klargöras och lösas 
under avslutandeprocessen. Kommissionen kan dock utföra ytterligare revisions -
arbete som kan leda till finansiella korrigeringar efter slutbetalningen7.
13 
Vad beträffar landsbygdsutveckling bygger avslutandet till stor del på det årliga 
förfarandet för avslutande av räkenskaperna: kommissionens årliga kontroll av 
det attesterande organets rapport och godkännande av räkenskaperna. Vid 
avslutandet har kommissionen fem månader på sig att framföra eventuella 
synpunkter på den sista årsrapporten8. När rapporten har godkänts av kommis -
sionen och de sista årsräkenskaperna har avslutats måste kommissionen betala 
ut slutbetalningen inom sex månader9. För att skydda EU-budgeten mot oriktiga 
betalningar genomförde kommissionen också under hela programperioden kon -
troller av utgifternas laglighet och korrekthet (flerårigt förfarande för kontroll av 
överensstämmelse), som var oberoende av förfarandet för avslutande av räken -
skaperna. Kontrollerna resulterade ofta i finansiella nettokorrigeringar som kan 
genomföras eller slutföras efter det att landsbygdsutvecklingsprogrammen har 
avslutats.
14 
Tidsfristen för medlemsstaternas myndigheter att lämna in avslutandedokument 
inom landsbygdsutveckling var den 30 juni 2016, medan tidsfristen för samman -
hållning har fastställts till den 30 mars 2017. På grund av de olika tidsfristerna be -
fann sig generaldirektoraten i olika förberedelsefaser vid tidpunkten för revision -
en. GD Jordbruk och landsbygdsutveckling hade färdigställt sin interna handbok 
och sina interna förfaranden för avslutande, medan GD Regional- och stadspolitik 
och GD Sysselsättning, socialpolitik och inkludering ännu arbetade med de upp -
gifterna och räknade med att de skulle vara klara före utgången av 2016, det vill 
säga före tidsfristen för att lämna in avslutandedokument.4 Artikel 67.4 i förordning (EG) 
nr 1083/2006.
5 Artikel 89.3 i förordning (EG) 
nr 1083/2006.
6 Artikel 89.4 i förordning (EG) 
nr 1083/2006.
7 Enligt artikel 90 i förordning 
(EG) nr 1083/2006 måste 
förvaltningsmyndigheten se 
till att alla verifikationer som 
gäller utgifter och revisioner 
av det aktuella programmet 
hålls tillgängliga för kommis-
sionen och revisionsrätten 
under en period av tre år efter 
det att ett operativt program 
avslutats.
8 Artikel 82.3 i rådets förordning 
(EG) nr 1698/2005 av den 
20 september 2005 om stöd 
för landsbygdsutveckling från 
Europeiska jordbruksfonden 
för landsbygdsutveckling 
(EJFLU) (EUT L 277, 21.10.2005, 
s. 1).
9 Artikel 37 i förordning (EU) 
nr 1306/2013.
18
 Revisionens inriktning och 
omfattning samt revisionsmetod
15 
Vid denna revision granskade vi huruvida reglerna och förfarandena för samman -
hållning och landsbygdsutveckling ger kommissionen och medlemsstaterna en 
grund för att avsluta programmen effektivt och i tid.
För det första granskade vi
 ο huruvida de rättsliga bestämmelser som reglerar avslutandet inom sam -
manhållning och landsbygdsutveckling kräver att programutgifterna slutligt 
godkänns som lagliga och korrekta och att säkerhet uppnås om att output 
och resultat har levererats,
 ο huruvida budgetmyndigheten (Europaparlamentet och rådet) informeras om 
utfallet av avslutandet av fleråriga utgiftsprogram,
 ο huruvida avslutandeprocessen genomförs i tid.
För det andra bedömde vi huruvida kommissionen gav lämpligt stöd i tid till med -
lemsstaterna när de förberedde avslutandet av sina operativa program och lands -
bygdsutvecklingsprogram från 2007–2013.
16 
Vår revision var inriktad på styrkor och svagheter i arrangemangen för avslu -
tande av sammanhållnings- och landsbygdsutvecklingsprogram från perioden 
2007–2013, lärdomar som dragits av avslutandet av programmen från 2000–2006 
och i vilken omfattning de brister som identifierats under de båda perioderna har 
åtgärdats i förordningarna för 2014–2020.
19 Revisionens inriktning och omfattning samt revisionsmetod 
17 
Revisionsarbetet bestod av följande delar:
 ο En analys av reglerna för avslutandet av programperioderna 2000–2006, 
2007–2013 och 2014–2020.
 ο En analys av det stöd som kommissionen gav medlemsstaterna i form av väg -
ledning och utbildning inför avslutandet av perioden 2007–2013.
 ο En elektronisk enkät bland nationella och regionala myndigheter som deltar 
i avslutandet av programmen för att få deras synpunkter på reglerna, kom -
missionens vägledning och stöd och den egna beredskapen. Enkäten genom -
fördes från november 2015 till januari 2016. Den riktades till förvaltningsmyn -
digheter och revisionsmyndigheter på politikområdet sammanhållning och 
till utbetalande organ och attesterande organ på politikområdet landsbygds -
utveckling. Av de 480 myndigheter som uppmanades att delta i enkäten 
svarade 337 (en svarsfrekvens på cirka 70 %).
 ο Intervjuer med företrädare för de myndigheter i medlemsstaterna som deltog 
i enkäten. Sammantaget genomförde vi intervjuer med 25 nationella och 
regionala myndigheter på sammanhållningsområdet och tolv myndigheter 
på landsbygdsutvecklingsområdet.
18 
Revisionsarbetet utfördes mellan september 2015 och september 2016.
20
 Iakttagelser
10 Kallade avvecklingsorgan 
under perioden 2000–2006.Reglerna för avslutande har blivit bättre men det 
behövs ytterligare åtgärder för att göra det 
effektivare och snabbare
19 
Avslutandet är den sista fasen i ett flerårigt programs livscykel. För att garantera 
ansvarsutkrävande och insyn ska kommissionen godkänna de slutliga utgifterna 
som lagliga och korrekta och att de har använts i enlighet med programmålen. 
Avslutandet ska ske så snabbt som möjligt efter programperiodens slut, och kom -
missionen ska rapportera om utfallet av avslutandet till budgetmyndigheten.
20 
Med tanke på likheterna mellan politikområdena sammanhållning och lands -
bygdsutveckling (särskilt när det gäller de icke arealrelaterade investeringsåtgär -
derna) och det faktum att båda sedan 2014 är en del av de europeiska struktur- 
och investeringsfonderna bör avslutandearrangemangen harmoniseras så att 
insynen ökar och det blir lättare att göra jämförelser. Harmoniserade avslutan -
dearrangemang skulle också underlätta de berörda parternas förståelse av avslu -
tandeprocessen. Slutligen skulle gemensamma regler kunna leda till effektivitets -
vinster i programgenomförandet.
Inom sammanhållning och landsbygdsutveckling har 
avslutandearrangemangen ändrats betydligt sedan perioden 
2000–2006
Perioden 2000–2006: medlemsstaterna kunde inte ge några årliga 
garantier på något av politikområdena
21 
För perioden 2000–2006 var avslutandeprocessen och riktlinjerna gemensamma 
för sammanhållning och landsbygdsutveckling, och medlemsstaternas myn -
digheter kunde inte ge några årliga garantier på något av politikområdena. Vid 
avslutandet var dessa myndigheter10 tvungna att lämna garantier, utifrån en 
stickprovskontroll, om lagligheten och korrektheten i alla utgifter under perio -
den. Kommissionens analys och kontroll ledde i många fall till att den bad om 
förtydliganden eller ytterligare arbete på medlemsstatsnivå, vilket ofta förläng -
de avslutandeprocessen. Till exempel tog avslutandet för 14 % av de operativa 
programmen inom Eruf mer än fyra år. I  figur 3  finns en översikt över hur lång tid 
det tog för kommissionens generaldirektorat att avsluta sammanhållnings-och 
landsbygdsutvecklingsprogrammen från 2000–2006.
21 Iakttagelser 
Perioden 2007–2013: krav på medlemsstaterna att ge årliga 
garantier för båda politikområdena
22 
Programperioden 2007–2013 förde med sig kravet att medlemsstaterna skulle 
lämna årliga garantier på båda politikområdena. Dessa årliga förklaringar utgjor -
de grunden för programavslutandet och syftade till att göra processen enklare 
och snabbare än under den föregående perioden. På sammanhållningsområdet 
tog de formen av årliga kontrollrapporter som lämnades in av revisionsmyndig -
heterna och godkändes av kommissionen. Inom landsbygdsutveckling utveckla -
de kommissionen förfarandet för ”avslutande av räkenskaperna”11 för det slutliga 
godkännandet av utgifter, som omfattade ett årligt förfarande för avslutande av 
räkenskaperna och ett flerårigt förfarande för kontroll av överensstämmelse (se 
punkt 13). En översikt över de förvaltnings- och kontrolluppgifter som medlems -
staternas ansvariga myndigheter hade under programperioden 2007–2013 finns 
i bilaga II .11 Infört genom rådets 
förordning (EG) nr 1290/2005 
av den 21 juni 2005 om 
finansieringen av den 
gemensamma jordbruks-  
politiken (EUT L 209, 11.8.2005, 
s. 1); nu i artikel 51 i förordning 
(EU) nr 1306/2013.Antal program
LUP ackumulerat (%)ESF ackumulerat (%)Eruf/SF ackumulerat (%)LUP avslutadeESF avslutade OPEruf/SF avslutade OP
Tid som avslutandet tar(%)
> 4 år 3–4 år 2–3 år 1–2 år 6 månader–
1 år<6 månader140
120
100
80
60
40
20
0100
80
60
40
20
0Figur 3Tidsåtgång för att avsluta operativa program och  
landsbygdsutvecklingsprogram 2000–2006
Källa:  Revisionsrätten på grundval av uppgifter från kommissionen.
22 Iakttagelser 
23 
Inom sammanhållningspolitiken redovisades under perioden 2007–2013 utgifter 
ackumulerat från början av perioden, och kommissionen godkände dem inte 
årligen. De årliga kontrollrapporter och revisionsuttalanden som lades fram av 
revisionsmyndigheterna och godkändes av kommissionen utgjorde likväl en 
viktig del av kommissionens årliga garantier. Kommissionen kunde också avbryta 
eller hålla inne betalningar om det rådde tveksamhet kring utgifternas laglighet 
och korrekthet. Systemet med årliga kontrollrapporter och uttalanden utgör till -
sammans med kommissionens godkännande av årliga genomföranderapporter 
grunden för avslutandeprocessen.
24 
När det gäller landsbygdsutveckling, å andra sidan, godkände kommissionen 
utgiftsdeklarationerna årligen under perioden 2007–2013. Kommissionen var 
skyldig att kontrollera det attesterande organets rapport och revisionsuttalan -
de och godkänna räkenskaperna varje år (årligt förfarande för avslutande av 
räkenskaperna). Förfarandet omfattade inte bara räkenskaperna utan också hur 
det utbetalande organets internkontrollsystem fungerade samt en försäkran 
från organets direktör, men däremot inte utgifternas laglighet och korrekthet. 
Oberoende av detta måste kommissionen granska och godkänna årsrapporten 
om genomförandet. Programavslutandet inom landsbygdsutveckling bygger på 
de årsräkenskaper som medlemsstaterna lämnade in för varje budgetår under 
programperioden (2007–2015) och motsvarande godkännande av kommissionen 
(beslut om avslutande av räkenskaperna). Laglighet och korrekthet ingår emel -
lertid inte i det årliga förfarandet för avslutande av räkenskaperna utan i det 
fleråriga förfarandet för kontroll av överensstämmelse, som kan fortsätta också 
efter avslutandet. Inom landsbygdsutveckling kan avslutandet därför ses som en 
process som består av nödvändiga steg under genomförandeperioden och som 
fortsätter efter det formella avslutandet av ett landsbygdsutvecklingsprogram 
och inte som en engångsföreteelse vid en specifik tidpunkt.
25 
Utvecklingen av förvaltnings- och kontrollsystemet under tre programperioder 
(2000–2006, 2007–2013 och 2014–2020) inom sammanhållning och landsbygds -
utveckling med bäring på avslutandet visas i  bilaga III . Där illustreras också hur 
medlemsstaternas myndigheter och kommissionen lämnar övervakningsinforma -
tion och garantier under de tre perioderna.
23 Iakttagelser 
Perioden 2014–2020: avslutandearrangemangen inom 
sammanhållning och landsbygdsutveckling närmar sig  
varandra men är ännu inte helt harmoniserade
26 
För programperioden 2014–2020 tillämpas ett årligt godkännande av räkenska -
perna inom både sammanhållning och landsbygdsutveckling12, vilket leder till 
ett ”årligt avslutande” på båda politikområdena. När det gäller sammanhållning 
behandlas frågor om utgifternas laglighet och korrekthet i det årliga godkännan -
det av räkenskaperna så länge som de upptäcks och korrigeras av de nationella 
myndigheterna innan räkenskaperna läggs fram för kommissionen, men de kan 
också tas upp i ett senare skede vid de fleråriga revisioner av överensstämmelse 
som sedan resulterar i finansiella nettokorrigeringar som kommissionen beslutar 
om på vissa villkor13. Detta motsvarar på det hela taget den process som tillämpas 
inom landsbygdsutveckling sedan perioden 2007–2013. Inom landsbygdsutveck -
ling har de årliga garantierna utvidgats till att även omfatta laglighet och korrekt -
het, eftersom de attesterande organen från 2015 måste ta med dessa aspekter 
i sina årsrapporter. Liksom i fallet med sammanhållningspolitiken utförs fleråriga 
efterlevnadsrevisioner med möjlighet till finansiella nettokorrigeringar separat.
27 
På båda politikområdena kommer avslutandet av perioden 2014–2020 att bli näs -
tan identiskt med det årliga godkännandet av räkenskaperna med den skillnaden 
att för sammanhållning kommer en slutlig genomföranderapport att krävas ut -
över de årliga handlingar14 som läggs fram för det sista året. Inom landsbygdsut -
veckling kommer inga ytterligare handlingar att krävas för avslutandet; formatet 
för rapportering kommer att vara detsamma som i den årliga rapporteringen.
28 
För perioden 2014–2020 har reglerna för garantier och avslutande förbättrats 
ytterligare och harmoniserats mellan de båda utgiftsområdena. Trots ansträng -
ningarna att strömlinjeforma förfarandena genom förordningen om gemensam -
ma bestämmelser15 kvarstår några skillnader i avslutandearrangemangen för de 
båda politikområdena. De största skillnaderna finns uppräknade i  tabell 2 .12 Artikel 84 i förordning (EU) 
nr 1303/2013.
13 Artiklarna 139.5 och 145.7 
i förordning (EU) nr 1303/2013
14 Artikel 141 i förordning (EU) 
nr 1303/2013.
15 Förordning (EU) nr 1303/2013.
24 Iakttagelser 
Skillnader i avslutandearrangemang under perioden 2014–2020 mellan 
sammanhållning och landsbygdsutvecking
Fråga Sammanhållning Landsbygdsutveckling Skillnader
Terminologi 
och roller för 
medlemsstaternas 
myndigheterUppgifter och ansvarsområden för 
förvaltningsmyndigheter, attesterande 
myndigheter och revisionsmyndigheter 
beskrivs i bilaga  II.
Till perioden 2014–2020 införs den nya 
termen ”godkännande av räkenskaper”1.Uppgifter och ansvarsområden för 
förvaltningsmyndigheter, utbetalande 
organ och attesterande organ beskrivs 
i bilaga  II.
Termen ”godkännande av räkenskaper” 
i förordningen om gemensamma bestäm -
melser är tillämplig, men i de särskilda 
reglerna för landsbygdsutveckling håller 
man fast vid termerna ”bokföringsmässig 
kontroll/avslutande av räkenskaperna”2 
och ”kontroll av överensstämmelse”3.Trots att medlemsstaternas myndigheter 
i stort sett har samma uppgifter har de 
olika namn och olika roller på respektive 
politikområde.
Termen ”godkännande av räkenskaper” 
används för sammanhållning, men för 
landsbygdsutveckling används även 
”bokföringsmässig kontroll/avslutande 
av räkenskaperna” och ”kontroll av 
överensstämmelse”.
Laglighet och 
korrekthetInom sammanhållning kompletteras 
det inledande förskottet med ett årligt 
förskott. 10 % av de mellanliggande 
betalningarna hålls systematiskt inne för 
att skydda EU-budgeten från effekterna 
av oriktiga betalningar. Detta belopp ska 
frigöras när årsräkenskapernas godkänns.
Lagstiftningen4 anger specifikt att frågor 
som hör samman med lagligheten och 
korrektheten inte ska beaktas vid det årli -
ga godkännandet av räkenskaperna.Inom landsbygdsutveckling betalas 
endast inledande förskott till med -
lemsstaterna, det finns inget årligt 
förskott och inga belopp hålls inne från 
de mellanliggande betalningarna. För 
de ackumulerade betalningarna till ett 
program sätts det dock ett tak på 95 %, 
där resterande 5 % frigörs först när 
slutbetalningen görs.
I de specifika reglerna för landsbygds -
utveckling utvidgas de attesterande 
organens årliga rapportering till att även 
omfatta lagligheten och korrektheten5.Inom landsbygdsutveckling betalas en -
dast inledande förskott till medlemssta -
terna, medan det inom sammanhållning 
kompletteras med ett årligt förskott. Inom 
landsbygdsutveckling hålls inte någon del 
av den mellanliggande betalningen inne, 
medan en andel på 10 % hålls inne inom 
sammanhållning. När det gäller lands -
bygdsutveckling, å andra sidan, sätts det 
ett tak för betalningarna till ett program 
på 95 % av genomförandet, vilket inte är 
fallet inom sammanhållning.
Det framgår inte klart för något av områ -
dena i  vilken utsträckning kommissionen 
i praktiken beaktar lagligheten och 
korrektheten för det årliga godkännandet.Tabell 2
1 Artikel 84 i förordning (EU) nr 1303/2013.
2 Artikel 51 i förordning (EU) nr 1306/2013.
3 Artikel 52 i förordning (EU) nr 1306/2013.
4 Artikel 139.5 i förordning (EU) nr 1303/2013.
5 Artikel 9 i förordning (EU) nr 1306/2013.
25 Iakttagelser 
29 
I huvudsak innebär dessa skillnader att avslutandet startar senare för samman -
hållning än för landsbygdsutveckling och att medlemsstaterna bara behöver läm -
na in en slutlig genomföranderapport till kommissionen för program på samman -
hållningsområdet16. Avslutandeprocessen skulle också kunna vinna på ytterligare 
harmonisering mellan de två politikområdena.16 Artikel 141 i förordning (EU) 
nr 1303/2013.Tabell 2
Fråga Sammanhållning Landsbygdsutveckling Skillnader
Räkenskapsår, 
budgetår 
och de sista 
årsräkenskapernaEtt nytt räkenskapsår, 1 juli–30 juni6, har 
införts.
De sista årsräkenskaperna måste omfatta 
utgifter fram till sista datum för stödbe -
rättigande (31 december 2023)8; de ska 
formellt omfatta räkenskapsåret från den 
1 juli 2023 till den 30 juni 2024.Räkenskapsåret fortsätter att löpa 
från den 16 oktober till den 15 okto -
ber7 på samma sätt som för perioden 
2007–2013.
Sista datum för stödberättigande är 
detsamma (31 december 2023), men 
de sista årsräkenskaperna kommer att 
omfatta perioden 15 oktober 2022 till 
den 31  december 2023.Räkenskapsåren täcker olika perioder.
Den period som de sista årsräkenskaperna 
täcker skiljer sig också åt.
Tidsfrister Tidsfristen för att lämna in de slutliga 
avslutandedokumenten är den 15 febru -
ari 2025, 13,5 månader efter det sista 
datumet för stödberättigande, dvs. den 
31 december 2023.Tidsfristen för att lämna in de slut -
liga avslutandedokumenten är den 
30 juni 2024, sex månader efter det sista 
datumet för stödberättigande, dvs. den 
31 december 2023.Det är olika tidsfrister för att lämna in de 
slutliga avslutandedokumenten.
Avslutandedoku -
mentEn slutlig genomföranderapport måste 
lämnas in9.Det behövs inga ytterligare dokument 
för avslutandet.Till skillnad från landsbygdsutveckling 
måste en slutlig genomföranderapport 
lämnas in för sammanhållning.
6 Artikel 2.29 i förordning (EU) nr 1303/2013.
7 Artikel 39 i förordning (EU) nr 1306/2013.
8 Artikel 65.2 i förordning (EU) nr 1303/2013.
9 Artikel 141 i förordning (EU) nr 1303/2013.
Källa:  Europeiska revisionsrätten.
26 Iakttagelser 
Laglighet och korrekthet beaktas vid avslutandet av 
program från perioden 2007–2013 inom sammanhållning, 
men behandlas separat från avslutandet inom 
landsbygdsutveckling
Tolkningen och de förväntade konsekvenserna av avslutandet 
avseende 2007–2013 skiljer sig något åt
Medlemsstaterna tolkar syftet med avslutandet bredare än hur det 
definieras i den rättsliga ramen
30 
Programavslutandets syfte ska anges tydligt i förordningarna och meddelas så 
att samsyn mellan kommissionen och medlemsstaterna främjas.
31 
Merparten av de svarande i vår enkät till medlemsstaternas myndigheter uppgav 
att syftet med avslutandet var tydligt. Men deras uppfattning om detta syfte var 
på båda politikområdena bredare än definitionen av det i förordningarna (dvs. 
utbetalningen av slutbetalningen17). En betydande del av de svarande identifie -
rade också andra syften med avslutandet, såsom ”slutlig kontroll av att utbetalda 
utgiftsersättningar är lagliga och korrekta”, ”rättslig säkerhet för medlemsstaten 
att de redovisade utgifterna för perioden godkänns av Europeiska kommis -
sionen” och ”utvärdering av huruvida mål uppnåtts”.
32 
På sammanhållningsområdet delade kommissionen denna bredare syn. Enligt 
GD Regional- och stadspolitik och GD Sysselsättning, socialpolitik och inklude -
ring sker utbetalningen av slutbetalningen efter en granskning av de program -
resultat som anges i den slutliga genomföranderapporten, och den är beroende 
av att revisionsmyndigheten intygar att de utgifter som redovisats för kommis -
sionen är lagliga och korrekta.17 Artikel 89.5 i förordning (EG) 
nr 1083/2006 för samman-
hållning och artikel 37 i förord-  
 ning (EU) nr 1306/2013 för 
landsbygdsutveckling.
27 Iakttagelser 
33 
Men uppfattningen att avslutandet av ett sammanhållningsprogram ger rättslig 
säkerhet om att utgifterna godkänns av kommissionen har inte stöd i förord -
ningarna, eftersom finansiella korrigeringar kan göras också efter avslutandet. 
I praktiken behöver efterföljande finansiella korrigeringar sällan genomföras. När 
det gäller landsbygdsutveckling är förväntningsgapet snarast större, eftersom 
revisioner av överensstämmelse efter avslutandet (som kan leda till finansiella 
korrigeringar) är vanliga och ett ”faktiskt” avslutande inte har genomförts förrän 
alla revisioner har slutförts och avgjorts genom kommissionens beslut om finan -
siella korrigeringar.
