SV    SV SV 
SV 1   SV  EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 16.7.2008 
SEK(2008) 2125 
  
ARBETSDOKUMENT FRÅN KOMMISSIONENS AVDELNINGAR 
Åtföljande dokument till 
 
MEDDELANDET FRÅN KOMMISSIONEN  TILL EUROPAPARLAMENTET, 
RÅDET, EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN SAMT 
REGIONKOMMITTÉN 
 
Offentlig upphandling för en bättre miljö 
  
SAMMANFATTNING AV KONSEKVENSANALYSEN  
{KOM(2008) 400 slutlig} 
{SEK(2008) 2124} {SEK(2008) 2126} 
SV 2   SV SAMMANFATTNING 
EU:s nuvarande konsumtionsmönster leder till miljöskador i en storleksordning som inte är 
hållbar. Om världen som helhet följde tradi tionella konsumtionsmönster skulle det globala 
resursutnyttjandet kunna fyrdubblas inom 20 år. Därför är det ofrånkom ligt att driva på en 
snabbare utveckling och spri dning av miljövänliga produkter. 
Offentliga myndigheter ger varje år ut motsva rande 16 % av EU:s BNP, inte minst inom 
sektorer med relativt stora miljöeffekter och samtidigt stort utrymme för förbättringar (transporter, bygge och byggnadsinredning osv.).  Byggnader står exempelvis för ungefär 
40 % av EU:s slutliga energiförbrukning. En st or del (i vissa fall över 50 %) av de årliga 
utgifterna för de flesta myndigheter utgörs  av bygg- och renovering sarbeten och löpande 
kostnader för byggnader. Genom att tillämpa miljöanpassad offentlig upphandling för sådana uppgifter skulle strängare miljönormer gälla, och detta skulle minska den sammanlagda 
energiförbrukningen i offentliga byggnader avsevärt. 
Miljöanpassad offentlig upphandling är ett förf arande för de offentliga myndigheternas 
upphandling av varor, tjänster och arbeten me d lägre miljöpåverkan över hela livscykeln, 
jämfört med varor, tjänster och arbeten med samma primärfunktion som annars skulle ha 
upphandlats. Detta förfarande främjar inköp av miljövänliga produkter, även om det kanske 
inte tvunget leder till sådana i nköp, och det är till fullo fören ligt med EU-lagstiftningen om 
offentlig upphandling. 
Inköp av mer resurseffektiva produkter kan ge köparna direkta fördelar och minska 
användarnas kostnader betydligt, även om initialkostnaderna är högre. Som exempel kan 
nämnas kontorsutrustning, belysning, fordon och byggnader. 
Miljöanpassad offentlig upphandling belönar dessutom företag som utvecklar sådana varor 
och ger incitament för framtida teknikutvecklin g, vilket bidrar till innovation som främjar 
EU:s näringsliv. Ökad efterfrågan kommer a tt medföra stordriftsförd elar, vilket gör att 
produkterna kan ta sig in på de vanliga marknaderna. Miljöanpassad offentlig upphandling 
kan främja mer omfattande och snabbare teknisk  innovation som så småningom kan leda till 
lägre pris per enhet, och till att produkt erna blir tillgängliga på massmarknaden. 
Om miljöanpassad offentlig upphandling leder ti ll inköp av miljövän liga produkter, kommer 
de minskade miljökonsekvenser detta medför att bidra till uppnåendet av de nuvarande 
miljömålen, eventuellt till en lägre kostnad än andra tänkbara strategiska styrmedel. 
I ljuset av denna enorma potential har miljöan passad offentlig upphandling på senare år fått 
allt större politisk uppmärksamhet. Det började med meddelandet om en integrerad 
produktpolitik år 2003, i vilket medlemsstaterna  varmt rekommenderades att anta nationella 
handlingsplaner för miljöanpassad upphandling. Miljöanpassade eller hållbara upphandlingsstrategier har emellertid också lans erats i de viktigaste handelspartnerländerna 
utanför EU, exempelvis USA, Japan, Kanada och Australien. Dessa har följts av tillväxtekonomierna Kina, Sydkorea, Thailand och Filippinerna. Redan år 2002 antog OECD-
rådet en rekommendation om miljöanpassad  offentlig upphandling. I kölvattnet av 
världstoppmötet om hållbar utveckling i Johannesburg i september 2002 skapades en 
arbetsgrupp (Marrakech Task Force) för hållbar utveckling, som har till uppgift att sprida hållbara (miljöanpassade) metoder för offentlig upphandling, inte minst i utvecklingsländerna. 
