SV Europeiska unionens officiella tidning CE 51/56

Tisdagen den 13 september 2011

Kvinnors företagande i små och medelstora företag

P7_TA(2011)0367

Europaparlamentets resolution av den 13 september 2011 om kvinnors företagande i små och medelstora företag (2010/2275(INI))

2013/C 51 E/07

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

— med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 800/2008 av den 6 augusti 2008 genom vilken vissa kategorier av stöd förklaras förenliga med den gemensamma marknaden enligt artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget (allmän gruppundantagsförordning) (1),

— med beaktande av kommissionens rapport av den 3 oktober 2008 om förverkligande av Barcelonamålen avseende barnomsorg före den obligatoriska skolåldern (KOM(2008)0638),

— med beaktande av kommissionens rapport av den 25 juli 2008 med titeln ”Promotion of Women Innovators and Entrepreneurship”,

— med beaktande av kommissionens meddelande av den 25 juni 2008 med titeln ”Tänk småskaligt först – En ’Small Business Act’ för Europa” (KOM(2008)0394),

— med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/41/EU av den 7 juli 2010 om tillämpning av principen om likabehandling av kvinnor och män som är egenföretagare och om upphävande av rådets direktiv 86/613/EEG (2),

— med beaktande av rådets beslut 2010/707/EU av den 21 oktober 2010 om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (3),

— med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1346/2000 av den 29 maj 2000 om insolvensförfaranden (4),

— med beaktande av sin resolution av den 10 mars 2009 om en ”Small Business Act” för Europa (5),

— med beaktande av sin resolution av den 30 november 2006, ”Dags att lägga in en högre växel – Att skapa ett Europa med företagaranda och tillväxt” (6),

— med beaktande av sin resolution av den 10 oktober 2002 om kommissionens meddelande till Europaparlamentet och rådet: Initiativ för tillväxt och sysselsättning – Åtgärder för finansiellt stöd till innovativa och sysselsättningsskapande små och medelstora företag (7),

— med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen,

— med beaktande av betänkandet från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A7-0207/2011), och av följande skäl:

A. Det är viktigt att inse att om jämställdheten ska kunna främjas och genomföras i praktiken måste män och kvinnor dela på ansvaret för hem och familj, bl.a. genom att män tar ut mer föräldraledighet, vilket kan stödja kvinnor att starta egna små och medelstora företag så att de uppnår ekonomiskt oberoende och självständighet på arbetet.

B. Egenföretagande erbjuder i allmänhet större flexibilitet än en anställning i fråga om arbetstid, antal arbetade timmar och arbetsplats och erbjuder möjligheter för dem som vill kombinera arbetet med omsorgsuppgifter eller andra aktiviteter, eller för dem som behöver en anpassad arbetsplats.

C. Kategorin mikroföretag samt små och medelstora företag (SMF-kategorin) utgörs av företag som sysselsätter färre än 250 personer och vars årsomsättning inte överstiger 50 miljoner euro samt vars balansomslutning inte överstiger 43 miljoner euro per år.

D. 99 procent av alla nybildade företag i Europa är mikroföretag eller små företag och en tredjedel startas av personer som är arbetslösa. Mikroföretag som har mindre än 10 anställda utgör 91 procent av företagen i Europa.

E. Kommissionens handlingsplan: En europeisk dagordning för entreprenörskap (KOM(2004)0070) visar på behovet av bättre socialförsäkringar. Kommissionen har även för avsikt att lägga fram ett meddelande om en lagstiftning för småföretag i början på 2011. Behovet av bättre socialförsäkringar, i synnerhet för kvinnliga företagare, bör betonas.

F. Kvinnor kan ha svårt att få tillgång till informativt stöd samt finansiella och tekniska medel och tjänster, vilket kan begränsa deras möjlighet att utvidga sin verksamhet och konkurrera om statliga och kommunala upphandlingar.

G. Enligt kommissionens terminologi är falskt egenföretagande en skenbar typ av egenföretagande som uppstår när anställningsformer missbrukas för att kringgå det sociala skyddet och utesluta sådana arbetstagare från arbetstagares grundläggande rättigheter i syfte att minska arbetskraftskostnaderna, medan de berörda arbetstagarna förblir ekonomiskt beroende.