Inom sammanhållning beräknar man en ackumulerad kvarstående 
riskprocent under programgenomförandet och vid avslutandet för 
att bedöma utgifternas laglighet och korrekthet; detta sker inte 
inom landsbygdsutveckling
34 
På båda områdena har kommissionen infört en ram så att medlemsstaterna kan 
ge garantier för de redovisade utgifternas laglighet och korrekthet under hela 
programperioden. I slutet av perioden bör utgifterna vara lagliga och korrekta 
för programmet som helhet, med hänsyn tagen till eventuella finansiella korrige -
ringar. Om en kvarstående riskprocent beräknas för hela perioden får man fram 
det fel som återstår sedan alla finansiella korrigeringar beaktats och kan bedöma 
huruvida de oriktiga utgifterna ligger under kommissionens väsentlighetsgräns 
som för närvarande är 2 % på båda politikområdena. Om den kvarstående risk -
procenten beräknades och analyserades på programnivå skulle man också kunna 
identifiera orsakerna till det återstående felet och vidta ytterligare korrigerande 
åtgärder för att minska de oriktiga utgifterna till en acceptabel nivå.
35 
Vad beträffar sammanhållning konstaterade vi att en kvarstående riskprocent 
beräknas vid avslutandet för varje program och hela programperioden, med hän -
syn tagen till finansiella korrigeringar. GD Regional- och stadspolitik och GD Sys -
selsättning, socialpolitik och inkludering kan besluta om ytterligare finansiella 
korrigeringar vid avslutandet om den verifierade kvarstående riskprocenten för 
ett operativt program är väsentlig.
28 Iakttagelser 
36 
Inom landsbygdsutveckling beräknar varken de attesterande organen eller 
kommissionen en kvarstående riskprocent på programnivå efter effekten av alla 
finansiella korrigeringar. Eftersom en sådan beräkning inte görs varje år eller för 
hela programperioden, finns det vid avslutandet inga garantier för att risken lig -
ger under väsentlighetsgränsen ens efter korrigeringar. GD Jordbruk och lands -
bygdsutveckling anger i sin årliga verksamhetsrapport för 2015 att man inte med 
någon verklig säkerhet kan förvänta sig att det går att uppnå en kvarstående fi -
nansiell risk under 2 % för landsbygdsutveckling genom en rimlig ansträngning18.
37 
GD Jordbruk och landsbygdsutvecklings årliga verksamhetsrapport innehåller 
detaljerade uppgifter om det uppskattade riskbeloppet och den uppskattade 
korrigeringsförmågan19 för Ejflu som helhet. Det ger en fingervisning om den 
återstående finansiella risken för EU-budgeten när alla korrigerande åtgärder 
beaktas. Beräkningen är dock begränsad till ett enda budgetår, och i detta skede 
görs det inga beräkningar på programnivå eller av de utbetalande organen. Till 
skillnad från hur informationen används inom sammanhållning används den 
dessutom inte till att se till att den kvarstående riskprocenten ligger kvar under 
kommissionens väsentlighetsgräns.
38 
Inte på något av de båda politikområdena kräver förordningarna för perioden 
2014–2020 att revisionsmyndigheterna och de attesterande organen ska lägga 
fram ett revisionsuttalande eller en rapport för hela programperioden eller be -
räkna kvarstående riskprocent för varje program vid avslutandet. Vi konstaterar 
dock att årliga kvarstående felprocentsatser rapporteras av revisionsmyndighe -
terna och felprocentsatser och bristande efterlevnad av de attesterande organen 
och verifieras av kommissionen. De tar hänsyn till de finansiella korrigeringarna 
på medlemsstatsnivå.
Landsbygdsutvecklingsutgifterna godkänns inte slutligt som 
lagliga och korrekta vid eller efter avslutandet
39 
Ett slutligt godkännande av programutgifter som lagliga och korrekta skulle få 
vissa praktiska konsekvenser. Framför allt skulle det ge medlemsstaterna klarhet. 
Det skulle också ge värdefull information till förfarandet för beviljande av an -
svarsfrihet – den process genom vilken Europaparlamentet, på rekommendation 
av rådet, slutgiltigt godkänner hur kommissionen har genomfört EU:s budget. 
Beviljande av ansvarsfrihet är ett av de sätt på vilka parlamentet och rådet kan 
hålla kommissionen ansvarig för EU-budgetens genomförande20.18 Avsnitt 3.3 i generaldirekto-
ratet för jordbruk och lands-  
bygdsutvecklings årliga verk-  
samhetsrapport för 2015,  
s. 86 (ref. Ares(2016)2325961–  
19.5.2016).
19 Korrigeringsförmågan be-  
räknas som ett genomsnitt av 
de föregående tre årens 
finansiella korrigeringar som 
kommissionen har beslutat 
om och återvinningar från 
stödmottagare som genom-  
förs av medlemsstaterna.
20 Artikel 319 i fördraget om 
Europeiska unionens 
funktionssätt.
29 Iakttagelser 
40 
Vad beträffar sammanhållning granskade vi den process som kulminerar i utbe -
talning av slutbetalningen till varje operativt program. Generellt ska alla olösta 
frågor som rör utgifternas laglighet och korrekthet klargöras och lösas innan 
ett operativt program avslutas. När kommissionen har avslutat sin bedömning 
skickar den ett avslutandebrev till medlemsstaten och anger det utgiftsbelopp 
som godkänts som stödberättigande inom ramen för programmet. Detta är i hu -
vudsak detsamma som att utgifterna slutligt godkänns som lagliga och korrekta. 
Eftersom stödmottagarna måste bevara handlingar i tre år efter programavslu -
tandet kan GD Regional- och stadspolitik och GD Sysselsättning, socialpolitik 
och inkludering utföra revisioner efter avslutandet. Men i praktiken gör de det 
mycket sällan.
41 
Inom landsbygdsutveckling godkänner kommissionen den slutliga utgiftsde -
klarationen genom förfarandet för avslutande av räkenskaperna, då den fattar 
beslut inom ramen för det årliga förfarandet för avslutande av räkenskaperna och 
det fleråriga förfarandet för kontroll av överensstämmelse (se punkt 13). Vi gran -
skade hur dessa beslut beaktas vid beräkningen av slutbetalningen. Även om 
alla beslut om avslutande av räkenskaperna beaktas vid beräkningen av slutbe -
talningen, behandlas besluten om överensstämmelse separat eftersom de direkt 
minskar de tillgängliga budgetanslagen (dvs. de utgör en finansiell nettokorri -
gering). Detta kan ske också efter det att kommissionen har fattat ett formellt 
beslut om att godkänna programmets sista årsräkenskaper.
42 
Beslut om kontroll av överensstämmelse innehåller ofta finansiella korrigeringar 
som är en följd av revisioner av överensstämmelse som kommissionen utfört 
under hela perioden för att kontrollera att utgifterna följer reglerna. Kontroll av 
överensstämmelse är en väsentlig del av GD Jordbruk och landsbygdsutvecklings 
förfarande för avslutande av räkenskaperna; det är dock skilt från det årliga för -
farandet för avslutande av räkenskaperna. Revisioner av överensstämmelse kan 
utföras, och beslut fattas, efter programavslutandet. Kommissionen uppskattar 
att omkring 80 revisioner av överensstämmelse fortfarande kommer att pågå vid 
utgången av 2016, då den räknar med att ha fattat merparten av sina sista beslut 
om det årliga avslutandet av räkenskaperna för 2007–2013.
43 
Det faktum att beslut om kontroll av överensstämmelse fortfarande kan fattas 
efter avslutandet innebär att det belopp som betalas vid avslutandet21 inte nöd -
vändigtvis är ”slutligt”, eftersom utfallet av revisioner av överensstämmelse kan 
leda till att kommissionen återkräver medel från medlemsstaten.21 Enligt definitionen 
i artikel 37 i förordning (EU) 
nr 1306/2013.
30 Iakttagelser 
44 
I vår särskilda rapport nr 7/201022 konstaterade vi att det kan ge vissa operativa 
fördelar om man skiljer det årliga avslutandet av räkenskaperna från den fleråriga 
kontrollen av överensstämmelse. Kommissionen ansåg att det var nödvändigt 
att dela upp förfarandet på grund av att revisionerna av överensstämmelse tog 
så lång tid och att det skulle göra det möjligt för den att närmare övervaka det 
årliga finansiella genomförandet av program. Vi kritiserade dock det faktum att 
kommissionen inte gör en sammanfattning med uppgifter om utgifterna för ett 
visst år efter det att alla revisioner av överensstämmelse har slutförts. Vi konsta -
terade att en sådan sammanfattning inte finns vid avslutandet heller. Genom 
ett sådant beslut skulle man bekräfta de nettoutgifter som godkänts efter alla 
finansiella korrigeringar och samtidigt informera den myndighet som beviljar 
ansvarsfrihet. Det skulle också leverera en av de faktorer som är nödvändiga för 
att beräkna en kvarstående riskprocent på programnivå för landsbygdsutveck -
ling. Denna fråga har inte tagits upp av kommissionen när det gäller perioden 
2014–2020.
45 
När det gäller perioden 2014–2020 kvarstår uppdelningen mellan det årliga god -
kännandet av räkenskaperna och fleråriga revisioner av överensstämmelse och 
den utvidgas till att även gälla sammanhållningsområdet23.
Vid avslutandet tar man inte tillräcklig hänsyn till hur output 
och resultat har uppnåtts
46 
Avslutandet ska omfatta den slutliga rapporteringen om och utvärderingen av 
programmet, inbegripet övervakning och analys av hur output och resultat har 
uppnåtts med avseende på hela perioden. Tillförlitliga uppgifter om hur målen 
har uppnåtts ska lämnas till kommissionen så att den kan utvärdera hur effektivt 
och ändamålsenligt EU-medlen användes under perioden.22 Punkterna 77, 81, 100 och 104 
i särskild rapport nr 7/2010: 
Revision av förfarandet för 
avslutande av räkenskaperna  
(http://eca.europa.eu ).
23 Artikel 139.5 i förordning (EU) 
nr 1303/2013.
31 Iakttagelser 
Perioden 2007–2013: medlemsstaterna måste rapportera om 
specifika och kontrollerbara mål med hjälp av de indikatorer som 
fastställts i programmen
47 
Under programperioden var medlemsstaterna skyldiga att rapportera om fram -
stegen i genomförandet av sina program24. I samband med det skulle de ta med 
information om specifika, kontrollerbara mål med hjälp av de indikatorer som 
fastställts i programmen. Förordningarna föreskrev också en utvärdering efter 
halva tiden för landsbygdsutvecklingsprogram (2010) och en utvärdering i efter -
hand på båda politikområdena (2015)25.
48 
Vid avslutandet är det ett krav att rapportera om måluppfyllelsen på båda politik -
områdena – i den slutliga genomföranderapporten för sammanhållning och i den 
sista årsrapporten om genomförandet för landsbygdsutveckling – innan utbetal -
ning av slutbetalning kan ske (se tabell 1 ). Slutbetalningsbeloppet är dock inte 
direkt kopplat till att output och resultat faktiskt uppnåtts.
49 
När det gäller sammanhållning uppgav vissa av medlemsstaternas myndigheter 
att det var oklart hur insatser som inte avslutats till tidsfristen för avslutandet 
skulle behandlas i resultatrapporteringen. Andra var osäkra på vilka ekonomiska 
konskevenser det skulle få om man inte uppfyllde målen i sina program. Även 
om kommissionen svarade medlemsstaterna att det inte skulle bli några automa -
tiska finansiella korrigeringar om indikatorerna inte uppfylldes, var de ansvariga 
myndigheterna ändå osäkra på hur GD Regional- och stadspolitik och GD Syssel -
sättning, socialpolitik och inkludering skulle agera.
50 
Vad beträffar landsbygdsutveckling uppgav vissa av medlemsstaternas myn -
digheter att reglerna för rapportering om output och resultat av insatser som 
finansierades under två programperioder fortfarande var oklara.
51 
Medlemsstaternas revisionsmyndigheter och attesterande organ uppgav, genom 
enkäten och i intervjuer, att de inte räknade med att kontrollera huruvida målen 
hade uppfyllts eller varför de inte hade uppfyllts. Detta i kombination med myn -
digheternas osäkerhet om hur de ska rapportera om insatser som inte avslutats 
vid programperiodens slut utgör en risk när det gäller tillförlitligheten och exakt -
heten i de uppgifter som rapporteras om måluppfyllelsen för 2007–2013.24 I den årliga genomförande-
rapporten för samman-
hållning och årsrapporten om 
genomförandet för lands-
bygdsutveckling (se  bilaga II ).
25 Artikel 84 i förordning (EG) 
nr 1698/2005 och artikel 49 
i förordning (EG) nr 1083/2006.
32 Iakttagelser 
26 Artiklarna 20 och 22.2 
i förordning (EU) nr 1303/2013.
27 Artikel 22.7 i förordning (EU) 
nr 1303/2013.
28 Punkterna 3.61–3.65 
i revisionsrättens årsrapport 
för budgetåret 2014 
(EUT C 373, 10.11.2015).Perioden 2014–2020: fördelning av resultatreserven på villkor att 
delmålen uppnås i programmet på prioriteringsnivå
52 
För perioden 2014–2020 har ett starkare fokus lagts på output och resultat under 
programgenomförandet och när kontroller görs (inbegripet antagande av ett 
program och vid utvärdering och revision). Detta har förstärkts genom ändringen 
av resultatramen, bland annat återinförandet av en resultatreserv som uppgår till 
6 % av programbudgeten. Fördelningen av reserven sker på villkor att de del -
mål som fastställts på programprioriteringsnivå har uppnåtts26. Om målen inte 
uppnås kan kommissionen också tillämpa finansiella korrigeringar27. I en tidigare 
rapport konstaterade vi dock ett antal brister i utformningen av resultatramen på 
båda områdena28. Dessutom återstår det att se hur resultatreserven kommer att 
tillämpas i praktiken och vilken faktisk effekt den kommer att få.
En konsoliderad avslutanderapport om utgifternas laglighet 
och korrekthet och om den output och de resultat som 
uppnåtts överlämnas inte till Europaparlamentet och rådet
53 
EU:s budgetsystem bygger på flerårig planering. För att garantera ansvarsutkrä -
vande och insyn i programgenomförandet bör utfallet av avslutandeprocessen 
rapporteras till budgetmyndigheten. Kommissionen bör av det skälet informera 
Europaparlamentet och rådet om den slutliga situationen för programperioden 
vad beträffar utgifternas korrekthet och uppnådda mål.
54 
För närvarande är följande dokument om programgenomförandet tillgängliga för 
budgetmyndigheten:
 ο Meddelandet om skyddet av Europeiska unionens budget.
 ο De årliga verksamhetsrapporterna från GD Jordbruk och landsbygdsutveck -
ling, GD Sysselsättning, socialpolitik och inkludering och GD Regional- och 
stadspolitik.
 ο Den årliga sammanfattande rapporten om kommissionens förvaltnings-  
resultat.
 ο Efterhandsutvärderingar av hur målen för operativa program och lands -
bygdsutvecklingsprogram har uppnåtts under perioden.
33 Iakttagelser 
 ο Den sammanfattande rapporten om efterhandsutvärdering.
 ο Kommissionens beslut om utgifters överensstämmelse med reglerna.
 ο När det gäller landsbygdsutveckling, kommissionens årliga beslut om avslu -
tande av räkenskaperna (där det sista inbegriper slutbetalningen).
55 
Kommissionen rapporterar till budgetmyndigheten genom den årliga verk -
samhetsrapporten från respektive generaldirektorat på grundval av den årliga 
lägesrapporten, men man har inte planerat för någon särskild rapport om det 
slutliga utfallet av avslutandet av programperioden som helhet. Denna situation 
är oförändrad till perioden 2014–2020.
56 
Vad beträffar perioden 2000–2006 konstaterar vi att kommissionen utfärdade en 
särskild rapport om de finansiella korrigeringarna och situationen när det gäller 
avslutandet för Eruf- och ESF-programmen och SF-projekt 2013.
Avslutandet inleds inte förrän flera år efter program-
periodens slut på grund av överlappande stödperioder
57 
Avslutandet ska ske så snabbt som möjligt efter programperiodens slut, så att 
de efterföljande programmen kan starta omedelbart. För att avslutandet ska bli 
ändamålsenligt är det också mycket viktigt att man avsätter tillräckligt med tid 
och resurser för uppgifterna.
34 Iakttagelser 
Mer tid att använda EU-medlen: från n + 2 under perioden 2000–
2006 till n  + 3 under perioden 2014–2020
58 
Under de tre senaste perioderna har EU-förordningarna gett medlemsstaterna 
mer tid att använda de medel som tilldelats dem. Åren 2000–2006 och 2007–2013 
fick de fortsätta att använda medlen under två år efter programperiodens slut. 
Stödperioden för 2007–2013 fortsatte därmed till den 31 december 2015 (i stället 
för till slutet av 2013).
59 
För 2014–2020 har stödperioden (den tid då programbudgeten kan utnyttjas) 
förlängts med tre år efter programperiodens slut (n + 3)29 i stället för med två år 
(n + 2) som under de föregående programperioderna. Det betyder att stödperi -
oden löper ut 2023, hela tio år efter det att Europaparlamentet och rådet antog 
den rättsliga ramen (i slutet av 2013). Därefter följer avslutandet som när det 
gäller sammanhållning tar minst två år till. Vid det laget har Europaparlamentets 
sammansättning hunnit ändras två gånger och eventuellt tre gånger när avslu -
tandet har genomförts.
Inom sammanhållning har medlemsstaterna mer tid på sig att 
lämna in avslutandedokumenten
60 
Reglerna för avslutandet av perioden 2000–2006 tillät att stödperioden för -
längdes med ytterligare sex eller tolv månader i enskilda fall. För 2007–2013 var 
sådana förlängningar inte möjliga på något av de två politikområdena, vilket 
förväntas leda till en kortare avslutandeprocess. Det är dock stor skillnad mellan 
sammanhållning och landsbygdsutveckling när det gäller den tid som medges 
för att utarbeta och lägga fram avslutandedokument för kommissionen30: inom 
sammanhållning har medlemsstaterna 15 månader på sig efter stödperiodens 
slut att göra detta, medan de inom landsbygdsutveckling bara har sex måna -
der till sitt förfogande31. Vad beträffar programperioden 2007–2013 innebär det 
således att medlemsstaterna måste ha slutfört avslutandeprocessen senast den 
31 mars 2017 inom sammanhållning och senast den 30 juni 2016 inom lands -
bygdsutveckling (se figur 4 ).29 Artikel 38 i förordning (EU) 
nr 1306/2013 och artikel 65 
i förordning (EU) nr 1303/2013.
30 Artikel 89.1 i förordning (EG) 
nr 1083/2006.
31 Artikel 37 i förordning (EU) 
nr 1306/2013 och artikel 82.1 
i förordning (EU) nr 1698/2005.
35 Iakttagelser Figur 4
61 
Denna skillnad kan förklaras av att en hel del av arbetet redan har gjorts under 
perioden inom landsbygdsutveckling, så att avslutandet främst är inriktat på 
det sista budgetåret. För sammanhållning är däremot avslutandet mer omfat -
tande och innefattar kontroll av utgifterna för hela programperioden (se även 
punkterna 22–25).
62 
När det gäller perioden 2014–2020 är avslutandearrangemangen för de två 
politikområdena visserligen mer harmoniserade, men sammanhållning fortsätter 
att ha en betydligt längre tidsfrist för inlämning av dokument till kommissionen: 
13,5 månader efter sista datumet för stödberättigande, jämfört med sex månader 
för landsbygdsutveckling.Tidpunkt för avslutandet
Inlämning av 
avslutandedokument
LandsbygdsutvecklingInlämning av 
avslutandedokument
SammanhållningSista 
datum för
stödberättigandeProgramperiodens 
slut
31 mars 2017 30 juni 2016 31 december 2015 31 december 2013 januari 2007Medlemsstater-
nas avslutande-
aktiviteter 
landsbygds-
utveckling
(sex månader)
Medlemsstaternas avslutandeaktivi-
teter sammanhållning (15 månader)Förlängt stödberättigande (n+2) Programperioden 2007–2013
Källa:  Europeiska revisionsrätten.
36 Iakttagelser 
64 
I början av november 2016 hade utnämningarna för 140 (av 215) program inom 
GD Sysselsättning, socialpolitik och inkludering och 163 (av 295) program inom 
GD Regional- och stadspolitik anmälts. 66 program som rapporterar till GD Sys -
selsättning, socialpolitik och inkludering och 53 som rapporterar till GD Regional- 
och stadspolitik hade lämnat in ansökningar om mellanliggande betalningar för 
201632, vilket visar att de redan höll på att genomföra insatser. I medlemsstaterna 
har därför myndigheterna i allmänhet redan börjat genomföra sina program för 
perioden 2014–2020. För den stora merparten av program har emellertid genom -
förandet inte börjat helt enkelt därför att outnyttjade medel fortfarande fanns 
tillgängliga inom programmen från 2007–2013 för vilka stödperioden upphörde 
först den 31 december 2015. Denna överlappning av stödperioderna skapar ett 
negativt incitament att starta den efterföljande periodens program.Överlappningen av stödperioder bidrar till en sen start på 
efterföljande program
63 
Många program under perioden 2014–2020 godkändes 2015 eller till och med 
2016, såsom framgår av tabell 3 . Sedan den rättsliga grunden antogs i december 
2013 har genomförandet av den nya perioden varit i full gång i medlemsstaterna 
och krävt uppmärksamhet från kommissionens generaldirektorat. Efter förhand -
lingarna om partnerskapsavtalen och de operativa programmen och landsbygds -
utvecklingsprogrammen, håller många medlemsstater, när det gäller samman -
hållning, på att utse förvaltningsmyndigheter och attesterande myndigheter som 
ska granskas av revisionsmyndigheterna. Dessa utnämningar måste anmälas till 
kommissionen innan ansökningar om mellanliggande betalningar får lämnas in. Tabell 3Antagande av program till perioden 2014–2020
General-DirektoratAntal antagna program
2014 2015 2016 Totalt
GD REGIO 132 (45 %) 143 (48 %) 20 (7 %) 295
GD EMPL 153 (71 %) 62 (29 %) 215
GD AGRI 9 (8 % ) 109 (92 %) 118
Totalt per år 294 (47 %) 314 (50 %) 20 (3 %) 628
Källa:  Revisionsrätten på grundval av uppgifter från kommissionen.32 Källa: Uppgifter från GD 
Regional- och stadspolitik och 
GD Sysselsättning, socialpolitik 
och inkludering.
37 Iakttagelser 
Överlappningen av stödperioder ökar också den totala 
administrativa bördan i programförvaltningen och 
programkontrollen på medlemsstats- och kommissionsnivå
65 
Kommissionen anser att avslutandet är en del av de rättsliga kraven och budgete -
rar inte separat för avslutandet på de båda politikområdena eller övervakar kost -
naden för det. Kommissionen kräver inte att medlemsstaterna ska lämna informa -
tion om sina egna kostnader eller resursbehov för avslutandet och gör inte heller 
en samlad uppskattning av vilka totala resursbehov de egna generaldirektoraten 
har. Eftersom medlemsstaterna betraktar avslutandet som en del av sitt program -
förvaltningsansvar, gör inte heller de en separat uppskattning av eller övervakar 
resursbehoven för avslutandet på något av politikområdena.
66 
Den största oro som medlemsstaterna uttryckte i vår enkät och våra intervjuer 
gällde den tidspress som skapas både genom de överlappande stödperioderna 
och det arbete som avslutandet kräver. Framför allt revisionsmyndigheter och 
attesterande organ upplever att denna tidspress utgör en stor risk. En del myn -
digheter uppgav att de försökte lösa problemet genom att anställa mer personal 
eller lägga ut aktiviteter på entreprenad. Men på grund av budgetnedskärningar 
hade flera andra myndigheter inte möjlighet att göra detta. Kommissionen har 
vidare konstaterat att det behövs större personalresurser under avslutandet och 
överväger att lägga ut vissa uppgifter på entreprenad.
