Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Industriell omvandling mot en grön och digital europeisk ekonomi: lagstiftningskrav och arbetsmarknadsparternas och det civila samhällets roll

(förberedande yttrande)

(2021/C 56/02)

Föredragande: Lucie STUDNIČNÁ

Remiss Europaparlamentet, 15.9.2020 Rättslig grund Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. Ansvarig sektion Inre marknaden, produktion och konsumtion Antagande vid plenarsessionen 2.12.2020 Plenarsession nr 556 Resultat av omröstningen (för/emot/nedlagda röster) 148/89/19

1. Slutsatser och rekommendationer

1.1 Det finns ett antal villkor för att den industriella omvandlingen mot en grön och digital europeisk ekonomi ska leda till en hållbar, rättvis och socialt godtagbar framtid i Europa. Covid-19-pandemin har avsevärt ökat behovet av ett mycket bredare och starkare deltagande av arbetsmarknadens parter och det civila samhället i beslutsfattandet på alla nivåer samt ett starkt regelverk och kraftfulla standarder på EU-nivå, särskilt om den sociala agendan. Den handlingsplan som aviserats för att genomföra den europeiska pelaren för sociala rättigheter bör spela en viktig roll i detta arbete.

1.2 EESK anser att det är viktigt att erkänna komplementariteten mellan klimatförändringarna, politiken för en cirkulär ekonomi och företagens sociala ansvar, och att lyfta fram de cirkulära egenskaperna hos energi från förnybara källor.

1.3 Den roll som arbetsgivare, entreprenörer och den privata sektorns engagemang spelar för att driva på strukturförändringar är avgörande för den industriella omvandlingen. Eftersom innovation i Europa vanligtvis kommer från små enheter bör fokus ligga på att skapa ett gynnsamt företagsklimat för och främja potentialen hos de små och medelstora företag som tillhandahåller kunskapsbaserade tjänster på hög nivå. De spelar ofta en banbrytande roll för närliggande branschers marknadspositionering och är tillförlitliga och krissäkra arbetsgivare. Erfarenheterna hos företag och organisationer inom den sociala ekonomin bör också utnyttjas: De är verksamma på områden som påverkas av den gröna och digitala omställningen. Därför måste deras verksamhet och sociala innovationsprocesser främjas.

1.4 En mekanism för att kanalisera den privata sektorns finansiella resurser till investeringar som är förenliga med ESG-kriterierna (miljö, samhällsansvar och bolagsstyrning) bör införas på ett konsekvent sätt. Strategierna för bankunionen, kapitalmarknadsunionen, hållbar finansiering, digital finansiering och små och medelstora företag är därför alla ömsesidigt förstärkande och motiverar att medel kanaliseras till de mer produktiva projekten, i en ekonomi där finansieringsbehoven är upp till 80 % avhängiga av banksektorn.

1.5 Ett motståndskraftigt, hållbart, rättvist och välmående Europa kräver ett regelverk som kan förbättra en rättvis omställningsprocess samtidigt som dess etiska konsekvenser och allmänna intressen såsom konsumentskydd, hälsa, säkerhet och kvalitet beaktas. EESK rekommenderar att europeiska och nationella institutioner inför nya styrningsstrukturer som kan säkerställa den lokala ekonomins, arbetsmarknadsparternas och det civila samhällets aktiva deltagande i utformningen och genomförandet av rättvisa åtgärder för att säkerställa att omställningarna blir socialt rättvisa. En av de viktigaste styrningsordningarna för att genomföra och övervaka framsteg i form av socialt rättvisa omställningar är den europeiska planeringsterminen. EESK rekommenderar att nya, förbättrade, mätbara och kompletterande sociala, ekonomiska och miljörelaterade indikatorer införlivas i den europeiska planeringsterminen för att övervaka och följa upp principerna i den europeiska pelaren för sociala rättigheter.

1.6 Regionernas roll bör stärkas i den europeiska omställningsagendan. Långsiktig planering, en kraftfull platsbaserad strategi, smart specialisering och en agenda för humankapital är den centrala inriktningen och förenar den långsiktiga omställningsambitionen med kortsiktiga prioriteringar.

1.7 EESK anser att finansierings- och stödinstrument för omställningsrelaterad verksamhet på EU-nivå måste kompletteras med nationella resurser, med nödvändig samordning mellan olika förvaltningsnivåer. För att säkerställa tillräcklig finansiering förespråkar EESK också ett bredare utbud av egna medel.

1.8 En agenda för humankapital är en av förutsättningarna för en framgångsrik omställning. Ett antal aktörer, däribland utbildningsinstitutioner, arbetsgivare, fackföreningar, offentliga arbetsförmedlingar, icke-statliga organisationer och branschorganisationer, måste samarbeta när det gäller kompetensutveckling och planering för alla framtida behov av kompetenser, nya som gamla.

