Förslag till rådets beslut om ingående av ett avtal mellan Europeiska gemenskapen och Kanada om handel med vin och sprit /* KOM/2003/0377 slutlig - ACC 2003/0140 */





Förslag till RÅDETS BESLUT om ingående av ett avtal mellan Europeiska gemenskapen och Kanada om handel med vin och sprit (framlagt av kommissionen) MOTIVERING 1. Detta avtal mellan Europeiska gemenskapen och Kanada är resultatet av de bilaterala förhandlingar som ägde rum mellan den 7 november 2001 och den 24 april 2003 på grundval av ett förhandlingsmandat som antogs av rådet den 1 augusti 2001 (dok. 11170/01). Avtalet innehåller en ordning för handel mellan parterna med vin och sprit med vilken syftet är att skapa förmånliga villkor genom vilka handeln kan utvecklas harmoniskt. 2. I avtalet anges vilka enologiska metoder som får användas av vinproducenter som exporterar till den andra parten och det fastställs ett förfarande för godkännande av nya enologiska metoder. Gemenskapens förenklade certifieringssystem kommer att användas på importerade viner med ursprung i Kanada. Kanada kommer inte att införa importcertifiering för viner från gemenskapen och kommer inom ett år efter ikraftträdandet att förenkla de nuvarande förfaranden som tillämpas i landets regioner. Avtalet innehåller en överenskommelse om produktionsnormer för vin som framställs av druvor som frusit på rankan. när det gäller produktionsnormer för sprit anges i avtalet att Kanada kommer att följa gemenskapens normer vid export av whisky till gemenskapen. 3. Parterna har enats om förfaranden för skydd av respektive parts geografiska beteckningar för vin och sprit på den andra partens territorium. Följande beteckningars status som generiska beteckningar i Kanada (21 vinnamn) kommer att upphöra per det datum som anges: den 31 december 2013 när det gäller Chablis, Champagne, Port och Porto, och Sherry; den 31 december 2008 när det gäller Bourgogne och Burgundy, Rhin och Rhine, och Sauterne och Sauternes; samma dag som avtalet träder ikraft när det gäller Bordeaux, Chianti, Claret, Madeira, Malaga, Marsala, Medoc och Médoc, och Mosel och Moselle. Beteckningarna för sprit Grappa, Ouzo, Jägertee, Korn, Kornbrand, och Pacharán kommer att skyddas i Kanada när det gäller produkter med ursprung i gemenskapen och beteckningen Rye Whisky kommer att skyddas när det gäller produkter med ursprung i Kanada. 4. Avtalet kommer att förvaltas genom en gemensam kommitté och förfaranden fastställs för ändring av bilagor, samråd, tvistlösning inbegripet ett skiljedomsförfarande, och för avslutande av avtalet. 5. När det gäller Kanadas regionala alkoholmonopol, de sk. Liquor Boards, innebär det här avtalet att avtalet mellan EG och Kanada av den 28 februari 1989 stärks för att säkra en förmånligare behandling inom handeln av de leverantörer som tillhandahåller produkter från gemenskapen, särskilt när det gäller prissättning, anbudsförfaranden, listningsbeslut och villkor för detaljhandelsförsäljning. Liquor Boards får fortsätta att skapa exklusiva försäljningsställen för vin och sprit som framställts i Kanada och för vin som tappats i Québec på samma villkor som gällt sedan 1989. 6. Det har inte varit möjligt att nå en överenskommelse om märkning av vin (i andra frågor än användningen av geografiska beteckningar) eller om användningen av termen "Highland Whisky". Parterna har enats om att fortsätta de bilaterala förhandlingarna för att nå en överenskommelse om detta. 7. Kommissionen förslår därför att rådet antar förslaget till beslut om ingående av avtalet i bilagan. 8. Avtalet får inga finansiella verkningar. 2003/0140 (ACC) Förslag till RÅDETS BESLUT om ingående av ett avtal mellan Europeiska gemenskapen och Kanada om handel med vin och sprit EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 133 jämförd med artikel 300.2 första stycket första meningen i detta, med beaktande av kommissionens förslag [1], och [1] EUT C ..., ...., s. ... av följande skäl: (1) Rådet bemyndigade den 1 augusti 2001 kommissionen att förhandla fram ett avtal om vin och att omarbeta avtalet av den 28 februari 1989 mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Kanada om handel med alkoholhaltiga drycker. (2) Förhandlingarna har avslutats och ett avtal mellan Europeiska gemenskapen och Kanada om handel med vin och sprit (nedan kallat avtalet) paraferades av Kanada den 24 april 2003 och av gemenskapen den 25 april 2003. Gemenskapen och Kanada har enats om övergångsbestämmelser om märkning och parterna kommer att fortsätta att förhandla om märkningsreglerna inom den gemensamma kommittén för att nå en slutlig överenskommelse. Avtalet bör godkännas. (3) En gemensam kommitté har inrättas för att säkra att avtalet fungerar väl. Gemenskapen bör företrädas av kommissionen i den gemensamma kommittén. (4) För att underlätta genomförandet av avtalet och eventuella ändringar av bilagorna bör kommissionen bemyndigas att, i enlighet med förfarandet i artikel 75 i rådets förordning (EG) nr 1493/1999 av 17 maj 1999 om den gemensamma organisationen av marknaden för vin [2], göra de nödvändiga tekniska anpassningarna. [2] EGT L 179, 14.7.1999, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 2585/2001 (EGT L 345, 29.12.2002, s. 10). (5) För att underlätta genomförandet av avtalet och eventuella ändringar av bilagorna bör kommissionen bemyndigas att, i enlighet med förfarandet i artikel 14 i rådets förordning (EEG) nr 1576/89 av 29 maj 1989 om allmänna bestämmelser för definition, beskrivning och presentation av spritdrycker [3]. [3] EGT L 160, 12.6.1989, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 3378/94 (EGT L 366, 31.12.1994, s. 1). HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE: Artikel 1 Avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Kanada om handel med vin och sprit och de bilagor och protokoll som fogas till detta godkänns härmed på Europeiska gemenskapens vägnar. De texter som avses i första stycket bifogas. Artikel 2 Rådets ordförande bemyndigas härmed att utse den person som skall ha rätt att med för gemenskapen bindande verkan underteckna avtalet. Artikel 3 Kommissionen skall företräda gemenskapen i den gemensamma kommitté som upprättas genom artikel 27 i avtalet. Artikel 4 För tillämpningen av artiklarna 7, 11.3, 26.2a och 42.3 i avtalet om viner, bemyndigas kommissionen härmed att anta de rättsakter som krävs för genomförandet av avtalet och för ändring av avtalet i enlighet med förfarandet i artikel 75 i förordning (EG) nr 1493/1999. Artikel 5 För tillämpningen av artiklarna 15.3, 26.2a och 42.3 i avtalet om spritdrycker, bemyndigas kommissionen härmed att anta de rättsakter som krävs för genomförandet av avtalet och för ändring av bilagorna i enlighet med förfarandet i artikel 14 i förordning (EEG) nr 1576/89. Artikel 6 Detta beslut skall offentliggöras i Europeiska unionen officiella tidning. Utfärdat i Bryssel den På rådets vägnar Ordförande [...] AVTAL mellan Europeiska gemenskapen och Kanada om handel med vin och sprit Europeiska gemenskapen, nedan kallad "gemenskapen", och Kanada, nedan kallade "de avtalsslutande parterna", SOM ERKÄNNER att det är önskvärt att skapa närmare relationer inom vin- och spritsektorn, SOM ÖNSKAR skapa gynnsammare villkor för en harmonisk utveckling inom handeln med vin och sprit på en jämlik och ömsesidigt fördelaktig bas, HAR ENATS OM FÖLJANDE: AVDELNING I INLEDANDE BESTÄMMELSER Artikel 1 SYFTEN 1. De avtalsslutande parterna förpliktar sig på grundval av principerna om likabehandling och ömsesidighet att underlätta och främja handel med vin och sprit med ursprung i Kanada och gemenskapen på de villkor som fastställs i detta avtal. 2. De avtalsslutande parterna skall inom rimlighetens gräns vidta de åtgärder som krävs för att säkerställa att de skyldigheter som fastställs i detta avtal uppfylls och att de mål som fastställs i detta avtal uppnås. Artikel 2 RÄCKVIDD OCH OMFATTNING Detta avtal skall tillämpas på vin enligt HS-nummer 22.04 och sprit enligt HS-nummer 22.08 i Harmoniserade systemet enligt Internationella konventionen om det harmoniserade systemet för beskrivning och kodifiering av varor och tjänster, utfärdad i Bryssel den 14 juni 1983, och som produceras i enlighet med lagstiftningen för produktion av vin och sprit på en avtalsslutande parts territorium. Artikel 3 DEFINITIONER 1. I detta avtal används följande beteckningar med de betydelser som här anges om inte annat anges: - Märkning: varje etikett, märke, bild eller annan beskrivning som återges i skrift, tryck, stencil, prägling, relief eller stämpel på en behållare som innehåller vin eller sprit eller som fästs på denna; - WTO-avtalet: Avtalet om upprättande av Världshandelsorganisationen som undertecknades i Marrakech; - TRIPS-avtalet: Avtalet om handelsrelaterade aspekter av immaterialrätter i bilaga 1 C till WTO-avtalet; - Avtalet från 1989: Avtal mellan Kanada och Europeiska ekonomiska gemenskapen om handel med alkoholhaltiga drycker som ingicks den 28 februari 1989. 2. I detta avtal avses med begreppet "med ursprung i" i samband med ordet gemenskapen, namn på gemenskapens medlemsstater eller ordet Kanada att vinet eller spriten ifråga har producerats inom dessas jurisdiktion och, när det gäller vin, att det framställts av uteslutande druvor från områden i den aktuella jurisdiktionen. Artikel 4 ALLMÄNNA REGLER FÖR IMPORT OCH SALUFÖRING Om inte annat fastställs i detta avtal, skall import och saluföring äga rum i enlighet med gällande lagstiftning på den importerande avtalsslutande partens territorium. AVDELNING II ENOLOGISKA METODER OCH PROCESSER OCH PRODUKTSPECIFIKATIONER Artikel 5 ÖMSESIDIGT ERKÄNNANDE AV ENOLOGISKA METODER OCH PROCESSER OCH PRODUKTSPECIFIKATIONER 1. Gemenskapen skall tillåta import till sitt territorium och saluföring av viner med ursprung i Kanada som framställts i enlighet med - de enologiska metoder och processer som anges i bilaga I A, och - de produktspecifikationer som anges i bilaga II A. 2. Kanada skall tillåta import till sitt territorium och saluföring av viner med ursprung i gemenskapen som framställts i enlighet med - de enologiska metoder och processer som anges i bilaga I B, och - de produktspecifikationer som anges i bilaga II B. 3. De avtalsslutande parterna erkänner att de enologiska metoder och processer som anges i bilaga I uppfyller de villkor som anges i artikel 6.2. Artikel 6 NYA METODER ELLER ÄNDRING AV METODER 1. Var och en av de avtalsslutande parterna skall, i enlighet med de förfaranden som fastställs i avdelning VII och så snart som möjligt, underrätta den andra avtalsslutande parten så att ett gemensamt policybeslut kan fattas om utvecklingen inom vinproduktionen är sådan att det finns anledning att godkänna en enologisk metod eller process som inte finns med i relevant del av bilaga I eller att ändra en metod eller process. 2. Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 35 skall nya enologiska metoder och processer för vinframställning och ändringar av dessa uppfylla följande krav: a) De skall vara sådana att konsumenterna skyddas från falsk och missvisande information som ger en felaktig bild av produktens egenskaper sammansättning, kvalitet och värde. b) De skall följa god enologisk sed. Följande skall gälla för de enologiska metoderna och processerna och ändringarna: - de får inte vara förbjudna i lag i ursprungslandet, - de skall säkra produktens autenticitet utifrån konceptet att ett vins typiska egenskaper beror på var druvorna odlats och på klimat- och jordmånsförhållandena och andra produktionsförhållanden i odlingsområdet, - det skall finnas ett reellt och rimligt tekniskt och praktiskt behov att förbättra vinets lagringsegenskaper och stabilitet eller stärka konsumenternas förtroende, - de processer eller ändringar som krävs för att uppnå den önskade effekten skall begränsas till ett strikt minimun. 3. En avtalsslutande part skall inom 90 dagar underrätta den andra avtalsslutande parten om den för vinproduktionen på det egna territoriet har godkänt en enologisk metod eller process som inte ingår i relevant del av bilaga I eller en ändring. 4. I underrättelsen skall ingå en beskrivning av de enologiska metoder och processer som inte ingår i relevant del av bilaga I eller en ändring. 