Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet och EU-ombudsmannen om klagandens ställning i ärenden om överträdelser av gemenskapsrätten

(2002/C 166/03)

I årsrapporterna om gemenskapsrättens tillämpning har kommissionen vid flera tillfällen betonat hur viktiga klagomål från enskilda är för att avslöja överträdelser av gemenskapsrätten. Det är ju kommissionens uppgift att se till att gemenskapsrätten iakttas, främst genom förfarandet vid fördragsbrott i artikel 226 i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen (EG-fördraget) och artikel 141 i Fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen (Euratomfördraget).

År 1999 publicerade kommissionen ett meddelande med ett standardformulär för klagomål mot medlemsstaternas överträdelser av gemenskapsrätten (EGT C 119, 30.4.1999, s. 5), som kan användas i samband med förfarandet vid fördragsbrott enligt artikel 226 i EG-fördraget och artikel 141 i Euratomfördraget.

I meddelandet angavs också de administrativa föreskrifter som kommissionen har antagit om klagandens rättigheter. De återges på baksidan av klagomålsformuläret.

Meddelandet var bland annat en följd av en utredning som EU-ombudsmannen hade inlett på eget initiativ och som utmynnade i att kommissionen lovade att följa vissa handläggningsrutiner, bland annat om information till klaganden innan ett ärende avskrivs.

År 2001 åtog sig kommissionen att offentliggöra samtliga interna föreskrifter om klagandens ställning i överträdelseförfarandet, och detta sedan EU-ombudsmannen hade riktat kritik mot kommissionen angående beslutet att avskriva ärendet P.S. Emfietzoglou - Macedonian Metro Joint Venture (ref. 995/98/OV).

I bilagan räknas de bestämmelser om klagandens rättigheter upp som kommissionen åtar sig att iaktta i samband med handläggningen av klagomål och överträdelseförfaranden.

Dessa bestämmelser inverkar dock inte på den tvåpartskaraktär som kännetecknar överträdelseförfarandet enligt artikel 226 i EG-fördraget och artikel 141 i Euratomfördraget. Kommissionen erinrar om att enligt EG-domstolens fasta praxis får kommissionen efter eget skön avgöra om ett överträdelseförfarande skall inledas och om talan skall väckas vid EG-domstolen(1). EG-domstolen har också tillerkänt kommissionen rätt att själv avgöra när talan skall väckas(2).

Kommissionen tillämpar för övrigt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1049/2001 om allmänhetens tillgång till Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingar(3) även på överträdelseförfarandet. Detta sker enligt tillämpningsföreskrifterna i kommissionens beslut av den 5 december 2001 om ändring av dess arbetsordning (EGT L 345, 29.12.2001, s. 94).

(1) Se bland annat dom av den 6 december 1989 i mål C-329/88, kommissionen mot Grekland, Rec. 1989, s. 4159 (ej översatt till svenska); dom av den 27 november 1990 i mål C-200/88, kommissionen mot Grekland, Rec. 1990, s. I-4299 (ej översatt till svenska); dom av den 21 januari 1999 i mål C-207/97, kommissionen mot Belgien, REG 1999, s. I-275; dom av den 25 november 1999 i mål C-212/98, kommissionen mot Irland, REG 1999, s. I-8571.

(2) Dom av den 1 juni 1994 i mål C-317/92, kommissionen mot Tyskland, Rec. 1994, s. I-2039 (ej översatt till svenska); dom av den 10 maj 1995 i mål C-422/92, kommissionen mot Tyskland, REG 1995, s. I-1097.

(3) EGT L 145, 31.5.2001, s. 43.

BILAGA

KLAGANDENS STÄLLNING I ÄRENDEN OM ÖVERTRÄDELSER AV GEMENSKAPSRÄTTEN

1. Definitioner och tillämpningsområde

Med klagomål avses varje skriftlig hänvändelse till kommissionen som handlar om bestämmelser eller praxis som strider mot gemenskapsrätten. Mottagandet av ett klagomål kan leda till att kommissionen inleder ett överträdelseförfarande.

Med överträdelseförfarande avses den administrativa fasen av ett förfarande vid fördragsbrott som inleds av kommissionen enligt artikel 226 i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen (EG-fördraget) eller artikel 141 i Fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen (Euratomfördraget).

Dessa bestämmelser gäller förhållandet mellan klagande och kommissionens tjänsteavdelningar under överträdelseförfarandet. De gäller inte klagomål som rör andra bestämmelser i fördragen, till exempel klagomål om statligt stöd som hör hemma under artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget samt förordning (EG) nr 659/1999.

2. Allmänna principer

Vem som helst kan, utan avgift, vända sig till kommissionen med ett klagomål mot en medlemsstat om att en bestämmelse i lag eller annan författning eller en myndighetspraxis strider mot en bestämmelse eller en princip i gemenskapsrätten.

