Särskild rapport Mer behöver göras 
för att åtgärda problemen  
vid offentlig upphandling 
inom EU:s samman  - 
hållnings  utgifterSV 2015  nr 10
EUROPEISKA
REVISIONSRÄTTEN

EUROPEISKA REVISIONSRÄTTEN  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tfn +352 4398-1
E-post: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
En stor mängd övrig information om Europeiska unionen är tillgänglig på internet  
via Europa-servern ( http://europa.eu ).
Luxemburg: Europeiska unionens publikationsbyrå, 2015
Print ISBN 978-92-872-2878-9 ISSN 1831-0990 doi:10.2865/387106 QJ-AB-15-012-SV-C
PDF ISBN 978-92-872-2831-4 ISSN 1977-5830 doi:10.2865/150327 QJ-AB-15-012-SV-N
EPUB ISBN 978-92-872-2823-9 ISSN 1977-5830 doi:10.2865/255818 QJ-AB-15-012-SV-E
© Europeiska unionen, 2015
Kopiering tillåten med angivande av källan.
För all användning eller återgivning av fotot på s. 20 måste tillstånd begäras direkt från upphovsrättsinnehavaren.
Printed in Luxembourg
Mer behöver göras 
för att åtgärda problemen  
vid offentlig upp  handling 
inom EU:s samman  - 
hållningsutgifter
(i enlighet med artikel 287.4 andra stycket i EUF‑fördraget)Särskild rapportSV 2015  nr 10
02
 Granskningsteam
I våra särskilda rapporter redovisar vi resultatet av våra effektivitets ‑ och regelefterlevnadsrevisioner av särskilda budget ‑
områden eller förvaltningsteman. Vi väljer ut och utformar granskningsuppgifterna så att de ska få största möjliga effekt 
och bedömer riskerna när det gäller resultat eller regelefterlevnad, storleken på de aktuella inkomsterna eller utgifterna, 
framtida utveckling och politiskt intresse och allmänintresse.
Denna effektivitetsrevision utfördes av revisionsavdelning II  – under ledning av revisionsrättens ledamot Henri Grethen  – 
som är specialiserad på utgiftsområdena strukturpolitik, transporter och energi. Revisionen leddes av ledamoten Phil 
Wynn Owen, med stöd av chefen för hans kansli Gareth Roberts och attachén Katharina Bryan, enhetschef Niels‑Erik 
Brokopp, granskningsledare Milan Smid, revisorerna Remus Blidar, Anastassios Karydas och Laura Zanarini, attachén vid 
Henri Grethens kansli Ildikó Preiss och jurist Johanne Vermer.
Från vänster till höger: J. Vermer, G. Roberts, I. Preiss, A. Karydas, R. Blidar, 
K. Bryan, M. Smid, L. Zanarini, N. ‑E. Brokopp, P . Wynn Owen.

03
 Innehåll
Punkt
 Ordförklaringar
 Förkortningar
I–VIII  Sammanfattning
1–13  Inledning
4–8 EU:s ram för offentlig upphandling
9 –11  Sammanhållningspolitik och offentlig upphandling
12–13  Förfaranden för offentlig upphandling: hur fungerar de?
14 –17  Revisionens inriktning och omfattning samt revisionsmetod
18–94  Iakttagelser
19–48  Kommissionens och medlemsstaternas systematiska analyser av fel vid offentlig upphandling är 
mycket begränsade
19–24  Att reglerna för offentlig upphandling inte följs är fortfarande en stor källa till fel inom 
sammanhållningspolitiken
25–34  Det finns flera olika anledningar till fel vid offentlig upphandling
35–40  Det går inte att göra en heltäckande analys av fel i medlemsstaterna eftersom det saknas enhetliga 
uppgifter
41 I de besökta medlemsstaterna finns det tecken på att uppgifter börjar samlas in på ett mer systematiskt sätt
42–48  Kommissionen gör ännu ingen heltäckande och systematisk analys av fel vid offentlig upphandling
49–94  Kommissionen och medlemsstaterna har börjat vidta åtgärder för att lösa problemet, men mycket 
återstår att göra
51–60  De åtgärder kommissionen som genomför sedan 2010 har börjat riktas mot de övergripande problemen
61–74  Om ny lagstiftning tillämpas korrekt kan den hjälpa till att åtgärda problemet med fel vid offentlig 
upphandling
75–82  Medlemsstaterna fokuserar på kontrollerna på primär nivå och har inte förrän nyligen börjat vidta 
förebyggande åtgärder
83–94  It-verktyg skulle kunna hjälpa till att lösa problem vid offentlig upphandling men måste användas fullt ut
04 Innehåll
95–105  Slutsatser och rekommendationer
 Bilaga I  —  Kommissionens och medlemsstaternas roller vid offentlig upphandling 
och sammanhållningspolitik
 Bilaga II  — Analys av de fel som revisionsrätten påträffade 2009–2013, uppdelade per fond
 Bilaga III  — Beskrivning och analys av fel under upphandlingsförfarandenas olika faser
 Bilaga IV  —  De överträdelseförfaranden avseende offentlig upphandling som kommissionen 
inledde 2009–2013
 Kommissionens svar
05
 Ordförklaringar
Attesterande organ  gör kontroller på primär nivå av de utgifter som förvaltningsmyndigheter redovisar och 
intygar att utgifterna är lagliga och korrekta. De är vanligen en del av finansministeriet eller av internkontrollorgan 
som lyder under ministeriet.
Bedrägeri  är en avsiktlig bedräglig handling i syfte att uppnå personlig vinning eller orsaka en förlust för en annan 
part.
En oriktighet  är en handling som inte överensstämmer med EU:s regler och som potentiellt kan skada EU:s 
ekonomiska intressen. Den kan vara ett resultat av verkliga fel som gjorts både av stödmottagare som begär medel 
och av myndigheter som ansvarar för att göra betalningar. Om en oriktighet begås avsiktligt klassificeras den som 
bedrägeri.
Europeiska regionala utvecklingsfondens mål är att stärka den ekonomiska och sociala sammanhållningen inom 
Europeiska unionen genom att avhjälpa de viktigaste regionala obalanserna i unionen med hjälp av ekonomiskt 
stöd till skapandet av infrastruktur och produktiva sysselsättningsskapande investeringar, främst till företag.
Europeiska socialfondens mål är att stärka den ekonomiska och sociala sammanhållningen inom Europeiska 
unionen genom att förbättra sysselsättningsmöjligheterna, främst genom utbildningsåtgärder, främja en hög 
sysselsättningsnivå och skapa fler och bättre arbeten.
Syftet med finansiella korrigeringar  är att skydda EU:s budget från felaktiga eller oriktiga utgifter. Vid utgifter 
med delad förvaltning är det i första hand medlemsstaternas ansvar att återkräva felaktiga utbetalningar. Finansiella 
korrigeringar kan göras genom att oriktiga utgifter dras av från medlemsstaternas utgiftsredovisningar eller genom 
att medel återkrävs från stödmottagare. Även kommissionen kan besluta om finansiella korrigeringar.
Förhandsvillkor är villkor som bygger på förutbestämda kriterier som fastställs i partnerskapsavtal. 
När medlemsstaterna utarbetar operativa program inom Eruf, Sammanhållningsfonden och ESF under 
programperioden 2014–2020 ska de bedöma om dessa villkor uppfylls. Om de inte uppfylls måste handlingsplaner 
utarbetas så att de garanterat uppfylls senast den 31 december 2016.
En förvaltningsmyndighet  är en nationell, regional eller lokal offentlig myndighet eller varje offentligt eller privat 
organ som av medlemsstaten utses att förvalta ett operativt program. Den har till uppgift att välja ut de projekt 
som ska finansieras, övervaka hur projekten genomförs och rapportera till kommissionen om finansiella aspekter 
och uppnådda resultat.
Generaldirektoratet för inre marknaden, industri, entreprenörskap samt små och medelstora företag , som 
tidigare hette GD Inre marknaden och tjänster, är den avdelning vid Europeiska kommissionen som ansvarar för att 
förverkliga den inre marknaden för varor och tjänster, främja EU:s ekonomi genom insatser till stöd för industrin och 
små och medelstora företag samt leverera EU:s rymdpolitik. Den ska även utarbeta EU:s lagstiftning om offentlig 
upphandling och kontrollera hur medlemsstaterna genomför den.
Generaldirektoratet för regional- och stadspolitik  är den avdelning vid Europeiska kommissionen 
som ansvarar för att främja ekonomisk och social utveckling i de minst gynnade regionerna i Europeiska 
unionen. Generaldirektoratet ansvarar för insatser genom Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf) och 
Sammanhållningsfonden.
06 Ordförklaringar
Generaldirektoratet för sysselsättning, socialpolitik och inkludering  är den avdelning vid Europeiska 
kommissionen som ansvarar för sysselsättningsfrågor och sociala frågor i EU. I partnerskap med nationella 
myndigheter, sociala partner, organisationer i det civila samhället och andra intressenter arbetar 
generaldirektoratet med utmaningar kopplade till globaliseringen, den åldrande befolkningen och 
samhällsförändringar i EU. Generaldirektoratet ansvarar för Europeiska socialfonden (ESF).
Högre revisionsorgan  är nationella organ som ansvarar för revisionen av statens inkomster och utgifter.
Med korruption  avses missbruk av makt för personlig vinning. Med mutbrott avses varje avsiktlig handling som 
utförs av en tjänsteman för att, direkt eller genom tredje man, för egen räkning eller för tredje mans räkning, 
begära eller ta emot förmåner, eller att acceptera löften härom för att på ett sätt som strider mot hans officiella 
förpliktelser utföra eller inte utföra en handling i tjänsten eller vid utövandet av tjänsten. Med bestickning avses 
varje avsiktlig handling som utförs av en person för att utlova eller bevilja en förmån till en tjänsteman.
Offentlig upphandling  är den process genom vilken nationella, regionala och lokala offentliga 
myndigheter, eller offentligrättsliga organ, köper produkter, tjänster och byggentreprenader såsom vägar 
och byggnader. Privata företag ska också följa reglerna och/eller principerna för offentlig upphandling när 
de gör upphandlingar som till största delen finansieras med offentliga medel eller när sådana krav anges 
i bidragsöverenskommelsen.
I ett operativt program  anges en medlemsstats prioriteringar och särskilda mål och hur finansieringen 
kommer att användas under en given period, vanligen sju år, för att finansiera projekt. Projekten ska bidra till 
att uppfylla ett eller flera av ett visst antal mål som anges för det operativa programmets prioriterade område. 
Det ska finnas program för var och en av fonderna på det sammanhållningspolitiska området, dvs. Europeiska 
regionala utvecklingsfonden, Sammanhållningsfonden och Europeiska socialfonden. Operativa program 
utarbetas av medlemsstaterna och ska godkännas av kommissionen innan medel från EU‑budgeten kan betalas 
ut. De kan endast ändras under den aktuella perioden om båda parter är överens.
Partnerskapsavtal  ingås mellan Europeiska kommissionen och enskilda medlemsstater. Där anges 
de nationella myndigheternas planer för hur de ska använda medel från de europeiska struktur ‑ och 
investeringsfonderna mellan 2014 och 2020. Där anges också bland annat närmare uppgifter om eventuella 
förhandsvillkor och ramar för resultatförvaltning.
En revisionsmyndighet  intygar för kommissionen att förvaltningssystemet och internkontrollerna inom 
ett operativt program fungerar ändamålsenligt (och att de attesterade utgifterna därmed är lagliga och 
korrekta). Revisionsmyndigheterna är i allmänhet avdelningar inom regeringskansliet, finansministeriet (eller 
internkontrollorgan som lyder under ministeriet), andra ministerier eller högre revisionsorgan. De ska fungera 
fristående från de myndigheter som förvaltar medlen. En revisionsmyndighet rapporterar resultatet av sina 
systemrevisioner och revisioner av insatser till förvaltningsmyndigheterna och de attesterande organen för det 
aktuella operativa programmet. Systemrevisionsrapporter och den årliga kontrollrapporten överlämnas även 
till kommissionen. Om revisionsmyndigheten anser att förvaltningsmyndigheten inte har vidtagit lämpliga 
korrigerande åtgärder ska den uppmärksamma kommissionen på detta.
Sammanhållningsfondens  mål är att förbättra den ekonomiska och sociala sammanhållningen inom 
Europeiska unionen genom att finansiera miljö ‑ och transportprojekt i medlemsstater vars BNP per capita är 
lägre än 90 % av genomsnittet för EU.
Upphandlande myndigheter  är nationella, regionala eller lokala myndigheter eller offentligrättsliga organ 
som ska tillämpa direktiven för offentlig upphandling på offentliga kontrakt och projekttävlingar.
07
 Förkortningar
Eruf: Europeiska regionala utvecklingsfonden 
ESF: Europeiska socialfonden
EUF -fördraget: Fördraget om Europeiska unionens funktionssätt
GD Inre marknaden, industri, entreprenörskap samt små och medelstora företag: Generaldirektoratet för 
inre marknaden, industri, entreprenörskap samt små och medelstora företag
Olaf: Europeiska byrån för bedrägeribekämpning
08
 Sammanfattning
I
EU:s politik för offentlig upphandling är ett centralt 
verktyg för att upprätta den inre marknaden och 
garantera att offentliga medel utnyttjas så effektivt 
som möjligt. Inom EU regleras den offentliga upp ‑
handlingen av EU:s direktiv om offentlig upphandling 
som fastställer gemensamma regler och förfaranden 
som offentliga myndigheter måste följa när de upp ‑
handlar byggentreprenader eller tjänster.
II
För programperioden 2007–2013 anslogs 349  miljar ‑
der euro till det sammanhållningspolitiska området 
via Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf), 
Sammanhållningsfonden och Europeiska socialfon ‑
den (ESF). En stor del av dessa medel, särskilt för Eruf 
och Sammanhållningsfonden, betalas ut via offentlig 
upphandling. I närmare hälften av alla projekt knutna 
till dessa tre fonder som vi granskade under perioden 
2009–2013 ingick en eller flera upphandlingar.
III
Att reglerna för offentlig upphandling inte följs har 
varit en ständig och väsentlig källa till fel. Allvarliga fel 
har lett till bristande, eller obefintlig, konkurrens, och/
eller till att kontrakt har tilldelats anbudsgivare som 
inte har lämnat de bästa anbuden.
IV
Vi bedömde om kommissionen och medlemsstaterna 
vidtar lämpliga och ändamålsenliga åtgärder för att 
lösa problemet med fel vid offentlig upphandling 
inom sammanhållningspolitiken.V
Granskningen visade att kommissionen och medlems ‑
staterna har börjat åtgärda problemet men att mycket 
återstår när det gäller att analysera problemet och 
genomföra åtgärder.
VI
Kommissionen och medlemsstaterna gör mycket 
begränsade systematiska analyser av fel vid offentlig 
upphandling. Bristen på tillräckligt detaljerade, tillför ‑
litliga och enhetliga uppgifter om typen och omfatt ‑
ningen av fel vid offentlig upphandling har försvårat 
en heltäckande analys av de underliggande orsakerna. 
Det finns dock tecken på att några av de medlemssta ‑
ter som vi besökte för granskningen har börjat samla 
in uppgifter på ett systematiskt sätt.
VII
Kommissionen genomför sedan 2010 ett antal åtgär ‑
der. Lagstiftningsåtgärderna innebär att direktiven 
om offentlig upphandling har ändrats och att det har 
införts särskilda krav på system för offentlig upp ‑
handling i partnerskapsavtalen som medlemsstaterna 
måste uppfylla senast i slutet av 2016. Kommissionen 
inrättade även en intern teknisk arbetsgrupp 2013 
och har upprättat en intern handlingsplan. De flesta 
åtgärderna i planen har dock ännu inte genomförts 
fullt ut. Medlemsstaterna började inte förrän nyligen 
vidta heltäckande åtgärder för att förhindra att det 
uppstår fel.
Sammanfattning 09
VIII
Revisionsrätten lämnar följande rekommendationer:
a) i)  Kommissionen bör ta fram en databas över 
oriktigheter som kan användas som underlag 
för en meningsfull analys av fel vid offentlig 
upphandling. Den bör på ett heltäckande sätt 
analysera frekvens, allvarlighetsgrad och orsa ‑
ker när det gäller fel vid offentlig upphandling 
inom sammanhållningspolitiken och utgå från 
lämpliga data som både hämtas från kommis ‑
sionens egna databaser och tillhandahålls av 
medlemsstaterna. Kommissionen bör offent ‑
liggöra sin analys som en del av den rapport 
om offentlig upphandling som krävs enligt de 
nya direktiven.
 ii)  De berörda myndigheterna i medlemsstaterna 
bör ta fram och analysera egna databaser över 
oriktigheter inom sammanhållningspolitiken, 
bl.a. över fel som uppkommer vid offentlig 
upphandling, och samarbeta med kommis ‑
sionen för att tillhandahålla dessa uppgifter 
i en form och vid en tidpunkt som underlättar 
kommissionens arbete.
b) Om kravet på förhandsvillkor vid offentlig upp ‑
handling inte har uppfyllts i slutet av 2016 bör 
kommissionen konsekvent använda sina befo ‑
genheter och ställa in betalningar till de berörda 
medlemsstaterna tills de har åtgärdat bristerna.
c) Kommissionen bör uppdatera och offentliggöra 
sin interna handlingsplan om offentlig upphand ‑
ling och varje år rapportera om framsteg. För detta 
syfte bör kommissionen förbättra samordningen 
mellan de avdelningar som hanterar frågor om 
offentlig upphandling.d) Kommissionen bör inrätta en högnivågrupp som 
ska leda arbetet med att komma till rätta med 
problem med fel vid offentlig upphandling för 
att undvika risken för att åtgärder inte genomförs 
konsekvent vid kommissionens alla avdelningar. 
Gruppen bör förespråka förbättringar av den of ‑
fentliga upphandlingen och även, där det behövs, 
förenklingar på området.
e) Kommissionen bör besluta om finansiella korrige ‑
ringar när den konstaterar att medlemsstaternas 
kontroller på primär nivå inte är tillräckligt än ‑
damålsenliga och, när det är nödvändigt, inleda 
överträdelseförfaranden vid brott mot direktiven 
om offentlig upphandling.
f) Kommissionen bör ytterligare utnyttja de möjlig ‑
heter som erbjuds tack vare utvecklingen av infor ‑
mationsteknik, bland annat främja e‑upphandling 
och datautvinningsverktyg och sprida god praxis.
g) Medlemsstaterna bör ytterligare utnyttja de möj ‑
ligheter som e‑upphandling och datautvinnings ‑
verktyg erbjuder.
10
 Inledning
01 
EU:s politik för offentlig upphandling 
är ett centralt verktyg för att upp ‑
rätta den inre marknaden och skapa 
smart och hållbar tillväxt för alla 
enligt strategin Europa 2020, och den 
ska samtidigt garantera att offentli ‑
ga medel utnyttjas så effektivt som 
möjligt1. Att utnyttja offentliga medel 
effektivare och få valuta för pengarna 
är centrala mål för regeringar. Regler 
har fastställts på olika styrningsnivåer 
för att offentliga medel ska utnyttjas 
så bra som möjligt där de offentliga in ‑
köpen görs. I  figur 1  presenteras några 
nyckelsiffror. Figur 1Några nyckelsiffror om användningen av offentlig upphandling i EU
Totala utgifter för oﬀentliga bygg- och
anläggningsarbeten, varor och tjänster under 2011
(dvs. cirka 20 % av medlemsstaternas BNP)2 406 miljarder euro
Beräknade årliga besparingar tack vare
EU-lagstiftningen om oﬀentlig upphandling
(2014 års värden)6,4–35,5 miljarder euro
Uppskattning av de ytterligare besparingar som kan 
göras per år om den inre marknaden tillämpas fullt 
ut vid oﬀentlig upphandling36,5–66,5 miljarder euro
Källa:  Europaparlamentet och Europeiska kommissionen2.1 KOM(2010) 2020 slutlig, 
3.3.2010  Energi 2020: En strategi 
för hållbar och trygg energi­
försörjning på en konkurrens­
utsatt marknad .
2 Se Annual Public Procurement 
Implementation Review 2013  
(årlig genomgång av offentlig 
upphandling 2013) som gavs ut 
av GD Inre marknaden och 
tjänster den 1 augusti 2014, 
SMEs’ access to public 
pro curement markets and 
aggregation of demand in the EU  
(små och medelstora företags 
tillgång till marknaderna för 
offentlig upphandling och 
aggregering av efterfrågan 
i EU), studie gjord av PwC, ICF 
GHK och Ecorys för Europeiska 
kommissionen i februari 2014 
och The Cost of Non ­ Europe in 
the Single Market, IV – Public 
Procurement and Concessions  
(kostnaden för ett icke‑Europa 
på den inre marknaden, 
IV – offentlig upphandling och 
koncessioner), Europa ‑
parlamentets utredningstjänst, 
september 2014 – PE 536.355.
11 Inledning
02 
EU:s upphandlingsregler syftar bl.a. till 
att säkerställa att principerna och de 
grundläggande friheterna i fördraget 
om Europeiska unionens funktionssätt 
(EUF‑fördraget) iakttas (se figur 2 )3. 
Det ska i sin tur leda till större konkur ‑
rens och ökad handel över gränserna, 
som leder till att offentliga myndighe ‑
ter får mer för pengarna samtidigt som 
produktiviteten i leverantörsledet ökar 
och de små och medelstora företagen 
får bättre tillgång till dessa marknader 
och större marknadsandelar. Kort sagt 
finns dessa regler för att stödja den 
inre marknaden, uppmuntra konkur ‑
rensen och se till att man får mer för 
pengarna.03 
I denna rapport undersöker vi den 
genomgående höga felnivån vid 
offentlig upphandling med EU‑medel 
inom sammanhållningspolitiken, dvs. 
när reglerna inte har följts korrekt. Vi 
tittar särskilt på om kommissionen och 
medlemsstaterna vidtar lämpliga och 
ändamålsenliga åtgärder för att lösa 
problemet5.Figur 2Principerna för offentlig upphandling
Principer för oﬀentlig 
upphandling
Likabehandling och icke-diskriminering
Potentiella leverantörer ska behandlas lika.Ömsesidigt erkännande
Kvaliﬁkationer och standarder från andra medlemsstater ska ha samma giltighet.Proportionalitet
Upphandlingsförfaranden och beslut måste vara proportionerliga.Öppenhet
Kontraktsförfaranden ska vara öppna och kontraktsmöjligheter 
bör i allmänhet oﬀentliggöras.