5. Den avtalsslutande part som ger underrättelsen skall på begäran av den andra parten tillhandahålla teknisk dokumentation till stöd för den enologiska metoden, processen eller ändringen, särskilt när det gäller de krav som fastställs i punkt 2. Artikel 7 PROVISORISKT TILLSTÅND Utan att det påverkar tillämpningen av de åtgärder som föreskrivs i artikel 35 skall de viner som framställs med de enologiska metoder, processer eller efter de ändringar som meddelas av en avtalsslutande part enligt artikel 6.3 beviljas provisoriskt tillstånd för import och saluföring på den andra avtalsslutande partens territorium. Artikel 8 INVÄNDNINGSFÖRFARANDE 1. Inom tio månader efter det att en avtalsslutande part har gett en underrättelse i enlighet med artikel 6.3 kan den andra avtalsslutande parten göra skriftliga invändningar mot den aktuella enologiska metoden, processen eller ändringen om kraven i artikel 6.2 a och b inte är uppfyllda. Var och en de avtalsslutande parterna kan begära samråd enligt artikel 29. Om frågan inte kan lösas genom samråd kan var och en av parterna skriftligen underrätta den andra parten om att parten beslutat att låta avgöra frågan genom skiljedom enligt artikel 31. 2. En avtalsslutande part får inte invända mot en anmäld enologisk metod, process eller en ändring om den avtalsslutande parten redan har tillåtit att samma enologiska metod, process eller ändring används, för mer än experimentella ändamål, för viner som saluförs på det egna territoriet, om den enologiska metoden, processen eller ändringen av dessa är berättigad med tanke på klimat- och jordmånsförhållandena och övriga produktionsvilllkor i det område där den kommer att tillämpas. 3. Inget i detta avtal får begränsa användningen av en enologisk metod, process eller ändring som inte godtas av en av de avtalsslutande parterna enligt förfarandena i avtalet om de används för produkter som skall saluföras på den andra partens inhemska marknad eller i tredje land. Artikel 9 ÄNDRING AV BILAGA I 1. De avtalsslutande parterna skall inom tolv månader efter en anmälan enligt artikel 6.3, i relevanta delar av bilaga I föra in de anmälda enologiska metoderna, processerna eller ändringarna. 2. Genom undantag från punkt 1 skall de avtalsslutande parterna i de fall då en av parterna gjort en invändning enligt artikel 8 agera i enlighet med utfallet av samrådet, utom i de fall då ärendet går till skiljedom, då följande skall gälla: a) Om det i skiljedomsförfarandet konstateras att de anmälda enologiska metoderna, processerna eller ändringarna uppfyller kraven enligt artikel 6.2 a och b skall de avtalsslutande parterna inom 90 dagar efter det att skiljedomen faller föra in de enologiska metoderna, processerna eller ändringarna i relevanta delar av bilaga I. b) Om det i skiljedomsförfarandet konstateras att den anmälda enologiska metoden, processen eller ändringen inte uppfyller kraven enligt artikel 6.2 a och b skall det tillfälliga tillståndet för import och saluföring av vin med ursprung i den avtalsslutande partens territorium som framställts med den aktuella enologiska metoden, processen eller ändringen enligt artikel 7 upphöra att gälla 30 dagar efter det att skiljedomen faller. Skiljedomen skall inte påverka tillämpningen av artikel 7 avseende saluföring av vin som importerats till de avtalsslutande parternas territorier före den dag då skiljedomen faller. AVDELNING III GEOGRAFISKA BETECKNINGAR FÖR VIN Artikel 10 REGISTRERING OCH SKYDD I KANADA 1. De namn som anges i bilaga III a avser viner med ursprung i gemenskapen för vilka en viss kvalitet, ett visst anseende eller andra egenskaper i allt väsentligt tillskrivs dess geografiska ursprung, som erkänns genom gemenskapslagstiftningen skyddas officiellt som geografiska beteckningar i enlighet med artikel 22.1 i TRIPS-avtalet och som får registreras som skyddade geografiska beteckningar för vin i Kanada. 2. En skyddad geografisk beteckning får inte användas för att beskriva eller presenterat ett vin som inte har sitt ursprung på den plats som den skyddade geografiska beteckningen anger, och det är inte heller tillåtet att använda beteckningen i översättning, oavsett om uttryck som "art", "typ", "metod", "kopia" eller liknande anges eller inte och oavsett om produktens verkliga ursprung anges eller inte. 3. Kanada skall i enlighet med sina lagstadgade tillämpningsförfaranden vidta åtgärder för att föra in de namn som anges i bilaga III a i Kanadas förteckning över skyddade geografiska beteckningar efter det att en korrekt registreringsansökan lämnats in. Artikel 11 SKYDD I GEMENSKAPEN 1. De namn som anges i bilaga III b avser viner med ursprung i Kanada för vilka en viss kvalitet, ett visst anseende eller andra egenskaper i allt väsentligt tillskrivs dess geografiska ursprung, som erkänns genom gemenskapslagstiftningen skyddas officiellt som geografiska beteckningar i enlighet med artikel 22.1 i TRIPS-avtalet och som får registreras som skyddade geografiska beteckningar för vin i gemenskapen. 2. En skyddad geografisk beteckning enligt punkt 1 får inte användas för att beskriva eller presentera ett vin som inte har sitt ursprung på den plats som den skyddade geografiska beteckningen anger, och det är inte heller tillåtet att använda beteckningen i översättning, oavsett om uttryck som "art", "typ", "metod", "kopia" eller liknande anges eller inte och oavsett om produktens verkliga ursprung anges eller inte. 3. Genom tillämpning av punkt 1 och 2 skall gemenskapen, efter det att en officiell ansökan från Kanada inkommit i form av en diplomatisk not som bekräftar att namnen enligt punkt 1 är skyddade beteckningar, vidta åtgärder för att låta skydda de namn som anges i bilaga III b av de behöriga myndigheterna så att det är möjligt att säkra att viner som felaktigen presenteras eller beskrivs med en skyddad kanadensisk geografisk beteckning inte släpps på marknaden och vid behov dras tillbaka från marknaden. Artikel 12 GENERISKA BETECKNINGAR OCH ÖVERGÅNGSBESTÄMMELSER 1. Från och med den dag som betraktas som sista dagen av övergångsperioden enligt nedan skall Kanada inte längre betrakta följande vinnamn som ord som i Kanada och enligt gängse språkbruk används som vedertagen benämning i enlighet med artikel 24.6 i TRIPS-avtalet: Namn // Sista dag Bordeaux // samma dag som avtalet träder i kraft Chianti // samma dag som avtalet träder i kraft Claret // samma dag som avtalet träder i kraft Madeira // samma dag som avtalet träder i kraft Malaga // samma dag som avtalet träder i kraft Marsala // samma dag som avtalet träder i kraft Medoc // samma dag som avtalet träder i kraft Médoc // samma dag som avtalet träder i kraft Mosel // samma dag som avtalet träder i kraft Moselle // samma dag som avtalet träder i kraft Chablis // den 31 december 2013 Champagne // den 31 december 2013 Bourgogne // den 31 december 2008 Burgundy // den 31 december 2008 Port // den 31 december 2013 Porto // den 31 december 2013 Rhin // den 31 december 2008 Rhine // den 31 december 2008 Sauterne // den 31 december 2008 Sauternes // den 31 december 2008 Sherry // den 31 december 2013 2. Från och med den dag då detta avtal träder ikraft får inget av de namn som anges i punkt 1 användas för att beskriva eller presentera ett vin med ursprung i Kanada som certifieras uppfylla villkoren för Vintners Quality Alliance (VQA). Artikel 13 ÄNDRINGAR AV BILAGA III De avtalsslutande parterna får på begäran av den ena eller andra avtalsslutande parten ändra bilaga III för att beakta ändringar av parternas interna lagstiftning. AVDELNING IV SPRIT Artikel 14 REGISTRERING OCH SKYDD I KANADA 1. De namn som anges i bilaga IV a avser spritdrycker med ursprung i gemenskapen för vilka en viss kvalitet, ett visst anseende eller andra egenskaper i allt väsentligt tillskrivs dess geografiska ursprung, som erkänns genom gemenskapslagstiftningen skyddas officiellt som geografiska beteckningar i enlighet med artikel 22.1 i TRIPS-avtalet och som får registreras som skyddade geografiska beteckningar för spritdrycker i Kanada. 2. En skyddad geografisk beteckning enligt punkt 1 får inte användas för att beskriva eller presentera en spritdryck som inte har sitt ursprung på den plats som den skyddade geografiska beteckningen anger, och det är inte heller tillåtet att använda beteckningen i översättning, oavsett om uttryck som "art", "typ", "metod", "kopia" eller liknande anges eller inte och oavsett om produktens verkliga ursprung anges eller inte 3. Kanada skall i enlighet med sina lagstadgade tillämpningsförfaranden vidta åtgärder för att föra in de namn som anges i bilaga IV a i Kanadas förteckning över skyddade geografiska beteckningar efter det att en korrekt registreringsansökan lämnats in. Artikel 15 SKYDD I GEMENSKAPEN 1. De namn som anges i bilaga IV b avser spritdrycker med ursprung i Kanada för vilka en viss kvalitet, ett visst anseende eller andra egenskaper i allt väsentligt tillskrivs dess geografiska ursprung, som erkänns genom kanadensisk lag skyddas officiellt som geografiska beteckningar i enlighet med artikel 22.1 i TRIPS-avtalet och som får registreras som skyddade geografiska beteckningar i gemenskapen. 2. En skyddad geografisk beteckning enligt punkt 1 får inte användas för att beskriva eller presentera en spritdryck som inte har sitt ursprung på den plats som den skyddade geografiska beteckningen anger, och det är inte heller tillåtet att använda beteckningen i översättning, oavsett om uttryck som "art", "typ", "metod", "kopia" eller liknande anges eller inte och oavsett om produktens verkliga ursprung anges eller inte. 3. Vid tillämpning av punkt 1 och 2 skall gemenskapen, efter det att en officiell ansökan från Kanada inkommit i form av en diplomatisk not som bekräftar att namnen enligt punkt 1 är skyddade beteckningar, vidta åtgärder för att låta skydda de namn som anges i bilaga IV b av de behöriga myndigheterna så att det är möjligt att säkra att spritdrycker som felaktigen presenteras eller beskrivs med en skyddad kanadensisk geografisk beteckning inte släpps på marknaden och vid behov dras tillbaka från marknaden. Artikel 16 ÄNDRINGAR AV BILAGA IV De avtalsslutande parterna får på begäran av den ena eller andra avtalsslutande parten ändra bilaga IV för att beakta ändringar av parternas interna lagstiftning. Artikel 17 NAMN PÅ SPRITDRYCKER 1. Vid utgången av den övergångsperiod på två år som inleds samma dag som det här avtalet träder i kraft skall Kanada erkänna följande beteckningar som beteckningar för spritdrycker som uteslutande framställs i de länder som anges och Kanada får inte tillåta att namnen används för spritdrycker som inte framställts i de angivna länderna. Grappa: // Italien Jägertee, Jagertee, Jagatee: // Österrike Korn, Kornbrand: // Tyskland, Österrike Ouzo, Oýæï: // Grekland Pacharán: // Spanien 2. Vid utgången av den övergångsperiod på två år som inleds samma dag som det här avtalet träder i kraft skall gemenskapen erkänna beteckningen Rye Whisky, vilken uteslutande skall beteckna spritdrycker med ursprung i Kanada och gemenskapen får inte tillåta att namnet används för spritdrycker som inte har sitt ursprung i Kanada. 3. Genom undantag från punkt 1 och 2 får en avtalsslutande part på rekommendation av den gemensamma kommittén tillåta att ett spritdrycksnamn enligt punkt 1 och 2 används för en spritdryck som framställs i tredjeland under förutsättning att a) spritdryckens rykte inte är avhängigt av den andra spritdryckens rykte, dvs. den spritdryck som produceras på en avtalsslutande parts territorium, och b) det inte föreligger någon risk för att konsumenterna vilseleds. Artikel 18 MÄRKNING AV SPRITDRYCKER 1. På Kanadas territorium får en spritdryck inte märkas med uppgifter som är falska, bedrägliga eller vilseledande eller som ger en felaktig bild av spritdryckens egenskaper, sammansättning, kvalitet, ursprung eller värde: detta gäller särskilt de fall då spritdrycken märks med ett namn på en medlemsstat i gemenskapen eller en hänvisning till en medlemsstat. 2. På gemenskapens territorium får spritdrycker inte märkas med uppgifter som är felaktiga eller som kan skapa osäkerhet eller vilseleda de personer de riktar sig till, detta gäller särskilt de fall då spritdrycker märks med uppgiften Kanada eller en hänvisning till Kanada. Artikel 19 WHISKYPRODUKTION 1. Kanada skall säkra att den whisky, inbegripet Canadian Whisky, Canadian Rye Whisky och Rye Whisky, som exporteras från Kanada till gemenskapen är en spritdryck som framställs genom destillering av krossat spannmål som - försockrats med hjälp av diastasen i den malt som ingår, med eller utan andra naturliga enzymer, - fermenterats med hjälp av jäst, - destillerats till en alkoholhalt av högst 94,8 volymprocent så att destillatet får sin arom och smak från de råvaror som används, - mognadslagrats under minst tre år i trätunnor på högst 700 liter, - som efter tappning på flaska håller en alkoholhalt på minst 40 volymprocent, och - som inte tillsatts några andra substanser än vatten och sockerkulör. 