H. Entreprenörer är personer (företagsägare) som arbetar för att generera värde genom att skapa eller utveckla en ekonomisk verksamhet och genom att identifiera och utnyttja nya produkter, processer eller marknader (8).

I. En kvinnlig företagare kan definieras som en kvinna som har skapat en verksamhet där hon äger majoritet av aktierna och har ett aktivt intresse i beslutsfattande, risktagande och den dagliga verksamheten.

J. Många företag, framför allt med kvinnlig ledning, har uppkommit i mål 1-områden och som inom en snar framtid inte längre kommer att klassas som mindre gynnade områden till fördel för de nya medlemsstaterna.

K. Många av de regioner som inte längre kommer att beviljas förmåner består av landsbygdsområden som ännu inte är tillräckligt utvecklade. De nya regionerna saknar ofta de kulturella, sociala och organisatoriska instrument som krävs för att utnyttja EU-finansieringen på bästa sätt.

L. Det finns skillnader mellan medlemsstater i antalet kvinnliga företagare. Färre kvinnor än män ser på företagande som ett möjligt yrkesval och trots att antalet kvinnor som driver små och medelstora företag har ökat det senaste årtiondet, är enbart 1 av 10 kvinnor i Europeiska unionen företagare jämfört med 1 av 4 män. Kvinnorna utgör 60 procent av dem som tar universitetsexamen, men på arbetsmarknaden är de underrepresenterade när det gäller heltidsarbete, framför allt inom affärsverksamhet. Det är oerhört viktigt att uppmuntra kvinnor och ge dem möjlighet att genomföra entreprenörssatsningar för att kunna minska de befintliga skillnaderna mellan könen.

M. Förenta staternas lagstiftning om kvinnligt företagande ”Women's Business Ownership Act (1988)” har ökat andelen kvinnliga företagsägare bland företag från 26 procent 1992 till 57 procent 2002. Framgången hos denna lagstiftning kan vara till hjälp i EU:s kartläggning av god praxis.

N. De kvinnor som på grund av samhälleliga faktorer har mindre kunskap om tillgängliga finansieringsalternativ och erfarenhet av ekonomisk förvaltning behöver stöd, inte bara under uppstartsfasen utan också genom firmans hela verksamhetscykel eftersom typen av stöd i företagsplaneringen skiljer sig åt under uppstarts- och tillväxtfasen.

O. Kvinnligt företagande och små- och medelstora företag ägda av kvinnor är en viktig källa till ökad sysselsättning bland kvinnor, vilket gör det möjligt att i högre grad utnyttja kvinnors utbildningsnivå och se till att kvinnor inte anställs under osäkra anställningsförhållanden. En företagskultur bland kvinnor säkerställer företagsdynamik och innovation, potentialer som är långt ifrån utnyttjade i Europeiska unionen, och ett ökat antal kvinnliga företagare har positiva effekter för ekonomin i stort. Åtgärder för att stödja kvinnliga entreprenörer försummas lätt i ett instabilt ekonomiskt klimat.

P. Män och kvinnor har i många fall inte samma möjligheter att driva och utveckla företag. Att främja kvinnligt företagande är en långsiktig process där det krävs tid för att ändra strukturer och attityder i samhället. Kvinnor har alltid haft entreprenörsanda men regler och traditionell rollfördelning har inneburit att företagande inte alltid har varit ett alternativ för kvinnor.

Q. Europeiska investeringsbanken (EIB) har i hög grad ökat sin utlåning till små och medelstora företag från 8,1 miljarder EUR under 2008 till ungefär 11,5 miljarder EUR under 2009. De instrument för små och medelstora företag som ingår i ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation har genomförts löpande (1,13 miljarder EUR öronmärktes för perioden 2007–2013). Kommissionen antog tillfälliga regler för statligt stöd 2009/2010 som ger medlemsstaterna utökade möjligheter att motverka effekterna av kreditåtstramningen.

R. Program för investeringsberedskap ökar förmågan hos små och medelstora företag eller entreprenörer att förstå den oro som finns bland banker eller andra investerare som kan tillhandahålla extern finansiering.