1.9 EESK välkomnar den handlingsplan som aviserats för att genomföra den europeiska pelaren för sociala rättigheter. EU:s relevanta arbetsrättsliga regelverk bör stärkas för att bättre stödja en rättvis omställning för arbetstagare. I handlingsplanen bör man fastställa en lägsta nivå för rättigheter på EU-nivå, inbegripet rätt till hälsa och säkerhet som omfattar alla arbetstagare och nya typer av arbete, rätt till information, samråd, medbestämmande och deltagande, inte bara i fråga om omställningssituationer, rätt till kompetensutveckling, miniminormer för arbetslöshetsförsäkring, minimilön och kollektiva förhandlingar.

2. Allmänna kommentarer och en framåtblickande strategi

2.1 Detta förberedande yttrande har begärts av Europaparlamentets utskott för sysselsättning och sociala frågor som ett bidrag till den kommande handlingsplanen för att genomföra den europeiska pelaren för sociala rättigheter och EU:s nästa sociala toppmöte, som planeras äga rum i Porto i maj 2021.

2.2 Europeiska företag och arbetstagare står inför de enorma sociala och ekonomiska konsekvenserna av covid-19-pandemin. Många företag går i graven, arbetstillfällen går förlorade och hushåll förlorar sin försörjning. Trots ekonomiska räddningsåtgärder utan motstycke, som syftar till att dämpa nedstängningsåtgärdernas effekter på arbetstillfällen och företag, ger de ekonomiska prognoserna en mycket oroande bild. EU:s ekonomi förväntas minska med 8,3 % under 2020 och växa med 5,8 % under 2021. Tillväxten under 2021 kommer också att bli något mindre robust än vad som förutspåddes under våren ( 1 ) . Medlemsstaterna har rekordhöga skulder, och EU har också för första gången ådragit sig gemensamma skulder. Vi känner inte heller till konsekvenserna av brexit.

2.3 Viktiga industrier och sektorer, allt från mänskliga resurser till forskning, måste identifieras och stödjas, vilket bör leda till en europeisk industripolitik som skyddar dessa strategiska sektorer på marknaden och säkerställer försörjningstryggheten för viktiga resurser. EU:s industripolitik bör fungera som ett paraply som samordnar alla EU:s olika politiska åtgärder på ett sammanhängande och övergripande sätt för att skapa synergieffekter. En sådan omställning förutsätter att kommissionen visar vägen och att medlemsstaternas politik anpassas till EU:s politik. Detta innebär inte detaljstyrning, utan det innebär att man anpassar politiken så att den blir sammanhängande och främjar djupgående förändringar. Denna process kommer enbart att vara möjlig om det civila samhällets organisationer och arbetsmarknadens parter deltar aktivt. Utan en ”social giv” som bygger på EU-medborgarnas demokratiska och faktiska deltagande kommer det inte att bli någon gynnsam grön giv för alla.

2.4 En mekanism för att kanalisera den privata sektorns finansiella resurser till investeringar som är förenliga med ESG-kriterierna (miljö, samhällsansvar och bolagsstyrning) bör införas på ett konsekvent sätt. Strategierna för bankunionen, kapitalmarknadsunionen, hållbar finansiering, digital finansiering och små och medelstora företag är därför alla ömsesidigt förstärkande och motiverar att medel kanaliseras till de mer produktiva projekten, i en ekonomi där finansieringsbehoven är upp till 80 % avhängiga av banksektorn.

2.5 Det begrepp som har uppstått i detta sammanhang när det gäller miljömässiga och tekniska förändringar är ”rättvis omställning”. EESK ser en rättvis omställning som en central del av både budgeten och återhämtningsplanen som verkar för en grönare europeisk ekonomi. Det är därför nödvändigt att utveckla en bredare förståelse av vad en rättvis omställning (utöver koldioxidbaserade ekonomier) är som fullt ut genomför den europeiska pelaren för sociala rättigheter ( 2 ) , på grundval av ett nytt samhällskontrakt, samtidigt som man driver på reformer när det gäller omfördelningssystem, balans mellan arbete och privatliv samt jämställdhet. Särskilt viktiga när det gäller genomförandet av den europeiska pelaren för sociala rättigheter är högkvalitativa arbetstillfällen för alla, tillgång till utbildning av hög kvalitet, inklusive rätten till livslångt lärande, särskilt för utsatta grupper, lika tillgång till hälso- och sjukvård och sociala tjänster för alla, socialt skydd och inkludering av utsatta grupper, såsom långtidsarbetslösa, kvinnor, unga människor, migranter eller personer med funktionsnedsättning. Alla dessa viktiga mål kan uppnås genom en blomstrande ekonomi, nya högkvalificerade arbetstillfällen som erbjuds av arbetsgivare och nödvändiga investeringar i ny teknik.