67 
Vissa av de myndigheter i medlemsstaterna som medverkade i avslutandet hade 
dessutom påverkats negativt av administrativa omorganisationer som lett till att 
personal sagts upp eller förflyttats. Det finns därför en allvarlig risk för att den 
personal som är tillgänglig för avslutandeaktiviteter på nationell nivå inte har 
tillräcklig erfarenhet.
68 
Perioden 2014–2020 kommer att förvärra problemet med genomförande av 
program från två perioder samtidigt, eftersom utgifter kommer att fortsätta att 
vara stödberättigande under tre år efter programperiodens slut i stället för under 
två år som var fallet för perioden 2007–2013. Om man antar att den efterföljande 
perioden inte försenas kommer därför medlemsstaternas arbete i samband med 
det årliga godkännandet av räkenskaperna för program från perioden 2014–2020 
att överlappa genomförandet av nya program mellan den 1 januari 2021 och 
antingen den 30 juni 2024 (för landsbygdsutveckling) eller den 15 februari 2025 
(för sammanhållning).
38 Iakttagelser 
Kommissionen gav medlemsstaterna lämpligt stöd 
i tid när de skulle förbereda avslutandet av 
programmen 2007–2013, men den måste fortsätta att 
vara vaksam och se till att medlemsstaternas 
avslutande är tillförlitligt
Kommissionen tillhandahöll omfattande vägledning i tid om 
avslutandet av perioden 2007–2013
69 
Regler ska vara tydliga, enkla och ändamålsenliga och vara lätta att hitta i förord -
ningarna. En komplex rättslig ram kan öka förekomsten av misstag vid avslutan -
det om myndigheterna inte riktigt förstår kraven eller tolkar dem på ett annat 
sätt än kommissionen. Det skulle också kunna leda till ineffektivitet om kommis -
sionen måste lämna förtydliganden till medlemsstaterna. För att minska dessa 
risker behöver kommissionen utarbeta riktlinjer i förväg som sammanfattar och 
ytterligare förtydligar bestämmelserna för avslutande. Medan förordningarna 
utgör en allmän ram för programperioden som helhet (planering, ekonomisk för -
valtning, revision etc.), bör riktlinjerna vara mer inriktade på tekniska och praktis -
ka aspekter av kommissionens tolkning av förordningarna.
Kommissionens riktlinjer bidrog till förståelsen av reglerna för 
avslutande på båda politikområdena
70 
Vår granskning av den rättsliga ramen visade att reglerna för avslutande finns 
i olika förordningar på båda politikområdena33. Detta gäller särskilt landsbygds -
utveckling, där de många förordningar som rör avslutande ökar komplexiteten. 
Dessutom behandlas de finansiella aspekterna av avslutandeprocessen för 
2007–2013 i de nya förordningar som antogs 2013 och 2014 för perioden 2014–
202034, medan stödvillkoren för utgifter fastställs i förordningarna för perioden 
2007–201335. Kontrollarrangemang36 och övergångsbestämmelser37 fastställs i åter 
andra förordningar.33 De förordningar som 
fastställer avslutande-
arrangemangen på respektive 
politikområde anges i  bilaga I .
34 Förordning (EU) nr 1306/2013, 
kommissionens delegerade 
förordning (EU) nr 907/2014 av 
den 11 mars 2014 om komp-  
lettering av Europa-
parlamentets och rådets 
förordning (EU) nr 1306/2013 
vad gäller utbetalande organ 
och andra organ, ekonomisk 
förvaltning, avslutande av 
räkenskaper, säkerheter och 
användning av euron 
(EUT L 255, 28.8.2014, s. 18) 
och förordning (EU) 
nr 908/2014.
35 Förordning (EG) nr 1698/2005 
och kommissionens för-  
ordning (EG) nr 1974/2006 av 
den 15 december 2006 om 
tillämpningsföreskrifter för 
rådets förordning (EG) 
nr 1698/2005 om stöd för 
landsbygdsutveckling från 
Europeiska jordbruksfonden 
för landsbygdsutveckling 
(Ejflu) (EUT L 368, 23.12.2006, 
s. 15).
36 Kommissionens förordning 
(EU) nr 65/2011 av den 
27 januari 2011 om 
tillämpningsföreskrifter för 
rådets förordning (EG) 
nr 1698/2005 vad gäller 
kontroller och tvärvillkor 
i samband med stöd för 
landsbygdsutveckling 
(EUT L 25, 28.1.2011, s. 8) och 
förordning (EU) nr 908/2014.
37 Europaparlamentets och 
rådets förordning (EU) 
nr 1310/2013 av den 
17 december 2013 om vissa 
övergångsbestämmelser för 
stöd för landsbygdsutveckling 
från Europeiska jordbruks-
fonden för landsbygds-
utveckling (Ejflu), om ändring 
av förordningar (EU) 
nr 1305/2013, (EG) nr 73/2009, 
(EU) nr 1307/2013, (EU) 
nr 1306/2013 och (EU) 
nr 1308/2013 (EUT L 347, 
20.12.2013, s. 865) och 
kommissionens delegerade 
förordning (EU) nr 807/2014 av 
den 11 mars 2014 om 
komplettering av Europa-
parlamentets och rådets 
förordning (EU) nr 1305/2013 
om stöd för landsbygds-
utveckling från Europeiska 
jordbruksfonden för 
landsbygdsutveckling (Ejflu) 
och om införande av 
övergångsbestämmelser 
(EUT L 227, 31.7.2014, s. 1).
39 Iakttagelser 
71 
På båda politikområdena har kommissionen dock försökt göra något åt komplex -
iteten hos den rättsliga ramen genom att ta fram riktlinjer för avslutande. Riktlin -
jerna, som sammanfattar de viktigaste kraven och tidsfristerna i processen och 
innehåller ytterligare förtydliganden, välkomnades av de flesta myndigheter som 
medverkar i avslutandet.
72 
Generellt konstaterade vi att kommissionen hade utfärdat utförliga riktlinjer som 
förtydligade de tillämpliga bestämmelserna i förordningarna på båda områdena. 
Utkastet till riktlinjer presenterades för medlemsstaterna på ett tidigt stadium, 
vilket gav dem möjlighet att kommentera innehållet. Tabell 4  visar tidsplanen för 
antagandet av riktlinjer på båda politikområdena. De ändrade riktlinjerna inne -
höll mycket få ändringar. Tabell 4Tidsplan för antagandet av riktlinjer för avslutande
Sammanhållning Landsbygdsutveckling
Ett första utkast till riktlinjer presen -
teras för medlemsstaternajuni 20121april 20134
Riktlinjerna antas mars 20132mars 20155
Ändrade riktlinjer antas april 20153december 20156
1 Vid det möte som samordningskommittén för fonderna höll den 7 juni 2012.
2  Kommissionens beslut C(2013) 1573 av den 20 mars 2013 om godkännande av riktlinjer för avslu -
tande av operativa program för stöd från Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska 
socialfonden och Sammanhållningsfonden (2007–2013).
3  Kommissionens beslut C(2015) 2771 av den 30 april 2015 om ändring av beslut C(2013) 1573 av 
den 20 mars 2013.
4 Vid det möte som landsbygdsutvecklingskommittén höll den 19 april 2013.
5  Kommissionens beslut C(2015) 1399 av den 5 mars 2015 om godkännande av riktlinjer för avslu -
tande av programmen för stöd till landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för 
landsbygdsutveckling (Ejflu) för perioden 2007–2013.
6  Kommissionens beslut C(2015) 8866 av den 11 december 2015 om ändring av beslut C(2015) 1399 
av den 5 mars 2015.
Källa:  Europeiska revisionsrätten.
40 Iakttagelser 
73 
Inom båda politikområdena bidrar riktlinjerna med förtydliganden och praktisk 
vägledning i frågor som inte behandlas i detalj eller inte är tillräckligt tydliga 
i förordningarna.
74 
Nästan alla de myndigheter på båda politikområdena som deltog i enkäten ansåg 
att kommissionen tillhandahöll riktlinjerna i god tid innan man skulle börja förbe -
reda avslutandet. Två tredjedelar av de svarande uppgav att riktlinjerna förtydli -
gade många frågor som inte behandlades tillräckligt i förordningarna (se figur 5 ). 
Nästan alla myndigheter tyckte också att riktlinjerna var tydliga när det gällde 
hur avslutandet skulle organiseras, inbegripet ansvarsområden och tidsfrister.
75 
Omkring en femtedel av de myndigheter som deltog i enkäten uppgav att de 
fortfarande behövde mer vägledning eller fler förtydliganden i specifika frågor. 
De områden där minst 15 % av de svarande ansåg att vägledningen var oklar eller 
ganska oklar anges i  bilaga IV .Figur 5Enkätsvar av medlemsstaternas myndigheter på frågan om kommissionens riktlinjer 
innehöll tillräckliga förtydliganden
Källa:  Revisionsrättens enkät.
Inga synpunkterNej
Alla frågor behandlas klart 
och tydligt i förordningarnaJa
67 %11 %
13 %9 %
41 Iakttagelser 
Avsaknaden av tidsfrister för vissa aspekter av avslutandepro-
cessen kan innebära risk för att avslutandet inte genomförs i tid
76 
Tydliga tidsfrister är en viktig del av de regler som reglerar avslutandet, eftersom 
de bidrar till att uppgifter fullgörs i tid och till att avslutandeprocessen som hel -
het blir ändamålsenlig.
77 
Förordningarna innehöll i allmänhet tidsfrister för de flesta aspekter, men på tre 
områden fanns det inga: för medlemsstaternas svar på kommissionens frågor 
om avslutandedokumenten, kommissionens godkännande av större projekt och 
det offentliga stöd som betalades ut av medlemsstaterna till stödmottagare på 
sammanhållningsområdet.
Ingen tidsfrist i förordningarna för medlemsstaternas svar på 
kommissionens frågor: risk för att avslutandet drar ut på tiden
78 
Om avslutandedokumenten är av god kvalitet är bestämmelserna i förordningar -
na tillräckliga för att garantera att avslutandet sker i tid. Men om kommissionen 
inte är nöjd med den information som en medlemsstat lämnat kan avsaknaden av 
en tidsplan i förordningen för när kommissionens frågor ska besvaras leda till att 
avslutandeprocessen drar ut ytterligare på tiden.
79 
Ingen av förordningarna för perioden 2007–2013 innehåller en tidsfrist för när 
medlemsstaterna ska besvara kommissionens frågor om avslutandedokumenten. 
Inom sammanhållning fastställs i riktlinjerna en tidsfrist på två månader som på 
begäran kan förlängas med två månader. Riktlinjerna för landsbygdsutveckling 
innehåller ingen sådan bestämmelse.
42 Iakttagelser 
Ingen tidsfrist för framläggande och godkännande av större projekt inom 
sammanhållning: komplicerar avslutandet och innebär en risk när det 
gäller utnyttjandet av medel
80 
Under perioden 2007–2013 definierades större projekt på sammanhållningsom -
rådet som insatser med en total kostnad på över 50 miljoner euro38. Eftersom 
sådana projekt omfattar betydande EU-medel måste de bedömas och godkännas 
för finansiering av kommissionen39.
81 
Den rättsliga ramen för perioden 2007–2013 innehöll ingen tidsfrist för när ansök -
ningar om större projekt skulle lämnas in och, i praktiken, ingen slutlig tidsfrist 
för när kommissionen skulle anta de tillhörande besluten. Den 15  november  2016 
hade 19 ansökningar om större projekt från sju medlemsstater ännu inte god -
känts av GD Regional- och stadspolitik. Den totala stödberättigande kostnaden 
för dessa projekt var 1 miljard euro och EU-stödet uppgick till 854 miljoner euro.
82 
Ett beslut som ännu inte fattats om ett större projekt komplicerar avslutandet 
av ett operativt program, eftersom förvaltnings- och revisionsmyndigheterna 
inte vet hur de ska hantera utgifterna i fråga när de upprättar avslutandedoku -
menten. Ännu inte fattade beslut skapar också rättslig osäkerhet för medlems -
staterna. När tidsfristen för avslutande närmar sig och kommissionen förkastar 
ett större projekt ökar framför allt risken för att medlemsstaten inte kan ersätta 
utgifterna med andra stödberättigande utgifter, vilket kan göra det svårt för den 
att använda upp EU-stödet.
83 
För perioden 2014–2020 får utgifter som rör ett större projekt tas med i en 
betalningsansökan40 om man först har anmält till kommissionen att oberoende 
experter har gjort en positiv bedömning eller om man har lagt fram det för god -
kännande av kommissionen. Kommissionen ska anta ett beslut om godkännande 
av det ekonomiska bidraget till det större projektet inom tre månader41.38 Artikel 39 i förordning (EG) 
nr 1083/2006.
39 Artikel 41 i förordning (EG) 
nr 1083/2006.
40 Artikel 102.6 i förordning (EU) 
nr 1303/2013.
41 Artikel 102.1 och 102.2 i för-  
ordning (EU) nr 1303/2013.
43 Iakttagelser 
Ingen tidsfrist inom sammanhållning för utbetalning av det offentliga 
stödet till stödmottagare: en anseenderisk
84 
Som en allmän regel berättigar sammanhållningsutgifter till EU-medfinansiering 
om stödmottagaren de facto har betalat dessa för att genomföra insatser under 
stödperioden42. Därför är det inte nödvändigt att stödmottagaren har fått mot -
svarande offentlig medfinansiering innan medlemsstaten begär ersättning från 
kommissionen.
85 
Förvaltningsmyndigheterna måste se till att stödmottagarna får det totala be -
loppet för offentligt stöd snarast möjligt och i sin helhet43, men det finns ingen 
särskild tidsfrist i den rättsliga ramen för sammanhållning 2007–2013 när det 
gäller betalningar till stödmottagare. Vid avslutandet kan medlemsstaterna där -
för ansöka om ersättning för utgifter som de ännu inte har haft i form av utbetal -
ningar till stödmottagarna44.
86 
Vi har tidigare uppmärksammat stora förseningar i utbetalningen av det offentli -
ga stödet till stödmottagare (se ruta 2 ). Kommissionen kräver inte att medlems -
staterna vid avslutandet eller senare ska rapportera vilken del av det offentliga 
stödet som faktiskt har betalats ut. Det leder till att stödmottagarna eventuellt 
inte får hela stödet i rätt tid, även om kommissionen har betalat hela sitt stöd till 
medlemsstaten. I princip skulle detta kunna innebära att stödmottagare inte ens 
kommer att ha fått EU-stödet till sina projekt efter avslutandet (2018 eller senare). 
Vi anser att sena betalningar utgör en betydande anseenderisk för EU.42 Artiklarna 56.1 och 78.1 
i förordning (EG) nr 1083/2006.
43 Artikel 80 i förordning (EG) 
nr 1083/2006.
44 Avsnitt 5.1.1 i riktlinjerna för 
avslutande på sammanhåll-  
ningsområdet.
Försenad betalning av EU-stödet till stödmottagare
I Frankrike förekom det stora förseningar i överföringen av EU-medel från de nationella myndigheterna till 
regionala organ som var stödmottagare: i två fall var förseningen över fem månader45.
I ett projekt i Italien som syftade till att upprätta en rapport för att kartlägga utbildningsbehoven i olika 
regioner i Italien lämnade stödmottagaren in ersättningsanspråket till förvaltningsmyndigheten i mars 2014. 
Kostnaderna attesterades av de nationella myndigheterna och ersättningsanspråket lämnades in till kom -
missionen. Trots att kommissionen reglerade de redovisade kostnaderna i juni 2014 fick stödmottagaren den 
mellanliggande betalningen först fem månader senare, i november 2014.
Liknande fall konstaterades i ytterligare fyra projekt i Italien, i ett projekt i Frankrike och i sex projekt 
i Nederländerna46.
45 Ruta 6.3 a i revisionsrättens årsrapport för budgetåret 2013 (EUT C 398, 12.11.2014).
46 Ruta 6.5 a i revisionsrättens årsrapport för budgetåret 2014.Ruta 2
44 Iakttagelser 
87 
Till skillnad från inom sammanhållning berättigar utgifter inom landsbygds-  
utveckling endast till stöd från EU om det aktuella stödet faktiskt har betalats  
ut till stödmottagaren47.
88 
För perioden 2014–2020 anger förordningen att det offentliga stödet till stöd -
mottagare måste betalas senast 90 dagar efter det datum då stödmottagaren 
lämnade in betalningsansökan48. Förordningen innehåller också en tilläggs -
bestämmelse enligt vilken medlemsstaterna vid avslutandet av det operativa 
programmet ska säkerställa att de offentliga utgifter som betalats ut till stödmot -
tagarna minst motsvarar det stöd som de mottagit från EU-budgeten49.
Vissa krav i sammanhållningsriktlinjerna är strängare än de 
rättsliga bestämmelserna
89 
Vi konstaterade att riktlinjerna på sammanhållningsområdet innehöll vissa krav 
som var strängare än de rättsliga bestämmelserna. Kraven gällde finansierings-  
instrument, projekt som inte fungerar, fasindelning av projekt och den kvarstå -
ende riskprocenten. De presenteras i  tabell 5  som också anger hur de behandlas 
inom landsbygdsutveckling och om något har förändrats till perioden 2014–2020. 
Riktlinjerna på landsbygdsutvecklingsområdet innehöll inte några ytterligare 
krav.
90 
Ungefär 19 % av förvaltningsmyndigheterna och 24 % av revisionsmyndigheterna 
uppgav också i sina enkätsvar att vissa krav i riktlinjerna var strängare än förord -
ningarnas bestämmelser.
91 
Alla de krav som anges i  tabell 5  infördes för att man skulle åtgärda specifika 
brister. Kraven avseende icke fungerande projekt och rapporteringen av en 
kvarstående riskprocent bidrar till att minska de risker som är förenade med 
avslutande. De förtydliganden som gäller fasindelningen av andra projekt än 
större projekt behövs men kan komplicera avslutandet med hänsyn till hur de är 
formulerade. Vi har tidigare rapporterat om förlängningen av stödperioden för 
finansieringsinstrument genom kommissionens riktlinjer för avslutande50, vilken 
utgör ett problem när det gäller normhierarkin. Kommissionen delar inte denna 
uppfattning och har vägrat lägga fram ett lagstiftningsförslag om ändring av 
förordning (EG) nr 1083/2006 för att ge medlemsstaterna rättslig säkerhet51.47 Artikel 71.1 i förordning (EG) 
nr 1698/2005.
48 Artikel 132 i förordning (EU) 
nr 1303/2013.
49 Artikel 129 i förordning (EU) 
nr 1303/2013.
50 Punkt 6.45 i revisionsrättens 
årsrapport för 2015, punkt 6.52 
i revisionsrättens årsrapport 
för 2014 och punkt 43 i särskild 
rapport nr 19/2016.
51 Kommissionens svar på 
punkt 6.52 i revisionsrättens 
årsrapport för 2014, punkt 6.45 
i revisionsrättens årsrapport 
för 2015 och punkt 43 i särskild 
rapport nr 19/2016 Att genom-  
föra EU:s budget med hjälp av 
finansieringsinstrument – 
lärdomar av programperioden 
2007–2013  (http://eca.europa.
eu).
45 Iakttagelser Tabell 5Krav i sammanhållningsriktlinjerna som är strängare än förordningarna
Fråga Beskrivning av frågan inom sammanhållningTillvägagångssätt inom 
landsbygdsutvecklingTillvägagångssätt  
perioden 2014–2020
Stödperiod för utgifter 
inom ramen för finan -
sieringsinstrument1I vår årsrapport för 2015 konstaterade vi att 
artikel 56.1 i förordning (EG) nr 1083/2006 fast -
ställde den 31 december 2015 som slutdatum för 
utgifternas stödberättigande. I april 2015 beslutade 
kommissionen att förlänga stödperioden till den 
31 mars 2017. Den gjorde det ensidigt, genom ett 
kommissionsbeslut om ändring av riktlinjerna för 
avslutande, i stället för att be rådet och parlamen -
tet ändra förordningen. Eftersom det fortfarande 
inte finns någon lagstiftning på tillräckligt hög nivå 
anser vi att de utbetalningar som görs efter den 
31 december 2015 är oriktiga2.Ingen förändring av stödperioden, 
som fortsätter att ha den 31 decem -
ber 2015 som slutdatum som för alla 
övriga utgifter.På båda politikområdena ska 
utgifterna för finansierings -
instrument i regel vara de 
belopp som finansierings -
instrumentet faktiskt har 
betalat ut eller, när det gäller 
garantier, gjort åtaganden för 
inom stödperioden3.
Fasindelning av större 
projekt4 jämfört med 
andra projektFörordningen föreskriver att större projekt ska 
delas in i  olika faser5 (delas upp i separata skeden 
som ska genomföras under olika programperioder), 
men riktlinjerna6 innehåller ytterligare regler om 
fasindelning avseende finansiering av andra projekt 
än större projekt under två programperioder 
(2007–2013 och 2014–2020). De krav som styr 
finansieringen av projekt under två program-  
perioder är mer komplicerade och restriktiva inom 
sammanhållning än inom landsbygdsutveckling.Förordningen föreskriver inte att pro -
jekt ska delas upp i faser. Oavslutade 
projekt är i regel berättigade7 (utan 
några krav som gäller den totala 
kostnaden för projektet) till fortsatt 
medfinansiering under den nya 
perioden på grundval av övergångs -
reglerna. Brytpunkt är det datum då 
utgifterna betalas.Liksom i fallet med perioden 
2007–2013 gäller förordning -
arna för 2014–2020 endast 
fasindelning av större projekt.
1  Betalningar från ett finansieringsinstrument till slutmottagare, ersättning av förvaltningskostnader och utfärdande av garantier.
2 Punkt 6.45 i revisionsrättens årsrapport för budgetåret 2015 (EUT C 375, 13.10.2016).
3  Artikel 42.1 i förordning (EU) nr 1303/2013: ”När ett program avslutas ska de stödberättigande utgifterna för finansieringsinstrumentet vara 
det programbidragsbelopp som finansieringsinstrumentet faktiskt har betalat ut eller, när det gäller garantier, gjort åtaganden för, inom 
stödberättigandeperioden”. Undantag till detta anges i artikel 42.2 och 42.3.
4  I artikel 39 i förordning (EG) nr 1083/2006 definieras ett större projekt som en insats vars totala kostnad överstiger 50 miljoner euro.
5 Artikel 40 d i förordning (EG) nr 1083/2006.
6 Avsnitten 3.3 och 3.4 i riktlinjerna för avslutande på sammanhållningsområdet.
7 Med undantag av tre avbrutna åtgärder.
46 Iakttagelser 
Fråga Beskrivning av frågan inom sammanhållningTillvägagångssätt inom 
landsbygdsutvecklingTillvägagångssätt  
perioden 2014–2020
Definition av och krav 
för icke fungerande 
projektDet finns inget rättsligt krav på att insatserna ska 
vara fungerande vid avslutandet, vilket medför 
risk för att insatser som får EU-medfinansiering 
aldrig slutförs. Detta krav har införts i riktlinjerna8. 
Men undantagsvis och på vissa villkor kan icke 
fungerande projekt medfinansieras. De måste 
ha slutförts senast den 31 mars 2019, i annat fall 
kommer kommissionen att besluta om en finansiell 
korrigering.Oavslutade projekt är i regel stödbe -
rättigande, såsom förklarades ovan.Fortfarande inget krav på att 
insatser ska vara fungerande 
vid avslutandet.
Kravet att en 
kvarstående 
riskprocent ska 
beräknasI riktlinjerna9 utvidgas det lagstadgade kravet att 
en årlig felprocent ska beräknas till ett krav att 
revisionsmyndigheterna ska redovisa kvarstående 
riskprocent i det slutliga utlåtandet om varje 
operativt program. Kvarstående riskprocent vid 
avslutandet definieras som summan av de årliga 
kvarstående riskbeloppen (med beaktande av till -
bakadraganden och återkrav) delad med summan 
av de totala utgifter som redovisats vid avslutandet. 