Källa:  Europeiska revisionsrätten, baserat på Europeiska kommissionens dokument4.3 Fri rörlighet för varor (artikel 
28 i EUF‑fördraget) och 
tjänster (artikel 56), fri 
etableringsrätt (artikel 49) och 
frihet att tillhandahålla 
tjänster, icke‑diskriminering 
och likabehandling, 
proportionalitet, öppenhet 
och ömsesidigt erkännande 
(artiklarna 18 och 53).
4 Kommissionens tolknings ‑
meddelande om gemen ‑
skapsrättens tillämplighet på 
upphandlingskontrakt som 
inte, eller bara delvis, omfattas 
av direktiven om offentlig 
upphandling (EUT C 179, 
1.8.2006, s. 2).
5 Se även revisionsrättens 
översiktliga analys från 2014 
Att använda EU:s pengar på 
bästa sätt: en översiktlig analys 
av riskerna i samband med 
den ekonomiska förvaltningen 
av EU:s budget   
(http://eca.europa.eu ).
12 Inledning
EU:s ram för offentlig 
upphandling
04 
EU:s ram för offentlig upphand ‑
ling bygger på avtalet om offentlig 
upphandling som är en multilateral 
överenskommelse mellan ett antal 
medlemmar av Världshandelsorganisa ‑
tionen6 som reglerar offentliga myn ‑
digheters upphandling av varor och 
tjänster och som bygger på principer ‑
na om öppenhet, insyn och icke‑diskri ‑
minering. I  figur 3  visas strukturen för 
reglering av offentlig upphandling.05 
Inom EU regleras den offentliga 
upphandlingen av EU:s direktiv om 
offentlig upphandling med gemen ‑
samma regler och förfaranden som 
offentliga myndigheter måste följa 
vid stora upphandlingar7. Reglerna är 
avsedda att ge företag från hela inre 
marknaden möjlighet att konkurrera 
om offentliga kontrakt. Reglerna gäller 
inom hela EU och ska tillämpas oavsett 
om det gäller enbart nationella medel 
eller även EU‑medel. EU‑direktiven ska 
även tillämpas inom Europeiska ekono ‑
miska samarbetsområdet.Figur 3Reglering av offentlig upphandling
Källa:  Europeiska revisionsrätten. Medlemsstaterna:
     -   nationella
     -   regionala     -   speciﬁka regler för fonden  Europeiska unionen  Världshandelsorganisationen
Lagstiftning och regler
för oﬀentlig upphandlingDirektiven om 
oﬀentlig upphandlingAvtalet om
oﬀentlig upphandling6 I början av 2015 har avtalet om 
offentlig upphandling 15 
parter bestående av 43 
medlemmar i Världshandels ‑
organisationen. Ytterligare 28 
medlemmar i Världshandels ‑
organisationen deltar som 
observatörer i kommittén för 
avtalet om offentlig 
upp  handling. Av dessa håller 
tio medlemmar på att ansluta 
sig till avtalet.
7 Europaparlamentets och 
rådets direktiv 2004/18/EG av 
den 31 mars 2004 om sam  ‑ 
ordning av förfarandena vid 
offentlig upphandling av 
byggentreprenader, varor och 
tjänster (EGT L 134, 30.4.2004, 
s. 114) och Europaparlamentets 
och rådets direktiv 2004/17/EG 
av den 31 mars 2004 om 
samordning av förfarandena 
vid upphandling på områdena 
vatten, energi, transporter och 
posttjänster (försörjnings‑
direktivet) (EUT L 134, 
30.4.2004, s. 1). De kommer att 
ersättas av ändrade direktiv 
och av ett nytt direktiv om 
tilldelning av koncessioner 
som godkändes den 17 april 
2014 och som ska ha genom  ‑ 
förts senast den 18 april 2017 
(punkt 67). Kontrakt på 
försvars ‑ och säkerhets ‑
området och om tjänster av 
allmänt intresse regleras av 
andra bestämmelser.
13 Inledning
06 
EU‑direktiven om offentlig upphand ‑
ling ska likt alla direktiv införlivas av 
medlemsstaterna i den nationella 
lagstiftningen. Direktiven anger mi ‑
niminormer och hjälper till att skapa 
lika förutsättningar samtidigt som 
medlemsstaterna kan ta hänsyn till 
och tillgodose nationella särdrag och 
behov. Medlemsstaterna kan välja att 
anta lagar som är mer specifika eller 
striktare i vissa avseenden. Medlems ‑
staterna har även stor frihet när det 
gäller de administrativa rutiner som de 
inför för att se till att EU‑reglerna följs.
07 
Alla upphandlingar omfattas inte 
av EU:s direktiv om offentlig upp ‑
handling. EU:s direktiv om offentlig 
upphandling anger de lägsta tröskel ‑
värdena8 under vilka kontrakt endast 
ska följa nationell lagstiftning. Anbud 
måste dock alltid följa principerna 
i fördraget (se figur 2 ).08 
Anbudsinfordringar som omfattas av 
EU‑direktiven måste offentliggöras on ‑
line i databasen TED ( Tender Electronic 
Daily , ”Tillägg till Europeiska unionens 
officiella tidning ”). Förhållandet mellan 
värdet av de anbudsinfordringar som 
offentliggörs i TED och bruttonatio ‑
nalprodukten (BNP) kan användas som 
indikator på hur utbredd användningen 
av offentlig upphandling är i EU. År 
2012 var det totala värdet av de an ‑
budsinfordringar som offentliggjordes 
i TED 3,1 % av EU:s BNP9. I några med ‑
lemsstater används upphandlingar över 
tröskelvärdena mindre än genomsnittet 
och ligger långt under 3,1 %, till exem ‑
pel i Tyskland (1,1 %), Österrike (1,5 %), 
Irland (1,5 %) och Luxemburg (1,6 %). 
Kommissionen har kontaktat Tyskland 
för att utröna orsakerna till detta10.
Sammanhållningspolitik 
och offentlig upphandling
09 
För programperioderna 2007–2013 
anslogs 349  miljarder  euro till sam ‑
manhållningspolitiken via Eruf, 
Sammanhållningsfonden och ESF; 
för 2014–2020 uppgår anslagen till 
367 miljarder  euro11.
8 De mest använda tröskel ‑
värdena från den 1 januari 
2014 till den 31 december 2015 
är följande: 5 186 000 euro för 
kontrakt på byggentre ‑
prenader och 134 000 euro för 
kontrakt på offentliga tjänster 
och materiel. Andra tröskel  ‑ 
värden ska användas vid 
upphandling som görs av 
allmännyttiga företag och av 
alla upphandlande myndig ‑
heter som inte är centrala 
statliga myndigheter.
9 Se Public Procurement 
Indicators 2012  (indikatorer för 
offentlig upphandling 2012) 
som gavs ut av GD Inre 
marknaden och tjänster – 
ekonomisk analys och 
e‑upphandling den 
12 november  2014.
10 Rådets rekommendation av 
den 8 juli 2014 om Tysklands 
nationella reformprogram 
2014, med avgivande av rådets 
yttrande om Tysklands 
stabilitetsprogram för 2014 
(EUT C 247, 29.7.2014, s. 20).
11 Åtagandebemyndiganden 
i löpande priser till ekonomisk, 
social och territoriell 
samman  hållning. Källa:  
Europeiska kommissionen, 
flerårig budgetram 2014–2020 
och EU:s budget 2014.
Källa:  Europeiska revisionsrätten.
14 Inledning Figur 4Organ som deltar i offentlig upphandling inom sammanhållningspolitiken
EUROPEISKA
KOMMISSIONEN
MEDLEMSSTATER
PROJEKTGD Regional-
och stadspolitikGD Inre
marknaden, industri,
entreprenörskap
samt små och
medelstora företagSammanhållningspolitisk ramRättslig ram för
oﬀentlig upphandling
Eruf och
Sammanhållningsfonden
Genomförs
avGD Sysselsättning,
socialpolitik
och inkludering
ESFEU:s direktiv om
oﬀentlig
upphandling
xxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxAnbud,
byggentreprenader, materiel och tjänsterÖvervakagenomförandet
TillämpaInformerar omfel vid oﬀentligupphandlingInformerar om
fel vid oﬀentlig
upphandlingÖvervakar och granskar efterlevnaden av reglerna för oﬀentlig upphandling
Övervakar och granskar efterlevnaden av reglerna för oﬀentlig upphandlingÖvervakar och 
granskar 
efterlevnaden av 
reglerna för oﬀentlig 
upphandling
Övervakar och 
granskar 
efterlevnaden av 
reglerna för oﬀentlig 
upphandlingMyndigheter som förvaltar, 
attesterar och reviderarNationella
förvaltnings- och 
kontrollinstitutioner
Stödmottagare t.ex. ministerium, 
oﬀentligt ägda företagNationella/
regionala/
fondspeciﬁka regler
Källa:  Europeiska revisionsrätten.
15 Inledning
10 
Ansvaret för EU:s sammanhållnings ‑
politiska utgifter delas mellan kom ‑
missionen och medlemsstaterna (se 
figur 4  och bilaga I ). En väsentlig del 
av dessa medel, särskilt för Eruf och 
Sammanhållningsfonden, betalas ut 
via offentlig upphandling. Närmare 
hälften av alla de transaktioner som 
vi har granskat i samband med dessa 
tre fonder innehöll en eller flera 
upphandlingar.
11 
Medlemsstaterna har sina egna ramar 
för offentlig förvaltning och kontroll 
för att hantera både nationella offent ‑
liga utgifter och EU:s offentliga utgifter 
som innefattar många olika offent ‑
liga myndigheter, däribland högre 
revisionsorgan.Förfaranden för offentlig 
upphandling: hur 
fungerar de?
12 
När projektet har förberetts och man 
har gjort en behovsbedömning består 
förfarandena för offentlig upphand ‑
ling av tre huvudfaser, som var och en 
innehåller specifika steg (se figur 5 ).Figur 5Huvudfaserna i förfarandena för offentlig upphandling
FörarbeteSlutrapport överlämnas
Eventuella 
problem åtgärdasKontrakt ändras, 
etc.Leverantören betalas
Kontrakts-
förvaltningKontrakt undertecknas, meddelande om tilldelning av kontrakt oﬀentliggörs
Anbuden öppnas, bedöms 
och utvärderasUpphandlingen oﬀentliggörs
Urvals-/tilldelningskriterier speciﬁcerasFörfrågningsunderlag 
utarbetas
Typ av förfarande väljsBehov identiﬁerasProjektet förberedsUpphandlingsförfarande Förberedelsefasen
Källa:  Europeiska revisionsrätten.
16 Inledning
13 
De närmare stegen inom varje fas 
beror på vilken specifik typ av förfa ‑
rande för offentlig upphandling som 
tillämpas (i ruta 1  beskrivs de vanligas ‑
te typerna av förfarande). Kontrakt kan 
antingen tilldelas enbart på grundval 
av priset eller ges till den som lämnar 
det ekonomiskt mest fördelaktiga 
anbudet. Merparten av kontrakt (70 %) 
tilldelas på den senare grunden12.
De sex huvudtyperna av förfaranden för offentlig upphandling enligt direktiven 
från 2014
Öppet förfarande.  Används oftast och står för 51 % av alla tilldelade kontrakt. Anbud måste lämnas in senast 
ett visst datum och alla godkända anbud utvärderas13.
Selektivt förfarande.  Intresserade leverantörer ombeds först att lämna sina kvalifikationer, därefter upprättas 
en slutlista och endast de leverantörer som finns med på slutlistan bjuds in att lämna anbud.
Konkurrenspräglad dialog.  Används vid mer komplexa upphandlingar. Förfarandet innebär att den upphand ‑
lande myndigheten för en dialog med potentiella leverantörer för att identifiera och definiera hur ett projekt 
bäst ska utformas i rättsligt och/eller finansiellt hänseende för att tillgodose den upphandlande myndighet ‑
ens behov eller mål.
Förhandlat förfarande under konkurrens . Efter en anbudsinfordran och en första utvärdering bjuder den 
upphandlande myndigheten in de ekonomiska aktörer den valt ut att lämna in ett ursprungligt anbud. Myn ‑
digheten ska sedan förhandla om det ursprungliga och alla efterföljande anbud som lämnats in, förutom det 
slutliga anbudet, för att förbättra innehållet i dem.
Förhandlat förfarande  utan offentliggörande kan endast användas i ett litet antal på förhand fastställda situ ‑
ationer. Den upphandlande myndigheten förhandlar om kontraktet med en eller flera leverantörer.
Innovationspartnerskap . Den upphandlande myndigheten väljer ut leverantörer sedan ett meddelande 
offentliggjorts och bjuder via förhandlingar in dem att lägga fram förslag om att ta fram en innovativ vara, 
tjänst eller byggentreprenad som ska tillgodose ett behov för vilket det saknas en lämplig ”produkt” på mark ‑
naden. Den upphandlande myndigheten kan tilldela partnerskapen till mer än en leverantör.
13 Se Annual Public Procurement Implementation Review 2013  (årlig genomgång av offentlig upphandling 2013) som gavs ut av GD Inre marknaden 
och tjänster den 1 augusti 2014.Ruta 112 Public Procurement in Europe, 
Cost and effectiveness (offentlig 
upphandling i Europa, kostnad 
och ändamålsenlighet), en 
studie gjord av PwC, London 
Economics och Ecorys för 
Europeiska kommissionen, 
mars 2011, s. 5.
17
 Revisionens inriktning och 
omfattning samt revisionsmetod
14 
Vi granskade om kommissionen och 
medlemsstaterna vidtar lämpliga och 
ändamålsenliga åtgärder för att lösa 
problemet med fel vid offentlig upp ‑
handling på sammanhållningsområdet 
och försökte få svar på följande frågor:
a) Har kommissionen och medlems ‑
staterna analyserat problemet med 
fel vid offentlig upphandling inom 
sammanhållningspolitiken?
b) Har kommissionen och medlems ‑
staterna vidtagit lämpliga åtgärder 
för att lösa problemet och var 
åtgärderna ändamålsenliga?
15 
Revisionen omfattade resultaten av 
våra revisioner inför revisionsförkla ‑
ringarna under perioden 2009 till 2013, 
och vi beaktade de åtgärder som kom ‑
missionen och medlemsstaterna vid ‑
tog 2009–2014 för att lösa problemet 
med bristande efterlevnad av reglerna 
för offentlig upphandling.16 
Granskningsresultaten bygger på 
följande:
a) En analys av relevant dokumenta ‑
tion från kommissionen.
b) Intervjuer med anställda vid 
kommissionen.
c) En enkät riktad till 115 revisions ‑
myndigheter i 27 medlemsstater 
(Kroatien ingick inte) som ansva ‑
rade för operativa program inom 
Eruf, ESF och Sammanhållningsfon ‑
den, varav 69 svarade. Enkäten syf ‑
tade i första hand till att samla in 
information om ramen för offentlig 
upphandling, vilka fel vid offentlig 
upphandling som upptäcktes och 
vilka förebyggande och korrigeran ‑
de åtgärder som hade vidtagits på 
nationell nivå.
d) Besök i fyra medlemsstater (Tjeck ‑
ien, Spanien, Italien och Storbri ‑
tannien) där vi hade upptäckt 
många fel som gällde offentlig 
upphandling vid revisionerna inför 
revisionsförklaringarna under peri ‑
oden 2009 till 2013.
e) Ett besök till Cypern som 
främst gällde användningen av 
e‑upphandling.
f) En kort enkät som skickades till de 
28 högre revisionsorganen i EU, 
varav 18 svarade.
17 
I samband med revisionen försökte 
vi om möjligt identifiera god prax ‑
is som skulle kunna delas mellan 
medlemsstaterna.
18
 Iakttagelser
18 
Iakttagelserna är uppdelade i två 
avsnitt:
a) I det första avsnittet presenterar 
vi en sammanställning av våra 
granskningsiakttagelser om of ‑
fentlig upphandling när det gäller 
Eruf, Sammanhållningsfonden och 
ESF 2009–2013 och undersöker om 
kommissionen och medlemsstater ‑
na har en stabil analytisk grund  
för att förstå problemet med fel 
vid offentlig upphandling.
b) I det andra avsnittet beskriver vi de 
åtgärder  som både kommissionen 
och medlemsstaterna har vidtagit  
under senare år och utvärderar, när 
det är möjligt, hur ändamålsenliga 
de varit.Kommissionens och 
medlemsstaternas 
systematiska analyser av 
fel vid offentlig 
upphandling är mycket 
begränsade
Att reglerna för offentlig 
upphandling inte 
följs är fortfarande en 
stor källa till fel inom 
sammanhållningspolitiken
Vad utgör ett fel?
19 
Ett fel uppstår när EU:s regler och/
eller nationella regler för offentlig 
upphandling inte har följts. I denna 
rapport skiljer vi mellan tre typer av 
fel, vilket illustreras i  tabell 1 .Tabell 1Feltyper som används i denna rapport, med exempel1
Feltyp Beskrivning Exempel
Allvarligt felEtt allvarligt brott mot reglerna som har 
lett till att konkurrensen hindrades och/
eller att kontrakten bedömdes ha tilldelats 
anbudsgivare som inte hade lämnat de bästa 
anbudena.  Direkt tilldelning – kontrakt har tilldelats utan att man har använt ett 
förfarande för offentlig upphandling när så skulle ha skett.
b.  Tilldelning av omfattande och/eller förutsägbara ytterligare byggentre ‑
prenader eller tjänster utan att man har använt ett förfarande för offentlig 
upphandling när så skulle ha skett.
c.  Olagliga kriterier för urval/tilldelning eller kriterier som har tillämpats 
felaktigt, och som har påverkat resultatet av anbudsförfarandet.
Väsentligt felEtt väsentligt brott mot reglerna men 
bedömningen är att kontrakten har tilldelats 
de anbudsgivare som hade lämnat de bästa 
anbudena.  Olagliga kriterier för urval/tilldelning eller kriterier som har tillämpats 
felaktigt, men som inte har påverkat resultatet av anbudsförfarandet.
b.  Alla kriterier för urval/tilldelning har inte offentliggjorts 
i anbudsspecifikationen.
c.  Begränsad konkurrens på grund av omotiverad brådska.
Mindre felMindre allvarliga, och ofta formella, 
fel som inte har inverkat negativt på 
konkurrensnivåna.  Meddelandet om tilldelning av kontrakt har offentliggjorts senare än vad 
som krävs eller inte alls.
b.  Inget sådant meddelande har offentliggjorts i EU:s officiella tidning.
1  I revisionsrättens revisionsförklaring klassificeras de fel som här kallas allvarliga som ”kvantifierbara” fel. Dessa fel bidrar till revisionsrättens 
uppskattade felprocent. Se revisionsrättens årsrapport om 2013, bilaga 1.1 (EUT C 398, 12.11.2014).
Källa:  Europeiska revisionsrätten.
19 Iakttagelser
Fel som vi upptäckte 
vid våra revisioner inför 
revisionsförklaringarna 
2009–2013
20 
Under perioden 2009–2013 kontrol ‑
lerade vi, inom ramen för det årliga 
arbetet inför revisionsförklaringen, 
mer än 1 400 transaktioner14 som 
medfinanserades från EU:s budget 
genom Eruf, Sammanhållningsfonden 
och ESF och granskade då förfaranden 
för offentlig upphandling avseende 
närmare 700 projekt. Fel vid offentlig 
upphandling upptäcktes i omkring 
40 % av alla dessa projekt. Totalt upp ‑
täckte vi närmare 590 fel. I  figur 6  är 
felen uppdelade efter hur allvarliga de 
bedömdes vara.21 
De allvarliga felen utgjorde 48 % av re ‑
visionsrättens uppskattade felprocent 
för Eruf och Sammanhållningsfonden 
och 16 % av felprocenten för ESF under 
perioden 2009–2013. Den största an ‑
delen allvarliga  fel, 70 %, upptäcktes 
inom Eruf. Det beror delvis på att pro ‑
grammen inom Eruf och Sammanhåll ‑
ningsfonden i allmänhet gäller större 
infrastrukturprojekt där kontrakten 
ofta ska tilldelas genom förfaranden 
för offentlig upphandling15. Bilaga II  
innehåller en sammanställning av hur 
felen fördelas mellan de tre fonderna: 
Eruf, Sammanhållningsfonden och ESF.Figur 6Uppdelning av de fel som konstaterats vid revisionsrättens revisioner inför 
revisionsförklaringarna 2009–2013 efter hur allvarliga felen bedömdes vara
Källa:  Europeiska revisionsrätten.14 I allmänhet hör en transaktion 
samman med ett projekt. Men 
i vissa fall kan flera trans ‑
aktioner höra samman med 
ett projekt.
15 Projekt som medfinansieras av 
ESF gäller ofta tjänster av 
typen yrkesutbildning som 
inte helt omfattas av direktivet 
(bilaga II B till direktiv 2004/18/
EG, ändrat genom bilaga VII till 
kommissionens förordning 
(EG) nr 213/2008 av den 
28 november  2007 om 
ändring av Europa parla ‑
mentets och rådets förordning 
(EG) nr 2195/2002 om en 
gemensam terminologi vid 
offentlig upphandling (CPV) 
samt av Europa parlamentets 
och rådets direktiv 2004/17/EG 
respektive 2004/18/EG om 
förfaranden vid offentlig 
upphandling, när det gäller 
revidering av CPV (EUT L 74, 
15.3.2008, s. 1).
Mindre fel (22 %)
Väsentliga fel (49 %)Allvarliga fel (29 %)
20 Iakttagelser
22 
Fel påträffades i alla upphandlings ‑
faserna, och den största andelen 
allvarliga fel påträffades under 
förberedelsefasen:
a) Under förberedelsefasen  var ma ‑
joriteten av de upptäckta felen, 71 
(82 %) av 87, allvarliga . De upp ‑
handlande myndigheterna undvek 
helt upphandlingsförfaranden 
genom att tilldela kontrakt direkt 
när de skulle ha genomfört ett 
upphandlingsförfarande eller dela 
upp kontrakt i mindre anbud för 
att undvika att hamna över trös ‑
kelvärden, eller så använde de ett felaktigt förfarande. De kontrakt 
som tilldelades direkt på detta sätt 
gällde oftare leverans av tjänster 
än byggentreprenader (se exempel 
i ruta 2 ).
b) Under upphandlingsfasen  gäll ‑
de de flesta allvarliga  fel som 
upptäcktes specificeringen och 
tillämpningen av kriterier för urval/
tilldelning. Fel i samband med krav 
på offentliggörande och insyn stod 
för det högsta antalet fel samman ‑
taget (186 av 587 fel) och en tredje ‑
del av de felen var väsentliga  (se 
exempel i  ruta 3 ).
