* * EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 16.09.1996 
KOM(96) 410 slutlig 
RAPPORT FRÅN KOMMlSSIONfTy 
COMETT II 
Slutlig utvärdering 
(Framlagt av kommissionen) 

1. Inledning 
Den här rapporten handlar om COMETT-programmets andra fas, COMETT II ( 1990-1994). 
COMETT II är en efterföljare till COMETT 1(1986-1989), Community Action Programme 
for Education and Training for Technology, gemenskapens handlingsprogram för teknisk 
undervisning och utbildning. COMETT II antogs genom rådets beslut 89/27 EEG av den 
16 december 1988, OJ nt L 13/28 den 17.1.1989. Enligt artikel 6 i detta beslut ska 
kommissionen senast den 30 juni 1995 lägga fram en slutrapport till rådet, 
Europaparlamentet och Ekonomiska och sociala kommittén om erfarenheterna och 
resultaten av COMETT II. 
Det här dokumentet är kommissionens rapport som uppfyller denna hemställan. Den baserar 
sig huvudsakligen på en syntes av många utvärderings- och kontrolldokument som 
tillkommit under programmets livstid, i synnerhet under de två sista åren. Med hänsyn till 
omfattningen av den verksamhet som utvecklats under COMETT-programmet kan rapporten 
endast ge en kortfattad översikt över vad som i själva verket varit ett rikt och varierat 
initiativ från gemenskapen och vars viktigaste beståndsdelar har säkrats inom det nya 
programmet, kallat LEONARDO DA VINCI. 
Detta är det viktigaste som uppnåtts av COMETT II 
Fem ansökningstillfällen har anordnats mellan 1990 och 1994. De projekt som lagts fram har begärt 
bidrag från gemenskapen till ett sammanlagt belopp av nära 1,2 miljarder ECU. 
Urvalsproceduren ledde till att c:a 3.000 projekt antogs, vilket ledde till att 
• över 200 partnerskap för utbildningssamarbete mellan högskola och företag tillkom och omfattade 
nästan alla europeiska regioner liksom flera sektorer och teknologier, 
• c:a 40.000 transnationella utbyten av studenter, akademiker och personal anordnades, 
• att nästan 10.000 kurser för avancerad utbildning anordnades där över en kvarts miljon européer 
deltog, 
• över 4.500 läromedel togs fram av vilka över en tredjedel baserades på datorprogram och video. 
Projekten har 
• engagerat över 30.000 organisationer från 19 europeiska länder, inklusive hela sektorn för högre 
undervisning, över 20.000 företag (av vilka över 3/4 var små till medelstora företag) samt c:a 5.000 
organisationer av annan typ, 
• täckt behoven av utbildning inom nära nog alla teknologier och närliggande områden , 
• ofta fungerat som katalysator för samarbete och innovationer långt utöver själva COMETT-
programmet. 
Dessutom har 
• ett europeiskt nätverk skapats som varje år effektivt kan ordna tusentals utbyten mellan industri och 
högskola över gränserna, vilket gör det möjligt att ordna praktikplatser och korta avancerade 
internationella kurser, 
• samarbete med andra europeiska program anordnats inom undervisning, utbildning, FoU samt 
innovationer, viket har gått som en röd tråd genom programmet, 
• medvetenheten om och förståelsen av fördelarna med samarbete mellan högskola och industri och 
tekniköverföring ökat, 
• både kvantitet av och kvaliteten på den kvalificerade utbildningen ökat, särskilt i perifera områden, 
något som har bidragit till större europeisk konkurrenskraft, 
• därtill har mervärdet av samarbete inom ett europeiskt program som COMETT vunnit erkännande 
inom högskolan och ,i något mindre utsträckning, inom industrin. 
2. COMETT - en översikt 
En av de viktigaste frågorna för EU:s framtida ekonomiska och sociala utveckling är 
förmågan att dra nytta av de egna forskningsresultaten för att stimulera innovationer och 
kvalitet inom industrin. COMETT, EU:s program för samarbete mellan högskola och 
industri rörande teknisk utbildning har utvecklats sedan det år 1986 riktade in sig på sådana 
och närbesläktade frågor. Budskapet har varit att avancerad utbildning och ökat samarbetet 
mellan högre läroanstalter och industriföretag är den viktigaste mekanismen för överföring 
av viktig teknik för att på så sätt ge forskningen och utvecklingen ett industriellt värde. 
COMETT 1 verkade under åren 1986 - 1989 med en budget på 50 miljoner ECU och 
COMETT II 1990-1994 med c:a 230 miljoner ECU. Båda var speciellt inriktade på 
transnationellt samarbete mellan högskola och industri inom avancerad teknisk undervisning 
och utbildning. Huvudsyftena i rådets beslut angående COMETT II var att 
• öka den avancerade tekniska utbildningens bidrag till gemenskapens ekonomiska och 
sociala utveckling, 
• gynna en gemensam utveckling av utbildningsprogram och ett optimalt utnyttjande av 
utbildningsresuresr genom att skapa transnationella, sektoriella och regionala nätverk av 
projekt för avancerad teknisk utbildning, 
• ta hänsyn till små och medelstora företags kompetenskrav, 
• arbeta för att kvinnor och män ska ha samma möjligheter att delta i avancerad teknisk 
utbildning, 
• ge samarbetet mellan högskola och industri inom avancerad teknisk utbildning en 
europeisk dimension. 
COMETT bestod av fyra närbesläktade huvudinriktningar: 
• Inriktning A: Partnerskap för utbildningssamarbete mellan högskola och industri (i 
fortsättningen kallat enbart "partnerskap") som verkade både på regional och/eller 
sektoriell grund. I huvudsak rörde det sig om konsortier bestående av högre läroanstalter, 
företag och andra berörda organisationer. 
• Inriktning B: program för rörlighet över nationsgränserna. Inriktning Ba gällde 
studentpraktik i utlandsföretag; inriktning B b täckte avancerad långtidspraktik för 
akademiker och inriktning Be stödde personal utbyte mellan högskola och företag. 
• Inriktning C: utbildningsprojekt. Inriktning Ca stödde korta utbildningar, inriktning Cb 
gemensamma utbildningsprojekt och inriktning Ce de större pilotprojekten för utbildning. 
• Inriktning D: kompletterande åtgärder såsom översikter, utvärderingar och observationer. 
COMETT var det första större europeiska program för undervisning och utbildning där 
EFTA-länderna deltog. 
Programmet följdes uppmärksamt och flera utvärderingar gjordes av utomstående under 
dess verksamhetstid. Den slutliga utvärderingen av COMETT bygger huvudsakligen på 
dessa observationer och dokument som härrör från den interna kontrollverksamheten. 
3. Nätverk 
Rådets beslut krävde att ett europeiskt nätverk av partnerskap skulle bildas och som skulle 
bidra till att 1) fastställa utbildningsbehoven och hitta en lösning, 2) tillgodose behoven på 
ett strukturerat och samordnat sätt, 3) tillhandahålla stödfunktioner för tillhandahållande av 
praktikplatser för industrifolk, personal och studerande, 4) stärka samarbete och flyttning 
mellan regioner inom Europa vid utveckling och genomförande av teknisk utbildning samt 
5) utveckla transnationella sektoriella nätverk. 
Det europeiska nätverket består av cirka 200 partnerskap. Dessa partnerskap representerar 
12 % av de totala anslagen till programmet. Medelbudgeten för ett partnerskap är i 
storleken 180.000 ECU, varav 25 % täcks av COMETT. Partnerskapen är väsentligen av 
två slag: regionala partnerskap som sammanför universitet, företag och andra intresserade 
inom ett geografiskt område och sektoriella partnerskap med partners från olika 
medlemsstater inom en viss teknologi eller industri. Man väntade sig att båda typerna av 
partnerskap skulle upprätta kontakter och samarbete med liknande projekt över hela Europa. 
På så sätt utvecklades två typer av nätverk: interna partnerskap inom de större 
partnerskapen och externa nätverk för samarbete över hela Europa. 
De två viktigaste insatserna som regionala partnerskap har bidragit med har varit att 1) 
utveckla de lokala och regionala kontaktytorna och den infrastruktur, som hör till 
samarbetet mellan högskola och industri, och att 2) integrera denna regionala infrastruktur 
i det första alleuropeiska nätverket för samarbete med uppgift att främja den europeiska 
utvecklingen av samarbete mellan högskola och industri i fortlöpande undervisning och 
utbildning. Sektoriella partnerskap har mer direkt bidragit till tekniköverföring och 
utveckling av industriell utbildning. Deras kunder har setts som en mer homogen grupp 
med mer likartade tekniska krav. Därför har det varit mer relevant och lättare för sådana 
typer av partnerskap att utföra uppgifter som utbildningsbehovsanalys, upprätta 
lägesrapporter och bilda "europeiska arbetsgrupper". 
Företagen var positiva till partnerskapens roll som informationsbärare och länk mellan 
företag och högskolor och till deras roll som rådgivare när det gäller europeiska program. 
I det sammanhanget pekar några på att partnerskapen agerat som ett slags 
informationscentra där man sammanfört existerande studier, definierat frågeställningar, valt 
utbildningsalternativ o.s.v., samtidigt som man stärkt och artikulerat kraven från mindre och 
medelstora företag. Särskilt viktig har partnerskapens påverkan varit när det gällt att 
stimulera ett transnationellt synsett bland parterna. Inom den högre undervisningen har det 
skett ett internationellt utbyte beträffande så väl utbildningsmetoder och 
undervisningssystem som kontakter med utländska företag som varit värdar för de 
studerande. För företagens del har resultatet blivit större tillgång till den europeiska 
utbildningspotentialen och ett större medvetande om den europeiska dimensionen inom FoU 
och teknik. 
Den europeiska dimensionen har varit den främsta kraften hos både regionala och 
sektoriella partnerskap. Den sträcker sig från partnerskapens direktkontakter med 
kommissionen och kännedomen om kommissionens program, till sakkunskap när det gäller 
att söka och driva europeiska projekt och den inre styrkan som en del i ett välstrukturerat 
dedicerat europeiskt operativt nätverk. Den andra kraftlinjen är nätverket av lokala, 
regionala och sektoriella medlemmar. Regionala partnerskap har ofta sektoriella specialiteter 
och sektoriella partnerskaps knutpunkter är ofta involverade i en regional infrastruktur. 
I allmänhet spelar partnerskapen en accepterad roll (somliga i högre, andra i lägre grad) i 
hemlandets kontaktytor mellan högskola och industri, i synnerhet i kontaktytan tillgång och 
efterfrågan på kompetens. 
Den finansiella basens bräcklighet och bristen på inblandning från näringslivet var de två 
största svårigheterna som mötte partnerskapsnäten. Den här svagheten och den finansiella 
osäkerheten hos de flesta PUSU uppfattas som den viktigaste svagheten. Det medför en 
nedre kritisk gräns för partnerskapens storlek och begränsad personal liksom svårigheter 
att göra en realistisk, långsiktig planering. 
Slutligen utvecklades COMETT-nätet på två nivåer. På projektnivå utvecklades nätverk 
mellan parterna inom partnerskapen eller inblandade i gemensamma utbildningsprojekt. 
Men det uppstod även en nätverkseffekt mellan olika projekt. Här samarbetade 
partnerskapen och deras partner med andra partnerskap vilket ledde till korsbefruktning och 
samarbete mellan projekten. Partnerskapen var således bara den mest synliga delen av 
aktiviteterna med COMETT-nätverk. 
4. Utbildningsåtgärder 
Rådets beslut om COMETT II innefattade stöd för avancerad utbildningsverksamhet inom 
tre specifika områden: 
• Intensiva utbildningskurser med en europeisk dimension i avancerad teknik. 
• Att på europeisk nivå ta fram, utveckla och testa gemensamma utbildningsprojekt. 
• Distansundervisning med hjälp av nya utbildningmetoder som eventuellt resulterar i 
överförbara utbildningsprodukter. 
Ansökningstillfällen för korta kurser (inriktning Ca) förekom varje år. Från 1991 handlades 
ansökningarna på "pool"-basis, d.v.s. endast partnerskap grupperade och lade fram dem. 
Ansökningstillfallen för gemensamma träningsprojekt (inriktning Cb) förekom 1990 och 
1992. Ett antal gemensamma utbildningsprojekt inbjöds att inkomma med detaljerade 
ansökningar för att eventuellt bli pilotprojekt. Sammanlagt inkom drygt 2.000 ansökningar, 
jämnt fördelade mellan "pool"-organisationen och de gemensamma utbildningsprojekten. 
Över 400 miljoner ECU begärdes, men endast 101 miljoner ECU kunde anslås. De större 
områden som täcktes av utbildningsprojekt under COMETT II var avancerad tillverknings-, 
informations-, och kommunikationsteknik, miljö, material, sjukvård och säkerhet, utbildning 
(metodik och teknik) samt innovationsförvaltning. 
Två typer av partnerskap har upprättats för arbete med utbildningsaktiviteter i samband med 
COMETT: 
• Partnerskap för utbildningssamarbete mellan högskola och industri, som agerar som 
samordnare för framläggande av poolprojekt och kontrakt enligt inriktning Ca 
• Konsortier, bildade för ett speciellt utbildningsprojekt. 
Utbildningsprojekt under COMETT hade en vid spridning av internationella partner och 
arbetade, vilket var typfallet, på två eller flera europeiska språk. Över 80 % av kurserna 
använde utbildare från andra europeiska länder. Mer allmänt var den europeiska 
dimensionen grunden för ett genuint europeiskt mervärde, som i synnerhet var en följd av 
förbättringen i kvalitet, vilket berodde på att utvecklingen av kurser hade öppnats mot en 
vid grupp av experter över nationsgränserna. Några av de främsta mekanismerna för att 
säkra kvalitet över nationsgränserna har utvecklats. Regionala kompetensbanker i Europa 
har blivit kändare och mer lättillgängliga för alla européer. 
Sammanfattningsvis har COMETT-kurser av deltagarna setts som direkt relevanta när det 
gäller att uppdatera teknikkunskaper och i förhållande till arbetet. De slutliga nationella 
utvärderingarna pekar på förbättringen av kurskvaliteten som uppnåtts genom tillgången på 
internationella resurser och genom att deltagande från industrins sida kommit in på ett tidigt 
stadium. 
5. Människors rörlighet 
Syftena med COMETT:s rörlighetsaktiviteter var att samtidigt främja 1) transnationellt 
samarbete, 2) samarbete mellan näringsliv och högskola, 3) tekniköverföring och 4) 
avancerad undervisning och utbildning. För att uppnå dessa syften stödde COMETT tre 
typer av verksamheter: 
• Inriktning Ba: studenter eller unga akademiker som genomgår utbildningsperioder 
("praktikplatser") vid industrier i ett annat deltagarland. 
• Inriktning Bb: längre utbildningsplatser för akademiker. 
• Inriktning Be: stipendier för högskolepersonal som vill praktisera på företag eller 
omvänt. 
Den största delen av bidragen gick till praktikplatser enligt inriktning Ba. Sammanlagt har 
cirka 36.000 studenter fått stöd under COMETT II. Antalet ökade årligen från 3.800 år 
1990 till nära 8.000 (av 33.700 ansökningar) 1994. Uppskattningsvis 15.000 företag har en 
eller flera gånger utnyttjat sådana praktikplatser, en insats lika med 20.000 manår. 
En typisk praktik varade fem-sex månader och innebar ett rörlighetsbidrag på i medeltal 
430 ECU. Den verkade under "pool"-systemet från och med 1991. Medelstorleken på 
poolen var 50 praktikplatser 1994 för regionala och 30 för sektoriella partnerskap. Cirka 
80 % av den totala praktiken skedde via regionala partnerskap. 
Inriktning Bb var till för att på experimentell grund stödja långtidspraktik, upp till två år, 
för avancerade industriella utvecklings- och utbildningsprojekt som kontrollerades både från 
en högskola och ett företag. Antalet ansökningar var lågt och de få praktikplatser som 
valdes ut, kontrollerades omsorgsfullt. I och med 1992 var det uppenbart att de till sin natur 
inte skilde sig nämnvärt från inriktning Ba och Be och det blev inga ytterligare 
ansökningstillfällen. 
Till inriktning Be för rörlighet av personal mellan högskola och företag kom totalt 1.900 
ansökningar och cirka 800 stipendier delades ut under COMETT II. De varade i medeltal 
i 4,5 månader och deltagarna fick i medeltal 7.000 ECU för perioden. Cirka 2/3 var 
högskolepersonal Cirka 2/3 av de mottagande företagen var små eller medelstora. 
Inriktningen organiserades via poolsystemet från och med 1991. 
COMETT:s program för studerandes rörlighet har blivit en större framgång. Det har varit 
till stor fördel för 
• företag som utvecklat en praktikkultur och fått tekniköverföring genom studenterna. Det 
har ofta varit det första europeiska programmet som små och medelstora företag varit 
inblandade i, 
• studenter som förbättrat sina språkkunskaper, kulturella förståelse, yrkesutsikter och 
uppfinningsförmåga, 
• högskolor som uppmuntrats till att utveckla krav och mekanismer för praktikplatser och 
fått återkoppling, vilket har uppmuntrat dem till att aktualisera kurser och 
undervisningsmetodik. 
Trots att verksamheten med rörlig personal, enligt inriktning Be, inte har haft samma 
framgång eller rönt samma intresse som studentpraktiken, har resultaten varit 
uppmuntrande. Banden mellan europeiska högskolor och företag har stärkts. Programmet 
har visat sig kunna tillämpas på små och medelstora företag och de flesta projekt har 
uppvisat betydande överföring av idéer, koncept och teknik mellan deltagarna. 
Mer allmänt har COMETT-praktiken hjälpt till att utveckla nya former för tekniköverföring 
och tillhandahållit nya modeller för att göra den mänskliga resursen mer uppdaterad och 
förnybar, något som är oerhört viktigt i den livslånga inlärningsprocessen. På ett 
organisatoriskt plan har COMETT utvecklat det unika poolsystemet som en effektiv och 
decentraliserad mekanism för praktik. 
6. Tvärämnen 
Den här slutliga utvärderingen av COMETT behandlar även åtta tvärämnen: 
1) Samarbete och förbindelser med andra europeiska program. Det här är viktigt när 
man gör COMETT till en integrerad del av en europeisk politik för mänskliga resurser. 
Sambandet har här huvudsakligen upprätthållits längs två linjer: 
• Kopplingar till sådana FoU-program som DELTA, ESPRIT, BRITE-EURAM och 
SPRINT. De var många till antalet men det fanns ett behov av en bättre och mer 
strukturerad samordning med dessa program på politisk nivå. 
• Kopplingar med sådana undervisnings- och utbildningsprogram som ERASMUS, 
FORCE, LINGUA och TEMPUS, som är både vanligare och mer direkta. 
2) FoU, utbildning och innovation. Vid rådets beslut om COMETT ställdes kravet att det 
skulle utvecklas till en effektiv mekanism för utveckling av FoU genom undervisning och 
utbildning, till fördel för företag som kunde dra nytta av det och utveckla det kommersiellt. 
De enheter, institutioner och partnerskap som mest framgångsrikt har klarat av det är de 
som har kunnat erbjuda hela spektrat av tekniköverföringsaktiviteter till företag. Man bör 
ge ett erkännande åt COMETT:s bidrag till social och organisatorisk förnyelse: 
utvecklingen av nätverk samt de organisatoriska och verksamhetsmässiga förändringar som 
införts vid deltagande högskolor och företag. 
3) Deltagande i COMETT. Över 30.000 organisationer runtom i Europa har varit direkt 
inblandade i olika projekt: 
• Mest omfattande har deltagandet från högskolornas sida varit. Högskolefolk har varit 
drivande inom alla inriktningar. 
• 20.000 företag har varit involverade i COMETT, mer än hälften genom studentpraktik. 
De företag som varit mest direkt inblandade i utbildningsprojekten har varit 
tjänsteföretag. 
• Omkring 5.000 andra organisationer såsom offentliga myndigheter, yrkesorganisationer 
o.d. har i allmänhet stått närmare den kultur som råder på företag än på högskolor. Den 
breda tolkningen av begreppet "högskola" och "industri" har berikat programmet i fråga 
om projektets kvalitet och dess roll som multiplikator, särskilt för små och medelstora 
foretag. 
4) COMETTis påverkan på små och medelstora foretag. 15.000 av de 20.000 företag 
som deltagit i COMETT är små och medelstora företag med färre än 500 anställda. Hälften 
har färre än 50 anställda. Verksamheten för rörlig personal har varit särskilt attraktiv för 
små och medelstora företag. Graden av inblandning i utbildningsprojekt och partnerskap 
har varierat. Bredden på aktiviteterna inom COMETT har underlättat för de små och 
medelstora företagen att delta. Noteras bör att åtminstone tjugo - trettiotusen små och 
medelstora företag har kunnat dra nytta av COMETT genom att delta i kurser. 
5) COMETTis regionala påverkan. Den har skett på två nivåer, inom och mellan 
regionerna: 
• Särskilt inom mindre favoriserade regioner, och då särskilt genom partnerskapen har 
COMETT tillhandahållit ett legitimt forum för representanter inom högre undervisning, 
industri och övriga intresserade offentliga och privata organisationer. Från detta forum 
har andra regionala initiativ utvecklats och ytterligare stärkt den lokala infrastrukturen. 