S. Kvinnliga företagare är en heterogen grupp som kan variera i ålder, bakgrund och utbildning, bestående av allt från nyutexaminerade personer till personer som har hunnit långt i karriären och som vill hitta nya sätt att utnyttja talanger som ledarskap, företagaranda, förmåga till kommunikation och kompromisser liksom till god riskbedömning, och de är verksamma inom många olika sektorer och verksamheter. Kvinnor och män har inte lika möjligheter att driva och utveckla företag på grund av könsstereotyper och strukturella hinder, och kvinnor uppfattas felaktigt ofta sakna entreprenörsmässiga egenskaper som självförtroende, ledarskap, beslutsamhet och riskbeteende.

T. Mentorsystem och stöd från aktiva kvinnor samt manliga företagare kan hjälpa kvinnor med nystartade företag att övervinna de rädslor som är förknippade med nyföretagande.

U. Det är viktigt att främja praktisk rådgivning om verkligheten i näringslivet och ekonomiska frågor på en konkurrensutsatt marknad.

V. Man har inte genomfört tillräcklig forskning om kvinnligt företagande på EU-nivå för att kunna få information om utvecklingen och tillämpningen av EU-omfattande strategier på detta område.

W. I många medlemsstater saknar egenföretagare tillbörliga socialförsäkringsrättigheter såsom mamma- och pappaledighet, arbetslöshetsförsäkring, sjukförsäkring, handikappbidrag, pensionsavsättningar och barnomsorg, trots att sådana strukturer är nödvändiga för att göra det möjligt för kvinnliga företagare att förena arbete och familjeliv och för att EU ska kunna hantera den demografiska utmaningen. I riktlinjerna för sysselsättningspolitiken uppmanas medlemsstaterna att främja egenföretagande och samtidigt garantera en adekvat social trygghet för egenföretagare.

X. Det finns en grupp som främst består av kvinnor och som ägnar sig åt hushållsarbete och privat omsorgsarbete utan att vara officiellt anställda och inte heller officiellt egenföretagare, och som därför saknar alla former av social trygghet.

Tillgång till ekonomiskt stöd och utbildningsstöd

1. Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna samt regionala och lokala myndigheter att bättre utnyttja finansieringsmöjligheter som är tillgängliga för kvinnliga företagare genom särskilda stipendier, riskkapital, bestämmelser om social trygghet och lägre räntor som ger en rättvis och jämlik tillgång till finansiella medel, som det europeiska Progress-instrumentet för mikrokrediter som tillhandahåller mikrokrediter upp till 25 000 EUR till mikroföretag och till sådana som vill starta ett eget litet företag och inte har tillgång till traditionella banktjänster, t.ex. arbetslösa personer.

2. Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att dra igång landsomfattande kampanjer, däribland arbetsgrupper och seminarier, för att effektivare främja och informera kvinnor om det europeiska Progress-instrumentet för mikrokrediter och om alla de finansieringsmöjligheter instrumentet ger.

3. Europaparlamentet påpekar att jämställdhet är en av EU:s grundläggande principer enligt fördraget om Europeiska unionen och Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, men att det trots betydande framsteg fortfarande råder bristande jämställdhet i fråga om entreprenörskap och beslutsprocesser.

4. Europaparlamentet beklagar att den finansiella och ekonomiska krisen har förvärrat problemen för många potentiella kvinnliga entreprenörer, särskilt under företagens första tre verksamhetsår. Parlamentet framhåller att lönsamma små och medelstora företag skapade av såväl män som kvinnor kan bidra till hållbarare ekonomisk tillväxt i medlemsstaterna.

5. Europaparlamentet välkomnar det separata avsnittet om stöd till kvinnligt företagande i kommissionens förordning (EG) nr 800/2008. Parlamentet uppmanar kommissionen att behålla detta stöd i unionens nästa stödram för att stärka kvinnligt företagande efter att förordningen har upphört att gälla.

6. Europarlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att de små och medelstora företag som leds (grundats) av kvinnor även kan dra nytta av de skattemässiga fördelar som planeras för de små och medelstora företagen.

7. Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen medlemsstaterna att genomföra rådets förordning (EG) nr 1346/2000 av den 29 maj 2000 om insolvensförfaranden samt se till att entreprenörer som blivit insolventa eller gjort avbrott i karriären får hjälp och stöd när det gäller ekonomisk återhämtning så att de ska kunna fortsätta med sina redan påbörjade projekt eller byta inriktning.

8. Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att främja utbyte av bästa praxis mellan de regioner som inte längre kommer att omfattas av mål 1 och de nya regionerna så att kvinnliga företagare involveras, framför allt inom jordbruks- och hantverkssektorn, dels för att se till att de kan överföra förvärvade erfarenheter och samtidigt inte plötsligt förlorar sina förmåner, dels för att skapa en ny grupp kvinnliga ledare i de nya medlemsstaterna.

9. Europaparlamentet uppmanar kommissionen, medlemsstaterna och Business Europe att främja kvinnligt entreprenörskap, ekonomiskt stöd och strukturer för yrkesvägledning samt att i samarbete med företagarorganisationer, handelshögskolor och nationella kvinnoinstitut inrätta program för investeringsberedskap som kan hjälpa kvinnor att skapa hållbara verksamhetsplaner samt hitta och definiera potentiella investerare.

10. Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att undersöka de hinder som finns för kvinnors företagande och i synnerhet göra en omfattande analys av kvinnors tillgång till finansiella medel.

11. Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att uppmuntra banker och finansinstitut att överväga att erbjuda ”kvinnovänliga” stödtjänster för företag.

12. Europaparlamentet uppmanar kommissionen. medlemsstaterna och Business Europe att överväga att införa mentorsystem och stödprogram, i synnerhet program för aktivt åldrande där pensionerade manliga och kvinnliga företagare kan ge råd och dela med sig av sina erfarenheter.

13. Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att särskilt beakta situationen för kvinnor över 50 år och hjälpa dem att starta egna företag.

14. Europaparlamentet insisterar på att medlemsstaterna bör införa åtgärder som gör det möjligt för kvinnor att skapa en rimlig balans mellan arbetsliv och privatliv och tillhandahålla lämpliga former av barnomsorg, eftersom bristen på barnomsorg av hög kvalitet till överkomligt pris är ännu ett hinder för kvinnor som vill starta företag.

15. Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att stödja kvinnliga företagares tillgång till bedömningar av tillväxt- och riskpotential utförda av erfarna konsulter.

16. Europarlamentet konstaterar att kvinnliga företagare i många färska undersökningar har fått erkännande för att ha en försiktigare hållning än män när det gäller ekonomiska och finansiella risker. Parlamentet anser att man bör analysera resultaten av dessa undersökningar mer ingående för att få veta om de är korrekta och vilka slutsatser man bör dra av dem.

17. Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och lokala myndigheter att införa nationella utbildningskoncept i syfte att intressera flickor för kvinnligt entreprenörskap och ledarskap och att utveckla ”ungt företagande” i gymnasieskolor så att kvinnliga studenter under ett skolår kan, om de så vill, ta del av verksamhetscykeln genom att starta upp, driva och avveckla ett företag, och koppla denna process till mentorskap från lärare och aktiva äldre rådgivare från det lokala näringslivet.

18. Europaparlamentet konstaterar att många flickor redan i tidig ålder avskräcks från att fortsätta med skol- och universitetsämnen som av tradition betraktas som manliga, såsom naturvetenskap, matematik och teknik. Parlamentet rekommenderar att det införs kurser i skolorna om entreprenörskapets grunder och att urvalet av ämnes- och yrkesalternativ för flickor breddas, så att dessa kan utveckla den kunskapsbas och kompetens som krävs för att lyckas med företagande. Europaparlamentet framhåller vikten av att främja flickors och kvinnors anställbarhet genom kompetensutveckling och livslångt lärande.

19. Europaparlamentet uppmanar EU-institutionerna, medlemsstaterna och de regionala myndigheterna att uppmuntra ettåriga program som främjar entreprenörskap och lärlingskap samt utbyten på högskolenivå i Europa, där studenter genomför utvecklingsprojekt baserade på verkliga affärskoncept för att redan under utbildningsåren kunna starta en hållbar och lönsam verksamhet. Europaparlamentet anser också att aktiviteter i alumni- och studentföreningar ska vara en del i processen för att ge studenterna självförtroende och fungera som förebild. Parlamentet uppmanar slutligen kommissionen att främja utbyte av god praxis på detta område.

