MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET OCH EUROPAPARLAMENTET EKONOMISK PLANERING 2002-2006 Budgetplan för rubrik 3 och 4

Budgetplanen utgör en allmän ram för de många olika sorters utgifter, och måste närmare preciseras om kommissionen skall kunna göra en planering på medellång sikt. Under Europeiska rådets möte i Berlin om Agenda 2000 enades man om de samlade anslagen för 2000-2006, som utgör en integrerad del av det interinstitutionella avtalet om ett förbättrat budgetförfarande. Dessa samlade anslag utgör dock inte i sig en flerårig ekonomisk planering. Ekonomisk planering är det verktyg som gör det möjligt för enheterna att programplanera gemenskapens olika politikområden och åtgärder. Ett avtal som uppnåddes med budgetmyndigheten i juli 2000 gör det möjligt att systematiskt undersöka de planerade programmens överensstämmelse med budgetplanen. Kommissionen har åtagit sig att anta och till budgetmyndigheten överlämna den ekonomiska planeringen för rubrik 3 (inre politik) och 4 (externa åtgärder).

Prognoserna är dock fortfarande bara vägledande och kommer varken att ha företräde före några av de beslut som kommissionen kan komma att fatta i framtida budgetförfaranden eller kommissionens framtida beslut om nya program som sträcker sig över flera budgetår.

DEN EKONOMISKA PLANERINGEN FÖR RUBRIKERNA 3 OCH 4 I BUDGETPLANEN FÖR PERIODEN 2000-2006

(1) Rubrik 3: Inre politik

Bifogade tabeller täcker perioden 2000-2006. De belopp som anges för 2000-2002 är de som redan har beslutats eller föreslagits inom ramen för respektive budgetförfarande. För jämförbarhetens skull följer prognosen för 2003-2006 kontoplanen i det preliminära budgetförslaget för 2002.

Det bör påpekas att över fyra femtedelar av de utgifter som fördelas mellan de interna politikområdena på förhand fastställs genom att man enas om beloppen genom medbeslutande av de fleråriga programmen. Vid sidan om dessa finns ett mindre antal viktiga program som styrs av referensbelopp.

Följande tre typer av utgifter kan därmed urskiljas:

-De fleråriga program som redan antagits eller som är föreslagna och för vilka beloppen planerats enligt det interinstitutionella avtalet av den 6 maj 1999 vad gäller införlivandet av ekonomiska bestämmelser i lagstiftningsbesluten. Här finns två olika kategorier: de program som redan antagits av den lagstiftande myndigheten (som i tabellerna anges med bokstaven "d" och som innebär att de redan har antagits eller med bokstaven "c " som står för medbeslutande) och de program som föreslagits av kommissionen men som ännu inte godkänts av den lagstiftande myndigheten (som i tabellerna anges med bokstaven "p").

-De fleråriga program som håller på att löpa ut och för vilka ett förslag om förlängning eller förnyande ännu inte lämnats. Dessa belopp extrapoleras, i de flesta fall genom att man antar en tillväxttakt på 2 % per år som motsvarar en förväntad budgetdeflator (som anges i tabellerna med bokstaven "e " och där siffrorna anges kursivt).

-De åtgärder som inte ingår i fleråriga program betecknas "övriga åtgärder". För dessa antas att tillväxten från och med det preliminära budgetförslaget för 2002 i de flesta fall kommer att följa budgetdeflatorn (2 % per år).

Den ekonomiska planeringen redovisas per budgetavdelning. Inom varje avdelning anges de fleråriga programmen separat, medan beloppen för de övriga åtgärderna slås samman.

(a) Anmärkningar

Taken för rubrik 3 för perioden 2000-2006 är de som har antagits i budgetplanen för perioden, angivna i löpande priser. Prognoserna för de olika politikområden som ännu inte blivit föremål för ett budget- eller lagstiftningsbeslut görs huvudsakligen mekaniskt genom att en årlig tillväxttakt på 2 % tillämpas, utom i de fall där man rimligen kan anta att utgifterna borde behållas på nuvarande nivå eller att de borde öka i snabbare takt för att återspegla de politiska prioriteringarna.

Följande aspekter bör noteras:

-Forskning och teknisk utveckling (FoTU): FoTU fortsätter att vara det största utgiftsområdet (över 60 % i rubrik 3). Anslagen för perioden 2000-2002 motsvarar den planering som antagits för det femte ramprogrammet samt det belopp som drogs av under 1999 (120 miljoner euro) för att täcka det brådskande behovet i samband med återuppbyggnaden av Kosovo. Det belopp som avsatts för 2002 (4,055 miljarder euro) innehåller därmed 45 miljoner euro, som motsvarar den sista utbetalningen av ovannämnda belopp.