• Samarbetet mellan regionerna har stärkts på områden långt utöver COMETT:s 
verksamhet. Det är åter partnerskapen som spelat en central roll i processen och erbjudit 
en strukturerad, lyhörd och lätt identifierbar kontaktpunkt för dem som söker partners. 
Därtill har rörlighetsåtgärder för personal öppnat regionerna för ett större inflytande från 
resten av Europa. 
6) Lika möjligheter för kvinnor och män. Även om detta syfte inte har kommit till 
speciellt uttryck i rådets beslut har det förekommit en ökning i antalet praktikplatser för 
kvinnliga studerande från 36 % i COMETT I till 43 % i COMETT II. Antalet kvinnliga 
kursdeltagare har legat kring 22 %, vilket motsvarar könsfördelningen inom industrin. 
Kvinnlig projektpersonal var väl företrädd i inriktning A och B. 
7) Samarbete mellan högskola och industri. I Tämjandet har blivit en nyckelframgång 
för COMETT, där man ökat industrins tillämpning av FoU, höjt de kvalifikationer som 
tillhandahålls av högskolorna och överfört teknik mellan sektorer och regioner. 
Samarbetsrelationerna har i en del fall uppmuntrats och i andra systematiserats. På bägge 
håll har COMETT det allmänna medvetandet om vikten av ett sådant samarbete och, mer 
generellt, om det europeiska mervärde som läggs till sådan verksamhet på en transeuropeisk 
grund. 
8) Den sektoriella metoden att gå nerifrån och upp. COMETT antog principen att inte 
göra några särskilda prioriteringar för att på så sätt ge fullt spelrum för högskolornas och 
näringslivets potential inom deltagarstaterna. Det har lett till att man valt sådana projekt 
som företrädesvis varit teknikbaserade snarare än sådana som varit inriktade på en viss 
industri. Det har säkert sin grund i det starka högskoledeltagandet och betoningen av FoU-
överföring i programmet. En sådan metod har som sagt tillåtit fortgående förändringar och 
förnyelse i de projekt som föreslagits. 
7. Slutsatser 
Först och främst blir slutsatsen att programmet haft en betydande framgång. De mer 
betydande strategiska kraven i rådets beslut om att upprätta COMETT II har uppfyllts. 
COMETT har åstadkommit följande: 
• Förbättrat den avancerade tekniska utbildningens bidrag genom att införliva den med den 
erfarenhetsbaserad inlärningen i förening med industripraktik, förbättrat utvecklingen av 
lokala och regionala kontaktytor för samarbete mellan högskola och industri, skapat en 
kontaktyta på europeisk nivå och främjat ekonomisk och social kohesion inom Europa. 
• Gynnat en gemensam utveckling och optimal användning av utbildning genom 
integrering av industrin i gemensam utveckling av kurser, bättre användning av teknisk 
utbildning som en integrerande del av tekniköverföringsprocessen och den förbättring 
som åstadkommits i fråga om utbildningens halt och tillgänglighet. 
• Utvecklat verksamhet till stöd för lika möjligheter för kvinnor inom utbildning och 
teknikutveckling. 
• Givit ett viktigt och direkt bidrag till små och medelstora företag genom 1) 
studentpraktik, vilket har ökat hastigheten i deras tekniska och ekonomiska utveckling 
och integrering i en större europeisk marknad och genom 2) korta kurser som har 
förbättrat utveckling och hantering av de studerandes tekniska kunnande. 
• Givit ett europeiskt mervärde på köpet genom utveckling och internationalisering av 
praktikverksamheten, genom att utveckla och skapa internationella nätverk med syfte att 
förbättra samarbetet mellan högskola och industri och den starka integrerings- och 
kohesionseffekten, både i ekonomiskt och socialt hänseende över hela den högre 
utbildningens område i Europa. 
Även om COMETT II utan tvivel varit framgångsrikt, har svagheterna gett upphov till en 
del arbetsmetoder, områden och verksamheter som vid nya initiativ på europanivå bör 
övervägas: 
• Övergången från en utbildnings- till en undervisningsbaserad metod. 
• Tendensen att sätta tekniska element för undervisning i en större strategi för att skaffa 
kompetens. 
• Den ökande vikten av att tillämpa kvalitetssäkring i utbildningen. 
• Integreringen av teknikutbildning inom ramen för en vidare metod för tekniköverföring. 
• Fördelen av ett mer strukturerat samarbete mellan europeiska program. 
• Behovet av att hjälpa projektsamordnarna att uppnå kvalitet i arbetet med 
utbildningsprojekten. 
Bilaga 1 
COMETT II 
Slutlig utvärdering 
11 

Innehållsförteckning 
Innehållsförteckning 13 
COMETT-termer 15 
1. Introduktion till COMETT 17 
1.1 Sammanhang 17 
1.2 COMETT-programmets tillkomst ; 18 
1.3 Programmets komponenter och genomförande 19 
1.3.1 Inriktningar i COMETT 19 
1.3.2 EFTA-ländernas deltagande 20 
1.3.3 Ansökningstillfallen 20 
1.4 Programutvärdering 23 
2. Nätverk 25 
2.1 Inledning 25 
2.1.1 Nätverkets idé 25 
2.1.2 Nätverk inom COMETT 25 
2.2 Partnerskapens funktion och struktur 26 
2.2.1 Rådets beslut och dess verksamhet 26 
2.2.2 Nätverkets utveckling 27 
2.2.3 Finansiella aspekter 28 
2.2.4 Partnerskapens juridiska status och styrka 29 
2.2.5 Den europeiska dimensionen 30 
2.2.6 Informationshantering 31 
2.3. Bidraget från partnerskapen 31 
2.3.1 De regionala nätverken för partnerskapen 31 
2.3.2 Bidraget från de sektoriella partnerskapen 32 
2.3.3 Uttryck för industrins utbildningsbehov 33 
2.3.4 Att stimulera ett transnationellt synsätt hos partnerskapens deltagare ... 34 
2.4. Starka och svaga sidor hos partnerskapen 34 
2.4.1 De starka sidorna 34 
2.4.2 Svaga sidor hos partnerskapen 35 
2.4.3 Partnerskapens självbild . 36 
3. Utbildningsverksamhet 37 
3.1 Inledning 37 
3.1.1 Utbildningsverksamhet inom COMETT 37 
3.1.2 Några viktiga uppgifter om utbildningsprojekt stödda inom COMETT . 38 
3.2 Utbildning i avancerad teknik 39 
3.2.1 Vad är utbildning i avancerad teknologi 39 
3.2.2 Partnerskap och konsortier för avancerad utbildning 41 
3.3 Den europeiska dimensionen i utbildningen 42 
3.4 Viktigare utbildningserfarenheter från COMETT 43 
13 
4. Rörlighet för människor 45 
4.1 Rörlighet inom COMETT 45 
4.1.1 Rörlighetsbidragens typologi 45 
4.1.2 Nyckeluppgifter rörande studentpraktik (inriktning Ba) 46 
4.1.3 Inriktningarna Bb och Be 47 
4.2 Kvalitativa anmärkningar 47 
4.2.1 Inriktning Ba 47 
4.2.2 Inriktningarna Ba och Be 49 
4.2.3 Viktigaste budskapen för framtiden 49 
5. Tvärämnen 51 
5.1 Samarbete och kopplingar till andra europeiska program 51 
5.1.1 Inledning 51 
5.1.2 Kopplingar till FoU-program 51 
5.1.3 Kopplingar till program för undervisning och utbildning 53 
5.2 FoU, utbildning och förnyelse 54 
5.2.1 Förnyelse inom Europeiska unionen 54 
5.2.2 COMETTis roll i tekniköverföringssystemet 55 
5.2.3 COMETTis sociala och organisatoriska förnyelse 56 
5.3 Typ av deltagarorganisation i COMETT 57 
5.3.1 Inledning 57 
5.3.2 Universitetens deltagande 57 
5.3.3 Företagens deltagande 58 
5.3.4 Andra organisationers deltagande 59 
5.4 COMETT:s påverkan på små och medelstora företa 60 
5.5 COMETTis regionala effekt 62 
5.5.1 Utvecklingen av en regional infrastruktur 62 
5.5.2 Interregional integrering 63 
5.6 Lika rättigheter för män och kvinnor 64 
5.7 Samarbete mellan industri och universitet 65 
5.8 Den sektoriella nerifrån-och-upp-metoden inom COMETT 66 
6. Sammanfattning och viktigare rön 71 
6.1 Utförandet av rådets beslut 71 
6.2 Framtida strategiutveckling 72 
6.3 Framtida utveckling av verksamheten 72 
6.4 Fullföljande av projektet 73 
14 
COMETT-termer 
Nedan listas de för COMETT specifika termer som används i detta dokument. Förklaringar av andra 
termer ges i den löpande texten. 
Ansökningstillfälle: Betecknar de tidpunkter då ansökningstillfällen utlysts. Inom COMETT II 
utlystes fem ansökningstillfällen (1990, 1991, 1992, 1993, 1994). Endast år 
1990 kunde alla organisationer lägga fram projekt i alla COMETT-kategorier. 
Från och med 1991 till och med 1994 begränsades ansökningstillfällena till 
vissa typer av projekt och/eller vissa organisationstyper. 
Inriktning: Hänvisar inom COMETT till en programkategori och projekttyp. Det finns fyra operativa 
inriktningar (A, B, C och D) där varje inriktning innehåller två eller flera underkategorier 
eller projekttyper (även de i allmänhet kallade inriktningar). 
Transnational: Synonym till "internationell" när det gäller länder i Europa 
Projekt: Alla initiativ som stöds inom COMETT-programmet, någon av dess inriktningar, kallas 
projekt. Ett projekt måste minst innefatta en högre läroanstalt och ett företag från två olika 
EU-länder. Följande projekttyper stöds: 
Inriktning A: Partnerskap för utbildningssamarbete mellan universitet och företag (i texten kallat 
enbart "partnerskap"). 
Inriktning Ba: Transnationell praktik för studerande i företag. 
Inriktning Bb: Transnationella långtidspraktik för akademiker. 
Inriktning Be: Personalutbyte mellan högre läroanstalter och företag. 
Inriktning Ca: Avancerade kortare kurser. 
Inriktning Cb: Gemensamma utbildningsprojekt (utveckling av kurser och undervisningsmaterial). 
Inriktning Cc: Utbildningsprojekt med betoning på strukturell effekt (pilotprojekt). 
Inriktning D: Kompletteringsåtgärder (studier, rapporter, konferenser, utvärdering och 
observation...). 
Pooisystem: En mekanism inom COMETT:s verksamhet som innebär att ansökningar rörande små 
projekt förs samman till en föredragning och sedan får ett enda kontrakt för ett flertal 
ansökningar och decentraliserad styrning. 
Företag: Används omväxlande med termer såsom "bolag", "firma", "industri" som beteckning på 
organisation som utför ekonomisk verksamhet (väl att märka sådana som har anställda med 
vissa utbildningsbehov). 
Små och medelstora företag: I överensstämmelse med definitionen inom kommissionen används 
detta uttryck inom COMETT om företag med mindre än 500 
anställda. 
Universitet: Varje typ av organisation som meddelar godkänd högskoleutbildning. 
Kurs: En strukturerad utbildningssituation som i typfallet innebär undervisning ansikte mot ansikte. 
Material: (eller "utbildningsmaterial") läromedel för kurser eller självstudier. 
Sektor: Användes som generisk term för att klassificera projekt efter ämne eller ämnesområde. 
COMETT-.se/bwe/-na innefattar både teknikområden och undustrisektorer. 
15 

1. Introduktion till COMETT 
1.1 Sammanhang 
Man kommer att minnas nittiotalet som ett decennium av dynamisk utveckling och 
omvandling, både inom politik och ekonomi, något som kom att ändra Europas karta. 
Samtidigt bevittnar vi tekniska förändringar i ett ökande tempo utan tidigare motstycke. I 
ljuset av starkare konkurrenstryck och alltmer världsomspännande marknader har det blivit 
än viktigare att kunna utnyttja forskningsresultaten och se till att de kommer det europeiska 
samhället till del. Europas ekonomi- och samhällsmodell som söker förena relativt höga 
löner med öppenhet för sociala krav, förutsätter en synnerligen effektiv och 
konkurrenskraftig industri. Det kommer i allt högre grad att bero på företagens förmåga till 
fortgående förnyelse och systematisk kvalitetshöjning. 
Nyckeln till sådana förbättringar ligger i undervisning och utbildning. Det krävs större 
uppmärksamhet på lokal, regional, nationell och europeisk nivå för att utveckla de 
mänskliga resurserna, att effektivt utnyttja resurserna inom undervisningsväsendet och göra 
utbildning tillgänglig där den behövs. På europeisk nivå innebär det att samarbete mellan 
organisationer för utbildning och undervisning i olika medlemsstater måste uppmuntras och 
att man måste uppnå en högre grad av synergi mellan insatserna inom forskning och 
utveckling och den avancerade undervisningen och utbildningen. Det kräver också att 
företag och högre läroanstalter arbetar nära tillsammans för att utveckla och organisera 
lämplig avancerad undervisnings- och utbildningsverksamhet. Slutligen är det nödvändigt 
att enskilda, organisationer och undervisningsväsendet tar till sig idén om utbildning hela 
livet och aktivt arbetar i enlighet med den. 
Dessa och liknande viktiga utmaningar för Europa har betonats i Europakommissionens 
Vitbok om tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning (White paper on Growth, 
Competitiveness and Employment). Dokumentet ägnar mycket uppmärksamhet åt vikten 
av att utveckla mänskliga resurser för att höja Europas konkurrenskraft. Vitboken betonar 
vikten av att tillämpa, överföra och sprida FoU-resultat och framhäver behovet av att 
intensifiera samarbetet mellan institutioner för utbildning och företagen. 
Liknande ämnen har också tagits upp av IRDAC, Europakommissionens rådgivande 
kommitté för industriforskning och utveckling (Industrial Research and Development 
Advisory Committee of the European Commission). I en nyligen publicerad skrift om 
utmaningen för Europas undervisnings- och utbildningssystem, Quality and Relevance 
(Kvalitet och relevans), framhåller den rådgivande kommittén vikten av att en stark 
koppling säkras mellan FoU och utbildningsinitiativen, båda på nationell och europeisk 
nivå. Redan i rapporten 1991 Skills Shortages in Europe (Kompetensbrister i Europa) 
hävdade industri forsknings- och utvecklingskommittén att europeiska FoU-investeringar inte 
skulle ge de väntade ekonomiska fördelarna om de inte parades med lika substantiella och 
relevanta insatser på undervisningens och utbildningens områden. I Kvalitet och relevans 
utsträckte industriforsknings- och utvecklingskommittén sin analys till att omfatta företagens 
vidare behov, för att de skulle kunna förbli konkurrenskraftiga i en omgivning som 
genomgår snabba förändringar. Samarbete mellan industri och undervisningsväsende visar 
sig vara den rekommendation som gäller över hela linjen, förutom en stark plädering för 
att lära hela livet ut och upprätta en förbindelse mellan FoU och undervisningsåtgärderna. 
17 
Det europeiska COMETT-programmet har sysslat med dessa och näraliggande frågor sedan 
början av 1986. De europeiska företagens konkurrenskraft kan sägas vara programmets 
hjärtpunkt. I rådets beslut om COMETT II sägs i artikel 3: 
COMETT II har till syfte att särskilt förstärka utbildningen inom avancerad teknologi, att 
få fram högt kompetenta mänskliga resurser och konkurrenskraft hos den europeiska 
industrin. 
I mitten av åttiotalet stod det klart för europeiska politiker att bristfällig högre utbildning 
riskerade att bli en viktig blockerande faktor när Europa skulle skörda frukterna av sina 
insatser inom FoU. COMETT I lanserades 1986 av Europeiska gemenskapen med det klart 
utsagda budskapet att sådan avancerad utbildning var ett effektivt och verksamt medel för 
tekniköverföring och -spridning och att det krävdes mer av dialog och samarbete mellan 
företag och universitet Europa runt för att göra sådan utbildning till en framgång. 
1.2 COMETT-programmets tillkomst 
När COMETT I blev funktionsdugligt vid slutet av år 1986 var det den första större 
europeiska stödmekanismen för undervisnings- och utbildningsprojekt. Dess övergripande 
syfte var - och har förblivit oförändrat över hela perioden COMETT I/II - att främja och 
stödja transnationellt samarbete mellan näringsliv och universitet i avancerad 
teknikundervisning och utbildning. Programmet kom till jämsides med de första resultaten 
av större europeiska FoU-program som ESPRIT där man visade på den dominerande 
betydelse av avancerad utbildning som komplement till FoU-satsningarna och vilken 
avgörande faktor den var för den europeiska konkurrensförmågan. Många hyste befogade 
farhågor för att bristen på avancerad kompetens skulle omintetgöra värdet av FoU-
satsningarna och bli ett hot mot Europas konkurrensförmåga. Som en reaktion på dessa 
farhågor uppfattade man att COMETT satte utvecklingen av högkvalificerad mänsklig 
arbetskraft och kvalificerad teknikutbildning i centrum. Kravet var att projekt skulle baseras 
på europeiskt samarbete och samverkan mellan partner från näringsliv och högskola. 
Även om syftet var en utmaning och de stödda projekten komplexa, väckte COMETT I ett 
oerhört intresse över hela EG. Programmet blev ordentligt övertecknat och det anslag på 
55 miljoner ECU man till en början fick, visade sig vara helt otillräckligt. Det stod plötsligt 
klart att det var lämpligt att genomföra en andra fas. Redan när man kommit halvvägs 
genom COMETT I, den 16 december 1988 , godkände rådet beslutet om programmet 
COMETT II för tiden 1990-1994 med en initialbudget på 200 miljoner ECU. COMETT II 
innebar inte någon radikal avvikelse från COMETT I utan främst en fördjupning och 
utvidgning av den första fasen. 
Programmets viktigaste inriktning och syfte så som de anges i rådets beslut om 
COMETT II är: 
[COMETT] ...har sin tyngdpunkt i de föränderliga krav som ställs på industrin och de som 
arbetar inom den, krav som fordrar kompletterande verksamhet både inom medlemsstaterna 
och pä gemenskapens nivå. Genom de utbildningsprojekt COMETT II stöder kommer det 
att bidra till att de resultat, metoder och tekniska verktyg, som utvecklats genom 
1 Ministerråds beslut 89/27/EEC från den 16 december 1988, OJ nr L 13/28 den 17.1.1989 
18 
gemenskapens politik för forskning och utveckling, blir till nytta. COMETT II kommer att 
underlätta överföring av innovationer och teknik samt en balanserad ekonomisk och social 
utveckling i gemenskapen. 
COMETTis mål i detta sammanhang är att: 
1) förbättra i synnerhet den avancerade teknikutbildningens bidrag på olika nivåer och på 
så sätt den högre utbildningens bidrag till ekonomisk och social utveckling i 
gemenskapen, 
2) gynna gemensam utveckling av utbildningsprogram och utbyte av erfarenheter samt 
optimal användning av utbildningsresurserna på gemenskapsnivå, väl att märka, genom 
att skapa transnationella sektoriella och regionala nätverk av i synnerhet projekt för 
avancerad teknisk utbildning, 
3) ta hänsyn till de speciella kompetenskraven frun små och medelstora företags sida med 
hänsyn till de prioriteringar som anges i bilagan, 
4) främja mäns och kvinnors lika rättigheter, särskilt i avancerad teknisk utbildning, på det 
inledande stadiet och fortsättningsstadiet, 
5) ge samarbetet mellan universitet och industrier en europeisk dimension i både den 
inledande och fortsatta utbildningen när det gäller teknik och hur den ska tillämpas och 
överföras. 
1.3 Programmets komponenter och genomförande 
1.3.1 Inriktningar i COMETT 
COMETT-programmet stöder olika transnationella verksamheter innefattande samarbete 
mellan företag och högre läroanstalter. Flera typer av verksamhet i anslutning till 
undervisning och utbildning får stöd, och alla har det gemensamt att de strävar efter att på 
alleuropeisk grund främja teknikutbildning. COMETT-programmet innehåller fyra 
huvudkomponenter som står i ömsesidig relation till varandra, där var och en betecknas 
som en särskild inriktning med sina egna bidragsarrangemang. Verksamhetsområdena 
omfattar följande: 
• Inriktning A: Utvecklingen av partnerskap, verksamma både på regional och/eller 
sektoriell grund. De här partnerskapen är unika strukturer, där vart och ett omfattar flera 
tiotal högre läroanstalter, företag och andra organisationer i ett gemensamt konsortium. 
Partnerskapen har, förutom sin specifika avancerade utbildningsverksamhet, fungerat som 
COMETT-programmets ryggrad genom sitt stöd till och aktiva inblandning i de projekt 
som stöds inom de andra inriktningarna och genom deras transnationella nätverk och 
utbytesaktiviteter. 