2.6 Länder och regioner i industriell omvandling möter vanligen utmaningar när de vill modernisera den industriella basen, förbättra arbetskraftens kompetens, kompensera för förlorade arbetstillfällen inom nyckelsektorer och öka den låga produktivitet som begränsar inkomsttillväxten. På det hela taget skulle de gynnas av miljöanpassning, tekniska framsteg och närliggande utvecklingstendenser, men vissa orter och vissa befolkningsgrupper, särskilt utsatta grupper såsom personer med funktionsnedsättning, äldre, romer och migranter, riskerar att hamna på efterkälken. För att ta itu med de utmaningar som är förknippade med långsiktiga omvandlingar måste beslutsfattare, arbetsmarknadens parter, det civila samhällets organisationer och viktiga intressenter i dessa länder och regioner planera för förändringar och aktivt hantera omställningen. Social dialog, information, samråd och deltagande av arbetstagare och deras representativa organisationer, inbegripet i beslutsfattande organ (styrelser och tillsynsråd), spelar en viktig roll för att ta itu med och påverka företagens beslutsfattande i syfte att hantera omställningar på ett framåtblickande sätt. EESK uppmanar kommissionen att stärka och utveckla den sociala dimensionen i den framtida uppdaterade industristrategin.

2.7 Att hantera pandemikrisen och möjliggöra en framgångsrik industriell omställning ligger i alla intressentgruppers intresse och kräver gemensamma insatser och delade mål (såsom långsiktig affärsutveckling) och en ändamålsenlig social dialog i ett klimat som präglas av förtroende samt en positiv attityd. EESK anser att god och därmed hållbar företagsledning med gemensam planering för förändringar måste baseras på den inre marknadens beprövade rättsliga miniminormer, där arbetstagarnas röst kommer till uttryck genom information, samråd och arbetstagardeltagande i företagens styrelser.

2.8 Digitaliseringen och automatiseringen har både positiv och negativ inverkan på ekonomin och samhället. Denna omställning förutsätter reglering som följer den tekniska omvandlingens takt samt planering för förändringar, t.ex. genom att arbetsmarknadens parter involveras. De europeiska företagsråden och Europabolagens företagsråd kan tjäna som ett positivt exempel på arbetstagarnas obligatoriska gränsöverskridande deltagande i att balansera intressen och utforska lösningar i en anda av socialt partnerskap. Detta innebär att man garanterar utbildning för arbetstagare och förhandlar fram kollektivavtal för att stödja självständighet i arbetet och säkerställa en god balans mellan arbete och privatliv. Digitaliseringen och internetekonomin har också resulterat i nya arbetsformer, såsom plattformsarbete, där arbetstagarna saknar social trygghet och anställningstrygghet och ofta arbetar under mycket osäkra förhållanden och med oklar status. Deras arbetsvillkor och status måste harmoniseras på EU-nivå för att uppmuntra rättvis rörlighet och integration på den inre marknaden ( 3 ) . I detta syfte ser EESK ett behov av att skapa rättssäkerhet för arbetstagare genom att fastställa en rättslig status för arbete i den digitala plattformsekonomin. Låg eller ingen tillgång till socialt skydd medför en kostnad, inte bara för arbetstagarna själva utan även för de sociala trygghetssystemen.

2.9 Den digitala omvandlingen medför också potentiella risker på sådana områden som finansiell stabilitet, ekonomisk brottslighet och konsumentskydd. Dessa risker kan öka ytterligare på grund av det splittrade lagstiftningslandskapet i EU och en ojämn global utveckling när det gäller att reglera sektorn. EESK anser därför att EU bör skapa ett omfattande och stabilt regelverk på detta område. Kommittén rekommenderar också att EU återupptar sitt initiativ om att beskatta stora digitala företag ( 4 )

2.10 Arbetstagarna måste ges möjlighet att förbereda sig ordentligt för arbetsmarknaden, och de ekonomiska förändringar som redan pågår kommer att vara grundläggande för industrins tillväxt och EU:s bredare ekonomiska framgång. Ny och högre kompetens, även för arbetare, utgör en utmaning för lärlingsutbildningssystemen. Högre kompetens kräver ökad yrkesutbildning vid högre utbildningsinstitutioner. Till skillnad från de bäst utformade grundläggande lärlingsutbildningssystemen är bristen på nationella ramar och kvalitetskontroll ett problem, liksom övergången från grundläggande lärlingsutbildningar till högre utbildning. Framtiden kommer att kräva samarbete och innovation från både det civila samhället och myndigheterna på alla nivåer för att skapa de likvärdiga villkor som de organisationer som är företrädda i EESK begär ( 5 )