Klaganden behöver inte visa att han eller hon har ett berättigat intresse av att få saken prövad. Klaganden behöver inte heller visa att han eller hon i första hand eller direkt berörs av överträdelsen.

Kommissionen avgör själv om klagomålet skall leda till vidare åtgärder eller inte.

3. Registrering av klagomål

Alla skrivelser som kan komma att handläggas som klagomål diarieförs i det centrala klagomålsregistret som sköts av kommissionens generalsekretariat.

Vissa skrivelser kan inte handläggas som klagomål av kommissionens tjänsteavdelningar, och de införs således inte i det centrala klagomålsregistret. Det gäller följande:

- Anonyma skrivelser eller skrivelser som saknar avsändaradress eller har en ofullständig adress.

- Skrivelser som inte direkt eller indirekt utpekar en medlemsstat i gemenskapen som ansvarig för bestämmelser eller myndighetspraxis som strider mot gemenskapsrätten.

- Skrivelser som gäller privatpersoners eller privata organisationers agerande, om inte klagomålet visar på att myndigheter är inblandade eller att de underlåter att ingripa mot agerandet. Kommissionens tjänsteavdelningar kontrollerar dock alltid om skrivelsen eventuellt kan anses som ett klagomål mot agerande som omfattas av artiklarna 81 och 82 i EG-fördraget.

- Skrivelser som inte anger någon grund för klagomålet.

- Skrivelser som innehåller grunder för klagomålet till vilka kommissionen offentligt har tagit en klar och fast ställning. Klaganden skall i så fall underrättas om kommissionens uppfattning.

- Skrivelser som innehåller grunder som uppenbarligen inte faller inom gemenskapsrättens tillämpningsområde.

Om det råder tvivel om skrivelsens natur, tar kommissionens generalsekretariat kontakt med den eller de berörda tjänsteavdelningarna inom femton dagar från mottagandet. Om tjänsteavdelningarna inte svarar inom femton arbetsdagar, diarieförs skrivelsen i det centrala klagomålsregistret.

4. Mottagningsbevis

Kommissionens generalsekretariat sänder ett första mottagningsbevis för alla skrivelser inom femton dagar från mottagandet.

För skrivelser som registreras som klagomål sänder generalsekretariatet ytterligare ett mottagningsbevis inom en månad från avsändandet av det första mottagningsbeviset. I det andra mottagningsbeviset anges klagomålets referensnummer, som skall anges vid all skriftväxling.

Vid flera klagomål med samma grund kan de individuella mottagningsbevisen ersättas med en allmän kungörelse i Europeiska gemenskapernas officiella tidning (EGT) och på Europeiska gemenskapernas Europa-server.

Om en av kommissionens tjänsteavdelningar beslutar att inte registrera en skrivelse som klagomål, skall den meddela avsändaren detta i en skrivelse, med angivande av skälet eller skälen för detta (se punkt 3 andra stycket ovan).

I förekommande fall skall kommissionen upplysa klaganden om alternativa handlingsvägar, till exempel möjligheten att vända sig till nationella domstolar, till EU-ombudsmannen, till ombudsmän i medlemsstaterna eller andra nationella eller internationella klagoinstanser.

5. Formerna för att lämna in klagomål

Klagomål måste lämnas in skriftligt per brev, fax eller e-brev.

De kan skrivas på något av gemenskapens officiella språk.

För att underlätta och påskynda handläggningen av klagomål har kommissionen utformat ett standardformulär (offentliggjort i EGT C 119, 30.4.1999, s. 5) som på begäran kan fås från kommissionens tjänsteavdelningar och även finns att tillgå på Europeiska gemenskapernas Internet-server Europa på följande adress:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/lexcomm/index_sv.htm

I bilagan till standardformuläret anges de allmänna principerna för förfarandet vid fördragsbrott. Där påpekas att en eventuell fällande dom från EG-domstolen inte ger klaganden några direkta rättigheter. Klaganden uppmanas också att i första hand vända sig till de klagoinstanser som står till buds i hemlandet.

Det är inte obligatoriskt att använda sig av formuläret.

Klagomål kan skickas till kommissionens generalsekretariat (B-1049 Bryssel, fax (32-2) 295 39 13, e-postadress: SG-PLAINTES@cec.eu.int). De kan också lämnas in hos kommissionens representationskontor i medlemsstaterna.

6. Skydd av klagandens identitet och personuppgifter

Klagandens identitet och de uppgifter han eller hon har lämnat får endast röjas för medlemsstaten om klaganden på förhand har lämnat sitt samtycke. I detta avseende iakttar kommissionen bland annat bestämmelserna i förordning (EG) nr 45/2001 om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter och förordning (EG) nr 1049/2001 om allmänhetens tillgång till Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingar.

