Yttrande från Regionkommittén om "Den andra handlingsplanen för den nordliga dimensionen 2004-2006"

(2004/C 23/07)

BAKGRUND

Kommissionens arbetsdokument om den andra handlingsplanen för den nordliga dimensionen 2004-2006 av den 10 juni 2003 (KOM(2003) 343 slutlig).

Presidiets beslut av den 8 april 2003 att i enlighet med artikel 265 femte stycket i EG-fördraget ge RELEX-utskottet i uppdrag att utarbeta yttrandet i ärendet.

Den årliga framstegsrapporten 2002 om genomförandet av handlingsplanen för den nordliga dimensionen av den 26 november 2002 (SEK(2002) 1296).

De riktlinjer som antogs vid ministerkonferensen i Luxemburg den 21 oktober 2002 om den nordliga dimensionen och som senare godkändes av rådet (allmänna frågor) den 22 oktober 2002.

Regionkommitténs yttrande om "Europeiska unionens nordiska dimension samt politik för gränssamarbete vid gränsen mellan Europeiska unionen och Ryska republiken och området kring Barents hav" CdR 10/96 fin(1).

Regionkommitténs yttrande av den 15 september 1999 om kommissionens meddelande om en nordlig dimension i unionens politik (KOM(98) 589 slutlig) (CdR 107/1999 fin(2)).

Regionkommitténs yttrande av den 9 oktober 2003 (CdR 175/2003 fin) om Meddelande från kommissionen till rådet och Europaparlamentet - Ett utvidgat europeiskt grannskap: En ny ram för förbindelserna med våra grannländer i öster och söder.

Det utkast till yttrande (CdR 102/2003 rév. 2) som antogs av utskottet för yttre förbindelser den 5 september 2003 (föredragande: Lars Abel (DK-PPE), amtsrådsledamot i Köpenhamns amt, och Uno Aldegren (SE-PSE), regionråd i Region Skåne).

Bidragen från Arktiska rådet och Barentsrådet om den andra samrådsprocessen om den nordliga dimensionen och de allmänna erfarenheterna från Nordsjökommissionen rörande samarbetet kring regionala initiativ i det område som omfattas av den nordliga dimensionen.

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs syn på den nordliga dimensionens framtid.

och av följande skäl:

1) Det är viktigt att notera att perspektivet för det område som berörs av den nordliga dimensionen håller på att förändras dramatiskt i och med anslutningen av de nya medlemsstaterna, vilket innebär att det på det politiska och ekonomiska planet uppstår nya utmaningar. Av den anledningen är den nordliga dimensionen en viktig pusselbit i det nya EU.

2) Debatten om den nya handlingsplanen om den nordliga dimensionen måste inbegripa samtliga berörda parter, även lokala och regionala myndigheter och organisationer i de nya medlemsstaterna, för att processen skall föras framåt på bästa möjliga sätt och för att den skall bli effektivare, smidigare och mer konkret. Det är viktigt att den nordliga dimensionen ingår i den regionala politiken och tillämpas såväl på lokal och regional som på nationell nivå.

3) Det är lämpligt att arbeta vidare med den nordliga dimensionen i syfte att utveckla det utvidgade EU och vidareutveckla samarbetet med Ryssland och andra relevanta aktörer, t.ex. Norge, Island och Grönland.

Yttrandet antogs vid Regionkommitténs 51:a plenarsession den 9 oktober 2003.

1. Regionkommitténs synpunkter

1.1. Regionkommittén välkomnar kommissionens arbetsdokument om den andra handlingsplanen för den nordliga dimensionen 2004-2006.

1.2. Regionkommittén konstaterar med glädje att kommissionen vill göra ett stort antal aktörer delaktiga i initiativet, däribland lokala och regionala myndigheter.

1.3. Regionkommittén noterar att kommissionens förslag tydligt är baserat på principerna om aktivt deltagande från alla parters sida, subsidiaritet och komplementaritet, med en effektiv uppdelning av arbete och övergripande samordning och övervakning av de strategiska målsättningarna, prioriteringarna och den konkreta verksamheten.

1.4. Regionkommittén välkomnar även att särskild hänsyn tas till internationellt erkända principer om hållbar utveckling, goda styrelseformer, öppenhet och deltagande, jämställdhet mellan könen, minoriteters rättigheter och skydd av ursprungsfolken. Vidare välkomnar kommittén principen om att de deltagande parterna för en politik på de ekonomiska, sysselsättningsmässiga och sociala områdena som är ömsesidigt förstärkande i enlighet med Lissabonstrategin.