2. När det gäller högsta alkoholhalt i whiskydestillat, skall destillat som framställts i Kanada mellan den 31 december 1990 och den 31 december 2002, och som håller en sådan alkoholhalt att destillatet fått sin arom och smak från de råvaror som använts anses uppfylla kraven beträffande alkoholhalt vid destillering enligt punkt 1 tredje strecksatsen, och får ingå i whisky som exporteras från Kanada till gemenskapen fram till den 31 december 2008 oavsett om det finns uppgifter om den faktiska alkoholhalten vid destilleringen eller inte. AVDELNING V MÄRKNING AV VIN Artikel 20 PRINCIPER FÖR MÄRKNING AV VIN De avtalsslutande parterna har enats om att följande skall gälla för uppgifterna i märkningen av vin: - uppgifterna får inte vara felaktiga eller falska, och - får inte vara bedrägliga eller skapa osäkerhet eller vilseleda de personer de riktar sig till eller skapa en felaktig bild av vinets egenskaper, sammansättning, kvalitet, ursprung eller värde. Artikel 21 NYA BESTÄMMELSER OM MÄRKNING De avtalsslutande parterna skall inom ramen för den gemensamma kommittén fortsätta att förhandla fram regler för märkning av vin i syfte att nå en överenskommelse. Artikel 22 ÖVERGÅNGSBESTÄMMELSER I avvaktan på resultatet av de förhandlingar som avses i artikel 21 får viner som märkts i enlighet med övergångsbestämmelserna i bilaga V saluföras på parternas respektive territorier. AVDELNING VI IMPORTCERTIFIERING OCH KRAV FÖR SALUFÖRING AV VIN Artikel 23 VINCERTIFIERING I GEMENSKAPEN 1. Vin med ursprung i Kanada som framställs under överinsyn och kontroll av ett av de behöriga organ som anges i bilaga VI får importeras i enlighet med det förenklade certifieringssystem som föreskrivs i gemenskapslagstiftningen. 2. Enskilda producenter får upprätta och underteckna certifieringshandlingarna om de har tillstånd från ett behörigt organ att göra detta. 3. Kanada skall säkra att ett behörigt organ övervakar och inspekterar de enskilda producenter som har certifieringstillstånd och att det organet säkrar att producenterna förfogar över nödvändig kapacitet för att upprätta handlingarna och analysrapporterna. 4. Kanada skall på begäran meddela gemenskapen uppgifter om namn och adress för de producenter som har tillstånd att upprätta de certifieringshandlingar som avses i punkt 2. 5. Gemenskapen skall inte införa något mer restriktivt eller mer omfattande certifieringssystem för vinimport från Kanada än vad som tillämpas den dag då det här avtalet träder i kraft och som tillämpas på vin som importeras från andra länder med likvärdiga övervaknings- och kontrollåtgärder, om det inte rör sig om tillfälliga extra certifieringskrav som är av allmänpolitiskt intresse. Artikel 24 VINCERTIFIERING I KANADA 1. Kanada skall inte låta importen av vin med ursprung i gemenskapen omfattas av ett system för certifiering, analys eller provning under leverantörens ansvar eller under de behöriga kanadensiska myndigheternas ansvar men på leverantörens bekostnad som är mer restriktiva eller omfattande än det system som tillämpas den dag då avtalet träder i kraft, om det inte rör sig om tillfälliga extra certifieringskrav som är av allmänpolitiskt intresse. 2. Kanadas behöriga myndigheter skall, inom ett år efter avtalets ikraftträdande, minska de certifierings-, analys- och provningskrav som avses i punkt 1 så att kraven inte är mer restriktiva än vad som är nödvändigt. Artikel 25 VIN FRAMSTÄLLT AV DRUVOR SOM FRUSIT PÅ DRUVRANKAN Benämningen "Icewine, eller om framställningen ägt rum i Kanada eller Luxemburg, "Vin de glace, eller i Österrike eller Tyskland, "Eiswein", får endast användas för att beskriva vin som framställts av druvor som frusit på druvstocken och framställts under följande villkor: a) Druvorna måste vara frusna under skörden samt under pressningen, företrädesvis vid temperaturer på högst minus sju grader Celsius. b) Artificiell nedfrysning av något slag är inte tillåten. c) Alla druvor som används för produktion måste ha sitt ursprung i samma region. d) Berikning är inte tillåten. e) Lägsta naturliga alkoholhalt måste vara 15 volymprocent alkohol. f) Lägsta faktiska alkoholhalt måste vara 5,5 volymprocent alkohol. g) Den sammanlagda svaveldioxidhalten får inte överstiga 400 mg/l. h) Innehållet av flyktig syra får inte överstiga 2,1 g/l. AVDELNING VII SAMARBETE Artikel 26 DE AVTALSSLUTANDE PARTERNAS SKYLDIGHETER 1. De avtalsslutande parterna skall, antingen direkt eller genom den gemensamma kommittén enligt artikel 27, upprätthålla direkt kontakt med varandra i alla frågor som berör genomförandet av detta avtal. 2. De avtalsslutande parterna kan ömsesidigt a) ändra bilagorna såsom föreskrivs i detta avtal, b) informera varandra om planer på att utarbeta nya åtgärder eller ändringar av befintliga åtgärder som rör allmänna intressen, som hälso- och konsumentskydd och som berör sektorn för vin och spritdrycker, c) informera varandra om lagstiftningsåtgärder, administrativa åtgärder och rättsliga beslut som rör tillämpningen av detta avtal och om de åtgärder som antagits på grundval av sådana beslut. Artikel 27 GEMENSAM KOMMITTÉ 1. En gemensam kommitté skall inrättas för det här avtalet och den skall bestå av företrädare för gemenskapen och för Kanada. 2. Den gemensamma kommittén får utfärda rekommendationer om konsensus nås. Den skall själv fastställa sin arbetsordning. Den skall sammanträda på begäran av någon av de avtalsslutande parterna, senast 90 dagar efter begäran och omväxlande i gemenskapen och i Kanada, på en tid och en plats och ett sätt, inbegripet videokonferens, som skall avtalas gemensamt av de avtalsslutande parterna 3. Den gemensamma kommittén skall sörja för att avtalet fungerar enligt intentionerna och skall behandla alla frågor som kan uppstå i samband med dess genomförande. Den gemensamma kommittén skall särskilt ansvara för - att utfärda rekommendationer om ändring av bilagorna i enlighet med avtalet, - att utfärda rekommendationer för att bidra till att detta avtals eller 1989-års avtals syften uppnås, - att utbyta information för att optimera avtalet, - att utfärda rekommendationer i frågor på vin- och spritområdet som är av intresse för de båda avtalsslutande parterna, och - att upprätta tidsplan för avgifter och utgifter som avses i bilaga VII.9. Artikel 28 ÖVERTRÄDELSER 1. Om en avtalsslutande part har anledning att misstänka att a) en vin- eller spritdryck som de avtalsslutande parterna handlar med mellan sig eller som saluförs i något av deras länder inte är förenlig med detta avtal eller med 1989 års ändrade avtal, och b) denna oförenlighet är av särskilt intresse för den andra avtalsslutande parten, skall den omedelbart underrätta den andra avtalsslutande parten i enlighet med bestämmelserna i det här avtalet eller 1989 års ändrade avtal, beroende på vad det rör sig om. 2. Den information som skall lämnas i enlighet med punkt 1 skall åtföljas av lämplig dokumentation och skall särskilt omfatta följande uppgifter rörande den berörda vin- eller spritdrycken, i den mån den avtalsslutande parten har tillgång till dem: a) Namnen på producenten och den person som förfogar över vin- eller spritdrycken, och b) uppgifter kring anklagelsen om oförenlighet. AVDELNING VIII TVISTLÖSNING Artikel 29 SAMRÅD 1. Om en avtalsslutande part anser att den andra avtalsslutande parten inte har fullgjort sina skyldigheter enligt detta avtal kan parten skriftligen begära samråd med den andra avtalsslutande parten. Inom 30 dagar från och med det att begäran mottas skall de avtalsslutande parterna samråda med varandra med sikte på att lösa frågan. 2. Den avtalsslutande part som begär samråd skall meddela den andra parten alla de uppgifter som är nödvändiga för en grundlig undersökning av den aktuella frågan. 3. Om frågan inte lösts genom samråd inom 60 dagar från och med mottagandet av begäran om samråd a) får samrådperioden förlängas efter ömsesidig överenskommelse mellan de avtalsslutande parterna, ellerb) också kan den ena eller den andra avtalsslutande parten skriftligen underrätta den andra parten om att parten beslutat att låta avgöra frågan genom skiljedom enligt artikel 31. Artikel 30 HÄNSKJUTANDE AV EN TVIST TILL EN ORGANISATION De avtalsslutande parterna kan begära medling i tvist om tillämpningen eller tolkningen av detta avtal hos en behörig organisation. Ett sådant hänskjutande får endast göras inom ramen för de villkor som de avtalsslutande parterna kommit överens om. Villkoren skall innehålla en bestämmelse som innebär att båda avtalsparterna samtycker till hänskjutande och samtycker till att rätta sig efter organisationens beslut. Artikel 31 SKILJEDOM 1. Om överenskommelse om hänskjutande enligt artikel 30 saknas och om beslut om att hänskjuta en fråga till skiljedom i enlighet med artikel 29 eller artikel 8 fattats, skall skiljedom avkunnas i enlighet med förfarandet i bilaga VII. 2. Tvist rörande tillämpningen av artikel 42 kan av den ena eller den andra avtalsparten hänskjutas till skiljedom enligt denna artikel och bilaga VII. I detta fall skall samrådsperioden enligt artikel 29 ersättas med det förfarande som fastställs i artikel 42.2. 3. Varje avtalspart skall vidta lämpliga åtgärder för att se till att skiljedomarnas beslut genomförs. Vid beslut till följd av hänskjutande med stöd av artikel 8, skall artikel 9.2 gälla. AVDELNING IX ALLMÄNNA BESTÄMMELSER OCH SLUTBESTÄMMELSER Artikel 32 TRANSITERING - SMÅ KVANTITETER Avdelningarna II, III, IV,V och VI i detta avtal skall inte tillämpas på a) viner eller spritdrycker som är under transitering inom någon av de avtalsslutande parternas territorier, eller b) på viner eller spritdrycker som har sitt ursprung inom en avtalsslutande parts territorier och sänds i små mängder mellan de avtalsslutande parterna på de villkor och i enlighet med det förfarande som fastställs i de avtalsslutande parternas lagar och andra författningar. Artikel 33 TERRITORIELL TILLÄMPNING Detta avtal skall gälla inom Kanadas territorium och på de territorier inom vilka Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen gäller samt under de villkor som fastställs i det fördraget. Artikel 34 UNDANTAG 1. För homonyma geografiska beteckningar skall följande gälla: a) Skydd i enlighet med artiklarna 10.2, 11.2, 14.2 och 15.2 skall beviljas för alla beteckningar, under förutsättning att den geografiska beteckningen, även om den bokstavligen överensstämmer med det land, den region eller den plats där vinet eller spritdrycken har sitt ursprung, inte ger konsumenterna falska förespeglingar om att vinet eller spritdrycken i fråga har sitt ursprung i ett annat land. b) De avtalsslutande parterna får ömsesidigt fastställa de praktiska villkor under vilka sådana homonyma namn som avses i denna punkt skall särskiljas från varandra, med beaktande av behovet av att se till att berörda producenter behandlas lika och att konsumenterna inte vilseleds. 2. Inget i detta avtal tvingar en avtalsslutande part att bevilja skydd för en geografisk beteckning från den andra avtalsslutande parten under de förutsättningar som föreskrivs i andra meningen i artikel 24.6 och i artikel 24.7, 24.8 och 24.9 i TRIPS-avtalet. 3. Artikel 17.1 skall inte innebära att Kanadas regering måste förhindra användande av - ett registrerat varumärke som registrerats eller tillämpats före den 1 januari 1996, och - benämningen "Grappa di Ticino" för en viss spritdryck som framställs i Ticino-regionen i Schweiz. 4. Artikel 17.2 skall inte innebära att gemenskapen måste förhindra användande av namnet "Rye Whisky" för vissa spritdrycker som är förenliga med bestämmelserna i rådets förordning (EEG) nr 1576/89 (i dess ändrade lydelse) och som framställs i Amerikas förenta stater. Artikel 35 SANITÄRA OCH FYTOSANITÄRA ÅTGÄRDER 1. Bestämmelserna i det här avtalet skall inte påverka de avtalsslutande parternas rätt att vidta de sanitära och fytosanitära åtgärder som krävs för att skydda människors, djurs och växters liv och hälsa, under förutsättning att sådana åtgärder inte strider mot bestämmelserna i avtalet om tillämpningen av sanitära och fytosanitära åtgärder i bilaga 1 A till WTO-avtalet. 