2.11 EESK noterar att digital teknik och tillämpningar av artificiell intelligens bör inriktas på människan och gynna samhället som helhet, och stöder ett regelverk för artificiell intelligens. Den gröna och digitala omställningen bör inte motarbetas, och EU bör främja utvecklingen av AI-system som är inriktade på specifika tillämpningar för att påskynda den ekologiska omställningen och klimatomställningen ( 6 )

3. Innovation

3.1 Det kommer att finnas betydande innovationsbehov: från skapandet och påskyndandet av nya koldioxidsnåla produktionsprocesser (av vilka många kräver i grunden annorlunda utformnings- och produktionssätt, utöver nya råvaror och/eller kärnindustriprocesser) till innovation, inte bara i de mer cirkulära värdekedjorna för basmaterialindustrin utan även i de energisystem som försörjer dem. Dessutom måste den mest lovande koldioxidsnåla tekniken kunna användas i industriell skala. Detta kommer att kräva snabbt politiskt stöd för att införa och driva på uppskalningen av nya koldioxidsnåla produktionsvägar och materialanvändningar senast 2030.

3.2 De omvandlingar som krävs för att uppnå en rättvis omställning i hela EU kommer att kräva en gemensam ram för att mobilisera myndigheterna, företagen och det civila samhället kring målinriktad problemlösning. Social innovation har en viktig roll att spela i denna process. I detta avseende kan ett viktigt steg vara att skapa en sektorsövergripande EU-strategi för social innovation, ge större erkännande till aktörer inom den sociala ekonomin samt testa och kanske använda deras affärsmodeller. Detta skulle bidra till utvecklingen av ett ekosystem för subventionerade experiment på EU-nivå samt nationell, regional och lokal nivå.

4. Främja entreprenörskap och den privata sektorns engagemang

4.1 Entreprenörskap och den privata sektorns engagemang som driver på strukturförändringar spelar en viktig roll i den industriella omvandlingen. Det finns ofta flera hinder för innovativt entreprenörskap som dröjer sig kvar när det finns ett starkt industriellt arv, särskilt låga nivåer av uppstarts- och uppskalningsverksamhet, svaga entreprenörskapskulturer och brist på innovation och faktiskt sammanlänkade kunskapsnätverk.

4.2 Eftersom innovation i Europa vanligtvis kommer från små enheter bör fokus ligga på att främja potentialen hos små och medelstora företag som tillhandahåller kunskapsbaserade tjänster på hög nivå, såsom inom de fria yrkena, bl.a. vad gäller finansiering. De spelar ofta en banbrytande roll för närliggande branschers marknadspositionering och är tillförlitliga och krissäkra arbetsgivare.

4.3 Företag och organisationer inom den sociala ekonomin, som är aktörer inom en sektor som har visat stor motståndskraft och har bidragit till att mildra effekterna av covid-19-krisen, är främst verksamma på områden som påverkas av den digitala och gröna omställningen. Främjandet av deras verksamhet och sociala innovationsprocesser måste därför säkerställas.

5. Arbetsmarknadsparternas och det civila samhällets roll

5.1 EESK har understrukit att de ”förändringar som ny teknik, artificiell intelligens och stordata medför för produktionsprocesserna och ekonomin rent generellt kommer även att förändra arbetsmarknaden i grunden” och att det är viktigt att ”dessa förändringsprocesser sker inom ramen för en gynnsam social dialog och med respekt för arbetstagarnas rättigheter och livskvalitet” ( 7 )

5.2 Ett nära samarbete mellan de viktigaste lokala/regionala intressenterna är avgörande för att identifiera de mest hållbara tillämpningarna och maximera den socioekonomiska utvecklingen. God praxis hos arbetsmarknadens parter på alla nivåer på grundval av kollektivavtal som skapar lika villkor för ekonomiska konkurrenter inom en sektor eller en region utgör ett riktmärke som främjar en strategi för rättvis omställning i förhållande till minskade koldioxidutsläpp och andra klimatpolitiska mål ( 8 )

6. Säkerställa en rättvis omställning – styrnings-/regleringskrav

6.1 Omställningen till en klimatneutral ekonomi medför en rad komplexa styrningsrelaterade utmaningar för beslutsfattarna. En av dessa är att balansera omställningens långsiktiga strategiska dimension med behovet av kortsiktiga åtgärder. Omställning kräver långsiktigt strategiskt tänkande och beslutsfattande, men det krävs även förmåga att ta hänsyn till valcykler och regeringarnas och andra intressenters tillhörande önskan att se resultaten av genomförda projekt.