Revisionsmyndigheterna ska beakta kvarstående 
riskprocent när de formulerar sitt revisionsuttalan -
de vid avslutandet. Detta kan innebära en hel del 
extraarbete för vissa revisionsmyndigheter, men 
det ger kommissionen ytterligare garantier för att 
den kvarstående felnivån i ett program ligger under 
väsentlighetsgränsen vid avslutandet.Förordningarna kräver inte att de 
attesterande myndigheterna ska läg -
ga fram ett revisionsuttalande eller 
en rapport för hela perioden eller 
beräkna en kvarstående riskprocent 
för programmet vid avslutandet.Förordningarna kräver inte 
att revisionsmyndigheterna 
eller de attesterande organen 
ska lägga fram ett revisions -
uttalande eller en rapport för 
hela perioden eller beräkna 
kvarstående riskprocent för 
programmet vid avslutandet.Tabell 5
8  I avsnitt 3.5 om icke fungerande projekt anges att medlemsstaterna vid tidpunkten för inlämnandet av avslutandedokumenten måste se till 
alla projekt som ingår i programavslutandet fungerar, dvs. har slutförts och används, och därmed anses som stödberättigande.
9  Bilaga VI till riktlinjerna för avslutande på sammanhållningsområdet (vägledning om utarbetande av den slutliga kontrollrapporten och det 
slutliga utlåtandet).
Källa:  Europeiska revisionsrätten.
47 Iakttagelser 
Medlemsstaterna är nöjda med kommissionens stöd men 
samordning mellan nationella och regionala myndigheter är 
av stor betydelse
92 
Kommissionen ska hjälpa myndigheterna i medlemsstaterna att förbereda sig för 
avslutandet genom att ge lämpligt stöd i tid i form av utbildning och fortlöpan -
de förtydliganden när och om frågor uppstår. Medlemsstaterna ska påbörja sina 
förberedelser i god tid och anordna avslutandeaktiviteter nationellt och regionalt 
vid lämplig tidpunkt.
Medlemsstaterna är nöjda med kommissionens stöd och anser 
generellt att de är förberedda för avslutandet
93 
Vår analys visade att kommissionen hade gett lämpligt stöd, i form av utbild -
ning, konferenser, seminarier, möten och dokument med frågor och svar med 
bäring på båda politikområdena. Alla de ansvariga myndigheterna hade tillgång 
till dessa dokument och uppmanades att delta i en rad utbildningstillfällen som 
anordnades av kommissionen.
94 
De flesta myndigheter från båda politikområdena som deltog i vår enkät ansåg 
att kommissionens utbildning och stöd var värdefulla och uppgav att deras frå -
gor besvarades i tid. Merparten av de svarande var också nöjda med den typ av 
stöd som kommissionen gav, endast en tiondel av alla myndigheter uppgav att 
de hellre hade sett att stödet getts på något annat vis.
95 
Nästan en tredjedel av de svarande (29 %) ansåg att kommissionens stöd för av -
slutandet av perioden 2007–2013 var bättre än det stöd som gavs när det gällde 
perioden 2000–2006 (se figur 6 ).
48 Iakttagelser 
96 
Av de svarande ansåg 89 % att de var väl förberedda eller ganska väl förberedda 
för avslutandet så tidigt som i september 2015. En majoritet uppgav också att 
de vara klara med eller hade kommit en bra bit på vägen med utarbetandet av 
interna handböcker och förfaranden. Av de svarande ansåg 85 % att de skulle ha 
tillräckligt med tid för att kunna slutföra sina uppgifter ordentligt.
Samordning mellan olika myndigheter i medlemsstaterna 
uppfattas som en risk för att avslutandeuppgifter inte ska kunna 
fullgöras på ett grundligt sätt
97 
För att avslutandet ska bli ändamålsenligt och effektivt är det av avgörande bety -
delse att det finns ett ändamålsenligt förfarande för samordning mellan de olika 
myndigheterna i en medlemsstat. Alla myndigheter ska ha tillräckligt med tid att 
fullgöra sina avslutandeuppgifter på ett tillfredsställande sätt. Figur 6Medlemsstaternas syn på kommissionens stöd för avslutandet av perioden 
2007–2013 jämfört med 2000–20061
1 De bulgariska, rumänska och kroatiska myndigheterna deltog inte i avslutandet av perioden 2000–2006 och har därför inte lämnat några svar.
Källa:  Revisionsrättens enkät.
1 %
43 %27 %29 %
Ej tillämpligt eller inga 
synpunkterSom tidigare
SämreBättre
49 Iakttagelser 
98 
Enkäten visade att 44 % av myndigheterna med ansvar inom landsbygdsutveck -
ling och 56 % av myndigheterna inom sammanhållning ansåg att samordning 
med andra myndigheter innebar en medelstor eller stor risk för avslutandet.
99 
Framför allt revisionsmyndigheter och attesterande organ uttryckte farhågor om 
huruvida den tidsplan som fastställts på nationell nivå skulle ge dem tillräcklig tid 
att utföra sitt arbete på ett tillfredsställande sätt. Att lämpliga tidsfrister fastställs 
är viktigare för dessa myndigheter än för förvaltningsmyndigheter och utbetalan -
de organ, eftersom deras uppgifter fullgörs sist.
100  
Inom sammanhållning, där vissa typer av utgifter enligt reglerna är stödberät -
tigande fram till tidsfristen för inlämning av dokument den 31 mars 2017 (se 
punkterna 106–113), kan avslutandeprocessen medföra att revisionsmyndighe -
terna inte hinner kontrollera slutliga utgiftsdeklarationer. Detta uppfattas som en 
särskilt stor risk.
101  
Särskilt när det gäller program som inte har använt hela EU-stödet kan tidsplanen 
på medlemsstatsnivå innehålla en sen tidsfrist för när förvaltningsmyndighe -
ten ska lämna in de slutliga utgifterna till revisionsmyndigheten. Ibland är det 
överenskomna inlämningsdatumet i slutet av 2016, vilket ökar arbetsbördan för 
revisionsmyndigheten och kan resultera i en begränsning av inriktningen och 
omfattningen på det revisionsuttalande som ska utfärdas senast den 31 mars 
2017. I sådana fall kan kommissionen antingen be revisionsmyndigheten göra 
ytterligare kontroller av dessa utgifter, vilket i praktiken betyder att revisions -
myndigheterna får extra tid och att avslutandet förlängs, eller besluta om finan-  
siella korrigeringar. Det är oklart hur en sådan begränsning av revisionsarbe -
tets inriktning och omfattning ska beaktas i beräkningen av den kvarstående 
riskprocenten.
102  
I ruta 3  ges ett exempel på ”god praxis” i form av en tidtabell som de olika myn -
digheterna enats om.
50 Iakttagelser 
103  
En del av de svarande ansåg att kommissionen borde ha fastställt bindande tids -
frister för alla berörda myndigheter. När det gäller perioden 2014–2020 fortsätter 
det dock att vara medlemsstaternas ansvar att tidsplanera de olika nationella och 
regionala myndigheternas arbete.
Kommissionen måste fortsätta att vara vaksam om den ska 
kunna garantera ett tillförlitligt avslutande för 2007–2013
104  
Lämplig utformning och lämpliga förberedelser är viktiga men räcker inte för att 
garantera att sammanhållnings- och landsbygdsutvecklingsprogram avslutas än -
damålsenligt och i tid. Det beror främst på hur avslutandeprocessen genomförs 
på fältet, på kvaliteten på de avslutandedokument som medlemsstaterna lämnar 
in och på huruvida kommissionen gör en konsekvent och grundlig granskning 
inom de tidsfrister som anges i förordningarna.En bindande tidtabell som man enades om i en tysk delstat
I den tyska delstaten Schleswig-Holstein enades förvaltningsmyndigheten, den attesterande myndigheten 
och revisionsmyndigheten om en för alla tre bindande tidtabell. Syftet var att ge varje myndighet tillräckligt 
med tid att utföra sitt arbete.
Uppgift Ansvarig myndighet Tidsfrist
Lämna in sista ansökan om mellanliggande betalning till kommissionen FM, AM 29.4.2016
Slutföra revisioner av insatser RM 31.8.2016
Sammanställa ansökan om slutbetalning FM, AM 30.11.2016
Lägga fram slutlig genomföranderapport FM 30.11.2016
Granska avslutandedokument RM 31.1.2017
Godkänna övervakningskommitté FM 20.2.2017
Lämna in avslutandepaketet till kommissionen FM, AM, RM 1.3.2017Ruta 3
51 Iakttagelser 
105  
I en tidigare granskning av inledningsskedet av avslutandet av perioden 2000–
2006 på sammanhållningsområdet konstaterade vi att det endast var delvis ända -
målsenligt eftersom medlemsstaterna för att undvika finansiella korrigeringar vid 
avslutandet hade lagt fram deklarationer med obefogade sänkningar av slutliga 
felprocentsatser52. Trots förbättringar av kontrollramen föreligger denna risk 
också vid avslutandet av programperioden 2007–2013. Vi identifierade också ett 
antal risker som särskilt måste hanteras när perioden 2007–2013 avslutas.
Särskilda risker i fråga om utgifternas korrekthet kvarstår när det 
gäller finansieringsinstrument, kontraktsenliga förskott och vissa 
större projekt där statligt stöd är tillämpligt
Risk för att utgifternas stödberättigande inom ramen för finansie-
ringsinstrument inte kontrolleras på ett tillfredsställande sätt vid 
avslutandet
106  
Finansieringsinstrument är en finansieringsmekanism inom EU-budgeten som 
kan ta formen av lån, garantier och kapitalinvesteringer (eller investeringar i form 
av kapital likställt med eget kapital). De används inom både sammanhållning och 
landsbygdsutveckling.
107  
När ett finansieringsinstrument inrättades under perioden 2007–2013 betalades 
ett förskott till instrumentet och kommissionen återbetalade EU-stödet53 till med -
lemsstaten. De stödberättigande utgifterna för finansieringsinstrument kan dock 
inte fastställas förrän vid avslutandet och omfattar de faktiska låne-, garanti-  
och kapitalinvesteringsbelopp som tillhandahållits slutmottagre samt stödbe -
rättigande förvaltningskostnader och förvaltningsavgifter54. Eftersom revisions -
myndigheter och attesterande organ inte var skyldiga att granska dessa utgifter 
under perioden, finns det risk för att deras stödberättigande inte kommer att 
kontrolleras på ett tillfredsställande sätt. Att tillåta finansieringsinstrument inom 
sammanhållning att ge ekonomiskt stöd till slutmottagare till den 31 mars 2017 
(se tabell 5 ) begränsar ytterligare revisionsmyndigheternas förmåga att försäkra 
sig om att utgifterna är lagliga och korrekta (se även punkt 100).
108  
Under perioden 2014–2020 ska offentligt stöd till finansieringsinstrument ges 
i delbetalningar. En bestämd delbetalning betalas ut under förutsättning att en 
viss andel av den föregående delbetalningen faktiskt har använts55, vilket revi -
sionsmyndigheterna och de attesterande organen ska kontrollera. Beloppet för 
de stödberättigande utgifterna fastställs dock fortfarande först vid avslutandet56. 
Sammantaget minskar dessa åtgärder risken för att EU-budgeten medfinansierar 
oriktiga uppgifter.52 Punkt 5.61 i revisionsrättens 
årsrapport för 2011 (EUT C 344, 
12.11.2012).
53 Artikel 56.2 i förordning (EG) 
nr 1083/2006 och artikel 52 
i förordning (EG) nr 1974/2006.
54 Artikel 78.6 i förordning (EG) 
nr 1083/2006 och artikel 52.1 
i förordning (EG) nr 1974/2006.
55 Artikel 41.1 i förordning (EU) 
nr 1303/2013.
56 Artikel 42 i förordning (EU) 
nr 1303/2013.
52 Iakttagelser 
Arrangemangen för kontraktsenliga förskott inom sammanhållning: 
kontrollen av stödberättigande en utmaning
109  
Kontraktsenliga förskott är a conto-betalningar för genomförandet av bygg-  
entreprenader eller tjänsteleveranser i enlighet med vanlig handelsrättslig praxis 
baserat på kontrakt som en slutlig stödmottagare eller slutmottagare ingår.
110  
Kommissionen betraktar kontraktsenliga förskott som en stödmottagare betala -
de fram till den 31 december 2015 som stödberättigande utgifter så länge som 
de omvandlas till faktiska utgifter före den 31 mars 2017. Betalningen måste göras 
i överensstämmelse med nationella regler och kontraktsförpliktelser.
111 
Särskilt när kontraktsenliga förskott står för en stor andel av kontraktsvärdet 
medför redovisningen av dem betydande risk för att det kommer att finnas icke 
stödberättigande utgifter vid avslutandet. För att minimera den risken är det 
nödvändigt att mycket noga undersöka huruvida stora förskottsbetalningar har 
gjorts i enlighet med handelsrättslig praxis. Friheten att omvandla förskott till 
faktiska utgifter när som helst fram till den 31 mars 2017 innebär också att revi -
sionsmyndigheterna ofta inte kommer att kunna kontrollera sådana utgifter och 
därmed garantera att de är stödberättigande (se även punkt 100).
112  
Med hänsyn till den betydande risk som är förenad med redovisningen av 
kontraktsenliga förskott vid avslutandet har flera medlemsstater (till exempel 
Bulgarien, Danmark och Estland) beslutat att inte ta med dem i sina ansökningar 
om slutbetalning.
113  
Vi konstaterar att kommissionen också har identifierat stödberättigandet för 
utgifter avseende finansieringsinstrument och kontraktsenliga förskott som ett 
riskområde och att den i september 2016 gav revisionsmyndigheterna ytterligare 
vägledning i dessa frågor57.57 Vid presentationer i samband 
med det möte som homolog-
gruppen bestående av före-  
trädare för kommissionen och 
revisionsmyndigheterna höll 
i september 2016 i Budapest.
53 Iakttagelser 
Större projekt som godkändes före utgången av 2012: större risk för 
bristande efterlevnad av reglerna för statligt stöd
114  
Av de 918 större projekt som kommissionen godkände för programperioden 
2007–2013 fattades beslut om 440 före utgången av 2012. Generaldirektoratet 
för konkurrens kontrollerade inte systematiskt huruvida investeringar i offentlig 
infrastruktur som dessa projekt var delaktiga i eventuellt omfattade statligt stöd. 
I november 2012 gav kommissionen ut anvisningar till medlemsstaterna där den 
uppgav att den inte hade för avsikt att systematiskt kontrollera efterlevnaden 
av reglerna för statligt stöd när det gällde de större infrastrukturprojekt som 
omfattades av anvisningarna och som redan hade varit föremål för ett beslut före 
datumet för anvisningarna58. I princip är det därför möjligt att en medlemsstat 
har fått ett beslut där kommissionen godkänner ett större projekt trots att det 
bryter mot reglerna för statligt stöd59.
115  
Före 2012 och de förtydliganden som EU-domstolen lämnade i en dom i ett 
statsstödsärende (Leipzig/Halle-domen) var det dessutom ovanligt att medlems -
staterna anmälde investeringar i infrastruktur till kommissionen60.58 Europeiska kommissionen, 
anvisning nr 12-0059-01 om 
kontroll av efterlevnaden av 
reglerna för statligt stöd 
i infrastrukturärenden 
(Verification of compliance with 
state aid rules in infrastructure 
cases ), 21.11. 2012.
59 Punkt 71 i särskild rapport 
nr 24/2016 Mer behöver göras 
för att öka medvetenheten om 
och åstadkomma efterlevnad 
av reglerna för statligt stöd 
inom sammanhållnings-
politiken  (http://eca.europa.
eu).
60 Punkt 121 i särskild rapport 
nr 24/2016.
54
 Slutsatser och 
rekommendationer
Reglerna för avslutande har blivit bättre men det behövs 
ytterligare åtgärder för att göra det effektivare och snabbare
Avslutandearrangemangen inom sammanhållning och 
landsbygdsutveckling behöver harmoniseras ytterligare till 
perioden efter 2020
116  
Avslutandet har utvecklats under de senaste tre programperioderna, på sam -
ma sätt som förvaltnings- och kontrollsystemen inom både sammanhållning 
och landsbygdsutveckling har förbättrats. Alltmer lämnas garantier med jämna 
mellanrum under programperioden, vilket har lett till minskat fokus på slutet av 
perioden och begränsat det specifika arbete som måste utföras vid avslutandet.
117  
Under perioden 2000–2006 var avslutandearrangemangen desamma för både 
sammanhållning och investeringsåtgärderna inom landsbygdsutveckling, och 
gemensamma riktlinjer användes på båda politikområdena. Utgifterna redovi -
sades ackumulerat och godkändes av kommissionen först vid avslutandet. Till 
perioden 2007–2013 lades större vikt vid årliga garantier, men i övrigt skilde sig 
de två politikområdena åt genom att ett årligt godkännande av utgifter infördes 
för investeringsåtgärderna inom landsbygdsutveckling. Inom sammanhållning 
kontrollerades utgifternas laglighet och korrekthet av revisionsmyndigheterna 
och kommissionen på årsbasis. Kommissionen kunde dessutom vid behov avbry -
ta eller hålla inne betalningar. Utgifterna fortsatte dock att redovisas ackumulerat 
och godkänns formellt av kommissionen först vid avslutandet.
118  
Under perioden 2014–2020 kommer EU:s utgifter för både sammanhållning och 
landsbygdsutveckling från de europeiska struktur- och investeringsfonderna. Vi 
välkomnar den harmonisering av arrangemangen för garantier och avslutande 
mellan politikområdena som dessa förändringar har lett till. Det ökade fokuset 
på att ge garantier under perioden och minska antalet uppgifter vid avslutandet 
är en positiv utveckling, eftersom det också skulle kunna minska de tillhörande 
riskerna och leda till en kortare avslutandeprocess. Trots ansträngningarna att 
strömlinjeforma förfarandena genom förordningen om gemensamma bestäm -
melser skiljer sig avslutandearrangemangen mellan de två politikområdena 
fortfarande åt (se punkterna 21–29).
55 Slutsatser och rekommendationer 
Rekommendation 1
I sina lagstiftningsförslag till perioden efter 2020 bör kommissionen föreslå att de 
rättsliga bestämmelserna om avslutande harmoniseras ytterligare mellan sam -
manhållning och investeringsåtgärderna inom landsbygdsutveckling med målet 
att få till stånd ett harmoniserat årligt förfarande för att uppnå säkerhet på de 
båda områdena.
Harmoniseringen bör närmare bestämt syfta till samma terminologi och samma 
roller för de myndigheter i medlemsstaterna som är aktiva på de båda politik -
områdena, laglighet och korrekthet i det årliga godkännandet och ett enhetligt 
räkenskapsår.
Måldatum för genomförande: när lagstiftningsförslagen till perioden efter 
2020 utarbetas.
Avslutandet, såsom det definieras i förordningarna, omfattar ännu 
inte kommissionens slutliga godkännande av utgifternas laglighet 
och korrekthet och programresultaten
Olika förväntningar på syftet med och konsekvenserna av avslutande
119  
Det finns ingen definition av avslutande i någon av förordningarna för samman -
hållning och landsbygdsutveckling. Kommissionen har fastställt närmare före -
skrifter och praktiska arrangemang i flera vägledningar som även har diskuterats 
med medlemsstaterna. Inom sammanhållning konstaterade vi att kommissionen 
och medlemsstaterna har en likartad uppfattning om avslutandets syfte och att 
de gör en bredare tolkning av det jämfört med definitionen i förordningarna, där 
det endast ses som ett förfarande för avslutande av räkenskaperna. Inom lands -
bygdsutveckling skiljer sig dock medlemsstaternas uppfattning om avslutandet 
något från kommissionens.
120  
På båda områdena, och särskilt inom landsbygdsutveckling, finns det ett förvänt -
ningsgap på grund av medlemsstaternas uppfattning att avslutandet ger rättslig 
säkerhet i fråga om lagligheten och korrektheten i de utgifter som kommissionen 
godkänner. Men i strikt mening är detta inte fallet (se punkterna 30–33).
56 Slutsatser och rekommendationer 
Under perioden 2007–2013 godkänns programutgifter för perioden slutligt 
som lagliga och korrekta endast när det gäller sammanhållning
121  
Förfarandet för avslutande av perioden 2007–2013 när det gäller sammanhåll -
ning beaktar resultaten av alla kontroller och granskningar av programaktiviteter 
som EU och medlemsstaterna har gjort. Avslutandet kan därför anses markera 
att man godkänner utgifterna för perioden som lagliga och korrekta. GD Regi -
onal- och stadspolitik och GD Sysselsättning, socialpolitik och inkludering får 
också göra ytterligare kontroller som kan leda till finansiella korrigeringar upp 
till tre år efter avslutandet, men i praktiken sker det endast i undantagsfall. På 
landsbygdsutvecklingsområdet däremot pågår revisioner av överensstämmelse 
ännu vid avslutandet, som därför enbart är en finansiell transaktion som inte 
innebär att utgifterna godkänns som lagliga och korrekta. Kommissionen god -
känner inte utgifterna slutligt som lagliga och korrekta, varken årligen eller för 
perioden som helhet. Denna situation är oförändrad till perioden 2014–2020 (se 
punkterna 39–45).
Kommissionen bör informera budgetmyndigheten om det slutliga utfallet 
av avslutandeförfarandet
122  
Rapportering om utfallet av offentliga utgifter är ett viktigt verktyg för ansvarsut -
krävande. Kommissionen rapporterar till budgetmyndigheten genom den årliga 
verksamhetsrapporten från respektive generaldirektorat på grundval av den årli -
ga lägesrapporten, men man har inte planerat för någon särskild rapport om det 
slutliga utfallet av avslutandet av programperioden som helhet. Denna situation 
är oförändrad till perioden 2014–2020.
123  
I EU:s budgetsystem, som bygger på flerårig planering, anser vi att avslutandet av 
program bör innefatta ett slutligt godkännande av kommissionen av att utgifter -
na för programperioden som helhet är lagliga och korrekta, med hänsyn tagen 
till resultaten av EU:s och medlemsstaternas alla kontroller och revisioner, och en 
rapport om genomförandet och resultatet av programmet. Information om de 
mest relevanta resultat- och efterlevnadsaspekterna bör därefter också rappor -
teras till budgetmyndigheten. Sådana arrangemang bör övervägas när lagstift -
ningsförslagen till perioden efter 2020 utarbetas (se punkterna 53–55).
57 Slutsatser och rekommendationer 
Kvarstående riskprocent bör beräknas för bedömning av hur lagliga och 
korrekta utgifterna är under programgenomförandet och vid avslutandet
124  
Vi anser att beräkningen av kvarstående riskprocent för varje sammanhållnings -
program är en lämplig och relevant åtgärd som kan garantera att det kvarståen -
de felet vid avslutandet inte ligger över väsentlighetsgränsen.
125  
Inom landsbygdsutveckling konstaterade vi dock att de nuvarande förfarandena 
inte garanterar – vare sig genom det årliga eller slutliga avslutandet av räkenska -
perna eller när revisionerna av överensstämmelse har slutförts – att det kvarstå -
ende felet på programnivå ligger under kommissionens väsentlighetsgräns på 
2 %. Kommissionen beräknar inte kvarstående riskprocent på programnivå med 
hänsyn till de finansiella korrigeringar som blir resultatet av revisioner av över -
ensstämmelse, och därför finns det inte några garantier för att det kvarstående 
felet för ett program inte överskrider väsentlighetsgränsen (se punkterna 34–38).