SV 3   SV Senast fastställde EU:s stats- och regeringschefer i sin förnyade  strategi för hållbar utveckling, 
som antogs i juni 2006, EU-övergripande mål för miljöanpassad offentlig upphandling. Där fastställs att genomsnittsnivån för miljöanpassa d offentlig upphandling i EU år 2010 ska ligga 
på den nivå som i dag uppnås av de me dlemsstater som uppvisar bäst resultat. 
Undersökningar under 2006 visade att endast sj u medlemsstater tillä mpade miljöanpassad 
upphandling i nämnvärd omfattning, och att de  övriga 20 medlemsstaterna tillämpade sådan 
upphandling i mycket mindre utsträckning, eller inte alls. 
Europeiska kommissionens generaldirektorat för miljö har sammanställt en konsekvensanalys 
som ska ligga till grund för antagandet av et t nytt initiativ om miljöanpassad offentlig 
upphandling, och som ska leda till mer och bättre miljöanpassad offentlig upphandling i EU. De olika möjligheter som granskats i konsekvensan alysen har diskuterats med berörda parter 
vid ett möte den 25 juni 2007, och genom se nare skriftväxling. Medlemmarna i den 
rådgivande kommittén för offentlig upphandling har också uppmanats att yttra sig om de olika 
strategiska alternativen. 
Följande hinder för införandet av miljöanpass ad offentlig upphandling över hela EU har 
identifierats: 
(1) Bristande kunskap om fördelarna, felbedömni ng av kostnaderna och brist på politiskt 
stöd. 
(2) Otillräcklig rättslig klarhet. 
(3) Brist på information och verktyg för miljöa npassad offentlig upphandling, otillräckliga 
utbildningsstrukturer, bristande kunskap om  prioriterade områden och avsaknad av 
lättillämpade kriterier för miljöanpassad upphandling. 
(4) För stora skillnader mellan förfaranden och kriterier för miljöanpassad offentlig 
upphandling runt om i EU, vilket också medför  ökade administrativa kostnader, inte 
minst för små och medelstora företag, och är till nackdel för den inre marknaden. 
Kommissionen har identifierat ett antal insatser  och åtgärder som ska öka och förbättra den 
miljöanpassade upphandlingen i de 27 medlemsstater na. Dessa insatser kan delas upp i en rad 
olika strategiska alternativ. 
Alternativ 1  är ett s.k. ”business as  usual”-scenario: kommissionen skulle fortsätta att ge 
vägledning på sin webbsida om miljöa npassad upphandling, bland annat relevanta 
undersökningar och handboken om miljöanpassad offentlig upphandling, och anordna regelbundna möten med nationella expert er för att utbyta bästa praxis. 
Alternativ 2  skulle omfatta ett paket med st ödåtgärder som ger vägledning och 
rekommendationer och utgör grund en för åtgärder som främjar och förbättrar miljöanpassad 
upphandling i EU. Delvis skulle detta förmedlas genom ett meddelande. Genom detta alternativ skulle man kunna ta itu med alla fy ra problemen, via olika åtgärder och insatser: 
• Fastställa ett EU-omfattande frivilligt mål för miljöanpassad offentlig 
upphandling, utgående från en kvantifie ring av målet i strategin för hållbar 
utveckling. 
SV 4   SV • Betona befintlig operativ vägledni ng om miljöanpassad upphandling och 
tillhandahålla ytterl igare riktlinjer. 
• Ge rättslig klarhet i vissa frågor. 
• Identifiera prioriterade produkt- och tjä nstegrupper och inleda en process med 
ökat samarbete med medlemsstaterna oc h berörda parter för att utarbeta 
gemensamma kärn- och övergripande krite rier för miljöanpassad upphandling av 
dessa produktgrupper. 
• Uppmuntra till informationsspridning och fortbildning om miljöanpassad 
upphandling genom spridning av verktyget för utbildning om miljöanpassad 
offentlig upphandling, skapande av plattfor mar för regionalt och lokalt samarbete 
och rekommenderad tillämpning av miljöanpassad upphandling vid genomförandet av EU-finansierade projekt. 
• Identifiera indikatorer för miljöanpassa d offentlig upphandling, och säkerställa 
regelbunden övervakning och jämförelse  (benchmarking) på grundval av dessa 
indikatorer. 
Alternativ 3  skulle innebära obligatoriska mål för miljöanpassad upphandling, fastlagda i en 
rättsakt. Olika alternativa mål skulle vara tänkbara: 
• Obligatoriska mål för grundläggande miljöanpassad offentlig upphandling. 