20. Europaparlamentet ber medlemsstaterna och Business Europe att höja kunskapsnivån om och främja utbytesprogrammet för europeiska företagare ”Erasmus för unga företagare”, vars specifika mål det är att stärka entreprenörsandan, internationaliseringen och konkurrenskraften för potentiella nyföretagare i EU och nystartade mikroföretag och små företag. Utbytesprogrammet ger också nyföretagare möjlighet att i upp till sex månader arbeta med en erfaren företagare i hans/hennes lilla eller medelstora företag i ett annat EU-land. Europaparlamentet rekommenderar också inrättandet av speciella stipendier, såsom EU:s Leonardo da Vinci-stipendier, för kvinnliga studenter med stor potential, som delas ut i en utdelningsceremoni för ”bästa praxis” till framgångsrika kandidater.

21. Europaparlamentet insisterar på att medlemsstaterna ska främja lika tillgång till kontrakt som tilldelas genom offentlig upphandling och se till att offentlig upphandlingspolitik blir ”könsneutral”.

Tillgång till traditionella företagarnätverk samt informations- och kommunikationstekniker

22. Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att uppmuntra gränsöverskridande samarbetsprogram och skapa gränsöverskridande stödcentrum för kvinnligt företagande för att ge möjlighet till erfarenhetsutbyte, rationaliserat resursutnyttjande och utbyte av bästa praxis.

23. Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att utnyttja informations- och kommunikationsteknik som kan bidra till att öka medvetenheten samt nätverksstöd till kvinnor. Parlamentet anser att man bör åtgärda den digitala klyftan i hela Europa genom att förbättra tillgången till bredband, så att kvinnor får den flexibilitet som krävs för att kunna driva företag hemifrån om de så önskar.

24. Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att uppmuntra kvinnors deltagande i lokala handelskammare, icke-statliga organisationer på området, lobbygrupper och branschorganisationer från näringslivet för att kunna utveckla och stärka sina konkurrensmässiga företagarfärdigheter, samt uppmanar handelskamrarna att från sitt håll aktivt uppmuntra kvinnliga företagare att engagera sig och att främja inrättandet av tjänster som riktar sig till kvinnliga företagare och grupper med kvinnliga representanter för att öka kvinnornas inflytande och förbättra företagskulturen.

25. Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att framhålla de icke-statliga organisationernas roll i att uppmuntra och underlätta för kvinnors företagande.

26. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att främja utbyte av goda metoder för att stärka kvinnors företagsanda, och ber kommissionen, medlemsstaterna och Business Europe att uppmuntra och ge kvinnliga företagare möjligheter att samarbeta med lämpliga affärspartner på andra områden så att de har möjlighet att utbyta erfarenheter och metoder och få ett vidare perspektiv på företagsvärlden.

27. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inom ramen för nätverket Enterprise Europe Network inrätta rådgivningskontor med särskilda experter på problem och hinder som kvinnliga företagare ställs inför. Dessa rådgivningskontor skulle även kunna fungera som samordnade kontaktpunkter för dem som blivit utsatta för diskriminering vid ansökan om kredit hos tillhandahållare av finansiella tjänster.

28. Europaparlamentet inser betydelsen av kvinnliga ambassadörer, till exempel Europeiska nätverket för ambassadörer för kvinnligt företagande, som tydligt visar vilken roll kvinnor kan spela när det gäller att skapa sysselsättning och främjar konkurrenskraft genom att inspirera kvinnor och unga flickor att starta sin egen verksamhet genom aktiviteter i skolor, universitet, lokala grupper och media. Europaparlamentet anser att ambassadörerna ska ha olika bakgrund, ålder och erfarenhet och vara aktiva i alla branscher.

29. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att genomföra en kampanj som lyfter fram egenföretagandet inom kvinnligt förvärvsarbete, samt informerar om tillgängliga instrument för att underlätta start av företag.

30. Europaparlamentet anser att SAEE, och särskilt EU:s delegationer i tredjeländer, i samarbete med medlemsstaternas handelsdelegationer skulle kunna bidra till att utveckla nätverk för små och medelstora företag som leds av kvinnor.

31. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att samla in jämförbara och omfattande uppgifter om kvinnligt företagande i Europeiska unionen (såsom kvinnliga företagares etnicitet, ålder, verksamhetsområde, verksamhetsstorlek, antal verksamma år i enlighet med medlemsstaternas bestämmelser om skydd av personuppgifter) med hjälp av europeiska fonden för förbättring av levnads- och arbetsvillkor och europeiska jämställdhetsinstitutet på ett sätt som inte medför någon ytterligare börda för de små och medelstora företagen och analysera dessa uppgifter i den årliga rapporten om små och medelstora företag i EU i samband med kvalitetsgranskningen av små och medelstora företag. Parlamentet anser att de uppgifter och den information som samlas in borde upplysa beslutsfattarna om de särskilda problem som kvinnliga entreprenörer ställs inför.

32. Europaparlamentet välkomnar kommissionens undersökning från 2008 om kvinnliga innovatörer och kvinnors företagande och uppmanar eftertryckligen medlemsstaterna att följa de politiska rekommendationerna i denna undersökning.

33. Europaparlamentet uppmanar kommissionen, medlemsstaterna och regionala och lokala myndigheter att vidta åtgärder för att kvinnliga entreprenörer ska behandlas på samma sätt som anställda när det gäller socialtjänst och andra samhällstjänster, samt att förbättra den sociala ställningen för kvinnliga företagare och medföretagare i små och medelstora företag – i form av bättre barnomsorg och stödåtgärder för omsorg om äldre och vårdkrävande personer, förbättrad socialförsäkring och genom att bryta ned könsstereotyper – samt att stärka den kulturella och rättsliga ställningen för kvinnliga företagare och medföretagare i små och medelstora företag, i synnerhet på områdena forskning, vetenskap, maskinteknik, nya medier, miljö, grön och koldioxidsnål teknik, jordbruk och industriella sektorer i städer och på landsbygden.

34. Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen medlemsstaterna att undersöka de hinder som finns för romska kvinnliga egenföretagare och att inrätta program för att möjliggöra lättåtkomlig, snabb och billig registrering för romska kvinnliga entreprenörer eller egenföretagare samt att skapa möjligheter till lättillgängliga krediter – däribland mikrokrediter – för finansiering av romska kvinnors företag. Parlamentet uppmanar dessutom kommissionen att stödja denna verksamhet genom lämpliga finansieringsmekanismer.

35. Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att aktivt bekämpa falskt egenföretagande genom att tydligt definiera vad egenföretagande är och införa påföljder för falskt företagande.

36. Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att inrätta ett program i syfte att hjälpa de personer, huvudsakligen kvinnor, som försörjer sig genom hushållsarbete, vård eller annat servicearbete och som varken är anställda eller egenföretagare att registrera sig som egenföretagare eller starta ett eget företag.

37. Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att erbjuda stöd till kvinnor som planerar att starta eller köpa företag, eller ta över ett familjeägt företag, även till dem som är fria yrkesutövare och exempelvis driver en egen juristfirma eller läkarmottagning. Parlamentet anser att stödet ska bestå av lämpliga utbildningsseminarier och workshoppar som syftar till att ge dessa kvinnor tillräcklig ledarkompetens så att de framgångsrikt kan sköta en förvärvssituation, särskilt bedömningar, företagsvärderingar samt bank- och lagstiftningsfrågor. Särskild uppmärksamhet bör ägnas kvinnor under 25 år och över 50 år, eftersom dessa grupper drabbas hårdare av den finansiella krisen.

38. Europaparlamentet uppmanar Polen att framhålla kvinnors företagande under ordförandeskapet, särskilt i början av oktober i samband med den europeiska SMF-veckan. Parlamentet uppmanar kommissionen att så fort som möjligt föreslå en handlingsplan för att öka andelen kvinnliga entreprenörer och att dra igång informationskampanjer för att bryta stereotypa föreställningar om att kvinnor inte skulle vara ämnade att bli framgångsrika företagsledare.

39. Europaparlamentet uppmanar familjeföretag att ge lika stor möjlighet åt kvinnliga släktingar, t.ex. döttrar, när man överväger att överlåta företaget.

40. Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta åtgärder som gör det möjligt att förena familjeliv och arbete i syfte att främja kvinnlig sysselsättning och göra det enklare för kvinnor att arbeta som egenföretagare.

41. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att värna om bilden av kvinnan i alla medier i syfte att motverka den förutfattade meningen att kvinnor är sårbara och saknar den kompetens och de ledaregenskaper som krävs för att vara företagschefer.

42. Europaparlamentet betonar att man måste uppmuntra initiativ som bidrar till att företagen tar fram och genomför positiva åtgärder och jämställdhetsfrämjande personalstrategier och att man även måste stödja informations- och utbildningsinsatser som gör det möjligt att främja, överföra och integrera metoder som varit framgångsrika i organisationer och företag.

43. Europaparlamentet konstaterar att översynen av small Business Act för Europa av den 23 februari 2011 har lett till en stark agenda för små och medelstora företag men uppmanar EU och medlemsstaterna att ändå tillämpa principen tänk småskaligt först i allt som genomförs.

44. Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att främja program som syftar till att ge invandrarkvinnor möjlighet att arbeta som egenföretagare genom att inrätta utbildnings- och mentorsprogram samt genom att göra det enklare för dem att få tillgång till krediter.

45. Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att uppmärksamma företag som arbetar för jämställdhet och möjligheten att förena arbetsliv och familjeliv, för att bidra till att sprida bästa möjliga praxis på detta område.

46. Europaparlamentet ber kommissionen och medlemsstaterna att främja ett balanserat deltagande av kvinnor och män i företagens styrelseorgan, särskilt då medlemsstaterna är delägare i dessa företag.

47. Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att främja företagens sociala ansvar inom företag med kvinnlig ledning för att möjliggöra mer flexibla arbetstider och mer flexibelt arbete för kvinnor samt att främja familjevänliga tjänster.

48. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att främja en kvinnligt orienterad yrkesutbildningspolitik och yrkesutbildningsprogram för kvinnor, inklusive datakunskap, för att stärka deras deltagande i olika branscher, med hänsyn till tillgängligt ekonomiskt stöd på lokal och nationell nivå och på unionsnivå, samt att uppmuntra storföretag och små och medelstora företag att använda dem.

49. Europaparlamentet vädjar till kommissionen att intensifiera stödet till yrkesutbildningsprogram som riktar sig till kvinnor i små och medelstora industriföretag och stödja forskning och innovation, i enlighet med sjunde ramprogrammet och Europeiska stadgan för småföretag, enligt vad som föreskrivs i bilaga III till Europeiska rådets slutsatser i Santa Maria da Feira den 19 och 20 juni 2000.

50. Europaparlamentet understryker vikten av att uppmuntra inrättandet av kvinnliga nätverk på företag, mellan företag i samma bransch och mellan olika branscher.

51. Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att utveckla och tillämpa strategier för att råda bot på befintliga skillnader avseende arbetsmiljö och karriärmöjligheter för kvinnor som arbetar inom vetenskaps- och teknikområdet.

52. Europaparlamentet anser att det är viktigt att sprida bästa möjliga praxis när det gäller kvinnors deltagande i industriell forskning och högteknologisk industri. Parlamentet påpekar i detta sammanhang hur viktigt det är att medvetandegöra de ledande grupperna på industriföretag med lågt kvinnligt deltagande att tillämpa ett jämställdhetsperspektiv, vilket bör leda till kvantifierade mål.

*

* *

53. Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och till medlemsstaternas regeringar.

(1) EUT L 214, 9.8.2008, s. 3.

(2) EUT L 180, 15.7.2010, s. 1.

(3) EUT L 308, 24.11.2010, s. 46.

(4) EUT L 160, 30.6.2000, s. 1.

(5) EUT C 87 E, 1.4.2010, s. 48.

(6) EUT C 316 E, 22.12.2006, s. 378.

(7) EUT C 279 E, 20.11.2003, s. 78.

(8) ”A Framework for Addressing and Measuring Entrepreneurship” av N. Ahmad och A.N. Hoffman, 24 januari 2008, STD/DOC (2008) 2.