• Inriktning B: Programmen för rörlighet över nationsgränserna för studentpraktik i 
företag i andra europeiska länder (inriktning Ba), avancerad praktik för akademiker 
(inriktning Bb), och transnationellt utbyte av personal förflyttad från universitet till 
industrin eller tvärtom (inriktning Be). Verksamheten med rörlighet för personal har så 
gott som uteslutande handhafts av partnerskapens nätverk. 
• Inriktning C: Utveckling och organisation av korta kurser (inriktning Ca), 
gemensamma utbildningsprojekt (inriktning C b och pilotprojekt (inriktning Cc inom 
olika tekniska områden och deras tillämpningar. 
• Inriktning D: Ett program bestående av kompletteringsåtgärder som har fått stöd under 
hela programmet (information, utvärdering, projektuppföljning, översikter, utbildning till 
stödprojekt, konferenser och workshops,...). Under hela den tid programmet pågått har 
dessa åtgärder varit skiftande till sin natur och tyngdpunkt för att spegla programmets 
19 
start-, mitt- och slutskede. I början av COMETT II ägnades exempelvis stor 
uppmärksamhet åt att skaffa information och höja medvetenheten, medan utvärdering 
och uppföljning blev viktigare mot slutet liksom också stödet till vissa partnerskap, som 
hjälpte dem att stärka ledningskapaciteten. 
Med undantag av en del åtgärder enligt inriktning D fick alla projekt bidrag på grundval 
av konkurrens mellan ansökningar inkomna under ansökningsperioderna. I linje med 
specifikationerna i rådets beslut hanterades stödet från gemenskapen på följande sätt: 
• Det minskades till 50 % av projektkostnaderna inom inriktningarna A och C. 
• Det baserades på ett tak och ett enhetligt bidragsbelopp per utbetalning inom inriktning 
B. 
• Det varierade mellan 50 % och 100 % av kostnaderna för projekt i inriktning D. 
1.3.2 EFTA-ländernas deltagande 
COMETT var det första större europeiska undervisnings- och utbildningsprogram där 
organisationer från medlemsstaterna i EFTA (Finland, Island, Liechtenstein, Norge, Sverige, 
Schweiz och Österrike) deltog. På grund av bidragen från dessa länder ökade budgeten för 
COMETT II från 200 till 230 miljoner ECU. 
Överenskommelsen mellan EG och varje enskilt EFTA-land ratificerades i tid (med 
undantag av Liechtenstein) så att universitet och bolag från dessa länder hann komma med 
i programmet och lägga fram projekt redan vid första ansökningstillfället 1990. Finland, 
Island och Sverige var redan från början synnerligen aktiva och kom in med flera projekt 
av hög kvalitet. De övriga tre länderna hann inte med riktigt i början men tog igen det från 
och med 1991. Under 1992 hade EFTA-ländernas engagemang uppnått samma nivå som 
EG-ländernas. 
Deltagarorganisationer från dessa länder var föremål för vissa begränsningar, särskilt den 
att de flesta projekt måste innefatta organisationer från minst två av EG:s medlemsländer. 
I själva verket var det här inget svårt kriterium eftersom de flesta COMETT-projekt 
omfattar flera partner från olika länder. I och med att EES-avtalet trädde i kraft den 1 
januari 1994 försvann de flesta mindre skillnader som förekommit i reglerna för deltagande 
EU- och EFTA-länder. 
1.3.3 Ansökningstillfällen 
Stöd till COMETT-projekt gavs efter konkurrens mellan inkomna ansökningar. Fem 
ansökningstillfällen utlystes under COMETT II (1990 - 1994). En del ansökningstillfällen 
-var öppna medan andra hade vissa begränsningar. 
• Första ansökningstillfallet var öppet och där erbjöds europeiska organisationer att 
inkomma med förslag inom alla programmets inriktningar. Förhandlingarna med 
medlemsstaterna i EFTA hade avslutats i god tid för att organisationer från dessa länder 
skulle kunna ansluta sig till programmet. 
• År 1991 begränsades ansökningstillfallet till de 158 partnerskap som hade antagits vid 
COMETT II:s ansökningstillfälle år 1990. Enligt de villkor som gällde vid detta tillfälle 
fick varje partnerskap lägga fram projekt inom inriktningarna Ba, Be och Ca under det 
s.k. poolsystemet (se ruta nedan). Det blev möjligt med ytterligare bidrag genom 
20 
lanseringen av planen "positiva åtgärder" (se ruta nedan) och inriktningen på de nya 
tyska förbundsländerna, där syftet var att snabbt integrera dem i COMETT-nätet. 
• Ansökningstillfället 1992 var öppet för projekt i inriktningarna A och Cb där syftet var 
att i stor utsträckning komplettera de redan utvecklade nätverken. Inom inriktning A 
hade regionala och sektoriella luckor identifierats och givits offentlighet och genom 
ansökningstillfället kunde man täppa till dem. Poolsystemet fortsattes för övriga 
inriktningar med möjligheter för nya partnerskap att också lägga fram projekt inom dessa 
inriktningar. 
• Ansökningstillfällena 1993 och 1994 var åter begränsade till existerande partnerskap. 
Konsortier som hade grundats 1990 och som inte hade kunnat få bidrag enligt någon 
inriktning, ombads ange sin utvecklingspotential och fick möjlighet att begära stöd för 
ett begränsat antal kritiska utvecklingsverksamheter under 
kompletteringsåtgärdsprogrammet (inriktning D). 
Poolsystemet 
En del av COMETT-budgeten och verksamheten har avsatts för den s.k. "poolproceduren". 
Inom det här systemet fick utvalda partnerskap generella anslag för decentraliserad styrning 
av ett antal mindre projekt. Poolproceduren infördes under COMETT I för administration 
av praktikkontrakten. Givet dess framgångar och operativa flexibilitet utökades det under 
COMETT II för att täcka praktikplatserna (inriktning Ba), personalutbytena (inriktning Be) 
och de korta kurserna (inriktning Ca från och med 1991. 
Huvuddragen i poolsystemet är följande: 
• Poolsystemet var tänkt uteslutande för partnerskapen. Det innebar att under alla 
ansökningstillfallen (med undantag av inriktning Ca 1990) endast Ba-, Be- och Ca-
projekt som lagts fram genom partnerskapen blev antagna. I praktiken innebar det att 
den organisation som stod för dessa projekt också var den organisation som hade 
ansvaret för partnerskapet. Den här exklusivitetsrätten var endast möjlig på grund av de 
antagna partnerskapens kvalitet, deras förmåga att upprätta och driva transnationella 
projekt och deras nästan fullständiga geografiska och sektoriella täckning. 
• Under de årliga ansökningstillfällena samlar partnerskapen ihop alla individuella krav 
från medlemmar och intresserade parter till en enda ansökan. Under den här 
förberedande processen fungerar partnerskapen som filter och förmedlare så att bara 
sådana partnerskap blir kvar som motsvarar alla krav från COMETT:s sida. Alla förslag 
tillsammans läggs sedan fram som en enda projektansökan. 
• Under urvalsprocessen bedöms förslagen till poolprojekt som inkommit från 
partnerskapen och jämförs i fråga om kvalitet. Resultatet blir sedan tilldelning av ett 
"pool"-bidrag till partnerskapet, i allmänhet med mindre stöd än man begärt, vilket kan 
användas flexibelt under läsåret för att anordna studentpraktik, personalutbyten och 
kortare kurser. Kontraktet kan dock utesluta anordnandet av vissa projekt om de skulle 
anses ligga under COMETT-nivå. 
21 
• Under kontraktsperioden fick partnerskapen tillfälle att avsluta 
pool verksamhetsprogrammen och eventuellt modifiera dem (på vissa villkor) om de 
tvingades till detta på grund av förändringar i omgivningen. 
Poolproceduren infördes för att underlätta och decentralisera hanteringen av de många 
mindre projekten inom COMETT. Ett annat syfte var att hjälpa partnerskapen att utveckla 
internationellt samarbete och på så sätt stärka COMETT-nätet i dess helhet. Båda syftena 
verkar i stort sett ha uppnåtts. 
Initiativet med positiva åtgärder 
År 1991 lanserade kommissionen en serie åtgärder, positiva åtgärder med huvudsakligt 
syfte att förbättra COMETT:s helhetsteckning och övervinna några av de ekonomiska och 
sociala skillnader som fanns mellan länder och regioner som ingick i programmet. Den 
första uppgiften var att analysera luckor och svagheter i utvecklingen av COMETT-nätet 
och att på basis av den analysen identifiera de åtgärder som skulle stärka och lyfta fram 
de regionala och sektoriella partnerskapens nätverk. De åtgärder som lanserades faller in 
under följande rubriker: 
• Nationella studier och främjandeåtgärder huvudsakligen avsedda att stödja COMETT:s 
täckning och inträngande i vissa länder och regioner där resultatet av 1990 års 
ansökningstillfällen inte hade varit helt framgångsrikt. Det här gällde i synnerhet 
Spanien, Grekland, södra Italien, Portugal Schweiz och Norge. Följden blev att utfallet 
av ansökningstillfallet 1992 blev mycket tillfredsställande för de flesta av dessa regioner, 
särskilt med hänsyn till att regionala partnerskap uppstod i regioner som dittills inte hade 
täckts. 
• Nätverk för partnerskap och utbildning av partnerskapschefer. Flera aktiviteter sattes 
i gång för att främja utvecklingen av partnerskapens nätverk och utbildningen av chefer 
för partnerskap (inklusive en fullständig analys av deras utbildningsbehov). Det här 
markerade början på ett antal särskilda stödåtgärder för partnerskapen, något som 
fortsatte utöver initiativet "Positiv åtgärd". 
• Organisation av två särskilda konferenser om studentpraktik i Lappeenranta, Finland och 
den andra i Segovia, Spanien. Huvudsyftet med dessa konferenser var att främja och 
stärka den transnationella studentpraktiken över Europa, en verksamhet inom COMETT 
där efterfrågan var stor. Resultaten togs genast in i en handbok om europeisk 
studentpraktik. Användningen av elektronisk post och databaser för att underlätta arbetet 
för dem som är ansvariga för praktikplatserna undersöktes också. 
• När det rent allmänt gällde att sikta in sig på industrier och små till medelstora företag 
fick tre projekt stöd för att undersöka och förbättra industrins deltagande i COMETT. 
Fastän dessa studier huvudsakligen baserades på speciella fall och regioner, tillhandahöll 
de värdefulla insikter i hur COMETT skulle kunna göras mer attraktivt för företag. 
• Inom ramen för initiativet "Positiv åtgärd" gjordes speciella ansträngningar för att öka 
förståelsen för COMETT-programmets sektoriella och teknologiska samband. För det 
ändamålet företogs tio större sektoriella undersökningar bland projekten på de viktigaste 
COMETT-områdena. Flera av undersökningarna fullföljdes med workshops där 
resultaten diskuterades. 
22 
De åtgärder, som vidtogs 1991 för att stödja de nya tyska förbundsländernas integrering 
i EG, hängde samman med "Positive action". En miljon ECU anslogs till att förbereda 
partnerskap (till ansökningstillfället 1992) och tilläggsanslag beviljades för transnationell 
praktik till och från dessa regioner liksom för olika initiativ som gick ut på att låta folk och 
organisationer från de nya förbundsländerna lära känna COMETT-miljön. 
1.4 Programutvärdering 
Under programmets livstid gjordes en hel del observationer och utvärderingar. Det här 
avsnittet koncentrerar sig på de formella, externa utvärderingar som har gjorts. Bilaga 4 
lämnar fler detaljer rörande de olika observationsaktiviteter rörande programmet som 
förekom. 
Den första yttre utvärderingen av COMETT-programmet gällde COMETT I:s första 
år( 1986-1988), och utfördes av Coopers & Lybrand och Science Policy Research Unit vid 
University of Sussex. Andra yttre utvärderingen täckte både COMETT I:s sista två år 
(1988-1989) och de tidigare stadierna av COMETT II (1990-1991). Den utfördes av 
ECOTEC och avslutades i augusti 1991. Rapporten drog den slutsatsen att COMETT:s 
olika syften i stort sett hade uppnåtts framgångsrikt. Den noterade särskilt: 
"utbildningsbehovs analys arbetet (stött av COMETT) har ofta varit ett pionjärarbete och har 
hjälp till att öka kommunikationerna mellan anställda och utbildare vid universiteten. " I 
en kommentar om de transnationella studentutbytesprogrammen, noterades att fördelarna 
av den här verksamheten "...sträcker sig bortom COMETT. Det finns i synnerhet långsiktiga 
fördelar för de personer som genomgått utbildningarna. Verksamheten har avsevärt 
bidragit till samarbete mellan universitet och företag och utvecklingen av transnationella 
nätverk. " 
Den tredje utvärderingen som påbörjades 1992 och avslutades i mitten av 1993, bestod av 
en tredelad metod: 
• En utvärdering som till sin natur påminde om de första och andra utvärderingarna av 
COMETT utfördes av GMV Conseil tillsammans med andra konsulter. Deras rapport 
kallas i fortsättningen "GMV-utvärderingen". 
• Nationella utvärderingar gjordes av myndigheterna i medlemsländerna och EFTA-
länderna. 
• En strategisk utvärdering gjordes av en panel bestående av sju oberoende experter, valda 
av kommissionen på grund av sitt kunnande om dialogen mellan universitet och 
industriell teknikträning i Europa. De sju oberoende experternas slutrapport kommer i 
fortsättningen att kallas "expertpanelens utvärdering". 
GMV-utvärderingen, expertpanelens utvärdering och en sammanfattning av de nationella 
utvärderingarna publicerades i en bok 1993. 
Expertpanelens utvärdering var i stort sett mycket positiv. Den rekommenderade särskilt 
COMETT-programmet, därför att det "..var den främsta mekanismen för åtgärder från 
gemenskapen när det gäller samarbete över gränserna mellan universitet och industrier i 
anslutning till utbildning (både grundutbildning och fortsatt utbildning) för de tekniska 
förändringarna och på grund av dem." Men de pekade också på områden där förbättringar 
kunde åstadkommas, såsom små och mindre företags tillgång till programmet, närmare 
förbindelser med andra program och initiativ inom gemenskapen och behovet av ett mer 
aktivt deltagande av industrin i projekten. GMV-utvärderingen hade funnit att COMETT 
23 
i det stora hela "...uppfattas som ett politiskt viktigt program som erbjuder reella mervärden 
och har katalytisk och multiplikatorisk effekt." Beträffande programmets effekt drog 
rapporten slutsatsen att "...COMETT i betydande grad bidragit till att omforma 
utvidgningen och internationaliseringen av samarbetsnätet för dem som anslutits till 
projektet." Rapporten uttalade också sitt erkännande till industrins uppfattning av 
programmet och inblandningen i olika projekt var mycket varierande. En gemensam fråga 
som uppkom i dessa rapporter gäller den tungfotade administrationen och pappersexercisen, 
där man framförde starka krav på att minska och förenkla den eller att lämna hjälp och stöd 
för att underlätta uppgiften. 
Utvärderingarna kom i rätt tid och visade sig vara till avsevärd hjälp för kommissionen när 
den förberedde förslagen till det nya LEONARDO da VINCI-programmet. 
År 1994 ombads slutligen alla medlemsstater och EFTA-länder att göra en andra och 
definitiv utvärdering av COMETT-programmet i deras respektive länder. Fastän det 
naturligtvis skiljer sig mellan olika länder när det gäller genomförandet, framstegen för och 
uppfattningen av COMETT-programmet, kunde man finna gemensamma element i 
medlemsstaternas uppfattning. En sammanfattande rapport om denna verksamhet, publicerad 
1995, bekräftade i betydande omfattning de tidigare nationella utvärderingarnas resultat. 
Den konstaterade särskilt att "...COMETT:s viktigaste bidrag till diskussionen inom högre 
undervisning och industri har varit att fästa uppmärksamheten på de fördelar som kan 
erhållas av transnationellt samarbete inom området. "Det framkom också att "...COMETT:s 
största framgång i verksamheten har varit det europeiska mervärde som det har skapat 
genom att formalisera och öka hastigheten i verksamheten med transnationella 
praktikplatser och i mindre utsträckning de högre läroanstalternas utveckling av den 
tekniska utbildningen. " 
24 
2. Nätverk 
Det här kapitlet sysslar huvudsakligen med vad partnerskapen bidragit med och vad de 
uppnått och konsortier som stötts under inriktning A. Eftersom ju nätverksarbete är något 
gemensamt för alla typer av COMETT-projekt diskuteras ämnet i ett något vidare 
sammanhang. 
2.1 Inledning 
2.1.1 Nätverkets idé 
Nätverk är en företeelse lika gammal som den mänskliga civilisationen. Man behöver bara 
studera bildningen av politiska partier, kotterier och insidesgrupper eller lägga märke till 
hur viktigt det är med en mångfald "sällskap" och "osynliga kollegier" i de moderna 
naturvetenskapernas utveckling. Det är inte förvånande att en sådan effektiv och till och 
med nödvändig struktur för mänsklig kommunikation, formuleras, finansieras och används 
i Europas ekonomiska utveckling i många europeiska program, därav COMETT. 
I stort sett går nätverk ut på att man tillhandahåller någon slags service. De fungerar som 
ett sätt att förbinda dem som använder tjänsten med dem som tillhandahåller den. 
Vanligtvis är utformningen av nätverket en kompromiss mellan dess förmåga att 
tillhandahålla varje möjligt förbindelsemönster samtidigt om användarna så kräver och 
kostnaderna för att tillhandahålla tjänsten och underhålla nätverket. Man gör ofta en 
skillnad mellan lokala (intraregionala) nätverk inom ett område och nätverk som spänner 
över ett vidare område (interregionala/internationella) nätverk. Det är möjligt att formerna 
för de optimala nätverkslösningar skiljer sig åt mellan de båda situationerna. På samma sätt 
får man vara lyhörd för hur ofta informationen måste spridas, vilken tillgång medlemmarna 
i nätverket vill ha till den och hur snabbt den kan distribueras. 
2.1.2 Nätverk inom COMETT 
GMV:s slutrapport noterade: 
Ett av de oftast återgivna intrycken av programmet var upprättandet av ett nätverk på 
europeisk nivå. För användarna ger det här nätverket utan tvekan ett mervärde i form av 
europeisk integrering, koncentration av kompetens, lätthet att hitta fram till partner liksom 
kompletterande element, synergi, ekonomier i stor skala, kritisk europeisk massa nog för 
att skapa ett projekt osv... COMETT har i hög grad bidragit till att omforma och utvidga 
samarbetet mellan initiativtagarnas nätverk. Om man undantar de ömsesidiga 
partnerskapen för teknisk utbildning kan man i dag se att hälften av de partnerskap som 
är engagerade i COMETT-programmet är transnationella och att hälften har upprättats 
tack vare COMETT. 
Medan partnerskapen således utgör den strukturella ramen för COMETT:s nätverk och 
tyngdpunkten för det här avsnittet, har de andra inriktningarna ofta fortsatt med att utveckla 
sina egna specialistnätverk. 
25 
Vad menas med COMETT-närvcrk? 
Termen "nätverk" betyder, så som den används inom COMETT, två saker: 
• Den syftar på ett projektpartnerskap eller ett konsortium självt, för det mesta ett sådant 
som stötts under inriktningarna A, Cb eller Ce. Termen nätverk passar här eftersom 
sådana partnerskap omfattar mellan 15 och 2000 deltagarorganisationer. De största 
partnerskapen för teknisk utbildning har en del mindre nät som verkar inom deras 
konsortiestruktur. 
• Den kan också syfta på samarbetet mellan själva COMETT-projekten, i själva verket ett 
nätens nätverk. Så "nätverk för partnerskap för teknisk utbildning" är en mekanism för 
samarbete och utbyte mellan partnerskap. Återigen har flera underordnade nätverk som 
överlappar varandra uppkommit. Det fanns också många nätverk inom projekt i 
inriktning C som verkade på liknande områden. 
COMETT-nätverket representerar således uppskattningsvis 900 underordnade nät, för att 
inte räkna in flera tusentals tvåparts- eller trepartsnät för utbyte av studenter eller annan 
personal. 
2.2 Partnerskapens funktion och struktur 
2.2.1 Rådets beslut och dess verksamhet 
Nätverket för partnerskap för teknisk utbildning lanserades under COMETT I och 
utvecklades och utvidgades under COMETT II. Det upprättades uttryckligen för att fungera 
som strukturell ryggrad för att uppnå de fem övergripande syftena i programmet (jfr stycke 
1.2 ovan). Rådets beslut kräver särskilt följande av det här "europeiska nätverket": 
Utveckling och stärkande av partnerskapen för utbildning och utvidgning av det 
europeiska nätverket, både regionalt och sektorielltför att främja transnationellt samarbete, 
särskilt på följande områden: 
• att bidra till identifiering av teknikutbildningsbehoven och att lösa dem i samverkan med 
berörda organisationer på området, 
• att stödja och underlätta utveckling och exploatering av projekt i andra inriktningar 
inom COMETT 11-programmet. 
• att stärka samarbetet och den inter regionala överföringen mellan medlemsstaterna i 
utvecklingen av grund- och fortsättningsutbildning för teknologiernas behov, tillämpning 
och spridning, 
• att utveckla förbindelselänkar i form av transnationella sektoriella nätverk genom att 
sammanföra projekt frän olika inriktningar av programmet inom samma 
utbildningsområde. 