2. Utan att det påverkar tillämpningen av punkt 1 skall var och en av de avtalsslutande parterna, i enlighet med de förfaranden som fastställs i avdelning VII och så snart som möjligt, underrätta den andra avtalsslutande parten så att de kan fatta ett gemensamt policybeslut, i det fall utvecklingen inom saluföringen av vin och sprit i landet skulle vara sådan att det finns anledning att vidta sådana åtgärder, särskilt åtgärder som rör fastställande av särskilda gränser för föroreningar eller restprodukter. Artikel 36 SALUFÖRING AV BEFINTLIGA LAGER 1. Vin och sprit som vid detta avtals ikraftträdande eller tidigare har producerats eller importerats i enlighet med de interna lagarna och förordningarna på endera avtalspartens territorium, men på ett sätt som strider mot detta avtal, får saluföras på följande villkor: a) Vin som har framställts med hjälp av en eller flera enologiska metoder eller processer som inte anges i bilaga I och II får saluföras på den avtalsslutande partens territorium till dess att lagren har uttömts. b) När viner eller spritdrycker beskrivs eller presenteras på ett sätt som inte är förenligt med avdelning III, avdelning IV eller avdelning V, får de fortsätta att saluföras inom den berörda avtalspartens gränser med samma märkningsangivelser som produkterna lagligen framställts eller importerats under, av följande personer: i) Grossister och producenter, under en treårsperiod, och ii) av detaljhandlare till dess att lagren har uttömts. 2. Viner och spritdrycker som producerats i eller importerats till någon av de avtalsslutande parterna i enlighet med detta avtal, men vars saluföring inom den avtalsslutande partens gränser annars till följd av en ändring av detta avtal skulle vara förbjuden enligt detta avtal, får saluföras till dess att lagren är uttömda om ingen annan överenskommelse träffats av avtalsparterna. Artikel 37 FÖRHÅLLANDE TILL WTO-AVTALET De avtalsslutande parterna skall behålla sina rättigheter och skyldigheter enligt WTO-avtalet.Artikel 38 ÄNDRING AV AVTALET FRÅN 1989 Avtalet från 1989 skall ändras i enlighet med bilaga VIII. Artikel 39 BILAGOR Bilagorna till detta avtal utgör en integrerad del av avtalet. Artikel 40 GILTIGA SPRÅK Detta avtal har upprättats i kopior på danska, engelska, finska, franska, grekiska, italienska, nederländska, portugisiska, spanska, svenska och tyska, vilka samtliga texter är lika giltiga. Artikel 41 IKRAFTTRÄDANDE Detta avtal träder i kraft den första dagen i andra månaden efter den dag då de avtalsslutande parterna har växlat noter genom vilka de underrättar varandra om att deras respektive villkor för avtalets ikraftträdande har uppfyllts. Artikel 42 TILLFÄLLIG ICKE-TILLÄMPNING AV VISSA BESTÄMMELSER SAMT UPPHÄVANDE 1. Om användandet av en geografisk beteckning i förteckningen i bilaga III a åberopas i Kanada, under de omständigheter som föreskrivs i artikel 24.4 och 24.5 och i första meningen i artikel 24.6 i TRIPS-avtalet, kan Kanada välja att, inom ramen för vad som är absolut nödvändigt, inte tillämpa bestämmelserna i artiklarna 10.2 och 14.2 i det här avtalet. Om de omständigheter som beskrivs i detta stycke uppstår, skall Kanada skriftligen och så snart som möjligt underrätta gemenskapen om detta. All tillämpning från Kanadas sida av första meningen i artikel 24.6 i TRIPS-avtalet skall omfattas av artikel 12. 2. Vid mottagande av det meddelande som avses i punkt 1 får gemenskapen begära ett sammanträde i den gemensamma kommittén, vilket genom avvikelse från artikel 27.2 skall äga rum inom tio dagar, under förutsättning att så begärs. Ett sådant sammanträde i den gemensamma kommittén skall undersöka alla de möjligheter som står till avtalsparternas förfogande för att lösa det problem som fick Kanada att åberopa punkt 1. 3. Om Kanada inte tillämpar artikel 10.2 eller 14.2 i enlighet med punkt 1, och den gemensamma kommittén misslyckas med att komma fram till en ömsesidigt godkänd lösning inom 30 dagar från den dag då den gemensamma kommitténs sammanträde i enlighet med punkt 2 hölls, kan kommissionen besluta att inte alls eller endast delvis tillämpa vissa av bestämmelserna enligt det här avtalet eller 1989 års avtal. Alla sådana åtgärder som vidtas av gemenskapen skall stå i proportion till de negativa handelseffekter som förorsakas av Kanadas åberopande av punkt 1 och får inte pågå längre än Kanadas icke-tillämpning av nämnda artiklar. 4. Gemenskapen skall inte anta bestämmelser enligt punkt 3 när de omständigheter som leder till att Kanada åberopar punkt 1 rör ett namn som gemenskapen har gett sitt samtycke till att det används på gemenskapsmarknaden eller på exportmarknader inom ramen för avtal med tredjeländer. 5. Endera avtalsslutande part kan säga upp detta avtal med ett års skriftlig varsel riktad till den andra avtalsslutande parten. Om användandet av en geografisk beteckning i förteckningarna bilaga III a eller IV a åberopas i Kanada med stöd av den första meningen i artikel 24.6 i TRIPS-avtalet, såsom föreskrivs i punkt 1, får gemenskapen säga upp det här avtalet genom att ge Kanada tre månaders skriftlig varsel. 6. Om endera avtalsparten skulle upphäva 1989 års avtal, ändrat genom det här avtalet, skall det upphävandet innebära att det här avtalet upphävs samtidigt. TILL BEVIS HÄRPÅ har undertecknade befullmäktigade undertecknat detta avtal. Detta avtal har upprättats i två exemplar den ..... 2003. På Europeiska gemenskapens vägnar På Kanadas regerings vägnar BILAGA I i enlighet med artikel 5 A. KANADA Förteckning över enologiska metoder (även tillsatser och processer) som är godkända för viner med ursprung i Kanada i enlighet med följande föreskrifter och i enlighet med de villkor som fastställs av ett av de behöriga organ som förtecknas i bilaga VI: 1. Jäst. 2. Koncentrerad druvmust. 3. Socker, utom isoglukos, för att höja den naturliga alkoholhalten i druvor, druvmust eller vin. 4. Jäsnäring (monoammoniumfosfat, diammoniumfosfat, ammoniumsulfat, dikaliumfosfat, monokaliumfosfat). 5. Kalciumsulfat i en sådan mängd att halten av lösliga sulfater i det färdiga vinet inte överstiger 0,2 volymprocent uttryckt som kaliumsulfat. 6. Kalciumkarbonat i en sådan mängd att halten av vinsyra i det färdiga vinet inte överstiger 0,15 volymprocent. 7. Svavelsyra, inbegripet salter därav. 8. Vinsyra och citronsyra. 9. Amylas och pektinas. 10. Askorbinsyra och isosaskorbinsyra, och salter därav. När det gäller isoaskorbinsyra får halten inte överskrida 100 mg/l. 11. Dimetylpolisiloxan för att motverka skumbildning. dock högst 10 ppm i det färdiga vinet. 12. Följande klarmedel: aktivt kol, agar-agar, albumin, kasein, lera, kiselgur, gelatin, husbloss, kaliumferrocyanid, garvsyra och äggvita. 13. Sockerkulör, endast för vin som har tillsatts alkohol. 14. Brandy, fruktsprit eller alkohol som framställts genom fermentering av ett livsmedel och som destillerats till en alkoholhalt av 94 volymprocent, endast för vin som tillsatts alkohol. 15. Koldioxid, syre, ozon eller argon. 16. Sorbinsyra och salter därav, högst 200 ppm uttryckt som sorbinsyra. 17. Fumarsyra, högst 2,4 g/l i det färdiga vinet. 18. Mjölksyra. 19. Äppelsyra. 20. Metavinsyra (användningsnivå 0,01 %). 21. Kaliumcitrat. 22. Mono- och dikaliumtartrat (användningsnivå 0,42 %). 23. Polyvinylpolypyrrlidon och silikondioxid (högst 2 ppm i den färdiga produkten). 24. Akaciagummi. 25. Kopparsulfat (0,001 %, resthalten i den färdiga produkten får högst vara 0,0001 %). 26. Mjölksyrabakterier av släktena Lactobacillus, Leuconostoc, Pediococcus. 27. Kaliumkarbonat. 28. Kaliumbikarbonat. 29. Kväve. 30. Bitar, spån eller partiklar av ek som används under framställningsprocessen och som filtreras bort före tappningen på flaska. 31. Före den slutliga filtreringen får vinet behandlas med starkt syrahaltig katjonbytarmassa i natriumjonform för stabilisering av vinsyran. 32. Centrifugering och filtrering med eller utan inert filtermaterial, under förutsättning att inga oönskade rester finns kvar i den produkt som behandlats på detta sätt. 33. Partiell koncentration genom fysiska processer, inbegripet omvänd osmos, för att höja den naturliga alkoholhalten i druvmust eller vin. B. GEMENSKAPEN Förteckning över enologiska metoder eller processer som är godkända för viner med ursprung i gemenskapen enligt följande föreskrifter och i enlighet med de villkor som fastställs i gemenskapens regler: 1. Luftning med syra eller genomströmning med argon eller kväve. 2. Värmebehandling. 3. Användning i torrt vin av färska jäsningsrester, som är sunda och outspädda och innehåller jäst från nyligen avslutad framställning av torrt vin. 4. Centrifugering och filtrering med eller utan inert filtermaterial, under förutsättning att inga oönskade rester finns kvar i den produkt som behandlats på detta sätt. 5. Användning av vinjäst. 6. Användning av preparat av jästcellväggar. 7. Tillsats av polyvinylpyrrolidon. 8. Användning av mjölksyrabakterier i en vinupplösning. 9. Tillsats av ett eller flera av följande ämnen för att främja jästutvecklingen: i) tillsats av - diammoniumfosfat eller ammoniumsulfat, eller - ammoniumsulfit eller ammoniumbisulfit. ii) tillsats av tiaminhydroklorid. 10. Användning av koldioxid. argon eller kväve, antingen var för sig eller i kombination, uteslutande för att skapa en inert atmosfär och behandla produkten utan påverkan av luften. 11. Tillsats av koldioxid. 12. Användning av svaveldioxid, kaliumbisulfit eller kaliummetabisulfit, även kallat kaliumdisulfit eller kaliumpyrosulfit. 13. Användning av sorbinsyra eller kaliumsorbat. 14. Tillsats av L-askorbinsyra. 15. Tillsats av citronsyra för stabilisering av vinet, förutsatt att den slutliga halten i det behandlade vinet inte överstiger 1 g/l. 16. Användning av vinsyra till syrning, förutsatt att den ursprungliga syrahalten inte höjs med mer än 2,5 g/l uttryckt som vinsyra. 17. Användning av ett eller flera av följande ämnen för avsyrning: - neutralt kaliumtartrat, - kaliumbikarbonat, - kalciumkarbonat, som kan innehålla små kvantiteter dubbelkalciumsalt av L (+) vinsyra och L (-) äppelsyra, - homogent, fint pulvriserat preparat av lika delar vinsyra och kalciumkarbonat, - kalciumtartrat eller vinsyra. 18. Klarning med ett eller flera av följande ämnen för enologiskt bruk: - ätligt gelatin, - bentonit, - husbloss, - kasein och kaliumkaseinat, - äggalbumin och mjölkalbumin, - kaolin, - pektinas, - kiseldioxid i form av gel eller kolloidupplösning, - tannin, - enzympreparat med betaglukanas. 19. Tillsats av tannin. 20. Behandling av druvmust av gröna druvor och vita viner med aktivt kol. 21. Behandling av - vita viner och roséviner med kaliumferrocyanid, - röda viner med kaliumferrocyanid eller med kalciumfytat, förutsatt att det behandlade vinet innehåller en viss restmängd järn. 22. Tillsats av metavinsyra. 23. Användning av akacia eller gummi arabicum efter avslutad jäsning. 24. Användning av DL-vinsyra, också kallad racemsyra, eller av neutrala kaliumsalter av denna för att främja utfällning av överskjutande kalcium. 25. Användning, vid framställning av mousserande vin genom jäsning på flaska, med avskiljning av bottensatsen genom degorgering, av - kalciumalginat, eller - kaliumalginat. 26. Användning av kopparsulfat. 27. Tillsats av kaliumbitartrat eller kalciumtartrat för att främja utfällning av vinsten. 28. Tillsats av karamell för att förstärka likörviners färg. 29. Användning av kalciumsulfat för framställning av vissa kvalitetslikörviner fso. 30. Användning av kåda från aleppotall vid framställnng av retsina-bordsvin, som endast får framställas inom Greklands territorium och på de villkor som fastställs i gemenskapslagstiftningen. 31. Tillsats av lysozym. 32. Elektrodialys för att säkerställa stabiliseringen av vinsyra. 33. Användning av ureas för att minska ureahalten i vinet. 34. Tillsats av druvmust eller renad koncentrerad druvmust för sötning av vin. 35. Partiell koncentration genom fysiska processer, inbegripet omvänd osmos, för att höja den naturliga alkoholhalten i druvmust eller vin. 36. Tillsats av sackaros, koncentrerad druvmust eller renad koncentrerad druvmust för att höja den naturliga alkoholhalten i druvor, druvmust eller vin 37. Tillsats av vindestillat eller destillat av torkade druvor eller neutral vinalkohol vid framställning av likörvin. BILAGA II i enlighet med artikel 5 A. KANADA I enlighet med artikel 5 i avtalet skall gemenskapen tillåta import till och saluföring på sitt territorium av viner som har sitt ursprung i Kanada och som uppfyller följande kriterier för sammansättningen och andra produktspecifikationer: Följande gränsvärden gäller för följande parametrar: 1. Alkoholhalt: a) Lägst 8,5 % faktisk alkoholhalt i volymprocent och högst 24 % utom när det gäller vissa viner som har en högre resthalt av socker utan att ha genomgått någon sötningsprocess och vars faktiska alkoholhalt i volymprocent får vara lägre än 8,5 % men inte lägre än 4,5 %. b) Högst 20 % total alkoholhalt i volymprocent, med undantag för vissa viner som har en hög resthalt socker utan att ha genomgått någon sötningsprocess och vars alkoholhalt får överskrida gränsvärdet 20 % och för vilka följande beskrivningar får användas: i) "Icewine", ii) "Vin du curé", iii) "Special select late harvest wine", iv) "Select late harvest wine", v) "Late harvest wine", vi) "Winter harvest wine", vii) "Autumn harvest wine"; c) Lägst 15 % faktisk alkoholhalt i volymprocent och högst 24 % i viner som tillsatts alkohol. 