Avslutandet bör omfatta en utvärdering av programresultat och uppnådd 
output och uppnådda resultat
126  
Man lade liten vikt vid uppnåendet av output och resultat i den rättsliga ramen 
och utformningen av avslutandet av perioden 2007–2013. Medlemsstaternas 
myndigheter är skyldiga att rapportera om uppnåendet av programmål, men den 
informationen kontrolleras i regel inte av revisionsmyndigheter eller attesterande 
organ. Kommissionen är skyldig att utvärdera denna rapportering, men utbetal -
ningen av slutbetalningen är inte direkt kopplad till måluppfyllelsen.
127  
Vi välkomnar den ökade inriktningen på resultat i den rättsliga ramen för pe -
rioden 2014–2020. En av de största förändringarna är att en resultatreserv har 
återinförts som ska skapa en koppling mellan betalningar och uppnående av 
output och resultat. Det återstår att se hur resultatreserven kommer att tillämpas 
i praktiken under perioden 2014–2020 (se punkterna 46–52).
58 Slutsatser och rekommendationer 
Rekommendation 2
I sina lagstiftningsförslag till perioden efter 2020 bör kommissionen införa ett 
slutligt godkännande av lagligheten och korrektheten i programutgifter och av 
den output och de resultat som uppnåtts vid programavslutandet. I detta sam -
manhang bör kommissionen på båda politikområdena
— fastställa förfaranden för att beräkna kvarstående riskprocent på program -
nivå efter det att alla finansiella korrigeringar har genomförts och se till att 
riskprocenten inte överskrider väsentlighetsgränsen vid avslutandet,
— bedöma huruvida programmål har uppnåtts och vid behov besluta om finan -
siella korrigeringar på grund av undermåliga resultat.
Måldatum för genomförande: när lagstiftningsförslagen till perioden efter 
2020 utarbetas.
Rekommendation 3
I sina lagstiftningsförslag till perioden efter 2020 bör kommissionen närmare 
ange hur den avser att informera budgetmyndigheten om utfallet av avslutande -
processen när kommissionen väl har gett sitt slutliga godkännande.
Måldatum för genomförande: när lagstiftningsförslagen till perioden efter 
2020 utarbetas.
Stödperioderna bör inte överlappa varandra, och avslutandet bör ske så 
snabbt som möjligt efter stödperiodens slut
128  
I samband med perioderna 2000–2006 och 2007–2013 hade medlemsstaterna två 
extra år efter periodens slut på sig att använda de pengar som tilldelats dem. När 
det gäller programperioden 2014–2020 har denna period förlängts till tre år ut -
över den ursprungliga programperioden på sju år. Det betyder att stödperioden 
löper ut 2023, inte mindre än tio år efter det att Europaparlamentet och rådet 
antog den rättsliga ramen (i slutet av 2013). Därefter följer avslutandet som när 
det gäller sammanhållning tar minst två år till.
59 Slutsatser och rekommendationer 
129  
Avslutandet kommer alltid att överlappa den efterföljande perioden. Vi anser 
att tillgången på personalresurser är en stor utmaning för att programmen ska 
kunna avslutas på ett ändamålsenligt sätt. Det är skälet till att den tid då program 
från två programperioder genomförs samtidigt måste vara så kort som möjligt så 
att den totala administrativa bördan minskar. Möjligheten att använda program -
budgeten efter programperiodens slut skapar dessutom ett negativt incitament 
att inleda programmen i den efterföljande perioden.
130  
Vi anser därför att stödperioderna inte bör överlappa varandra och att stödpe -
riodens slut i möjligaste mån bör sammanfalla med den efterföljande program -
periodens inledning. Det skulle öka pressen på medlemsstaterna att använda 
EU-medlen i tid och på ett meningsfullt sätt samt säkerställa en snabb start 
på den efterföljande programperioden. Förenklade regler om fasindelning, 
särskilt på sammanhållningsområdet, skulle kunna lindra övergången mellan 
programperioderna.
131  
Det årliga godkännandet av räkenskaperna förekommer dessutom inom båda 
politikområdena för perioden 2014–2020 och bör leda till att avslutandeaktivite -
terna, särskilt inom sammanhållning, blir mindre betungande än tidigare. Vi kon -
staterade emellertid att den tid som medlemsstaternas myndigheter har på sig 
att utarbeta och lämna in avslutandedokument fortfarande skiljer sig åt mellan 
de båda politikområdena: 13,5 månader inom sammanhållning och sex månader 
inom landsbygdsutveckling (se punkterna 58–68).
Rekommendation 4
I sina lagstiftningsförslag till perioden efter 2020 bör kommissionen se till att 
stödperioderna inte längre överlappar med den efterföljande programperioden 
och att avslutandeförfarandet genomförs omedelbart efter stödperiodens slut. 
På båda politikområdena bör därför
— överlappningen mellan stödperioder upphöra och stödperiodens slut i möjli -
gaste mån sammanfalla med den efterföljande programperiodens inledning,
— medlemsstaterna vara skyldiga att lämna in alla avslutandedokument senast 
sex månader efter sista datum för stödberättigande,
— kommissionen minska den tid som den behöver för sitt beslut om godkän -
nande av den slutliga genomföranderapporten och de sista årsräkenskaper -
na, inbegripet beräkning av slutbetalningen; högst sex månader (tolv måna -
der räknat från det sista datumet för stödberättigande) bör räcka.
Måldatum för genomförande: när lagstiftningsförslagen till perioden efter 
2020 utarbetas.
60 Slutsatser och rekommendationer 
Kommissionen gav medlemsstaterna lämpligt stöd i tid när 
de skulle förbereda avslutandet av programmen 2007–2013, 
men den måste fortsätta att vara vaksam och se till att 
medlemsstaternas avslutande är tillförlitligt
132  
Generellt konstaterade vi att riktlinjerna för avslutande hjälpte medlemsstaterna 
att förstå och organisera avslutandet: inom båda politikområdena sammanfat -
tar de de viktigaste kraven och tidsfristerna i ett antal olika förordningar och 
ger ytterligare förklaringar vid behov. Kommissionen tillhandahöll även utbild -
ning i avslutande och stöd som i regel tillgodosåg medlemsstaternas behov vid 
lämplig tidpunkt. Medlemsstaterna anser i allmänhet att de är förberedda för 
avslutandet, och kommissionen håller på att färdigställa de nödvändiga interna 
förfarandena.
Vissa risker kvarstår när det gäller avslutandet av perioden 
2007–2013
133  
Vi identifierade vissa risker som särskilt måste hanteras när perioden 2007–2013 
avslutas. Till exempel har vissa tidsfrister för avslutandet antingen inte fastställts 
alls eller så har de endast fastställts i riktlinjerna. Detta skulle kunna leda till en 
alltför lång avslutandeprocess. Om betalningarna till stödmottagare försenas 
av en medlemsstat, skulle det dessutom kunna leda till en anseenderisk för EU. 
I mitten av november 2016, slutligen, hade ansökningar om större projekt mot -
svarande ett EU-stöd på 854 miljoner euro ännu inte godkänts av kommissionen 
(se punkterna 70–88 och 93–96).
Rekommendation 5
Förvaltningsmyndigheterna i medlemsstaterna bör se till att alla stödmottagare 
får hela EU-stödet till sina Eruf-, SF- och ESF-projekt i tid. Den tidsfrist som fast -
ställts för programperioden 2014–2020 på 90 kalenderdagar från det datum då 
en betalningsansökan lämnas in är lämplig i detta sammanhang.
Slutdatum för genomförande: mars 2017.
61 Slutsatser och rekommendationer 
Rekommendation 6
Kommissionen bör omedelbart fatta beslut i ärenden som rör större projekt för 
perioden 2007–2013 där den ännu inte gjort det. Vad beträffar perioden 2014–
2020 bör GD Regional- och stadspolitik utarbeta interna förfaranden som garan -
terar att beslut om större projekt fattas snabbt och i enlighet med den lagstadga -
de tidsfristen på tre månader.
Måldatum för genomförande: januari 2017.
Kommissionens riktlinjer för avslutande är strängare än de 
rättsliga bestämmelserna
134  
Vi konstaterade att kommissionens riktlinjer för avslutande inom sammanhåll -
ning ibland innehåller strängare krav än förordningarna. Vi har tidigare rappor -
terat om den allvarligaste frågan av det slaget när det gällde förlängningen av 
stödperioden för finansieringsinstrument61. Det finns dock några andra områden 
där detta också är fallet.
135  
En del av dessa krav, närmare bestämt kravet på fungerande projekt och rappor -
tering av en kvarstående riskprocent, bidrar till att minska de risker som är fören -
ade med avslutande. Andra krav, såsom fasindelning av andra projekt än större 
projekt, är nödvändiga men kan komplicera avslutandet med hänsyn till hur de 
för närvarande är formulerade (se punkterna 89–91).
Kommissionen måste fortsätta att vara vaksam om den ska kunna 
garantera ett tillförlitligt avslutande för 2007–2013
136  
En lämplig utformning och lämpliga förberedelser är viktiga men räcker inte för 
att garantera att sammanhållnings- och landsbygdsutvecklingsprogram avslutas 
ändamålsenligt och i tid. Lika viktiga faktorer är hur avslutandeprocessen ge -
nomförs på fältet, vilken kvalitet de avslutandedokument som medlemsstaterna 
lämnar in har och att kommissionen gör en konsekvent och grundlig granskning 
inom de tidsfrister som anges i förordningarna.61 Punkt 6.45 i revisionsrättens 
årsrapport för 2015, punkt 6.52 
i revisionsrättens årsrapport 
för 2014 och punkt 43 i särskild 
rapport nr 19/2016.
62 Slutsatser och rekommendationer 
137  
Vi konstaterade att samordningen mellan olika myndigheter i en medlemsstat, 
inklusive noggrann tidsplanering av deras arbete, är av avgörande betydelse för 
att avslutandet ska bli framgångsrikt. Man måste komma överens om tidsfrister 
som ger revisionsmyndigheter och attesterande organ den tid de behöver för att 
kunna ge tillräckliga garantier för att alla de utgifter som redovisas vid avslutan -
det är stödberättigande. Vidare återstår det att se huruvida de tidsfrister som 
man kommit överens om på nationell och regional nivå kommer att hållas.
138  
I en tidigare granskning av inledningsskedet av avslutandet av perioden 2000–
2006 på sammanhållningsområdet konstaterade vi att det endast var delvis ända -
målsenligt eftersom medlemsstaterna för att undvika finansiella korrigeringar vid 
avslutandet hade lagt fram deklarationer med obefogade sänkningar av slutliga 
felprocent. Trots förbättringar av kontrollramen ser vi att denna risk också förelig -
ger vid avslutandet av programperioden 2007–2013.
139  
I en tidigare rapport konstaterade vi också att kommissionen, särskilt i början av 
programperioden 2007–2013, inte systematiskt kontrollerade att större projekt 
följde reglerna för statligt stöd62. Det finns därför risk för att några EU-medfinan -
sierade större projekt inte är förenliga med den inre marknaden, också på grund 
av att det före 2012 var ovanligt att medlemsstaterna anmälde investeringar 
i infrastruktur till kommissionen.
140  
Vi rekommenderade att kommissionen skulle be revisionsmyndigheterna kont -
rollera efterlevnaden av reglerna för statligt stöd när det gällde de större projekt 
som godkändes före slutet av 201263. Kommissionen godtog inte denna rekom -
mendation, och vi anser därför att efterlevnaden av reglerna för statligt stöd 
fortsätter att utgöra en risk när större projekt som godkänts före slutet av 2012 
ska avslutas.
141  
När det framför allt gäller finansieringsinstrument och kontraktsenliga förskott 
anser vi också att det finns en kvarstående risk för att icke stödberättigande 
utgifter redovisas vid avslutandet (se punkterna 97–115).62 Punkt 71 i särskild rapport 
nr 24/2016.
63 Rekommendation nr 4 b i 
särskild rapport nr 24/2016.
63 Slutsatser och rekommendationer 
Rekommendation 7
Vid avslutandet bör kommissionen se till att medlemsstaterna tillämpar specifika 
förfaranden för att kontrollera framför allt att de utgifter som hänger samman 
med finansieringsinstrument och kontraktsenliga förskott är stödberättigande. 
Om revisionsmyndigheter och attesterande organ inte kan ge tillräckliga garan -
tier för att sådana utgifter är stödberättigande, kan ytterligare granskningsåtgär -
der behöva vidtas.
Slutdatum för genomförande: mars 2017.
Denna rapport antogs av revisionsrättens avdelning II, med ledamoten 
Iliana IVANOVA som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 
14 december 2016.
 För revisionsrätten
 Klaus-Heiner LEHNE
 ordförande
64
 Bilagor
Rättslig grund för avslutandet av programmen 2007–2013
Avslutandearrangemangen för operativa sammanhållningsprogram 2007–2013 anges i följande 
förordningar:
 Ø Rådets förordning (EG) nr 1083/2006 av den 11 juli 2006 om allmänna bestämmelser för Europeiska regionala 
utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden och Sammanhållningsfonden.
 Ø Kommissionens förordning (EG) nr 1828/2006 av den 8  december  2006 om tillämpningsföreskrifter för rådets för -
ordning (EG) nr 1083/2006 och för Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1080/2006 om Europeiska 
regionala utvecklingsfonden.
Avslutandearrangemangen för landsbygdsutvecklingsprogram 2007–2013 anges i följande 
förordningar:
 Ø Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 av den 17 december 2013 om finansiering, förvalt -
ning och övervakning av den gemensamma jordbrukspolitiken och om upphävande av rådets förordningar (EEG) 
nr 352/78, (EG) nr 165/94, (EG) nr 2799/98, (EG) nr 814/2000, (EG) nr 1290/2005 och (EG) nr 485/2008.
 Ø Kommissionens delegerade förordning (EU) nr 907/2014 av den 11 mars 2014 om komplettering av Europa-  
parlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 vad gäller utbetalande organ och andra organ, ekonomisk 
förvaltning, avslutande av räkenskaper, säkerheter och användning av euron.
 Ø Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 908/2014 av den 6 augusti 2014 om tillämpningsföreskrifter för 
Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 med beaktande av utbetalande organ och andra 
organ, ekonomisk förvaltning, räkenskapsavslutning, regler om kontroller, värdepapper och öppenhet.
 Ø Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1310/2013 av den 17 december 2013 om vissa övergångs-  
bestämmelser för stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu), 
om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1305/2013 vad gäller resurser och resursfördel -
ning avseende år 2014 och om ändring av rådets förordning (EG) nr 73/2009 och Europaparlamentets och rådets 
förordningar (EU) nr 1307/2013, (EU) nr 1306/2013 och (EU) nr 1308/2013 vad gäller deras tillämpning under år 
2014.
 Ø Kommissionens delegerade förordning (EU) nr 807/2014 av den 11 mars 2014 om komplettering av Europa-  
parlamentets och rådets förordning (EU) nr 1305/2013 om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jord -
bruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU), samt om införande av övergångsbestämmelser.
 Ø Rådets förordning (EG) nr 1698/2005 av den 20 september 2005 om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska 
jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU), kommissionens förordning (EG) nr 1974/2006 av den 15 decem -
ber 2006 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1698/2005 om stöd för landsbygdsutveckling 
från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU).
 Ø Kommissionens förordning (EU) nr 65/2011 av den 27 januari 2011 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning 
(EG) nr 1698/2005 vad gäller kontroller och tvärvillkor i samband med stöd för landsbygdsutveckling.Bilaga I
65 Bilagor 
Förvaltning och kontroll av programmen 2007–2013 i medlemsstaterna
Inom både sammanhållning och landsbygdsutveckling har tre typer av myndigheter ansvaret i medlemsstater -
na för förvaltningen och kontrollen av operativa program/landsbygdsutvecklingsprogram. Dessa myndigheter 
arbetar tillsammans, under kommissionens överinseende och ansvar1, för att garantera lagligheten och korrekt -
heten när det gäller följande:
Sammanhållning Landsbygdsutveckling
i) Förvaltningsmyndigheter (FM)  ansvarar för att planera och genomföra 
operativa program och även för att välja ut enskilda insatser och utvärdera 
programmen. De gör också kontroller på primär nivå av insatserna och utgif -
terna. De överlämnar en årsrapport om genomförandet som kommissionen 
ska godta2.i) Förvaltningsmyndigheter (FM)  ansvarar för att planera, 
genomföra, tillhandahålla och utvärdera landsbygdsutveck -
lingsprogram. De överlämnar årliga framstegsrapporter om 
genomförandet av landsbygdsutvecklingsprogrammet till 
kommissionen.
(ii) Attesterande myndigheter (AM)  intygar att de utgifter som redovisats 
är lagliga och korrekta och lämnar in ansökningar om mellanliggande 
betalningar till kommissionen3.ii) Utbetalande organ (UO)  ansvarar för förvaltningen och 
kontrollen av utgifter. De ska ha ett system för internkontroll 
som ger tillräckliga garantier för att betalningar är lagliga och 
korrekta. De lämnar varje kvartal in betalningsansökningar till 
kommissionen och upprättar årsredovisningar.
iii) Revisionsmyndigheter (RM) måste fungera fristående i förhållande till 
förvaltningsmyndigheten och den attesterande myndigheten. De ska ge 
kommissionen garantier för att förvaltningssystemet och internkontrollerna 
inom ett operativt program fungerar effektivt och för att de utgifter som 
attesterats av de attesterande myndigheterna är lagliga och korrekta. De 
ska lägga fram årliga kontrollrapporter för kommissionen4 och ett årligt 
revisionsuttalande om hur systemen fungerar och med en uppskattad årlig 
felprocent, vilka ska kontrolleras och godkännas av kommissionen5.iii) Attesterande organ (AO)  ska ge kommissionen garantier för 
att det utbetalande organets årliga räkenskaper är fullständiga, 
exakta och sanningsenliga och att de interna kontrollsystemen 
fungerar korrekt. De måste fungera fristående från det utbeta -
lande organet.
Sedan 2015 ska de attesterande organen också garantera att de 
utgifter för vilka återbetalning begärts från kommissionen är 
lagliga och korrekta.
1 Artikel 317 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.
2 Artikel 67.1 och 67.3 i förordning (EU) nr 1083/2006.
3 Artikel 61 i förordning (EU) nr 1083/2006.
4 Artikel 62.1 d i förordning (EU) nr 1083/2006.
5 Artikel 72.1 i förordning (EU) nr 1083/2006.
 
Källa:  Europeiska revisionsrätten.Bilaga II
66 Bilagor 
Utvecklingen av kommissionens ram för säkerhet och avslutandearrangemang 
under tre perioder
a) SammanhållningBilaga III
Kommissionen: revisioner av laglighet och korrekthet Sammanhållning 2000–2006
Kommissionen:
eventuella 
revisioner  med 
ﬁnansiella 
nettokorrigeringarKommissionen: 
godkännande av den slutliga genomföran-derapporten och det slutliga utlåtandet, slutbetalningFM: slutlig
genomföranderapport 
UO: attesterad slutlig 
utgiftsdeklaration 
AO: deklaration om 
avveckling av stödet 
(garantier för hela perioden)FM: årlig
genomföranderapport
3 år 15 månader 2 år1/2000 12/2006 ??? 3/2010 12/2008
Programperiod 
sju årFleråriga garantierKommissionen: godkännande av den årliga genomföranderapportenSlutbetalning Inlämning av avslutandedokument Sista datum för stödberättigande Programperiodens slut
Avslutande Årlig övervakning och utvärdering
Sammanhållning 2007–2013
Kommissionens mål: 1 årAA: årlig kontrollrapport 
och årligt uttalandeKommissionen: godkännande av den årliga genomföranderapportenÅrliga garantier
Kommissionen:
eventuella 
revisioner  med 
/f_inansiella 
nettokorrigeringarKommissionen: godkännande av den slutliga genomförande -
rapporten och det slutliga utlåtandet, slutbetalningFM: slutlig
genomföranderapport 
AM: ansökan om 
slutbetalning
RM: slutligt utlåtandeFM: årlig 
genomföranderapport
3 år 15 månader 2 år1/2007 12/2013 ??? 3/2017 12/2015
Programperiod 
sju årKommissionen: revisioner av laglighet och korrekthet Fleråriga garantierKommissionen: 
godkännande av den årliga genomföranderapportenSlutbetalning Inlämning av avslutandedokument Sista datum för stödberättigande Programperiodens slut
AvslutandeÅrlig övervakning och utvärdering
67 Bilagor Bilaga III
Kommissionen: 
godkännande av den årliga genomföranderapportenFM: årliggenomföranderapportSammanhållning 2014–2020
FM: förvaltningsförklaring ochårlig sammanfattning av kontroller och revisionerAM: attesterade räkenskaperRM: årlig kontrollrapport och årligt uttalande om räkenskapernaKommissionen: godkännande av årsräkenskaperna,beräkning av saldotÅrligt garantipaketKommissionen: 
godkännande av den slutliga genomförande-rapporten och de sista årsräkenskaperna, beräkning av saldot för det sista åretUtöver det årliga garantipaktet:
FM: 
slutlig genomföran-
derapport
3 år 13,5 månader 3 år1/2014 12/2020 ??? 15/02/2025 12/2023
Programperiod 
sju årKommissionen: revisioner med eventuella ﬁnansiella nettokorrigeringar Fleråriga garantierSlutbetalning Inlämning av avslutandedokument Sista datum för stödberättigande Programperiodens slut
Avslutande Årlig övervakning och utvärdering
68 Bilagor 
b) LandsbygdsutvecklingBilaga III
Kommissionen: 
godkännande av genomföranderapportenFM: årsrapport om 
genomförandet
1/2018
2 årLandsbygdsutveckling 2007–2013
Kommissionens mål: 1 årUO: årsräkenskaper, förvaltnings-förklaring, årlig sammanfattning av revisioner och kontroller
AO: uttalande och rapport om 
årsräkenskapernaKommissionen: 
godkännande av årsräkenskaperna, betalning av saldot Årliga förfarandet för avslutande av räkenskapernaKommissionen: godkännande av genomföranderappor-ten och de sista årsräkenskaperna, 
beräkning av 
slutbetalningen
FM: genomföranderap-
port för sista året 
UO: räkenskaperna för 
det senaste budgetåret 
AO: uttalande om 
räkenskaperna för det 
senaste budgetåret
6 månader 2 år1/2007 12/2013 6/2016 12/2015
Programperiod 
sju årKommissionen: revisioner av överensstämmelse avseende laglighet och korrekthet med eventuella ﬁnansiella 
nettokorrigeringarFlerårig kontroll av överensstämmelseSlutbetalning Inlämning av 
avslutandedokumentSista datum för stödberättigande Programperiodens slut
Avslutande Årlig övervakning och utvärdering
Avslutandet tog i genomsnitt 20 månaderLandsbygdsutveckling 2000–2006
Kommissionen:
eventuella 
revisioner med 
ﬁnansiella 
nettokorrigeringarKommissionen: 
godkännande av den slutliga genomföran-derapporten och avvecklingsdeklaratio-nen (för hela perioden), beräkning av slutbetalningenFM: slutlig genomförande-
rapport 
UO: attesterad slutlig 
utgiftsdeklaration 
Avvecklingsorgan: 
deklaration om avveckling av stödet (för hela perioden)FM: årlig
genomföranderapport
3 år 15 månader 2 år1/2000 12/2006 ??? 3/2010 12/2008
Programperiod 
sju årKommissionen: revisioner av laglighet och korrekthet Fleråriga garantierKommissionen: 
godkännande av den årliga genomförande-rapportenSlutbetalning Inlämning av avslutandedokument Sista datum för stödberättigande Programperiodens slut
Avslutande Årlig övervakning och utvärdering
69 Bilagor 
Källa:  Europeiska revisionsrätten.Bilaga III
UO: förvaltningsförklaring, årlig 
sammanfattning av kontroller och revisionerAO: uttalande och rapport om 
årsräkenskaperna (inbegripet laglighet och korrekthet)Kommissionen: godkännande av den årliga genomföranderapportenFM: årlig
genomföranderapport
1/2026
2 årLandsbygdsutveckling 2014–2020
Kommissionen: godkännande av årsräkenskaperna,beräkning av saldotÅrliga förfarandet för avslutande av räkenskapernaKommissionen: 
godkännande av 
den slutliga 
genomföranderap-
porten och de sista årsräkenskaperna, 
beräkning av 
saldot för det sista 
åretInga ytterligare 
dokument krävs
6 månader 3 år1/2014 12/2020 30/06/2024 12/2023
Programperiod 
sju årKommissionen: revisioner av överensstämmelse avseende laglighet och korrekthet med eventuella
/f_inansiella nettokorrigeringar Flerårig kontroll av överensstämmelseSlutbetalning Inlämning av 
avslutandedokumentSista datum för 
stödberättigandeProgramperiodens slut
Avslutande Årlig övervakning och utvärdering
70 Bilagor 
Översikt över de viktigaste aspekter som behöver förtydligas inför avslutandet av 
perioden 2007–2013 – enkät till/intervjusvar från myndigheter i medlemsstaterna1
Frågor Sammanhållning Landsbygdsutveckling
Beräkning av procentsatsen för kvarstående fel och konsekvenser om den ligger 
över väsentlighetsgränsen på 2  %X X
Definition och hantering av anomalier X X
Finansieringsinstrument X X
Rapportering av programresultat och potentiella konsekvenser om målen inte 
uppnåsX X
Insatserna avbryts på grund av rättsliga eller administrativa åtgärder X X
Fler konkreta exempel X
Projekt som inte fungerar X
Inkomstgenererande projekt X
Rapportering med beaktande av belopp som dragits tillbaka, återvinningar och 
pågående återvinningsärendenX
Övergångsregler X
1 Denna lista innehåller endast frågor som mer än 15 % av myndigheterna rapporterade som oklara eller ganska oklara.
Källa:  Revisionsrättens enkät till och intervjuer med myndigheter i medlemsstaterna.Bilaga IV
71 Kommissionens  
svar
Sammanfattning
II
Kommissionen arbetar tillsammans med medlemsstaterna för att komma till rätta med orsakerna till felaktigheterna 
i utgifterna.