Exempel på ett allvarligt fel på grund av att det inte alls hade gjorts offentlig 
upphandling
I ett Eruf‑projekt i  Polen , där målet var att bygga en förbifartsled runt en större stad, beslutade den upphand ‑
lande myndigheten att tilldela ett kontrakt om att arkitekten skulle utöva ”upphovsmannatillsyn”16 genom 
ett förhandlat förfarande med en ekonomisk aktör. Ett öppet eller begränsat förfarande som möjliggjorde 
konkurrens med mer än en anbudsgivare skulle ha använts. Kontraktet var värt omkring 300 000  euro.
16 ”Upphovsmannatillsyn” garanterar att projektet genomförs exakt som planerat och att arkitektoniska, tekniska och stilistiska regler och normer 
samt regler och normer för byggandet följs och att projekthandlingar för att ta projektet i drift utarbetas.
Exempel på ett väsentligt fel där kraven på annonsering och insyn inte uppfylldes
I ett projekt för att bygga en motorväg i  Tjeckien , som fick cirka 
87 miljoner  euro från Sammanhållningsfonden, angav den upp ‑
handlande myndigheten inte i meddelandet om upphandling 
några minimikrav på teknisk kompetens. Därmed var kraven på 
insyn och offentliggörande inte uppfyllda.
© Ministeriet för vägar och motorvägar i Tjeckien.Ruta 2 Ruta 3

21 Iakttagelser
c) Under kontraktsförvaltningsfasen  
var 31 (42 %) av de 74 upptäckta 
felen allvarliga  och gällde ändring 
eller förlängning av kontraktens 
omfattning som hade gjorts utan 
upphandlingsförfarande trots att 
ett sådant förfarande skulle ha 
använts (se exempel i  ruta 4 ).
23 
Bilaga 3  innehåller mer information 
om hur felen fördelades under de olika 
faserna av förberedelser, upphandling 
och kontraktsförvaltning.
24 
Vår särskilda rapport om orsaker till 
fel i landsbygdsutvecklingsutgifter 
ger en liknande bild. Många av felen 
vid offentlig upphandling berodde på 
omotiverad direkt tilldelning, felaktig 
tillämpning av urvals‑  och tilldelnings ‑
kriterier eller orättvis behandling av 
anbudsgivare17.
Exempel på ett allvarligt fel som gällde ändringar av kontraktets omfattning
I ett kontrakt för byggande av en anläggning för rening av avloppsvatten i  Spanien , som fick omkring 33 mil ‑
joner euro från Eruf, upphandlades och tilldelades det till en början på ett korrekt sätt. Senare ersattes mer än 
hälften av det kontrakterade arbetet med annat arbete som innebar att annan teknik och andra material och 
kvantiteter användes. Även om projektets syfte och samlade pris inte ändrades avvek det anläggningsarbete 
som slutligen utfördes i hög grad från det som ursprungligen hade upphandlats. Följaktligen ingick över hälf ‑
ten av det slutliga arbetet inte i upphandlingsförfarandet.Ruta 417 Särskild rapport nr 23/2014 Fel 
i landsbygdsutvecklingsutgifter: 
Vad beror de på och hur 
åtgärdas de?  (http://eca.
europa.eu ).
22 Iakttagelser
Det finns flera olika 
anledningar till fel vid 
offentlig upphandling
Komplexitet, bristande 
administrativ kapacitet och 
otillräcklig planering
25 
En viss komplexitet är inbyggd i alla 
system för offentlig upphandling. 
Den nuvarande komplexiteten  i den 
rättsliga och administrativa ramen ses 
dock som ett problem. Enligt 90 % 
av de 69 revisionsmyndigheter som besvarade den enkät som vi gjorde 
för denna revision (se punkt 16) är den 
rättsliga ramen för offentlig upphand ‑
ling i deras land mer komplex än den 
behöver vara. De som besvarade enkä ‑
ten angav att fel till största delen beror 
på stora mängder lagstiftning och/
eller riktlinjer, svårigheten att tilläm ‑
pa dem i praktiken och på bristande 
sakkunskap om hur offentlig upphand ‑
ling genomförs. Närmare hälften av 
respondenterna svarade att de största 
förbättringarna av rutinerna för offent ‑
lig upphandling skulle kunna vara enk ‑
lare förfaranden. I  ruta 5  ges en bild av 
situationen i en av de medlemsstater 
som besöktes för revisionen.
Problemet med stora mängder komplex lagstiftning: exempel från en medlemsstat
De myndigheter i  Italien  som vi intervjuade för revisionen ansåg att den rättsliga ramen för offentlig upp ‑
handling är komplex på grund av att lagstiftningen är så bred och så djup, och på grund av att de förfaranden 
som ska användas både av de upphandlande myndigheterna och av anbudsgivarna är så komplexa. Dessutom 
har den viktigaste italienska lagen om offentlig upphandling ändrats flera gånger, vilket komplicerar tillämp ‑
ningen. Enligt Italiens korruptionsbekämpningsmyndighet återfinns de största ändringarna till grundrättsak ‑
terna om offentlig upphandling sedan 2009 i 22 rättsakter. Den stora mängden lagstiftning ökar genom att 
det finns fondspecifik lagstiftning om offentlig upphandling, t.ex. arbetsmarknadsministeriets beslut om yt ‑
terligare regler för offentlig upphandling av kontrakt som ligger under tröskelvärdena för projekt som medfi ‑
nansieras av ESF. I juni 2014 inrättades en arbetsgrupp bestående av företrädare för Italien och kommissionen 
som ska underlätta förenkling när EU‑direktiven från 2014 ska införlivas i den nationella lagstiftningen.Ruta 5
26 
Bristen på administrativ kapacitet  
handlar både om bristande kunskap 
om regler och om brist på teknisk 
sakkunskap när det gäller de specifika 
byggentreprenader eller tjänster som 
ska upphandlas. Problemet förekom ‑
mer inte bara hos de upphandlande 
myndigheterna utan även hos de myn ‑
digheter som ansvarar för att övervaka förfarandena. Våra erfarenheter från 
granskningar av fel vid offentlig upp ‑
handling tyder på att problem i form 
av bristande efterlevnad beror på att 
befintliga regler tillämpas dåligt18. 
Skrivfel leder också till fel. Se ruta 6  för 
ett exempel från en av medlemsstater ‑
na som besöktes för revisionen.18 Se revisionsrättens yttrande nr 
4/2011 över kommissionens 
grönbok om en modernisering 
av EU:s politik för offentlig 
upphandling  och punkt 30 
i den nyligen offentliggjorda 
översiktliga analysen Att 
använda EU:s pengar på bästa 
sätt: en översiktlig analys av 
riskerna i samband med den 
ekonomiska förvaltningen av 
EU:s budget , och faktabladet 
om upphandling, punkt 16 
(http://eca.europa.eu ).
23 Iakttagelser
27 
Otillräcklig planering  av projekt och 
upphandlingsförfaranden är också 
en källa till fel, särskilt sådana fel som 
uppkommer under kontraktsförvalt ‑
ningsfasen och gäller ändring eller 
förlängning av kontrakt.
Medlemsstaterna införlivar 
inte alltid EU -direktiven på ett 
korrekt sätt
28 
Alla medlemsstater är skyldiga att 
införliva EU:s direktiv om offent ‑
lig upphandling i den nationella lagstiftningen. När kommissionen 
bedömer att införlivandet inte är i linje 
med direktiven eller att huvudprin ‑
ciperna inte följs kan den inleda ett 
överträdelseförfarande19 och i sista 
hand föra ärendet vidare till Europeis ‑
ka unionens domstol. Kommissionen 
inledde 74 sådana förfaranden under 
perioden 2009–2013, varav åtta hade 
förts vidare till Europeiska unionens 
domstol i slutet av 2014 (se bilaga IV  
för en analys av dessa förfaranden per 
medlemsstat och år). Felaktig tillämp ‑
ning/felaktigt införlivande kan också 
leda till fel (se ruta 7  för ett exempel).
Utmaningar när det gäller administrativ kapacitet: exempel från en medlemsstat
I Italien  förstärks risken för att många upphandlande myndigheter saknar tillräcklig sakkunskap av att det 
finns så många sådana myndigheter. Det finns 40 000 upphandlande myndigheter, och 70 000 om man räknar 
alla kostnadsställen. När det gäller specifika varu ‑ och tjänstekategorier planeras enligt ny lagstiftning i Italien 
antalet upphandlande myndigheter minska betydligt, vilket innebär att sakkunskapen vid offentlig upphand ‑
ling kommer att koncentreras till färre upphandlande myndigheter.
Exempel på fel på grund av att direktiven har införlivats i nationell lagstiftning på 
ett felaktigt sätt
Spanien  införlivade inte 2004 års direktiv korrekt i den spanska lagstiftningen, vilket ledde till många fel när det 
gällde kontraktsändringar. De spanska myndigheterna beslutade därför att kostnader för kontraktsändringar 
inte längre berättigade till medfinansiering från EU. Inte förrän 2012, när lagstiftningen hade ändrats, blev vissa 
kontraktsändringar, vid specifika omständigheter, återigen stödberättigande enligt de spanska myndigheterna.Ruta 6 Ruta 719 Enligt artikel 258 i EUF‑för ‑
draget sker en överträdelse 
när en med  lemsstat inte 
uppfyller en skyldighet enligt 
fördragen.
24 Iakttagelser
Ibland tolkas lagstiftningen 
inkonsekvent
29 
Fel kan även uppstå på grund av att 
rättsliga bestämmelser tolkas på olika 
sätt. Nedan ges några exempel:
a) Myndigheterna i Tjeckien rappor ‑
terade att olika enheter – t.ex. för ‑
valtningsmyndigheter, revisions ‑
myndigheter, det högre nationella 
revisionsorganet, avdelningar för 
offentlig upphandling, Europeiska 
kommissionen  – tolkade samma 
fråga på olika sätt, vilket ledde 
till olika granskningsresultat och 
rättsosäkerhet.
b) I Italien har de upphandlande myn ‑
digheterna olika tolkningar av vad 
som utgör en oförutsebar händelse 
som kan motivera att ett kontrakt 
ändras utan ett förfarande för of ‑
fentlig upphandling. Det leder till 
att några nationella myndigheter 
anser att vissa kontraktsändringar följer de nationella reglerna med ‑
an revisionsmyndigheterna och 
kommissionen anser att samma 
ändringar är oriktiga. Dessa fel är 
en mycket viktig orsak till finan ‑
siella korrigeringar i Italien: under 
åren 2010–2012 var värdet av kor ‑
rigeringarna cirka 8  miljoner  euro. 
När revisionen gjordes försökte 
Italien lösa problemet i samband 
med den nationella handlingspla ‑
nen för upphandling (se punkt 65).
Medlemsstaterna gör ibland 
ramen mer komplicerad genom 
ytterligare regler
30 
Några medlemsstater har på natio ‑
nell nivå infört regler som går längre 
än EU:s direktiv när det gäller vissa 
aspekter av offentlig upphandling (se 
ruta 8 ).
Exempel på nationella upphandlingsregler som går längre än kraven 
i EU -direktiven
Den nationella lagstiftningen i  Tjeckien  har en gräns på 20 % för hur mycket värdet av ett kontrakt får öka 
på grund av oförutsägbara omständigheter, vilket avviker från den gräns på 50 % som anges i EU‑direktivet. 
Syftet var att förbättra insynen men några av landets ekonomiska operatörer och upphandlande myndigheter 
ser det som en onödig komplikation.Ruta 8
25 Iakttagelser
Bedrägeri kan vara en orsak till 
fel vid offentlig upphandling
31 
Enligt OECD är offentlig upphandling 
den myndighetsverksamhet som är 
mest utsatt för slöseri, bedrägeri och 
korruption på grund av sin komplexi ‑
tet, de stora finansiella flöden den ge ‑
nererar och det nära samspelet mellan 
offentlig och privat sektor20.
32 
Medlemsstaterna har ett rättsligt krav 
på sig att varje kvartal rapportera alla 
oriktigheter över 10 000 euro till kom ‑
missionen och ange när de misstänker 
att bedrägeri kan ha förekommit21. 
Europeiska byrån för bedrägeribe ‑
kämpning (Olaf) samlar in informatio ‑
nen för kommissionens räkning via sitt 
IMS‑system för hantering av oriktighe ‑
ter. I den information som medlems ‑
staterna rapporterar ingår alla typer 
av oriktigheter, även de som gäller offentlig upphandling. Informationen 
ligger till grund för den årsrapport om 
skyddet av EU:s ekonomiska intressen 
och bedrägeribekämpning som kom ‑
missionen utarbetar22.
33 
Inom sammanhållningspolitiken under 
perioden 2007–2013 gällde 38 % av de 
cirka 12 000 oriktigheter som med ‑
lemsstaterna rapporterade till Olaf 
offentlig upphandling. Av oriktigheter ‑
na i samband med offentlig upphand ‑
ling rapporterades 2 % vara kopplade 
till bedrägeri (se diagram 7 ). Några 
medlemstater rapporterar mycket få 
oriktigheter till Olaf som misstänkt 
bedrägeri. Exempelvis rapporterade 
Spanien och Frankrike inga oriktighe ‑
ter i samband med offentlig upphand ‑
ling som misstänkt bedrägeri mellan 
2007 och 2013.Diagram 7De oriktigheter som medlemsstaterna rapporterade till Olaf för kommissionens 
räkning via IMS under programperioden 2007–2013
Källa:  Olaf.
Oriktigheter vid oﬀentlig
upphandling 38 %
varav kopplade till bedrägeriAndra oriktigheter 62 %
varav kopplade till bedrägeri20 OECD Fighting corruption in the 
public sector: integrity in 
procurement  (korruptions ‑
bekämpning i offentlig sektor: 
integritet vid upphandling), 
(www.oecd.org/gov/ethics/
integrityinpublicprocurement.
htm ).
21 Artikel 28 i kommissionens 
förordning (EG) nr 1828/2006 
av den 8 december 2006 om 
tillämpningsföreskrifter för 
rådets förordning (EG) nr 
1083/2006 om allmänna 
bestämmelser för Europeiska 
regionala utvecklingsfonden, 
Europeiska socialfonden och 
Sammanhållningsfonden och 
för Europaparlamentets och 
rådets förordning (EG) nr 
1080/2006 om Europeiska 
regionala utvecklingsfonden.
22 Se SWD(2014) 244 final, 
17.7. 2014, Statistical evaluation 
of irregularities reported for 
2013 Own Resources, Natural 
Resources, Cohesion Policy, 
Pre­accession and Direct 
expenditure , s. 67 (arbets ‑
dokument från kommis ‑
sionens avdelningar med 
statistik över anmälda 
oriktigheter 2013 avseende 
egna medel, naturtillgångar, 
sammanhållningspolitik, stöd 
inför anslutningen och direkta 
utgifter), bilaga till COM(2014) 
474 final, 17.7.2014, Skydd av 
Europeiska unionens 
ekonomiska intressen  – 
Årsrapport om bedrägeri ‑
bekämpning 2013.
26 Iakttagelser
34 
Revisionsrätten överlämnar alla projekt 
där vi misstänker att bedrägeri har 
förekommit till Olaf. Som ett resultat 
av vårt arbete inför revisionsförklaring ‑
arna om sammanhållningspolitiken 
under perioden 2009–2013 överlämna ‑
de vi 17 sådana projekt till Olaf, varav 
sex gällde offentlig upphandling. Olaf 
inledde en utredning för tio av de 17 
projekten, varav fem gällde offentlig 
upphandling.
Det går inte att göra en 
heltäckande analys av fel 
i medlemsstaterna eftersom 
det saknas enhetliga 
uppgifter
35 
Vi försökte även fastställa om kommis ‑
sionen och medlemsstaterna grundligt 
hade analyserat felen vid offentlig 
upphandling avseende typ, allvarlig ‑
hetsgrad och orsaker. Kommissionen 
och medlemsstaterna måste regelbun ‑
det göra sådana analyser av varför fel 
uppkommer vid offentlig upphandling 
för att de ska kunna utforma och ge ‑
nomföra ändamålsenliga åtgärder för 
att korrigera och förebygga felen.36 
Uppgifterna om fel vid offentlig upp ‑
handling i medlemsstaterna är ofta 
spridda över flera institutioner. De 
delas inte heller systematiskt med an ‑
dra institutioner i medlemsstaten som, 
även om de inte direkt deltar i förvalt ‑
ningen av Eruf, ESF och Sammanhåll ‑
ningsfonden, också är relevanta för 
genomförandet, t.ex. de som arbetar 
med lagstiftningen om offentlig upp ‑
handling. Det ökar risken för att en viss 
medlemsstat inte har en fullständig 
bild av trender och problem som kan 
ligga till grund för utarbetandet av fö ‑
rebyggande åtgärder. I Italien, Tjeckien 
och Storbritannien har man skapat in ‑
stitutionsövergripande arbetsgrupper 
för att möta denna risk (se punkt 82).
37 
De som besvarade enkäten till revi ‑
sionsmyndigheterna nämnde samma 
typ av problem som vi såg när vi ana ‑
lyserade våra egna uppgifter om typer 
och allvarlighetsgrad när det gäller fel 
vid offentlig upphandling (se punkt 
20). Medlemsstaterna har dock endast 
gjort mycket begränsade systematis ‑
ka och heltäckande analyser av felen 
vid offentlig upphandling som grund 
för synpunkterna. Av de 69 revisions ‑
myndigheter som besvarade enkäten 
uppgav 60 att de analyserar felen vid 
offentlig upphandling, men endast 
14 kunde tillhandahålla strukturerad 
information om de fel vid offentlig 
upphandling som hade påträffats 
de senaste åren. Hälften av dem 
fanns i Italien och de övriga i Belgien, 
Lettland, Litauen, Nederländerna och 
Spanien.
27 Iakttagelser
38 
I de fyra medlemsstaterna som besök ‑
tes konstaterade vi att
a) de myndigheter i medlemsstaterna 
som genomförde sammanhåll ‑
ningspolitiken sällan undersökte 
de underliggande orsakerna till fel,
b) man endast i Italien har gjort ana ‑
lyser som specifikt varit inriktade 
på fel vid offentlig upphandling. 
Revisionsmyndigheternas nationel ‑
la samordningsorgan hade gjort en 
analys av den största orsaken till 
fel i Italien, det vill säga kontrakts ‑
ändringar och kompletterande 
byggentreprenader.
39 
Bristen på tillräckligt detaljerade och 
enhetliga uppgifter om typen och 
omfattningen av fel vid offentlig 
upphandling i medlemsstaterna har 
utgjort ett hinder för en heltäckande 
och grundlig analys av de underlig ‑
gande orsakerna på nationell nivå och 
EU‑nivå.
40 
18 av de 28 nationella revisionsorga ‑
nen i medlemsstaterna besvarade vår 
enkätfråga (se punkt 16) om huruvida 
de anser att förfaranden för offentlig 
upphandling som finansieras med 
enbart nationella medel har fler eller 
färre fel jämfört med förfaranden som 
medfinansieras med EU‑medel, eller 
om de inte ser några större skillnader. 
Svaren fördelades enligt följande:
a) 13 uppgav att det inte är någon 
större skillnad jämfört med förfa ‑
randen som medfinansieras med 
EU‑medel.b) två uppgav att de förfaranden för 
offentlig upphandling som endast 
finansieras med nationella medel 
har fler fel än de förfaranden som 
också finansieras med EU‑medel.
c) tre uppgav att de inte kunde 
kommentera eftersom de inte har 
jämfört iakttagelserna när det 
gäller fel eller inte har tillförlitliga 
indikationer om möjliga fel efter ‑
som deras revisioner främst gäller 
nationell finansiering av tilldelning 
av kontrakt.
I de besökta medlems-
staterna finns det tecken på 
att uppgifter börjar samlas in 
på ett mer systematiskt sätt
41 
Läget är följande i de fyra medlemssta ‑
ter som besöktes för granskningen:
a) Tre medlemsstater – Italien, Tjeck ‑
ien och Spanien – har upprättat 
databaser under de senaste åren 
(se ruta 9 ). Dessa databaser kan 
göra det lättare att utföra mer 
heltäckande och regelbundna ana ‑
lyser så att man bättre förstår felen 
vid offentlig upphandling, vilket 
kan ligga till grund för utformning ‑
en av lämpliga åtgärder för att lösa 
problemen (se punkt 89).
b) Det fanns ännu ingen sådan data ‑
bas i Storbritannien. Förvaltnings ‑
myndigheten för Eruf i Storbritan ‑
nien planerar att föra in detaljerad 
information om fel vid offentlig 
upphandling i sitt förvaltningsin ‑
formationssystem för programpe ‑
rioden 2014–2020.
28 Iakttagelser
Användning i medlemsstaterna av databaser med strukturerad information om fel 
vid offentlig upphandling
I Italien  har revisionsmyndigheternas samordningsorgan för Eruf och ESF kompletterat sin allmänna revisions ‑
databas med detaljerade uppgifter om alla typer av fel vid offentlig upphandling. Databasen innehåller alla 
sådana fel som har påträffats sedan 2010. För varje feltyp och varje revisionsmyndighet visar databasen det 
antal fel som upptäckts och eventuella finansiella korrigeringar. Italiens revisionsmyndighet använder också 
sin databas som ett verktyg för riskbedömning inom området offentlig upphandling.
I Tjeckien  registrerar revisionsmyndigheten sedan 2013 sina iakttagelser om offentlig upphandling i en struk ‑
turerad databas som den använder för att göra analyser och dela resultatet med andra institutioner.
I Spanien  innehåller revisionsmyndighetens databas sedan starten av programperioden 2007–2013 detaljera ‑
de uppgifter om de fel vid offentlig upphandling som den upptäcker. När vi gjorde vår revision hade databa ‑
sen dock ännu inte använts för att grundligt analysera karaktären på dessa fel.Ruta 9
Kommissionen gör ännu 
ingen heltäckande och 
systematisk analys av fel vid 
offentlig upphandling
42 
Vi undersökte om kommissionen har 
samlat in uppgifter och byggt upp 
databaser för att underlätta analysen 
av fel vid offentlig upphandling.