2 Halt av flyktiga syror: a) Högst 1,3 g/l, uttryckt som ättiksyra (21,7 meq/l), för andra viner än de som avses under b). b) Följande gäller för följande specifika viner: i) 1,5 g/l (25 meq/l) för viner, som har rätt att betecknas "Late harvest wine". ii) 1,8 g/l (30 meq/l) för viner, som har rätt att betecknas "Autumn harvest wine", "Select late harvest wine" och "Special select late harvest wine". iii) 2,1 g/l (35 meq/l) för viner, som har rätt att betecknas "Icewine", "Winter harvest wine" och "Vin du curé". 3 Total halt av svaveldioxid: a) 200 ppm i vin (även pärlande vin) om resthalten av socker inte överskrider 5 g/l. b) 250 ppm i vin (även pärlande vin) om resthalten av socker överskrider 5 g/l. c) 400 ppm i vin som har rätt att betecknas i) "Late harvest wine", ii) "Icewine", iii) "Special select late harvest wine", iv) "Select late harvest wine", v) "Vin du curé", vi) "Winter harvest wine", vii) "Autumn harvest wine". 4 Surhetsgrad a) Surhetsgraden får inte överstiga 4 g/l uttryckts om vinsyra. b) Den totala syrahalten skall lägst vara 3,5 g/l, uttryckt som vinsyra. 5. Den naturliga alkoholhalten får inte höjas med mer 3,5 volymprocent. Under år när klimatförhållandena är exceptionellt svåra får gränsvärdet för ökad alkoholhalt överskridas med högst 1 volymprocent. 6. Tillsats av vatten är förbjudet, utom om detta krävs av tekniska skäl. B. GEMENSKAPEN I enlighet med artikel 5 i avtalet skall Kanada tillåta import till och saluföring på sitt territorium av viner som har sitt ursprung i gemenskapen och som uppfyller följande kriterier för sammansättningen och andra produktspecifikationer: 1. För andra viner än de som avses i punkt 2 skall gränsvärdena för följande parametrar fastställas enligt följande: 1.1 Alkoholhalt: a) Lägst 8,5 % faktisk alkoholhalt i volymprocent och högst 20 % utom när det gäller kvalitetsviner fso som har en högre resthalt av socker utan att ha genomgått någon sötningsprocess och vars faktiska alkoholhalt i volymprocent får vara lägre än 8,5 % men inte lägre än 4,5 %. b) Högst 20 % total alkoholhalt i volymprocent, med undantag för vissa viner som har en hög resthalt socker utan de genomgått någon sötningsprocess och vars alkoholhalt får överskrida gränsvärdet 20 %. 1.2 Halt av flyktiga syror: a) Högst 1,20 g/l, uttryckt som ättiksyra (20 meq/l), för andra viner än de som avses under b). b) Följande gäller för följande specifika viner: i) Viner med ursprung i Tyskland: 1) 1,8 g/l (30 meq/l) för kvalitetsviner fso, som har rätt att betecknas "Eiswein" eller "Beerenauslese". 2) 2,1 g/l (35 meq/l) för kvalitetsviner fso, som har rätt att betecknas "Trockenbeerenauslese". ii) Vissa viner med ursprung i Frankrike, Italien, Förenade kungariket, i enlighet med gemenskapslagstiftningen: 1,5 g/l (25 meq/l), iii) Viner med ursprung i Österrike: 1) 1,8 g/l (30 meq/l) för kvalitetsviner fso, som har rätt att betecknas "Beerenauslese" eller "Eiswein". 2) 2,4 g/l (35 meq/l) för kvalitetsviner fso, som har rätt att betecknas "Ausbruch", "Trockenbeerenauslese" eller "Strohwein". 1.3 Total syrahalt: Lägst 3,5 g/l, uttryckt som vinsyra. 1.4 Total halt av svaveldioxid: a) Andra viner än de som avses under b), c), d) och e): - röda viner: inte mer än 160 mg/l. Om resthalten socker överskrider 5 g/l, inte mer än 210 mg/l, - vita viner: inte mer än 210 mg/l. Om resthalten socker överskrider 5 g/l, inte mer än 260 mg/l. b) Mousserande viner: högst 235 mg/l. c) Högst 300 mg/l i enlighet med gemenskapslagstiftningen för följande viner som har en resthalt av socker som överskrider 5 g/l: d) Högst 350 mg/l för viner som har rätt att betecknas "Auslese" om resthalten av socker överskrider 5 g/l. e) Högst 400 mg/l för följande viner som har en resthalt av socker som överskrider 5 g/l: i) Kvalitetsviner fso, som har rätt att betecknas "Ausbruch", "Ausbruchwein", "Beerenauslese", "Trockenbeeren-auslese" eller "Eiswein". ii) Följande vita kvalitetsviner fso: Sauternes, Barsac, Cadillac, Cérons, Loupiac, Sainte-Croix-du-Mont, Monbazillac, Bonnezeaux, Quarts de Chaume, Coteaux du Layon, Coteaux de l'Aubance, Anjou-Coteaux de la Loire, Coteaux de Saumur, Graves Supérieures, Jurançon, Pacherenc de Vic Bihl, Alsace och Alsace grand cru, som beskrivs som "vendange tardive" eller "sélection de grains nobles". iii) Följande söta kvalitetsviner fso som framställts av lätt torkade druvor med ursprung i Grekland med en resthalt av socker, uttryckt som invertsocker, på lägst 45 g/l och som får betecknas med en av följande ursprungsbeteckningar: Samos, Rhodes, Patras, Rio Patron, Kephalonia, Limnos, Sitia, Santorini, Nemea, Daphnes. 2. För likörviner gäller följande gränsvärden för följande parametrar: 2.1 Alkoholhalt: Lägst 15 % faktisk alkoholhalt i volymprocent och högst 22 %. 2.2 Total halt av svaveldioxid: inte mer än 150 mg/l. Om resthalten socker överskrider 5 g/l, inte mer än 200 mg/l. 3. Tillsats av vatten är förbjudet, utom om detta krävs av tekniska skäl. C. ANALYSMETODER De avtalsslutande parterna skall enas om att de analysmetoder som erkänns som referensmetoder av Internationella vinkontoret (OIV) och som offentliggörs av kontoret eller de analysmetoder som används av AOAC International skall betraktas som referensmetoder vid bestämningen av vins analytiska sammansättning i samband med kontrollåtgärder. BILAGA III a Förteckning över geografiska beteckningar för vin med ursprung i gemenskapen (enligt artikel 10) I BELGIEN Denna förteckning innehåller vinnamn som skapats och skyddas i Belgien enligt Arrêté ministériel du 9 juillet 1997 portant agrément comme vin de qualité d'appellation d'origine contrôlée v.q.p.r.d. och Arrêté ministériel du 6 janvier 2000 portant agrément de « Haspengouwse Wijn » comme vin de qualité d'appellation d'origine contrôlée v.q.p.r.d. Appellation d'origine contrôlée/Gecontroleerde oorsprongsbenaming: Hagelandse Wijn Haspengouwse Wijn I TYSKLAND Denna förteckning innehåller vinnamn som skapats och skyddas i Tyskland enligt "Neufassung der Bekanntmachung der geographischen Herkunftsangaben für deutschen Wein, vom 3. Juli 2002". Namnen Großlagen, Einzellagen, kommunnamn och namn på delar av kommuner får skyddas tillsammans med namn på regioner och underområden i enlighet med ovannämnda bestämmelser. Namn på specificerade regioner Ahr Baden Franken Hessische Bergstraße Mittelrhein Mosel-Saar-Ruwer Nahe Pfalz Rheingau Rheinhessen Saale-Unstrut Sachsen Württemberg Namn på underområden Regionen Ahr Walporzheim/Ahrtal Regionen Hessische Bergstrasse Starkenburg Umstadt Regionen Mittelrhein Loreley Siebengebirge Regionen Mosel-Saar-Ruwer Allmänna namn Mosel Ruwer Saar Underområden: Bernkastel Moseltor Obermosel Zell/Mosel Saar Ruwertal Regionen Nahe Nahetal Regionen Rheingau Johannisberg Regionen Rheinhessen Bingen Nierstein Wonnegau Regionen Pfalz Mittelhaardt/Deutsche Weinstraße Südliche Weinstraße Regionen Franken Maindreieck Mainviereck Steigerwald Regionen Württemberg Württembergischer Bodensee Kocher-Jagst-Tauber Oberer Neckar Remstal-Stuttgart Württembergisch Unterland Bayerischer Bodensee Regionen Baden Badische Bergstraße Tauberfranken Bodensee Breisgau Kaiserstuhl Kraichgau Tuniberg Markgräflerland Ortenau Regionen Saale-Unstrut Schloß Neuenburg Thüringen Mansfelder Seen Regionen Sachsen Elstertal Meißen Andra vinnamn Landwein Ahrtaler Landwein Badischer Landwein Bayerischer Bodensee-Landwein Fränkischer Landwein Landwein der Mosel Landwein der Ruwer Landwein der Saar Mitteldeutscher Landwein Nahegauer Landwein Pfälzer Landwein Regensburger Landwein Rheinburgen-Landwein Rheingauer Landwein Rheinischer Landwein Saarländischer Landwein der Mosel Sächsischer Landwein Schwäbischer Landwein Starkenburger Landwein Taubertäler Landwein Tafelwein Albrechtsburg Bayern Burgengau Donau Lindau Main Mosel Neckar Oberrhein Rhein Rhein-Mosel Römertor I GREKLAND Denna förteckning innehåller vinnamn som skapats och skyddas i Grekland enligt Åöçìåñßäá ôçò ÊõâåñíÞóåùò. Namn på specificerade regioner ÓÜìïò / Samos Ìïó÷Üôïò Ðáôñþí / Moschatos Patron Ìïó÷Üôïò Ñßïõ - Ðáôñþí / Moschatos Riou Patron Ìïó÷Üôïò Êåöáëëçíßáò / Moschatos Kephalinias Ìïó÷Üôïò ËÞìíïõ / Moschatos Lemnou Ìïó÷Üôïò Ñüäïõ / Moschatos Rhodou ÌáõñïäÜöíç Ðáôñþí / Mavrodafni Patron ÌáõñïäÜöíç Êåöáëëçíßáò / Mavrodafni Kephalinias Óçôåßá / Sitia ÍåìÝá / Nemea Óáíôïñßíç / Santorini ÄáöíÝò / Dafnes Ñüäïò / Rhodos ÍÜïõóá / Naoussa Ñïìðüëá Êåöáëëçíßáò / Robola Kephalinias ÑáøÜíç / Rapsani Ìáíôéíåßá / Mantinia Ìåóåíéêüëá / Mesenicola ÐåæÜ / Peza Áñ÷Üíåò / Archanes ÐÜôñá / Patra Æßôóá / Zitsa Áìýíôáéï / Amynteon ÃïõìÝíéóóá / Goumenissa ÐÜñïò / Paros ËÞìíïò / Lemnos Áã÷ßáëïò / Anchialos ÐëáãéÝò Ìåëßôùíá / Playies Melitona Namn på bordsviner Ñåôóßíá Ìåóïãåßùí / Ñåôóßíá Ìåóïãåßùí ÁôôéêÞò / Retsina Mesogion / Retsina Mesogion Attikis Ñåôóßíá Êñùðßáò / Ñåôóßíá Êïñùðßïõ / Ñåôóßíá Êñùðßáò ÁôôéêÞò / Ñåôóßíá Êïñùðßïõ ÁôôéêÞò / Retsina Kropias / Retsina Koropiou / Retsina Kropias Attikis / Retsina Koropiou Attikis Ñåôóßíá Ìáñêïðïýëïõ / Ñåôóßíá Ìáñêïðïýëïõ ÁôôéêÞò / Retsina Markopoulou / Retsina Markopoulou Attikis Ñåôóßíá ÌåãÜñùí / Ñåôóßíá ÌåãÜñùí ÁôôéêÞò / Retsina Megaron / Retsina Megaron Attikis Ñåôóßíá Ðáéáíßáò / Ñåôóßíá Ëéïðåóßïõ / Ñåôóßíá Ðáéáíßáò ÁôôéêÞò / Ñåôóßíá Ëéïðåóßïõ ÁôôéêÞò /Retsina Peanias / Retsina Liopessiou / Retsina Peanias Attikis / Retsina Liopessiou Attikis Ñåôóßíá ÐáëëÞíçò / Ñåôóßíá ÐáëëÞíçò ÁôôéêÞò / Retsina Pallinis / Retsina Pallinis Attikis Ñåôóßíá Ðéêåñìßïõ / Ñåôóßíá Ðéêåñìßïõ ÁôôéêÞò / Retsina Pikermiou / Retsina Pikermiou Attikis Ñåôóßíá ÓðÜôùí / Ñåôóßíá ÓðÜôùí ÁôôéêÞò / Retsina Spaton / Retsina Spaton Attikis Ñåôóßíá Èçâþí / Ñåôóßíá Èçâþí Âïéùôßáò / Retsina Thivon / Retsina Thivon Viotias Ñåôóßíá ÃéÜëôñùí / Ñåôóßíá ÃéÜëôñùí Åõâïßáò / Retsina Yialtron / Retsina Yialtron Evias Ñåôóßíá Êáñýóôïõ / Ñåôóßíá Êáñýóôïõ Åõâïßáò / Retsina Karystou / Retsina Karystou Evias Ñåôóßíá ×áëêßäáò / Ñåôóßíá ×áëêßäáò Åõâïßáò / Retsina Chalkidas / Retsina Chalkidas Evias ÂåñíôÝá Æáêýíèïõ/ Verntea Zakynthou Áãéïñåßôéêïò Ôïðéêüò Ïßíïò/ Agioritikos Topikos Oinos Ôïðéêüò Ïßíïò Áíáâýóóïõ / Topikos Oinos Anavyssou Áôôéêüò Ôïðéêüò Ïßíïò / Attikos Topikos Oinos Ôïðéêüò Ïßíïò Âéëßôóáò / Topikos OinosVilitsas Ôïðéêüò Ïßíïò Ãñåâåíþí / Topikos Oinos Grevenon Ôïðéêüò Ïßíïò ÄñÜìáò / Topikos Oinos Dramas Äùäåêáíçóéáêüò Ôïðéêüò Ïßíïò / Dodekanesiakos Topikos Oinos Ôïðéêüò Ïßíïò ÅðáíïìÞò / Topikos Oinos Epanomis Çñáêëåéþôéêïò Ôïðéêüò Ïßíïò / Herakliotikos Topikos Oinos Èåóóáëéêüò Ôïðéêüò Ïßíïò / Thessalikos Topikos Oinos Èçâáúêüò Ôïðéêüò Ïßíïò / Thivaikos Topikos Oinos Ôïðéêüò Ïßíïò ÊéóóÜìïõ / Topikos Oinos Kissamou Ôïðéêüò Ïßíïò ÊñáíéÜò / Topikos Oinos Kranias Êñçôéêüò Ôïðéêüò Ïßíïò / Kritikos Topikos Oinos Ëáóéèéþôéêïò Ôïðéêüò Ïßíïò / Lassithiotikos Topikos Oinos Ìáêåäïíéêüò Ôïðéêüò Ïßíïò / Makedonikos Topikos Oinos Ìåóçìâñéþôéêïò Ôïðéêüò Ïßíïò / Mesimvriotikos Topikos Oinos Ìåóóçíéáêüò Ôïðéêüò Ïßíïò / Messiniakos Topikos Oinos Ðáéáíßôéêïò Ôïðéêüò Ïßíïò / Peanitikos Topikos Oinos Ðáëëçíéþôéêïò Ôïðéêüò Ïßíïò / Palliniotikos Topikos Oinos Ðåëïðïííçóéáêüò Ôïðéêüò Ïßíïò / Peloponnisiakos Topikos Oinos Ôïðéêüò Ïßíïò ÐëáãéÝò ÁìðÝëïõ / Topikos Oinos Playies Ambelou Ôïðéêüò Ïßíïò ÐëáãéÝò Âåñôßóêïõ / Topikos Oinos Playies Vertiskou Ôïðéêüò Ïßíïò Ðëáãéþí Êéèáéñþíá / Topikos Oinos Playion Kitherona Êïñéíèéáêüò Ôïðéêüò Ïßíïò / Korinthiakos Topikos Oinos Ôïðéêüò Ïßíïò Ðëáãéþí ÐÜñíçèáò / Topikos Oinos Playion Parnithas Ôïðéêüò Ïßíïò Ðõëßáò / Topikos Oinos Pylias Ôïðéêüò Ïßíïò Ôñéöõëßáò / Topikos Oinos Trifilias Ôïðéêüò Ïßíïò ÔõñíÜâïõ / Topikos Oinos Tyrnavou Óéáôéóôéíüò Ôïðéêüò Ïßíïò / Siatistinos Topikos Oinos Ôïðéêüò Ïßíïò Ñéôóþíáò Áõëßäïò / Topikos Oinos Ritsonas Avlidos Ôïðéêüò Ïßíïò Ëåôñßíùí / Topikos Oinos Letrinon Ôïðéêüò Ïßíïò ÓðÜôùí / Topikos Oinos Spaton Ôïðéêüò Ïßíïò Âïñåßùí Ðëáãéþí Ðåíôåëéêïý / Topikos