6.2 En av de viktigaste styrningsordningarna för att genomföra socialt rättvisa omställningar och övervaka framstegen med dem är den europeiska planeringsterminen. Det är av yttersta vikt att ständigt utvärdera den europeiska och nationella politiken på det sociala, ekonomiska och miljömässiga planet. Den europeiska planeringsterminen har gradvis utvecklat en mer social dimension, men dess makroekonomiska och finanspolitiska dimensioner är fortfarande förhärskande. EESK föreslår därför att nya, förbättrade, mätbara och kompletterande sociala, ekonomiska och miljörelaterade indikatorer införlivas i den europeiska planeringsterminen för att övervaka och följa upp alla aspekter av den europeiska pelaren för sociala rättigheter och dess principer, liksom de 17 målen för hållbar utveckling ( 9 ) , och skapa synergier med den sociala resultattavlan genom att man inför begreppet hållbar välfärdsekonomi för alla ( 10 ) , tillsammans med riktade sociala och miljörelaterade landspecifika rekommendationer ( 11 ) . Planeringsterminen har nu också omarbetats för att tillhandahålla fler åtgärder för att stödja återhämtningen, vilket EESK hoppas även kan bidra till att förnya hela EU:s styrningsmekanism och göra den till en vägledande kraft för demokratins överlevnad och uppåtgående konvergens inom EU.

6.3 En omfattande analys av synergieffekter och kompromisser mellan de mål, initiativ och rekommendationer som EU föreslår på de olika politikområdena i planeringsterminen skulle kräva en hög grad av politisk integration, samstämmighet och samordning mellan de olika institutionella aktörer som ansvarar för den ekonomiska politiken, socialpolitiken och miljöpolitiken samt en förbättring av deras analytiska kapacitet.

6.4 För att kompensera den institutionella obalansen i den ekonomiska och sociala styrningen rekommenderar EESK dessutom att man använder en ”gyllene regel” ( 12 ) när man tillämpar EU:s finanspolitiska regler för att undanta offentliga investeringar vid underskottsberäkningar och ta hänsyn till de befintliga skuldnivåernas hållbarhet, i syfte att garantera en modern hälso- och sjukvårds-, miljö- och utbildningsinfrastruktur samt teknisk infrastruktur och undvika en aldrig tidigare skådad recession ( 13 )

6.5 EESK välkomnar också kommissionens tillfälliga upphävande av stabilitets- och tillväxtpakten och begär att den ses över ( 14 ) för att säkerställa både stabilitet och tillväxt i syfte att stödja EU-industrins återhämtning och omställning till en klimatneutral cirkulär och digital ekonomi.

7. Regionala förutsättningar för industriell omvandling

7.1 Den industriella omvandlingen sker på många olika sätt, vilket gör det svårt att ta fram en universalstrategi för utvecklingen av nya vägar för industrin. Medan vissa ekonomiska sektorer kommer att befinna sig i nedgång, med en ”oåterkallelig” minskning i den ekonomiska produktionen och sysselsättningen, kommer andra att behöva genomgå en dramatisk omstrukturering. Detta kommer att kräva en övergripande politisk strategi och massiva investeringar, både offentliga och privata, och måste åtföljas av välfungerande lokala och regionala arbetsmarknader.

7.2 Det kan vara svårt att förena långsiktiga omställningsambitioner med kortsiktiga prioriteringar, eftersom det kanske inte är lätt att få allmänheten att godkänna politiska åtgärder som har en begränsad omedelbar effekt. Detta försätter regioner i industriell omvandling i en svår situation. Å ena sidan måste de ta itu med det omedelbara behovet av åtgärder till följd av en nedgång i de traditionella industrierna, för att hantera frågor såsom högre arbetslöshet, inkomstförluster och försämrade levnadsvillkor för delar av befolkningen, särskilt missgynnade och utsatta grupper såsom personer med funktionsnedsättning eller äldre. Å andra sidan måste de vidta åtgärder för att utnyttja de möjligheter som är förknippade med industriell modernisering, såsom att locka till sig industrier med högre mervärde, skapa och/eller locka till sig nya företag och affärsmodeller och bättre utnyttja möjliggörande teknik. Att göra fel får politiska konsekvenser som också kan påverka stödet för klimatåtgärder. Framväxten av högerextrema rörelser i Europa och på andra håll kan delvis spåras till avindustrialisering och hela regioner som hamnat på efterkälken ( 15 )

8. Möte med regioner i industriell omvandling: de främsta resultaten

8.1 Regionernas roll i omställningsprocessen bör stärkas i den europeiska agendan. De regionala förvaltningarnas deltagande skulle kunna bidra till att skapa de ekosystem som krävs för en framgångsrik omställning. Långsiktig planering, en stark platsbaserad strategi, smart specialisering och en agenda för humankapital har nämnts som förutsättningar för denna process.