Från den här basen utvecklades COMETT II:s lilla handbok och tillämpningspaket av 
kommissionen som grundlag för partnerskapens verksamhet och de reella 
ansökningstillfällena som kunde få finansiellt stöd för sådana projekt. Lilla handboken 
definierade partnerskapen "som samarbetsinitiativ mellan universitet och foretag som 
• innefattar sådana överenskommelser mellan universitet och företag som är avsedda att 
bidra till identifiering av teknikutbildningsbehoven och att vidta åtgärder för att täcka 
de speciella behoven av högkvalificerad personal, 
2 För att överensstämma med COMETT I HAR "FÖRETAG" istället för "industri" använts i inriktning A. 
26 
• syftar till att täcka dessa behov på en strukturerad och samordnad grundval i samverkan 
med vederbörande organisationer och organ, 
• tillhandahåller stödstrukturer för att genomföra en del av, eller alla, följande 
verksamheter (vare sig det sker inom ramen för COMETT eller med stöd av andra 
planer): a) arbetspraktik för studerande eller akademisk personal vid företag, b) 
förflyttning av personal från företag till univers i tet för utbildningsändamål, c) samarbete 
med utveckling och genomförande av omskolnings- och kompletteringsutbildning för 
personal vid företag och för utbildning av personal (särskilt personer mitt uppe i 
karriären), inklusive framför allt personal i små och medelstora företag, 
• stärka samarbetet och den interregionala överföringen mellan medlemsstaterna i 
utvecklingen av grund- och påbyggnadsutbildning för behoven av tekniktillämpning och 
tekniköverföring, 
• utveckla länkar i form av transnationella sektoriella nätverk som sammanför projekt 
inom olika inriktningar i programmet till samma utbildningsområde. 
Det europeiska nätverket består alltså av två slags partnerskap. 
• regionala partnerskap på regional nivå, som inom ett begränsat geografiskt område 
sammanför grupper från universitet och företag som tillsammans arbetar med gemensam 
utbildning med stöd av berörda privata och offentliga myndigheter av en sådan natur 
som har en meningsfull påverkan på utbildningsinsatserna inom området, 
• sektoriella partnerskap av transnationell karaktär inom ett visst område eller en 
industrisektor som sammanför universitet, företag och andra berörda organisationer som 
är specialiserade inom området och syftar till att förbättra utbildningen inom sektorn. 
Men de här typerna av partnerskap bör innefatta ett aktivt åtagande att upprätthålla 
förbindelser med motsvarande verksamheter i andra medlemsstater. Partnerskapsstrukturen 
har således två tydligt urskiljbara drag: 
• Ett internt partnerskap mellan regionbaserade aktörer: Lokala högre läroanstalter, företag, 
utbildningsinstitutioner, handelskammare, fackförbund o.s.v. När det gäller sektoriella 
partnerskap kan aktörerna vara liknande men ha sin bas i olika regioner men med ett 
gemensamt industriellt eller teknologiskt intresse. 
• Ett nät för samarbete över hela Europa gällande relationen mellan högskola och industri, 
särskilt inom ett område som avancerad teknisk utbildning. Nätet ger de partner som 
finns inom regionala eller sektoriella partnerskap möjlighet att vidga sin utbildnings- och 
rörlighetsverksamhet över hela Europa genom samarbete med andra partnerskap inom 
COMETT-nätet. 
Det krävdes ingen särskild juridisk status för partnerskapen. Den varierade i 
överensstämmelse med lokala, regionala och nationella förhållanden. Rent allmänt spelade 
institutionerna för högre undervisning den största rollen i organisationen och förvaltningen 
av partnerskapen på grund av deras existerande eller snabbt ökande direkta intresse när det 
gällde rörlighetsverksamheten och i utvecklingen av vidareutbildning på basis av deras FoU 
och utvidgningen av existerande kurser. 
2.2.2 Nätverkets utveckling 
COMETT II ärvde ett starkt nätverk efter COMETT I. Hälften av de 158 partnerskap som 
blivit bidragsberättigade efter 1990 års förslagsframställning hade redan fått bidrag under 
det första programmet. Fast resultaten 1990 visade på en del svårigheter som en del 
regioner haft med att delta i COMETT:s verksamhet. Det gällde vissa perifera regioner 
liksom EFTA-staterna som deltog för första gången jämsides med de nya tyska 
27 
förbundsländerna som hade blivit en del av gemenskapen. I det här sammanhanget 
användes Positive Action-programmet under 1991 för att lägga grunden till 
ansökningstillfället 1992. Det här initiativet var speciellt inriktat på de regioner, länder och 
sektorer som hade erkända svagheter i COMETT:s partnerskapsstruktur. De positiva 
resultaten av denna välplanerade insats nämns med erkännande i de nationella slut- och 
utvärderingsrapporterna där Tysklands fulla deltagande, inklusive de nya förbundsländerna, 
bör ses vid sidan av en stark integrering av partnerskap i den norska och schweiziska 
infrastrukturen liksom förbättrad sektoriell täckning. I och med 1992 täcktes en betydande 
majoritet av Europas regioner av ett regionalt partnerskap. De viktigaste undantagen var 
Italien och Spanien. 
De sektoriella partnerskapen strukturerade sig i stort sett generiskt enligt teknik snarare än 
traditionella industrisektorer. De större områdena var: 
• tillämpning av programvaru- och informationsteknik (9 partnerskap) 
• avancerad produktions- och tillverkningsteknik (7 partnerskap) 
• miljö och angränsande områden (7 partnerskap) 
• jordbruk, livsmedel och bioteknik (7 partnerskap) 
• materialteknik (6 partnerskap) 
• maskinbyggnad, konstruktion och tillämpad matematik (6 partnerskap) 
• speciella tillverkningssektorer (6 partnerskap) 
• telekommunikation och angränsande områden (5 partnerskap) 
Det bör påminnas om att flera regionala partnerskap har egna sektoriella specialiteter. 
Resultatet av 1992 års ansökningstillfälle blev att 207 partnerskap grundades: 130 regionala 
och 77 sektoriella. Största antalet regionala partnerskap förekom i Frankrike (21), följt av 
Tyskland (19), Förenade kungariket (17) och Italien (13) Sektoriella partnerskap är 
definitionsmässigt synnerligen europeiska till sin natur och kan ofta inte sägas ha något 
särskilt huvudland. 
2.2.3 Finansiella aspekter 
Allt som allt utgjorde stödet till arbetsprogrammet för partnerskapen inom COMETT 12 % 
av den totala programbudgeten. Man bör ända komma ihåg att partnerskapen även 
tillgodogjorde sig stöd inom andra inriktningar, särskilt genom förvaltningen av poolplanen, 
som diskuteras senare i rapporten. När det gäller principerna för stöd hävdades i Lilla 
COMETT-handboken följande: 
Syftet med gemenskapens finansiella bidrag till partnerskapen är framför allt att stödja 
• verksamheter med en europeisk dimension, 
• verksamhet avsedd att leda till samarbete, utbyte och kommunikation både inom 
partnerskapen själva och via deras verksamhet inom det europeiska nätet. 
Gemenskapen kan lämna generella bidrag till ovannämnda verksamhet till ett maximum av 
50 % av partner skåpets utgiftsprogram. Stödet reduceras progressivt med ett bidragstak 
per partnerskap på respektive 70.000 ECU, 60.000 ECU och 50.000 ECU under de tre 
första verksamhetsåren. 
Man såg dock till att det skulle finnas en viss flexibilitet i sådana bidrag, särskilt för 
partnerskap som tillkommit under COMETT I. Faktum är att med ett sammanlagt antal av 
207 partnerskap fram till 1992 grundades fler partnerskap än man från början hade planerat 
och bidragsnivåerna reducerades i motsvarande grad. 
28 
Medelpartnerskapets budget låg på 180.000 ECU 1992 varav 25 % täcktes av COMETT. 
Bidrag in natura stod för 38 % av budgeten: hälften från dem som stod för projektet eller 
samordnarna och hälften från partnerna. Kontanta bidrag stod för ytterligare 13 %: återigen 
delat nästan lika mellan samordnare/entreprenörer och övriga partner. Andra betydande 
inkomstkällor var regionalt stöd (7 %, särskilt till regionala partnerskap) och nationellt stöd 
(4 %). Franska partnerskap var särskilt framgångsrika i att skaffa medel från dessa källor. 
Ytterligare inkomstkällor fanns i förvaltningen av andra COMETT-projekt, seminarier o.s.v. 
Sammanlagt kom således en tredjedel av finanserna från EU-stöd och en tredjedel från 
materiellt stöd. Det här är en stark indikation på de svårigheter med självfinansiering som 
partnerskapen kan få om de i framtiden måste arbeta under liknande villkor. 
2.2.4 Partnerskapens juridiska status och styrka 
Den juridiska status som de 147 partnerskapen hade efter tre års verksamhet var följande: 
• 64 var enkla överenskommelser mellan partner 
• 33 var nya oberoende stiftelser eller föreningar 
• 21 var oberoende företag, vanligen på icke vinstgivande grund 
• 20 var delar av existerande organisationer eller föreningar, till exempel inom yrkes- eller 
industriförbund eller handelskammare 
• 9 hade andra former av juridisk status. 
Givet initialkravet, att partnerskapen skulle bli självförsörjande inom en treårsperiod, och 
storleken, årsomsättningen för ett typiskt partnerskap (300.000 - 400.000 ECU), är det 
oroande att 44 % av partnerskapen inte hade tagit i tu med frågan om lämplig juridisk 
status, trots att de hade funnits till i minst tre år, en del till och med fem eller sex år (sedan 
COMETT 1). Fastän kommissionen inte kunde påtvinga någon en viss status, har den 
mycket klart anmärkt på saken i sitt dokument om de risker som entreprenörssidan tar i en 
sådan situation, genom att partner får möjlighet att dra sig ur vid slutet av programmet. 
Naturligtvis finns det större möjligheter att ingå andra överenskommelser och relationer när 
de juridiska strukturerna väl upprättats, men det betyder också att enheten måste 
marknadsföra sig och se till att bli känd. 
Personalsituationen inom partnerskapen speglar både deras ganska lösliga juridiska 
strukturer och skillnaderna i verksamhet mellan regionala och sektoriella partnerskap. Det 
fanns endast 75 högre heltidsanställda bland de 147 partnerskap som inkom med tillräckligt 
detaljerade uppgifter om hur personalen användes. De är koncentrerade till de regionala 
partnerskapen. Det stora antalet högre deltidsarbetande inom de sektoriella partnerskapen 
motsvarar en organisation som ofta har en högre samordnare "per landscentrum" med övrigt 
deltidsstöd. Dessutom kräver sektoriella partnerskap en hög nivå av högre tekniska insatser 
i jämförelse med de mer allmänna kunskaperna i regionala partnerskap. 
Liksom beträffande de juridiska strukturerna är också anställningsmönstren hos 
partnerskapen något som oroar med tanke på deras självständighet på lång sikt. Medan det 
kan vara osäkert att förlita sig på deltidsanställda kan partnerskapets beroende av, mycket 
ofta, endast en enda person för sin utveckling, vara lika sårbart. En del av de nationella 
utvärderingarna tyder på att duktiga anställda slutar i partnerskapen på grund av deras 
osäkra framtid och därmed försvagar deras ställning. 
Beslutsfattandet inom partnerskapen speglar mångfalden av de juridiska och 
verksamhetsinriktade strukturer som utvecklats. 58 % av de partnerskap som är över tre år 
29 
gamla, har en oberoende administrativ kommitté eller styrelse, 27 % har en sådan kommitté 
men den är ansvarig inför en annan organisation, vanligen kontraktsorganisationen, och 7 % 
hade ingen beslutande organisation. Av styrelserna för de regionala partnerskapen var 32 % 
ansvariga inför en annan organisation jämfört med 17 % av de sektoriella partnerskapen. 
Det här är kanske en indikation på hur långt partnerskapens integrering i den regionala 
infrastrukturen gått. Bara 44 % av partnerskapen hade tillsatt en ledningskommitté för den 
dagliga verksamheten. Inom partnerskapen hade 47 % bildat arbetsgrupper för särskilda 
ämnen. Circa 30 % av partnerskapen hade skaffat underleverantörer eller delegerat avsevärt 
mycket arbete på partner eller andra utomstående. Sektoriella partnerskap har - vilket ligger 
i sakens natur - en tendens att verka inom en mer decentraliserad förvaltningsstruktur. 
Deras förvaltningsstrukturer är mindre utvecklade. Omvänt håller regionala partnerskap, 
som inte har problem med resekostnader, flera sammanträden och har mer utvecklade 
förvaltningsstrukturer. 
Bland de partnerskap som var tre år eller äldre fanns det i medeltal ungefar 50 partner per 
partnerskap (medan andra kom upp till 10 % av sådana partner). Sektoriella partnerskap 
hade i medeltal 17 universitet som partner, jämfört med 10 för ett regionalt partnerskap. 
Det här kan förklaras med att sektoriella partnerskap är strukturer som baseras på 
teknikområden i motsats till en industrisektor, där universiteten är grundare och 
medlemmar. Det är intressant att notera att 73 % av partnerskapens industriella partner var 
små eller medelstora företag, d.v.s. företag med högst 500 anställda. 
På det hela taget är partnerskapens medlemmar, partner eller delägare, i fråga om natur 
och roller, ofta inte särskilt klara. På grund av den stora variationen i partnerskapens 
strukturer har begreppet "medlem i partnerskap" aldrig blivit riktigt definierat. En del 
definierar det som deltagande på lika villkor, andra som deltagande i verksamheten och 
ytterligare andra helt enkelt som ett uttryck för intresse. Nivån på det aktiva deltagandet 
i COMETT av företag och andra kan således vara avsevärt lägre än vad som framgår av 
enbart inkomna uppgifter. Ett antal åtgärder har under hela programmet vidtagits (såsom 
att utfärda formella rekommendationer till projekt och ett antal initiativ under planen 
Positive Action) för att förbättra det industriella deltagandet och stärka och fördjupa 
partnerskapsstrukturerna. 
2.2.5 Den europeiska dimensionen 
Den europeiska dimensionen är anmärkningsvärd inom sektoriella partnerskap med 
deltagare från i medeltal tio länder. Deras verksamhet är direkt transeuropeisk. Deras 
förvaltningsformer varierar från en demokratiskt decentraliserad modell till en centraliserad 
pyramidform. Regionala partnerskap är mindre direkt europeiska och behöver en längre 
period för att uppnå den dimensionen genom praktik, utbildning och andra 
samarbetsverksamheter. Efter tre år säger de sig samarbeta med i medeltal fyra partnerskap 
utomlands. 
I den senaste tillgängliga fullständiga granskningen av partnerskapen, deras 
förbindelsemönster med andra verksamheter inom COMETT visade det sig att 54 % hade 
goda förbindelser med andra partnerskap, vilket understryker vikten av verksamheten 
partnerskapen emellan och dess styrka som en europeiserande kraft. Andra starka kanaler 
gick till studentpraktikverksamheten, de korta kurserna och de gemensamma 
utbildningsprojekten. 
30 
Förbindelserna med andra europeiska program har utökats för partnerskapen, särskilt till 
andra undervisnings- och utbildningsinitiativ. Två av i medeltal tre rapporterade 
programkopplingar per partnerskap går till undervisning eller utbildning, de andra till FoU. 
Det är inte stor skillnad mellan sektoriella och regionala partnerskap. Huvudkopplingarna 
rappporteras gå i följande ordning till TEMPUS, ERASMUS, FORCE, SPRINT, LINGUA, 
EUROFORM, ESPRIT och BRITE/EURAM. Det stärker åter partnerskapens roll som 
europeiserande kraft och tenderar att stödja mycket mer omfattande verksamheter än den 
ursprungliga COMETT-sammanfattningen. 
2.2.6 Informationshantering 
Över 50 % av partnerskapen publicerar regelbundna nyhetsbrev och ungefär samma andel 
använder regelbundet datorpost. Å andra sidan har omkring 10 % av partnerskapen inte 
publicerat någon reklambroschyr. Informationsverksamheten verkar koncentreras på 
traditionella metoder som utskick per post, besök och informationsdagar. Men det ska också 
sägas att tre fjärdedelar av partnerskapen tillhandahåller upplysningar över hela skalan med 
ämnen från COMETT och andra COMETT-projekt till EU:s forskningsprogram. Annan 
informationsverksamhet handlar bland annat om att inventera möjligheterna för 
undervisning och utbildning samt andra databaser som har att göra med utbildning. 
Återigen är det europeiseringsaspekten hos partnerskapen som förstärks. 
Hälften av partnerskapen har upprättat länkar till Euro Info Centres med nationella och 
regionala nät. Det har dock rått viss oro över spridningen av sådana nätverk som riktar sig 
till samma kunder med liknande tjänster. I en anda av rationaliseringar kan det finnas skäl 
att tänka om, särskilt nödvändigt är det när det gäller partnerskapens roll som 
informationskällor. 
2.3. Bidraget från partnerskapen 
Partnerskapen har ofta kallats COMETT-programmets "ryggrad". Expertpanelens 
utvärdering konstaterar: "Partnerskapen ses av panelen som en väsentlig del av det 
europeiska nätverket för utveckling av förbindelser mellan industrin och universiteten och 
är livsviktiga för själva ledningen av COMETT-programmet. " I det här avsnittet undersöks 
partnerskapens speciella insatser under fyra rubriker: regionala partnerskap, sektoriella 
partnerskap, utbildningsbehovsanalys och transnationell verksamhet. 
2.3.1 De regionala nätverken för partnerskapen 
De två viktigaste bidragen från de regionala partnerskapen har varit att 
• utveckla de lokala eller regionala kontaktytorna och den infrastruktur som hör ihop med 
samarbetet mellan universitet och industri, 
• integrera den regionala infrastrukturen med det första alleuropeiska nätverket med 
uppgift att främja europeisk utveckling av samarbete mellan universitet och industri för 
fortsatt undervisning och utbildning. 
På lokal och regional nivå har partnerskapen utvecklat kontaktytor för organisation, 
information och förvaltning mellan högre läroanstalter, inhemska företag på lokal nivå, 
offentliga myndigheter och andra institutioner som är engagerade i regional och nationell 
utveckling (särskilt men inte uteslutande inom undervisning och utbildning). Det har skett 
31 
genom informationsarrangemang, workshops, utbildningskurser, projekt o.s.v. De har i 
synnerhet fungerat som informations och förvaltningsstrukturer för EU-program (jfr ovan). 
I vissa länder har flera partnerskap blivit väl integrerade för att spela en större roll i 
regionala och till och med nationella teknik- och industriutvecklingsstrategier. Deras 
framgång i denna bredare utvecklingsroll kan hänföras till deras läge i den ursprungliga 
institutionen. 
Ändå har partnerskapens mest uppskattade insats varit att integrera ovannämnda 
verksamheter med liknande och parallella sådana i andra europeiska länders regioner, där 
man bildat internationella kooperativa partnerskap. De har inte bara tillhandahållit en ram 
för internationell utbildnings- och praktikverksamhet utan också, som ett land anmärkte i 
sin nationella utvärderingsrapport "en internationell vision om teknikutbildning", där man 
ofta internationaliserai rent regionala projekt. 
Överlägsenheten i partnerskapens insats för att utveckla den transeuropeiska kontaktytan 
verkar gälla både för regioner där det redan finns en välutvecklad kontaktyta mellan högre 
utbildning och industri och i de regioner där erfarenheterna är mindre. Naturligtvis har de 
senare dragit nytta av partnerskapens påverkan på den lokala infrastrukturen i mycket högre 
grad. Inom deltagarländerna kunde dock partnerskapens effektivitet variera betydligt från 
en region till en annan. Italien betonar till exempel deras effektivitet och betydelse i den 
södra delen av landet. 
Ändå måste man dämpa den positiva inställningen till partnerskapen med att påpeka att 
insatsen i en del regioner kanske kunde vara liten utanför de direkt inblandade universiteten 
och bolagen. På samma sätt ville inte företagen se ett lika stort mervärde i partnerskapens 
arbete som de regionala eller europeiska myndigheterna gjorde. Universitetens attityd 
varierade betydligt och speglade det faktum att mervärdet av partnerskapens nätverk i stor 
utsträckning berodde på institutionernas storlek, de tidigare erfarenheterna med 
studentpraktik, den fortsatta undervisningen och de existerande kontakterna med industriella 
och transnationella partner. 
2.3.2 Bidraget från de sektoriella partnerskapen 
De sektoriella partnerskapen verkar ha haft färre identitetsproblem än de regionala 
partnerskapen och har mer direkt och i större utsträckning bidragit till tekniköverföringen 
och utvecklingen av den industriella utbildningen. Deras klientel sågs som bättre definierad 
och i stort sett som en mer homogen grupp med liknande tekniska krav. Det och det mer 
koncentrerade expertkunnandet hos partnerskapets personal har fått sådant arbete som 
utbildningsbehovsanalyser, rapporter om den aktuella teknologiska nivån och bildningen av 
europeiska arbetsgrupper att stå både mer i samklang med partnerskapens verksamhet och 
gjort det lättare att komma i gång. 