Oinos Vorion Playion Pentelikou Áéãáéïðåëáãßôéêïò Ôïðéêüò Ïßíïò / Egeopelagitikos Topikos Oinos Ôïðéêüò Ïßíïò ËçëÜíôéïõ ðåäßïõ / Topikos Oinos Lilantiou Pediou Ôïðéêüò Ïßíïò Ìáñêüðïõëïõ / Topikos Oinos Markopoulou Ôïðéêüò Ïßíïò ÔåãÝáò / Topikos Oinos Tegeas Ôïðéêüò Ïßíïò ÁíäñéáíÞò / Topikos Oinos Andrianis Ôïðéêüò Ïßíïò ×áëéêïýíáò / Topikos Oinos Chalikounas Ôïðéêüò Ïßíïò ×áëêéäéêÞò / Topikos Oinos Chalkidikis Êáñõóôéíüò Ôïðéêüò Ïßíïò / Karystinos Topikos Oinos Ôïðéêüò Ïßíïò ÐÝëëáò / Topikos Oinos Pellas Ôïðéêüò Ïßíïò Óåññþí / Topikos Oinos Serron Óõñéáíüò Ôïðéêüò Ïßíïò / Syrianos Topikos Oinos Ôïðéêüò Ïßíïò Ðëáãéþí Ðåôñùôïý / Topikos Oinos Playion Petrotou Ôïðéêüò Ïßíïò Ãåñáíåßùí / Topikos Oinos Geranion Ôïðéêüò Ïßíïò Ïðïõíôßáò Ëïêñßäïò / Topikos Oinos Opountias Lokridos Ôïðéêüò Ïßíïò ÓôåñåÜò ÅëëÜäïò / Topikos Oinos Stereas Ellados Ôïðéêüò Ïßíïò ÁãïñÜò / Topikos Oinos Agoras Ôïðéêüò Ïßíïò ÊïéëÜäïò ÁôáëÜíôçò / Topikos Oinos Kilados Atalantis Ôïðéêüò Ïßíïò Áñêáäßáò / Topikos Oinos Arkadias Ðáããáéïñåßôéêïò Ôïðéêüò Ïßíïò / Pageoritikos Topikos Oinos Ôïðéêüò Ïßíïò ÌåôáîÜôùí / Topikos Oinos Metaxaton Ôïðéêüò Ïßíïò Çìáèßáò / Topikos Oinos Imathias Ôïðéêüò Ïßíïò ÊëçìÝíôé / Topikos Oinos Klimenti Ôïðéêüò Ïßíïò ÊÝñêõñáò / Topikos Oinos Kerkyras Ôïðéêüò Ïßíïò Óéèùíßáò / Topikos Oinos Sithonias Ôïðéêüò Ïßíïò ÌáíôæáâéíÜôùí / Topikos Oinos Mantzavinaton Éóìáñéêüò Ôïðéêüò Ïßíïò / Ismarikos Topikos Oinos Ôïðéêüò Ïßíïò ÁâäÞñùí / Topikos Oinos Avdiron Ôïðéêüò Ïßíïò Éùáííßíùí / Topikos Oinos Ioanninon Ôïðéêüò Ïßíïò ÐëáãéÝò Áéãéáëåßáò / Topikos Oinos Playies Egialias Ôïðéêüò Ïßíïò ÐëáãéÝò ôïõ Áßíïõ / Topikos Oinos Playies tou Enou Èñáêéêüò Ôïðéêüò Ïßíïò / Ôïðéêüò Ïßíïò ÈñÜêçò / Thrakikos Topikos Oinos / Topikos Oinos Thrakis Ôïðéêüò Ïßíïò Éëßïõ / Topikos Oinos Iliou Ìåôóïâßôéêïò Ôïðéêüò Ïßíïò / Metsovitikos Topikos Oinos Ôïðéêüò Ïßíïò Êïñùðßïõ / Topikos Oinos Koropiou Ôïðéêüò Ïßíïò Öëþñéíáò / Topikos Oinos Florinas Ôïðéêüò Ïßíïò Èáøáíþí / Topikos Oinos Thapsanon Ôïðéêüò Ïßíïò Ðëáãéþí Êíçìßäïò / Topikos Oinos Playion Knimidos Çðåéñùôéêüò Ôïðéêüò Ïßíïò / Ipirotikos Topikos Oinos Ôïðéêüò Ïßíïò ÐéóÜôéäïò / Topikos Oinos Pisatidos Ôïðéêüò Ïßíïò ËåõêÜäáò / Topikos Oinos Lefkadas ÌïíåìâÜóéïò Ôïðéêüò Ïßíïò / Monemvasios Topikos Oinos Ôïðéêüò Ïßíïò Âåëâåíôïý / Topikos Oinos Velvendou Ëáêùíéêüò Ôïðéêüò Ïßíïò / Lakonikos Topikos Oinos I SPANIEN Denna förteckning innehåller vinnamn som skapats och skyddas i Spanien enligt de bestämmelser som offentliggörs i Boletín Oficial av den 31 mars 2003. I de bestämmelserna anges även vilka namn på kommuner, regioner och andra termer som får användas tillsammans med följande vinnamn. Namn på specificerade regioner och underområden Abona Alella Alicante / Alicante Marina Alta Almansa Ampurdán-Costa Brava Arabako Txakolina-Txakolí de Alava / Chacolí de Álava Bierzo Binissalem Bullas Calatayud Campo de Borja Cariñena Cataluña Cava Chacolí de Bizkaia-Bizkaiko Txakolina Chacolí de Getaria-Getariako Txakolina Cigales Conca de Barberá Condado de Huelva Costers del Segre / Costers del Segre Raimat / Costers del Segre Artesa / Costers del Segre Valls de Riu Corb / Costers del Segre Les Garrigues Dominio de Valdepusa El Hierro Jerez-Xérès-Sherry * Jumilla La Mancha La Palma / La Palma Hoyo de Mazo / La Palma Fuencaliente / La Palma Norte de la Palma Lanzarote Málaga Manzanilla Manzanilla-Sanlúcar de Barrameda Méntrida Mondéjar Monterrei / Monterrei Ladera de Monterrei / Monterrei Val de Monterrei Montilla-Moriles Montsant Navarra / Navarra Baja Montaña / Navarra Ribera Alta / Navarra Ribera Baja / Navarra Tierra Estella / Navarra Valdizarbe Penedés Pla de Bages Pla i Llevant Priorato Rías Baixas / Rías Baixas Condado do Tea / Rías Baixas O Rosal / Rías Baixas Ribera do Ulla / Rías Baixas Soutomaior / Rías Baixas Val do Salnés Ribeira Sacra / Ribeira Sacra Amandi / Ribeira Sacra Chantada / Ribeira Sacra Quiroga-Bibei / Ribeira Sacra Ribeiras do Miño / Ribeira Sacra Ribeiras do Sil Ribeiro Ribera del Duero Ribera del Guadiana / Ribera del Guadiana Cañamero / Ribera del Guadiana Matanegra / Ribera del Guadiana Montánchez / Ribera del Guadiana Ribera Alta / Ribera del Guadiana Ribera Baja / Ribera del Guadiana Tierra de Barros Rioja / Rioja Alavesa / Rioja Alta / Rioja Baja Rueda Sierras de Málaga / Sierras de Málaga Serranía de Ronda Somontano Tacoronte-Acentejo / Tacoronte-Acentejo Anaga Tarragona Terra Alta Toro Utiel-Requena Valdeorras Valdepeñas Valencia / Valencia Alto Turia / Valencia Clariano / Valencia Moscatel de Valencia / Valencia Valentino Valle de Güímar Valle de la Orotava Vinos de Madrid / Vinos de Madrid Arganda / Vinos de Madrid Navalcarnero / Vinos de Madrid San Martín de Valdeiglesias Ycoden-Daute-Isora Yecla Namn på bordsviner (Vinos de la tierra) Junta de Andalucía Vino de la Tierra de Bailén Vino de la Tierra de Cádiz Vino de la Tierra de Contraviesa-Alpujarra Vino de la Tierra de Laujar-Alapujarra Vino de la Tierra de Norte de Granada Vino de la Tierra de Ribera del Andarax Vino de la Tierra de Los Palacios Diputación General de Aragón Vino de la Tierra de Bajo Aragón Vino de la Tierra de Campo de Belchite Vino de la Tierra de Ribera del Gállego-Cinco Villas Vino de la Tierra de Valdejalón Vino de la Tierra de Valle del Cinca Vino de la Tierra de Valle del Jiloca Principado de Asturias Vino de la Tierra de Cangas Comunidad Autónoma de las Illes Balears Vino de la Tierra de Ibiza Vino de la Tierra de Isla de Menorca Vino de la Tierra de Serra de Tramuntana-Costa Nord Vino de la Tierra de Illes Balears Gobierno de Canarias Vino de la Tierra de La Gomera Junta de Comunidades de Castilla-La Mancha Vino de la Tierra de Castilla Vino de la Tierra de Gálvez Vino de la Tierra de Pozohondo Vino de la Tierra de Sierra de Alcaraz Junta de Castilla y León Vino de la Tierra de Arribes del Duero Vino de la Tierra de Castilla y León Vino de la Tierra de Ribera del Arlanza Vino de la Tierra de León Tierra del Vino de Zamora Vino de la Tierra de Valles de Benavente Junta de Extremadura Vino de la Tierra de Extremadura Xunta de Galícia Vino de la Tierra de Betanzos Vino de la Tierra del Valle del Miño-Ourense Gobierno de La Rioja Vino de la Tierra Valles de Sadacia Región de Murcia Vino de la Tierra de Abanilla Vino de la Tierra de Campo de Cartagena Generalidad Valenciana Vino de la Terra de Castelló I FRANKRIKE Denna förteckning innehåller vinnamn som skapats och skyddas i Frankrike enligt "Décrets et Arrêtés des Vins et Eaux-de-Vie, Tomes 1 et 2", Institut National des Appellations d'Origine, Version du 27/02/2002. Alsace och andra regioner i östra Frankrike Alsace, med eller utan uppgiften 'lieu-dit' Côtes de Toul Moselle Alsace / Vin d'Alsace, med eller utan uppgiften Edelzwicker / 'dénomination de cépage' / 'appellation sous régionale' / 'appellation communale' / 'appellation locale' Alsace Grand Cru, med eller uppgiften 'lieu-dit' Crémant d'Alsace Champagne Champagne* Coteaux Champenois, med eller utan uppgiften 'commune d'origine' Rosé des Riceys Bourgogne Aloxe-Corton Auxey-Duresses / Auxey-Duresses Côte de Beaune Bâtard-Montrachet Beaujolais, med eller utan uppgiften 'commune d'origine' Beaujolais Supérieur Beaujolais-Villages Beaune Bienvenues Bâtard-Montrachet Blagny Bonnes Mares Bourgogne*, med eller utan uppgiften 'Clairet' / 'Rosé' / 'appellation sous régionale' / 'commune d'origine' / 'nom de climat' / 'lieu-dit' Bourgogne Aligoté Bouzeron Brouilly Chablis*, med eller utan uppgiften 'climat d'origine' / 'premier cru' Chablis* Grand Cru med eller utan uppgiften 'climat d'origine' Chambertin Chambertin Clos de Bèze Chambolle-Musigny Chapelle-Chambertin Charlemagne Charmes-Chambertin Chassagne-Montrachet / Chassagne-Montrachet Côte de Beaune Chenas Chevalier-Montrachet Chiroubles Chorey-lés-Beaune Clos de la Roche Clos des Lambrays Clos de Tart Clos de Vougeot Clos Saint-Denis Corton Corton-Charlemagne Côte de Beaune, med eller utan uppgiften 'commune d'origine' Côte de Beaune-Villages Côte de Brouilly Côte-de-Nuits-Villages Côtes du Forez Côte Roannaise Crémant de Bourgogne Criots Bâtard-Montrachet Echezeaux Fixin Fleurie Gevrey-Chambertin Givry Grands Echezeaux Griotte-Chambertin Irancy Juliénas La Grande Rue Ladoix / Ladoix Côte de Beaune Latricières-Chambertin Mâcon, med eller utan uppgiften 'commune d'origine' Mâcon / Pinot-Chardonnay-Macôn Mâcon-Villages Maranges, med eller utan uppgiften 'climat d'origine' / 'premier cru climat' Maranges Côte de Beaune / Maranges Côtes de Beaune-Villages Marsannay Mazis-Chambertin Mazoyères-Chambertin Mercurey Meursault / Meursault Côte de Beaune Montagny Monthélie / Monthélie Côte de Beaune Montrachet Morey-Saint-Denis Morgon Moulin-à-Vent Musigny Nuits Nuits-Saint-Georges Pernand-Vergelesses / Pernand-Vergelesses Côte de Beaune Petit Chablis, med eller utan uppgiften 'commune d'origine' Pommard Pouilly-Fuissé Pouilly-Loché Pouilly-Vinzelles Puligny-Montrachet / Puligny-Montrachet Côte de Beaune Régnié Richebourg Romanée (La) Romanée Conti Romanée Saint-Vivant Ruchottes-Chambertin Rully Saint-Amour Saint-Aubin / Saint-Aubin Côte de Beaune Saint-Bris Saint-Romain / Saint-Romain Côte de Beaune Saint-Véran Santenay / Santenay Côte de Beaune Savigny-lès-Beaune Tâche (La) Vin Fin de la Côte de Nuits Volnay Volnay Santenots Vosne-Romanée Vougeot Jura och Savoie Arbois Arbois Pupillin Château Châlon Côtes du Jura Coteaux du Lyonnais Crémant du Jura Crépy L'Etoile Macvin du Jura Vin de Savoie / Vin de Savoie-Ayze, med eller utan uppgiften 'commune d'origine' / 'nom du cru' Roussette de Savoie, med eller utan uppgiften 'nom du cru' Seyssel Vin du Bugey, med eller utan uppgiften 'nom du cru' Roussette du Bugey, med eller utan uppgiften 'nom du cru' Côtes du Rhône Beaumes-de-Venise Château Grillet Châteauneuf-du-Pape Châtillon-en-Diois Clairette de Die Condrieu Cornas Côte Rôtie Coteaux de Die Coteaux de Pierrevert Coteaux du Tricastin Côtes du Lubéron Côtes du Rhône Côtes du Rhône Villages med eller utan uppgiften 'commune d'origine' Côtes du Ventoux Côtes du Vivarais Crozes-Hermitage Crozes Ermitage Crémant de Die Ermitage Gigondas Hermitage Lirac Saint-Joseph Saint-Péray Tavel Vacqueyras Provence och Corse Ajaccio Bandol Bellet Muscat du Cap Corse Cassis Vin de Corse, med eller utan uppgiften 'appellation locale' Coteaux d'Aix-en-Provence Les-Baux-de-Provence Coteaux Varois Côtes de Provence Palette Patrimonio Languedoc-Roussillon Banyuls Blanquette de Limoux Clairette de Bellegarde Cabardès Clairette du Languedoc, med eller utan uppgiften 'commune d'origine' Collioure Corbières Costières de Nîmes Coteaux du Languedoc Picpoul de Pinet Coteaux du Languedoc, med eller utan uppgiften 'commune d'origine' Côtes du Roussillon Côtes du Roussillon Villages Côtes du Roussillon Villages Caramany Côtes du Roussillon Villages Latour de France Côtes du Roussillon Villages Lesquerde Côtes du Roussillon Villages Tautavel Crémant de Limoux Faugères Fitou Frontignan Grand Roussillon Languedoc, med eller utan uppgiften 'commune d'origine' Limoux Lunel Maury Minervois Minervois-la-Livinière Mireval Saint-Jean-de-Minervois Rasteau Rasteau Rancio Rivesaltes Rivesaltes Rancio Saint-Chinian Côtes de la Malepère Sydvästra Frankrike Béarn / Béarn Bellocq Bergerac Buzet Cahors Côtes de Bergerac Côtes de Duras Côtes du Frontonnais Côtes du Frontonnais Fronton Côtes du Frontonnais Villaudric Côtes du Marmandais Côtes de Montravel Floc de Gascogne Gaillac Gaillac Premières Côtes Haut-Montravel Irouléguy Jurançon Madiran Marcillac Monbazillac Montravel Pacherenc du Vic-Bilh Pécharmant Rosette Saussignac Coteaux du Quercy Côtes de Brulhois Côtes de Millau Côtes de Saint-Mont Tursan Vin d'Entraygues et du Fel Vin d'Estaing Vin de Lavilledieu Bordeaux Barsac Blaye Bordeaux / Bordeaux Clairet Bordeaux Côtes de Francs Bordeaux Haut-Benauge Bordeaux Supérieur Bordeaux Rosé Bordeaux mousseux Bourg Bourgeais Côtes de Bourg Cadillac Cérons Côtes Canon-Fronsac Canon-Fronsac Côtes de Blaye Côtes de Bordeaux Saint-Macaire Côtes de Castillon Crémant de Bordeaux Entre-Deux-Mers Entre-Deux-Mers Haut-Benauge Fronsac Graves Graves de Vayres Haut-Médoc Lalande de Pomerol Listrac-Médoc Loupiac Lussac Saint-Émilion Margaux Médoc Montagne Saint-Émilion Moulis Moulis-en-Médoc Néac Pauillac Pessac-Léognan Pomerol Premières Côtes de Blaye Premières Côtes de Bordeaux, med eller utan uppgiften 'commune d'origine' Puisseguin Saint-Émilion Sainte-Croix-du-Mont Saint-Émilion Saint-Emilion Grand Cru Saint-Estèphe Sainte-Foy Bordeaux Saint-Georges Saint-Émilion