7Slutsatser





Sammanfattning

Direktivet om rening av avloppsvatten från tätbebyggelse (nedan kallat avloppsdirektivet) är viktigt för att styra EU mot den nollföroreningsstrategi som proklamerats inom den europeiska gröna given.

Enligt detta ska medlemsstaterna se till att tätorter (städer och stadsbebyggelse) på lämpligt sätt samlar in och renar avloppsvatten som annars skulle förorena vattendrag, sjöar och hav. Avloppsdirektivet har därigenom en nyckelroll när det gäller att skydda människors hälsa och upprätthålla den allmänna motståndskraften hos akvatiska ekosystem. Det fyller även en viktig funktion inom den cirkulära ekonomin genom återanvändning av renat avloppsvatten och avloppsslam, produktion av förnybar energi och återvinning av näringsämnen.

Detta är den tionde tvåårsrapporten om medlemsstaternas genomförande av avloppsdirektivet och deras investeringsprogram. Rapporten avser 2016 och omfattar över 23 600 tätorter där människor (och, i begränsad utsträckning, industrin) genererar avloppsvatten som uppgår till 612 miljoner personekvivalenter (pe). Under det senaste årtiondet har insamlingen och reningen av avloppsvatten från tätbebyggelse förbättrats i EU, med en efterlevnad på 95 % för insamling, 88 % för sekundär (biologisk) rening och 86 % för mer långtgående rening (avlägsnande av fosfor och kväve). Men det är fortfarande en bit kvar innan vi uppnår fullständig efterlevnad av avloppsdirektivet. Avståndet till målet är fortsatt mycket stort i vissa medlemsstater: En andel motsvarande 6,6 miljoner pe (1 %) avloppsvatten från tätbebyggelse samlas inte in, över 37 miljoner pe (6 %) av det avloppsvatten som samlas in renas inte tillräckligt väl för att uppfylla kraven på sekundär rening, och nästan 32 miljoner pe (8 %) uppfyller inte kraven för mer långtgående rening. Detta innebär att det finns tätorter i EU där man måste bygga ut eller förbättra infrastrukturen. Vid bristande efterlevnad inleds systematiskt överträdelseförfaranden.

Finansiering och planering är fortfarande de största utmaningarna för vattensektorn. De totala investeringsbehoven för att säkerställa efterlevnad av avloppsdirektivet uppgår till nästan 229 miljarder euro, enligt beräkningar av alla medlemsstater 2016 (inbegripet Förenade kungariket vid den tidpunkten). OECD uppskattar att EU-länderna och Förenade kungariket kommer att behöva anslå ytterligare 253 miljarder euro mellan 2020 och 2030 för att nå och upprätthålla efterlevnad av avloppsdirektivet. De nuvarande utgifterna i många medlemsstater har visat sig vara för låga för att nå och upprätthålla långsiktig efterlevnad.

Uppgifterna i den tionde rapporten har inte bara använts för att analysera genomförandet utan även för att utvärdera detta direktiv. Avloppsdirektivet har genomgått en Refit-utvärdering, vars resultat offentliggjordes 2019. Som svar på utvärderingens resultat har kommissionen inlett en konsekvensbedömning för att bedöma de politiska alternativen för att göra avloppsdirektivet lämpligt för framtiden.



1.Bakgrund

Direktivet om rening av avloppsvatten från tätbebyggelse (nedan kallat avloppsdirektivet) är viktigt för att styra EU mot den nollföroreningsstrategi som proklamerats inom den europeiska gröna given. Avloppsdirektivet är en ”grundläggande” åtgärd enligt ramdirektivet för vatten. Det har en betydande roll när det gäller att förbättra statusen hos vattenförekomster i EU, stärka den ekologiska resiliensen och skydda den biologiska mångfalden. Mot bakgrund av den stora utmaning som det innebär att säkerställa god vattenstatus hos EU:s vattenförekomster senast 2027 är det mycket viktigt med effektiv insamling och rening av avloppsvatten. Direktivet har också betydelse för att skydda människors hälsa, t.ex. har övervakningen av avloppsvatten använts som stöd för att upptäcka covid-19 före och under pandemin och kunnat ge hälsomyndigheter en tidig varning.

Vattensektorn är viktig för den europeiska gröna given, som är en nödvändig åtgärd för att uppnå EU:s ambitioner att nå klimatneutralitet och eliminera föroreningar och samtidigt skapa hållbar tillväxt och sysselsättning. Avloppsvattensektorn kan bidra till den cirkulära ekonomin genom återanvändning av renat avloppsvatten och avloppsslam, produktion av förnybar energi och återvinning av näringsämnen.

Avloppsdirektivet är också ett steg på vägen mot att uppnå FN:s mål för hållbar utveckling, särskilt mål 6, dvs. att säkerställa tillgång till och hållbar vatten- och sanitetsförvaltning för alla. Världen över saknar 2,4 miljarder människor (varav ca 10 miljoner bosatta i EU) tillgång till förbättrade sanitetsanläggningar. EU är en källa till grön teknik för vattensektorn i hela världen och till andra innovativa lösningar. Av världens största vattenbolag är 8 av 15 baserade i EU.

Under 2020 inledde kommissionen en konsekvensbedömning för att bedöma de politiska alternativen för att göra avloppsdirektivet lämpligt för framtiden. Detta gjordes som svar på den utvärdering av avloppsdirektivet som genomförts parallellt med den kontroll av ändamålsenligheten som utfördes för ramdirektivet för vatten, dess dotterdirektiv och översvämningsdirektivet under 2019.

2.Efterlevnad i EU

Detta är den tionde tvåårsrapporten om medlemsstaternas genomförande av avloppsdirektivet och deras investeringsprogram. Rapporten innehåller en sammanfattning av bedömningen av de uppgifter som rapporterats för 2016 på grundval av kraven i artikel 15 och 17 i avloppsdirektivet.

Insamlingen och reningen av avloppsvatten från tätbebyggelse har förbättrats. Fortfarande har dock inte fullständig efterlevnad av avloppsdirektivet uppnåtts i hela EU.

EU uppnådde en hög grad av efterlevnad under 2016:

·95 % för insamling (genom ledningsnät och individuella eller andra lämpliga system – IAS),

·88 % för sekundär rening (biologisk rening),