Av liknande skäl har utvecklingen av den industriella grunden till partnerskapens nätverk 
också varit lättare att sätta i gång. Många har inte bara lyckats utveckla ett starkt nätverk 
utan har också i viss utsträckning givit röst åt sektorn när det gäller undervisnings- och 
utbildningsfrågor på europeisk nivå. Några har också utvecklat över Europa godkända 
utbildningsprogram och fått mer synlig inverkan på utbildningen. Det noterades att sådana 
specialiserade kurser på hög nivå passar bättre in i det avancerade undervisningssystemet. 
I likhet med de regionala partnerskapen har de sektoriella även blivit effektiva i att 
32 
organisera program för personlig rörlighet och att samordna andra EU-program som inte 
gäller utbildning. 
Liksom med de regionala partnerskapen får dock inte den övergripande storleken på deras 
bidrag överdrivas. COMETT är ett litet program. Jämförelsen med den heltäckande 
effektiviteten hos de regionala och sektoriella partnerskapen är inte praktisk. De riktar sig 
mot olika utvecklingsfrågor. Expertpanelens utvärdering konstaterar: "Sektoriella 
partnerskap är i allmänhet mer gynnsamt placerade i de tekniskt mer avancerade regionerna, 
och regionala partnerskap behövs där den tekniska kunskapsnivån inte är adekvat." På 
samma sätt gör inte heller de nationella slutliga utvärderingarna någon helhetsbedömning 
om huruvida sektoriella eller regionala partnerskap är bättre eller mer värdefulla för 
COMETT:s syften, utan deras analys torde bli till mer allmänt stöd för expertpanelens 
ställningstagande. 
2.3.3 Uttryck för industrins utbildningsbehov 
Direkt utbildningsbehovsanalys är ett mycket svårt område för de regionala partnerskapen 
och i än högre grad gäller det de sektoriella partnerskapen. Det finns indikationer på att inte 
ens partnerskapen och de regionala myndigheterna verkligen ser den som partnerskapens 
huvuduppgift. Det är en företagsfunktion och partnerskapens personal har ofta inte 
tillräckligt kunnande. Företagen var mycket mer positiva till partnerskapen i rollen som 
informationsförmedlare, den som kopplade samman företag med högre läroanstalter och gav 
råd om europeiska program och projekt. I det sammanhanget framhåller några att 
partnerskapen hade fungerat som ett slags upplysningscentraler, samlat in existerande 
studier, definierat arbetsmetoder, valt utbildningsalternativ o.d. samt även verkat stärkande 
och artikulerat kraven från små och medelstora företag. Lika nydanande metoder förekom 
i några partnerskap där man använde instrument som rundabordsmöten, sektoriella 
workshops och grupper för framtidsfrågor som en effektiv metod att göra kraven från 
industrin kända. Partnerskapen har därtill gjort utbildningsbehovsanalyser till sin viktigaste 
metod för att ge industrin hjälp med att artikulera sina behov och många partnerskap har 
varit mycket framgångsrika. 
Partnerskapen och projekten för kompetensbehov 
En större effekt av att partnerskapen tagit i tu med att artikulera industrins behov märks 
faktiskt utanför de formella ramarna för COMETT II självt. År 1990 begärde 
europaparlamentet, som oroades för möjligheten att brist på kvalificerad personal skulle 
försena Europas ekonomiska utveckling, att kommissionen skulle undersöka läget för 
kvalificerad personal i alla gemenskapens regioner. Den använde sig av COMETT:s nätverk 
av partnerskap för att företa analysen och inom sex månader var de första regionala 
resultaten tillgängliga och inom ytterligare två år hade en fullständig bild av behovet av 
kvalificerad arbetskraft över hela Europa erhållits och var redan föremål för aktualisering. 
Många initiativ på regional nivå uppstod ur detta arbete för att lokala svårigheter skulle 
rättas till liksom att regionala nätverk och observationsposter för löpande studier av 
behoven av kvalificerad arbetskraft tillkom. 
Inom olika partnerskap har utförandet av utbildningsbehovsanalyserna lett till den process 
genom vilken universitet och industri har förts samman, inte bara för att diskutera 
utbildning utan också för att lägga grunden till ett mer allmänt samarbete i framtiden inom 
områden som utveckling av mänskliga resurser och därutöver. 
33 
2.3.4 Att stimulera ett transnationellt synsätt hos partnerskapens deltagare 
Alla utvärderings- och observationsrapporter har uttryckt sitt erkännande av hur 
partnerskapen stimulerat ett transnationellt synsätt bland sina deltagare. För högre 
läroanstalter har ett internationellt utbyte av utbildningsmetodik och undervisningssystem 
ägt rum liksom också kontakter med företag utomlands som varit värdar för deras studenter. 
För de deltagande företagen har resultatet blivit större tillgång till den europeiska 
utbildningspotentialen och ett större medvetande om den europeiska dimensionen av FoU 
och teknik. 
Det har också konstaterats att det är en särskild fördel med att integrera små och medelstora 
företag i de europeiska programmen för första gången med studentpraktik och 
lokaliseringen av partner utomlands. Genom sådana åtgärder har företagen blivit mycket 
mer medvetna om de potentiella fördelarna av samarbete i Europa, inte bara i fråga om 
utbildning utan också när det gäller forsknings- och utvecklingsprogram och näringslivet 
i största allmänhet. Kvantitativa utvärderingar sprider den positiva attityden hos studerande 
och företag. 
Därtill har partnerskapen hjälpt rent nationella projekt att bli europeiska. Det har lett till 
att starka internationella nätverk av universitet, institutioner och företag utvecklats kring 
korta kurser och utbildningsprojekt. Partnerskapen har uppnått den här förändringen i 
synsätt genom olika former av transnationalitet, en del genom att betona specifika 
teknologiska sektorer medan andra har tagit in ett mycket brett spektrum av organisationer 
från sin region, medan ytterligare andra har koncentrerat sig på att utveckla sina 
undervisningsinstitutioner som katalysatorer. Allt som allt har COMETT på så sätt i hög 
grad bidragit till att utveckla ett kollektivt transnationellt sätt att arbeta med undervisning 
och utbildning. 
2.4. Starka och svaga sidor hos partnerskapen 
2.4.1 De starka sidorna 
Den europeiska dimensionen hos både regionala och sektoriella partnerskap har utan tvivel 
varit deras starkaste sida. Den europeiska dimensionen sträcker sig från partnerskapens 
direktkontakt med kommissionen och kunskaper om europeiska program till expertkunskap 
i att ansöka om och handha europeiska projekt till deras fulla styrka som en del av ett 
välstrukturerat, engagerat, europeiskt operativt nätverk. Partnerskapen kan också utnyttja 
kopplingar till andra europeiska nätverk och informationskällor. 
För både sektoriella och regionala partnerskap gäller att deras andra kraftlinje ligger i deras 
nät av lokala, regionala och sektoriella medlemmar. De regionala partnerskapen har ofta 
sektoriella specialiteter och de sektoriella partnerskapen och deras knutpunkter är ofta 
inblandade i regional infrastruktur. I allmänhet har partnerskapen en accepterad roll (en del 
mycket starkare, andra svagare) i kontaktytan mellan deras hemmauniversitet och industri 
och i synnerhet i kontaktytan för tillgång och efterfrågan på ytterligare kompetens. 
Utgångsläget är rätt viktigt för partnerskapen i det här sammanhanget. Ett starkt läge 
innefattar förbindelser med ett universitet eller att man fysiskt befinner sig på något som 
motsvarar Folkuniversitetet i Sverige eller på förbindelsekontor som tillhandahåller fortsatt 
undervisning och utbildning, kontraktsforskningsinstitutioner, handelskammare etc. 
34 
Tillgången till kompletterande anslag kan ofta vara en funktion av en så stark position 
och/eller det nät som skapats. 
Det finns ytterligare en dimension som hänger samman med utgångsläget för partnerskapen 
(eller de sektoriella partnerskapens knutpunkter). Det gäller positionen hos eller inom 
institutioner där målet varit att förmedla FoU till industrin och där man medverkat i att 
skapa en direkt fungerande kontakt med den lokala industrin. Det har förbättrat utsikterna 
för akademiker, skapat intresse för universitetens forskning och forskarna från industrins 
sida och öppnat effektiva kanaler för företag och institutioner för högskoleutbildning. Att 
placera partnerskapen hos institutioner med främst akademisk orientering verkade mindre 
lyckat. Här koncentrerade sig partnerskapen mer på studentpraktiken men hade också flera 
svårigheter beroende på bristen på stabilitet i det industriella engagemanget. 
På lägre nivå ligger partnerskapens styrka i sådana faktorer som ledningens engagemang, 
den väl motiverade personalen, renommét, den "oberoende ställningen som grundval för 
ett demokratiskt partnerskap", den tekniska trovärdigheten, förbindelserna med FoU-
programmen o.s.v. Den nyligen införda rekryteringsverksamheten har förbättrat en del 
partnerskaps ställning. Att partnerskap ska täcka en hel stat har också setts som 
betydelsefullt. 
2.4.2 Svaga sidor hos partnerskapen 
Svagheten i den finansiella basen och bristen på engagemang från industrins sida är de två 
väsentligaste svårigheterna som möter partnerskapen och deras nätverk. Svagheten och 
osäkerheten i den finansiella basen för partnerskapen ses som den huvudsakliga svagheten. 
Den för med sig en nedre kritisk gräns för partnerskapet och begränsad personal liksom 
svårigheter med realistisk långsiktig planering. En del partnerskaps starka beroende av 
europeiska anslag för att komplettera de egna resurserna och deras oförmåga att skaffa fram 
andra anslag har samverkat till denna osäkerhet. 
Ett begränsat engagemang från de industriella deltagarna, särskilt små och medelstora 
företag, och svårigheten att behålla industrins intresse för projektet har visat sig vara 
ytterligare en genomgripande svårighet. De här frågorna kan samverka inom de mindre 
favoriserade regionerna med den svaga industriella basen och den förnyelsefrämmande och 
traditionella naturen hos många företag. Partnerskapens personal själv kan också ha föga 
faktiskt tekniskt och industriellt kunnande. 
Inom en del regioner kan också högskolebasen skapa problem. Sådana skulle kunna uppstå 
när universiteten själva har en svag teknisk och organisatorisk bas. En del institutioner för 
högskoleundervisning verkade huvudsakligen vara intresserade av att placera ut studenter 
och var inte så intresserade av att utveckla utbildningar. På samma sätt kan det traditionella 
synsättet hos en del universitet skapa svårigheter med att inrätta och godkänna 
industripraktik. 
Andra svagheter innefattar den svaga utvecklingen av nät och den dåliga samordningen med 
andra nationella och lokala utbildningsorgan, den snabba omsättningen på personal vid 
partnerskapen, regioner, som är alltför stora för att täckas, en ointresserad inställning hos 
de offentliga myndigheterna o.s.v. Dålig planering, brist på marknadsstrategi och brist på 
tid för självständig utbildning på ett komplext område var också sådant som betecknades 
35 
som svagheter som kunde iakttas hos en del partnerskap. Tiden det tar att bli känd och 
accepterad är också en svårighet. 
Ytterligare en svaghet i EFTA-länderna är att deras partnerskap i jämförelse med 
medlemsstaterna i EU inte lika lätt kan få löpande tillgång till synergin mellan COMETT 
och andra EU-program. Den här svårigheten kommer under kommande år att försvinna. 
2.4.3 Partnerskapens självbild 
Den självbild partnerskapen har speglar ovannämnda svagheter. Den visar att de är 
kompetenta när det gäller relationer mellan universitet och företag på europeisk nivå, 
särskilt beträffande den europeiska dimensionen och att de ger ett betydande bidrag till den 
avancerade tekniska utbildningen. De uppfattar sin struktur som effektiv och i stånd till att 
utveckla transnationella projekt eller nätverk med bra samarbete inom partnerskapens 
nätverk. De känner sig säkra i högskolevärlden men deras självförtroende sviktar när de har 
att göra med representativa organisationer och i än högre grad med industrier, särskilt de 
små och medelstora företagen. De är inte alldeles säkra på sitt bidrag till den regionala 
ekonomiska utvecklingen. Direkt utbildning, utbildningsbehovsanalys och direkt spridning 
och marknadsföring av utbildning ger dem ännu mer bekymmer. 
Även om sådana kvalitativa uppfattningar från partnerskapens och de nationella 
myndigheternas sida är viktiga indikationer på partnerskapens hälsa och strategiska 
utvecklingsriktning, råder en viss oro för att de inte har utarbetat något system för operativa 
mål eller kvantitativa indikationer vare sig för eller av individuella partnerskap, och det 
uppfattas som ett problem när det gäller att uppgradera deras arbete. 
36 
3. Utbildningsverksamhet 
3.1 Inledning 
3.1.1 Utbildningsverksamhet inom COMETT 
Utbildning, i vidare bemärkelse definierat som att förvärva eller aktualisera kunskaper och 
färdigheter kan ges genom: 
• formella utbildningsaktiviteter, d.v.s. klassrumsundervisning, eller genom distansundervisning 
• självstudier eller studier på arbetsplatsen 
• att sammanföra personer, som på ett informellt sätt får lära av varandra 
• förflytta folk till ett annat arbete eller en annan plats. 
Syftet med COMETT-programmet är att främja utbildning, särskilt i avancerade tekniska 
ämnen i ett europeiskt sammanhang. Redan i avsnitt 1.2 framhölls att rådets beslut om 
COMETT II innefattar klara hänvisningar till ett antal utbildningsmål som ska uppnås 
genom COMETT II. Förhållandet mellan dessa mål och den formella utbildningsverksamhet 
som stöds av COMETT kommer att behandlas nedan.3 
Programmet erbjöd ett antal operativa mekanismer i det avseendet. "Det bör först erinras 
om att de många partnerskap och nätverk, partnerskapen för utbildningssamarbete mellan 
universitet och företag och andra, skapade och stödda av programmet, har givit många 
människor en informell plattform för kontakter och således för kunskaps- och 
erfarenhetsutbyte. Samtidigt har COMETT erbjudit en rad möjligheter för praktik och 
personutbyte (jfr avsnitt 4 längre fram i denna rapport). Ändå anslogs, när det gäller 
utbildningsverksamheten, den största, mest synliga och mest substantiella delen av 
COMETT:s budget till insatser för utveckling av mer formell utbildning. Den verksamheten 
kommer att diskuteras i följande stycken. 
I COMETT II lämnades stöd till utbildningsprojekt under inriktning C, gemensamma 
utbildningsprojekt. Den här programkategorin delades upp i tre kategorier eller 
underinriktningar: 
• korta utbildningskurser (Ca) 
• gemensamma utbildningsprojekt (Cb) 
• pilotprojekt (Cc). 
Den indelningen fastlades i rådets beslut om COMETT II (Se rutan nedan). 
Stöd for verksamheten med avancerad utbildning enligt rådets beslut om COMETT II 
"a) Stöd för intensiva utbildningar med europeisk dimension, i synnerhet i avancerad 
teknik, avsedda för snabb spridning av forsknings- och utvecklingsresultat inom nya 
teknikområden och deras tillämpningar, av och inom universitet, av och inom 
industrin, liksomför främjande av spridningen av teknologiska innovationer, särskilt 
till små och medelstora företag, till sektorer där den tidigare inte har tillämpats. 
3 Flera frågor, som samarbete mellan industri och universitet, synergi med andra europeiska program och 
lika rättigheter för män och kvinnor tas dock upp under tvärämnen i avsnitt 5. 
37 
b) Stöd för arbetet med att pä europeisk nivå ta fram, utveckla och prova ut 
gemensamma utbildningsprojekt inom avancerad teknologi, på gemensamt initiativ 
av olika industrier i samverkan med berörda universitet i minst två av gemenskapens 
medlemsstater på områden i anslutning till de nya teknologierna och deras 
tillämpning. 
c) Stöd för multilaterala utbildningsarrangemang, särskilt i avancerad teknik, på 
gemensamt initiativ av olika industrier i samverkan med berörda universitet för att 
lägga grunden till system för distansutbildning med hjälp av nya utbildningsmetoder 
och/eller med överförbara utbildningsprodukter som resultat. " 
3.1.2 Några viktiga uppgifter om utbildningsprojekt stödda inom COMETT 
För de korta kurser som fått stöd inom inriktning Ca har det under COMETT II:s fem 
verksamhetsår förekommit årliga ansökningsperioder från 1991 och framåt. Ansökningarna 
har fallit under "pool"-planen (se avsnitt 1.3). För de gemensamma utbildningsprojekten i 
inriktning Cb kunde förslag läggas fram 1990 och 1992. Det förekom ingen särskild 
ansökningsperiod för pilotprojekten (inriktning Cc). I stället gjordes en slutlista upp av 
ansökningarna om projekt (eller kombinationer av projekt) enligt inriktning Cb år 1990, 
som sedan inbjöds att komma in med mer detaljerade ansökningar. Resultatet blev att 30 
pilotprojekt valdes ut. 
Mellan 1990 och 1994 inkom inte mindre än 2.036 ansökningar enligt inriktning C: 1017 
för att organisera pooler för kortkurser och 1019 för gemensam utbildningsverksamhet. 
Slutligen godkändes mer än 50 % av ansökningarna. Det här jämförelsevis höga antalet kan 
i hög grad tillskrivas poolsystemet (jfr avsnitt 1.3), där de flesta projekten godkändes, men 
i allmänhet bara för en del av förslaget. 
Under dessa fem år av COMETT II har det totala antalet sökande enligt inriktning C begärt 
cirka 500 miljoner ECU för sin utbildningsverkamhet. Omkring 101 miljoner ECU skulle 
slutligen betalas ut. Tre fjärdedelar av de godkända projekten var korta kursprojekt, men 
från finansiell synpunkt stod de för bara en fjärdedel av stödet enligt inriktning C. Största 
delen av utbildningsbudgeten gick till de gemensamma utbildningsprojekten enligt 
inriktning Cb, med ett medelvärde av 200.000 ECU per bidrag och där varje pilotprojekt 
fick 500.000 ECU. I medeltal har de gemensamma utbildningsprojekten fått stöd på en nivå 
av 30 - 50 % av de totala projektkostnaderna. I inriktning Ca var stödet mer i form av 
generella bidrag, grundade på antalet och typen av anordnade kurssammankomster, men i 
alla fall under 50 % av projektkostnaderna. 
Många organisationer har deltagit som partner i utbildningsprojekt enligt inriktning C. Det 
beräknas att sammanlagt 8.500 olika organisationer är eller har varit engagerade i 
utvecklingen av kontinuerliga projekt för avancerad utbildning inom COMETT och 
antagligen gjort det till världens största nätverk för fortgående undervisning och utbildning. 
Fördelningen av de viktigaste typerna av organisationer för inriktning C-projekt ser ut 
ungefär på följande sätt: 
• Över 5.500 olika bolag, inklusive cirka 4.000 små och medelstora företag 
• 1.200 universitet och andra institutioner för högre undervisning (som i medeltal är 
engagerade i två projekt) 
38 
• Över 1.500 andra organisationer (som yrkessamfund, forskningsinstitutioner, offentliga 
myndigheter, ideella föreningar o.s.v.) 
• 200 partnerskap (de flesta partnerskap lämnade in pool-ansökningar under inriktning Ca, 
och mer än ett partnerskap deltar i medeltal i 3 - 4 projekt enligt Cb/Cc.) 
I inriktningarna Cb och Cc uppgick antalet projektpartner i medeltal till 19, omfattande i 
medeltal 7 företag, 5-6 universitet, 1-2 partnerskap och 4-5 andra organisationer. Typiskt 
är att partnerorganisationerna tillhör 6 olika länder. 
Resultatet av utbildningsprojekten är många och varierande. Vid slutet av COMETT II:s 
verksamhetsperiod (slutet på 1995) kan följande uppskattning göras: 
• 9.500 kurssammankomster 
• 260.000 personer i utbildning 
• 280.000 studietimmar (sammanlagd kurstid) 
och även 
• cirka 4.600 kursmaterial 
• uppskattningsvis 250.000 personer ska ha använt ett eller flera utbildningsmaterial. 
När det gäller de framtagna utbildningsmaterialens natur kan man nämna att cirka 60 % av 
dem huvudsakligen är text- eller pappersbaserat. 30 % grundas på datorprogram och 8 % 
är videor. 
3.2 Utbildning i avancerad teknik 
3.2.1 Vad är utbildning i avancerad teknologi 
Rådets beslut om COMETT II hänvisar flera gånger till behovet av att COMETT stöder 
utbildningen i avancerad teknologi, särskilt för följande syften: 
"(...) att förbättra bidraget, särskilt av utbildning i avancerad teknologi på olika berörda 
nivåer och sålunda utbildningens bidrag till gemenskapens ekonomiska och sociala 
utveckling (...)" 
Ingen definition lämnades på vad som menades med avancerad teknologi, vare sig i rådets 
beslut eller i COMETT II:s lilla handbok. Ändå är det ganska uppenbart att tillämpbarhet 
är ett mycket viktigt kriterium på vilken sorts teknik som kan komma i fråga. 