7. Kontakter med klaganden

Kommissionens tjänsteavdelningar skall ta kontakt med klaganden och skriftligen informera denne om alla beslut som kommissionen fattar under ärendets gång (formell underrättelse, motiverat yttrande, väckande av talan eller avskrivning av ärendet).

Vid flera klagomål med samma grund kan individuella skrivelser ersättas med en allmän kungörelse i EGT och på Europeiska gemenskapernas Europa-server.

Klaganden kan under hela handläggningen begära att få utveckla eller precisera grunderna för klagomålet inför kommissionens tjänsteavdelningar. Detta sker på plats och på klagandens egen bekostnad.

8. Handläggningstider för klagomål

Som huvudregel gäller att kommissionens tjänsteavdelningar skall handlägga klagomålet så att de kan besluta om en formell underrättelse eller en avskrivning av ärendet inom ett år efter det att klagomålet har diarieförts hos generalsekretariatet.

Om handläggningstiden blir längre, skall den ansvariga tjänsteavdelningen skriftligen meddela klaganden detta.

9. Handläggningens resultat

När handläggningen av klagomålet är klar, kan tjänsteavdelningen föreslå att kommissionen antingen skall utfärda en formell underrättelse, vilket innebär att ett överträdelseförfarande inleds mot den aktuella medlemsstaten, eller att ärendet skall avskrivas utan vidare åtgärder.

Kommissionen prövar förslaget enligt eget skön. Kommissionens utrymme för skönsmässig bedömning omfattar inte bara beslut om att inleda eller avsluta ett överträdelseförfarande, utan också vilka grunder överträdelseförfarandet skall omfatta.

Klaganden underrättas skriftligen om kommissionens beslut i överträdelseärendet och om eventuella senare kommissionsbeslut i samma ärende.

Vid flera klagomål med samma grund kan individuella skrivelser ersättas med en allmän kungörelse i EGT och på Europeiska gemenskapernas Europa-server.

10. Avskrivning utan vidare åtgärder

Om en av kommissionens tjänsteavdelningar tänker föreslå att ett ärende skall avskrivas utan vidare åtgärder, skall den på förhand underrätta klaganden skriftligen om detta, såvida inte ärendet är synnerligen brådskande. I skrivelsen skall tjänsteavdelningen ange skälen för avskrivningen och uppmana klaganden att lämna eventuella synpunkter inom fyra veckor.

Vid flera klagomål med samma grund kan individuella skrivelser ersättas med en allmän kungörelse i EGT och på Europeiska gemenskapernas Europa-server.

Om klaganden inte svarar, om klaganden inte kan nås - och detta av orsaker som han eller hon själv är ansvarig för - eller om klagandens synpunkter inte ger tjänsteavdelningen anledning att ompröva sin uppfattning, föreslår avdelningen att ärendet skall avskrivas. I så fall underrättas klaganden om kommissionens beslut.

Om klagandens synpunkter ger tjänsteavdelningen anledning att ompröva sin uppfattning, fortsätter handläggningen av ärendet.

11. Förenklat avskrivningsförfarande

I ärenden där ingen formell underrättelse har skickats kan ett förenklat avskrivningsförfarande användas. Det innebär att kommissionärskollegiet inte kopplas in.

Det förenklade förfarandet kan användas i ärenden där det efter en första prövning av kommissionens tjänsteavdelning klart och tydligt framgår att

- klagomålet är uppenbart ogrundat,

- klagomålet saknar relevans,

- det saknas bevis för en överträdelse eller bevisningen är otillräcklig, eller

- klaganden inte hör av sig mer.

Om en av kommissionens tjänsteavdelningar avser att tillgripa detta förfarande, skall den informera klaganden om detta på det sätt som anges i punkt 10.

12. Offentliggörande av beslut i överträdelseärenden

Kommissionens beslut i överträdelseärenden offentliggörs inom åtta dagar efter att de har fattats på kommissionens generalsekretariats webbplats:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/droit_com/index_en.htm

infractions

Vid beslut om att avge ett motiverat yttrande eller att väcka talan vid EG-domstolen utfärdas också ett pressmeddelande, om inte kommissionen beslutar annat.

13. Tillgång till handlingar i överträdelseärenden

Tillgången till handlingar i överträdelseärenden regleras av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1049/2001 om allmänhetens tillgång till Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingar (EGT L 145, 31.5.2001, s. 43) och tillämpningsföreskrifterna till denna i kommissionens beslut av den 5 december 2001 om ändring av dess arbetsordning (EGT L 345, 29.12.2001, s. 94).

14. Hänvändelse till EU-ombudsmannen

Om en klagande anser att kommissionens handläggning av klagomålet har varit bristande genom att man inte har iakttagit de bestämmelser som anges här, kan han eller hon vända sig till EU-ombudsmannen enligt artiklarna 21 och 195 i EG-fördraget.