43 
GD Inre marknaden, industri, entre ‑
prenörskap samt små och medelstora 
företag övervakar nyckelindikatorer 
om användningen av offentlig upp ‑
handling i medlemsstaterna med 
hjälp av databasen TED, t.ex. hur stor 
andel av BNP som handlas upp genom 
upphandlingsförfaranden eller av de 
nationella offentliga utgifterna som 
går via offentlig upphandling enligt 
EU:s regler (se punkt 8).44 
GD Regional ‑ och stadspolitik och 
GD Sysselsättning, socialpolitik och 
inkludering får information om fel vid 
offentlig upphandling inom samman ‑
hållningspolitiksutgifterna från främst 
dessa fyra källor:
a) De årliga kontrollrapporter som 
medlemsstaternas revisionsmyn ‑
digheter lämnar in till kommis ‑
sionen23. Informationen om fel vid 
offentlig upphandling lämnas dock 
inte på ett sätt som gör det möjligt 
för kommissionen att göra en hel ‑
täckande analys av dessa fel.
b) Kommissionens egna revisioner, 
där typer, allvarlighetsgrad och 
orsaker till fel vid offentlig upp ‑
handling analyseras i projekt som 
medfinansieras av Eruf/Samman ‑
hållningsfonden och ESF.
c) Bilaterala möten med natio ‑
nella myndigheter, framför allt 
revisionsmyndigheter.
d) De revisioner som revisionsrätten 
gör som en del av det årliga arbe ‑
tet inför revisionsförklaringen.23 Se särskild rapport nr 16/2013 
Lägesbedömning av modellen 
för samordnad granskning 
(”single audit”) och kommis­
sionens användning av de 
nationella revisions­
myndigheternas arbete inom 
sammanhållningsområdet  
(http://eca.europa.eu ).
29 Iakttagelser
45 
Hittills har kommissionen gjort en 
övergripande analys inriktad på fel vid 
offentlig upphandling, i maj 201124. För 
denna analys, som gjordes av GD Regi ‑
onal ‑ och stadspolitik, användes kom ‑
missionens egna revisioner och de re ‑
visioner som gjorts av revisionsrätten, 
och den visade de allmänna trenderna 
i fråga om de fel som upptäcktes inom 
Eruf och Sammanhållning  – ESF ingick 
inte  – under perioden 2007–2010. Var ‑
ken GD Regional ‑ och stadspolitik eller 
GD Sysselsättning, socialpolitik och 
inkludering har därefter gjort någon 
sådan analys.
46 
Även om kommissionen har tillgång 
till en viss mängd uppgifter om fel vid 
offentlig upphandling från hela det 
sammanhållningspolitiska området 
har den ännu inte utarbetat en stabil, 
heltäckande databas över alla fel vid 
offentlig upphandling. GD Regional ‑ 
och stadspolitik hade en databas som 
innehöll närmare uppgifter om de 
flesta granskningsresultat som gällde 
Eruf och Sammanhållningsfonden, bl.a. 
om offentlig upphandling. Databasen 
omfattade dock bara 2010 och 2011.
47 
GD Sysselsättning, socialpolitik och 
inkludering anser inte att en särskild 
databas över fel vid offentlig upp ‑
handling inom ESF behöver tas fram 
eftersom effekterna av sådana fel är 
lägre inom ESF än inom Eruf och Sam ‑
manhållningsfonden (se även punkt 
21). Man har därför inte gjort någon 
övergripande analys och planerar inte 
att upprätta en databas över fel vid 
offentlig upphandling inom ESF.48 
En databas över oriktigheter, däribland 
de som uppkommer inom offentlig 
upphandling, vore en värdefull tillgång 
för kommissionen och skulle ge kun ‑
skaper om typen, omfattningen och 
orsakerna till fel så att de åtgärder som 
kommissionen vidtar kan riktas eller 
anpassas efter behov. Olaf har sedan 
2008 databasen Irregularity Manage ­
ment System (IMS)  (IMS‑systemet för 
hantering av oriktigheter). Medlems ‑
staterna rapporterar information om 
oriktigheter till Olaf genom detta 
system (se punkt 33). Informationen 
i IMS om fel vid offentlig upphandling 
möjliggör dock inte en meningsfull 
analys av typen och omfattningen av 
fel eller av vad som orsakar dem. När 
kommissionen utarbetade sina rappor ‑
ter om 2011 använde den inte IMS‑sys ‑
temet för att analysera fel vid offentlig 
upphandling i medlemsstaterna. Kom ‑
missionen har inte sedan dess använt 
de uppgifter som medlemsstaterna 
rapporterar via IMS för att analysera fel 
vid offentlig upphandling.24 Working Document prepared by 
DG Regional Policy on the main 
audit findings regarding 
application of public 
procurement rules in Member 
States found in projects 
co­financed by ERDF and the 
Cohesion Fund under cohesion 
policy  (arbetsdokument 
utarbetat av GD Regional ‑ och 
stadspolitik om de viktigaste 
granskningsresultaten när det 
gäller tillämpningen av regler 
för offentlig upphandling 
i medlemsstaterna i projekt 
som medfinansieras av Eruf 
och Sammanhållningsfonden) 
(CC/2011/08 EN), inte 
offent lig  gjort. Analys‑
resultaten användes igen 
i arbetsdokumentet från 
kommissionens personal 
Analysis of errors in cohesion 
policy for the years 2006–2009 – 
actions taken by the 
Commission and the way 
forward  (analys av fel i  
sam manhållningspolitiken 
2006–2009  – kommissionens 
åtgärder och vägen framåt) 
SEC(2011)1179, 5.10. 2011.
30 Iakttagelser
Kommissionen och 
medlemsstaterna har 
börjat vidta åtgärder för 
att lösa problemet, men 
mycket återstår att göra
49 
Vi försökte fastställa om kommissionen 
och medlemsstaterna har vidtagit 
lämpliga åtgärder för att lösa proble ‑
met med fel vid offentlig upphand ‑
ling inom sammanhållningspolitiken. 
Åtgärderna kan vara antingen allmänt 
förebyggande  – som ska förhindra att 
fel ens uppkommer, eller korrigeran ‑
de – som syftar till att begränsa inver ‑
kan av eventuella fel som upptäcks på 
EU:s budget. Relevanta förebyggan ‑
de åtgärder i sammanhanget skulle 
kunna vara lagstiftningsåtgärder, 
dvs. att införa och tillämpa rättsliga 
bestämmelser, eller åtgärder i form av 
förvaltnings‑  och kontrollsystem, t.ex. 
insatser för att förbättra administra ‑
tiv kapacitet, utan att lagstiftningen 
påverkas.
50 
I denna del av rapporten identifieras 
och, när det är möjligt, bedöms de 
åtgärder som har vidtagits av kommis ‑
sionen och de fyra medlemsstater som 
besöktes under granskningen.De åtgärder som kommis -
sionen genomför sedan 2010 
har börjat riktas mot de 
övergripande problemen
51 
Vi har sedan 2006 i våra rapporter och 
yttranden identifierat specifika pro ‑
blem med efterlevnaden av EU:s och 
medlemsstaternas regler för offentlig 
upphandling inom sammanhållning25. 
Utifrån sina erfarenheter från tidigare 
år26 började kommissionen 2010 och 
2011 ta fram specifika åtgärder som 
ska lösa det övergripande problemet.
52 
Figur 8  visar hur kommissionens åtgär ‑
der har utvecklats sedan 2010.25 Se till exempel revisionsrättens 
årsrapport om budget ‑
genomförandet för budget ‑
året 2006 (EUT C 273, 
15.11.2007), revisionsrättens 
årsrapport om budget ‑
genomförandet för budget ‑
året 2009 (EUT C 303, 
9.11.2010) och punkt 6 i  
revisionsrättens yttrande nr 
1/2010: Förbättra den 
ekonomiska förvaltningen av 
Europeiska unionens budget: 
Risker och utmaningar  (http://
eca.europa.eu ).
26 Kommissionens arbete med 
problemet med fel vid 
offentlig upphandling inom 
sammanhållning före 2010 
innebar bl.a. särskilda 
korrigerande åtgärder vid 
behov, bland annat finansiella 
korrigeringar, riktade till 
specifika medlemsstater och 
vägledning till medlems‑
staterna om tillämpning av 
finansiella korrigeringar 
avseende fel vid offentlig 
upphandling.
31 Iakttagelser Figur 8
Källa:  Europeiska revisionsrätten.2014
 Förordningen om europeiska struktur- och investeringsfonder 2014–2020 träder i kraft och innehåller 
förhandsvillkor vid oﬀentlig upphandling, tidsfrist slutet av 2016
 Nya direktiv om oﬀentlig upphandling antas och ska införlivas i nationell lagstiftning senast den
18 april 2016
 Direktörerna vid GD Regional- och stadspolitik stöder den interna handlingsplan som har utformats av den 
interna arbetsgruppen
 Kommissionen oﬀentliggör anvisningar om hur man undviker fel vid oﬀentlig upphandling
 GD Inre marknaden, industri, entreprenörskap samt små och medelstora företag koncentrerar sina resurser 
på ett litet antal medlemsstater för att hjälpa dem att förbättra förvaltningen av oﬀentlig 
upphandling 
 Kommissionen fortsätter att göra ﬁnansiella korrigeringar och avbrott på det sammanhållningspolitiska 
området
 Kommissionen har utvecklat ett it-verktyg för datautvinning – Arachne – som börjar användas2012/2013
 Förhandsvillkor vid oﬀentlig upphandling ingår i den antagna förordningen om europeiska struktur- och 
investeringsfonder 2014–2020
 GD Regional- och stadspolitik inrättar ett internt team som ska ge medlemsstater stöd om administrativ kapacitet  GD Inre marknaden och tjänster börjar tillämpa en åtgärdsinriktad metod när det gäller medlemsstaternas 
system för oﬀentlig upphandling som komplement till överträdelseförfaranden
 Kommissionens interna arbetsgrupp utarbetar en plan i 12 steg med ett antal åtgärder Kommissionen fortsätter att göra ﬁnansiella korrigeringar och avbrott på det sammanhållningspolitiska 
området
 Kommissionens beslut om riktlinjer för ﬁnansiella korrigeringar som kommissionen ska tillämpa på utgifter som 
ﬁnansieras av unionen genom delad förvaltning, i de fall som bestämmelserna om oﬀentlig upphandling intehar följts. 2010/2011
 Kommissionen börjar utarbeta ändringar av direktiven om oﬀentlig upphandling GD Regional- och stadspolitik utarbetar ett arbetsdokument med en analys av fel vid oﬀentlig upphandling
i medlemsstaterna inom Eruf och Sammanhållningsfonden
 Kommissionen fortsätter att göra ﬁnansiella korrigeringar och avbrott på det sammanhållningspolitiska 
området
 Kommissionens förslag till förordning för perioden 2014–2020 inbegriper förhandsvillkor vid oﬀentlig 
upphandlingKommissionens åtgärder: den viktigaste utvecklingen under de senaste åren
32 Iakttagelser
53 
För att förbereda förslagen till nya 
direktiv om offentlig upphandling 
gjorde kommissionen 2010 en heltäck ‑
ande utvärdering av effekterna av och 
ändamålsenligheten i den offentliga 
upphandlingen i EU27 och höll ett 
offentligt samråd28. Revisionsrätten of ‑
fentliggjorde ett yttrande som bidrog 
till debatten om ändringen av direkti ‑
ven29 (se även punkt 67).
54 
Specifikt för sammanhållningspolitiken 
vidtog kommissionen 2011 följande 
åtgärder:
a) Lade fram sitt förslag om en 
förordning för de europeiska 
struktur ‑ och investeringsfonder ‑
na 2014–2020 som bland annat 
innehöll förhandsvillkor för med ‑
lemsstaternas ramar för offentlig 
upphandling (se punkt 62)30.
b) Slutförde ett arbetsdokument där 
fel vid offentlig upphandling ana ‑
lyserades och några åtgärder som 
kan genomföras identifierades (se 
punkt 45). Dokumentet innehöll 
ingen handlingsplan.
c) Använde finansiella korrigeringar 
och avbröt betalningar i större 
utsträckning.
d) Anordnade seminarier i fyra 
medlemsstater.En handlingsplan för offentlig 
upphandling infördes av 
kommissionen 2013
55 
I början av 2013 inrättade GD Re ‑
gional ‑ och stadspolitik en särskild 
intern enhet som beskrevs som ett 
”kompetenscentrum för administrativ 
kapacitet” och som hade till uppgift 
att öka utnyttjandet av medel från 
EU:s strukturfonder genom att förbätt ‑
ra medlemsstaternas administrativa 
kapacitet. En del av uppdraget var att 
lösa problem som gäller kapaciteten 
att genomföra offentlig upphandling 
på ett ändamålsenligt sätt.
56 
Ungefär samtidigt inrättade kommis ‑
sionen en intern teknisk arbetsgrupp 
vars uppdrag var att ”förbättra of ‑
fentlig upphandling i samband med 
förvaltningen av europeiska struktur ‑ 
och investeringsfonder” som hade 
sitt första möte i september 201331. 
I januari 2014 godkände den hög ‑
sta ledningen för GD Regional ‑ och 
stadspolitik vid ett av sina ordinarie 
möten en handlingsplan som gruppen 
upprättat med tolv åtgärder som kom ‑
missionen skulle genomföra och som 
inte gällde lagstiftning utan syftade 
till att förbättra den administrativa ka ‑
paciteten i medlemsstaterna. I planen 
ingick de åtgärder som kommissionen 
redan höll på att genomföra och idéer 
om nya åtgärder som kommissionen 
skulle kunna lansera. Tabell 2  innehåll ‑
er en förteckning över åtgärderna med 
deras status i slutet av 2014.27 I utvärderingen behandlades 
främst upphandlings ‑
förfarandenas kostnader och 
deras ändamålsenlighet, 
problem vid gränsöver ‑
skridande upphandling, 
små ‑ och medelstora företags 
tillträde till marknaderna för 
offentlig upphandling och den 
strategiska användningen av 
offentlig upphandling i 
Europa.
28 Samrådet utgick från 
KOM(2011) 15 slutlig av den 
27 januari 2011, Grönbok om en 
modernisering av EU:s politik för 
offentlig upphandling med sikte 
på en effektivare europeisk 
upphandlingsmarknad .
29 Yttrande nr 4/2011.
30 KOM(2011) 615 slutlig av den 
6 oktober 2011, Förslag till 
Europaparlamentets och rådets 
förordning om gemensamma 
bestämmelser för Europeiska 
regionala utvecklingsfonden, 
Europeiska socialfonden, 
Sammanhållningsfonden, 
Europeiska jordbruksfonden för 
landsbygdsutveckling och 
Europeiska havs ­ och 
fiskerifonden som omfattas av 
den gemensamma strategiska 
ramen, om allmänna 
bestämmelser för Europeiska 
regionala utvecklingsfonden, 
Europeiska socialfonden och 
Sammanhållningsfonden samt 
om upphävande av rådets 
förordning (EG) nr 1083/2006 . 
En förordning som bygger på 
förslaget antogs av Europa ‑
parlamentet och rådet 2013 
(förordning (EU) nr 1303/2013).
31 I den tekniska arbetsgruppen 
deltog tjänstemän från de tre 
stora generaldirektoraten 
(GD Regional ‑ och stadspolitik, 
GD Sysselsättning, socialpolitik 
och inkludering och GD Inre 
marknaden och tjänster) och 
även från EIB, GD Jordbruk och 
landsbygdsutveckling och 
GD Havsfrågor och fiske. 
Arbetsgruppen leddes av en 
tjänsteman från GD Regional ‑ 
och stadspolitik, vanligen 
enhetschefen med ansvar för 
teamet Kompetenscentrum. 
Arbetsgruppen fortsätter att 
träffas och hade när rapporten 
skrevs träffats totalt tio 
gånger.
33 Iakttagelser Tabell 2Kommissionens interna handlingsplan för offentlig upphandling som antogs 
av direktörerna vid GD Regional- och stadspolitik i januari 2014
Åtgärd Beskrivning Status i slutet av 2014Kort sikt1Medlemsstaternas aktuella resultat när det gäller kapacitetsuppbyggnad 
ska inventeras/analyseras och en bedömning göras av vad som har funge ‑
rat, goda exempelUpphandling av expertkunskap har inletts
2Bevis och indikatorer på resultat när det gäller offentlig upphandling 
ska sammanställas och analyseras som input till förhandlingarna om 
förhandsvillkorInformation har samlats in vid förhandlingarna om 
förhandsvillkor, en bedömningstabell har utarbetats som 
visar hur medlemsstaterna uppfyller förhandsvillkoren
3En praktisk vägledning om hur vanliga fel kan undvikas ska utarbetas och 
spridasEn vägledande not har utarbetats
4Landsspecifika handlingsplaner för medlemsstater med identifierade 
brister ska tas framGD Inre marknaden, industri, entreprenörskap samt små 
och medelstora företag arbetar med fyra medlemsstater
5Utbildning/vägledning om att utarbeta och följa upp handlingsplaner ska 
tas framSka kopplas ihop med åtgärd 1Medellång sikt6Nya direktiv om offentlig upphandling ska förberedas genom att 
förvaltningsmyndigheter utbildas, bl.a. med tio workshops om 
korruptionsbekämpning GD Inre marknaden och tjänster har vid behov hållit 
presentationer i  medlemsstater 
7 Insynsinitiativ mot korruption ska utformas Kontrakt om en första pilotfas håller på att skrivas under
8Aktuell praxis och aktuella utbildningsbehov och kvalifikationer när det 
gäller offentlig upphandling för fondförvaltare ska bedömasInterna förberedelser pågår
9Riktat stöd ska ges till specifika medlemsstater i form av att lära genom att 
göra, partnersamverkan eller annat expertstödI pilotfasen, håller på att lanseras
10En studie ska göras om hur offentlig upphandling kan användas som strate ‑
giskt verktyg, t.ex. e‑upphandlingHar ännu inte inlettsLång sikt11Kvalitetsförvaltningssystem för offentlig upphandling ska tas fram 
(genomgång av erfarenheter och bedömning av möjligheterna att ta fram 
standarder för europeiska struktur ‑ och investeringsfonder som gäller för 
hela EU)Har ännu inte inletts
12Anvisningar för vägledning ska tas fram (utvärdering av varför viss vägled ‑
ning inte förbättrar resultatet)Har ännu inte inletts
Källa:  Europeiska kommissionen, Europeiska revisionsrätten.
34 Iakttagelser
57 
Handlingsplanen var ett första försök 
att enhetligt samla åtgärder som inte 
handlar om lagstiftning. Av de tolv åt ‑
gärderna i planen hade åtta ännu inte 
helt genomförts i slutet av 2014 utan 
höll antingen på att förberedas eller 
så hade de inte alls påbörjats. Tre av 
åtgärderna var helt genomförda:
a) Bevis och indikatorer på resultat 
när det gäller offentlig upphand ‑
ling har sammanställts och analy ‑
serats som input till förhandlingar ‑
na om förhandsvillkor (åtgärd 2).
b) En vägledande not har utarbetats 
om hur man undvikar vanliga fel 
i projekt som finansieras av euro ‑
peiska struktur ‑ och investerings ‑
fonder (åtgärd 3) med heltäckande 
material för användare.
c) Utbildning om korruptions ‑
bekämpning har getts till för ‑
valtningsmyndigheter i tio 
medlemsstater som en del av 
förberedelserna inför de nya di ‑
rektiven om offentlig upphandling 
(åtgärd 6).58 
Inrättandet av arbetsgruppen och 
handlingsplanen tyder på att sam ‑
ordningen inom kommissionen har 
förbättrats. Följande situationer råder 
dock:
a) Handlingsplanen har endast 
godkänts av en av kommissionens 
avdelningar (GD Regional ‑ och 
stadspolitik) och inte av andra 
generaldirektorat som ingår i ar ‑
betsgruppen. Kommissionen har 
inte offentliggjort den så insynen, 
egenansvaret och ansvarsut ‑
krävandet för planen har varit 
begränsat.
b) Arbetsgruppen inrättades för tek ‑
nisk personal vid kommissionen.
59 
Eftersom merparten av åtgärderna 
ännu inte är helt genomförda kan 
handlingsplanens inverkan ännu inte 
bedömas.
60 
Ovanstående visar att några frågor 
som inte gäller lagstiftning har iden ‑
tifierats och tyder på vissa potentiella 
framsteg på området. Men det visar 
även att kommissionen ännu inte har 
visat samordnat ledarskap på hög nivå 
i denna fråga.
35 Iakttagelser
Om ny lagstiftning tillämpas 
korrekt kan den hjälpa till att 
åtgärda problemet med fel 
vid offentlig upphandling
Förordningen 2014–2020  
om europeiska struktur- 
och investerings  fonder och 
förhandsvillkor
61 
I den nya rättsliga ramen för europe ‑
iska struktur ‑ och investeringsfonder 
2014–2020 införs förhandsvillkor. Det 
är villkor, baserade på förutbestämda 
kriterier, som anses utgöra nödvändiga förutsättningar för att det unionsstöd 
som omfattas av partnerskapsöverens ‑
kommelserna ska användas ändamåls ‑
enligt och effektivt. En medlemsstats 
system för offentlig upphandling är 
ett område för vilket det finns sådana 
villkor (se figur 9 ). Medlemsstaterna 
skulle göra en självbedömning av hur 
och om de uppfyllde villkoren32 och 
sammanfatta den i de partnerskaps ‑
avtal som de presenterade 2014. Om 
kommissionen bedömer att en med ‑
lemsstat inte senast den 31 december 
2016 uppfyller de angivna villkoren 
kan den hålla inne betalningar till 
medlemsstaten33.Figur 9Kriterier för förhandsvillkor vid offentlig upphandling
Former för att säkerställa den administrativa 
kapaciteten att genomföra och tillämpa 
unionens regler för oﬀentlig upphandling Former för utbildning och informationssprid-
ning för personal som berörs av de europeis-
ka struktur- och investeringsfondernas 
genomförande Former för öppna förfaranden för 
tilldelning av avtal 
Förhandsvillkor: Att det ﬁnns former för eﬀektiv 
tillämpning av unionsrätten om oﬀentlig 
upphandling på området för de europeiska 
struktur- och investeringsfonderna Former för eﬀektiv tillämpning av 
unionens regler för oﬀentlig upphandling 
genom lämpliga mekanismer  
Källa:  Bilaga XI till förordning (EG) nr 1303/2013.32 Artikel 2.33, artikel 19 och 
bilaga XI i Europaparlamentets 
och rådets förordning (EU) 
nr 1303/2013 av den 
17 december 2013 om 
fastställande av gemensamma 
bestämmelser för Europeiska 
regionala utvecklingsfonden, 
Europeiska socialfonden, 
Sammanhållningsfonden, 
Europeiska jordbruksfonden 
för landsbygdsutveckling och 
Europeiska havs ‑ och 
fiskerifonden, om fastställande 
av allmänna bestämmelser för 
Europeiska regionala utveck  ‑ 
lings  fonden, Euro  peiska 
socialfonden, Samman ‑
hållningsfonden och 
Europeiska havs ‑ och fiskeri  ‑ 
fonden samt om upphävande 
av rådets förordning (EG) nr 
1083/2006 (EUT L 347, 
20.12.2013, s. 320).