• Obligatoriska mål för resultatbaserad  miljöanpassad offentlig upphandling. 
• Obligatoriska mål för kostnadsberäkn ing på grundval av hela livscykeln. 
Alternativ 4  skulle omfatta olika former av obligatorisk miljöanpassad upphandling, 
fastlagda i en rättsakt eller ge nom ändring av en befintlig rä ttsakt. Olika möjligheter skulle 
vara tänkbara: 
• Obligatorisk miljöanpassad upphandling för vissa typer av upphandlande 
myndigheter (centrala förvaltningen) vid inköp av vissa type r av produkter och 
tjänster (som ännu inte identifierats). 
• Obligatorisk miljöanpassad upphandling för alla kontrakt över det tröskelvärde 
som anges i direktiven om offentlig upphandling. 
• Obligatoriskt genomförande av en miljöledningsordning för alla tjänster och 
verksamheter över ett visst tröskelvärde. 
• Obligatorisk tillämpning av miljöanpassad upphandling vid genomförandet av 
EU-finansierade projekt, om så är lämpligt. 
Alternativ 5  skulle innebära ett förslag om att ändra standardformulären för miljöanpassad 
offentlig upphandling genom en rättsaktsändri ng så att det blir lättare att övervaka 
miljöanpassad upphandling inom ramen för frivillig a eller obligatoriska strategier för sådan 
upphandling. 
Konsekvensanalysen visar följande: 
SV 5   SV Man kan endast vänta sig smärre förbättringar med scenariot ”business as usual” (alternativ 
1), eftersom de grundläggande problemen inte lö ses på ett tillfredsställande sätt. Allteftersom 
miljöanpassad upphandling blir mer vanlig kommer skillnaderna mellan medlemsstaternas metoder sannolikt att öka sne dvridningen av marknaden och le da till extra ad ministrativa 
kostnader för leverantörer, samtidigt som incitamentet för ekologisk innovation blir litet. 
Alternativ 2, som består av ett paket med stöd, vägledning, rekommend ationer och åtgärder 
för ökad miljöanpassad upphandling, och som delvis skulle genomföras med hjälp av ett meddelande, är i dagsläget det alternativ som fö redras. Det är den effektivaste metoden att 
hantera problemen med bristande information om kostnader och nytta, den dåliga rättsliga 
klarheten och den allmänna bristen på harmoniserad information och verktyg för 
miljöanpassad upphandling. 
Ett klart mål, även om det är frivilligt, skulle vara en politisk drivkraft för medlemsstaterna att 
satsa mer på miljöanpassad upphandling. Sannolik t kommer det att uppmunt ra inrättandet och 
användningen av central vägledning för miljö anpassad upphandling, parallellt med interna 
mål och/eller politiska eller rättsliga instruktione r för utvalda (eller alla ) regionala och lokala 
myndigheter. Ett politiskt mål skulle också ge näringslivet en uppfattni ng om hur efterfrågan 
efter miljövänliga produkter kommer att utveck las under de närmaste årtiondena, så att de 
tidigt kan anpassa sig till den nya efterfrågan och pl anera sin innovationsverksamhet. 
Genom operativ vägledning om miljöanpassad u pphandling kan medlemsstaterna få hjälp att 
bygga upp egna strategier och öka sin miljöa npassade upphandling. Detta kan kraftigt minska 
de kostnader som normalt uppstår vid star t och genomförande av miljöanpassade 
upphandlingsförfaranden. Det kan också visa myndi gheterna andra sätt att minska utgifterna 
och göra den miljöanpassade upphandlingen e ffektivare. Exempelvis kan gemensam 
upphandling (där två eller fler myndigheter går ihop om en upphandling) medföra 
stordriftsvinster och minska förvaltningskos tnaderna genom att m yndigheterna kan utbyta 
erfarenheter om kriterier för miljöanpassad upphandling och om nya produkter som finns på 
andra marknader än de lokala. Vägledning om  införandet av kostnadsberäkning för hela 
livscykeln som tilldelningskriterium kan också uppmuntra upphandlare att tillämpa 
miljöanpassad upphandling, eftersom det kommer a tt visa att det i många fall är en effektiv 
upphandlingsmetod som på längr e sikt sparar pengar. 
Kontakter med berörda parter har visat att det fortfarande finns rättsl iga oklarheter, trots 2004 
års nya direktiv om offentlig upphandling, som uttryckligen gör det möjligt att ta med miljökriterier i anbudsförfaranden. Medlemsstat erna och de upphandlan de myndigheterna har 
påpekat behovet av att klargöra att man kan definiera den produkt som upphandlas med 
miljökriterier som berör produktionsproces sen. Det råder också oklarhet om hur 
anbudsgivarna ska styrka att de uppfyller de teknis ka specifikationerna el ler urvalskriterierna. 