När det gäller sammanhållningspolitiken har revisionsrättens granskningar sedan 2009 visat att felnivån under program -
perioden 2007–2013 är betydligt lägre än under programperioden 2000–2006.
Även när det gäller landsbygdsutveckling har felnivån minskat under de senaste tre åren.
VI
På landsbygdsutvecklingsområdet säkerställs lagligheten och korrektheten hos Ejflu-utgifterna med hjälp av förfaran -
det för kontroll av överensstämmelse, oberoende av avslutandearrangemangen. Om det vid förfarandet för kontroll av 
överensstämmelse konstateras brister i fråga om förvaltningen och kontrollen av utgifterna gör kommissionen finansiella 
korrigeringar av utbetalningar som har gjorts upp till 24 månader före kommissionens skriftliga meddelande, i enlighet 
med artikel 52 i förordning (EU) nr 1306/2013.
De årliga verksamhetsrapporterna från GD Jordbruk och landsbygdsutveckling visar såväl de uppskattade felprocenten 
i transaktionerna mellan medlemsstaterna och stödmottagarna som korrigeringsförmågan hos de efterhandskontrol -
ler och -förfaranden som leder till att belopp återvinns från stödmottagare och att finansiella nettokorrigeringar görs. 
Genom att jämföra dessa båda faktorer kan kommissionen fastställa den årliga kvarstående risken för EU:s budget efter 
det att alla kontroller och korrigeringar har beaktats. Kommissionen vidhåller den ståndpunkt som kommer till uttryck 
i GD Jordbruk och landsbygdsutvecklings årliga verksamhetsrapport 2015. När det gäller landsbygdsutvecklingspolitiken 
måste behovet av att säkerställa lagligheten och korrektheten ställas mot de ambitiösa politiska målen, vilket ibland leder 
till en komplicerad åtgärdsbild. Kommissionen fortsätter att noga bevaka situationen och har för avsikt att hjälpa med -
lemsstaterna att bekämpa grundorsakerna till felaktigheter.
VII
Kommissionen anser att den harmoniserade årliga granskningen av räkenskaperna ökar betalningarnas laglighet och 
korrekthet och kommer att bidra till snabba avslutandeförfaranden för programmen för perioden 2014–2020.
VIII
Den rättsliga ramen för sammanhållningspolitiken 2007–2013 ger inga möjligheter att ställa resultat eller måluppfyllelse 
som villkor för utbetalningar. Enligt riktlinjerna för avslutande ska en systematisk rapportering om indikatorer uppdelade 
efter insatsområden göras när resultaten avviker från målen med mer än 25 %. Orsakerna till att målen inte har nåtts och 
att korrigeringsåtgärder inte har vidtagits ska redovisas.
Medlemsstaterna bör lämna förklaringar och motiveringar till de avvikelser som indikatorerna visar. Beslut om finansiella 
korrigeringar kan fattas i de fall som avses i artikel 99 i den allmänna förordningen (oriktigheter eller allvarliga brister 
i förvaltnings- och kontrollsystemen).
Det output- och resultatinriktade tillvägagångssättet har tillämpats i större omfattning på båda politikområdena under 
perioden 2014–2020.
Kommissionens svar 72
IX
Kommissionen är bunden av den befintliga rättsliga ram som har fastställts av lagstiftaren.
En överlappning mellan två perioder anses nödvändig med tanke på att många insatser tar flera år att genomföra och att 
det alltid kommer att finnas en igångsättningsfas och en nedtrappningsfas under programperioderna.
Problemet med att avslutanden genererar mycket administrativt arbete för myndigheterna när de borde fokusera på att 
inleda nya program har redan beaktats i förordningen för perioden 2014–2020, genom det årliga godkännandet av räken -
skaperna (se kommissionens svar på punkt VII ovan).
Dessutom har kommissionen uppmuntrat medlemsstaterna att utöka sin kapacitet i fråga om avslutanden och att 
använda anslagen för tekniskt stöd för 2007–2013 eller 2014–2020 för detta ändamål.
Avslutandeprocessen har inletts med förberedelser före stödperiodens slut och har varit i full gång omedelbart efter att 
denna har slutat. Medlemsstaterna fick också två ytterligare år (tre år när det gäller programmen för 2014–2020) på sig att 
genomföra sina program.
Kommissionen anser att detta möjliggör bättre förvaltning och genomförande av programmen, minskar trycket och 
arbetsbelastningen på de berörda myndigheterna och skapar förutsättningar för bättre övergångar mellan perioderna.
X
Kommissionen informerar budgetmyndigheten om hur avslutandeprocessen fortskrider (utgifternas korrekthet och 
vilken output och vilka resultat som uppnåtts) i den årliga verksamhetsrapporten från generaldirektoratet i fråga.
Under 2013 lade dessutom GD Regional- och stadspolitik och GD Sysselsättning, socialpolitik och inkludering fram en 
rapport till den myndighet som beviljar ansvarsfrihet om avslutande och finansiella korrigeringar som helhet vid avslu -
tandet av programmen för 2000–2006.
Alla beslut om räkenskapsavslutning för Ejflu offentliggörs också i  Europeiska unionens officiella tidning .
XI – Första strecksatsen
Kommissionen godtar inte denna rekommendation.
På det här stadiet har kommissionen inga möjligheter att göra specifika åtaganden som rör lagstiftningsförslag för perio -
den efter 2020.
Det har redan gjorts betydande ansträngningar för att harmonisera reglerna för de europeiska struktur- och investerings -
fonderna för perioden 2014–2020, både när det gäller räkenskapsåren och avslutandet. Kommissionen kommer att sträva 
efter att harmonisera lagbestämmelserna om fonderna ytterligare, bland annat i fråga om terminologi, säkerhet och 
avslutandeprocesserna, när detta gör det möjligt att förbättra förvaltningen av EU-medel och bidrar till ett enklare och 
effektivare genomförande i medlemsstaterna och regionerna.
Kommissionen anser att harmoniseringen av arrangemangen inom landsbygdsutveckling och sammanhållning inte får 
underminera ett konsekvent genomförande av den gemensamma jordbrukspolitiken. Lagstiftaren har uppmärksammat 
vikten av att bevara uppnådda synergieffekter mellan de två pelarna (EGFJ och Ejflu) (se skäl 4 i förordning 1303/2013). 
Förfarandet för kontroll av överensstämmelse genomförs oberoende av det årliga förfarandet för avslutande av räkenska -
perna för båda pelarna i den gemensamma jordbrukspolitiken.
Kommissionens svar 73
XI – Andra strecksatsen
Kommissionen godtar inte denna rekommendation.
På det här stadiet har kommissionen inga möjligheter att göra specifika åtaganden som rör lagstiftningsförslag för perio -
den efter 2020.
När det gäller sammanhållningspolitiken innehåller de regler som gäller för programperioden 2014–2020 redan de inslag 
som revisionsrätten efterlyser.
Vad gäller den andra delen av rekommendationen om resultat är det genom artikel 22.7 i förordningen om gemensamma 
bestämmelser redan möjligt för kommissionen att tillämpa finansiella korrigeringar när den fastställer allvarlig underlå -
tenhet att uppnå de mål vad gäller finansiella indikatorer, outputindikatorer och viktiga genomförandesteg som fastställs 
i resultatramen.
Kommissionen anser att ytterligare samordning av de olika politikområdena inte får underminera de synergieffekter som 
uppnåtts i förvaltningen av de två fonderna inom den gemensamma jordbrukspolitiken - EGFJ och Ejflu. Lagstiftaren har 
uppmärksammat vikten av att bevara uppnådda synergieffekter mellan de två pelarna (EGFJ och Ejflu) (se skäl 4 i förord -
ning 1303/2013).
XI – Tredje strecksatsen
Kommissionen godtar inte denna rekommendation.
Kommissionen kommer att fortsätta att informera budgetmyndigheten med fullständig öppenhet om programgenom -
förandet, och då även om resultatet av avslutandet. Den har emellertid på det här stadiet inga möjligheter att göra speci -
fika åtaganden som rör lagstiftningsförslag för perioden efter 2020.
XI – Fjärde strecksatsen
Kommissionen godtar inte denna rekommendation.
Kommissionen är fast övertygad om att om överlappningen mellan stödperioderna upphör kommer följden att bli färre 
genomförda politiska åtgärder, sämre möjligheter att besluta om fleråriga projekt under genomförandeperiodens sista 
år genom att den administrativa bördan blir tyngre samt störningar i samband med övergångarna mellan perioderna. 
När det gäller Ejflu skulle detta göra genomförandet av fleråriga åtaganden på miljöområdet och företagsetableringar på 
basis av fleråriga affärsplaner mindre smidigt.
XIII
När det gäller sammanhållningspolitiken är nyckelområdena för avslutandet genomförandet (behandlas i den slutliga 
genomföranderapporten), utgifternas laglighet och korrekthet (behandlas i slutdeklarationen och den slutliga kontroll -
rapporten) och slutligen den slutliga utgiftsdeklarationen. Tidsfrister på dessa nyckelområden anges i förordningen. 
Kommissionen har till exempel fem månader på sig att informera medlemsstaten om sin uppfattning rörande innehållet 
i den slutliga genomföranderapporten och slutdeklarationen.
Kommissionens svar 74
När det gäller landsbygdsutvecklingen anges tidsfristerna på nyckelområdena i lagstiftningen (till exempel när avslutan -
dedokumenten ska lämnas in och slutbetalning göras). Det finns emellertid inga tidsfrister som garanterat räcker till för 
att säkra ordentliga avslutandebeslut och skydd för EU:s budget.
Kommissionen har utfärdat riktlinjer om avslutande i syfte att klargöra sin tolkning av tillämpliga bestämmelser samt sina 
förväntningar.
När det gäller de specifika risker i samband med avslutandet som revisionsrätten har identifierat har kommissionen påta -
lat dessa för programmyndigheterna, revisionsmyndigheterna inbegripna.
Kommissionen kommer vid behov att göra finansiella korrigeringar.
XIV  – Första strecksatsen
Kommissionen godtar denna rekommendation.
XIV  – Andra strecksatsen
Kommissionen godtar denna rekommendation.
XV
Kommissionen konstaterar att denna rekommendation riktar sig till medlemsstaterna.
Inledning
02
Under perioden 2007–2013 har sammanhållnings- och landsbygdsutvecklingspolitiken separata rättsliga ramar, olika 
styrning av programmen, åtskilda ersättningsmekanismer och olika politiska mål.
09
Avslutandet av program regleras i EU:s förordningar.
Enligt den fleråriga kontrollramen för sammanhållningspolitiska program under perioden 2007–2013 skulle medlemssta -
terna se till att oriktigheter förebyggdes, upptäcktes och korrigerades under hela programperioden. Om kommissionen 
upptäckte ytterligare oriktigheter, som ännu inte hade korrigerats, beslutade den om ytterligare finansiella korrigeringar.
09 – Första strecksatsen
När det gäller landsbygdsutvecklingen ska de attesterande organen i samband med det årliga avslutandet av räkenska -
perna överlämna ett utlåtande om de utbetalande organens räkenskaper, vilket kommissionen godkänner i detta skede. 
Vid tidpunkten för det årliga förfarandet för avslutande av räkenskaperna förväntas inte kommissionen bekräfta utgifter -
nas laglighet och korrekthet.
Huruvida utgifterna är lagliga och korrekta kontrolleras också med hjälp av förfarandet för kontroll av överensstämmelse, 
vilket genomförs separat och oberoende av avslutandet, på det sätt som lagstiftaren har fastställt.
Förfarandet för kontroll av överensstämmelse tar omkring två år att genomföra. Denna tid erfordras för att säkerställa ett 
skiljeförfarande som medger full insyn, diskutera slutsatserna och fastställa den risk för EU:s budget som ska täckas av en 
finansiell nettokorrigering.
Kommissionens svar 75
09 – Andra strecksatsen
Kommissionens beslut till följd av förfarandet för kontroll av överensstämmelse säkerställer att upptäckta icke stödberät -
tigande utgifter undantas från finansieringen och de facto inte ersätts från EU-budgeten (finansiella nettokorrigeringar). 
När det gäller jordbruk, och landsbygdsutveckling, har alla finansiella korrigeringar nettoeffekter på EU:s finansiering.
Vidare är medlemsstaterna när det gäller landsbygdsutvecklingen skyldiga att från stödmottagarna försöka återvinna 
ersättning som har betalats för oriktiga utgifter och återbetala denna till kommissionen, även efter avslutandet.
14
GD Regional- och stadspolitik och GD Sysselsättning, socialpolitik och inkludering har goda förutsättningar att hinna 
färdigställa och kontrollera sina handböcker och förfaranden innan tidsfristen löper ut vid årsskiftet.
Iakttagelser
19
Avslutandet av program regleras i EU:s förordningar, och kommissionen förbereder sig för detta på effektivast möjliga sätt.
När det gäller programperioden 2007–2013 på sammanhållningsområdet förväntas medlemsstaternas myndigheter 
lämna in avslutandedokumenten till kommissionen senast den 31 mars 2017. Kommissionen har fem månader på sig att 
informera medlemsstaten om sin uppfattning rörande innehållet i den slutliga genomföranderapporten och slutdekla -
rationen. Slutbetalningen görs inte förrän avslutandedokumenten har granskats i syfte att kontrollera att den slutliga 
utgiftsdeklarationen inte innehåller några väsentliga fel.
När det gäller landsbygdsutvecklingen måste kommissionen följa alla regler som lagstiftaren har fastställt, och framför 
allt genomföra förfarandet för avslutande fristående från förfarandet för kontroll av överensstämmelse, så att lagligheten 
och korrektheten hos utgifterna för den gemensamma jordbrukspolitiken kan säkerställas. Kommissionen ska också göra 
slutbetalningen inom sex månader efter mottagandet av erforderliga dokument. Förfarandet för kontroll av överens -
stämmelse tar omkring två år att genomföra. Denna tid erfordras för att säkerställa ett skiljeförfarande som medger full 
insyn, diskutera slutsatserna och fastställa den risk för EU:s budget som ska täckas av en finansiell nettokorrigering.
Generaldirektoraten rapporterar om de finansiella korrigeringar som görs varje år i sina årliga verksamhetsrapporter, 
även för de avslutade programmen från programperioderna 1994–1999  och  2000–2006. Dessa rapporter överlämnas till 
budgetmyndigheten inom ramen för förfarandet för beviljande av ansvarsfrihet.
20
Inom politikområdet sammanhållning har en arbetsgrupp med företrädare för flera centrala avdelningar inom GD Regi -
onal- och stadspolitik och GD Sysselsättning, socialpolitik och inkludering tillsatts med uppgift att utarbeta riktlinjer för 
avslutandet. Riktlinjerna och modifieringarna av dem har varit föremål för samråd inom kommissionen och flera samråd 
med nationella myndigheter.
Kommissionen anser att harmoniseringen av arrangemangen inom sammanhållning och landsbygdsutveckling inte får 
underminera ett konsekvent genomförande av den gemensamma jordbrukspolitiken. Lagstiftaren har uppmärksammat 
vikten av att bevara uppnådda synergieffekter mellan de två pelarna (EGFJ och Ejflu) (se skäl 4 i förordning 1303/20131). 
Förfarandet för kontroll av överensstämmelse genomförs oberoende av avslutandet för båda pelarna i GJP .
1 ”Vad gäller den gemensamma jordbrukspolitiken har man redan åstadkommit betydande synergieffekter genom att harmonisera och 
samordna förvaltnings- och kontrollregler för den gemensamma jordbrukspolitikens första pelare (Europeiska garantifonden för jordbruket – 
EGFJ) och andra pelare (Ejflu). Den starka kopplingen mellan EGFJ och Ejflu bör därför behållas och likaså bör de strukturer som redan finns 
i medlemsstaterna bevaras.”
Kommissionens svar 76
23
Kommissionen analyserar varje år de årliga kontrollrapporterna och begär korrigerande åtgärder om felprocenten för året 
eller den kumulativa kvarstående risken (den kvarstående riskprocenten vid avslutandet) är väsentlig.
Kommissionen har också antagit en kraftfull policy som innebär att mellanliggande betalningar hålls inne tillfälligt eller 
ställs in helt om en allvarlig brist har upptäckts. Detta bör minska arbetsbelastningen i samband med avslutandet, genom 
att många problem redan har identifierats och rättats till under genomförandefasen.
24
När det gäller landsbygdsutveckling är avslutandeprocessen ett förfarande för avslutande av räkenskaperna under det 
sista genomförandeåret. Ett slutbelopp räknas ut och betalas ut i samband med avslutandet under förutsättning att alla 
programperiodens årsräkenskaper har avslutats.
Lagligheten och korrektheten hos Ejflu-utgifterna säkerställs med hjälp av förfarandet för kontroll av överensstämmelse, 
oberoende av avslutandearrangemangen. Om förfarandet för kontroll av överensstämmelse resulterar i att brister upp -
täcks i fråga om förvaltningen och kontrollen av utgifterna gör kommissionen finansiella korrigeringar av utbetalningar 
som har gjorts upp till 24 månader före kommissionens skriftliga meddelande, i enlighet med artikel 52 i förordning (EU) 
nr 1306/2013.
Se även kommissionens svar på punkt 19.
28
När det gäller sammanhållningsfonderna skyddas kommissionens årsbudgetar genom att endast 90 % av de mellanlig -
gande betalningarna görs. Detta kan jämföras med regeln om att högst 95 % av bidraget från Ejflu får betalas ut för varje 
programperiod (artikel 34 i förordning 1306/2013).
För Ejflu finns inget kompletterande system av detta slag med förskott och årlig reglering, och därför behöver ingen del 
av de mellanliggande betalningarna hållas inne innan programmen har genomförts till 95 %.
29
En eventuell ytterligare harmonisering bör ta hänsyn till behovet av att bevara samstämmigheten mellan den gemen -
samma jordbrukspolitikens två pelare.
Se även kommissionens svar på punkt 20.
32
Syftet med avslutandet på sammanhållningsområdet framgår redan klart av förordningarna för perioden 2014–2020.
Kommissionens svar 77
33
Enligt förordningen ska stöddokument på sammanhållningsområdet bevaras i tre år efter det att slutbetalningen har 
gjorts, och under denna period kan revisioner göras och därmed också finansiella korrigeringar.
När det gäller landsbygdsutveckling är stödmottagarna skyldiga att behålla en medfinansierad investering i fem år efter 
utbetalningen. Annars är medlemsstaterna skyldiga att återkräva felaktigt utbetalade belopp. Kommissionen måste ha 
möjlighet att kontrollera att dessa bestämmelser följs, och besluta om finansiella korrigeringar vid överträdelser.
Det framgår klart av riktlinjerna för avslutandet av programmen för landsbygdsutveckling 2007–2013 att revisioner av 
överensstämmelse fortsatt ska göras, oberoende av avslutandet. De finansiella korrigeringarna påverkar inte beräkningen 
av slutbetalningen. De finansiella korrigeringsbeloppen fastställs i kommissionens beslut om kontroll av överensstäm -
melse och genomförs genom att betalningskrav utfärdas (finansiella nettokorrigeringar).
34
Inom landsbygdsutveckling finns det inte någon rättslig grund för att besluta om finansiella korrigeringar på basis av en 
uppskattad felprocent och för att sänka felprocenten till under väsentlighetsgränsen. Detta kan bara göras med hjälp av 
förfarandet för kontroll av överensstämmelse, vilket kommissionen tillämpar när detta är lämpligt.
Se även kommissionens svar på punkt 36.
35
På sammanhållningsområdet beräknar kommissionen en kumulativ kvarstående riskprocent under hela programpe -
rioden, vilket gör att risken för fel kan minskas till under väsentlighetsgränsen när som helst under programperioden. 
Revisionsmyndigheterna ska upplysa om den kvarstående risken vid avslutandet, och när risken är väsentlig ska program -
myndigheterna göra nödvändiga ytterligare finansiella korrigeringar innan de lämnar in sin slutdeklaration.
36
Med den nuvarande rättsliga ramen för landsbygdsutveckling kan beslut om kontroll av överensstämmelse fattas också 
efter programmets avslutande. Därför är konceptet ”kvarstående riskprocent vid avslutandet” för närvarande inte fören -
ligt med den lagstiftning som den gemensamma jordbrukspolitikens andra pelare vilar på.
De årliga verksamhetsrapporterna från GD Jordbruk och landsbygdsutveckling utvisar emellertid såväl de uppskattade 
felprocenten i transaktionerna mellan medlemsstaterna och stödmottagarna som korrigeringsförmågan hos de efter -
handskontroller och -förfaranden som leder till att belopp återvinns från stödmottagare och att finansiella nettokorrige -
ringar görs. Genom att jämföra dessa båda faktorer kan kommissionen fastställa den årliga kvarstående risken för EU:s 
budget efter det att alla kontroller och korrigeringar har beaktats.
Kommissionen vidhåller den ståndpunkt som kommer till uttryck i GD Jordbruk och landsbygdsutvecklings årliga verk -
samhetsrapport 2015. När det gäller politiken för landsbygdens utveckling måste behovet av att säkerställa lagligheten 
och korrektheten ställas mot de ambitiösa politiska målen, vilket ibland leder till en komplicerad åtgärdsbild. Kommis -
sionen fortsätter att noga bevaka situationen och har för avsikt att hjälpa medlemsstaterna att bekämpa grundorsakerna 
till felaktigheter.