33 Artikel 19 i förordning (EU) 
nr 1303/2013.
36 Iakttagelser
62 
Enligt kommissionen kan införandet av 
förhandsvillkor minska felen och för ‑
bättra den offentliga upphandlingen 
eftersom det ger medlemsstaterna ett 
incitament att införa en stabil rättslig 
och administrativ ram för offentlig 
upphandling. Om detta potentiellt 
kraftfulla verktyg ska bli ändamålsen ‑
ligt beror emellertid på om medlems ‑
staterna uppfyller villkoren före slutet 
av 2016 och om kommissionen, om de 
inte gör det, identifierar och bedömer 
den bristande efterlevnaden och håller 
inne betalningar i motsvarande grad.
63 
När kommissionen ska avgöra om 
den ska hålla inne betalningar till 
medlemsstater kan den ställas inför 
spänningar i medlemsstaterna mellan 
två mål: å ena sidan att förbättra syste ‑
men för offentlig upphandling, å andra 
sidan att främja medlemsstaternas 
utnyttjande av EU‑medel34.
64 
I början av 2015 uppfyllde tolv35 av de 
28 medlemsstaterna ännu inte villko ‑
ren för offentlig upphandling. Två av 
de fyra medlemsstater som vi besökte 
för revisionen ingick i denna grupp – 
Italien och Tjeckien – som båda har 
upprättat handlingsplaner.65 
Införandet av förhandsvillkor vid of ‑
fentlig upphandling har underlättat de 
ansträngningar GD Inre marknaden, in ‑
dustri, entreprenörskap samt små och 
medelstora företag gör för att arbeta 
med medlemsstater som har särskilda 
problem med offentlig upphandling. 
Det beror på att medlemsstaterna 
inser att de måste uppfylla förhands ‑
villkor och har varit villiga att ta emot 
stöd från generaldirektoratet. GD Inre 
marknaden, industri, entreprenörskap 
samt små och medelstora företag har 
valt ut medlemsstater – fyra när vi 
gjorde vår revision36 – med hjälp av 
en riskbaserad och målinriktad metod 
som bygger på ett antal kriterier och 
tar hänsyn till kommissionens perso ‑
nalresurser (se ruta 10 ). Kommissionen 
har sagt att man fram till slutet av 2016 
för de medlemsstater som inte har 
uppfyllt förhandsvillkorenprioriterar 
att försöka genomföra de överenskom ‑
na handlingsplanerna på ett ända ‑
målsenligt sätt snarare än att ta till 
korrigerande åtgärder och eventuellt 
överträdelseförfaranden.
66 
GD Inre marknaden, industri, entre ‑
prenörskap samt små och medelstora 
företag tillhandahåller därefter stöd 
i form av många olika åtgärder, till 
exempel arbetsgrupper för att ut ‑
arbeta en heltäckande strategi för 
offentlig upphandling. Samordningen 
av sådana åtgärder som vidtas av de 
olika avdelningarna vid kommissionen 
är viktig med tanke på den potentiella 
spänning som nämnts ovan (punkt 63).34 Vi har tidigare pekat på sådana 
spänningar. Se revisions ‑
rättens årsrapport 2011, punkt 
5.23 (EUT C 344, 12.11.2012) 
och Att använda EU:s pengar 
på bästa sätt: en översiktlig 
analys av riskerna i samband 
med den ekonomiska 
förvaltningen av EU:s budget , s. 
54, punkt 5 a, offentliggjord 
den 25 november 2014 ( http://
eca.europa.eu ).
35 Bulgarien, Tjeckien, Grekland, 
Kroatien, Italien, Lettland, 
Ungern, Malta, Polen, 
Rumänien, Slovenien och 
Slovakien.
36 Bulgarien, Grekland, Italien 
och Rumänien.
37 Iakttagelser
De nya direktiven för offentlig 
upphandling ska vara genom -
förda senast i april 2016
67 
Det nya lagstiftningspaketet offentlig ‑
gjordes den 28 mars 2014 och innehåll ‑
er tre direktiv: 2014/24/EU37 och 
2014/25/EU38, som upphäver eller änd ‑
rar de tidigare direktiven, och 2014/23/
EU39, som inför heltäckande regler 
för koncessioner. Medlemsstaternas 
tidsfrist för att genomföra dem är den 
18 april 2016, med några få undantag. 
Direktiven är dock redan relevanta för 
tolkningen av bestämmelserna.68 
De nya direktiven för offentlig upp ‑
handling syftar till att säkerställa en väl 
fungerande inre marknad, till att effek ‑
tivisera de offentliga utgifterna, göra 
det enklare för små och medelstora 
företag att delta och öka möjligheten 
att stödja gemensamma, samhälleliga 
mål genom offentlig upphandling.De kriterier GD Inre marknaden, industri, entreprenörskap samt små och 
medelstora företag tillämpar för att välja ut medlemsstater
 οHög andel fel vid offentlig upphandling som gäller utgifter som finansieras med EU‑medel
 οFörhandsvillkoren för offentlig upphandling är inte uppfyllda
 οDen offentliga upphandlingen är systematiskt ineffektiv
 οKommissionen har fått klagomål om påstådda överträdelser av EU:s lagstiftning
 οÖverträdelseförfaranden eller de inledande faserna av ett överträdelseförfarande
 οAndelen rättstvister
 οMedlemsstatens villighet att inrätta ett partnerskap med kommissionenRuta 10
37 Europaparlamentets och 
rådets direktiv 2014/24/EU av 
den 26 februari 2014 om 
offentlig upphandling och om 
upphävande av direktiv 
2004/18/EG (EUT L 94, 
28.3.2014, s. 65).
38 Europaparlamentets och 
rådets direktiv 2014/25/EU av 
den 26 februari 2014 om 
upphandling av enheter som 
är verksamma på områdena 
vatten, energi, transporter och 
posttjänster och om upp   ‑ 
hävande av direktiv 2004/17/
EG (EUT L 94, 28.3.2014, s. 243).
39 Europaparlamentets och 
rådets direktiv 2014/23/EU av 
den 26 februari 2014 om 
tilldelning av koncessioner 
(EUT L 94, 28.3.2014, s. 1).
38 Iakttagelser
69 
Kommissionen har angivit att dess 
nya krav på medlemsstaterna att 
rapportera och övervaka bör minska 
de fel som orsakas av att reglerna för 
offentlig upphandling tillämpas felak ‑
tigt40. Genom att befintlig rättspraxis 
kodifieras ger de nya direktiven om 
offentlig upphandling ökad rättssä ‑
kerhet och gör offentlig upphandling 
mer tillgänglig för användarna. De kan 
därmed hjälpa till att förebygga vissa 
fel, exempelvis när erfarenhet och personalens kvalifikationer används 
som tilldelningskriterier, och att defi ‑
niera intressekonflikter. Ändringarna 
av den rättsliga ramen kan i några fall 
också leda till nya typer av fel. En ana ‑
lys av utvalda ändringar när det gäller 
kontrakt om byggentreprenader och 
tjänstekontrakt och deras potential att 
lösa problemet med fel vid offentlig 
upphandling inom sammanhållnings ‑
politiken finns i  ru ta 1141.
Analys av utvalda ändringar som införs i det nya direktivet om offentlig 
upphandling av byggentreprenader och tjänster
Det nya förfarandet innovationspartnerskapet införs  i tillägg till det befintliga konkurrensförfarandet med 
förhandling (se ruta 1 ). Den nya metoden, som är mer flexibel för de upphandlande myndigheterna, skulle 
kunna innebära att det begås färre procedurfel i de fall där öppna och selektiva förfaranden inte var lämpliga. 
Det kan dock bli svårare att tillämpa och bedöma insyn, icke‑diskriminering och likabehandling.
Sociala aspekter och miljöaspekter kan användas som tilldelningskriterier.  Myndigheter i de besökta med ‑
lemsstaterna uttryckte oro för risken att den nya lagstiftningen kan innebära vissa nya element av komplexitet 
som en följd av att tilldelningskriterier och villkor för kontraktsresultat kopplas till sociala och miljömässiga 
aspekter. Upphandlingar som bygger på dessa aspekter kan innebära en utmaning för upphandlande myn ‑
digheter när det gäller att se till att processen möjliggör insyn och inte är diskriminerande. Det kan ta lite tid 
att bygga upp erfarenhet av att hitta lagliga och lämpliga tilldelningskriterier och villkor för kontraktsresultat 
inom systemen i medlemsstaterna.
Nya rättsliga verktyg för att ändra kontrakt.  Mer flexibilitet införs som gör det möjligt att under specifika 
förutsättningar ändra kontrakt utan att använda ett nytt upphandlingsförfarande. Det är troligt att felen 
i samband med kontraktsändringar kommer att minska. Dock kommer inte dessa ändringar att lösa proble ‑
met med fel som uppkommer på grund av dåligt förberedda projekt som gör att kontrakt måste ändras i ett 
senare skede.
Exakt definition av högsta värde på referensarbete.  Genom att det anges att den lägsta årliga omsättningen 
inte får överstiga ett belopp som är två gånger så högt som det uppskattade kontraktsvärdet, utom vid ved ‑
erbörligen motiverade omständigheter, kanske de upphandlande myndigheterna begår färre fel som beror på 
att de specificerat olagliga urvalskriterier.
Ett nytt system införs som ska användas för vissa tjänster, såsom hälsa, utbildning och sociala tjänster , när 
kontraktets värde överstiger 750 000  euro. Medlemsstaterna får själva fastställa de nationella reglerna inom 
detta system under förutsättning att de följer de allmänna principerna i EU‑fördraget och bestämmelserna 
i direktivet, i synnerhet när det gäller öppenhet. Beroende på vilka regler medlemsstaterna fastställer och hur 
komplexa reglerna är kan de fel som gäller utbildningstjänster som medfinansieras av ESF komma att öka.Ruta 1140 Pressmeddelande från 
Europeiska kommissionen 
(http://europa.eu/rapid/
press‑release_MEMO ‑14‑
20_fr.htm?locale=fr ).
41 Revisionsrättens yttrande nr 
4/2011.
39 Iakttagelser
70 
Endast 40 % av de revisionsmyndig ‑
heter som besvarade enkäten ansåg 
att de nya direktiven kan hjälpa till att 
minska felen, i synnerhet i fråga om att 
välja förfarande för offentlig upphand ‑
ling, offentliggöra anbudsinfordran, 
fastställa urvalskriterier eller bedöma 
anbud (se analys av fel från punkt 22).
71 
GD Inre marknaden, industri, entre ‑
prenörskap samt små och medelstora 
företag har redan tillhandahållit råd 
om hur de nya direktiven ska införlivas 
i nationell lagstiftning. Det har främst 
skett genom att man deltagit i möten, 
men också genom att man anordnat 
särskilda tematiska genomgångar för 
nationella experter.
72 
Generellt sett kommer effekterna av 
dessa delar av det nya lagstiftnings ‑
paketet i form av färre oriktigheter 
att avgöras av hur de genomförs 
i medlemsstaterna.
Nya rapporteringskrav
73 
Med de nya direktiven införs nya krav 
på övervakning och rapportering. Föl ‑
jande skyldigheter ingår bland annat42:a) Medlemsstaterna ska var och en 
överlämna en övervakningsrapport 
till kommissionen, den första i april 
2017 och därefter vart tredje år43, 
med
i)  information om de vanligaste 
orsakerna till felaktig tillämp ‑
ning eller rättsosäkerhet,
ii)  förebyggande, upptäckt och 
lämplig rapportering om fall 
av bedrägeri, korruption, 
intressekonflikt och andra all ‑
varliga fall av oegentligheter 
i samband med upphandling.
b) På grundval av medlemsstaternas 
rapporter ska kommissionen re ‑
gelbundet utfärda en rapport om 
genomförande och bästa praxis 
avseende nationella upphandlings ‑
policyer på den inre marknaden.
74 
Om de nya kraven på medlemssta ‑
terna när det gäller rapportering och 
övervakning tillämpas korrekt kan de 
leda till att kommissionen får mycket 
bättre information om hur EU:s regler 
för offentlig upphandling tillämpas 
i praktiken.42 Artikel 83–85 i direktiv 
2014/24/EU.
43 Den första av dessa rapporter 
ska överlämnas senast i april 
2017.
40 Iakttagelser
Medlemsstaterna fokuserar 
på kontrollerna på primär 
nivå och har inte förrän 
nyligen börjat vidta 
förebyggande åtgärder
Korrigerande åtgärder som 
vidtas av medlemsstater och/
eller kommissionen
75 
Fel vid offentlig upphandling som 
uppkommer på stödmottagarnivå kan 
och ska upptäckas och korrigeras av 
medlemsstaternas myndigheter innan 
de skickar in ersättningsanspråk till 
kommissionen. Dessa så kallade ”kon ‑
troller på primär nivå” innebär att
a) medlemsstaternas förvaltnings ‑
myndigheter kontrollerar stödmot ‑
tagarnas ersättningsanspråk,
b) medlemsstaternas attesterande 
myndigheter gör kontroller, bl.a. av 
den information som rapporteras 
av förvaltningsmyndigheterna.
76 
Som vi tidigare konstaterat44, liksom 
kommissionen vid sina granskning ‑
ar, är medlemsstaternas kontroller 
på primär nivå ännu inte tillräckligt 
ändamålsenliga. Det leder till att 
medlemsstaterna redovisar utgifter 
för projekt med fel vid den offentliga 
upphandlingen till kommissionen för 
att få ersättning från EU‑budgeten.77 
Om kommissionen upptäcker fel 
som gäller offentlig upphand ‑
ling efter att den har tagit emot 
ersättningsanspråket
a) kan den göra finansiella korri ‑
geringar gentemot de enskilda 
projekt som berörs,
b) kan den, om den bedömer att 
det är omöjligt att kontrollera 
alla kontrakt som berörs, göra en 
schablonkorrigering gentemot det 
operativa programmet (eller ett 
eller flera insatsområden).
78 
För att säkerställa att de finansiella 
korrigeringarna tillämpas enhetligt 
har kommissionen utarbetat riktlinjer 
för hur beloppen ska fastställas för de 
finansiella korrigeringar som ska göras 
när reglerna för offentlig upphandling 
inte följs45. Sedan 2013 kodifieras detta 
som ett beslut av kommissionen och 
är därigenom bindande för kommissio ‑
nens alla avdelningar med ansvar för 
delad förvaltning.
79 
När kommissionen bedömer att 
medlemsstaternas förvaltnings ‑ och 
kontrollsystem är svaga, och för att 
se till att medlemsstaterna vidtar 
nödvändiga förbättringsåtgärder, 
avbryter kommissionen tidsfristerna 
för betalningar. Under avbrotten görs 
inga betalningar från EU‑budgeten till 
det operativa programmet. System för 
förvaltning och kontroll av offentlig 
upphandling kan omfattas av detta (se 
exempel i  ruta 12  och ruta 13 ).44 Revisionsrätten årsrapport om 
budgetgenomförandet för 
budgetåret 2012 respektive 
2013.
45 COCOF 07/0037/03 Guidelines 
for determining financial 
corrections to be made to 
expenditure co ­financed by the 
Structural Funds or the cohesion 
fund for non ­compliance with 
the rules on public procurement  
(riktlinjer för fastställandet av 
finansiella korrigeringar som 
ska tillämpas på utgifter som 
medfinansieras av struktur ‑
fonderna eller samman ‑
hållningsfonden vid bristande 
efterlevnad av reglerna för 
offentlig upphandling) 
29.11.2007 och kommissionens 
beslut C(2013) 9527 slutlig av 
den 19 december 2013 om 
fastställande och god ‑
kännande av riktlinjer för 
fastställande av finansiella 
korrigeringar som 
kommissionen ska tillämpa på 
utgifter som finansieras av 
unionen genom delad 
förvaltning, i de fall som 
bestämmelserna om offentlig 
upphandling inte har följts.
41 Iakttagelser
80 
Finansiella korrigeringar, förutom de 
som fastställs genom ett beslut av 
kommissionen, kan ha en begränsad 
avskräckande effekt under perio ‑
den fram till att programperioden 
2007–2013 avslutas 2017. Det beror på 
att medlemsstaterna, enligt förord ‑
ningarna, får ersätta utgifter som är 
föremål för finansiella korrigeringar 
med andra stödberättigande utgifter. 
På detta sätt har medlemsstaterna 
i praktiken endast sällan fått ett lägre 
totalt belopp. För utgiftsperioden från 
2014 till 2020 har reglerna ändrats: 
medlemsstaterna kan gå miste om 
medel om det konstateras att utgifter 
som förvaltningsmyndigheter, atteste ‑
rande organ och revisionsmyndigheter 
har deklarerat som lagliga och korrekta 
senare befinns innehålla fel46.Medlemsstaterna har börjat 
vidta förebyggande åtgärder, 
men inte förrän nyligen
81 
I de fyra medlemsstater som vi besök ‑
te för granskningen började de flesta 
förebyggande åtgärder inte genomför ‑
as förrän i slutet av programperioden 
2007–2013, de flesta under 2013 och 
2014.Exempel på en avbruten betalning
Revisionsmyndigheten i  Spanien  upptäckte vid en revision 2011 att upphandlingsförfarandena hos förval ‑
taren av flygplatser och helikopterflygplatser inte följde reglerna för offentlig upphandling. Kommissionen 
avbröt därför betalningarna till projekt som drevs av denna organisation. Revisionsmyndigheten i Spanien 
intygade 2014, efter en revision där den kontrollerade om förbättrade förfaranden verkligen hade införts, att 
organisationens förfaranden för offentlig upphandling hade förbättrats och användes ändamålsenligt. Kom ‑
missionen återupptog betalningarna. En schablonmässig finansiell korrigering tillämpades på organisationens 
samtliga utgifter som bedömdes ha påverkats av problemen under tiden.
Exempel på en handlingsplan
På grund av allvarliga brister i förvaltnings ‑ och kontrollsystemen upprättades en handlingsplan i  Tjeckien  
på begäran av kommissionen och förbättringar har genomförts. Till exempel har system uppdaterats så att 
utgifter som revisionsmyndigheten, kommissionen och vi har identifierat som oriktiga på grund av fel vid den 
offentliga upphandlingen automatiskt utesluts från ersättningsanspråk till kommissionen.Ruta 12 Ruta 13
46 Se artikel 143 i förordning (EU, 
Euratom) nr 1303/2013.
42 Iakttagelser
82 
I tre av medlemsstaterna – Storbri ‑
tannien, Italien och Tjeckien – har 
man nyligen inrättat avdelnings‑
övergripande arbetsgrupper som ska 
arbeta med offentlig upphandling 
inom sammanhållningspolitiken. 
I arbetsgrupperna deltar förvaltnings ‑
myndigheter, revisionsmyndigheter, genomförandeorgan, rättstjänster eller 
andra avdelningar som hanterar of ‑
fentlig upphandling, och de utnyttjas 
för att utbyta erfarenheter, finna ett 
gemensamt förhållningssätt till han ‑
teringen av offentlig upphandling och 
identifiera lämpliga åtgärder. I  ruta 14  
ges närmare uppgifter om ett nätverk 
som upprättats i Storbritannien.
Exempel på en avdelningsövergripande arbetsgrupp för offentlig upphandling i en 
medlemsstat
I Storbritannien  inrättade förvaltningsmyndigheten för Eruf i England 2013 ett internt nätverk som går ige ‑
nom oriktigheter som påträffats i den offentliga upphandlingen och hanterar förfrågningar som gäller offent ‑
lig upphandling. I nätverket ingår förvaltningsmyndighetens jurister, tjänstemän som ansvarar för programge ‑
nomförande, ett mellanliggande organ och, som rådgivare, revisionsmyndigheten.
Nätverket gör följande:
 οGår igenom och ger ut kraven vid offentlig upphandling och en tillhörande vägledning.
 οHar regelbundet videokonferenser för att diskutera fall, vägledning etc.
 οGår igenom granskningar av system och projekt och andra kontroller av offentlig upphandling.Ruta 14
It-verktyg skulle kunna 
hjälpa till att lösa problem 
vid offentlig upphandling 
men måste användas fullt ut
83 
Informationsteknikens transformeran ‑
de potential kan vara till hjälp för att 
förebygga och upptäcka fel vid offent ‑
lig upphandling. Både kommissionen 
och medlemsstaterna håller på att ta 
fram it‑lösningar som till exempela) används vid e‑upphandling,
b) samlar in data och bygger upp 
databaser som gör det lättare att 
analysera fel,
c) används vid datautvinning med 
hjälp av verktyg för att kunna iden ‑
tifierar mönster vid bedrägeri och 
oriktigheter.
43 Iakttagelser
E-upphandling
84 
E‑upphandling innebär i det här sam ‑
manhanget att organisationer inom 
den offentliga sektorn använder sig av 
elektroniska medel för kommunikation 
och behandling av transaktioner vid 
upphandling av varor, tjänster eller 
byggentreprenader47. E‑upphandling 
innebär att elektroniska processer 
införs som stöd under de olika faserna 
i en upphandlingsprocess  – offentlig ‑
görande av meddelanden om upp ‑
handling, tillhandahållande av förfråg ‑
ningsunderlag, inlämning av anbud, 
utvärdering, tilldelning48, beställning, 
fakturering och betalning49. Kommis ‑
sionen har beräknat att i genomsnitt 
cirka 10 % av den offentliga upphand ‑
lingen i EU gjordes elektroniskt under 
201450.