Kärnkriterier skulle undanröja  ett av de största hindren för miljöanpassad upphandling, och 
även en av de största kostna derna och orsakerna för problem i förfarandet. Sannolikt skulle 
det leda till större samstämmighet i myndighete rnas efterfrågan efter vissa produktegenskaper 
och samtidigt ge större öppenhet för producenter och därmed tydligare signaler om lönsamma 
innovationschanser. Dessutom skulle det mins ka de administrativa kostnaderna för att 
tillhandahålla miljörelaterad produktinfo rmation i olika upphandlingsförfaranden. 
Skapandet av samarbetsplattformar och re kommendationen av miljöanpassad upphandling för 
EU-finansierade projekt är ett särskilt effek tivt sätt att få lokala myndigheter att tillämpa 
miljöanpassad upphandling. Dessa är av tradition svårare att nå med informationsspridning 
om miljöanpassad upphandling, politiskt stöd, vägledning och fortbildning. 
SV 6   SV Vad beträffar kostnaderna för genomförande t av miljöanpassad upphandling skulle denna i 
allmänhet leda till att produkter s livscykelkostnader bättre b eaktades. I särskilda fall, med 
resurseffektiva produkter, kan upphandling av m iljövänliga produkter innebära lägre pris för 
köparen, räknat över produktens livsperiod. En  nyligen genomförd undersökning om för- och 
nackdelarna med miljöanpassad upphandling har visat att förvaltningskostnaderna för att inleda och genomföra miljöanpassad upphandli ng inom en lokal myndighet i EU är något 
högre än för ett standardförfarande. De största utgifterna vållas av löpande 
informationskampanjer, fortbildning och st öd till upphandlarna. Kostnaderna för att införa 
strategin är låga, jämfört med de sammanla gda upphandlingsbudgetarna. Vissa extrakostnader 
kan uppstå till följd av att man försöker finna  miljökriterier vid upphandling. Kriterierna för 
miljöanpassad upphandling och den vägledning som kommissionen ger skulle minska dessa 
extrakostnader betydligt. 
Kostnaderna för extra vägledni ng för att fylla ut eventue lla luckor kommer att vara 
försumbara jämfört med de belopp det rö r sig om vid upphandlingen, och de kommer 
dessutom att täckas av kommissionen. Kostnade rna för spridning i regionala och lokala nät 
skulle främst täckas av kommissionen, genom  administrationen för program som erbjuder 
hjälp, och genom bidrag till  relevanta projekt. Kommissi onen kommer också att stå för 
kostnaderna för utveckling av lämpliga beräkningsmetoder och för övervakning av 
miljöanpassad upphandling. Så länge det inte finns  några rättsligt bindande bestämmelser har 
medlemsstaterna inga särskilda övervakningsskyldigheter. 
Det ovan anförda innebär att alla varianter av  alternativ 2 kan genomföras utan större 
extrakostnader för de upphandlande myndigheterna eller medlemsstaterna. 
Konsekvensanalysen har emellertid också visat at t ökat politiskt stöd är en förutsättning för att 
man ska kunna maximera de sammanlagda fördel arna med alla kompletterande delalternativ 
inom ramen för alternativ 2. Politiskt stöd mobiliseras lättast genom antagande av obligatoriska åtgärder. I konsekvensanalysen ha r man redan identifierat en rad obligatoriska 
alternativ som skulle kunna öka det politiska stödet i olika utst räckning, allt från obligatoriska 
mål för miljöanpassad upphandlin g till obligatorisk miljöa npassad upphandling för alla 
kontrakt som omfattas av direktiven om offentlig upphandling, inbegripet ändrade 
standardformulär för upphandling för att underlätta övervakninge n. Eftersom alla 
obligatoriska alternativ skulle förutsätta antagand et av en rättsakt eller ett förslag att ändra en 
befintlig rättsakt skulle en separat konsekvens analys behöva göras för att hitta den bästa 
lösningen. 
En sådan extra konsekvensanalys kommer att ge nomföras senare, för att eventuellt anta en 
lämplig rättsakt som kan komplettera vä gledningen i förslaget till meddelande. 
Kommissionen kommer att föresl å indikatorer för övervakning och anmäler fortsatt stöd till 
utvecklingen av metoder för a tt beräkna dessa indikatorer.