Ju mer avancerat ett område är desto svårare är det att utveckla utbildningsverksamhet som 
grundas på en omsorgsfull analys av utbildningsbehoven. I bästa fall blir det en grupp 
företrädare för forskning och utveckling som menar att den typ av ämnen som behandlas 
mycket väl kan bli intressant. Det här är en del av skälen till COMETT, ty genom att 
främja samarbete mellan universitet och företag i kombination med en stark betoning på 
kanaler till andra europeiska program, försöker man skapa bästa möjliga förhållanden för 
valet av ämnen för en sådan avancerad utbildning som skulle kunna bidra till den 
ekonomiska utvecklingen i gemenskapen. 
Vad som till slut ansågs vara "avancerade", förnyande och viktiga områden inom COMETT 
kan man få fram genom att rangordna de teknologiska områden som oftast förekom i 
COMETT-projekten. I COMETT I (1986-1989) framstod tre sektorer som de viktigaste: 
hantering av innovationer, avancerad produktion och mikroelektronik. Inom COMETT II 
(1990-1994) var efterfrågan stor på många områden men inte samtidigt: 
39 
• Den enda sektor där efterfrågan var stor under hela COMETT II var avancerad 
tillverkning. 
• 1990 rådde stark efterfrågan på stöd till projekt inom områdena material, hälsa och 
säkerhet och hantering av innovationer. 
• 1992 var det minskning för material, hälsa och säkerhet och hantering av innovationer, 
men miljö och utbildning (teknik och metodik) ökade snabbt. Nya toppområden 
baserades ofta på informationsteknik: data och informationsbehandling, programteknik 
och i mindre utsträckning telekommunikationer och ämnen inom allmän 
informationsteknik,. 
• För år 1994 hade det blivit mycket svårt att identifiera något dominerande sektormönster 
med hänsyn till den avsevärda frihet partnerskapen hade fått när det gällde det slutliga 
urvalet av underprojekt och kurser som skulle hållas som en del av deras projekt inom 
inriktning Ca. 
Den översikt som hade gjorts för GMV-utvärderingen visade klart att både 
projektsamordnare och personer under utbildning underskattade möjligheten att direkt i 
praktiken omsätta den teknikutbildning som erbjöds inom COMETT:s utbildningar. Över 
90 % av projektsamordnarna stödde det påståendet, liksom det faktum att den utbildning 
som hade givits varit effektiv som hjälp vid tekniköverföring. Och 90 % av deltagarna som 
hade utfrågats höll med om att de COMETT-kurser de deltagit i till övervägande del ansågs 
som ett verktyg och en stödmekanism för att öka eller aktualisera deras tekniska kunskaper. 
Expertpanelens utvärdering uttalade en del kritik mot begränsningen till teknisk utbildning. 
De rekommenderade: "Utbildning, inte bara i tekniska färdigheter utan också utveckling 
av kunnande inom företagsledning, social- och företagskunnande... Det är ett avgörande 
element, när man på ett adekvat sätt vill nyttiggöra tekniken för att maximera effektivitet 
och konkurrenskraft i det moderna företaget. " Det bör noteras att det här är en av de få 
kritiska synpunkter som panelen kom med när det gällde programmet. I linje med den här 
rekommendationen har kommissionen ökat spännvidden på möjligt stöd inom ramen för det 
nya LEONARDO da VINCI-programmet. 
De nationella utvärderingsrapporterna hävdar att COMETT utan tvekan varit framgångsrikt 
i att förbättra den tekniska utbildningens bidrag till ekonomin. Det bör dock understrykas 
att detta inte bara har uppnåtts genom de aktiviteter som stötts under inriktning C utan 
också genom försöken med experimentundervisning i samband med studentpraktik. De 
formella utbildningen i inriktning C har blivit bättre genom att kvaliteten på kurserna 
förbättrats, främst på grund av samarbetet över gränserna, det industriella engagemanget 
och det större utbudet. 
Den begränsade storleken på COMETT.s budget, jämfört med vad ett land lägger ner på 
kontinuerlig undervisning och utbildning, har också inneburit att de omedelbara och 
katalytiska effekterna av COMETT:s insats med att förbättra utbudskvaliteten har varit mer 
markerade och viktigare än dess insats när det gäller den tillhandahållna kvantiteten. Men 
det är också sant att programmet har blivit banbrytande i många av gemenskapens mindre 
utvecklade regioner. 
40 
3.2.2 Partnerskap och konsortier för avancerad utbildning 
Ett viktigt drag i den utbildningsverksamhet som stöds under COMETT är att den baseras 
på samarbete mellan olika partner: det är gemensamma utbildingsprojekt. Av de syften rådet 
anger följer här några: 
"(...) att främja gemensam utveckling av utbildningsprogram och erfarenhetsutbyte liksom 
det optimala utnyttjandet av utbildningsresurserna på gemenskapens nivå (...)" 
För utveckling och genomförande av utbildningar har det funnits två typer av partnerskap: 
• partnerskapen under inriktning A som avsågs på lång sikt bli mer strukturella, som varit 
engagerade i utbildningsbehovsanalyser och som står för poolprojekten inom Ca. (från 
och med 1991 och framåt), 
• partnerskap och konsortier som bildats speciellt för ett särskilt utbildningsprojekt inom 
inriktning C, i princip av temporär natur. 
Det bör dock noteras att det inte finns någon klar gräns. En del partnerskap koncentrerade 
sig på ett ganska snävt område, medan många av de mest framgångsrika projekten inom 
inriktning C började arbeta som riktiga partnerskap med mål och handlingsplaner som 
sträckte sig långt bortom de ursprungliga specifikationerna för projektet. Det här visar att 
effektivt samarbete och den inlärningsprocess som blir dess resultat verkligen blir en 
stimulans till fortsatt gemensam verksamhet. 
Fastän varje partnerskap omfattar en mångfald organisationer, vanligtvis många företag, har 
universiteten ofta blivit den drivande kraften bakom projekt som startats och samordnats. 
Företagens roll har varit mycket snävare, nämligen att lämna materiella bidrag (personal, 
tid, utrustning och tjänster) för speciella aspekter av projektet och, viktigast av allt, att ange 
de teknikområden där utbildning behövs, både med ett kvalitativt och kvantitativt 
perspektiv. När projektet väl kommit i gång, gör många universitet en större insats med att 
utveckla kurser och ta fram utbildningsmaterial, medan företagen styr och tillhandahåller 
lärare och elever så länge de är nöjda. 
COMETT:s samlade iakttagelser och utvärderingserfarenheter visar att industrin alltmer 
kommit att värdesätta att användarnas krav i allt högre grad integreras i 
utbildningsprodukterna. När användarnas krav kom till uttryck på ett mycket tidigt stadium 
av projektets utveckling blev tillfredsställelsen störst. Ett av de starka dragen i COMETT 
är att det har varit med i rörelsen från tillgångsbaserad till kundkänslig utbildning, något 
som underlättats genom programmets starka betoning av samarbetet mellan företag och 
universitet. Samtidigt speglar utvecklingen den allt större vikt som fasts vid den totala 
kvaliteten. Med den starka betoningen av kundens behov. 
Universiteten har också kommit att inse det positiva i samarbetet med bolagen, inte bara 
för ett visst gemensamt projekt utan också för den reguljära undervisningsverksamheten. 
Samarbetet inom ett COMETT-projekt har klart givit stora möjligheter till informell 
inlärning för både universitets- och företagspersonal, ett mervärde hos utbildningsprojektet 
som kanske inte till fullo förutsetts. Genom internationellt samarbete och genom att 
utveckla relationer mellan universitet och företag har deltagarna fått möjlighet att förstå 
andra kulturer, olika sätt att arbeta med utbildningsprocessen och projektförvaltningen. När 
samarbetet och interaktionen sköts på rätt sätt kan partnerskap bli en riktig plattform för 
inlärning och kreativitet. 
41 
3.3 Den europeiska dimensionen i utbildningen 
Uttrycken "europeisk dimension" och "europeiskt mervärde" förekommer ofta i många 
dokument om COMETT och andra europeiska program för undervisning och utbildning. 
Rådets beslut om COMETT anger dess syften bland annat så här: 
"(...) att ge samarbetet mellan universitet och industrier inom grundutbildningen och den 
avancerade utbildning en europeisk dimension i anslutning till teknologier och deras 
tillämpning och överföring (...)" 
Vad betyder det i samband med avancerad undervisning och utbildning? En möjlig 
definition är att ett projekt ger europeiska plussvärden om det tar upp frågor som inte på 
ett (åtminstone inte tillräckligt) adekvat sätt hade kunnat behandlas inom en nationell ram. 
En sådan beskrivning tangerar närhetsprincipen och baseras väsentligen på ekonomiska 
hänsyn. Ett närbesläktat argument för att främja den europeiska dimensionen i projekten 
är att många organisationer och individer runt Europa stöter på gemensamma problem och 
att alla tjänar på att gemensamt utarbeta lösningar och genomföra dem. 
Båda argumenten är tillämpliga på avancerad utbildning och utbildningsprojekt. Den 
europeiska dimensionen eller det europeiska mervärdet skulle kunna ta följande form: 
• Anordna utbildningar med föreläsare och utbildare som inte är tillgängliga i landet. 
• Anordna utbildningar för en internationell publik (till exempel när de nationella 
marknaderna är för små för att kurserna ska gå ihop eller när kursdeltagarnas interaktion 
tjänar på det. 
• Bilda en bank av svårtillgängliga resurser, kunskaper och experter för utformning och 
utveckling av utbildningar och längre program. 
• Överföra kunskaper och expertkunnande från en region till en annan, t.ex. genom 
speciell utveckling eller genom att ge en redan existerande kurs i en annan region. 
• Upprätta system för leverans av utbildning som täcker mer än två länder och även skulle 
kunna bli alleuropeiska. 
• Använda, översätta och/eller förbättra befintligt utbildningsmaterial av hög kvalitet med 
syfte att sprida det i andra länder. 
Den europeiska dimensionen och mervärdet av COMETT II kan bedömas utifrån flera 
perspektiv: 
• Den europeiska spridningen av partner inom projektkonsortierna. 
• Den interna användningen av flera europeiska språk. 
• Nationalitetsspridning bland lärare och utbildare. 
• Synergin med andra europeiska program4. 
När det gäller den internationella spridningen av deltagare bör man hålla i minnet att 
medelprojektet för gemensam utbildning innehåller partner från sex olika länder. Den här 
siffran betyder att en tredjedel av de behöriga europeiska länderna, i typfallet, är 
engagerade i varje gemensamt utbildningsprojekt. Det är, hur man än räknar, ett högt antal. 
Konsortiernas europeiska natur visas också genom att flera språk används internt. De 
uppgifter som är tillgängliga genom projektrapporter har visat att så litet som 20 % av 
4 Frågan tas upp närmare under tvärämnen i avsnitt 5. 
42 
utbildningskonsortierna höll sig till ett språk. Ett typiskt COMETT-konsortium kunde 
effektivt använda två eller tre språk, 20 % använde till och med fyra eller fler. Det här 
speglar partnerskapens betydande språkkapacitet, något som är ett huvudvillkor för att 
kvalitet och framgång ska uppnås på den europeiska marknaden. 
Ett annat mätbart karaktärsdrag hos den europeiska dimensionen är den internationella 
spridningen av de utbildare som är engagerade. Även om det inte finns några helt 
tillförlitliga uppgifter om antalet och andelen föreläsare och utbildare från ett annat land 
än det där kursen hålls, så är det en säker uppskattning att åtminstone 80 % av de 
utbildningsprojekt som stöddes av COMETT hade engagerat sådana "utländska" utbildare. 
En iakttagelse som stöder påståendet om kursernas synnerligen internationella natur och den 
höga frekvensen av utländska föreläsare är att endast en tredjedel av de kurser som erbjöds 
i sin helhet, gavs på deltagarnas eget språk. 
De här och andra resultat leder till slutsatsen att COMETT II verkligen erbjudit ett högt 
europeiskt mervärde och har bidragit starkt till att införa en europeisk dimension i den 
avancerade tekniska utbildningen. Mycket av kvalitetsförbättringen på de avancerade kurser 
som erbjuds på den europeiska marknaden beror på att kursutvecklingen har öppnats för 
en större skara experter över nationsgränserna. Kursutvecklarna har lärt sig jämföra sina 
metoder och institutionella bakgrund med de senaste metoderna och den senaste kunskapen. 
Regionala kompetensbanker i Europa har blivit bättre kända. Tillfället är också viktigt när 
det gäller att fasta uppmärksamheten på kvalitetsgarantin, särskilt vid slutet av COMETT II. 
3.4 Viktigare utbildningserfarenheter från COMETT 
Det dominerande budskapet som utkristalliserar sig ur analysen är att COMETT-
programmet har varit en synnerligen effektiv mekanism för att främja den europeiska 
dimensionen och mervärdet inom utbildningsprojekten. Programmet har avsevärt bidragit 
till att många nya och innovativa europeiska partnerskap har utvecklats och på så sätt 
bidragit till fortsatt europeisering av den avancerade fortsatta undervisnings- och 
utbildningsmarknaden. 
Programmet har också starkt bidragit till att bevisa för både industrin och den akademiska 
världen att samarbete inom avancerad teknikutbildning (och därutöver) kan vara till fördel 
för bådadera. Programmet har bidragit till att accelerera överföringen av europeiska FoU-
resultat genom målinriktad utbildningsverksamhet, men har lidit brist på tillräckliga resurser 
för att göra det i en skala med mer påvisbar effekt. I den utsträckning som avsikten med 
programmet var att det skulle fungera som katalysator i den här processen, kan det dock 
anses ha varit framgångsrikt. 
Under hela programmets livslängd har kvalitetshanterings- och kvalitetssäkringsfrågor vuxit 
i betydelse. I det sammanhanget bör det framhållas att COMETT klart har visat att 
framgångsrikt nätverksarbete och projektförvaltning på det här området kräver en hel del 
kunnande, kompetens och personligt engagemang. Tillgången på den kompetensen i 
partnerskapen har haft stor effekt på framgången när det gällt att nå de uppställda 
projektmålen. Det är ett starkt argument för att i framtiden ägna större uppmärksamhet åt 
att stödja, informera och utbilda dem som samordnar utbildningsprojekten. I väntan på de 
nya undervisnings- och utbildningsprogrammen har kommissionen redan stött flera projekt 
för att utveckla ett antal praktiska handledningar för initiativtagare till projekt. De flesta av 
43 
dessa dokument har hämtat mycket från COMETT:s erfarenheter och blir nu tillgängliga 
så att de kan användas inom sådana program som LEONARDO DA VINCI. 
44 
4. Rörlighet för människor 
4.1 Rörlighet inom COMETT 
4.1.1 Rörlighetsbidragens typologi 
Ett gemensamt drag hos många europeiska program inom undervisning, utbildning och 
forskning är stödet för människors rörlighet. Det har i allt högre grad blivit allmän erkänt 
att en enskild person som under en viss tid vistas i en annan organisation har mycket utbyte 
av det för egen del och kan ge mycket både till värdorganisationen och hemmabasen. Idéer 
teknik och kunnande överförs av människor och planer för människors rörlighet är ett 
utmärkt medel för att det ska ske. Eftersom europeiska gemenskapen i sin helhet kommer 
att tjäna på sådana utbyten på kortare och lång sikt, är det inte förvånande att betydande 
summor av Europabidragen satsas på människors rörlighet. Dessutom är transnationella 
utbyten mycket goda mekanismer för att göra människor medvetna om varandras kulturer 
och förstå fördelarna med att gå mot en närmare europeisk integration. 
Naturligtvis använder också varje program den verksamhet för människors rörelse det 
stöder som en bärare för att uppnå sina specifika mål. Inom COMETT är de talrika men 
det syns klart att utbyte av människor särskilt kan vara till fördel för eller förbättrat 
• transnationellt samarbete, 
• samarbete mellan industri och universitet, 
• tekniköverföring, 
• avancerad utbildning. 
I det här sammanhanget faller bidragen för transnationellt utbyte (inriktning B) inom tre 
kategorier: 
• inriktning Ba: stöd för studenter eller unga akademiker som genomgår perioder av 
utbildning inom industrin i en annan medlemsstat eller ett EFTA-land som del av eller 
komplettering till universitetsutbildningen, 
• inriktning Bb: bidrag till praktik för avancerad utbildning. De skiljer sig från inriktning 
Ba i det att deltagarna måste syssla med den mest avancerade utbildningsnivån (men inte 
i forskning) 
• inriktning Be: stipendier för personal, utskickad från universitet till industrier i ett annat 
land eller omvänt för, att de ska ta med sig sin kompetens till värdorganisationen. 
Den stora majoriteten av projekt och bidrag gäller transnationella studentpraktik inom 
industrin (inriktning Ba), och den verksamheten blir huvudämnet för diskussionen nedan. 
Man bör komma i håg att allt utbyte inom COMETT II sedan 1991 har skötts av 
partnerskapen inom poolplanen (jfr avsnitt 1.3). Den styrda och effektiva decentraliseringen 
av programmet har utan tvivel varit hjärtpunkten i framgången för verksamheten inom 
inriktningen. 
Handledningen for studentpraktik i COMETT 
Transnational Student Placements Guide: the COMETT Experience (Transnationella 
studentpraktikguiden: COMETT.s erfarenhet) är handledningen i studentpraktik som 
COMETT publicerade våren 1993 med stöd från kommissionen. Handledningen har hämtat 
45 
mycket från COMETT:s erfarenheter av att arbeta med studentpraktik i Europa. Den var 
främst tänkt som hjälp till partnerskapen i deras verksamhet inom programmen för 
transnational studentpraktik. Handboken var tänkt som en praktisk handledning och den 
kan underlätta organisationen av effektiv industripraktik. 
Handledningen har dock sammanställts med tanke på en betydligt större publik. Var och 
en som anordnar ett europeiskt utbytesprogram eller skulle vilja göra det, finner allmän 
vägledning när det gäller själva verksamhetsaspekten liksom användbara praktiska 
exempel. Den behandlar en del av de hinder som försvårar ett framgångsrikt studentutbyte 
mellan högskolan och industrin. Det kan vara antagningsrestriktioner, språkproblem, frågor 
om arbetstillstånd, praktiska svårigheter som bostadsproblem, erkännande av kvalifikationer 
och finansiella arrangemang. 
4.1.2 Nyckeluppgifter rörande studentpraktik (inriktning Ba) 
Studentpraktik inom industrin i COMETT måste 
• vara ett utbyte från ett universitet till ett företag i ett annat land i EU eller EFTA, 
• gälla aktivt studerande eller sådana studerande som avlagt examen, 
• vara i 3 - 12 månader, 
• ha ett arbetsprogram med anknytning till teknik och närliggande områden. 
Dessutom måste kvalitetsvillkor uppfyllas när det gällde förberedelse, organisation, kontroll 
och utvärdering av praktiken. 
Sammanlagt över 36.000 europeiska studenter torde ha utnyttjat den här möjligheten under 
COMETT:s fem år. Det årliga antalet ökade från 3.800 praktikplatser 1990 till nästan 8.000 
år 19945. Det resulterade i ett årligt medeltal på över 7.000 sådana platser. För att få någon 
uppfattning om siffran kan sägas att ungefar 4.000 praktikplatser hade fått stöd under de 
tre åren med COMETT I. 
I själva verket var efterfrågan på praktikplatser mycket högre än antalet utdelade bidrag. 
År 1994 fanns det till exempel krav på 33.700 transnationella praktikplatser men endast 
medel till omkring 8.000 bidrag. Det innebär att tre av fyra möjliga praktikplatser inte 
kunde få stöd. Siffran illustrerar den betydande ökningen av studentpraktikverksamhetens 
i Europa, något som har stimulerats av COMETT-programmet. Uppskattningsvis 15.000 
bolag, främst små eller medelstora företag, har haft tillgång till motsvarande 20.000 manår 
av mänskliga resurser. 
En typisk praktik varade 5-6 månader då en studerande fick ett månatligt flyttbidrag på 430 
ECU (den verkliga summan berodde pä rese- och levnadskostnader i värdlandet). Totalt 
utbetalades 80 miljoner ECU till studentpraktik, vilket motsvarade 35 % av programmets 
budget. 
Nästan alla regionala partnerskap och en stor majoritet av de sektoriella partnerskapen har 
aktivt deltagit i poolplanen för studentpraktik. 80 % av praktiken anordnades av regionala 
partnerskap med ett poolbidrag för i medeltal (1994) 50 studenter, för sektoriella 
partnerskap var medeltalet 30. 
5 Det verkliga antalet studenter på placeringar är c:a 10 % högre, eftersom bidragen ibland fördelades bland 
ett större antal studenter (något som blev möjligt genom kompletterande bidrag). 
46 
Omkring 2/3 av deltagarna var studerande på grundnivå medan resten var akademiker och 
forskare. Det är viktigt att lägga märke till att 40 % av det totala antalet var kvinnor. 
4.1.3 Inriktningarna Bb och Be 
Inriktning Bb var en typ av experimentutbyte som inte fanns till under COMETT I. 
Initiativet syftade till att stödja långsiktig praktik (upp till två år) för avancerade 
industriutvecklingsprojekt, innefattande kontroll från ett universitet och ett värdföretag. Vid 
ansökningstillfallet 1990 lades relativt få projekt fram och endast 13 blev utvalda (av vilka 
slutligen endast 10 godkände kontraktet). Med tanke på det låga gensvaret beslöt man att 
nära observera utvecklingen inom dessa projekt innan man förnyade ansökningstillfället. 