1.5. Regionkommittén anser att det i handlingsplanen om den nordliga dimensionen bör fästas stor vikt vid gränsöverskridande och mellanregionalt samarbete med tanke på EU:s utvidgning. I det meddelande som kommissionens nyligen antog, "Ett utvidgat europeiskt grannskap", framhålls den nordliga dimensionen som en viktig faktor i det nya utvidgade EU och i Europa i allmänhet. Därför är det viktigt att vidareutveckla samarbetet även på lokal och regional nivå.

1.6. Regionkommittén betonar hur viktigt det är att processen i samband med den nordliga dimensionen grundar sig på nedifrån och upp-principen, eftersom det i hög grad är de lokala och regionala myndigheterna som ansvarar för genomförandet av EU:s regelverk. Vidare framhåller ReK vikten av en effektiv samordning av alla insatser vid kommissionens olika GD vad gäller den nordliga dimensionen, t.ex. genom inrättande av en specialiserad samordningsenhet för den nordliga dimensionen inom kommissionen.

2. Regionkommitténs rekommendationer

Prioriteringar och beslutsprocesser - horisontella och vertikala

2.1. Regionkommittén skulle gärna se att det regelbundet anordnas forum för den nordliga dimensionen där representanter för lokala och regionala myndigheter i Östersjöområdet samlas.

2.2. Regionkommittén skulle också gärna se att de lokala och regionala myndigheterna i länderna i Östersjöområdet rådfrågas i samband med den konkreta utformningen av programmen och projekten. De lokala och regionala myndigheterna bör tilldelas större beslutsbefogenheter för att säkerställa ett mer rättvist deltagande.

2.3. Regionkommittén föreslår att ett rådgivande organ inrättas, företrädesvis inom en redan befintlig organisation eller mekanism, där både den horisontella och den vertikala nivån finns representerade, dvs. EU, nationella myndigheter, Östersjöstaternas råd (CBSS), lokala och regionala myndigheter, deras organisationer och Östersjöorganisationer som Östersjöstaternas subregionala samarbete (BSSSC), och Östersjöstädernas förbund (UBC), Nordsjökommissionen, Arktiska rådet och Barentsrådet. Ryska lokala och regionala representanter bör ingå i det rådgivande organet, så att hela Östersjöområdet täcks. Det förefaller därför naturligt att Regionkommittén spelar en central roll i ett sådant initiativ vid sidan av Europeiska kommissionen.

2.4. Regionkommittén föreslår att verksamhet som är kopplad till genomförandet av program för den nordliga dimensionen på lokal och regional nivå utvärderas och tas i beaktande, och att kommissionen och medlemsstaterna där så behövs initierar och främjar stärkandet av de lokala och regionala myndigheternas administrativa kapacitet.

2.5. Regionkommittén anser att följande områden bör ges hög prioritet eftersom lokala och regionala myndigheter i de flesta länder har befogenheter inom dessa sektorer: mänskliga resurser, utbildning, hälsa, miljö, transporter, företagsutveckling och regional utveckling samt kultur, stödda av informations- och kommunikationsteknik (IKT).

2.6. Regionkommittén föreslår att näringslivssamarbetet förstärks mellan den privata sektorn och de lokala och regionala myndigheterna, t.ex. genom inrättandet av ett rådgivande organ för affärsinriktade projekt.

Finansieringsramen för den nordliga dimensionen

2.7. Regionkommittén efterlyser en dynamisk diskussion mellan beslutsfattare och de genomförande myndigheterna på alla nivåer för att skapa en finansieringsram för handlingsplanen för den nordliga dimensionen.

2.8. Regionkommittén riktar uppmärksamhet mot Barcelonaprocessen för att se om en parallell modell är möjlig för den nordliga dimensionen.

2.9. Regionkommittén skulle gärna se att sammanhållningspolitiken för den nordliga dimensionen ingår som ett av EU:s ansvarsområden i likhet med exempelvis Meda-programmet, och framhåller att en finansiell ram måste etableras för att politiken skall kunna genomföras.

2.10. Regionkommittén framhåller att man bör skapa en egen budgetpost för den nordliga dimensionen. En ändamålsenlig finansieringsram skulle vara till nytta på alla prioriterade insatsområden inom den nordliga dimensionen. Förvaltningen av finansieringsramen bör vara enkel, och resursanvändningen så flexibel som möjligt.