8.2 Flera regioner i Europa – särskilt kol- och stålregionerna – har redan genomgått en omställning av antingen ekonomiska eller klimatpolitiska skäl. Den viktigaste förutsättningen för en framgångsrik omställning är en inkluderande, förutseende strategi för att se till att människor får en anständig framtid. Detta handlar bland annat om att utforma en realistisk färdplan, inrätta nödvändig forskningsinfrastruktur och tillhandahålla tekniska, innovationsrelaterade, akademiska och utbildningsrelaterade inrättningar, tillsammans med nödvändig finansiering. För att säkerställa lämplig finansiering bör de europeiska instrument som planeras för att stödja dessa regioner (t.ex. Europeiska fonden för en rättvis omställning) inte ersätta nationella insatser.

9. Finansiering och stöd för omställningsrelaterade verksamheter och projekt på EU-nivå

9.1 Processen för industriell omvandling kan innebära mycket stora möjligheter, men för att kunna utnyttja dem krävs betydande investeringar i avancerad tillverkning och tillgänglig infrastruktur samt forskning och innovation. Den medför också en inledande kostnad, som inbegriper ersättning för inkomstbortfall och utgifter för att utbilda eller omskola arbetstagare.

9.2 Det finns redan många instrument, både på nationell nivå och på EU-nivå, för att stödja omställningsrelaterade verksamheter och projekt. Målet att uppnå en rättvis omställning har också upprepats i EU:s återhämtningsplan. Alltför ofta utformas och genomförs dock politiska stödåtgärder oberoende på olika förvaltningsnivåer, med föga eller ingen samordning och föga övervakning och utvärdering.

9.3 EESK uppmanar rådet och Europaparlamentet att öka och anslå tillräcklig finansiering för investeringsbehov i den fleråriga budgetramen 2021–2027 för att åstadkomma en verklig och grundlig grön och digital omställning. För att uppnå tillräcklig finansiering förespråkar EESK också en utvidgning av utbudet av egna medel, eventuellt genom en skatt på digitala tjänster, en gemensam konsoliderad bolagsskattebas och en skatt på finansiella transaktioner ( 16 )

9.4 Under den innevarande programperioden fastställs det i de regler som är tillämpliga på stora företag som har fått stöd från de europeiska struktur- och investeringsfonderna att de måste betala tillbaka detta bidrag om den produktiva verksamheten omlokaliseras utanför unionen inom tio år från den slutliga utbetalningen av det stöd som de beviljats (artikel 71.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1303/2013 ( 17 ) ). EESK anser att bestämmelserna måste stärkas för den framtida programperioden i syfte att främja återflytt och säkerställa sammanhållning, bevara den produktiva strukturen/kapaciteten, öka sysselsättningen och främja en mer hållbar ”territoriell utveckling”.

9.5 EESK stöder också förbättringen av EU:s finanspolitiska styrning, med beaktande av hållbarhetsrisker och lärdomar från granskningen av bästa praxis för grön budgetering och finanspolitiska planer. Dessutom behövs skatteincitament för att övertyga företag och individer om att investera i gröna initiativ med social inverkan ( 18 )

9.6 De utmaningar som Europa står inför i samband med omställningen till en grön och digital ekonomi kräver massiva investeringar som offentliga medel och traditionell finansiering genom banklån inte kan tillhandahålla på egen hand. Mycket stora belopp kommer att krävas från den privata sektorn. En mekanism för att kanalisera den privata sektorns finansiella resurser till investeringar som är förenliga med ESG-kriterierna (miljö, samhällsansvar och bolagsstyrning) bör införas på ett konsekvent sätt. Strategierna för bankunionen, kapitalmarknadsunionen, hållbar finansiering, digital finansiering och små och medelstora företag är därför alla ömsesidigt förstärkande och motiverar att medel kanaliseras till de mer produktiva projekten. EESK välkomnar inrättandet av plattformen för hållbar finansiering och förväntar sig en snabbare utveckling av den sociala taxonomin.

10. Konsekvenser för sysselsättningen

10.1 Eftersom industriell omvandling ofta kräver en övergång från gammal och traditionell tillverkningsindustri till framtidsinriktad verksamhet (även inom traditionella sektorer), kan den leda till en arbetslöshet som (åtminstone tillfälligt) ligger högre än genomsnittet på grund av lokalt koncentrerad avindustrialisering och eftersom kompetensbasen finns i sektorer på tillbakagång. Planering för förändringar och arbetstagarföreträdares deltagande på filial- och företagsnivå och innan beslut fattas är grundläggande. Det är mycket viktigt att politiken för att ta itu med industriell omvandling hjälper arbetstagare och lokalsamhällen, särskilt arbetstagare med funktionsnedsättning och andra arbetstagare från utsatta grupper, att hantera omställningen med minsta möjliga avbrott, samtidigt som potentiella fördelar maximeras.

