Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om "Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 85/611/EEG om samordning av lagar och andra författningar som avser företag för kollektiva investeringar i överlåtbara värdepapper (fondföretag) i syfte att införa regler för förvaltningsbolag och förenklade prospekt"

(1999/C 116/01)

Den 16 oktober 1998 beslutade rådet att i enlighet med artikel 198 i EG-fördraget rådfråga Ekonomiska och sociala kommittén om ovannämnda förslag.

Sektionen för inre marknaden, produktion och konsumtion, som ansvarat för det förberedande arbetet, antog sitt yttrande den 11 februari 1999. Föredragande var Malcolm Levitt.

Vid sin 361:a plenarsession den 23-24 februari 1999 (sammanträdet den 24 februari) antog Ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 68 röster för och 5 röster emot.

1. Inledning

1.1. I direktiv 85/611/EEG(1) om företag för kollektiva investeringar i överlåtbara värdepapper (fondföretag) infördes principen om ömsesidigt godkännande för företag för kollektiva investeringar (d.v.s. på grundval av denna princip kan produkter som auktoriserats i ett medlemsland säljas inom den inre marknaden utan auktorisation från annan medlemsstat). Företag för kollektiva investeringar har nu upprättats i alla medlemsstater; före antagandet av direktivet 1985 var de däremot inte lika vanliga. Direktivets genomslagskraft har dock begränsats av att principen om ömsesidigt godkännande endast gäller för investeringar i överlåtbara värdepapper (i synnerhet aktier och obligationer) som noteras på börsen eller liknande reglerad marknad. Förslaget syftar till att behålla de grundläggande principerna från direktivet om fondföretag men att utvidga direktivets räckvidd.

1.1.1. Den föreslagna lagstiftningsramen skulle innebära ett säkert skydd för individuella investerare genom att fastställa standarder för både investeringsprodukterna och förvaltningsbolagen. Vad gäller produkterna skulle de föreslagna bestämmelserna säkerställa att allmänhetens pengar investerades i kvalificerade tillgångar och att krav på riskspridning respekterades. Angående portföljförvaltningsbolagen skulle förslaget innebära stränga bestämmelser för marknadstillträde, verksamhetsvillkor och tillsyn.

1.1.2. Två ändringsdirektiv har lagts fram(2). Detta yttrande är inriktat på det förslag som rör den finansiella mellanhand som förvaltar fondföretagen (förvaltningsbolag). Förslaget innehåller samordnade bestämmelser om marknadstillträde, verksamhetsvillkor och adekvat skydd som förvaltningsbolagen måste rätta sig efter. En sådan samordning skulle möjliggöra ett liknande system grundat på principen om ömsesidigt godkännande som existerar för andra finansiella tjänster, öka investerarskyddet samt göra det möjligt för förvaltningsbolag att tillhandahålla kollektiva förvaltningstjänster och portföljförvaltningstjänster till både privata och institutionella investerare inklusive pensionsfonder.

2. Sammanfattning av innehållet i kommissionens dokument

2.1. Det föreslagna direktivet innehåller förslag om följande:

- Villkor för att starta verksamhet.

- Fondernas nationalitet.

- Förvaltningsbolagens verksamhet.

- Delegering.

- Etableringsrätt och frihet att tillhandahålla tjänster.

- Information till investeraren och bestämmelser för förenklade prospekt.

2.2. Enligt kommissionen syftar förslaget i stora drag till att ge förvaltningsbolag för fondföretag möjlighet att erhålla ett EU-pass vilket tillåter dem att etablera filialer i andra medlemsstater och att bedriva verksamhet inom EU enligt friheten att tillhandahålla tjänster; det skulle ändra de nuvarande restriktioner som hindrar förvaltningsbolag från att bedriva annan verksamhet än förvaltning av tillgångar för värdepappersfonder och investeringsbolag. I framtiden kommer sådana företag att utöver samlad portföljförvaltning även tillåtas tillhandahålla individuella portföljförvaltningstjänster för enskilda privata eller institutionella investerare, till exempel pensionsfonder, samt viss specifik verksamhet vid sidan av kärnaktiviteten som är kopplad till denna. I förslaget fastställs villkor för överlåtande av verksamhet till tredje part. Man avser att modernisera informationsdokumenten till investerarna i synnerhet genom införandet av förenklade prospekt. Det befintliga direktivet om fondföretag innehåller inga harmoniserade bestämmelser för marknadstillträde, inga adekvata föreskrifter och inte heller några bestämmelser för upprättande av filialer eller frihet för förvaltningsbolag att tillhandahålla tjänster.

2.3. I stora drag välkomnas idén i förslaget. Själva texten är dock oklar i många hänseenden och verkar dessutom strida mot principen om ömsesidigt erkännande inom den inre marknaden. Dessa punkter förklaras närmare i punkt 3 nedan.