Till och med 1992 var resultaten inte helt övertygande, i synnerhet inte skälen för att det 
skulle finnas en separat plan. Det beslöts att inte fortsätta den här inriktningen längre av 
två huvudskäl: 
• Efterfrågan på inriktning B var mycket stor och av hög kvalitet, särskilt inom inriktning 
Ba, och därför borde den största insatsen gå till dessa verksamheter. 
• Analysen av de pågående Bb-projekten hade också visat att de till sin natur inte skilde 
sig särskilt mycket från de projekt som redan stöddes inom inriktning Ba eller Be, och 
därför fanns det inget verkligt behov av ett särskilt stöd. 
Inriktning Be var dock mycket mer framgångsrik och vid varje ansökningstillfälle delades 
ett ökat antal bidrag ut. Man bör komma i håg att den här inriktningen stödde avancerade 
utbyten för utbildningsändamål, alltid naturligtvis av transnationell natur, för 
universitetspersonal på företag och tvärtom. När det gäller studentpraktik anordnades sådan 
från och med 1991 genom poolplanen som administrerades av partnerskapen. 
Cirka 1.900 förslag till sådana utbyten lades fram och över 800 godkändes slutligen. 
Stipendievistelserna varade i medeltal i 4,5 månader, med ett finansiellt bidrag från 
COMETT på 7.000 ECU per utbyte. Sammanlagt lade COMETT ut cirka 6 miljoner ECU 
på den här typen av verksamhet. 
Omkring 2/3 av de personer som deltog i utbyten var universitetspersonal, återstoden kom 
från industrin. Intressant nog var 2/3 av de deltagande företagen mindre eller medelstora. 
Över hälften av stipendiaterna kom från länder i periferin, Frankrike, Förenade kungariket, 
och Tyskland var de mest efterfrågade värdländerna. 
4.2 Kvalitativa anmärkningar 
4.2.1 Inriktning Ba 
Enligt de erfarenheter som samlats till dags dato har COMETT i det stora hela uppnått sina 
syften när det gäller studentpraktik, inte bara i kvantitativt utan framför allt i kvalitativt 
hänseende, särskilt när det gäller 
• studentpraktik som en effektiv metod för tekniköverföring, 
• bidraget till att upprätta transnationella nätverk, 
• att ge en mycket påtaglig europeisk dimension åt samarbetet mellan universitet och 
industri, 
• mervärde för alla inblandade och för det europeiska samhället i dess helhet. 
47 
Uppfattningen om inriktning B är således i stort sett positiv när det gäller dess bidrag och 
effektiviteten i verksamheten kring personlig rörlighet. I sig självt är det ett av de större 
resultaten av COMETT-programmet, om man jämför den nuvarande situationen med den 
blygsamma volymen på den transnationella studentpraktikverksamheten vid programmets 
början och de talrika organisationella och attitydmässiga hinder som måste övervinnas. 
Verksamheten med rörlighet för personer, särskilt studentpraktiken, har haft en välgörande 
verkan på 
• företagen, där ofta små och medelstora företag för första gången varit engagerade i ett 
europeiskt program. I vissa länder utvecklas en praktikkultur som tidigare inte funnits, 
• studenterna som har blivit bättre förberedda för sin yrkesframtid, tack vare deras 
förbättrade språkkunskaper, bredare kulturförståelse och förmåga till förnyelse, 
• högre undervisningsinstitutioner, där de har fungerat som katalysator för utvecklingen 
av praktikbehov och -mekanismer och bidragit till att bygga upp medvetandet och 
uppdatera kurser och undervisningsmetoder. 
Mer allmänt och inte helt förutsett har verksamheten för personell rörlighet inom COMETT 
hjälpt till att utveckla nya modeller för teknologiöverföring i kunskap, teknik och modeller. 
Det uppfattas alltmer så att de tillför en ny form för, aktualisering och förnyelse av 
mänskliga resurser. 
I länder där industripraktiken är en väl etablerad aktivitet verkar COMETT huvudsakligen 
ha haft en positiv, operativ inverkan snarare än att spela en förnyande roll när det gäller 
att modifiera policy och praktik. I andra länder, där de ännu inte har nått någon större 
spridning har de ökat medvetenheten av de potentiella fördelarna både vid universitetet och 
industrin, i många andra har de också lett till legala förändringar för att underlätta 
arrangemangen för människors rörlighet. 
Den unika poolproceduren har visat att partnerskapen kan spela en aktiv roll i anordnandet 
av praktik. Partnerskapets nätverk har gradvis utvecklat ett unikt kunnande och en rad 
kompetenser. Trots hinder av legal, finansiell och annan natur har nätverket utvecklat 
förmågan att effektivt och kompetent ordna nästan tiotusen europeiska praktikplatser och 
utbyten om året. Det har vunnit alla engagerade aktörers förtroende och tillit. Det har också 
tjänat som en bro mellan rörlighetsåtgärderna och utvecklingsverksamheten. Troligtvis 
kommer partnerskapens nätverk att visa sig vara en värdefull resurs både inom 
LEONARDO da VINCI-programmet och andra europeiska initiativ. 
Därför har i stort sett inriktning Ba varit den starkaste kraften inom COMETT-programmet, 
när det gäller nätverksskapande och europeisering. Den har skapat kontakt mellan folk från 
industrier och universitet i högre grad än andra inriktningar inom COMETT, eller andra 
europeiska program för den delen. Den har också varit en synnerligen effektiv form för att 
engagera små och medelstora företag, både avancerade och traditionella, i ett samarbete 
kring europeiska undervisnings- och utbildningsföretag. 
Företagens synpunkter på studentpraktiken 
En undersökning som företogs i slutet av 1994 bland 199 företag som fått ta hand om 500 
utplacerade COMETT-studenter bekräftade att företag över hela Europa alltmer började 
erkänna värdet av transnationell studentpraktik av den typ som COMETT främjade. 
Rapporten hävdar avslutningsvis: 
48 
"(...) Europeiska bolag som har deltagit i COMETT är i stort sett nöjda med inriktning 
Ba, programmet för transnationell studentpraktik. De fortsätter gärna att rekrytera 
studenter, åtminstone i samma utsträckning som under de senaste åren med COMETT. De 
håller också med om att studenterna måste få ersättning. (...) Inriktning Ba är ett bra sätt 
för företagen att arbeta för de syften som hänger samman med den europeiska dimensionen 
(...) och i synnerhet COMETT: s syften (...). De här syftena speglar behovet hos företagen, 
särskilt dem som består av små och medelstora bolag (med högst 500 anställda). De 
uppfattar för det mesta studenterna som "problemlösare". 
4.2.2 Inriktningarna Ba och Be 
När det gäller personalutbyte (inriktning Be) är den allmänna COMETT-erfarenheten 
uppmuntrande. Fastän planen inte har haft samma framgång och mött samma intresse som 
studentpraktikverksamheten, var kvaliteten på de projekt som stöddes i allmänhet hög och 
har ökat allteftersom programmet pågått, något som säkert kan tillskrivas ledningen av 
partnerskapen. De europeiska banden mellan universitet och företag har stärkts och 
utvidgats. En jämn överföring av idéer, koncept och teknik har blivit följden av de flesta 
projekten. Planen har visat hur lämplig den är för små och medelstora företag och hur 
fördelaktigt det är att låta en så effektiv och kunnig förmedlarorganisation som ett 
partnerskap sköta det praktiska. 
Det finns en potentiell konflikt mellan stipendiatens personliga intressen för sin egen 
yrkeskarriär och sandar- och mottagarorganisationens. Med tanke på det starka personliga 
engagemang som krävs verkar det oundvikligt i sådana typer av projekt. Även om man tar 
hänsyn till det relativt låga antalet engagerade personer, är resultatet av utbytena små 
strukturella förändringar. 
Den viktigaste läxan man kan lära av den begränsade framgången för införandet av planen 
enligt Bb är nödvändigheten att klart rikta in sig på sådana verksamheter, att man drar en 
tydlig gräns mot andra stödplaner, både när det gäller verksamhetens art och dem man 
beräknar ska dra nytta av den. 
4.2.3 Viktigaste budskapen för framtiden 
Det är ingen enkel uppgift att organisera och administrera transnationell studentpraktik och 
personalutbyte mellan företag och högskolor. Det har krävts mycken tid och möda att 
utveckla en effektiv, om än långt ifrån perfekt nätfunktion, som kan sammanföra tillgång 
och efterfrågan och se till att de tre inblandade parterna (individen som ska utomlands, 
organisationen som sänder honom/henne och mottagarorganisationen) ska ha haft nytta av 
utbytet. 
Det kunnande och den kompetens som varit tillgängliga i det här nätet bör behållas, 
vidareutvecklas och spridas inom LEONARDO. Det kommer att kräva effektiv och snabb 
spridning av information, verktyg och kunnande över Europa. Medan vikten av elektronisk 
kommunikation utan tvivel kommer att öka, kommer de direkta kontakterna mellan 
människor fortfarande att vara viktiga. Den årliga omfattningen av transnationell 
studentpraktik och personalutbyten innebär tusentals förhandlingar och diskussioner varje 
månad, ofta mellan personer för vilka det här är en förstagångserfarenhet. Därför kommer 
det att fortfarande att vara en viktig utmaning för att säkra den fortsatta bilden av 
trovärdighet och kvalitet hos den här typen av verksamhet. 
49 
Kvaliteten på utbytesprogrammet beror delvis på förberedelserna (när det gäller språk, 
kultur eller yrke) hos studenten och personalen innan de reser utomlands. Medlemsstaterna 
och kommissionen behöver närmare undersöka hur det ska kunna uppnås på ett mer 
strukturerat sätt för att därigenom öka vinsten för både individen och värdorganisationen. 
Det bör också löna sig att utarbeta direktiv för att följa personal under praktiken. 
Mer forskning när det gäller de mest effektiva nätverksstrukturerna och 
samarbetsprocedurerna synes tillrådlig. Erfarenheterna med COMETT har också visat att 
dessa små projekt för människors rörlighet sänker tröskeln för samarbetet mellan industri 
och universitet och även ofta öppnar dörren till andra samarbetsfora. Att mer djupgående 
undersöka den här frågan skulle också vara till nytta för möjligheten att engagera 
nätverksstrukturen för andra former av rörlighet eller att låta andra utbytesinitiativ dra nytta 
av de rika erfarenheterna hos partnerskapen. 
Slutligen gäller det frågorna om rättssäkerhet och social säkerhet för studenter på 
praktikplatser, särskilt när de är längre, vilket ju i allmänhet anses vara den mest givande 
investeringen för alla inblandade parter. 
50 
5. Tvärämnen 
5.1 Samarbete och kopplingar till andra europeiska program 
5.1.1 Inledning 
Den första rekommendationen i experternas utvärderingsrapport lyder: "Syftet med 
COMETT-programmet måste vara en sammanhängande del av EG:s policy för mänskliga 
resurser, ekonomisk, teknologisk, social och kulturell utveckling samt ta hänsyn till 
Maastrichtfördraget, dess associerade Strukturfondsregler och Ramprogram för forskning 
och utveckling. " "En sammanhängande del av EG:s policy" betyder sammanhang med 
europeiska program inom undervisning och utbildning (ERASMUS, TEMPUS, FORCE), 
forsknings- och utvecklingsprogram (ESPRIT, BRITE-EURAM, DELTA)6 samt andra 
europeiska initiativ (t.ex. SPRINT och Socialfonden). 
De flesta inom industri och undervisning skulle utan tvekan instämma i ovanstående 
rekommendation. I de flesta nationella utvärderingarna råder enighet om den frågan. Både 
i EFTA-länderna och i de perifera regionerna i själva gemenskapen har COMETT ofta 
uppfattats och används som en inkörsport till större integrering och en möjlighet att 
övervinna nationella och regionala samarbetshinder. 
Skälet till att söka förbindelser med europeiska forsknings- och utbildningsprojekt är 
uppenbart. I ljuset av konkurrenstrycket, globaliseringen av marknaderna och den 
teknologiska utvecklingen blir det alltmer viktigt att ta forskningsresultaten i bruk och se 
till att de kommer till användning på ett effektivt sätt till fördel för det europeiska 
samfundet och dess ekonomi. Skälet för att koppla ihop COMETT med andra 
undervisnings- och utbildningsprogram är kravet på en sammanhängande europeisk 
utbildningspolitik och en ram för undervisningssamarbetet, som spänner över alla kategorier 
och nivåer av människor. Samma skäl erkänns nu uttryckligen i de nya programmen 
LEONARDO och SOCRATES. 
Slutresultatet blir, att medan COMETT varit mer framgångsrikt än något annat europeiskt 
program i att skapa kopplingar till andra europeiska program, har synergin varit "blygsam". 
På grund av COMETT:s starka koncentration på utbildning och teknik har tyngdpunkten 
i utvärderingar och observationsrapporter ofta legat på sambandet med program för 
forskning och utveckling, men det här avsnittet tar även upp undervisnings- och 
utbildningsprogram. Diskussionen gäller främst inriktning C (utbildningsprojekt) och 
inriktning A (konsortier). 
5.1.2 Kopplingar till FoU-program 
Sifferuppgifterna om kopplingar mellan COMETT:s inriktningar och andra europeiska 
program visar imponerande tal. Följande siffror anger medeltalet för kopplingar mellan 
COMETT-projekt och forsknings- och utvecklingsprogram. 
• 1 koppling per partnerskap i inriktning A, 
6 Märk att efterföljarna till dessa program har fått andra namn i 4th Framework Programme (Fjärde 
ramprogrammet). 
51 
• 1 koppling per 3 projekt i kategorin korta kurser (inriktning Ca), 
• 1 inriktning per 3 projekt för gemensamma utbildningsprojekt (inriktningarna Cb, Cc). 
Multiplicerar man dessa medeltal med antalet partnerskap och utbildningsprojekt och sedan 
lägger till de något mindre frekventa kopplingarna inom inriktning B (studentpraktik och 
personalutbyten), ser man tusentals band mellan COMETT-projekt och andra europeiska 
initiativ inom FoU. 
De program för FoU som har kopplingar med COMETT och oftast förekommer i 
rapporterna är: 
• Telematics for Flexible and Distance Learning (DELTA) (särskilt i inriktningarna Cb 
och Cc), 
• ESPRIT 
• BRITEEURAM 
• SPRINT (särskilt i inriktning A), 
medan även flera kopplingar till RACE, STRIDE, IMPACT och VALUE förekommer i 
rapporterna. 
Samarbete mellan COMETT och europeiska program för FoU 
Telematics for Flexible and Distance Learning (DELTA). På ett område har samarbetet 
på projektnivå varit starkt och långvarigt. Det gäller samarbetet med DELTA-programmet 
som handlade om utvedeling av tekniker och system anpassade till utförandet, fördeliningen 
och leverandet av undervisnings- och utbildningsmateriel. Man skulle kunna säga att medan 
DELTA var en "låda" med nytänkande när det gällde undervisnings- och 
utbildningsmetoder så tittade COMETT-projekten efter vad som "fanns i lådan". Flera 
DELTA-projekt har använt COMETT-resultat i sin verksamhet och omvänt, DELTA-projekt 
har underlättat utveckling och leverans av COMETT-projekt. 
ESPRIT. Det här rätt stora programmet för FoU inom informationsteknik innefattar många 
delprogram, och för många av dem har kopplingar till COMETT rapporterats. Av särskild 
vikt var ESPRIT VLSI-programmet för design, som var tänkt som ett komplement till 
COMETT, särskilt genom att rikta stödet till grundläggande undervisning vid universiteten. 
Samtidigt utnyttjade programmet COMETT:s erfarenheter och utbildningsresultat för att 
upprätta utbildningsområden. Ett exempel på en mer strukturell samarbetsnivå med ESPRIT 
handlar om att analysera behovet av IT-utbildning. 
BRITE-EURAM. Ett exempel på den synergi som COMETT eftersträvar är stödet till 
utbildningsverksamheten inom flyget, av speciellt intresse för BRITE-EURAM-programmet. 
Fastän direkt samarbete inte underlättades av de administrativa procedurerna, fick omkring 
20 utbildningsprojekt inom COMETT stöd, de var även kända och delvis följda inom DG 
XII. Bästa exemplet på samarbete är COMETT:s pilotprojekt ECATA om avancerad 
utbildning för flygindustrin, där initiativet från början kom från DG XII. 
SPRINT. Många kontakter, åsiktsutbyten och ömsesidig närvaro vid olika evenemang har 
skett under både SPRINT och COMETT:s livstid. Ett av de första resultaten var flera 
gemensamma studier, som den om industrins förbindelsekontor vid universiteten. 
IMPACT (Information Market Policy Actions). Inom ramen för IMPACT-programmet 
har projekt inriktade mot universitetslärare och försöjare för elektronisk informationsservice 
för tåg gett teknisk assistans till COMETT-programmet. 
52 
Man får ändå vara försiktig när man tolkar sifferuppgifter. En mer detaljerad analys visar 
att en "koppling" som ett COMETT-projekt meddelar att det har med ett annat program 
inte nödvändigtvis behöver betyda detsamma som samband. I många fall betyder det bara 
att samma organisation är engagerad i flera europeiska program med en lös koppling på 
ämnesnivån. Utvärderingar och observationsrapporter har rekommenderat att sammanhanget 
mellan program som COMETT och andra europeiska program ska förbättras. 
Trots de många goda exempel på verkligt sammanhang och samarbete på programnivå som 
rapporteras, är ändå resultatet inte helt tillfredsställande. Ofta tjänar deltagandet i andra 
program till att befästa samarbetet inom COMETT, även om kopplingarna bara indirekt 
skulle ha att göra med den utbildningsverksamhet man sysslar med. Det finns ändå starka 
argument för bättre och mer strukturerad samordning av de programmen som arbetar med 
att sprida, värdera och överföra EU-sponsrade FoU-program. 
Ändå bör det också erkännas att COMETT gjort mycket mer än att bara stödja överföring 
av FoU-resultat i anslutning till europeiska program. Det är i själva verket bara omkring 
5 % av FoU i Europa som stöds via europeiska initiativ. Många COMETT-projekt har 
verkligen koncentrerat sig på den interregionala överföringen av lokalt utvecklat kunnande 
och teknik. 
En annan sak man bor ha i minnet är att COMETT inte bara sysslar med avancerad 
forskning. Förmodligen mer än hälften av COMETT-projekten ligger närmare den tekniska 
utvecklingscykelns slutstadier, redan bara en bit från tillämpad forskning, och särskilt från 
europeiska program för FoU, som definitionsmässigt befinner sig utom tävlan. Den här 
"teknologiprofilen" hos COMETT-projekten var resultatet av urvalsprocessen och är vad 
man kan vänta sig när det gäller utbildningens betydelse och direkta tillämplighet. 
Ett förbättrat samarbete mellan undervisnings- och FoU-program kommer inte av sig självt. 
Det krävs strukturellt stöd. Både projektens upphovsmän, experter och olika bedömare har 
vid flera tillfällen fört fram tanken att partnerskapen borde få ett mer formellt erkännande 
som en mekanism för teknologiskt samarbete inom utbildning och FoU på Europanivå. 
Strukturerna av partnerskapstyp som stöds Inom LEONARDO-programmet torde tjäna på 
att man formellt erkänner att FoU-programmen fungerar som "mellanhand", brooker, med 
uppgiften att underlätta samarbetet mellan forsknings- och undervisningsprojekt. Samarbete 
på projektnivå är en uttalad önskan som aktörerna ute på faltet har givit uttryck för. Det 
är mycket sannolikt att det krävs betydligt intensivare samarbete på den nivå där utbyte 
mellan de europeiska programmen sker, för att sådant samarbete ska bli effektivt på 
projektnivå. 
5.1.3 Kopplingar till program för undervisning och utbildning 
Tittar man på antalet kopplingar mellan COMETT och andra europeiska program på 
området undervisning och utbildning, är siffrorna åter imponerande. Det finns faktiskt till 
och med fler kopplingar än inom FoU-programmet, i medeltal: 
• 2 kopplingar per partnerskap, 
• 1 koppling per 3 projekt för kortkurser (inriktning Ca), 
• 2 kopplingar per 5 projekt för gemensamma träningsprojekt (inriktning Cb, Cc). 
Det finns också många kopplingar i inriktning B, särskilt mellan studentpraktik som stöds 
under COMETT och program för studentutbyte stödda av ERASMUS. 
53 
I stort sett är relationerna till europeiska undervisnings- och utbildningsprogram inte bara 
fler till antalet utan verkar också vara mycket mer direkta än när det gäller kopplingarna 
till FoU-programmen. Det verkar logiskt eftersom COMETT till övervägande del är ett 
undervisnings- och utbildningsprogram, och då är det mer naturligt för ett projekt inom 
ERASMUS eller FORCE att expandera till COMETT (eller omvänt) än att ett BRITE-
EURAM-projekt skulle göra det. 