10.2 Kompetens

10.2.1 En framgångsrik omställning till framtidens arbete kräver en anpassning av sysselsättnings- och kompetensutvecklingspolitiken till de lokala arbetsmarknadsvillkorna. Samtidigt måste kompetensutbudet anpassas till kompetensefterfrågan. Bättre planering för den framtida uppsättningen kompetensbehov och lämplig tillgång genom omskolning och kompetenshöjning för arbetstagare, inklusive tillgång till livslångt lärande, måste kombineras med politik som stimulerar investeringar i nya källor till sysselsättning och produktivitetstillväxt. I industriell forskning och utveckling måste man särskilt söka efter möjligheter att skapa tekniskt ledarskap, vilket i sin tur kommer att skapa möjligheter till kompetenshöjning. Tekniska institut, branschorganisationer och icke-statliga organisationer samt offentliga arbetsförmedlingar kommer också att ha en nyckelroll att spela när det gäller att tillhandahålla stöd i form av omskolningsprogram.

10.2.2 EESK noterar att stöd till människor i form av utbildning i en rättvis digital och grön omställning börjar med validering av icke-formellt och informellt lärande och med säkerställande av erkännande och certifiering av utbildningskurser så att icke-formellt och informellt lärande kan bli en fullständig del av en persons kvalifikationer ( 19 )

10.3 I kompetensagendan bör man ägna större uppmärksamhet åt utvecklingen av nyckelkompetenser i de obligatoriska utbildningscyklerna/läroplanerna, samt lärande för unga och vuxna.

10.4 Kommissionen har offentliggjort en handlingsplan för digital utbildning (2021–2027) ( 20 ) . Detta bör vara en övergripande strategi som också skulle kunna öka utbildningens strategiska betydelse bland politikområdena på EU-nivå.

10.5 Handlingsplan för att genomföra den europeiska pelaren för sociala rättigheter

Rättvisa omställningar kräver en lämplig socialpolitik som stöder goda arbetsvillkor, välfungerande kollektiva förhandlingar och system för arbetsmarknadsrelationer samt ett fullgott socialt skydd för att hjälpa arbetstagare vid omställning. EESK vill lägga fram några förslag till kommissionens kommande handlingsplan för att genomföra den europeiska pelaren för sociala rättigheter.

10.5.1 EESK föreslår att kommissionen återigen ser över EU:s relevanta arbetsrättsliga regelverk för att se om det är tillräckligt och stärker det för att bättre stödja en rättvis omställning för arbetstagare.

10.5.2 Rätten till säkerhet och hälsa är en grundläggande rättighet på arbetsplatsen för alla arbetstagare, oavsett anställningsförhållande eller den typ av affärsmodell som de arbetar inom. Kommittén är mycket oroad över att vissa nya typer av arbete som skapas genom klimatomställningen och den digitala omställningen skulle kunna falla utanför tillämpningsområdet för arbetsmiljöbestämmelserna. Dessutom har betydande risker redan påvisats på digitaliserade arbetsplatser, såsom arbetsintensifiering, stress och psykosocialt våld ( 21 ) , och i framtiden kan vi förvänta oss olyckor orsakade av artificiell intelligens ( 22 ) , olyckor som vi måste förebygga. EESK anser därför att alla arbetstagare i EU bör skyddas av arbetsmiljölagstiftningen ( 23 )

10.5.3 EESK uppmuntrar kommissionen att regelbundet se över den allmänna dataskyddsförordningen och tillhörande förordningar mot bakgrund av den tekniska utvecklingen ( 24 )

10.5.4 Social dialog på nationell och europeisk nivå spelar en nyckelroll i utformningen av den ekonomiska politiken, arbetsmarknadspolitiken och socialpolitiken. EESK stöder utvecklingen, inom ramen för den sociala dialogen på lämplig nationell, regional och europeisk nivå, av tillräckliga åtgärder för en ”rättvis omställning” i syfte att hantera, ändra och bevilja minimiskydd i fall av omorganiserade arbetsplatser eller kollektiva uppsägningar som härrör från (tekniska, demografiska, globaliseringsrelaterade, klimatrelaterade och cirkulärekonomiska) omställningar, inbegripet rätten att föra kollektiva förhandlingar för att planera för förändringar och ge stöd till berörda arbetstagare (anpassning av direktivet om kollektiva uppsägningar) ( 25 )

10.5.5 EESK upprepar att det finns behov av samråd med och information till arbetstagare och deras företrädare när man inför ändringar, ny teknik och AI-system som kan leda till förändringar i arbetsorganisation, arbetstillsyn och kontroll samt i system för bedömning och rekrytering av arbetstagare. Rätten till information och samråd, som innebär att man i vederbörlig ordning genomför direktivet om europeiska företagsråd, måste säkerställas i alla företag, och en harmoniserad ram på EU-nivå för deltagande på styrelsenivå bör införas. EESK efterlyser därför en stark och stabil europeisk ram för information och samråd samt arbetstagardeltagande ( 26 ) som en viktig aspekt av utvecklingen av rättvisa vägar för återuppbyggnad samt grön och digital omställning. Kommissionen bör främja social dialog i syfte att involvera arbetstagarna i klimatomställningen och den digitala omställningen i alla medlemsstater och övervaka dess resultat genom den europeiska planeringsterminen.