-2002 är inte bara Femte ramprogrammets sista år, utan också det år då det nya ramprogrammet inleds. För det nya programmet föreslår kommissionen ett samlat anslag på 17,5 miljarder euro för perioden 2003-2006.

-Ett antal ekonomiskt sett omfattande program (över 30 miljoner euro per år i genomsnitt) har antagits sedan den gällande budgetplanens första år.

-Inom ramen för medbeslutandeförfarandet: Sokrates 2000-2006 (B3-1001), Ungdom 2000-2006 (B3-1010), Kultur 2000-2004 (B3-2008), Transeuropeiska nät 2000-2006 (Transport B5-700, Energi B5-710, Telekommunikationer B5-720), LIFE III 2000-2004 (B4-320).

-Genom rådets beslut med ett finansiellt referensbelopp: Leonardo 2000-2006 (B3-1021), Media plus 2001-2005 (B3-201), Programmet för företag och företagsamhet 2001 -2005 (B5-510 och B5-511), Europeiska flyktingfonden 2000-2004 (B5-81).

-Hänsyn har tagits till de politiskt högprioriterade insatserna på områdena för folkhälsa. Ett nytt program för 2001-2006 föreslogs i maj 2000. I avvaktan på att den nya strategin på området folkhälsa skall antas har de sex program som skulle avslutas under slutet av 2000 och slutet av 2001 förlängts fram till slutet på 2002 (B3-4308). Samma politiska prioritering har getts livsmedelssäkerhet (B3-4), där man planerar att inrätta en europeisk livsmedelsmyndighet, och transportsäkerhet inom områdena luft- och sjöfart (B2-7), där man föreslagit att två kontor skall inrättas.

-En nedgång i utvecklingen på vissa områden framträder i föreliggande ekonomiska planering då vissa program håller på att löpa ut. Från 2003 kommer det att vara fallet för rubrikerna "information och kommunikation" (B3-3) som huvudsakligen beror på att informationskampanjen om euron löper ut. Varje nytt initiativ som ersätter dessa åtgärder kommer att påföras de medel som finns tillgängliga under taket för rubriken, som nämns nedan.

-Planeringen överensstämmer med de tak som Europeiska unionen fastställt i sin nuvarande utformning bestående av femton medlemsstater. Dessa tak kommer att anpassas vid utvidgningen för att ta hänsyn till de utgiftsbehov som uppstår till följd av utvidgningen enligt bestämmelserna i det interinstitutionella avtalet.

(b) De anslag som finns tillgängliga under taket på rubriken

Ett visst antal iakttagelser bör göras i fråga om marginalen mellan den nuvarande ekonomiska planeringen av rubrik 3 och taket för rubriken i budgetplanen:

-Av planeringen av rubrik 3 följer en mer eller mindre konstant marginal på 190-270 miljoner euro för åren 2003-2005, som når värden i storleksordningen 350 miljoner euro i slutet på planeringsperioden (2006). Man får emellertid inte glömma bort att planeringen grundas på hypotesen om en årlig budgetdeflator på 2 % från och med 2002. Om denna prognos visar sig vara felaktig och om deflatorn minskar med 0,5 procentenheter, bör taket sänkas och marginalen under 2006 blir ungefär 150 miljoner euro lägre.

>Plats för tabell>

-Marginalen bör även användas för att täcka kostnaderna för nya förberedande åtgärder, pilotprojekt eller eventuella övriga åtgärder som införs för att klara av nya förhållanden. Det kan hända att kommissionen efter de förberedande åtgärderna lämnar förslag om nya program. Man kan vid nuvarande tidpunkt varken förutse omfattningen eller budgetanslagen för dessa program.

>Plats för tabell>

Teckenförklaring:

d : beslut

c : medbeslutande

p : förslag till rådsbeslut

e : beräkningar (siffror i kursiv stil)

pc : förslag till medbeslutande

pm : kommer att beslutas senare

tillväxt: årlig genomsnittlig tillväxt för perioden 2000-2006

06/01 : tillväxt 2006/2000 // Anmärkningar:

Siffror i fetstil indikerar totalsumma under respektive titel.

Siffror i kursiv stil är beräkningar baserade på en genomsnittlig årlig tillväxt på 2 % om de inte beräknas på annat sätt.

(2) Rubrik 4 : Externa åtgärder

Presentationen av programplaneringen för rubrik 4 (Externa åtgärders) sker på samma sätt som för rubrik 3. Beloppen för 2000 och 2001 är därför de som beslutades av budgetmyndigheten efter den årliga förfarandet. Siffrorna för 2002 utgör det förslag som lades fram för 2002 års preliminära budgetförslag.