85 
E‑upphandling kan potentiellt
a) öka konkurrensen och ge mer för 
pengarna genom att tillträdet till 
den inre marknaden breddas för 
anbudsgivare och även för små 
och medelstora företag,b) effektivisera förvaltningen av 
offentlig upphandling genom att 
öka anbudsgivarnas tillträde och 
automatisera nyckelförfaranden, 
vilket kan innebära kostnadsbespa ‑
ringar för både anbudsgivare och 
upphandlande myndigheter,
c) vara till hjälp för att upptäcka och 
förebygga oriktigheter, korruption 
och bedrägeri51.
86 
Ruta 15  innehåller information om 
hur e‑upphandling tillämpas i de 
medlemsstater som vi besökte för 
granskningen.
87 
Kommissionen, som har gett stöd till 
flera pilotprojekt om e‑upphandling, 
tog med en åtgärd för att öka an ‑
vändningen av e‑upphandling i sin 
handlingsplan 2013 (se tabell 2 ). När 
vi gjorde granskningen hade åtgärden 
dock ännu inte inletts.
Exempel på hur e -upphandling tillämpas
 οI Italien  innehåller systemet en virtuell katalog där produkter läggs in av registrerade företag.
 οI Tjeckien  utarbetar man en databas med enhetspriser som kan vara riktmärken för anbudsgivare i syfte 
att öka insynen och få korrektare priser.
 οI Spanien  kan anbud lämnas elektroniskt under vissa omständigheter.Ruta 1547 KOM(2010) 571 slutlig, 
18.10.2010, Grönbok om en 
ökad användning av 
e­upphandling i EU , 18.10.2010.
48 I de nya direktiven om 
offentlig upphandling anges 
att ”inga delar av den 
offentliga upphandlings ‑
processen efter kontrakts ‑
tilldelningen [bör] omfattas av 
skyldigheten att använda 
elektroniska medel för 
kommunikation och detta bör 
också gälla den interna 
kommunikationen inom den 
upphandlande myndigheten”.
49 Enligt direktiven 2014/24/EU 
och 2014/25/EU ska medlems ‑
staterna se till att all 
kom mu  nikation och allt 
informationsutbyte enligt 
dessa direktiv sker med hjälp 
av elektroniska medel för 
kommunikation. Detta 
inbegriper offentliggörandet 
av meddelanden, upp ‑
handlings  dokument 
i elektronisk form och 
elektronisk inlämning. Kraven 
ska träda i kraft mellan 2016 
och 2018.
50 SWD(2014) 262 final, 1.8.2014, 
Annual Public Procurement 
Implementation Review 2013  
(arbetsdokument från 
kommissionens avdelningar 
med en årlig genomgång av 
offentlig upphandling 2013).
51 Se t.ex. Identifying and 
reducing corruption in public 
procurement in the EU  
(identifiera och minska 
korruptionen i offentlig 
upphandling), en studie som 
gjorts för Europeiska 
kommissionen (Olaf) av PwC 
and Ecorys, med stöd av 
universitet i Utrecht, 30.6.2013, 
(http://ec.europa.eu/
anti_fraud/documents/
anti‑fraud‑policy/
research‑and‑studies/
identifying_reducing_
corruption_in_public_
procurement_en.pdf ))
44 Iakttagelser
88 
Vi besökte också Cypern under gransk ‑
ningen för att kunna granska det sys ‑
tem för e‑upphandling som används 
där (se ruta 16 ).
E-upphandling i Cypern
E‑upphandling lanserades 2010 i  Cypern  och är ett webbaserat verktyg som används allt mer i den offentliga 
förvaltningen. I slutet av 2014 hade 501 av omkring 700 upphandlande myndigheter registrerat sig för att an ‑
vända e‑upphandling. De upphandlande myndigheterna och ekonomiska operatörerna kan ännu välja om de 
vill använda några av möjligheterna. De flesta upphandlande myndigheter använder systemet för att utlysa 
anbudsförfaranden. Av de registrerade företagen i slutet av 2014 var 21 % utländska. En tvåspråkig hjälptjänst 
inrättades 2014 för alla som använder systemet. Enligt de cypriotiska myndigheternas strategi för e‑upphand ‑
ling planeras systemet vara helt genomfört senast den 30 juni 2016, och man ska börja utbilda användarna 
från mars 2015.Ruta 16
Inte förrän nyligen har it börjat 
användas för databaser över fel 
vid offentlig upphandling
89 
Som beskrivits ovan måste man ha 
tillgång till heltäckande data i en form 
som gör det möjligt att analysera dem 
för att få full inblick i utvecklingen 
när det gäller problem vid offentlig 
upphandling. Medlemsstaterna har 
först nyligen börjat använda existeran ‑
de eller nya databaser för att analysera 
fel vid offentlig upphandling (se punkt 
41), och kommissionen har ännu inte 
tagit fram en databas över oriktigheter, 
inbegripet sådana som uppkommer 
vid offentlig upphandling.Datautvinningsverktyg  – 
exemplet med bedrägeri -
varningsverktyget Arachne
90 
Kommissionen började 2009 utarbeta 
ett it‑baserat bedrägerivarningsverk ‑
tyg som har döpts till Arachne. Det 
blev operativt 2013. Verktyget ägs och 
underhålls av kommissionen.
91 
Det har utformats för att innehålla 
nyckeldata om projekt som finansieras 
inom Eruf, Sammanhållningsfonden 
och ESF, t.ex. om företag och projekt, 
så att förhållanden och samband 
mellan olika ekonomiska aktörer som 
deltar i sådana projekt kan analyseras. 
Det webbaserade verktyget innehåller 
också länkar till andra externa offent ‑
liga databaser. De som använder verk ‑
tyget får indikationer på potentiella 
risker för bedrägeri avseende specifika 
företag.
45 Iakttagelser
92 
Kommissionen uppmanar förvaltnings ‑ 
och revisionsmyndigheter i alla 28 
medlemsstater att lägga in sina data 
och kostnadsfritt använda verktyget.
93 
I februari 2015 använde 17 av de 28 
medlemsstaterna verktyget eller upp ‑
gav att de har för avsikt att göra det 
(se även figur 10 ).94 
Ett sådant system kan dock bara fung ‑
era korrekt om heltäckande data av 
god kvalitet läggs in av ett tillräckligt 
stort antal myndigheter i medlems ‑
staterna. I slutet av 2014 hade 14 med ‑
lemsstater tillhandahållit sådana data 
för minst ett operativt program. För att 
verktyget på ett ändamålsenligt sätt 
ska kunna varna för bedrägeri i hela 
EU måste de andra medlemsstaterna 
också lämna data.Figur 10Arachne: status för genomförandet i medlemsstaterna i februari 2015
Regionalpolitik och 
sysselsättningspolitik1 använder inte Arachne (DE)(EE, IE, LT, LU, FI, UK)(NL, AT, SI, SE)(ES, FR, CY, MT)*4 skapar /slutför sin akt3 kommer snart att få Arachne (DK, HU, SK)
  6 har ännu inte besökts 4 överväger att delta   * minst 1 program (BE, BG, CZ, GR, IT, LV, HR, PL, PT, RO)*10 använder Arachne  17 deltar för närvarande i Arachne: ARACHNE – status i medlemsstaterna
Källa:  Europeiska kommissionen.
46
 Slutsatser och 
rekommendationer
95 
EU:s politik för offentlig upphandling 
är ett centralt verktyg för att upprätta 
den inre marknaden och skapa smart 
och hållbar tillväxt för alla enligt stra ‑
tegin Europa 2020, och den ska sam ‑
tidigt garantera att offentliga medel 
utnyttjas så effektivt som möjligt.
96 
Under perioden 2009–2013 bidrog fel 
vid offentlig upphandling i väsentlig 
grad till vår uppskattade övergripande 
felprocent för detta politikområde, 
främst när det gäller felprocentsatser ‑
na för Europeiska regionala utveck ‑
lingsfonden och Sammanhållningsfon ‑
den. Allvarliga fel ledde till bristande, 
eller obefintlig, konkurrens och/eller 
till att kontrakt tilldelades dem som 
inte lämnade de bästa anbuden.
97 
Det finns många olika anledningar till 
fel. Den komplexa rättsliga och admi ‑
nistrativa ramen ses som ett problem, 
med omfattande lagstiftning och/eller 
riktlinjer, och svårigheten att tillämpa 
dem i praktiken. Bristen på administra ‑
tiv kapacitet handlar både om bris ‑
tande kunskap om regler och om brist 
på teknisk sakkunskap när det gäller 
de specifika byggentreprenader eller 
tjänster som ska upphandlas, och den 
leder till fel. Otillräcklig projektplane ‑
ring från de upphandlande myndig ‑
heternas sida och skrivfel är också ett 
problem.98 
Vi bedömde om kommissionen och 
medlemsstaterna vidtar lämpliga 
och ändamålsenliga åtgärder för att 
lösa problemet med fel vid offentlig 
upphandling inom sammanhållnings ‑
politiken. Revisionsrätten fann att 
kommissionen och medlemsstaterna 
har börjat åtgärda problemet men 
att mycket återstår när det gäller att 
analysera problemet och genomföra 
åtgärder.
Kommissionen och medlems -
staterna gör mycket 
begränsade systematiska 
analyser av fel vid offentlig 
upphandling
99 
Heltäckande analyser både i med ‑
lemsstaterna och vid kommissionen 
har hindrats av bristen på enhetliga 
uppgifter. Vissa tecken tyder dock på 
att några av de medlemsstater som vi 
besökte för granskningen har börjat 
samla in uppgifter om offentlig upp ‑
handling på ett systematiskt sätt eller 
planerar att göra det (se punkt 41). 
Emellertid är analysen av fel fortfaran ‑
de begränsad (se punkterna 35–39). 
Kommissionen har ännu inte upprättat 
en stabil och heltäckande databas med 
alla oriktigheter, däribland sådana som 
uppkommer vid offentlig upphand ‑
ling. Den har gjort en analys – 2011 – 
av fel vid offentlig upphandling inom 
Eruf och Sammanhållningsfonden (se 
punkt 45).
47 Slutsatser och rekommendationer
Rekommendation 1
a) Kommissionen bör ta fram en 
databas över oriktigheter som 
kan användas som underlag för 
en meningsfull analys av fel vid 
offentlig upphandling. Den bör 
på ett heltäckande sätt analysera 
frekvens, allvarlighetsgrad och or ‑
saker när det gäller fel vid offentlig 
upphandling inom sammanhåll ‑
ningspolitiken och utgå från lämp ‑
liga data som både hämtas från 
kommissionens egna databaser 
och tillhandahålls av medlemssta ‑
terna. Kommissionen bör offentlig ‑
göra sin analys som en del av den 
rapport om offentlig upphandling 
som krävs enligt de nya direktiven.
b) De berörda myndigheterna i med ‑
lemsstaterna bör utveckla och 
analysera sina egna databaser över 
oriktigheter inom sammanhåll ‑
ningspolitiken, däribland sådana 
som uppkommer vid offentlig upp ‑
handling, och de bör samarbeta 
med kommissionen för att tillhan ‑
dahålla uppgifterna i en form och 
vid en tidpunkt som underlättar 
kommissionens arbete.
Kommissionen och 
medlemsstaterna har börjat 
genomföra åtgärder för att 
lösa problemet, men mycket 
återstår att göra
100  
Trots att det saknas en heltäckande 
analys av problemet har kommissionen 
och medlemsstaterna börjat genomfö ‑
ra åtgärder för att lösa det. De åtgärder som kommissionen genomför sedan 
2010, i form av både lagstiftning och 
andra åtgärder, har börjat riktas mot 
de övergripande problemen. Ett nytt 
lagstiftningspaket om offentlig upp ‑
handling infördes 2014 och ska ha ge ‑
nomförts av medlemsstaterna senast 
i april 2016 (se punkterna 67–74). Det 
medför även nya rapporteringskrav för 
kommissionen och medlemsstaterna. 
Generellt sett kommer effekterna av 
det nya lagstiftningspaketet i form av 
färre oriktigheter att avgöras av hur 
det genomförs i medlemsstaterna. 
I den nya rättsliga ramen för europe ‑
iska struktur ‑ och investeringsfonder 
2014–2020 införs förhandsvillkor som 
avser medlemsstaternas system för 
offentlig upphandling. Sådana villkor 
skulle kunna vara en hjälp för att lösa 
problemen (se punkterna 61–65). Med ‑
lemsstaterna skulle göra en självbe ‑
dömning av hur och om de uppfyllde 
villkoren och sammanfatta den i de 
partnerskapsavtal som de presentera ‑
de 2014. Ett stort antal medlemsstater 
uppfyllde ännu inte villkoren i början 
av 2015 (se punkterna 61–65).
Rekommendation 2
Om kravet på förhandsvillkor vid of ‑
fentlig upphandling inte har uppfyllts 
i slutet av 2016 bör kommissionen kon ‑
sekvent använda sina befogenheter 
och ställa in betalningar till de berörda 
medlemsstaterna tills de har åtgärdat 
bristerna.
48 Slutsatser och rekommendationer
101  
Kommissionen inrättade 2013 en intern 
teknisk arbetsgrupp och har upprättat 
en intern handlingsplan. Det tyder 
på att samordningen inom kommis ‑
sionen blir bättre. De flesta åtgärderna 
i planen är ännu inte helt genomförda. 
Dessutom har handlingsplanen endast 
antagits av några av kommissionens 
avdelningar och den har inte offentlig ‑
gjorts (se punkterna 56–60).
Rekommendation 3
Kommissionen bör uppdatera och 
offentliggöra sin interna handlingsplan 
om offentlig upphandling och varje 
år rapportera om framsteg. Kommis ‑
sionen bör därför förbättra samord ‑
ningen mellan de avdelningar som har 
hand om frågor relaterade till offentlig 
upphandling.
102  
Fel vid offentlig upphandling är fort ‑
farande en stor källa till fel och mycket 
återstår att göra när det gäller att 
analysera problemet och genomföra 
åtgärder. Vad som nu behövs är att 
åtgärder genomförs ändamålsenligt. 
Men även om den interna tekniska 
arbetsgruppen är ett tecken på positiv 
utveckling inrättades den på låg nivå 
inom kommissionens avdelningar, och 
kommissionen har inte visat samord ‑
nat ledarskap på hög nivå (se punkter ‑
na 55–60).Rekommendation 4
Kommissionen bör inrätta en högni ‑
vågrupp som ska leda arbetet med 
att komma till rätta med problemet 
med fel vid offentlig upphandling för 
att undvika risken för att åtgärder inte 
genomförs konsekvent vid kommis ‑
sionens alla avdelningar. Gruppen bör 
förespråka förbättringar av den offent ‑
liga upphandlingen och även, där det 
behövs, förenklingar på området.
103  
Fel vid offentlig upphandling som 
uppkommer på stödmottagarnivå kan 
och ska upptäckas och korrigeras av 
medlemsstaternas myndigheter innan 
de skickar in ersättningsanspråk till 
kommissionen. Som vi tidigare kon ‑
staterat, liksom kommissionen vid sina 
granskningar, är medlemsstaternas 
kontroller på primär nivå ännu inte till ‑
räckligt ändamålsenliga. Det leder till 
att medlemsstaterna redovisar utgifter 
för projekt med fel vid den offentliga 
upphandlingen till kommissionen för 
att få ersättning från EU‑budgeten (se 
punkt 76).
104  
Under programperioden 2007–2013 
använde sig kommissionen av fi ‑
nansiella korrigeringar i större ut ‑
sträckning än tidigare. Dock kan 
finansiella korrigeringar, förutom de 
som fastställs genom ett beslut av 
49 Slutsatser och rekommendationer
kommissionen, ha en begränsad av ‑
skräckande effekt under perioden fram 
till att programperioden 2007–2013 
avslutas 2017. Det beror på att med ‑
lemsstaterna, enligt förordningarna, 
får ersätta utgifter som är föremål för 
finansiella korrigeringar med andra 
stödberättigande utgifter. På detta 
sätt har medlemsstaterna i prakti ‑
ken endast sällan fått ett lägre totalt 
belopp. För utgiftsperioden från 2014 
till 2020 har reglerna ändrats: med ‑
lemsstaterna kan få nettokorrigeringar 
om det konstateras att utgifter som 
förvaltningsmyndigheter, attesterande 
organ och revisionsmyndigheter har 
deklarerat som lagliga och korrekta 
senare befinns innehålla fel (se punk ‑
terna 75–80).
Rekommendation 5
Kommissionen bör besluta om finan ‑
siella korrigeringar när den konstaterar 
att medlemsstaternas kontroller på 
primär nivå inte är tillräckligt ända ‑
målsenliga och, när det är nödvändigt, 
inleda överträdelseförfaranden vid 
brott mot direktiven om offentlig 
upphandling.105  
Utöver kommissionens behov av en 
databas för att underlätta analysen av 
fel vid offentlig upphandling (se re ‑
kommendation 1) skulle it‑verktyg som 
e‑upphandling och datautvinnings ‑
verktyg kunna förstärka fördelarna 
med offentlig upphandling och bidra 
till att lösa problemen. När vi gjorde 
granskningen hade medlemsstaterna 
infört sådana verktyg i varierande 
grad, vilket bromsar möjligheterna att 
fullt ut utnyttja de potentiella fördelar ‑
na (se punkterna 83–94).
Rekommendation 6
a) Kommissionen bör ytterliga ‑
re utnyttja de möjligheter som 
erbjuds tack vare utvecklingen av 
informationsteknik, bland annat 
främja e‑upphandling och data ‑
utvinningsverktyg och sprida god 
praxis.
b) Medlemsstaterna bör ytterliga ‑
re utnyttja de möjligheter som 
e‑upphandling och datautvin ‑
ningsverktyg erbjuder.
Denna rapport antogs av revisionsrätten vid dess sammanträde i Luxemburg den 
16 juli 2015.
 För revisionsrätten
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 ordförande

50
 Bilagor Bilaga IKommissionens och medlemsstaternas roller vid offentlig 
upphandling och sammanhållningspolitik
Vid Europeiska kommissionen:
a) GD Regional- och stadspolitik  övervakar genomförandet av Eruf och Sam ‑
manhållningsfonden, och förhandlar om och godkänner operativa program. 
Det övervakar och granskar genomförandet av de operativa programmen, 
bland annat efterlevnaden när det gäller offentlig upphandling. GD Regi ‑
onal‑ och stadspolitik och GD Sysselsättning, socialpolitik och inkludering 
ger också ut anvisningar, varav några tagits fram tillsammans med med ‑
lemsstaterna. De ger till exempel ut anvisningar om finansiella korrigeringar 
vid bristande efterlevnad av regler för offentlig upphandling1.
b) GD Sysselsättning, socialpolitik och inkludering  övervakar genomför ‑
andet av ESF på liknande sätt som GD Regional‑ och stadspolitik när det 
gäller Eruf och Sammanhållningsfonden (se ovan).
c) GD Inre marknaden, industri, entreprenörskap samt små och medel -
stora företag  (tidigare GD Inre marknaden och tjänster) ansvarar för att 
utveckla lagstiftningen om offentlig upphandling och för att övervaka hur 
den tillämpas. Det övervakar och hjälper medlemsstaterna med tillämp ‑
ningen och vidtar verkställighetsåtgärder när så krävs.
d) GD Budget  ansvarar för att förvalta regelverket för budgeten och lägger 
fram förslag och genomför regelverket för inrättandet, genomförandet 
och kontrollen av EU:s budget.
I medlemsstaterna:
a) Förvaltningsmyndigheter  ansvarar för att förvalta och genomföra opera ‑
tiva program. De kan delegera programmens genomförande till genom ‑
förandeorgan. Förvaltningsmyndigheten eller dess genomförandeorgan 
kontrollerar förfarandena för offentlig upphandling inom ramen för sina 
förvaltningskontroller.
b) Attesterande organ  slutkontrollerar ersättningsanspråken innan de över ‑
lämnas till kommissionen.
c) Revisionsmyndigheter  gör efterhandsrevisioner av systemen och stick ‑
provskontroller av enskilda projekt innan de rapporterar till kommis ‑
sionen. Revisionerna gäller frågor i samband med förvaltningssystem för 
offentlig upphandling och enskilda efterlevnadskontroller av projekt.1 COCOF:s riktlinjer (en 
kommitté som inrättats för att 
samordna fonderna) (COCOF 
07/0037/03 Guidelines for 
determining financial 
corrections to be made to 
expenditure co ­financed by the 
Structural Funds or the cohesion 
fund for non ­compliance with 
the rules on public procurement  
(riktlinjer för fastställandet av 
finansiella korrigeringar som 
ska tillämpas på utgifter som 
medfinansieras av 
strukturfonderna eller 
sammanhållningsfonden vid 
bristande efterlevnad av 
reglerna för offentlig 
upphandling) 29.11.2007). 
Kommissionens beslut 
C(2013) 9527 final, 19.12.2013, 
om fastställande och 
godkännande av riktlinjer för 
fastställande av finansiella 
korrigeringar som 
kommissionen ska tillämpa på 
utgifter som finansieras av 
unionen genom delad 
förvaltning, i de fall som 
bestämmelserna om offentlig 
upphandling inte har följts.