Saint-Julien Sauternes* Loire Anjou / Anjou Val de Loire Anjou Coteaux de la Loire, Anjou-Gamay Anjou-Mousseux Anjou-Villages Anjou-Villages Brissac Blanc Fumé de Pouilly Bourgueil Bonnezeaux Cabernet d'Anjou Cabernet de Saumur Cheverny Chinon Coteaux de l'Aubance Coteaux du Giennois Coteaux du Layon, med eller utan uppgiften 'commune d'origine' Coteaux du Layon Chaume Coteaux du Loir Coteaux de Saumur Cour-Cheverny Crémant de Loire Jasnières Menetou Salon, med eller utan uppgiften 'commune d'origine' Montlouis / Montlouis mousseux / Montlouis pétillant Muscadet Muscadet Coteaux de la Loire Muscadet Sèvre-et-Maine Muscadet Côtes de Grandlieu Pouilly-sur-Loire Pouilly Fumé Quarts-de-Chaume Quincy Reuilly Sancerre Saint-Nicolas-de-Bourgueil Saumur Saumur Champigny Savennières Savennières-Coulée-de-Serrant Savennières-Roche-aux-Moines Touraine / Touraine mousseux / Touraine pétillant Touraine Azay-le-Rideau Touraine Amboise Touraine Mesland Touraine Noble Joue Vouvray / Vouvray mousseux / Vouvray pétillant Châteaumeillant Coteaux d'Ancenis, med eller utan uppgiften 'nom de cépage' Coteaux du Vendômois Côtes d'Auvergne, med eller utan uppgiften 'appellation locales' Fiefs Vendéens / Fiefs Vendéens Mareuil / Fiefs Vendéens Brem / Fiefs Vendéens Vix / Fiefs Vendéens Pissotte Gros Plant du Pays Nantais Haut Poitou Orléans Orléans-Cléry Saint-Pourçain Thouarsais Valençay Cognac Pineau des Charentes Namn för Vins de pays Vin de pays de l'Agenais Vin de pays d'Aigues Vin de pays de l'Ain Vin de pays de l'Allier Vin de pays d'Allobrogie Vin de pays des Alpes de Haute-Provence Vin de pays des Alpes Maritimes Vin de pays de l'Ardailhou Vin de pays de l'Ardèche Vin de pays d'Argens Vin de pays de l'Ariège Vin de pays de l'Aude Vin de pays de l'Aveyron Vin de pays des Balmes dauphinoises Vin de pays de la Bénovie Vin de pays du Bérange Vin de pays de Bessan Vin de pays de Bigorre Vin de pays des Bouches du Rhône Vin de pays du Bourbonnais Vin de pays de Cassan Vin de pays Catalan Vin de pays de Caux Vin de pays de Cessenon Vin de pays des Cévennes / Vin de pays des Cévennes Mont Bouquet Vin de pays Charentais, med eller utan uppgiften: Ile de Ré / Ile d'Oléron / Saint-Sornin Vin de pays de la Charente Vin de pays des Charentes-Maritimes Vin de pays du Cher Vin de pays de la Cité de Carcassonne Vin de pays des Collines de la Moure Vin de pays des Collines rhodaniennes Vin de pays du Comté de Grignan Vin de pays du Comté tolosan Vin de pays des Comtés rhodaniens Vin de pays de Corrèze Vin de pays de la Côte Vermeille Vin de pays des coteaux charitois Vin de pays des coteaux d'Enserune Vin de pays des coteaux de Besilles Vin de pays des coteaux de Cèze Vin de pays des coteaux de Coiffy Vin de pays des coteaux Flaviens Vin de pays des coteaux de Fontcaude Vin de pays des coteaux de Glanes Vin de pays des coteaux de l'Ardèche Vin de pays des coteaux de l'Auxois Vin de pays des coteaux de la Cabrerisse Vin de pays des coteaux de Laurens Vin de pays des coteaux de Miramont Vin de pays des coteaux de Murviel Vin de pays des coteaux de Narbonne Vin de pays des coteaux de Peyriac Vin de pays des coteaux des Baronnies Vin de pays des coteaux des Fenouillèdes Vin de pays des coteaux du Cher et de l'Arnon Vin de pays des coteaux du Grésivaudan Vin de pays des coteaux du Libron Vin de pays des coteaux du Littoral Audois Vin de pays des coteaux du Pont du Gard Vin de pays des coteaux du Quercy Vin de pays des coteaux du Salagou Vin de pays des coteaux du Verdon Vin de pays des coteaux et terrasses de Montauban Vin de pays des côtes catalanes Vin de pays des côtes de Gascogne Vin de pays des côtes de Lastours Vin de pays des côtes de Montestruc Vin de pays des côtes de Pérignan Vin de pays des côtes de Prouilhe Vin de pays des côtes de Thau Vin de pays des côtes de Thongue Vin de pays des côtes du Brian Vin de pays des côtes de Ceressou Vin de pays des côtes du Condomois Vin de pays des côtes du Tarn Vin de pays des côtes du Vidourle Vin de pays de la Creuse Vin de pays de Cucugnan Vin de pays des Deux-Sèvres Vin de pays de la Dordogne Vin de pays du Doubs Vin de pays de la Drôme Vin de pays du Duché d'Uzès Vin de pays de Franche-Comté / Vin de pays de Franche-Comté Coteaux de Champlitte Vin de pays du Gard Vin de pays du Gers Vin de pays des Gorges de l'Hérault Vin de pays des Hautes-Alpes Vin de pays de la Haute-Garonne Vin de pays de la Haute-Marne Vin de pays des Hautes-Pyrénées Vin de pays d'Hauterive, med eller utan uppgiften: Val d'Orbieu / Coteaux du Termenès / Côtes de Lézignan Vin de pays de la Haute-Saône Vin de pays de la Haute-Vienne Vin de pays de la Haute vallée de l'Aude Vin de pays de la Haute vallée de l'Orb Vin de pays des Hauts de Badens Vin de pays de l'Hérault Vin de pays de l'Ile de Beauté Vin de pays de l'Indre et Loire Vin de pays de l'Indre Vin de pays de l'Isère Vin de pays du Jardin de la France, med eller utan uppgiften: Marches de Bretagne / Pays de Retz Vin de pays des Landes Vin de pays de Loire-Atlantique Vin de pays du Loir et Cher Vin de pays du Loiret Vin de pays du Lot Vin de pays du Lot et Garonne Vin de pays des Maures Vin de pays de Maine et Loire Vin de pays de la Meuse Vin de pays du Mont Baudile Vin de pays du Mont Caume Vin de pays des Monts de la Grage Vin de pays de la Nièvre Vin de pays d'Oc Vin de pays du Périgord / Vin de pays du Périgord Vin de Domme Vin de pays de la Petite Crau Vin de pays de Pézenas Vin de pays de la Principauté d'Orange Vin de pays du Puy de Dôme Vin de pays des Pyrénées-Atlantiques Vin de pays des Pyrénées-Orientales Vin de pays des Sables du Golfe du Lion Vin de pays de Saint-Sardos Vin de pays de Sainte Marie la Blanche Vin de pays de Saône et Loire Vin de pays de la Sarthe Vin de pays de Seine et Marne Vin de pays du Tarn Vin de pays du Tarn et Garonne Vin de pays des Terroirs landais, med eller utan uppgiften: / Coteaux de Chalosse / Côtes de L'Adour / Sables Fauves / Sables de l'Océan Vin de pays de Thézac-Perricard Vin de pays du Torgan Vin de pays d'Urfé Vin de pays du Val de Cesse Vin de pays du Val de Dagne Vin de pays du Val de Montferrand Vin de pays de la Vallée du Paradis Vin de pays des Vals d'Agly Vin de pays du Var Vin de pays du Vaucluse Vin de pays de la Vaunage Vin de pays de la Vendée Vin de pays de la Vicomté d'Aumelas Vin de pays de la Vienne Vin de pays de la Vistrenque Vin de pays de l'Yonne I ITALIEN Denna förteckning innehåller vinnamn som skapats och skyddas i Italien i enlighet med "Codice denominazioni di origine dei vini" 2002. D.O.C.G. (Denominazioni di Origine Controllata e Garantita) Regione Piemonte Asti Spumante / Asti / Moscato D'Asti Barbaresco Barolo Brachetto d'Acqui / Acqui Gattinara Gavi / Cortese di Gavi Ghemme Regione Lombardia Franciacorta Sforzato di Valtellina / Sfursat di Valtellina Valtellina Superiore, med eller utan uppgiften: Grumello, Inferno, Maroggia, Sassella, Stagafassli, Valgella Regione Veneto Bardolino superiore Recioto di Soave Soave superiore Regione Friuli Venezia Giulia Ramandolo Regione Emilia Romagna Albana di Romagna Regione Toscana Brunello di Montalcino Carmignano Chianti, med eller utan uppgiften: Colli Aretini, Colli Fiorentini, Colline Pisane, Colli Senesi, Montalbano, Montespertoli, Rufina Chianti Classico Vernaccia di San Gimignano Vino Nobile di Montepulciano Regione Umbria Montefalco Sagrantino Torgiano Regione Abruzzo Montepulciano d'Abruzzo Colline Teramane Regione Campania Taurasi Regione Sardegna Vermentino di Gallura / Sardegna Vermentino di Gallura D.O.C. (Denominazioni di Origine Controllata) Regione Valle d'Aosta Valle d'Aosta / Vallée d'Aoste, med eller utan uppgiften: Arnad-Montjovet, Donnas, Enfer d'Arvier, Torrette, Blanc de Morgex et de la Salle, Chambave, Nus Regione Piemonte Alta Langa Albugnano Barbera d'Alba Barbera d'Asti Barbera del Monferrato Boca Bramaterra Canavese Carema Cisterna d'Asti Collina Torinese Colline Novaresi Colline Saluzzesi Colli Tortonesi Cortese dell'Alto Monferrato Coste della Sesia Dolcetto d'Acqui Dolcetto d'Alba Dolcetto d'Asti Dolcetto delle Langhe Monregalesi Dolcetto di Diano d'Alba / Diano d'Alba Dolcetto di Dogliani Dolcetto di Ovada Erbaluce di Caluso / Caluso Fara Freisa d'Asti Freisa di Chieri Gabiano Grignolino d'Asti Grignolino del Monferrato Casalese Langhe Lessona Loazzolo Malvasia di Casorzo d'Asti Malvasia di Castelnuovo Don Bosco Monferrato / Monferrato Casalese Nebbiolo d'Alba Piemonte Pinerolese Roero Rubino di Cantavenna Ruchè di Castagnole Monferrato Sizzano Valsusa Verduno Pelaverga / Verduno Regione Liguria Cinque Terre / Cinque Terre Sciacchetrà, med eller utan uppgiften: Costa de sera, Costa de Campu, Costa da Posa Colli di Luni Colline di Levanto Golfo del Tigullio Riviera Ligure di Ponente, med eller utan uppgiften: Riviera dei Fiori, Albenga o Albenganese, Finale / Finalese, Ormeasco Rossese di Dolceacqua / Dolceacqua Val Polcevera / Val Polcevera Coronata Regione Lombardia Botticino Capriano del Colle Cellatica Garda Garda Colli Mantovani Lambrusco Mantovano, med eller utan uppgiften: Oltrepò Mantovano, Viadanese-Sabbionetano Lugana Oltrepò Pavese Riviera del Garda Bresciano / Garda Bresciano San Colombano al Lambro / San Colombano San Martino della Battaglia Scanzo / Moscato di Scanzo Terre di Franciacorta Valcalepio Valtellina Regione Trentino Alto Adige Alto Adige / dell'Alto Adige (Südtirol / Südtiroler), med eller utan uppgiften: - Colli di Bolzano (Bozner Leiten), - Meranese di Collina / Meranese (Meraner Hugel / Meraner), - Santa Maddalena (St.Magdalener), - Terlano (Terlaner), - Valle Isarco (Eisacktal / Eisacktaler), - Valle Venosta (Vinschgau) Caldaro (Kalterer) / Lago di Caldaro (Kalterersee), med eller utan uppgiften "Classico" Casteller Teroldego Rotaliano Trentino, med eller utan uppgiften: Sorni, Isera / d'Isera, Ziresi / dei Ziresi Trento Valdadige (Etschaler) Regione Veneto Arcole Bagnoli di Sopra / Bagnoli Bardolino Bianco di Custoza Breganze Colli di Conegliano / Colli di Conegliano Refrontolo / Colli di Conegliano Torchiato di Fregona Colli Berici / Colli Berici Barbarano Colli Euganei Gambellara Garda Lison-Pramaggiore Lugana Merlara Montello e Colli Asolani Monti Lessini / Lessini Conegliano-Valdobbiadene / Conegliano-Valdobbiadene Cartizze Soave San Martino della Battaglia Valdadige (Etschtaler) / Valdadige Terra dei Forti Valpolicella / Valpolicella Valpantena Vicenza Vini del Piave / Piave Regione Friuli Venezia Giulia Carso Collio Goriziano / Collio Colli Orientali del Friuli / Colli Orientali del Friuli Cialla / Colli Orientali del Friuli Rosazzo Friuli Annia Friuli Aquileia Friuli Grave Friuli Isonzo / Isonzo del Friuli Friuli Latisana Lison-Pramaggiore Regione Emilia Romagna Bosco Eliceo Cagnina di Romagna Colli Bolognesi, med eller utan uppgiften: Colline di Riosto, Colline Marconiane, Zola Predosa, Monte San Pietro, Colline di Oliveto, Terre di Montebudello, Serravalle Colli Bolognesi Classico-Pignoletto Colli di Faenza Colli d'Imola Colli di Parma Colli di Rimini Colli di Scandiano e di Canossa Colli Piacentini, med eller utan uppgiften: Vigoleno, Gutturnio, Monterosso Val d'Arda, Trebbianino Val Trebbia, Val Nure Colli Romagna Centrale Lambrusco di Sorbara Lambrusco Grasparossa di Castelvetro Lambrusco Salamino di Santa Croce Pagadebit di Romagna / Pagadebit di Romagna Bertinoro Reggiano Reno Romagna Albana spumante Sangiovese di Romagna Trebbiano di Romagna Regione Toscana Ansonica Costa dell'Argentario Barco Reale di Carmignano / Rosato di Carmignano / Vin Santo di Carmignano / Vin Santo di Carmignano Occhio di Pernice Bianco della Valdinievole Bianco dell'Empolese Bianco di Pitigliano Bianco Pisano di S. Torpè Bolgheri e Bolgheri Sassicaia Candia dei Colli Apuani Capalbio Colli dell'Etruria Centrale Colli di Luni Colline Lucchesi Cortona Elba Montecarlo Montecucco Monteregio di Massa Marittima Montescudaio Morellino di Scansano Moscadello di Montalcino Orcia Parrina Pomino Rosso di Montalcino Rosso di Montepulciano San Gimignano Sant'Antimo Sovana Val d'Arbia Valdichiana Val di Cornia / Val di Cornia Suvereto Vin Santo del Chianti Vin Santo del Chianti Classico Vin Santo di Montepulciano Regione Marche Bianchello del Metauro Colli Maceratesi Colli Pesaresi / Colli Pesaresi Focara / Colli Pesaresi Roncaglia Esino Falerio dei Colli Ascolani / Falerio Lacrima di Morro / Lacrima di Morro d'Alba Offida Rosso Conero Rosso Piceno Verdicchio dei Castelli di Jesi Verdicchio di Matelica Vernaccia di Serrapetrona Regione Umbria Assisi Colli Alto Tiberini