Kommissionens svar 78
37
GD Jordbruk och landsbygdsutvecklings årliga verksamhetsrapport innehåller en justerad felprocentsats och ett upp -
skattat riskbelopp för landsbygdsutvecklingsområdet. Den justerade felprocentsatsen beräknas för respektive utbeta -
lande organ och aggregeras sedan för verksamhetsområdet.
Enligt gällande regler för utgifter för den gemensamma jordbrukspolitiken (däribland för landsbygdsutveckling) säker -
ställs lagligheten och korrektheten hos utgifterna genom förfarandet för kontroll av överensstämmelse och inte genom 
att en kvarstående felprocent vid avslutandet beräknas.
Förfarandet för kontroll av överensstämmelse tillämpas när det attesterande organet rapporterar att det totala felet över -
stiger väsentlighetsgränsen. Finansiella korrigeringar görs när de attesterande organens upptäckter bekräftas.
38
När det gäller programmen för 2014–2020 attesteras ett utgiftsblock årligen i räkenskaperna, vilket sedan godkänns/
avslutas årligen och genomgår närmare granskningar av lagligheten och korrektheten. Utgifterna attesteras inte längre 
kumulativt under programperioden. Därför finns det inget behov av att beräkna någon kumulativ kvarstående risk -
procent eller att begära ett revisionsuttalande om hela programperioden vid avslutandet. Revisionsmyndigheterna på 
sammanhållningsområdet anger en årlig kvarstående riskprocent för det sista året i perioden och utfärdar sitt revisions -
uttalande om det sista året på grundval av denna. Revisionsmyndigheterna på landsbygdsutvecklingsområdet anger 
felprocent och andelen bristande överensstämmelser i sina revisionsuttalanden om det sista året.
39
Europaparlamentet och rådet får information om avslutandeprocessen för sammanhållnings- och landsbygdsutvecklings -
programmen i de årliga verksamhetsrapporterna.
40
Kommissionen understryker att avslutandeprocessen ska klargöra och lösa alla kvarvarande frågor som rör kontrollverk -
samheten och revisionsresultaten, och anser att det sammantagna granskningsarbete som görs under programperioden 
och i samband med avslutandet ger tillräcklig säkerhet vid avslutandet, utan att ytterligare revisioner behöver utföras.
När det gäller perioden 2007–2013 är revisionsplanen för de sista åren, 2015–2016, klart inriktad på att kontrollera vilken 
beredskap medlemsstaterna har för avslutandet. Planen fokuserar på upprepning av de revisioner som har utförts av revi -
sionsmyndigheterna, men också på revisioner av riskfyllda operativa program och tillförlitligheten hos de tillbakadragan -
den och återvinningar som medlemsstaterna har rapporterat. Revisioner efter avslutandet är emellertid inte uteslutna, 
utan kan genomföras på basis av bedömningar av kvarstående risker efter det att avslutningsdokumenten har granskats.
43
Kommissionen anser att dagens utformning av förfarandet för kontroll av överensstämmelse ger ett tillfredsställande 
skydd för EU-budgetens finansiella intressen.
Se även kommissionens svar på punkt 24.
Kommissionens svar 79
46
Kommissionen anser att avslutandeprocessen skulle ta mycket längre tid och kräva mycket större resurser om den slutliga 
rapporteringen och utvärderingen av programmet, inbegripet övervakning och analys av hur output och resultat har 
uppnåtts med avseende på hela perioden, skulle omfattas.
48
Den rättsliga ramen för sammanhållningspolitiken 2007–2013 ger inga möjligheter att ställa resultat eller måluppfyllelse 
som villkor för utbetalningar. Enligt punkt 5.2.6 i riktlinjerna för avslutande ska en systematisk rapportering om indikato -
rer uppdelade efter insatsområden göras när resultaten avviker från målen med mer än 25 %. Orsakerna till att målen inte 
har nåtts och att korrigeringsåtgärder inte har vidtagits ska redovisas.
Medlemsstaterna bör lämna förklaringar och motiveringar till de avvikelser som indikatorerna visar. Beslut om finansiella 
korrigeringar kan fattas i de fall som avses i artikel 99 i den allmänna förordningen (oriktigheter eller allvarliga brister 
i förvaltnings- och kontrollsystemen).
Det output- och resultatinriktade tillvägagångssättet har tillämpats i större omfattning på båda politikområdena under 
perioden 2014–2020 (se punkt 52). Detta tillvägagångssätt har förstärkts genom införandet av en resultatreserv som 
uppgår till 6 % av programbudgeten. Resultatramen bygger också på komponenter i det resultatinriktade tillvägagångs -
sättet. Målet är att ge de ansvariga för program och prioriteringar incitament att leverera det som de har kontroll över. 
Program inom vilka det har gjorts stora framsteg mot målen kommer att belönas med medel ur resultatreserven, men 
bristande framsteg på prioriteringsnivå kommer också att föranleda åtgärder. För dessa indikatorer har det fastställts 
delmål som ska nås i slutet av 2018 och mål som ska nås i slutet av 2023. Fördelningen av reserven sker på villkor att de 
delmål som fastställts på programprioriteringsnivå har uppnåtts (artiklarna 20 och 22.2 i förordning (EU) nr 1303/2013). 
Om målen inte uppnås kan kommissionen också tillämpa finansiella korrigeringar med koppling mellan betalningar och 
uppnående av output och resultat.
49
Kommissionen anser att punkt 3.5 i riktlinjerna om avslutande tydligt klargör hur projekt som inte har slutförts ska 
hanteras.
När det gäller de finansiella konsekvenserna när de fastställda målen för programmen inte nås hänvisar kommissionen till 
svaren på vanliga frågor om avslutande2. I svaren på frågorna 200–205 förklarar kommissionen att medlemsstaten i den 
slutliga genomföranderapporten ska rapportera om framstegen med programmen på basis av fysiska och finansiella 
indikatorer samt lämna upplysningar om indikatorerna. Bara när det finns betydande avvikelser ska en förklaring och 
motivering lämnas i enlighet med riktlinjerna om avslutande.
Se även kommissionens svar på punkt 48.
2 http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docoffic/official/guidelines/closure_2007_2013/qa_closure20072013_en.pdf
Kommissionens svar 80
50
Kommissionen har gett medlemsstaterna vägledning i ämnet, till exempel inom ramen för landsbygdsutvecklingskom -
mittén och utvärderingsgruppen med experter.
51
Enligt riktlinjerna om avslutande på sammanhållningsområdet måste medlemsstaterna vid tidpunkten för inlämnandet 
av avslutandedokumenten se till att alla projekt som omfattas av avslutandet fungerar, det vill säga är slutförda och 
i bruk. Kommissionen gör ett undantag för icke fungerande projekt och projekt som genomförs i etapper som kommer 
att övervakas (bilagorna III, IV och V). Dessa uppgifter kompletterar de inrapporterade uppgifterna om måluppfyllelsen.
I dokumentet med svar på vanliga frågor om avslutande, avslutandeutbildning och särskilt stöd till medlemsstaterna från 
arbetsgruppen för bättre genomförande besvaras många frågor om fasindelning och det praktiska genomförandet.
När det gäller landsbygdsutveckling sker rapporteringen om måluppfyllelsen i den sista årsrapporten om genomförandet 
(i vilken grad dessa mål har uppnåtts framgår av medlemsstatens tabell G.3). Vid efterhandsutvärderingen beaktas dessa 
indikatorer och måluppfyllelsen.
52
Kommissionen hänvisar till sitt svar på punkt 48.
Med hjälp av resultatramen kan man övervaka genomförandet av de prioriterade områdena. Resultatreserven skapar inci -
tament att nå delmålen, vilket är en nödvändig förutsättning för att de avsedda resultaten ska åstadkommas. Resultatre -
serven är bara en av de mekanismer som bidrar till ett ökat fokus på resultaten. Den centrala delen av resultatinriktningen 
är interventionslogiken bakom varje program och de indikatorer för output och resultat som är förknippade med denna.
Kommissionen hänvisar också till iakttagelserna i kapitel III i revisionsrättens årsrapport för 2014.
Vidare noterar kommissionen att efterhandsutvärderingen av programmen inte behöver vara slutförd förrän den 
31 december 2024 (artikel 57 i förordning (EU) nr 1303/2013). Slutsatserna i 2019 års genomföranderapport ska dessutom 
utvisa framstegen när det gäller att uppnå programmens mål och deras bidrag till unionens strategi för smart och hållbar 
tillväxt för alla. Detta kommer också att understödjas av införandet av en resultatöversyn.
54
Kommissionen anser att de årliga verksamhetsrapporterna från generaldirektoraten säkerställer det ansvarsutkrävande 
och den insyn i programgenomförandet som krävs. De årliga verksamhetsrapporterna innehåller alla uppgifter om pro -
grammens finansiering och resultat.
Kommissionens svar 81
55
Se kommissionens svar på punkterna 54 och 39.
56
Budgetmyndigheten kommer att få information om utfallet av avslutandeprocessen för 2007–2013 i generaldirektoratens 
årliga verksamhetsrapporter.
Kommissionens gemensamma svar på punkterna 57 och 58:
Kommissionen är medveten om att avslutandet bör genomföras så snabbt som möjligt, men medlemsstaterna behöver 
ändå ha tid att slutföra sina åtgärder innan de översänder avslutandepaketen. Dessutom kan inte avslutandet inledas 
förrän avslutandedokumenten har skickats in. Kommissionen anser att det är mycket viktigt att man avsätter tillräckligt 
med tid och resurser för uppgifterna.
Det kommer alltid att finnas överlappning mellan arbetet med två perioder. Arbetet med nästa period måste påbörjas 
innan den föregående har slutat. Annars finns det en risk att det uppstår en lucka mellan programperioderna.
De sammanhållningspolitiska programmen är komplicerade att hantera och många omständigheter förändras under de 
sjuåriga programperioderna. Detta kan leda till förseningar i fråga om utformningen och genomförandet av program. En 
indikation på detta är effekten av 2008 års finanskris: kommissionen tillät då medlemsstaterna att förlänga stödperioden 
så att projekt som hade försenats till följd av krisen kunde slutföras. Om stödperioden tillåts fortsätta efter den sjuåriga 
programperiodens slut har medlemsstaterna möjlighet att slutföra försenade projekt, och därmed maximerar man effek -
terna av bidragen från unionens budget.
59
Kommissionen konstaterar att avslutandeprocessen för 2014–2020 kommer att förenklas genom det årliga godkännandet 
av räkenskaperna. Detta var ett specifikt mål när lagstiftaren antog reglerna för 2014–2020 på basis av erfarenheterna från 
tidigare perioder.
De årliga budgetåtagandena fastställs i finansieringsramen och fördelas över sju år. Av naturliga skäl kan betalningarna 
inom fleråriga projekt inte följa exakt samma takt som åtagandena.
Kommissionens gemensamma svar på punkterna 60 till 62:
Kommissionen noterar att de tidsfrister som revisionsrätten nämner är de lagliga tidsfrister som anges i den allmänna 
förordningen på sammanhållningsområdet samt att dessa är rättsligt bindande för kommissionen.
Kommissionens svar 82
64
Man måste vara medveten om att program kan genomföras utan utbetalningar från EU.
Urvalet av projekt och utgifterna ute på fältet ger en mer rättvisande bild av genomförandet än EU:s utbetalningar. 
Andelen utvalda projekt fördubblades under första halvåret 2016, från 8 till 15 %, vilket bevisar att det praktiska genom -
förandet har tagit fart. I juni 2016 hade 48 miljarder euro av EU-medel redan tilldelats omkring 200 000 konkreta projekt, 
vilka nu håller på att genomföras. Om den nationella medfinansieringen tas med i beräkningen har över 68  miljarder  euro 
redan investerats i den reella ekonomin och skapar sysselsättning och tillväxt i hela Europa. En del länder (till exempel 
Irland, Sverige Danmark och Finland) uppvisar betydligt bättre resultat än de som dessa siffror tyder på. De utbetalade 
förskotten täcker till stor del kostnaderna ute på fältet. Överlappningen mellan perioderna kanske inte är till hjälp, men de 
betydande skillnaderna mellan medlemsstaterna när det gäller genomförandet tyder på att andra faktorer spelar större 
roll i detta avseende (det vill säga den administrativa kapaciteten).
65
Kommissionen anser att övergångsarrangemang och överlappande perioder behövs för att skapa politisk kontinuitet och 
förbättra genomförandet av programmen. Genom den ytterligare förlängning som gjordes (från n+2 till n+3) ökade flex -
ibiliteten när det gäller att genomföra program och se till att de politiska målen nås. Överlappningen mellan perioderna 
minskar trycket på resurserna och topparna i arbetsbelastningen.
Kommissionen påminner om att avslutandet är ett rättsligt krav som framgår av EU-förordningarna och för vilket general -
direktoraten förbereder sig på effektivast möjliga sätt, i en situation med personalnedskärningar, men det anses inte vara 
relevant eller önskvärt att göra kostnadsberäkningar eller följa upp kostnaderna för avslutande. Kommissionen redovisar 
inte kostnader för specifika aktiviteter, utan de totala administrativa kostnaderna för alla sina aktiviteter.
Kommissionen har i samband med olika möten med medlemsstaterna (det vill säga möten med homologgruppen och 
de årliga samordningsmötena) sedan 2014 och genom kurser och seminarier för alla medlemsstater om avslutandet av 
sammanhållningsprogrammen för perioden 2007–2013 uppmärksammat medlemsstaterna på vikten av att anslå resurser 
för avslutande.
Vid delad förvaltning är det medlemsstaterna som anslår resurser för avslutande. De ansvarar för planering och 
övervakning.
66
För båda politikområdena finns det också resurser för teknisk hjälp med avslutandeprocessen. Dessa kan finansiera åtgär -
der i samband med avslutande oberoende av period (det vill säga resurser för tekniskt stöd 2014–2020 kan även använ -
das för avslutande av program för 2007–2013).
Kommissionen anser också att syftet med de rekommenderade tidsfristerna i riktlinjerna om avslutande är att hjälpa de 
olika myndigheterna att utföra sitt arbete i tid, inom den rättsliga tidsfristen för avslutande.
Om överlappningen skulle minska skulle tidspressen bli ännu större och belastningstopparna ännu högre.
Kommissionens svar 83
67
Frågan om administrativa omorganisationer inom de nationella myndigheterna togs upp vid de seminarier som organise -
rades i medlemsstaterna. Kommissionen upprepade då att det krävs särskilt avdelad personal för avslutandeaktiviteterna.
Se även kommissionens svar på punkterna 65 and 66.
68
Kommissionen konstaterar att avslutningsprocessen för programperioden 2014–2020 kommer att bli enklare till följd av 
det årliga godkännandet av räkenskaperna och den närmare granskningen av lagligheten och korrektheten. Det sista året 
avslutas också endast det utgiftsblock som har attesterats för det sista räkenskapsåret.
69
Kommissionen hänvisar till sitt svar på punkt 20.
70
Övergångsarrangemangen kommer alltid att medföra ett behov av att följa regler som är tillämpliga på två olika pro -
gramperioder, och med största sannolikhet vissa särskilda bestämmelser (i form av undantag) som närmare specificerar 
eller medger vissa åtaganden eller användning av medlen.
75
Under 2016 har kommissionen fortsatt att ge riktat stöd till de myndigheter i medlemsstaterna som behövde detta 
(genom sessionerna om avslutande vid homologgruppsmötena med revisionsmyndigheterna 2015  och  2016 samt ytterli -
gare skriftliga klargöranden).
Ett dokument med svar på medlemsstaternas vanligaste frågor om Ejflu har tagits fram. Förutom avslutandekonferensen 
avhölls ytterligare en tvådagarskonferens med experter för utbetalande och attesterande organ under 2015.
77
Alla aspekter av de kontradiktoriska förfarandena mellan kommissionen och medlemsstaterna fastställs inte i den all -
männa förordningen på sammanhållningsområdet, men detta behandlades i riktlinjerna om avslutande.
För att påskynda processen har medlemsstaterna enligt riktlinjerna om avslutande två månader på sig att besvara kom -
missionens frågor, plus vid behov ytterligare två månader.
Betalningar till stödmottagarna regleras i förordningen för 2007–2013 (artikel 80 i den allmänna förordningen), även om 
antalet dagar inte anges: det som sägs är att beloppen ska utbetalas snarast möjligt och i sin helhet. I förordningen för 
2014–2020 fastställs en tidsfrist på 90 dagar för utbetalningar till stödmottagare.
GD Regional- och stadspolitik håller för närvarande på att anta de återstående besluten om större projekt och siktar på 
att ha fattat dessa före 2016 års slut.
Kommissionens svar 84
78
I riktlinjerna om avslutande på sammanhållningsområdet (punkt 5.2) anges en tidsfrist för såväl kommissionens som 
medlemsstaternas kommentarer om slutrapporten. Enligt dessa riktlinjer ska kommissionen också avslå slutrapporten 
om medlemsstaten inte kan förbättra den, och genomföra avslutandet på grundval av tillgängliga dokument, Samtidigt 
kan kommissionen göra finansiella korrigeringar enligt artikel 99 i den allmänna förordningen. Kommissionens möjlighet 
att avslå rapporten och göra finansiella korrigeringar ger medlemsstaterna ett incitament att besvara kommissionens 
frågor inom tidsfristen.
79
Kommissionen hänvisar till sitt svar på punkt 78.
När det gäller landsbygdsutveckling fördröjs inte avslutandeprocessen av granskningen av den sista årsrapporten om 
genomförandet. Slutsaldot kan betalas ut när alla räkenskaper har avslutats och den årliga genomföranderapporten har 
godkänts.
81
Kommissionen hänvisar till sitt svar på punkt 78.
82
En medlemsstat har antingen utgifter som överstiger programtilldelningen eller inte, beroende på genomförandeförhål -
landena och inställningen till överbokning. Detta beslut måste fattas före slutdatumet för stödberättigande, det vill säga 
den 31  december  2015.
Kommissionens gemensamma svar på punkterna 84 och 85:
Enligt artikel 80 i förordning (EG) nr 1083/2006 ska medlemsstaterna förvissa sig om att de utbetalande organen ser till att 
stödmottagarna får det sammanlagda beloppet för offentligt stöd snarast möjligt och i sin helhet. Detta var kommissio -
nens budskap till medlemsstaterna under avslutandeseminarierna. Detta har åtgärdats för programperioden 2014–2020 
(artikel 132 i förordning (EU) nr 1303/2013 som stadgar att förutsatt att medel är tillgängliga i det inledande och årliga för -
skottet och de mellanliggande betalningarna ska den förvaltande myndigheten säkerställa att stödmottagaren erhåller 
hela beloppet för de offentliga stödberättigande utgifterna senast 90 dagar efter det datum då stödmottagaren lämnade 
in betalningsansökan).
86
Kommissionen anser att de medlemsstater som nämns i exemplet i ruta 2 antingen har tillämpat ett försiktigt tillväga -
gångssätt för sina betalningar till mottagarna av ESF-stöd (ingen utbetalning av slutbeloppet förrän alla utgifter har 
verifierats i detalj) eller betalat ut förskott på begäran av stödmottagarna så att de berörda projekten kunde genomföras 
på ett smidigt sätt.
Kommissionen noterar också att åtgärder har vidtagits för att undvika sena betalningar under programperioden 2014–
2020 (se kommissionens svar på punkt 85).
Kommissionens svar 85
89
Syftet med riktlinjerna är att klargöra kommissionens tolkning av tillämpliga bestämmelser samt dess förväntningar. Där -
för kan man inte se det som att de innehåller ytterligare krav. Riktlinjerna innehåller också en del rekommendationer till 
medlemsstaterna som, om de följs, bör underlätta avslutandeprocessen. Därigenom säkerställer riktlinjerna större kon -
sekvens och insyn i regelverket för medlemsstaterna och ger dem garantier om kommissionens krav på avslutandet. De 
skapar en gemensam syn på hur kommissionen tolkar förordningen, och denna bör bidra till att undvika konflikter mellan 
kommissionen och medlemsstaterna under avslutandeprocessen. Riktlinjerna är bara bindande för kommissionen, inte 
för medlemsstaterna.
90
Kommissionen noterar att merparten av de tillfrågade myndigheterna inte anser att riktlinjerna innehåller ytterligare 
krav.
På de punkter som tas upp är inte heller kraven nya. Däremot behövde vissa detaljer klargöras för att öka säkerheten på 
vissa områden och säkerställa lagligheten och korrektheten vid avslutandet.
91
Klargörandet i fråga om slutförande av insatser och att de ska vara fungerande vid avslutandet syftar till att (i samma 
anda som artikel 57 i den allmänna förordningen) se till att EU-medlen används effektivt och för de ändamål som anges 
i programmen. Konceptet icke fungerande projekt och hanteringen av dessa tillämpades redan vid avslutandet av pro -
grammen för 2000–2006.
När det gäller den återstående riskprocenten klargör riktlinjerna om avslutande att revisionsmyndigheten kan ta hänsyn 
till gjorda finansiella korrigeringar innan avslutandedokumenten lades fram när den formulerar sitt revisionsuttalande 
vid avslutandet. Kommissionen har själv beräknat en kumulativ felprocent sedan 2011, och detta har varit ett villkor för 
reservationer i de årliga verksamhetsrapporterna. Detta minskar riskerna vid avslutandet ytterligare och ger information 
om den kvarstående felnivån i de kumulativa attesterade utgifterna (se punkt 91).
Fasindelningen som koncept fanns med i riktlinjerna om avslutande från första början. Fasindelning av projekt motiveras 
av behovet att säkra kontinuiteten hos investeringar som genomförs under olika programperioder, motverka den artifi -
ciella efterfrågecykel på investeringar som den sjuåriga programcykeln orsakar (och som leder till höga priser) samt att se 
till att de övergripande målen nås.
Kommissionen anser att riktlinjerna om avslutande på ett nöjaktigt sätt klargör de specifika reglerna för fasindelning av 
projekt som inte betecknas som större och att detta inte kommer att göra avslutandeprocessen mer komplicerad.
När det gäller finansieringsinstrumenten påverkar inte kommissionens beslut om ändring av riktlinjerna bestämmelserna 
i förordning (EG) nr 1083/2006, enligt vilka bidragen från fonderna till finansieringsinstrumenten måste betalas senast 
den 31 december 2015. Således har riktlinjerna bara klargjort gällande regler. Se även kommissionens svar på punkt 6.45 
och rekommendation 3 i revisionsrättens årsrapport för 2015.
Kommissionens svar 86
Kommissionens gemensamma svar på punkterna 98 och 99:
Syftet med de rekommenderade tidsfristerna i kommissionens riktlinjer om avslutande på sammanhållningsområdet är 
att hjälpa de olika myndigheterna att utföra sitt arbete inom tidsfristerna.
Det är medlemsstaterna som ansvarar för fördelningen av uppgifter och samordningen inom den nationella 
förvaltningen.
Kommissionens gemensamma svar på punkterna 100 och 101:
I dokumentet med svar på vanliga frågor om avslutande från medlemsstaterna (fråga 98) nämner kommissionen denna 
eftersläpning, som den förvaltande myndigheten måste ta hänsyn till när det gäller finansieringsinstrumenten så att den 
attesterande myndigheten och revisionsmyndigheten hinner slutföra sitt arbete i tid. Det har rekommenderats att den 
attesterande myndigheten skickar den sista ansökan om mellanliggande utbetalning (som inkluderar de utgifter som 
ska attesteras vid avslutandet) till revisionsmyndigheten senast den 30 juni 2016, så att denna kan utföra det erforderliga 
granskningsarbetet. Kommissionen har lämnat särskilda instruktioner till revisionsmyndigheterna om detta, bland annat 
vid homologgruppens möte i Riga i september 2015.