51 Bilagor Bilaga IIAnalys av de fel som revisionsrätten påträffade 2009–2013, uppdelade per fond
Granska ­
de trans ­
aktionerProjekt där 
förfaranden 
för offentlig 
upphandling 
kontrolleradesProjekt med 
minst ett fel 
som gällde 
offentlig 
upphandlingTotalt antal felAllvarligt fel Väsentligt fel Mindre fel
Antal %
Eruf 657 378 170 382 60 117 185 80
Sammanhåll -
ningsfonden156 145 68 125 21 26 74 25
ESF 607 171 42 80 19 25 29 26
Totalt 1 420 694 280 587 100  % 168 288 131
52 Bilagor Bilaga IIIBeskrivning och analys av fel under upphandlingsförfarandenas olika faser
Beskrivning av feletAntal fel
som upptäckts av revisionsrätten 2009–2013
Allvarligt fel Väsentligt fel Mindre fel Totalt
FörberedelserByggentreprenader eller tjänster delas på ett konstlat sätt upp 
i mindre upphandlingar för att undvika tröskelvärden23 3 0 26
Ett kontrakt tilldelas direkt utan motivering 21 2 0 23
Ett olämpligt anbudsförfarande används 27 10 1 38
Förberedelsefasen: deltotal 71 15 1 87
UpphandlingProblem som gäller krav på offentliggörande och insyn och 
i anbudsspecifikationen11 64 111 186
Urvals ‑ och tilldelningskriterier som är olagliga eller tillämpas 
felaktigt 33 128 6 167
Brister i förfarandena, bland annat saknas lämplig 
dokumentation22 39 12 73
Upphandlingsfasen: deltotal 66 230 130 426
Kontrakts­
förvaltningKontraktens omfattning ändras eller förlängs utan 
upphandlingsförfarande31 42 1 74
Totalt 168 288 131 587
29 % 49 % 22 % 100  %
53 Bilagor Bilaga IVDe överträdelseförfaranden avseende offentlig upphandling som kommissionen 
inledde 2009–2013
2009 2010 2011 2012 2013 TotaltHar hänskjutits 
till Europeis ­
ka unionens 
domstol1
Belgien 1 1  
Bulgarien 2     2  
Tjeckien    
Danmark        
Tyskland 4 1 1 1 7 1
Estland        
Irland    
Grekland 8 6 4   18 3
Spanien 2 1 3  
Frankrike        
Italien 1 1 5 2 9  
Cypern 1     1  
Lettland  1 1 2  
Litauen        
Luxemburg    
Ungern 2 2   1 5 2
Malta 2 1 3  
Nederländerna 1 3    4 1
Österrike  1 1 2  
Polen   2 1  3 1
Portugal 1 1 2  
Rumänien 2 1  1  4  
Slovenien  1 1  
Slovakien 1     1  
Finland    
Sverige 1    1 2  
Storbritannien 3 1    4  
Totalt 32 18 14 7 3 74 8
1  Domar i de tyska och nederländska ärendena avkunnades 2012. De två ungerska och två av de spanska ärendena drogs tillbaka från dom ‑
stolen. Ett av de grekiska ärendena och det polska ärendet pågår fortfarande.
54
Kommissionens analys av fel vid offentlig upp ‑
handling återspeglas även i kommissionens beslut 
av den 19 december 2013 (C(2013) 9527 final) om 
riktlinjer för att fastställa finansiella korrigeringar 
för bristande efterlevnad av reglerna om offentlig 
upphandling. Dessa riktlinjer är en uppdatering av 
riktlinjer som har funnits sedan november 20073.
För programperioden 2014–2020 stödjer kommis ‑
sionen aktivt medlemsstaterna genom vägledning, 
övervakning och stöd (t.ex. tekniskt bistånd) med 
tillämpningen av deras nationella handlingsplaner 
för ouppfyllda förhandsvillkor fram till slutet av 
2016. Kommissionen vill använda denna strategi 
för att minska risken för inställda utbetalningar till 
operativa program efter 2016 men kommer inte att 
avstå från att använda denna möjlighet att hålla 
inne betalningarna om handlingsplanernas mål och 
milstolpar inte nås.
VIII (a) (i)
Kommissionen godtar rekommendationen.
Kommissionen kommer att undersöka möjlighe ‑
terna att förbättra funktionerna i sitt system för 
anmälan av oriktigheter (Irregularity Management 
System, IMS) för att tillgodo revisionsrättens krav. 
Kommissionen utreder om det går att samköra 
IMS med CED/ABAC och andra av kommissionens 
databaser.
När det gäller fel som upptäcks vid kommissionens 
egna granskningar har kommissionens egna avdel ‑
ningar börjat använda ett gemensamt it‑gransk ‑
ningsverktyg, ”MAPAR” (Management of Audit 
Processes, Activities and Resources” för Europeiska 
regionala utvecklingsfonden (Eruf), Sammanhåll ‑
ningsfonden och Europeiska socialfonden (ESF).
3 Ref. COCOF 07/0037/03 ‑SV av den 29/11/2007 tillämpliga på 
Europeiska regionala utvecklingsfonden, Sammanhållningsfonden 
och Europeiska socialfonden, ref. EFFC/24/2008 av den 1/4/2008, 
tillämpliga på Europeiska fiskerifonden och ”SOLID/2011/31 REV” 
av den 11 januari 2012, dvs. de riktlinjer för finansiella korrigeringar 
som ska tillämpas på oriktigheter som upptäckts vid tillämpningen 
av Europeiska unionens lagstiftning om förfarandena vid 
offentlig upphandling som medfinansieras av de fyra fonderna 
för det allmänna programmet ”Solidaritet och hantering av 
migrationsströmmar” under programperioden 2007–2013.Sammanfattning
V
Kommissionen har under lång tid arbetat med 
problemet med fel i den offentliga upphandlingen 
inom sammanhållningspolitiken men tar nu upp det 
på ett mer samordnat sätt inom ramen för hand ‑
lingsplanen för offentlig upphandling (se revisions ‑
rättens iakttagelser i punkt 56).
Fel vid offentlig upphandling har tagits upp sedan 
tidigare programperioder. Granskningsiakttagel ‑
ser var en del av underlaget när de första riktlin ‑
jerna för finansiella korrigeringar utfärdades 2007. 
Kommissionen håller dessutom redan på med en 
genomgripande analys av fel vid offentlig upp ‑
handling på sammanhållningsområdet. Analysen 
görs varje år genom en grundlig bedömning av de 
årliga kontrollrapporter som lämnas av nationella 
revisionsmyndigheter och utifrån egna gransk ‑
ningsresultat (inom undersökningen ”Bridging the 
assurance gap” var hälften av granskningsresultaten 
förknippade med offentlig upphandling). Bedöm ‑
ningen rapporteras i de berörda generaldirektora ‑
tens årliga verksamhetsrapporter.
Gemensamt svar från kommissionen 
på punkterna VI och VII
Åtgärder för att lösa problem vid offentlig upp ‑
handling genomförs sedan 2010 av kommissionen. 
Handlingsplaner för att följa upp iakttagelser som 
kommissionen gjort vid sina granskningar av offent ‑
lig upphandling utarbetades redan 2006 i olika 
medlemsstater. Förutom den horisontella analys av 
fel vid offentlig upphandling som genomfördes och 
presenterades i maj 2011 för rådgivande kommittén 
för offentliga upphandlingskontrakt1 offentlig ‑
gjorde kommissionen i oktober 2011 arbetsdoku ‑
mentet ”Analys av felprocentsatserna i sammanhåll ‑
ningspolitiken för åren 2006–2009, åtgärder som 
vidtagits av kommissionen och vägen framåt”2.
1 Arbetsdokument sammanställt av GD Regio om de viktigaste 
granskningsresultaten när det gäller tillämpningen av reglerna 
för offentlig upphandling i medlemsstaterna vid projekt sam ‑
finansierade av Eruf och Sammanhållningsfonden inom sam ‑
manhållningspolitiken” (CC/2011/08 EN).
2 Kommissionens arbetsdokument ”Analys av felprocentsatserna 
i sammanhållningspolitiken för åren 2006–2009 (SEK (2011) 1179 av 
den 5 oktober 2011) ochKommissionens  
svar
Kommissionens svar 55
VIII (c)
Kommissionen godtar denna rekommendation 
och tillämpar den redan genom bättre samordning 
mellan sina avdelningar på direktörsnivå sedan 
sommaren 2014.
Kommissionen har för avsikt att skapa ett bredare 
stöd för handlingsplanen för offentlig upphandling, 
både inom sina avdelningar och på en högre nivå.
VIII (d)
Kommissionen godtar denna rekommendation, som 
delvis tillämpas, och stödjer initiativ som förbättrar 
offentlig upphandling.
Kommissionen planerar en regelbunden kontakt 
mellan relevanta kommissionärer med ansvar för 
europeiska struktur ‑ och investeringsfonder och 
den inre marknaden i en form som ska fastställas. 
Denna grupp skulle kunna bjuda in erfarna externa 
intressenter när det bedöms vara till nytta. Kommis ‑
sionen stödjer också tanken på ledarskap genom 
en högnivågrupp och noterar att direktörerna vid 
generaldirektoratet för regional ‑ och stadspolitik 
(GD Regio) och GD tillväxt har regelbundna möten 
sedan juli 2014. Erfarna externa intressenter har 
redan inbjudits på den nivån.
VIII (e)
Kommissionen godtar rekommendationen och 
anser att den redan har vidtagit den åtgärd som 
rekommenderas. Se även kommissionens svar på 
punkt VIII b ovan.
Kommissionen kommer att fortsätta att tillämpa 
finansiella korrigeringar när medlemsstaternas 
kontroller på primär nivå inte är tillräckligt ända ‑
målsenliga. När allvarliga brister upptäcks tillämpas 
förebyggande och korrigerande åtgärder såsom 
handlingsplaner, avbrott och finansiella korrige ‑
ringar för att säkerställa att tidigare och framtida 
utgifter som redovisas för kommissionen är lagliga 
och korrekta. Betalningarna återupptas inte förrän 
systemen har förbättrats, och efter att de korrige ‑
rande åtgärderna har vidtagits tillämpas en nog ‑
grann övervakning för att säkerställa att förvalt ‑
nings ‑ och kontrollsystemen för programmen inte 
försämras på nytt.Slutligen planerar kommissionen ytterligare åtgär ‑
der för att förbättra analysen av upphandlingsdata, 
särskilt genom att främja insamling av sådana 
data och utveckla verktyg för dataanalys för tidig 
upptäckt av faktiska och potentiella brister vid 
upphandling och en bättre förståelse av orsakerna 
(även utanför sammanhållningspolitiken).
VIII (a) (ii)
Kommissionen godtar rekommendationen och 
noterar att den riktar sig till medlemsstaterna.
Genom IMS har medlemsstaterna redan en databas 
som de inte bara kan använda för att uppfylla sina 
skyldigheter när det gäller rapportering av orik ‑
tigheter enligt olika sektorsvisa förordningar utan 
även för att göra analyser för nationella ändamål.
VIII (b)
Kommissionen godtar denna rekommendation. 
Generaldirektörerna för de fyra generaldirektora ‑
ten för europeiska struktur ‑ och investeringsfonder 
träffas redan regelbundet i den så kallade ”Ex‑ante 
conditionality suspension committee”, som även 
generaldirektoratet för inre marknaden, industri, 
entreprenörskap samt små och medelstora företag 
(GD Tillväxt) är associerat till4. En strategi som är 
både förebyggande (med nationella handlingspla ‑
ner för bristande uppfyllelse av förhandsvillkor) och 
korrigerande (med innehållande av betalningar), 
kommer att fortsätta tillämpas både strikt och 
konsekvent.
4 Kommittén ska samordna och utarbeta rekommendationer för 
beslut om innehållande av utbetalningar, bland annat utarbeta 
utkast till sådana beslut genom tillämpning av artiklarna 19.5 
och 142.1 e i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 
1303/2013 om fastställande av gemensamma bestämmelser för 
Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, 
Sammanhållningsfonden, Europeiska jordbruksfonden för 
landsbygdsutveckling och Europeiska havs ‑ och fiskerifonden, 
om fastställande av allmänna bestämmelser för Europeiska 
regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, 
Sammanhållningsfonden och Europeiska havs ‑ och fiskerifonden 
och artikel 41 i förordning 1306/2013 (horisontella förordningen 
om den gemensamma jordbrukspolitiken) och ska ge råd till 
generaldirektörerna vid de fyra generaldirektoraten för de 
europeiska struktur ‑ och investeringsfonderna om problem 
i samband med detta.
Kommissionens svar 56
Synpunkter
24
Kommissionen hänvisar till sina svar på den sär ‑
skilda rapport revisionsrätten nämner.
25
En viss grad av komplexitet behövs i alla system 
för offentlig upphandling för att minimera god ‑
tycke från de upphandlande myndigheternas sida 
och upprätthålla principerna om likabehandling, 
icke‑diskriminering och öppenhet.
Kommissionen noterar även att nationell lag i vissa 
fall går längre än skyldigheterna enligt direktiven.
Kommissionens gemensamma svar på 
punkterna 26 och 27
Kommissionen har utvecklat åtgärder för att han ‑
tera den bristande administrativa kapaciteten. Det 
finns två exempel på konkreta åtgärder för att han ‑
tera detta problem i handlingsplanen för offentlig 
upphandling (som nämns i punkt 56 i rapporten). 
Kommissionen slutförde 2015 en vägledning om hur 
man undviker de vanligaste felen vid offentlig upp ‑
handling, med betoning på vikten av god planering. 
Kommissionen gjorde också en inventeringsstudie 
2015 om administrativ kapacitet, administrativa sys ‑
tem och administrativ praxis i EU för att säkerställa 
efterlevnad och kvalitet vid offentlig upphandling 
som rörde de europeiska struktur ‑ och finansie ‑
ringsfonderna. Studien innehåller specifika rekom ‑
mendationer för att förbättra den administrativa 
kapaciteten i varje medlemsstat.
29 (a)
Kommissionen noterar att det finns en arbetsgrupp 
på nationell nivå i Tjeckien där myndigheten för 
offentlig upphandling, ministeriet för regional 
utveckling (i deras samordnande funktion) och 
andra relevanta organ ingår som har till uppgift att 
harmonisera tolkningen av de rättsliga bestämmel ‑
serna för offentlig upphandling.Vid ihållande brott mot direktiven om offentlig 
upphandling kommer kommissionen att vid behov 
fortsätta att inleda överträdelseförfaranden.
VIII (f)
Kommissionen godtar rekommendationen.
Eftersom e‑upphandling bland annat ökar öppen ‑
heten, underlättar gränsöverskridande upphand ‑
ling och små och medelstora företags tillträde 
samt rationaliserar de administrativa förfarandena 
fastställs ett antal skyldigheter vid e‑upphandling 
i direktiven från 2014. Kommissionen priorite ‑
rar ett korrekt och snabbt införlivande av dessa 
bestämmelser.
När det gäller datautvinningsverktyg vidtar kom ‑
missionen den rekommenderade åtgärden. Kom ‑
missionen uppmuntrar aktivt nationella myndighe ‑
ter att använda sådana verktyg i form av Arachne, 
ett verktyg för förebyggande riskbedömning 
som kommissionen har utvecklat. Arachne kan 
göra det lättare att förebygga och upptäcka olika 
risker i samband med till exempel förfaranden 
för offentlig upphandling, intressekonflikter och 
koncentration av bidrag till vissa aktörer. Verktyget 
kan också användas för att identifiera varnings ‑
signaler för bedrägeri. Kommissionen känner 
till och stödjer användningen av andra liknande 
datautvinningsverktyg.
VIII (g)
Kommissionen godtar rekommendationen och 
noterar att den riktar sig till medlemsstaterna.
Inledning
10
Kommissionen betonar att det vid delad förvaltning 
med medlemsstaterna är dessa som ansvarar för 
tillämpningen av regelverket för offentlig upp ‑
handling. De ansvarar även för hur direktiven om 
offentlig upphandling införlivas i den nationella 
rättsordningen.
Kommissionens svar 57
38 (b)
Det stämmer att problem vid offentlig upphandling 
står högt upp på dagordningen i Italien eftersom 
det är den dominerande källan till finansiella korri ‑
geringar för Eruf.
Utgångspunkten för att komma till rätta med svag ‑
heterna måste vara inventering och analys av fel vid 
offentlig upphandling.
39
Utifrån sin analys 20115 har kommissionen vidtagit 
särskilda åtgärder för att motverka dessa risker och 
hjälpa medlemsstaterna. Kommissionen har till 
exempel erbjudit hjälp med ytterligare vägledning 
och utbildning för förvaltningsmyndigheterna om 
identifierade risker, åtgärder för snabb tillämp ‑
ning av finansiella korrigeringar och förfaranden 
för avbrott och inställelse av betalning. Dessutom 
genomfördes revisioner särskilt inriktade på de 
mest riskdrabbade områdena. Åtgärderna sam ‑
manfördes i en handlingsplan för offentlig upp ‑
handling som upprättades 2013 i samarbete mellan 
alla generaldirektorat med ansvar för europeiska 
struktur ‑ och investeringsfonder, GD Tillväxt och 
Europeiska investeringsbanken (EIB) med målet att 
förbättra tillämpningen av reglerna för offentlig 
upphandling.
44 (a)
Informationen i de årliga kontrollrapporterna är 
avsedd att användas för säkringsprocessen för varje 
operativt program, inte som underlag för en analys 
av fel vid offentlig upphandling.
Se även kommissionens svar på punkt 39.
44 (c)
Problem med offentlig upphandling diskuteras vid 
de bilaterala mötena med revisionsmyndigheter när 
de är relevanta för den berörda medlemsstaten eller 
de berörda programmen.
5 Kommissionens arbetsdokument ”Analys av felprocentsatserna 
i sammanhållningspolitiken för åren 2006–2009 (SEK (2011) 
1179 av den 5 oktober 2011 och ”Arbetsdokument sammanställt 
av GD Regio om de viktigaste granskningsresultaten när det 
gäller tillämpningen av reglerna för offentlig upphandling 
i medlemsstaterna vid projekt samfinansierade av Eruf och 
Sammanhållningsfonden inom sammanhållningspolitiken” 
(CC /2011/08 EN).32
Oriktigheter som rapporteras av medlemsstaterna 
till kommissionen via IMS (Irregularity Management 
System) används inte enbart som underlag för den 
årliga rapporten om skyddet av EU:s ekonomiska 
intressen och bedrägeribekämpning utan analyse ‑
ras dessutom för avslutandet av programperioden 
2000 ‑2006 samt vid de årliga samordningsmötena 
med revisionsmyndigheter.
Rapporterade data används även för riskanalys, 
bland annat av kommissionens revisorer för att för ‑
bereda granskningsbesök och av Europeiska byrån 
för bedrägeribekämpning (Olaf). De tillhandahålls 
även på begäran till revisionsrättens revisorer.
33
Olaf tar emot medlemsstaternas rapporter om orik ‑
tigheter för kommissionens räkning via IMS. Kom ‑
missionen betonar att klassificeringen av rappor ‑
terade oriktigheter inte är statisk och definitiv. När 
ärenden klassificeras varierar mellan medlemssta ‑
terna beroende på nationell lagstiftning och praxis. 
I vissa fall kan man notera en viss motvilja mot att 
klassificera ett ärende som ”bedrägeri” alltför tidigt 
på grund av de möjliga ersättningskraven enligt 
nationell lagstiftning.
Därför kan det hända att status för en viss oriktighet 
som till en början inte klassificerats som ”misstänkt 
bedrägeri” ändras efter uppdateringar av ärendet 
och hur relevanta förfaranden utvecklas. På motsva ‑
rande sätt kan ett ärende som till en början klassi ‑
ficerats som ”misstänkt bedrägeri” uppdateras till en 
vanlig ”oriktighet”, exempelvis efter domstolsbeslut 
eller beslut från utredningsorgan och myndigheter.
35
Se kommissionens gemensamma svar på punkterna 
26 och 27.
Kommissionens svar 58
Systemet konstruerades inte för att via helt struktu ‑
rerade fält tillhandahålla den information revisions ‑
rätten hänvisar till.
Se kommissionens svar på punkterna 32 och 46.
49
Kommissionen behandlar detta problem sedan 
länge men angriper det nu på ett mer samordnat 
sätt inom ramen för en handlingsplan för offentlig 
upphandling.
Kommissionen påminner om de dokument det 
hänvisas till i punkt 39 (vägledning om att undvika 
fel och en inventeringsstudie om administrativ 
kapacitet).
51
Kommissionens analys av fel vid offentlig upphand ‑
ling återspeglas i kommissionens beslut av den 
19 december 2013 (C(2013) 9527 final) om riktlin ‑
jer för att fastställa finansiella korrigeringar som 
kommissionen ska göra av utgifter som finansieras 
av unionen med delad förvaltning, för bristande 
efterlevnad av reglerna om offentlig upphandling. 
Dessa riktlinjer är en uppdatering av riktlinjer som 
har funnits sedan 2007.
57
I slutet av juni 2015 hade arbetet med att genom ‑
föra handlingsplanen för offentlig upphandling 
gått framåt. Av 12 åtgärder har tre genomförts helt 
(såsom anges av revisionsrätten i punkterna a‑c 
nedan), sju åtgärder håller på att genomföras och 
två planeras långsiktigt och har ännu inte påbörjats.
De som ännu inte har påbörjats är de långsiktiga 
åtgärderna nr 11 (kvalitetsförvaltningssystem för 
offentlig upphandling) och nr 12 (Anvisningar för 
vägledning) i  tabell 2 .46
Kommissionens avdelningar har utvecklat it‑verkty ‑
get ”MAPAR” (Management of Audit Processes, Acti ‑
vities and Resources) som nu används. Verktyget 
är gemensamt för Eruf, Sammanhållningsfonden 
och ESF, och en av dess funktioner är att iakttagel ‑
ser förs in och klassificeras efter typ av fel inom en 
kategori (t.ex. offentlig upphandling) genom att en 
underkategori söks (frånvaro av incitament, syste ‑
met inte anmält osv.).
Både GD Regio och GD Sysselsättning, socialpolitik 
och inkludering kommer att använda MAPAR för att 
övervaka alla revisionsiakttagelser horisontellt och 
regelbundet uppdatera en tabell med riskbetyg. 
Målet är en sundare förvaltning av fonderna. Detta 
gäller även för problem vid offentlig upphandling 
som upptäckts vid kommissionens revision.
Vidare är IMS‑databasen igång, som medlemssta ‑
terna kan använda som verktyg för att rapportera 
oriktigheter som upptäcks, bland annat dem som 
gäller offentlig upphandling. IMS‑databasen är 
åtkomlig för alla relevanta kommissionsavdelningar.
47
Inom ramen för en tematisk revision 2012 av för ‑
valtningskontroller identifierade GD Sysselsättning, 
socialpolitik och inkludering specifika fall av brott 
mot reglerna för offentlig upphandling som inte 
upptäckts vid nationella kontroller. Rapporten och 
dess slutsatser har diskuterats med nationella myn ‑
digheter vid flera tillfällen.
Se även kommissionens svar på punkt 46.
48
IMS konstruerades för rapportering av oriktigheter 
(både sådana som rapporterats som bedrägerier 
och sådana som inte rapporterats som bedrägerier, 
inklusive oriktigheter i samband med offentlig upp ‑
handling) från medlemsstaterna till kommissionen.
IMS‑systemet innehåller strukturerade fält, men när 
det gäller oriktigheter vid offentlig upphandling går 
det även att föra in mer information via fritextfält. 
Hur väl data går att utnyttja beror på informatio ‑
nens kvalitet och vilken detaljgrad de nationella 
myndigheterna har använt vid rapporteringen.
Kommissionens svar 59
61
När det gäller förhandsvillkor och de partnerskaps ‑
avtal som antogs 2014 har 12 handlingsplaner 
antagits för programperioden 2014–20206 som ska 
bedömas senast 2016.