10.5.6 Det finns ett behov av en ram för socialt ansvarsfull omstrukturering och planering för företagsförändringar som kompletterar arbetstagarnas befintliga rätt till information, samråd och deltagande och som matchar de viktigaste inslagen i den europeiska sociala modellen ( 27 ) . EESK anser att kommissionen bör se över EU:s kvalitetskriterier för planering för förändringar och omstruktureringar och föreslå en rättslig grund för specifika ramvillkor för arbetstagarinflytande i syfte att förbättra arbetstagarnas deltagande i hanteringen av de utmaningar som den gröna given och den digitala omvandlingen innebär ( 28 )

10.6 Ett nytt samhällskontrakt

För att fastställa de vägar för återhämtning där man investerar i arbetstillfällen och skyddar rättigheter och en levnadslön, för att återuppbygga starka arbetsmarknadsinstitutioner för alla arbetstagare i linje med tidigare åtaganden och för att säkerställa socialt skydd anser EESK att en rättvis omställning bör ställas i centrum för återhämtningen genom social dialog, med det civila samhällets aktiva deltagande i syfte att bidra till utformningen av en social, rättvis och inkluderande industriell omvandling.

Bryssel den 2 december 2020. Christa SCHWENG Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

(1) EC Summer 2020 Economic Forecast: A deeper recession with wider divergences.

(2) EUT C 364, 28.10.2020, s. 1.

(3) EUT C 429, 11.12.2020, s. 173.

(4) EUT C 429, 11.12.2020, s. 6.

(5) EESK:s studie ”Finding a new consensus on European civil society values and their evaluation”.

(6) EUT C 47, 11.2.2020, s. 64.

(7) EUT C 353, 18.10.2019, s. 6.

(8) ”Framework Agreement for a Fair Transition of Coal Mining and Sustainable Development of the Mining Communities for the period 2019–2027” (Spanien); arbetstillfällen för klimatet (Portugal); arbetsmarknadsparternas överenskommelse om en rättvis omställning och klimatförändringar (Grekland); ”Thyssenkrupp Steel Europe: Future Pact for Steel 20–30” (Tyskland (mars 2020)).

(9) EUT C 120, 14.4.2020, s. 1

(10) Charveriat, C. och Bodin, E. (2020), ”Delivering the Green Deal: the role of a reformed European Semester within a new sustainable economy strategy”.

(11) EUT C 14, 15.1.2020, s. 1.

(12) EUT C 311, 18.9.2020, s. 1.

(13) EUT C 311, 18.9.2020, s. 1.

(14) EUT C 311, 18.9.2020, s. 1.

(15) Rodríguez-Pose, A. (2017), ”The revenge of the places that don’t matter (and what to do about it)”, Cambridge Journal of Regions, Economy and Society, vol. 11, nr 1, s. 189–209.

(16) EUT C 440, 6.12.2018, s. 106.

(17) EUT L 347, 20.12.2013, s. 320.

(18) EUT C 311, 18.9.2020, s. 63.

(19) EUT C 10, 11.1.2021, s. 40.

(20) https://ec.europa.eu/education/sites/default/files/document-library-docs/deap-factsheet-sept2020_en.pdf.

(21) ILO (2019) ”The Threat of Physical and Psychosocial Violence and Harassment in Digitalized Work”.

(22) EUT C 47, 11.2.2020, s. 64.

(23) EUT C 14, 15.1.2020, s. 52.

(24) EUT C 47, 11.2.2020, s. 64.

(25) EUT C 14, 15.1.2020, s. 1.

(26) EUT C 10, 11.1.2021, s. 14.

(27) EUT C 161, 6.6.2013, s. 35.

(28) EUT C 364, 28.10.2020, s. 1.

(29) EUT C 190, 5.6.2019, s. 1.

(30) Rådets slutsatser om förstärkning av minimiinkomstskyddet för att bekämpa fattigdom och social utestängning under och efter covid-19-pandemin.

(31) EUT C 97, 24.3.2020, s. 32.

(32) EUT C 429, 11.12.2020, s. 159.

(33) EUT C 364, 28.10.2020, s. 1.

(34) COM(2020) 682 final.