105
Kommissionen lägger redan särskild vikt vid att kontrollera ändringar av tidigare rapporterade felprocent. I fråga om de 
mer riskfyllda operativa programmen utförs särskilda granskningar innan avslutandet.
Revisionsrätten har granskat kommissionens bedömning av de felprocent som anges i de nationella myndigheternas 
årliga kontrollrapporter sedan 2010.
107
I enlighet med artikel 78.6 i förordning (EG) nr 1083/2006 är fondens bidrag till finansieringsinstrumenten inkluderad 
i utgiftsdeklarationen till kommissionen. Enligt kommissionens riktlinjer ska dessa utgifter alltid ingå i revisionspopula -
tionen. Revisionsmyndigheterna kan också utföra tematiska revisioner av finansieringsinstrument som både omfattar 
fondens upprättande och det faktiska genomförandet av projekt, genom att i enlighet med den överenskomna revisions -
metoden granska ett urval av transaktioner hos de finansiella mellanhänderna och/eller slutmottagarna. Inför slutdekla -
rationen måste revisionsmyndigheterna skaffa sig visshet om och försäkra lagligheten och korrektheten hos dels bidra -
gen från operativa program till fonder som genomför finansieringsinstrumenten, dels användningen av bidragen från 
operativa program via underliggande transaktioner utförda av slutmottagarna.
När det gäller Ejflu har kommissionen krävt att de attesterande organen i samband med den sista räkenskapsavslut -
ningen ska bekräfta de stödberättigande utgifterna för finansieringsinstrument.
Kommissionen hänvisar till sitt svar på punkt 100.
Kommissionens svar 87
108
När det gäller landsbygdsutveckling bör de utbetalande och attesterande organen kontrollera hur den föregående tran -
chen faktiskt har använts innan de beviljar den följande utbetalningen. Dessutom säkerställer de omfattande rapporte -
ringskraven i artikel 46 i förordning (EU) nr 1303/2013 ett korrekt genomförande och en sund finansiell förvaltning.
Kommissionens gemensamma svar på punkterna 109 och 110:
Enligt nationella och internationella normer ska förskott betalas i samband med att kontrakt undertecknas. Förskottsbe -
talningen är alltså en förutsättning för att genomförandet av byggentreprenader eller tjänsteleveranser ska påbörjas.
111
Kontraktsenliga förskott är bara stödberättigande i den mån de betalas i enlighet med nationella bestämmelser och 
normal praxis på marknaden. Därför är det inte sannolikt att dessa står för en stor andel, och om de gör det finns det ett 
marknadsrelaterat skäl till detta.
Kommissionen har beslutat att förskottsbetalningar endast är stödberättigande om det fysiska värdet av motsvarande 
genomförda del av projektet minst är lika med förskotten vid avslutandet. Detta ska kontrolleras redan av förvaltningen. 
De nationella myndigheterna måste sedan kontrollera att betalningarna görs på grundval av beslutet om beviljande och 
har omvandlats till verkliga byggentreprenader eller tjänsteleveranser.
Den här frågan klargjordes redan under programperioden 2000–2006.
De revisionsförklaringar som revisionsmyndigheterna avger vid avslutandet omfattar också kontraktsenliga förskott och 
det faktum att förvaltningsmyndigheterna har kontrollerat deras stödberättigande. Alla revisionsmyndigheter påmindes 
om detta under det årliga samordningsmötet 2016 och vid homologgruppens möte i september 2016 (se punkt 113).
Kommissionens gemensamma svar på punkterna 114 och 115:
Kommissionen påminner om att medlemsstaterna är skyldiga att anmäla statliga stödåtgärder och att kommissionens 
beslut om större projekt inte avser dessa projekts överensstämmelse med reglerna om statligt stöd.
Anmälan om statligt stöd krävs emellertid endast för ett begränsat antal större projekt (anmälan behöver till exempel inte 
göras när något statligt stöd inte utgår eller när projekten omfattas av gruppundantagsförordningen eller en godkänd 
stödordning).
Dessutom måste man skilja mellan situationen före Leipzig/Halle-domen och situationen därefter samt mellan program -
perioderna 2007–2013  och  2014–2020.
Kommissionens svar 88
Kommissionen noterar också att GD Regional- och stadspolitik hade formella samråd med GD Konkurrens om större pro -
jekt redan före utgången av 2012, om än inte på ett systematiskt sätt.
Efter Leipzig/Halle-domen har GD Regional- och stadspolitik och GD Konkurrens utökat sitt samarbete om bedöm -
ningarna av ansökningar som rör större projekt. Kommissionen betonar att den under de senaste åren inte har fattat 
beslut om godkännande av finansiering från Eruf eller sammanhållningsfonden för något större projekt för vilket senare 
ett negativt beslut har fattats efter tillämpning av reglerna om statligt stöd. Detta visar att samarbetet fungerar väl 
i praktiken.
Slutsatser och rekommendationer
Rekommendation 1
Kommissionen godtar inte denna rekommendation.
På det här stadiet har kommissionen inga möjligheter att göra specifika åtaganden som rör lagstiftningsförslag för perio -
den efter 2020.
Det har redan gjorts betydande ansträngningar för att harmonisera reglerna för de europeiska struktur- och investerings -
fonderna för perioden 2014–2020, både när det gäller räkenskapsåren och avslutandet. Kommissionen kommer att sträva 
efter att harmonisera lagbestämmelserna om fonderna ytterligare, bland annat i fråga om terminologi, säkerhet och 
avslutandeprocesserna, när detta gör det möjligt att förbättra förvaltningen av EU-medel och bidrar till ett enklare och 
effektivare genomförande i medlemsstaterna och regionerna.
Kommissionen anser att harmoniseringen av arrangemangen inom landsbygdsutveckling och sammanhållning inte får 
underminera ett konsekvent genomförande av den gemensamma jordbrukspolitiken. Lagstiftaren har uppmärksammat 
vikten av att bevara uppnådda synergieffekter mellan de två pelarna (EGFJ och Ejflu) (se skäl 4 i förordning 1303/20133). 
Förfarandet för kontroll av överensstämmelse genomförs oberoende av det årliga förfarandet för avslutande av räkenska -
perna för båda pelarna i den gemensamma jordbrukspolitiken.
Kommissionens gemensamma svar på punkterna 119 och 120:
När det gäller landsbygdsutveckling har kommissionen inte fått några klagomål som rör förväntningsgapet från 
medlemsstaterna. Avslutandeprocessen är till för att reglera finansiella frågor. Den är fristående från kontrollen av 
överensstämmelse.
I enlighet med tillämplig lagstiftning (artikel 52 i förordning (EU) nr 1306/2013) omfattar förfarandet för kontroll av över -
ensstämmelse en period om upp till 24 månader före det att undersökningen påbörjades. Medlemsstaterna känner till 
hur systemet är utformat. De får tydlig information om vilka perioder undersökningarna omfattar. Under den föregående 
programperioden gjordes också finansiella korrigeringar på landsbygdsutvecklingsområdet efter avslutandet av perio -
den 2000–2006. Medlemsstaterna ifrågasatte inte tidpunkterna för besluten om finansiella korrigeringar.
3 ”Vad gäller den gemensamma jordbrukspolitiken har man redan åstadkommit betydande synergieffekter genom att harmonisera och 
samordna förvaltnings- och kontrollregler för den gemensamma jordbrukspolitikens första pelare (Europeiska garantifonden för jordbruket – 
EGFJ) och andra pelare (Ejflu). Den starka kopplingen mellan EGFJ och Ejflu bör därför behållas och likaså bör de strukturer som redan finns 
i medlemsstaterna bevaras.”
Kommissionens svar 89
121
Lagstiftaren har klargjort skillnaden mellan å ena sidan det årliga förfarandet för avslutande av räkenskaperna och 
avslutandeförfarandet och å andra sidan förfarandet för kontroll av överensstämmelse när det gäller utgifterna för den 
gemensamma jordbrukspolitiken, inklusive landsbygdsutvecklingen, för perioden 2007–2013 och bekräftat detta för 
perioden 2014–2020. Det har visat sig vara effektivt och ändamålsenligt att göra åtskillnad mellan redovisningen och 
frågorna om laglighet och korrekthet.
122
Kommissionen anser att en sådan specifik rapportering om det finansiella utfallet av avslutandeprocessen för program -
perioden som helhet kan göras i respektive generaldirektorats årliga verksamhetsrapport.
123
Kommissionen hänvisar till svaren på punkterna 40 och 54.
När det gäller sammanhållningspolitiken innehåller de årliga verksamhetsrapporterna uppgifter om interna processer 
som syftar till att säkerställa att det finns adekvat riskhantering med avseende på lagligheten och korrektheten i de 
underliggande transaktionerna, med beaktande av programmens fleråriga karaktär samt de berörda utbetalningarnas 
typ. Målet för kontrollerna 2007–2013 är att se till att den kumulativa kvarstående risken för varje program inte översti -
ger 2 %, på basis av alla tillgängliga granskningsresultat. I förordningen för 2014–2020 införs ett årligt godkännande av 
räkenskaperna, och således ska kommissionen årligen godkänna block med lagliga och korrekta utgifter samt en slutlig 
genomföranderapport för varje program för att slutsaldot ska kunna godkännas.
För Ejflu 2007–2013 och 2014–2020 har lagstiftaren fastställt att avslutandet ska basera sig på ett årligt förfarande för 
avslutande av räkenskaperna, med möjlighet att göra finansiella korrigeringar via revisioner av överensstämmelse efter 
det att slutbeloppet har betalats ut. De årliga verksamhetsrapporterna kommer även fortsatt att innehålla uppgifter om 
resultaten av åtgärder för utveckling av landsbygden liksom om överensstämmelsen, på grundval av det årliga förfaran -
det för avslutande av räkenskaperna och resultaten av revisionerna av överensstämmelse.
På det här stadiet har kommissionen inga möjligheter att göra specifika åtaganden som rör lagstiftningsförslag för perio -
den efter 2020.
125
För landsbygdsutvecklingen har kommissionen utformat processer som syftar till att säkerställa att det finns adekvat 
riskhantering med avseende på lagligheten och korrektheten i de underliggande transaktionerna, med beaktande av 
programmens fleråriga karaktär samt de berörda utbetalningarnas typ. Målet är att den kvarstående risken för EU:s bud -
get inte ska överstiga 2 %.
Huruvida utgifterna är lagliga och korrekta kontrolleras med hjälp av förfarandet för kontroll av överensstämmelse, vilket 
genomförs separat och oberoende av avslutandet. Finansiella korrigeringar görs på grundval av resultatet av förfarandet 
för kontroll av överensstämmelse.
Med den nuvarande rättsliga ramen kan beslut om kontroll av överensstämmelse fattas också efter programmets 
avslutande.
Kommissionens svar 90
Kommissionens gemensamma svar på punkterna 126 och 127:
Det är riktigt att det för perioden 2007–2013 inte finns någon rättslig grund som gör det möjligt för kommissionen 
att direkt koppla utbetalningen av slutbeloppet vid avslutandet till faktiska resultat för enskilda program eller 
insatsområden.
Men det faktum att det inte finns någon nära koppling mellan resultat och betalningar i regelverket betyder inte att det 
inte görs utvärderingar och bedömningar av programmens resultat.
För perioden 2014–2020 kommer den inrättade resultatramen att skapa en koppling mellan betalningar och output och 
resultat för insatsområdena.
Rekommendation 2
Kommissionen godtar inte denna rekommendation.
På det här stadiet har kommissionen inga möjligheter att göra specifika åtaganden som rör lagstiftningsförslag för perio -
den efter 2020.
Inom sammanhållningspolitiken tillgodoser reglerna för programperioden 2014–2020 redan revisionsrättens önskemål 
i båda strecksatserna. 
När det gäller den andra delen av rekommendationen om resultat gör artikel 22.7 i förordningen med gemensamma 
bestämmelser det redan möjligt för kommissionen att göra finansiella korrigeringar om den fastställer att man allvarligt 
misslyckats med att uppnå de mål i resultatramen som är knutna till ekonomiska indikatorer, aktivitetsindikatorer och 
viktiga genomförandesteg.
Kommissionen anser att ytterligare samordning mellan olika politikområden inte får underminera de synergieffekter 
som har uppnåtts genom förvaltningen av de två fonderna inom den gemensamma jordbrukspolitiken - EGFJ och Ejflu. 
Lagstiftaren har uppmärksammat vikten av att bevara uppnådda synergieffekter mellan de två pelarna (EGFJ och Ejflu) 
(se skäl 4 i förordning 1303/20134).
Rekommendation 3
Kommissionen godtar inte denna rekommendation.
Kommissionen kommer att fortsätta att informera budgetmyndigheten med fullständig öppenhet om programgenom -
förandet, och då även om resultatet av avslutandet. Den har emellertid på det här stadiet inga möjligheter att göra speci -
fika åtaganden som rör lagstiftningsförslag för perioden efter 2020.
4 ”Vad gäller den gemensamma jordbrukspolitiken har man redan åstadkommit betydande synergieffekter genom att harmonisera och 
samordna förvaltnings- och kontrollregler för den gemensamma jordbrukspolitikens första pelare (Europeiska garantifonden för jordbruket – 
EGFJ) och andra pelare (Ejflu). Den starka kopplingen mellan EGFJ och Ejflu bör därför behållas och likaså bör de strukturer som redan finns 
i medlemsstaterna bevaras.”
Kommissionens svar 91
129
Kommissionen är bunden av den befintliga rättsliga ram som har fastställts av lagstiftaren.
En överlappning mellan två perioder är nödvändig med tanke på att många insatser tar flera år att genomföra och att det 
alltid kommer att finnas en igångsättningsfas och en nedtrappningsfas.
Kommissionens tjänstemän har uppmuntrat medlemsstaterna att utöka sin kapacitet i fråga om avslutanden och att 
använda anslagen för tekniskt stöd för 2007–2013 eller 2014–2020 för detta ändamål.
Avslutandeprocessen har inletts med förberedelser före stödperiodens slut och har varit i full gång omedelbart efter att 
denna har slutat. Medlemsstaterna fick också två ytterligare år (tre år när det gäller programmen för 2014–2020) på sig 
att genomföra sina program. Detta möjliggör bättre förvaltning och absorbering av programmen, med hänsyn tagen till 
behovet av att genomföra fleråriga projekt, minskar trycket och arbetsbelastningen på de berörda myndigheterna och 
skapar förutsättningar för bättre övergångar mellan perioderna.
130
Kommissionen är fast övertygad om att om överlappningen mellan stödperioderna upphör kommer följden att bli färre 
genomförda politiska åtgärder,
131
Förklaringen till den kortare tioårsperioden på landsbygdsutvecklingsområdet är att processen för attestering och avslu -
tande av räkenskaperna har funnits i över ett decennium. Generellt sett kan man säga att de attesterande och utbeta -
lande organen förstår kraven.
Kommissionen anser att det behövs en balans mellan att lätta den administrativa bördan och att säkerställa lagligheten 
och korrektheten hos utgifterna.
Rekommendation 4
Kommissionen godtar inte denna rekommendation.
Kommissionen är fast övertygad om att om överlappningen mellan stödperioderna upphör kommer följden att bli färre 
genomförda politiska åtgärder, sämre möjligheter att besluta om fleråriga projekt under genomförandeperiodens sista 
år genom att den administrativa bördan blir tyngre samt störningar i samband med övergångarna mellan perioderna. 
När det gäller Ejflu skulle detta göra genomförandet av fleråriga åtaganden på miljöområdet och företagsetableringar på 
basis av fleråriga affärsplaner mindre smidigt.
Kommissionens svar 92
133
Kommissionen anser att det finns fastställda tidsfrister på alla nyckelområden som har relevans för avslutandet.
När det gäller sammanhållningspolitiken är nyckelområdena för avslutandet genomförandet (behandlas i den slutliga 
genomföranderapporten), utgifternas laglighet och korrekthet (behandlas i slutdeklarationen och den slutliga kontroll -
rapporten) och slutligen den slutliga utgiftsdeklarationen. Tidsfrister på dessa områden anges i förordningen. Kommis -
sionen har till exempel fem månader på sig att informera medlemsstaten om sin uppfattning rörande innehållet i den 
slutliga genomföranderapporten och slutdeklarationen. När det gäller större projekt under perioden 2007–2013 är det 
mindre än 2 % som ännu inte har godkänts.
När det gäller landsbygdsutvecklingen anges tidsfristerna på nyckelområdena i lagstiftningen (till exempel när avslutan -
dedokumenten ska lämnas in och slutbetalning göras). Det finns emellertid inga tidsfrister som garanterat räcker till för 
att säkra ordentliga avslutandebeslut och skydd för EU:s budget.
Rekommendation 5
Kommissionen konstaterar att denna rekommendation riktar sig till medlemsstaterna.
Rekommendation 6
Kommissionen godtar rekommendationen.
Kommissionen håller för närvarande på att bereda de återstående besluten om större projekt för 2007–2013 och har som 
mål att besluten i den utsträckning det är möjligt ska kunna fattas innan 2016 års slut. Det finns förfaranden för besluts -
fattande om större projekt inom tre månader, såsom krävs i förordningarna. Mindre än 2 % av de större projekten under 
perioden 2007–2013 återstår att godkänna.
När det gäller programperioden 2014–2020 har kommissionen påskyndat behandlingen av större projekt så att dessa nu 
i genomsnitt godkänns efter 110 dagar.
Kommissionens gemensamma svar på punkterna 134 och 135:
Generellt sett kan man inte se det som att riktlinjerna om avslutande innehåller ytterligare krav. Syftet är att klargöra 
kommissionens tolkning av tillämpliga bestämmelser samt dess förväntningar. Kommissionen ger också en del rekom -
mendationer till medlemsstaterna som, om de följs, bör underlätta avslutandeprocessen. Därigenom säkerställer riktlin -
jerna större konsekvens och insyn i regelverket för medlemsstaterna och ger dem garantier om kommissionens krav på 
avslutandet.
Kommissionen noterar att revisionsrätten anser att dessa klargöranden är till nytta och fyller ett behov, till exempel när 
det gäller den kvarstående riskprocenten (se punkterna 123 och 135).
Kommissionen har förklarat sin inställning till den lagliga möjlighet som artikel 78.6 i den allmänna förordningen för 
2007–2013 ger att beräkna stödberättigande utgifter för finansieringsinstrument vid avslutandet. Se kommissionens svar 
på rekommendation 3 i revisionsrättens årsrapport för 2015.
Kommissionen hänvisar också till sitt svar på punkt 89.
Kommissionens svar 93
Kommissionen anser att riktlinjerna om avslutande på ett nöjaktigt sätt klargör de specifika reglerna för fasindelning av 
projekt som inte betecknas som större och att detta inte kommer att göra avslutandeprocessen mer komplicerad.
137
Kommissionen anser att det interna förberedelsearbetet ger goda förutsättningar för en smidig avslutandeprocess.
Det är medlemsstaterna som ansvarar för fördelningen av uppgifter och samordningen inom den nationella 
förvaltningen.
138
Kommissionen understryker att de årliga kontrollrapporterna och det faktum att finansiella korrigeringar görs när den 
kvarstående felprocenten överstiger väsentlighetsgränsen medför att risken minskar för att medlemsstaterna rapporterar 
obefogade sänkningar av slutliga felprocent vid avslutandet av programperioden 2007–2013. Kommissionen gör nog -
granna analyser och kontroller av de felprocent som revisionsmyndigheterna rapporterar på årsbasis och vid avslutandet. 
Denna process granskas årligen av revisionsrätten.
Kommissionens gemensamma svar på punkterna 139 och 140:
Det bör noteras att anmälan om statligt stöd endast krävs för ett begränsat antal större projekt (anmälan behöver till 
exempel inte göras när något statligt stöd inte utgår eller när projekten omfattas av gruppundantagsförordningen eller 
en godkänd stödordning).
Kommissionen hänvisar till sitt svar på rekommendation 4 i särskild rapport nr 24/2016.
När det gäller kontrollen av efterlevnaden av reglerna för statligt stöd i fråga om större projekt tillbakavisade kommis -
sionen rekommendationen eftersom den ansåg att strider mot kommissionens mål som eftersträvas genom dess vägled -
ning som gavs till medlemsstater 2012 om att inte systematiskt på nytt undersöka de projekt som beslutats om före det 
datumet – att ge medlemsstater möjligheten att anmäla eller inte – och att tillhandahålla stabilitet till medlemsstater och 
stödmottagare vad gäller behandlingen av sådana projekt.
141
När det gäller landsbygdsutveckling är kommissionen medveten om att finansieringsinstrumenten inbegriper en risk för 
att icke stödberättigande utgifter redovisas. Detta gäller även andra åtgärder som hanteras av utbetalande organ.
Kommissionen vill emellertid understryka att den redan i samband med tidigare revisioner har varnat medlemsstaterna 
för att det kan finnas fel i utgiftsredovisningen.
Särskilda revisioner av avslutandet av garantifonderna har redan planerats och kan vid behov resultera i finansiella 
korrigeringar.
När det gäller stödberättigandet hos utgifter som hänger samman med finansieringsinstrument och kontraktsenliga 
förskott har de nationella myndigheterna redan fått särskilda förtydliganden för att de ska kunna uppnå säkerhet vid 
avslutandet.
När det gäller sammanhållningspolitiken hänvisar kommissionen till svaren på punkterna 100 och 107.
Kommissionens svar 94
Rekommendation 7
Kommissionen godtar rekommendationen.
När det gäller stödberättigandet hos utgifter som hänger samman med finansieringsinstrument och kontraktsen -
liga förskott har programmyndigheterna redan fått särskilda förtydliganden för att de ska kunna uppnå säkerhet vid 
avslutandet.
HUR HITTAR MAN EU:s PUBLIKATIONER?
Gratispublikationer
 Ett enskilt exemplar  
genom EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
 Flera exemplar/aﬃscher/kartor  
hos Europeiska unionens representationer (http://ec.europa.eu/represent_sv.htm),  
hos delegationer i länder utanför EU (http://eeas.europa.eu/delegations/index_sv.htm),  
genom att kontakta nätverket Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_sv.htm)  
eller ringa 00 800 6 7 8 9 10 11 (gratis inom hela EU) (*).
(*) Varken informationen eller samtalen kostar i regel något (men vissa operatörer, telefonkiosker och hotell kan ta betalt för samtalen). 
Avgiftsbelagda publikationer
 Genom EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Händelse Datum
Revisionsplanen antas / Revisionen inleds 15.9.2015
Den preliminära rapporten skickas till kommissionen (eller till ett annat revisionsobjekt) 13.10.2016
Den slutliga rapporten antas efter det kontradiktoriska förfarandet 14.12.2016
Svaren från kommissionen (eller från ett annat revisionsobjekt) har tagits emot på alla 
språk25.1.2017
När en programperiod är slut måste sammanhållnings- 
och landsbygdsutvecklingsprogram avslutas och regleras 
ekonomiskt. Både kommissionen och medlemsstaterna 
har specifika uppgifter och ansvarsområden 
i avslutandeprocessen. Vid denna revision granskade vi 
huruvida reglerna och förfarandena för avslutande ger 
kommissionen och medlemsstaterna en grund för att 
avsluta sammanhållnings- och 
landsbygdsutvecklingsprogrammen effektivt och i  tid. 
Generellt konstaterade vi att kommissionens 
avslutanderiktlinjer för perioden 2007–2013 för såväl 
sammanhållning som landsbygdsutveckling utgjorde en 
god grund för att medlemsstaterna skulle kunna 
förbereda avslutandet på ett ändamålsenligt sätt men vi 
identifierade vissa brister och risker som måste hanteras 
under avslutandet. Vi lämnar också en rad 
rekommendationer när det gäller den rättsliga ramen för 
perioden efter 2020.
EUROPEISKA
REVISIONSRÄTTEN