3. Särskilda kommentarer

3.1. Villkor för att bedriva verksamhet (ändringsförslag till artiklarna 1a.2 och 5.2)

Definitionen av "förvaltningsbolag" är förvirrande eftersom termen verkar ha olika betydelser i olika sammanhang, till exempel "förvaltare av investeringsfonder eller värdepappersfonder" och "bemyndigad förvaltare av investeringsbolag". Dessutom är det oklart om "investeringsförvaltare" är detsamma som "tillgångsförvaltare".

3.2. Nationalitet

"Förvaltningsbolag" skall syfta på ett företag vars vanliga verksamhet består i att förvalta värdepappersfonder och investeringsbolag; ett förvaltningsbolags hemland skall syfta på den medlemsstat inom vars territorium förvaltningsbolagets stadgeenliga säte är beläget (artiklarna 1a.2 och 1a.3). När det gäller fondföretag som är bildade som värdepappersfonder är hemlandet den medlemsstat där förvaltningsbolagets stadgeenliga säte är beläget (artiklarna 1a och 5a), medan hemlandet för ett fondföretag som är bildat som investeringsbolag är den medlemsstat där investeringsbolagets stadgeenliga säte är beläget (artiklarna 1a och 5b). Denna åtskillnad är förvirrande eftersom den skulle kunna ge upphov till olika tillträdesrättigheter runtom i EU och inom länderna. Åtskillnaden förklaras eller rättfärdigas emellertid inte i förslaget, inte heller i motiveringen eller i artiklarna i direktivet.

3.2.1. Olika medlemsstater har olika strukturer och tillsynsförfaranden för fondföretagen, vilka fungerar bra i praktiken. Dessa olika strukturer och tillsynsförfaranden skulle gagnas av principen om ömsesidigt erkännande som är en grundläggande hörnsten för finansiella tjänster inom den inre marknaden. Det finns dock ett antal nackdelar med förslaget:

- Förslaget till direktiv syftar till att skapa olika standarder för olika fondstrukturer och risker, vilket diskriminerar olika slags fonder.

- Eftersom en fond är uppbyggd som ett bolag bör den kunna förvalta fonder på gränsöverskridande basis. I enlighet med utkastet till direktiv har företaget inte längre denna frihet att tillhandahålla tjänster i en annan medlemsstat där en fond kan vara bildad som en värdepappersfond och således falla under den nationella lagstiftningen.

I stället för att stärka den inre marknaden för finansiella tjänster, löper förslaget alltså risken att få motsatt verkan i detta särskilda fall.

3.3. Förvaltningsbolagens verksamhet

Artikel 5.2 andra punkten hänvisar till en lista över förvaltningsbolagens "verksamhet" som bifogas direktivet som en ny bilaga 2. Syftet med denna lista är oklart. Dessutom anser kommittén att den inte bör betraktas som fullständig eftersom den inte ger utrymme för flexibilitet för att kunna ta hänsyn till olika marknadsförhållanden och hindrar förvaltare från att utföra annan verksamhet än den som omfattas av listan, men som ändå inte strider mot deras roll som fondförvaltare. Det bör dessutom tydligt framgå att ett förvaltningsbolag inte skall förväntas utföra alla verksamheter som upptas i bilaga 2.

3.4. Delegering

Den föreslagna artikeln 5g hindrar förvaltningsbolagen att överlåta förvaltning av tillgångar till personer med kvalificerat innehav i förvaltningsbolagets kapital, vilket skulle innebära att en värdepappersfond inte kan delegera till ett moderbolag.

3.4.1. Tillvägagångssättet varierar avsevärt i Europa. I vissa medlemsstater är förvaltningsbolaget juridiskt förpliktat att bedriva förvaltningsverksamhet av tillgångar eller fondbokföring, medan sådan verksamhet i andra länder kan delegeras till tredje part, inklusive delegering till förvaltningsbolagets moderbolag.

3.4.2. Dessa olika strukturer fungerar bra och erbjuder ett effektivt investerarskydd. Varje medlemsland har antagit bestämmelser för att handskas med potentiella intressekonflikter och nationella tillsynsmyndigheter ser till att dessa bestämmelser respekteras.

3.4.3. Kommittén anser därför att det inte finns behov av ett direktiv som kommer i konflikt med dessa välfungerande bestämmelser. Däremot, om det är nödvändigt att säga någonting över huvud taget, bör man i stället fastställa allmänna principer. Till exempel skulle det kunna vara krav på att ett förvaltningsbolag i förväg underrättar den behöriga myndigheten i medlemsländer där förvaltningsbolag är tillåtna att delegera till tredje part i syfte att förbättra verksamhetens effektivitet, och att delegering inte får ske till personer vars intresse kan kollidera med förvaltningsbolagets.