2.11. Regionkommittén föreslår att de nationella regeringarna och rådet avsätter tillräckliga ekonomiska resurser till lokala och regionala insatser för kapacitetsuppbyggnad på såväl det mänskliga som det institutionella planet i syfte att lösa det problem som utgörs av frånvaron av en gemensam budget för politiken för den nordliga dimensionen.

2.12. Regionkommittén skulle gärna vilja undersöka möjligheterna för internationella finansorganisationer att i större utsträckning delta i utvecklingsprojekt inom ramen för politiken för den nordliga dimensionen.

Gränsöverskridande och mellanregionalt samarbete - Tacis och Interreg

2.13. Regionkommittén betonar hur viktigt det är att de nuvarande Tacis- och Interreg-programmen samordnas på ett bättre sätt. De befintliga programmen har visat att samordningen mellan de två programmen är bristfällig. Ett enda grannskapsinstrument kan vara en möjlig framtida lösning på detta problem.

2.14. Regionkommittén anser att de nuvarande Interreg-programmen inte längre enbart bör omfatta fysisk planering, utan att de i stället bör utvidgas till att även omfatta andra prioriterade sektorer inom vilka lokala och regionala myndigheter har befogenheter, och att de nationella sjögränsområdena i Östersjön bör godkännas som stödberättigade inom alla delar av Interreg-programmen. Det är emellertid viktigt att notera att en utvidgning av tillämpningsområdena kommer att kräva ytterligare resurser.

2.15. Regionkommittén betonar hur viktigt det är att mindre, obyråkratiska finansiella instrument inrättas för mellanregionalt samarbete och projekt inom ramen för Interreg- och Tacis-programmen.

Miljöpartnerskapet för den nordliga dimensionen samt partnerskapet för folkhälsa och social välfärd för den nordliga dimensionen

2.16. Regionkommittén vill fästa uppmärksamhet vid det arbetssätt som tillämpas inom ramen för Miljöpartnerskapet för den nordliga dimensionen. Det är viktigt att låta lokala och regionala myndigheter ingå i partnerskapet, eftersom även dessa aktörer har behörighet på området.

2.17. Regionkommittén föreslår att man uppmärksammar partnerskapet för folkhälsa och social välfärd för den nordliga dimensionen. En internationell tillfällig arbetsgrupp lägger upp planeringen för partnerskapet, som inbegriper deltagande på ministernivå. Det är viktigt att låta lokala och regionala myndigheter delta i partnerskapet eftersom även dessa aktörer har behörighet på området.

Kaliningrad, regionerna i nordvästra Ryssland och polcirkeln

2.18. Regionkommittén framhåller att det är ytterst viktigt att särskilt uppmärksamma Kaliningradregionen inom den nordliga dimensionen på grund av dess geografiska läge inom det nya utvidgade EU, exempelvis genom inrättande av särskilda program och ekonomiska lösningar för projekt inom Kaliningradregionen och gränsöverskridande samarbete mellan Kaliningrad och dess grannar.

2.19. Regionkommittén pekar på erfarenheterna av redan nu etablerade samarbetsprojekt mellan lokala och regionala myndigheter som förefaller enklare att hantera än samarbetsprojekt på nationell nivå.

2.20. Regionkommittén anser att det är av största vikt att man inte enbart uppmärksammar Kaliningrad, utan även de andra regionerna i nordvästra Ryssland eftersom samarbetet med det nya EU innebär utmaningar även för dessa regioner.

2.21. Regionkommittén vill fästa uppmärksamhet vid det arktiska området, där ett mycket strängt klimat, långa avstånd, svag ekonomisk utveckling och en miljö som är sårbar för påverkan utifrån försvårar en ekonomisk och social utveckling. Det är därför viktigt att stärka samarbetet i området runt polcirkeln vad gäller alla initiativ som rör området i fråga. Begreppet det "arktiska fönstret" spelar en central roll i slutsatserna vid konferensen om den nordliga dimensionen och det arktiska fönstret i Ilulissat på Grönland den 28 augusti 2002.

Bryssel den 9 oktober 2003.

Regionkommitténs

ordförande

Albert Bore

(1) EGT C 337, 11.11.1996, s. 7.

(2) EGT C 374, 23.12.1999, s. 1.