Colli Amerini Colli del Trasimeno / Trasimeno Colli Martani / Colli Martani Todi Colli Perugini Lago di Corbara Montefalco Orvieto Rosso Orvietano / Orvietano Rosso Torgiano Regione Abruzzo Controguerra Montepulciano d'Abruzzo Trebbiano d'Abruzzo Regione Molise Biferno Molise Pentro di Isernia Regione Lazio Aleatico di Gradoli Aprilia Atina Bianco Capena Castelli Romani Cerveteri Cesanese di Affile / Affile Cesanese di Olevano Romano Cesanese del Piglio Circeo Colli Albani Colli della Sabina Colli Etruschi Viterbesi Colli Lanuvini Cori Est! Est!! Est!!! di Montefiascone Frascati Genazzano Marino Montecompatri Colonna Nettuno Orvieto Tarquinia Velletri Vignanello Zagarolo Regione Campania Aversa Campi Flegrei Capri Castel San Lorenzo Cilento Costa d'Amalfi / Costa d'Amalfi Furore / Costa d'Amalfi Ravello / Costa d'Amalfi Tramonti Falerno del Massico Fiano di Avellino Galluccio Greco di Tufo Guardia Sanframondi o Guardiolo Ischia Penisola Sorrentina / Penisola Sorrentina Gragnano / Penisola Sorrentina Lettere / Penisola Sorrentina Sorrento Sannio Sant'Agata de Goti Solopaca Aglianico del Taburno / Taburno Vesuvio Regione Puglia Aleatico di Puglia Alezio Brindisi Cacc'e mmitte di Lucera Castel del Monte Copertino Galatina Gioia del Colle Gravina Leverano Lizzano Locorotondo Martina / Martina Franca Matino Moscato di Trani Nardò Orta Nova Ostuni Primitivo di Manduria Rosso Barletta Rosso Canosa Rosso di Cerignola Salice Salentino San Severo Squinzano Regione Basilicata Aglianico del Vulture Regione Calabria Bivongi Cirò Donnici Greco di Bianco Lamezia Melissa Pollino Sant'Anna di Isola di Capo Rizzuto San Vito di Luzzi Savuto Scavigna Verbicaro Regione Sicilia Alcamo Cerasuolo di Vittoria Contessa Entellina Contea di Sclafani Delia Nivolelli Eloro / Eloro Pachino Etna Faro Malvasia delle Lipari Marsala Menfi / Menfi Feudo / Menfi Fiori / Menfi Bonera Monreale Moscato di Noto Moscato di Pantelleria / Passito di Pantelleria / Pantelleria Moscato di Siracusa Riesi Sambuca di Sicilia Santa Margherita di Belice Sciacca / Sciacca Rayana Regione Sardegna Alghero / Sardegna Alghero Arborea / Sardegna Arborea Campidano di Terralba / Terralba / Sardegna Campidano di Terralba / Sardegna Terralba Cannonau di Sardegna, med eller utan uppgiften: Capo Ferrato, Oliena, Nepente di Oliena Jerzu Carignano del Sulcis / Sardegna Carignano del Sulcis Girò di Cagliari / Sardegna Girò di Cagliari Malvasia di Bosa / Sardegna Malvasia di Bosa Malvasia di Cagliari / Sardegna Malvasia di Cagliari Mandrolisai / Sardegna Mandrolisai Monica di Cagliari / Sardegna Monica di Cagliari Monica di Sardegna Moscato di Cagliari / Sardegna Moscato di Cagliari Moscato di Sardegna, med eller utan uppgiften: Gallura, Tempio Pausania, Tempio Moscato di Sorso-Sennori / Moscato di Sorso / Moscato di Sennori / Sardegna Moscato di Sorso-Sennori / Sardegna Moscato di Sorso / Sardegna Moscato di Sennori Nasco di Cagliari / Sardegna Nasco di Cagliari Nuragus di Cagliari / Sardegna Nuragus di Cagliari Sardegna Semidano / Sardegna Semidano Mogoro Vermentino di Sardegna Vernaccia di Oristano / Sardegna Vernaccia di Oristano Indicazioni Geografiche Tipiche (IGT) dei vini Italiani Regione Lombardia Alto Mincio Benaco bresciano Bergamasca Collina del Milanese Montenetto di Brescia Provincia di Mantova Provincia di Pavia Quistello Ronchi di Brescia Sabbioneta Sebino Terrazze Retiche di Sondrio Regione Trentino - Alto Adige Delle Venezie Mitterberg / Mitterberg tra Cauria e Tel / Mitterberg zwischen Gfrill und Toll Vallagarina Vigneti delle Dolomiti / Weinberg Dolomiten Regione Veneto Alto Livenza Colli Trevigiani Conselvano Delle Venezie Marca Trevigiana Provincia di Verona / Veronese Vallagarina Veneto Veneto Orientale Vigneti delle Dolomiti / Weinberg Dolomiten Regione Friuli Venezia Giulia Alto Livenza Delle Venezie Venezia Giulia Regione Liguria Colline del Genovesato Colline Savonesi Golfo dei Poeti La Spezia / Golfo dei Poeti Regione Emilia Romagna Bianco di Castelfranco Emilia Emilia / dell'Emilia Forlì Fortana del Taro Modena / Provincia di Modena Ravenna Rubicone Sillaro / Bianco del Sillaro Terre di Veleja Val Tidone Regione Toscana Alta Valle della Greve Colli della Toscana centrale Maremma toscana Toscana / Toscano Val di Magra Regione Umbria Allerona Bettona Cannara Narni Spello Umbria Regione Marche Marche Regione Lazio Civitella d'Agliano Colli Cimini Frusinate / del Frusinate Lazio Regione Abruzzo Alto Tirino Colli Aprutini Colli del Sangro Colline Frentane Colline Pescaresi Colline Teatine Del Vastese / Histonium Terre di Chieti Valle Peligna Regione Molise Osco / Terre degli Osci Rotae Regione Campania Beneventano Colli di Salerno Dugenta Epomeo Irpinia Paestum Pompeiano Roccamonfina Terre del Volturno Regione Puglia Daunia Murgia Puglia Salento Tarantino Valle d'Itria Regione Basilicata Basilicata Grottino di Roccanova Regione Calabria Arghillà Calabria Condoleo Costa Viola Esaro Lipuda Locride Palizzi Pellaro Scilla Valdamato Val di Neto Valle del Crati Regione Sicilia Camarro Colli Ericini Fontanarossa di Cerda Salemi Salina Sicilia Valle Belice Regione Sardegna Barbagia Colli del Limbara Isola dei Nuraghi Marmilla Nurra Ogliastra Parteolla Planargia Provincia di Nuoro Romangia Sibiola Tharros Trexenta Valle del Tirso Valli di Porto Pino I LUXEMBURG Denna förteckning innehåller vinnamn som skapats och skyddas i Luxemburg enligt de bestämmelser som offentliggjorts i Mémorial- Journal officiel du Grand-Duché de Luxembourg n° 46 du 19 juillet 1971. Namn på det specificerade området Moselle Luxembourgeoise Kommunnamn eller namn på delar av kommuner Ahn Assel Bech-Kleinmacher Born Bous Burmerange Canach Ehnen Ellingen Elvange Erpeldingen Gostingen Greiveldingen Grevenmacher Lenningen Machtum Mertert Moersdorf Mondorf Niederdonven Oberdonven Oberwormeldingen Remerschen Remich Rolling Rosport Schengen Schwebsingen Stadtbredimus Trintingen Wasserbillig Wellenstein Wintringen Wormeldingen I ÖSTERRIKE Denna förteckning innehåller vinnamn som skapats och skyddas i Österrike i enlighet med Bundesgesetz über den Verkehr mit Wein und Obstwein - Weingesetz 1999. Namnen på de vinproducerande områdena får användas tillsammans med namnen Großlagen, Rieden, Fluren, Einzellagen och kommunnamn och namn på delar av kommuner i enlighet med ovannämnda bestämmelser. Namn på vinregioner Weinland Bergland Steirerland Wien Namn på vinregioner Specificerade områden i Weinland Niederösterreich Burgenland Neusiedlersee Neusiedlersee-Hügelland Mittelburgenland Südburgenland Carnuntum Donauland Kamptal Kremstal Thermenregion Traisental Wachau Weinviertel Specificerade områden i Bergland Salzburg Oberösterreich Kärnten Tirol Vorarlberg Specificerade områden i Steireland Süd-Oststeiermark Südsteiermark Weststeiermark Steiermark Specificerade områden i Wien Wien I PORTUGAL Denna förteckning innehåller vinnamn som skapats och skyddas i Portugal enligt de bestämmelser (Decreto-Lei) som offentliggörs i Diário da República av den 31 mars 2003. Namn på specificerade regioner: Alcobaça Alenquer Alentejo Arruda Bairrada Beira Interior Biscoitos Bucelas Carcavelos Chaves Colares Dão / Dão Nobre Douro / Vinho do Douro / Moscatel do Douro Encostas de Aire Graciosa Lafões Lagoa Lagos Lourinhã Madeira / Madère / Madera / Vinho da Madeira / Madeira Weine / Madeira Wine / Vin de Madère / Vino di Madera / Madera Wijn Óbidos Palmela Pico Planalto Mirandês Portimão Porto* / Port* / Oporto / Portwein / Portvin / Portwijn / Vinho do Porto* / Vin de Porto* / Port* Wine Ribatejo Setúbal Tavira Távora-Vorosa Torres Vedras Valpaços Vinho Verde / Vinho Verde Alvarinho / Vinho Verde Espumante / Vinho Verde Alvarinho Espumante Namn på underområden Regionen Alentejo Borba Évora Granja-Amareleja Moura Portalegre Redondo Reguengos Vidigueira Regionen Beira Interior Castelo Rodrigo Cova da Beira Pinhel Regionen Dão Alva Besteiros Castendo Serra da Estrela Silgueiros Terras de Azurara Terras de Senhorim Regionen Douro Baixo Corgo Cima Corgo Douro Superior Regionen Ribatejo Almeirim Cartaxo Chamusca Coruche Santarém Tomar Regionen Vinho Verde Amarante Ave Baião Basto Cávado Lima Monção Paiva Sousa Namn på bordsviner Alentejano Algarve Beira Litoral Beira Alta Beiras Estremadura Ribatejano Minho Terras de Sicó Terras do Sado Trás-os-Montes Regionen Estremadura Alta Estremadura Palhete de Ourém vinho regional Estremadura Regionen Trás-os-Montes Terras Durienses I FÖRENADE KUNGARIKET Denna förteckning innehåller vinnamn som skapats och skyddas i Förenade kungariket enligt Statutory Instrument 2003, No 114 The Common Agricultural Policy (Wine) (England and Northern Ireland) (Amendment) Regulations 2003 och Statutory Instrument 1998, No 453 Agriculture, The Common Agricultural Policy (Wine) (Amendment) Regulations 1998. Kvalitetsvin framställt i ett specificerat område English vineyards Welsh vineyards * I enlighet med den övergångsperiod som fastställs artikel 12.1. BILAGA III b Förteckning över geografiska beteckningar för vin med ursprung i Kanada(enligt artikel 11) Fraser Valley Lake Erie North Shore Niagara Peninsula Okanagan Valley Pelee Island Similkameen Valley Vancouver Island. BILAGA IV a Förteckning över de geografiska beteckningar för sprit med ursprung i gemenskapen som skapats och skyddas i enlighet med rådets förordning (EEG) nr 1576/89 (enligt artikel 14) 1. Rom Rhum de la Martinique / Rhum de la Martinique traditionnel Rhum de la Guadeloupe / Rhum de la Guadeloupe traditionnel Rhum de la Réunion / Rhum de la Réunion traditionnel Rhum de la Guyane / Rhum de la Guyane traditionnel Ron de Málaga Ron de Granada Rum da Madeira 2 a) Whisky Scotch Whisky Irish Whisky Whisky español (Får förekomma tillsammans med termerna "malt" eller "grain") 2 b) Whiskey Irish Whiskey Uisce Beatha Eireannach/Irish Whiskey (Får förekomma tillsammans med termen "Pot Still") 3. Sädessprit Eau-de-vie de seigle de marque nationale luxembourgeoise 4. Vinsprit Eau-de-vie de Cognac Eau-de-vie des Charentes Cognac ("Cognac får förekomma tillsammans med följande termer: - Fine - Grande Fine Champagne - Grande Champagne - Petite Champagne - Petite Fine Champagne - Fine Champagne - Borderies - Fins Bois - Bons Bois) Fine Bordeaux Armagnac Bas-Armagnac Haut-Armagnac Ténarèze Eau-de-vie de vin de la Marne Eau-de-vie de vin originaire d'Aquitaine Eau-de-vie de vin de Bourgogne Eau-de-vie de vin originaire du Centre-Est Eau-de-vie de vin originaire de Franche-Comté Eau-de-vie de vin originaire du Bugey Eau-de-vie de vin de Savoie Eau-de-vie de vin originaire des Coteaux de la Loire Eau-de-vie de vin des Côtes-du-Rhône Eau-de-vie de vin originaire de Provence Eau-de-vie de Faugères / Faugères Eau-de-vie de vin originaire du Languedoc Aguardente do Minho Aguardente do Douro Aguardente da Beira Interior Aguardente da Bairrada Aguardente do Oeste Aguardente do Ribatejo Aguardente do Alentejo Aguardente do Algarve 5. Brandy Brandy de Jerez Brandy del Penedés Brandy italiano Brandy ÁôôéêÞò / Brandy of Attica Brandy ÐåëïðïííÞóïõ / Brandy of the Peloponnese Brandy ÊåíôñéêÞò ÅëëÜäáò / Brandy of Central Greece Deutscher Weinbrand Wachauer Weinbrand Weinbrand Dürnstein 6. Sprit av druvrester Eau-de-vie de marc de Champagne Marc de Champagne Eau-de-vie de marc originaire d'Aquitaine Eau-de-vie de marc de Bourgogne Eau-de-vie de marc originaire du Centre-Est Eau-de-vie de marc originaire de Franche-Comté Eau-de-vie de marc originaire de Bugey Eau-de-vie de marc originaire de Savoie Marc de Bourgogne Marc de Savoie Marc d'Auvergne Eau-de-vie de marc originaire des Coteaux de la Loire Eau-de-vie de marc des Côtes du Rhône Eau-de-vie de marc originaire de Provence Eau-de-vie de marc originaire du Languedoc Marc d'Alsace Gewürztraminer Marc de Lorraine Bagaceira do Minho Bagaceira do Douro Bagaceira da Beira Interior Bagaceira da Bairrada Bagaceira do Oeste Bagaceira do Ribatejo Bagaceiro do Alentejo Bagaceira do Algarve Orujo gallego Grappa di Barolo Grappa piemontese / Grappa del Piemonte Grappa lombarda / Grappa di Lombardia Grappa trentina / Grappa del Trentino Grappa friulana / Grappa del Friuli Grappa veneta / Grappa del Veneto Südtiroler Grappa / Grappa dell'Alto Adige ÔóéêïõäéÜ ÊñÞôçò / Tsikoudia of Crete Ôóßðïõñï Ìáêåäïíßáò / Tsipouro of Macedonia Ôóßðïõñï Èåóóáëßáò / Tsipouro of Thessaly Ôóßðïõñï ÔõñíÜâïõ / Tsipouro of Tyrnavos Eau-de-vie de marc de marque nationale luxembourgeoise 7. Fruktsprit Schwarzwälder Kirschwasser Schwarzwälder Himbeergeist Schwarzwälder Mirabellenwasser Schwarzwälder Wi