3.5. Etableringsrätt och frihet att tillhandahålla tjänster

De föreslagna artiklarna 6, 6a och 6b fastställer principen att, så snart ett förvaltningsbolag auktoriserats av sitt hemland, det får utöva sin verksamhet i hela EU, antingen genom att etablera filialer eller enligt friheten att tillhandahålla tjänster, utan att omfattas av ytterligare auktorisation eller andra krav från medlemsstaternas sida. Kommittén välkomnar den vida målsättningen i förslaget. Trots att artikel 6a kräver att förvaltningsbolaget lämnar upplysningar till myndigheterna i hemlandet innan det har rätt att etablera en filial, eller tillhandahålla tjänster i värdländerna, föreskriver artikel 6b att förvaltningsbolaget lämnar upplysningar till värdlandet vilket verkar onödigt omständligt.

3.6. Förvaringsinstitut

Förvaringsinstitut utgör en central del av investerings- och fondförvaltningen och bör auktoriseras och struktureras på ett lämpligt sätt. I synnerhet bör de uppfylla följande villkor:

- Det måste vara ett kreditinstitut, ett investeringsbolag eller ett organ som av medlemsstaten i fråga bemyndigats att förvara finansiella tillgångar.

- För att kunna uppfylla de åtaganden som dess uppdrag medför, måste förvaringsinstitutet förfoga över eget kapital i proportion till de tillgångar i fondföretag som det förvaltar.

- Förvaringsinstitutet måste kunna förse förvaltningsbolaget eller andra investerare som begär det med ett dokument som utfärdats av förvaringsinstitutets revisor och som intygar att de lagstadgade villkor är uppfyllda som gäller för verksamheten i det land där förvaringsinstitutet är etablerat.

Alla dessa villkor är också tillämpliga på andra inrättningar till vilka förvaringsinstitutet har anförtrott uppgiften att förvara utländska finansiella tillgångar som utgör en del av fondföretagens tillgångar.

3.6.1. I direktivet om fondföretag fastställs att förvaringsinstitut måste etableras i samma medlemsstat som fonden. Detta innebär att förvaringsinstituten inte har passrättigheter som gäller för hela unionen. Kommittén uppmuntrar komissionen att undersöka möjligheten att utvidga passrättigheterna så att dessa även omfattar förvaringsinstitut, utan att detta sker på bekostnad av adekvata tillsynsbestämmelser för investerarskydd.

3.7. Investerarskydd och förenklat prospekt (artilarna 27 och 28)

Förslaget att införa ett förenklat prospekt innebär en möjlighet som länge önskats att förenkla den gränsöverskridande marknadsföringen av fonder, vilken tidigare hindrades av att man var tvungen att rätta sig efter ständigt ökande informationskrav bland medlemsstaterna. Det bör inte vara obligatoriskt att tillhandahålla förenklade prospekt.

4. Slutsatser

4.1. Kommittén välkomnar i stora drag avsikten att utvidga principen om EU-pass till att även omfatta fondföretag, att göra det möjligt för dem att tillhandahålla både individuella och kollektiva portföljförvaltningstjänster, att bedriva annan verksamhet än portföljförvaltning och att ge ut förenklade prospekt.

4.2. Förslaget är dock väldigt oklart vad gäller resonemanget bakom olika status, nationalitet och marknadstillträde för fondföretag bildade som värdepappersfonder och fondföretag bildade som investeringsbolag. Utkastet till direktiv skapar olika standarder för olika strukturer, riskerar att diskriminera vissa typer av fonder samt begränsar friheten att tillhandahålla tjänster i andra medlemsstater till vissa slags fonder så att förslaget, i stället för att stärka den inre marknaden för finansiella tjänster, löper risken att få motsatt effekt. Sammanfattningsvis riskerar förslaget att strida mot principen om ömsesidigt erkännande eftersom de olika strukturer som finns i dag anses vara fullt tillräckliga av respektive behöriga myndigheter.

4.3. Kommittén anser dessutom att de begränsningar av delegering av förvaltning av tillgångar som föreslagits är onödiga. De befintliga strukturerna fungerar bra, erbjuder effektivt investerarskydd, lyder under bestämmelser beträffande potentiella intressekonflikter och accepteras av de nationella tillsynsmyndigheterna som ser till att dessa bestämmelser respekteras; på så sätt strider förslaget mot principen om ömsesidigt erkännande.

Bryssel den 24 februari 1999.

Ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

Beatrice RANGONI MACHIAVELLI

(1) EGT L 375, 31.12.1985, s. 3.

(2) KOM(1998) 449 slutlig och KOM(1998) 451 slutlig.

BILAGA

till Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande

Av denna bilaga framgår hur kommissionens förslag ändrar direktivet från 1985.

>Plats för tabell>