Kommissionen stödjer medlemsstaterna aktivt 
genom vägledning, övervakning och stöd (t.ex. 
tekniskt bistånd) med tillämpningen av deras natio ‑
nella handlingsplaner för ouppfyllda förhandsvillkor 
fram till slutet av 2016. Kommissionen vill använda 
denna strategi för att minska risken för inställda 
utbetalningar till operativa program efter 2016 men 
kommer inte att avstå från att använda denna möj ‑
lighet att hålla inne betalningarna om handlingspla ‑
nernas mål och milstolpar inte nås
63
Kommissionen hänvisar till svaret på punkterna 60 
och 61 och betonar att ett effektivt genomförande 
av den allmänna eller specifika rättsliga ramen och 
programplaneringsramen har högre prioritet än 
utnyttjandet av finansiering.
71
GD Tillväxt har även svarat på specifika frågor från 
nationella myndigheter och skapat ett it‑verktyg, 
WIKI, där frågor och svar laddas upp och görs till ‑
gängliga för alla nationella myndigheter.
74
Kommissionen planerar att ge medlemsstaterna 
vägledning om utarbetandet av övervakningsrap ‑
porten utifrån sina informationsbehov.
76
Kommissionen anser att det är allvarligt att kontrol ‑
lerna på primär nivå inte är tillräckligt ändamålsen ‑
liga (se sid 50 i GD Regios årliga verksamhetsrap ‑
port för 2014).
6 För BG, CZ, EL, IT, MT, LV, PL, HU, HR, SI, SK och RO.58 (a)
Kommissionen har för avsikt att få ett bredare 
godkännande av planen och eventuellt även få den 
godkänd på en högre intressentnivå än tidigare.
58 (b)
Arbetsgruppen inrättades som en undergrupp till 
den avdelningsövergripande gruppen för förstärk ‑
ning av fondernas kapacitet i de svagare medlems ‑
staterna, som inrättats på generaldirektörsnivå. Den 
avdelningsöverskridande gruppen rapporterar till 
generalsekretariatet.
Kommissionen anser att ett tekniskt problem 
kräver en teknisk uppföljning under överinseende 
av ledningen, som när det är lämpligt deltar aktivt 
i arbetsgruppen för offentlig upphandling.
Direktörerna vid GD Regio och GD Tillväxt har regel ‑
bundna möte sedan juli 2014 och har diskuterat 
möjligheten till regelbundna möten på mycket hög 
nivå (generaldirektörer och kommissionärer).
60
Under de senaste åren har varje kommissionär 
börjat ta upp problem med offentlig upphandling 
och uppmanar medlemsstaterna att förbättra sina 
system. Detta har under de senaste sex åren även 
tagits upp av kommissionärerna med ansvar för 
regionalpolitik vid deras utfrågning om ansvarsfri ‑
het. Dessutom rapporterar varje generaldirektorat 
i sin årliga verksamhetsrapport om åtgärder som 
har vidtagits för att tackla problem som är förknip ‑
pade med offentlig upphandling och uppmanar 
likaledes medlemsstaterna att förbättra sina system.
Kommissionen anser att all offentlig upphandling 
inleds och övervakas noga av högsta ledningen för 
de av kommissionens avdelningar som är berörda 
(generaldirektoraten med ansvar för europeiska 
struktur och investeringsfonder samt GD Tillväxt).
Kommissionens svar 60
 — Kommissionen stödjer pilotförsöket eSens 
med e‑upphandling med gränsöverskridande 
interoperabilitet. En ekonomisk aktör kommer 
att kunna använda en enda programvara för 
att kommunicera med flera e‑upphandlings ‑
lösningar som omfattar hela Europa. Kommis ‑
sionen har dessutom börjat använda Fonden för 
ett sammanlänkat Europa (CEF) för att täcka in 
andra aspekter av offentlig upphandling, bland 
annat e‑fakturering och förenkling.
 — EU‑medel används antingen via Eruf/Samman ‑
hållningsfonden eller ESF för att hjälpa med ‑
lemsstaterna utveckla den administrativa kapa ‑
citeten och infrastrukturen (inklusive utveckling 
av e‑upphandlingsplattformen) som behövs för 
en fullständig övergång till e‑upphandling.
89
Se kommissionens svar på punkterna 26, 27 och 46.
91
Arachne har konstruerats för att hjälpa medlemssta ‑
terna med förvaltningskontroller och som verktyg 
för bedrägerivarning. Arachne innehåller att antal 
riskindikatorer kopplade till offentlig upphandling, 
såsom: ledtiden mellan datum för offentliggörande 
av meddelandet om upphandling och kontraktets 
underskrivande, antalet obehöriga anbud/antalet 
mottagna anbud, antalet giltiga anbud, belopp för 
kontrakt som upphandlats via förhandlat, begränsat 
förfarande eller genom direktupphandling/total 
projektkostnad, antalet avtalstillägg jämfört med 
det genomsnittliga per sektor, finansiell korrigering 
av upphandlingsförfarandet tillämpad tidigare i för ‑
hållande till stödmottagaren.
För det andra identifierar Arachne dels deltagande 
från stödmottagare, entreprenörer och underentre ‑
prenörer i olika projekt och program, dels koppling ‑
arna mellan enheter som deltar i genomförandet av 
ett projekt.Ett dokument med titeln ”Vägledning om förvalt ‑
ningskontroller” diskuterades med medlemssta ‑
terna 2014 och 2015, och kommer att offentliggöras 
i juli 2015. Det innehåller ett avsnitt om kontroller 
av offentlig upphandling. Detta ingår inte i hand ‑
lingsplanen för offentlig upphandling eftersom det 
gäller förvaltningskontroll av alla typer.
80
Enligt de rättsliga bestämmelserna för programpe ‑
rioden 2007–2013 tillåter förordningarna att oriktiga 
utgifter ersätts med stödberättigande utgifter om 
dessa nya utgifter har kontrollerats av förvalt ‑
nings ‑ och revisionsmyndigheter. Sådana finansiella 
korrigeringar kan dock leda till att medlemsstaterna 
går miste om medel vid avslutandet av program ‑
perioden genom att utgiften inte längre är tillåten 
eftersom nästa betalningsansökan saknas.
För perioden 2014–2020 och enligt artikel 145 
i förordning (EU) nr 1303/2013 ska den finansiella 
korrigeringen innebära en nettominskning av stö ‑
det även när det finns allvarliga brister i systemets 
effektivitet som revisionsmyndigheten inte har upp ‑
täckt eller rapporterat vid den tidpunkt då kommis ‑
sionen eller revisionsrätten upptäcker dem.
87
Som en uppföljning av sitt meddelande om Genom ‑
gående e‑upphandling för att modernisera offent ‑
lig förvaltning (COM(2013) 453) har kommissionen 
inlett ett antal åtgärder för att stödja användningen 
av e‑upphandling:
 — På politisk nivå ingår mål för utnyttjandet av 
e‑upphandling i det heltäckande politikpaket 
som syftar till att slutföra en inre digital mark ‑
nad (COM(2015) 192).
 — Kommissionen har inlett arbetet med ett forum 
för aktörerna inom e‑upphandling (EXEP) som 
delar, sprider och utreder bästa praxis inom 
styrelseformer, tillsyn och interoperabilitet.
Kommissionens svar 61
När det gäller att upprätta en stabil och heltäck ‑
ande databas med alla oriktigheter hänvisar kom ‑
missionen till svaren på punkterna 32, 46 och 48 
samt, när det gäller de dokument som tagits fram, 
till kommissionens gemensamma svar på punkterna 
26 och 27.
Rekommendation 1 (a)
Kommissionen godtar rekommendationen.
Kommissionen kommer att undersöka möjlighe ‑
terna att förbättra funktionerna i sitt system för 
anmälan av oriktigheter (Irregularity Management 
System, IMS) för att tillgodose revisionsrättens krav. 
Kommissionen utreder om det går att samköra 
IMS med CED/ABAC och andra av kommissionens 
databaser.
När det gäller fel som upptäcks vid kommissionens 
egna granskningar har kommissionens egna avdel ‑
ningar börjat använda ett gemensamt it‑gransk ‑
ningsverktyg, ”MAPAR” (Management of Audit 
Processes, Activities and Resources” för Europeiska 
regionala utvecklingsfonden (Eruf), Sammanhåll ‑
ningsfonden och Europeiska socialfonden (ESF).
Slutligen planerar kommissionen ytterligare åtgär ‑
der för att förbättra analysen av upphandlingsdata, 
särskilt genom att främja insamling av sådana 
data och utveckla verktyg för dataanalys för tidig 
upptäckt av faktiska och potentiella brister vid 
upphandling och en bättre förståelse av orsakerna 
(även utanför sammanhållningspolitiken).
Rekommendation 1 (b)
Kommissionen godtar rekommendationen och 
noterar att den riktar sig till medlemsstaterna.
Genom IMS har medlemsstaterna redan en databas 
som de inte bara kan använda för att uppfylla sina 
skyldigheter när det gäller rapportering av orik ‑
tigheter enligt olika sektorsvisa förordningar utan 
även för att göra analyser för nationella ändamål.94
Det bör noteras att förordningen för 2007–2013 inte 
innehöll någon skyldighet för medlemsstaterna att 
genomföra strategier mot bedrägerier. För pro ‑
gramperioden 2007–2013 har användarna främst 
gått med på att använda Arachne för att testa 
systemet. Sedan dess har dock många medlemssta ‑
ter beslutat att skicka data endast för den del av de 
operativa programmen som de ansvarar för. Fram 
till halvårsskiftet 2015 har ytterligare fyra medlems ‑
stater skickat data för minst ett operativt program.
Kommissionen förväntar sig en ytterligare ökning 
av antalet användare under perioden 2014–2020. 
För denna period kan Arachne ses som en effektiv 
komponent för att motverka risken för bedrägerier.
Slutsatser och rekommendationer
97
Se kommissionens gemensamma svar på punkterna 
26 och 27.
98
Kommissionen har sedan den föregående program ‑
perioden tagit sig an fel vid offentlig upphandling. 
Granskningsiakttagelser var en del av underlaget 
när de första riktlinjerna för finansiella korrigeringar 
utfärdades 2007.
Kommissionen angriper nu problemet på ett 
grundligare och mer samordnat sätt inom ramen för 
handlingsplanen för offentlig upphandling.
99
Kommissionen har vidtagit ändamålsenliga åtgär ‑
der och infört planer för korrigerande åtgärder för 
enskilda medlemsstater när problem har upptäckts 
vid revisioner. Kommissionens analys bidrog till 
uppdateringen 2013 av riktlinjerna för att fastställa 
finansiella korrigeringar för bristande efterlevnad av 
reglerna om offentlig upphandling.
Kommissionens svar 62
101
Åtgärderna i handlingsplanen för offentlig upp ‑
handling har diskuterats grundligt, ändrats och 
överenskommits mellan företrädare för alla general ‑
direktorat med ansvar för europeiska struktur ‑ och 
investeringsfonder, GD Tillväxt och EIB. Åtgärderna 
utarbetades gemensamt av arbetsgruppen för 
förbättring av offentlig upphandling. Denna arbets ‑
grupp inrättades som en undergrupp till den avdel ‑
ningsövergripande gruppen för förstärkning av fon ‑
dernas kapacitet i medlemsstaterna, som inrättats 
på generaldirektörsnivå. Den avdelningsöverskri ‑
dande gruppen rapporterar till generalsekretariatet.
Genomförandet av handlingsplanen för offentlig 
upphandling har framskridit (se kommissionens svar 
på fråga 57). Kommissionen har för avsikt att även 
få ett bredare godkännande av handlingsplanen för 
offentlig upphandling och eventuellt även få den 
godkänd på en högre nivå än tidigare.
Rekommendation 3
Kommissionen godtar denna rekommendation 
och tillämpar den redan genom bättre samordning 
mellan sina avdelningar på direktörsnivå sedan 
sommaren 2014.
Kommissionen har även för avsikt att skapa ett 
bredare stöd för handlingsplanen för offentlig upp ‑
handling, inom sina avdelningar. Såsom framgår av 
kommissionens svar på rekommendation 2 finns det 
även planer på att få den godkänd på högre nivå.
102
Se kommissionens svar på punkterna 100 och 101.
7 Kommittén ska samordna och utarbeta rekommendationer för 
beslut om innehållande av utbetalningar, bland annat utarbeta 
utkast till sådana beslut genom tillämpning av artiklarna 19.5 
och 142.1 e i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 
1303/2013 om fastställande av gemensamma bestämmelser för 
Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, 
Sammanhållningsfonden, Europeiska jordbruksfonden för 
landsbygdsutveckling och Europeiska havs ‑ och fiskerifonden, 
om fastställande av allmänna bestämmelser för Europeiska 
regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, 
Sammanhållningsfonden och Europeiska havs ‑ och fiskerifonden 
och artikel 41 i förordning 1306/2013 (horisontella förordningen 
om den gemensamma jordbrukspolitiken) och ska ge råd till 
generaldirektörerna vid de fyra generaldirektoraten för de 
europeiska struktur ‑ och investeringsfonderna om problem 
i samband med detta.100
Åtgärder för att lösa problem med offentlig upp ‑
handling har genomförts av kommissionen redan 
tidigare än 2010. Handlingsplaner för att följa upp 
iakttagelser som kommissionen gjort vid sina 
granskningar av offentlig upphandling utarbetades 
redan 2006 i olika medlemsstater. Förutom den 
horisontella analys av fel vid offentlig upphandling 
som genomfördes och presenterades i maj 2011 för 
rådgivande kommittén för offentliga upphandlings ‑
kontrakt offentliggjorde kommissionen i oktober 
2011 arbetsdokumentet ”Analys av felprocentsat ‑
serna i sammanhållningspolitiken för åren 2006–
2009, åtgärder som vidtagits av kommissionen och 
vägen framåt”.
Kommissionens analys av fel vid offentlig upp ‑
handling återspeglas även i kommissionens beslut 
av den 19 december 2013 (C(2013) 9527 final) om 
riktlinjer för att fastställa finansiella korrigeringar 
för bristande efterlevnad av reglerna om offentlig 
upphandling. Dessa riktlinjer är en uppdatering av 
riktlinjer som har funnits sedan november 2007.
För programperioden 2014–2020 stödjer kommis ‑
sionen aktivt medlemsstaterna genom vägledning, 
övervakning och stöd (t.ex. tekniskt bistånd) med 
tillämpningen av deras nationella handlingsplaner 
för ouppfyllda förhandsvillkor fram till slutet av 
2016. Kommissionen vill använda denna strategi 
för att minska risken för inställda utbetalningar till 
operativa program efter 2016 men kommer inte att 
avstå från att använda denna möjlighet att hålla 
inne betalningarna om handlingsplanernas mål och 
milstolpar inte nås
Rekommendation 2
Kommissionen godtar denna rekommendation. 
Generaldirektörerna för de fyra generaldirektora ‑
ten för europeiska struktur ‑ och investeringsfonder 
träffas redan regelbundet i den så kallade ”Ex‑ante 
conditionality suspension committee”, som GD 
Tillväxt är associerat till7. En strategi som är både 
förebyggande (med nationella handlingsplaner för 
bristande uppfyllelse av förhandsvillkor) och korri ‑
gerande (med inställelse av betalningar), kommer 
att fortsätta tillämpas både strikt och konsekvent.
Kommissionens svar 63
104
Enligt de rättsliga bestämmelserna för programpe ‑
rioden 2007–2013 tillåter förordningarna att oriktiga 
utgifter ersätts med stödberättigande utgifter om 
dessa nya utgifter har kontrollerats av förvalt ‑
nings ‑ och revisionsmyndigheter. Sådana finansiella 
korrigeringar kan dock leda till att medlemsstaterna 
går miste om medel vid avslutandet av program ‑
perioden genom att utgiften inte längre är tillåten 
eftersom nästa betalningsansökan saknas.
För perioden 2014–2020 och enligt artikel 145 
i förordning (EU) nr 1303/2013 ska den finansiella 
korrigeringen innebära en nettominskning av stö ‑
det även när det finns allvarliga brister i systemets 
effektivitet som revisionsmyndigheten inte har upp ‑
täckt eller rapporterat vid den tidpunkt då kommis ‑
sionen eller revisionsrätten upptäcker dem.
Rekommendation 5
Kommissionen godtar rekommendationen och 
anser att den redan har vidtagit den åtgärd som 
rekommenderas. Se även kommissionens svar på 
rekommendation 2.
Kommissionen kommer att fortsätta att tillämpa 
finansiella korrigeringar när medlemsstaternas 
kontroller på primär nivå inte är tillräckligt ända ‑
målsenliga. När allvarliga brister upptäcks tillämpas 
förebyggande och korrigerande åtgärder såsom 
handlingsplaner, avbrott och finansiella korrige ‑
ringar för att säkerställa att tidigare och framtida 
utgifter som redovisas för kommissionen är lagliga 
och korrekta. Betalningarna återupptas inte förrän 
systemen har förbättrats, och efter att de korrige ‑
rande åtgärderna har vidtagits tillämpas en nog ‑
grann övervakning för att säkerställa att förvalt ‑
nings ‑ och kontrollsystemen för programmen inte 
försämras på nytt.
Vid ihållande brott mot direktiven om offentlig 
upphandling inleder kommissionen vid behov 
överträdelseförfaranden.Rekommendation 4
Kommissionen godtar denna rekommendation, som 
delvis tillämpas, och stödjer initiativ som förbättrar 
offentlig upphandling.
Kommissionen planerar en regelbunden kontakt 
mellan relevanta kommissionärer med ansvar för 
europeiska struktur ‑ och investeringsfonder och 
den inre marknaden i en form som ska fastställas. 
Denna grupp skulle kunna bjuda in externa intres ‑
senter när det bedöms vara till nytta. Kommissionen 
stödjer också tanken på ledarskap genom en högni ‑
vågrupp och noterar att direktörerna vid GD Regio 
och GD Tillväxt har regelbundna möten sedan juli 
2014. Erfarna externa intressenter har redan inbju ‑
dits på den nivån.
103
Kommissionen anser att det är allvarligt att kontrol ‑
lerna på primär nivå inte är tillräckligt ändamålsen ‑
liga. Inom ramen för sin övervakande roll genomför 
kommissionen sedan 2010 riktade granskningar av 
förvaltningskontrollen för högriskprogram där det 
har visat sig att många fel som följer av riskerna 
antingen förblir oupptäckta eller inte upptäcks i tid 
av revisionsmyndigheten för programmet. Sådana 
granskningar kan vid behov leda till handlings ‑
planer för att korrigera de identifierade bristerna. 
Dessa granskningar bidrar till att förbättra för ‑
valtnings ‑ och kontrollsystemen för program med 
förbehåll för att säkerställa att tidigare och framtida 
utgifter som redovisas för kommissionen är lagliga 
och korrekta.
Ett dokument med titeln ”Vägledning om förvalt ‑
ningskontroller” diskuterades med medlemssta ‑
terna 2014 och 2015, och kommer att offentliggöras 
i juli 2015. Det innehåller ett avsnitt om kontroller 
av offentlig upphandling. Detta ingår inte i hand ‑
lingsplanen för offentlig upphandling eftersom det 
gäller förvaltningskontroll av alla typer.
Kommissionens svar 64
105
Kommissionen stödjer e‑upphandling, t.ex. 
pilotförsöket eSens med gränsöverskridande 
interoperabilitet.
För programperioden 2007–2013 hade medlemssta ‑
terna ingen skyldighet att tillämpa strategier mot 
bedrägerier med hjälp av datautvinningsverktyg 
såsom Arachne (se kommissionens svar på punkt 
94). Kommissionen förväntar sig en ytterligare 
ökning av antalet användare under perioden 
2014–2020. För denna period kan Arachne ses som 
en effektiv komponent för att motverka risken för 
bedrägerier.
Rekommendation 6 (a)
Kommissionen godtar rekommendationen. Efter ‑
som e‑upphandling bland annat ökar öppenheten, 
underlättar gränsöverskridande upphandling och 
små och medelstora företags tillträde samt rationa ‑
liserar de administrativa förfarandena fastställs ett 
antal skyldigheter vid e‑upphandling i direktiven 
från 2014. Ett snabbt och korrekt införlivande av 
dessa skyldigheter är prioriterat för kommissionen.
När det gäller datautvinningsverktyg vidtar kom ‑
missionen den rekommenderade åtgärden. Kom ‑
missionen uppmuntrar aktivt nationella myndighe ‑
ter att använda sådana verktyg i form av Arachne, 
ett verktyg för förebyggande riskbedömning som 
kommissionen har utvecklat. Arachne kan förbättra 
förvaltningskontrollen men också göra det lättare 
att förebygga och upptäcka olika risker i samband 
med till exempel förfaranden för offentlig upphand ‑
ling, intressekonflikter och koncentration av bidrag 
till vissa aktörer. Verktyget kan också användas för 
att identifiera varningssignaler för bedrägeri. Kom ‑
missionen känner till och stödjer användningen av 
andra liknande datautvinningsverktyg.
Rekommendation 6 (b)
Kommissionen godtar rekommendationen och 
noterar att den riktar sig till medlemsstaterna.
HUR HITTAR MAN EU:S PUBLIKATIONER?
Gratispublikationer
 Ett enskilt exemplar  
genom EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
 Flera exemplar/aﬃscher/kartor  
hos Europeiska unionens representationer (http://ec.europa.eu/represent_sv.htm),  
hos delegationer i länder utanför EU (http://eeas.europa.eu/delegations/index_sv.htm),  
genom att kontakta nätverket Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_sv.htm)  
eller ringa 00 800 6 7 8 9 10 11 (gratis inom hela EU) (*).
(*) Varken informationen eller samtalen kostar i regel något (men vissa operatörer, telefonkiosker och hotell kan ta betalt för samtalen). 
Avgiftsbelagda publikationer
 Genom EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Att reglerna för offentlig upphandling inte följs har 
varit en ständig och väsentlig källa till fel inom EU:s 
sammanhållningsutgifter. Allvarliga fel har lett till 
bristande, eller obefintlig, konkurrens, och/eller till att 
kontrakt har tilldelats anbudsgivare som inte har 
lämnat de bästa anbuden. Vi fann att kommissionen 
och medlemsstaterna har börjat åtgärda problemet 
men att mycket mer behöver göras.
EUROPEISKA
REVISIONSRÄTTEN