Till skillnad från större delen av rubrik 3, där de olika programmen motsvaras av specifika budgetposter, presenteras rubrik 4 antingen per geografiskt totalanslag (som omfattar olika budgetposter) eller per tematisk insats. Därför går det i tabellen inte att se när de rättsliga grunderna antogs - eller för den delen löper ut. Utvecklingen av de geografiska eller tematiska kapitlen under perioden beaktar dock potentiella förändringar i programmen.

(a) Perioden 2000-2006: Allmänna kommentarer

De under senare år timade geopolitiska händelserna i Central- och Östeuropa har i hög grad påverkat Europeiska unionens externa åtgärder. De flesta av EU:s större biståndsprogram (Meda, Tacis och Cards) har faktiskt kommit till under loppet av det gångna årtiondet (Phare år 1989). Särskilt antog gemenskapen år 1995 nya strategier gällande utvidgningen av Europeiska unionen till de associerade Central- och Östeuropeiska länderna samt utbyggnaden av partnerskapen mellan Europeiska unionen och Medelhavsländerna utanför EU, de nya oberoende staterna och utvecklingsländerna i Asien och Latinamerika. EG:s krisinsatser har också fått ökande relevans under senare år efter olika konflikter och naturkatastrofer i olika regioner i världen (t.ex. Centralafrika, Balkanländerna, Centralamerika, Östtimor).

I gemenskapens budget ökade de årliga åtagandebemyndigandena för externa åtgärder från 1,9 miljarder euro år 1990 till 8,2 miljarder euro år 2000 och 8,6 miljarder euro år 2001 (med hänsyn tagen till strategien inför anslutningen, som år 2001 uppgår till 1,62 miljarder euro för Phare, 1,080 miljarder euro för Ispa och 540 miljoner euro för Sapard).

Enligt budgetplanen i den interinstitutionella överenskommelsen av den 6 maj 1999, höjs utgiftstaket för rubrik 4 från 4,627 miljarder euro 2000 till 4,787 miljarder euro år 2006 i 2000 års fasta priser. De ytterligare anslagsbehoven för Balkanregionen har dock avsevärt förändrat den ursprungliga programplaneringen. Eftersom en revision av budgetplanerna - och då särskilt ökningen av utgiftstaket för rubrik 4 - inte varit möjligt har dessa ytterligare behov tillfredsställts - förutom med flexibilitetsmekanismen 2000 och 2001 - genom en genomgång av de externa strategierna. I praktiken har kommissionen åtagit sig att omfördela medlen inom rubrik 4 enligt specifika kriterier.

Omfördelningen har skett enligt följande:

-Vissa regioners geopolitiska betydelse och prioritet

-De externa programmens inriktning på fattigdom

-Hur väl kommissionen lyckats handlägga dessa program Den ekonomiska planeringen.

(b) Ekonomisk planering för rubrik 4: Nyckeldelar

Som nämnts ovan inbegrep den ekonomiska planeringen som åtföljde 2001 års preliminära budgetförslag ett förslag till revision av budgetplanen som skulle åtgärda det stora behovet att finansiera programmet för Balkanregionen. Det var inte möjligt för budgetmyndigheten att nå någon överenskommelse om en sådan revision.

Programplaneringen för rubrik 4 har dessutom utan tvekan präglats av att man år 2000 antagit - eller förnyat - viktiga biståndsprogram, såsom Cards, Meda och Tacis.

Den nya programplaneringen är förenlig med de finansiella referenserna, som fastställts av rådet, för Meda- (5,35 miljarder euro) och Cards- (4,65 miljarder euro) programmen. För de övriga finansiella insatserna innehåller den ekonomiska planeringen relativt små förändringar i förhållande till vad kommissionen antog i maj 2000.

För de nya oberoende staterna uppgår totalanslaget till 3,66 miljarder euro, vilket är högre än den finansiella ram som antogs av rådet (3,138 miljarder euro) för Tacis-programmet. Även om detta belopp är något lägre än det totalanslag på 3,56 miljarder euro som föreslogs vid den förra programplaneringen (minus cirka 24 miljoner euro) kan kommissionen nu bevilja lämpliga makrofinansiella bistånd under hela referensperioden

För de sista fyra åren av perioden (dvs. 2003-2006) är det tänkt att marginalen skall öka från 211 miljoner euro till 400 miljoner euro. Denna marginal skulle tillåta kommissionen att tackla oförutsedda händelser på området yttre förbindelser och att tillföra mer pengar till de externa programmen om så skulle behövas.

Totalbeloppet som föreslås för rubrik 4 år 2002 är 4,82 miljarder euro, vilket är lägre än vad som antogs för 2001 års budget. Detta beror på att man utnyttjat flexibilitetsinstrumentet (200 miljoner euro) för 2001, vilket möjliggjort ett passande bistånd till Balkanländerna utan att man väsentligen påverkat alla övriga externa program.

De externa prioriteringarna som lagts fram av kommissionen för 2002, Medelhavsområdet och utvecklingssamarbetet (för att inte nämna strategien inför anslutningen, som omfattas av rubrik 7) är också mål på medellång sikt.

Medelhavsregionen är därför ett gynnat samarbetsområde, vilket förklarar nivån på totalanslaget. Europeiska unionen måste knyta närmare band med sina närmaste grannar och stödja deras väg mot stabilitet och demokrati. Handläggningen av programmen, särskilt Meda, behöver dock förbättras en del vad gäller effektivitet och dess effekter. Detta motiverar begränsade åtagande bemyndiganden i detta skede och en förhöjd profil mot slutet av program planerings perioden.

Andra regionala insatser, t.ex. tekniskt och ekonomiskt samarbete med Asien och Latinamerika, är koncentrerade på att mildra fattigdomen, med särskilt stöd till hälso- och utbildningssektorerna. Medan totalanslaget för Asien uppvisar en årlig ökning finansiellt sett under perioden (+1,4 %) kommer däremot biståndet till Latinamerika något att minska (en genomsnittlig årlig minskning på 1,1 %). Detta beror till största delen på dåliga genomföranderesultat samt på avvecklingen på specifika program (t.ex. återuppbyggnad i Centralamerika efter orkanen Mitch). Rationaliseringen av handläggningen av externa biståndsprogram kommer förhoppningsvis att effektivisera gemenskapens insatser i denna region.

När det gäller Balkanregionen syftar Cards-programmet till att konsolidera den rättsliga och budgetära grundvalen för EG:s verksamheter i Albanien, Bosnien och Hercegovina, Kroatien, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien och Förbundsrepubliken Jugoslavien (Serbien, Kosovo och Montenegro). Programmet innehåller stabila eller sjunkande (Bosnien och Hercegovina) totalanslag till dessa länder förutom till Montenegro, Kroatien, Kosovo och Serbien, där den politiska förändringen motiverar ökat stöd (möjligt år 2000 och 2001 genom att flexibilitetsinstrumentet tas i anspråk).

När det gäller Sydafrika har biståndsprogrammet både hög politisk relevans och en tyngdpunkt på att bekämpa fattigdomen. Det är orsaken till att anslagen fortsatt kommer att ligga på nuvarande nivå under hela perioden (i den gemensamt beslutade förordningen föreskrivs ett årligt anslag på 125 miljoner euro).

På den tematiska sidan föreslår kommissionen en ökning av den totala fördelningen av livsmedelshjälp (en årlig genomsnittlig ökning på 2,7 %), som riktas mot fattiga människor och som därför behöver kontinuerligt finansiellt stöd.

När det gäller avsnittet "andra samarbetsåtgärder" kommer det samlade totalanslaget årligen att sjunka med i genomsnitt 0,5 %, väsentligen p.g.a. de nya uppskattningarna av det finansiella behovet för fiskeavtalen (särskilt med Marocko). Inom detta avsnitt har redan stora rationaliseringsansträngningar gjorts genom en omgruppering av budgetposterna i enlighet med deras tematiska inriktning: geografisk, miljömässig, social inriktning eller efter deras slutanvändare (icke-statliga organisationer).

Det humanitära biståndet skall inte skäras ner eftersom det fungerat väl, ger positiv uppmärksamhet och inriktas på de fattigaste befolkningsgrupperna som drabbas av kriserna: den genomsnittliga ökningen per år blir 1 %.

Slutligen kommer stödet inför anslutningen till Cypern, Malta och Turkiet fortsatt att finansieras inom rubrik 4. Överföringen av dessa medel är endast möjligt efter det att budgetplanen reviderats. För närvarande har Cypern och Malta sina egna specifika instrument inför anslutningen, medan den rättsliga grunden för Turkiet håller på att utarbetas (det bör erinras att större delen av det finansiella biståndet till Turkiet kommer från Meda-programmet).

Slutligen möjliggör denna programplanering att en marginal gradvis byggs upp under hela perioden, vilket ger ett visst utrymme för oförutsedda händelser på området yttre förbindelser, ytterligare programanslag om så skulle behövas samt för eventuella deflatorfluktuationer. Den fleråriga programplaneringen är vägledande.

Detta förslag överensstämmer med kommissionens prioriteringar och mål på medellång sikt. Det ger en god balans mellan behovet att stödja regioner av geopolitisk betydelse för EU och åtagandet att säkra lämpligt finansiellt bistånd till fattigare regioner i världen som helhet. Förslaget respekterar också budgetplanens begränsningar och tar hänsyn till tidigare och nuvarande resultat för de olika programmen samt lämnar en möjlighet öppen för ökade anslag till program som uppvisar förbättrade resultat och nya behov.

>Plats för tabell>