En viktig iakttagelse är att antalet kopplingar stadigt har ökat under COMETT:s livstid. Det 
hänger samman både med dynamiken hos COMETT självt och de ökade möjligheterna och 
deltagarnivåerna i de andra programmen. Numera finns det nästan ingen högskoleinstitution 
i Europa som inte har deltagit i antingen ERASMUS, COMETT, LINGUA eller TEMPUS. 
Huvudkopplingarna mellan COMETT och andra europeiska undervisnings- och 
utbildningsprogram 
När det gäller partnerskapen i inriktning A: 
• 3 av 5 anger en koppling till TEMPUS, 
• 2 av 5 partnerskap har kopplingar till FORCE, 
• 2 av 5 partnerskap har kopplingar till ERASMUS. 
Andra programkopplingar innefattar verksamhet tillsammans med LINGUA, EUROFORM, 
PETRA, NOW, EUROTECNET, IRIS OCH SOCIAL FUND. 
Lägre antal gäller för projekt med korta kurser i inriktning Ca: 
• 1 Ca av 8 är kopplad till TEMPUS, 
• 1 Ca av 10 är kopplad till ERASMUS, 
1 Ca av 20 är kopplad till FORCE. 
Ett liknande mönster uppvisar inriktning Cb/Cc: 
• 1 av 8 Cb har kopplingar till ERASMUS, 
• 1 av 8 Cb har kopplingar till TEMPUS, 
• 1 av 9 Cb har kopplingar till FORCE (talen har ökat med åren) 
Andra programkopplingar för den här inriktningen innefattar särskilt EUROFORM, 
EUROTECNET och LINGUA. 
En vanlig kritik från projektdeltagare gäller mångfalden av och ibland krångligheten hos 
europeiska stöd- och bidragsformer inom undervisnings- och utbildningsområdet. Det är 
inte alltid självklart vilket program ett projekt ska läggas fram för och/eller att förstå de 
subtila skillnaderna mellan programkomponenterna. Som svar på kritiken har kommissionen 
gjort hela processen smidigare genom att minska antalet större undervisnings- och 
utbildningsprogram till två: SOCRATES och LEONARDO. 
5.2 FoU, utbildning och förnyelse 
5.2.1 Förnyelse inom Europeiska unionen 
Alla levande samhällen och alla blomstrande ekonomier befinner sig i ett ständigt 
förnyelsestadium. Att inte förnyas är att stagnera och slutligen dö. FoU-potentialen hos 
Europas universitet och forskningsinstitutioner är kärnan till sådana förändringar. 
Kommissionens Vitbok om tillväxt, konkurrens och sysselsättning konstaterar: "Forskning 
54 
och teknologisk utveckling kan bidra till att förnya tillväxten, stärka konkurrensen och öka 
sysselsättningen inom unionen. För att det ska kunna ske måste dock en rad villkor 
uppfyllas: riktig finansieringsnivå, forskning i lämplig omfattning och effektiva mekanismer 
för att överföra resultaten. " 
Bangemannrapporten till Europarådet går längre än rätt och slätt förnyelse. Den talar om 
"Den revolution (som) till den mänskliga intelligensen lägger nya, enorma färdigheter och 
utgör en resurs som ändrar sättet vi samarbetar och lever tillsammans på... Europas 
förmåga att delta, anpassa sig och utnyttja de nya teknologierna och möjligheterna de 
skapar kommer att behöva ett partnerskap mellan enskilda, arbetsgivare, fack och 
regeringar med en vilja att genomföra förändringar. " 
När COMETT bildades i mitten på åttiotalet var uppgiften faktiskt att ta itu med de centrala 
aspekterna av dessa utmaningar som nu har fått en så framträdande plats på Europeiska 
unionens dagordning. Det krävdes att COMETT skulle utveckla effektiva mekanismer för 
att överföra resultaten av forskning och utveckling genom undervisning och utbildning och 
samtidigt bygga upp ett partnerskap för samarbete mellan forskare, universitet och 
industrier. Den här delen av slutrapporten diskuterar kortfattat hur effektiv överföringen av 
ren teknik har varit, d.v.s. hur det har gått att omvandla FoU till social och ekonomisk 
förnyelse och vad man kan lära sig för de pågående och framtida europeiska programmen. 
5.2.2 COMETT:s roll i tekniköverföringssystemet 
I många europeiska länder läggs mycket, ibland det mesta, stödet till FoU på universiteten. 
Överföringen av kunskapen till företag och andra strukturer som antingen kan utveckla den 
kommersiellt eller själva tillgodogöra sig dem - eller åstadkomma bådadera - är 
hjärtpunkten i COMETT. Det är dock ingen lätt uppgift att överföra FoU-resultat från en 
högskoleinstitution till industrin, från en institution till en annan är inte som att enkelt och 
utan krusiduller överlämna ett "paket". Resultaten av en institutions FoU är oftast en illa 
definierad, möjligen odefinierbar, samling kompetenser, kunnande, teknologier och 
underförstådd information. Att överföra det här från laboratoriet till ett företag utsatt för 
kommersiellt tryck, med begränsad tid och finansiella horisonter skapar många problem. 
De inom COMETT-programmen som bäst har klarat ut det här är de som varit i den 
positionen att de kunnat använda sig av en systemmetod. De olika verksamheterna för 
tekniköverföring, från ytligt informationsinsamlande eller uppdateringsverksamhet till FoU 
på kontrakt eller till och med verksamhet av företag som utnyttjar spin-off-effekter, 
behandlas här som delar i ett fortgående spektrum där bolagen kan delta på den nivå som 
passar dem bäst vid en given tidpunkt. Det här systemet kan kallas för tekniköverföringens 
"familj". Här är den aktuella mängden och betydelsen av hithörande utbildning som krävs 
ofta undervärderad av industrin själv. Den uppenbara implikationen hos den här 
systemmetoden är alltså att COMETT:s utbildningsverksamhet helst borde vara 
institutionellt kopplad till dem som erbjuder andra möjligheter till tekniköverföring. 
Nära förbunden med frågan om främjande av en systemmetod för teknologiöverföring är 
hur den egentliga kontaktyta som visas mot industrin av COMETT-projekten. Företagen 
skiljer sig i fråga om storlek och struktur. Den grundläggande naturen hos den teknologi 
som är till för spridning varierar från sektor till sektor på samma sätt som dess plats i ett 
kontinuum från grundforskning till mycket praktiskt utvecklingsarbete. De här skillnaderna 
55 
kräver motsvarande flexibilitet när det gäller hur COMETT-verksamheten tillsammans med 
industrin tasupp. 
Avsnitt 2.4.1 om styrkan hos partnerskapen visade i stort sett att konsortier inom 
målmedvetna enheter för tekniköverföring är de mest effektiva, vilket kanske inte är ägnat 
att förvåna. Flexibiliteten och lyhördheten i den kontaktyta som COMETT-verksamheten 
vänder mot företagen är avgörande i ett sådant läge. Projekt som verkar från en 
universitetsinstitution kan vara starkt kopplade till akademiska verksamheter och krav och 
ha svårt att motsvara kommersiella krav. Kontaktytan mot universitetens FoU och teknik 
är kanske inte lika lyhörd som en målmedveten enhet för tekniköverföring eller ett anslutet 
forskningsinstitut. På liknande sätt visar utvärderingarna att utveckling av pilotprojekt och 
gemensamma utbildningsprojekt fungerade som effektivast med en partner som kunde 
tillhandahålla en professionell kontaktyta till potentiella kundföretag. 
Vikten av att placera COMETT:s verksamhet med teknikutbildning i ett lämpligt system 
med en flexibel kontaktyta betonas ytterligare genom behovet av en ökning när det gäller 
att ta upp tekniköverföring med företag, särskilt små och medelstora sådana. När man 
arbetar med små och medelstora företag är det nödvändigt med en gradualistisk metod som 
för dem genom en rad aktiviteter som låter potentiella partner lära känna varandra. Genom 
att börja med aktiviteter i liten skala som information och konsultverksamhet på låg nivå, 
vilket implicerar låga risker och investeringar, kan de engagerade sedan gå vidare till 
undervisnings- och utbildningsverksamhet och sedan till än mer intensiva 
tekniköverföringsprojekt, inklusive kontraktsforskning. 
Erfarenheterna med COMETT pekar på att man får två särskilt negativa aspekter om man 
håller avancerad europeisk teknikutbildningsverksamhet skild från ett sammanhang där en 
sådan integrerad och accelererande arbetsmetod är möjlig. För det första skapas då behov 
av söndrande kvanthopp i arbetsrelationerna med bolagen. För det andra, och det viktigaste, 
bryts informationsflödet mellan individerna som arbetar på universitetet och företaget. Det 
blir svårare att skicka information om bolagets verksamhet och kräver arbetsresultat inom 
utbildningen för att stödja konsultverksamhet, kontraktsforskning och 
gemensamföretagande, och omvänt. 
5.2.3 COMETT:s sociala och organisatoriska förnyelse 
Det är nu en väletablerad insikt att effektiv exploatering av FoU kräver parallell social och 
organisatorisk förnyelse. Man bör tänka på att en av de viktigaste framgångarna för 
COMETT var att ta fram och sprida sådan förnyelse. Huvudinriktningarna i den här sociala 
och organisatoriska förnyelsen innefattar: 
• utveckling av europeiska och regionala nät för FoU-flöde samt kompetens och 
information i anslutning därtill, för att på så sätt bidra till utvecklingen av ett utrymme 
för europeisk vetenskap och teknik, 
• organisatoriska förändringar införda vid många högre läroanstalter för att anpassa och 
bekräfta de erfarenheter som vunnits genom studentpraktiken, liksom nödvändig 
organisatorisk utveckling på företagen för att integrera den studerande och hans/hennes 
tekniska kompetens till att bli en produktiv del av företaget, 
• integrering av användarföretagen i den tidiga utvecklingen och testningen av 
utbildningsmaterial. 
56 
Det har också skett förnyelser på individnivå eftersom all FoU och förnyelse sist och 
slutligen förkroppsligas i mänsklig tanke och praktik. Attitydförändringar har också varit 
viktiga. 
Det är viktigt att inse att de ickemateriella tekniska innovationerna som varit särskilt talrika 
inom COMETT är lika avgörande för utnyttjande av tekniken som själva genereringen av 
tekniska innovationer. 
5.3 Typ av deltagarorganisation i COMETT 
5.3.1 Inledning 
Blotta insikten om att COMETT direkt i sina projekt engagerade över 30.000 organisationer 
från hela Europa visar att programmet varit rätt framgångsrikt i sin katalyserande och 
medvetandehöj ande funktion, sett i förhållande till de budgetvillkor det haft att verka under. 
Mobiliseringen av ett sådant antal organisationer är en annan indikation på programmets 
europeiska mervärde. Samtidigt bör det erkännas att medelnivån på projektdeltagandet 
typiskt nog inte varit särskilt hög, vilket inte är ägnat att förvåna med tanke på det stora 
antalet engagerade organisationer och den jämförelsevis blygsamma nivån på tillgängliga 
bidrag. 
På grund av COMETT:s huvudsyfte, att i vidaste bemärkelse främja europeiskt samarbete 
mellan universitet och företag, har resultatet blivit att en ytterst varierande rad partnerskap, 
bestående av alla sorters deltagarorganisationer, har bildats. I varje partnerskap finns det 
åtminstone en högre läroanstalt. Det har i viss utsträckning varit en stabil faktor i 
COMETT-projekten. Å andra sidan har engagemanget av företag och andra organisationer 
varit av mycket mer varierande natur. Det finns företag av alla storlekar och typer. De kan 
ha mycket olika verksamhetsinriktning, inklusive traditionell tillverkning, högteknologisk 
forskning och konsultverksamhet. När det gäller "andra" slags organisationer är bilden än 
mer varierad (se nedan). Högst olika deltagare, var och en med sina speciella syften, 
förutsätter en mångfald olika deltagarmodeller. Aktivitetsnivån varierar från en mycket 
aktiv deltagare till en passiv partner. Projektengagemanget kan variera från koncentration 
på en uppsättning aktiviteter till en rad bidrag som sprids över hela projektets livstid. 
Det finns också skillnader i resultatet av alla deltagares insatser. COMETT har givit 
upphov till en mängd olika resultat på många tekniska och sektoriella områden. Det har 
gjort det möjligt för många att samarbeta, utveckla och använda de möjligheter till 
undervisning och utbildning som står till buds. Följande avsnitt kommer att kort diskutera 
omfattningen av de 
olika organisationernas insatser för att uppnå dessa resultat: 
• universitet och andra högre läroanstalter 
• företag 
• andra organisationer. 
5.3.2 Universitetens deltagande 
Även om universiteten inte är den största undergruppen av de organisationer som är 
engagerade i COMETT, vilket är begripligt eftersom det tillsammans finns mindre än 4.000 
högre läroanstalter i EU och EFTA, har omfattningen av deras deltagande varit synnerligen 
betydelsefullt. Ett fåtal universitet har till och med varit engagerade i över 100 olika 
57 
COMETT-projekt. Den mer generella och vanliga arten av deras engagemang i projekt 
inom de flesta inriktningarna i COMETT är att universitetsfolk varit den drivande kraften. 
Det är inte ägnat att förvånande, för de flesta typer av verksamhet som stöds av COMETT 
är en del av, eller har varit nära förbunden med, universitetens egentliga angelägenheter. 
COMETT erbjöd universiteten ett utmärkt tillfälle att sprida sitt kunnande och sina 
forskningsrön med hjälp av en mekanism som de kände sig hemmastadda med. 
Utformningen av COMETT-programmet och kulturen inom det akademiska samfundet 
kunde fungera tillsammans. Därtill ansågs den tillgängliga finansieringen vara ett 
välkommet tillskott till många universitet som var ivriga att undersöka nya typer av 
samarbete eller att, beträffande studentpraktiken, ta hänsyn till ett ökande intresse och krav 
från studenternas sida. 
Ytterligare några skäl till att studenterna spelade en tämligen aktiv roll inom COMETT: 
• Universitetet hade alltid varit internationellt. Det europeiska samarbetet utgjorde få 
ytterligare hinder. 
• Den relativt öppna universitetskulturen underlättar samarbete, medan konfidentialitet och 
kommersiella aspekter måste tas i övervägande på företagen. 
• Behovet av att bli mer lyhörd för marknadens behov och statens budgetrestriktioner 
tvingade många universitet att söka nya vägar i samma veva som COMETT började 
verka. 
Universitetens aktiva roll speglas av den rad projektfunktioner de har tagit hand om. I 
verksamheten för personals rörlighet var universiteten ofta den drivande kraften, även om 
det ökande intresset från industrins sida som en följd av COMETT även bör noteras. I 
gemensamma utbildningsprojekt tog ofta universitetspersonalen första initiativet och 
fortsatte sedan med ledning och samordning under hela planerings- utvecklings- och 
leveransfasen. Deras viktiga, men säkert inte exklusiva, roll när det gällde att tillhandahålla 
föreläsare och utbildare bör också framhållas. En svag punkt i universitetens deltagande har 
i allmänhet varit deras ofta dåliga marknadsföring och spridning av projektresultat. För de 
flesta universiteten har det här varit nya verksamheter, fastän COMETT fått många att inse 
att en utmärkt forskare eller föreläsare ofta inte är någon särskilt god marknadsförare. 
Sammanfattningsvis har därför högre läroanstalters deltagande varit väsentligt för COMETT 
och deras bidrag till programmets framgång har också varit mycket påtagligt. 
5.3.3 Företagens deltagande 
Uppskattningsvis 20.000 företag var engagerade som partner i COMETT-projekt, över 
hälften i form av studentpraktiksarrangemang. Det främsta kriteriet för att ett företag ska 
komma med i ett COMETT-projekt kommer alltid att vara den omedelbara eller långsiktiga 
vinsten. Den kan uppnås både genom att bidra till projektutvecklingen som aktiv deltagare 
eller genom att snarare använda och utnyttja resultaten. Det blir allra tydligast när det gäller 
studentpraktiken och personalutbytena, där fördelarna för företagen är mycket synbara och 
ofta åtföljs av långsiktigare vinster. Följaktligen var omfattningen av direkt engagemang 
av företag i allmänhet högre inom inriktning B än i de andra inriktningarna. 
Tillgängliga uppgifter tyder på att i stort sett omkring 20 % av de deltagande företagen 
uppvisade ett ganska starkt deltagande, 40 % medel och 40 % svagt. Fastän den här 
fördelningen knappast kan anses optimal bör man inse att 20 % starkt engagerade företag 
58 
ändå betyder omkring 4.000.1 alla COMETT-inriktningar var det mycket ovanligt att finna 
företag som samordnade ett projekt. Speciellt när det gäller utbildningsprojekten visade sig 
de flesta företags huvudintresse för COMETT-projekt naturligt nog vara resultaten snarare 
än utvecklingen. Ett avsevärt antal företag som deltog i COMETT-projekt hade dock 
levererat tjänster till projektet. Det gäller särskilt ett betydande antal små och medelstora 
företag inom sektorerna program, konsultverksamhet eller yrkesutbildning. Här har 
självfallet ett viktigt motiv för deltagandet varit möjligheten att leverera tjänsterna. 
Beträffande dem som mer intresserade sig för resultaten som ett medel att uppdatera 
kunskap och kompetens för arbetskraften, har bolagens viktigaste bidrag varit att 
• tillhandahålla praktikplatser för studenter (och ibland universitetspersonal), 
• lämna uppgifter för utbildningsbehovsanalys, 
• tillhandahålla specialistkunskaper och expertis, 
• hålla föreläsningar. 
Å andra sidan har "användarföretagens" insatser i utformningen och genomförandet av 
utbildningsmaterialet varit jämförelsevis begränsad. 
Det är slutligen riskabelt att dra allmänna slutsatser utifrån dessa och andra uppgifter. 
Erfarenheterna med COMETT har visat att det industriella engagemanget till typ och natur 
är ytterst varierat, mycket mer än i t.ex. europeiska FoU-program, och tar sig många olika 
former. Det förändras därtill och fluktuerar över projektets livstid. 
5.3.4 Andra organisationers deltagande 
Även om COMETT gav samarbetet mellan industri och universitet en central plats i sin 
verksamhet, fick begreppen "universitet" och "företag" en mycket vid tolkning. Följden är 
att flera tusen övriga, mycket olika organisationer gått med i programmet; totalt över 5.000. 
Följande huvudgrupper kan urskiljas: 
• ekonomiskt aktiva organisationer som anställer folk men i allmänhet inte uppfattas som 
företag: sjukhus, samhällsföretag, transferföretag o.s.v., 
• offentliga myndigheter och halvstatliga organisationer på lokal, regional, nationell och 
internationell nivå, 
• yrkesorganisationer som handelskammare, arbetsgivarförbund, fackförbund, 
fackföreningar o.s.v., 
• organisationer för vetenskap och undervisning, forskningsinstitutioner, 
forskningsföreningar, undervisningskonsortier o.s.v.. 
Alla dessa grupper har varit engagerade som partner i COMETT-projekt över alla 
inriktningar och länder. 
I förhållande till COMETT är en indelning i två huvudgrupper mest praktisk: 
• de organisationer som står "företagets" idé och kultur nära, inklusive alla slags privata 
och offentliga arbetsgivare liksom organisationer som representerar eller interagerar med 
företag (fackorganisationer), 
• sådana organisationer som står högskoleundervisningen och forskarsamfundet nära, 
såsom forskningsinstitut. 
Omkring 2/3 av de "andra organisationerna" engagerade i COMETT tillhör första gruppen. 
Skälen för att delta i COMETT-programmen varierar: 
• För den första gruppen är motivationen ofta liknande den för företagen själva, varvid 
projektet ger en plattform som förbinder andra företag med utvecklingen. Sådana 
59 
företagarorganisationer som handelskammare återfinns särskilt i inriktning A, medan 
"andra arbetsgivare" också ofta förekommer i inriktning C-projekt (t.ex. ett sjukhus 
engagerat i ett utbildningsprojekt i medicinteknik). 
• För den andra kategorin är den viktigaste drivkraften ofta den möjligheten som projektet 
erbjuder till överföring och utbyte av kunskap och forskningsresultat. Sådana 
organisationer har varit verksamma inom alla COMETT:s inriktningar. 
I stort sett har den liberala tolkningen av begreppet "industri-universitet" medfört ett 
berikande av programmet, både när det gäller projektens kvalitet och med hänsyn till den 
multiplikatorroll de har spelat gentemot andra organisationer, särskilt då små och 
medelstora företag. 
5.4 COMETTis påverkan på små och medelstora foretag 
Rådets beslut om COMETT II innefattar bl.a. dess syfte: 
"(...) vara lyhörd för de små och medelstora företagens speciella kompetenskrav (...) 
Det är svårt att avgöra om det här syftet har uppnåtts. Det har vid många tillfallen sagts 
att de små och medelstora företagen inte hade deltagit i COMETT på ett tillfredsställande 
sätt. Panelen av oberoende experter hävdade till och med det i sin utvärderingsrapport: 
"COMETT-programmet är i likhet med många andra verksamheter inom gemenskapen inte 
tillräckligt väl anpassad för att motsvara de små och medelstora företagens behov... De 
verkar inte ha lätt att få tillgång till programmet." Om det här vore sant, skulle det ha skett 
en felaktig anpassning mellan programmets syften och det sätt på vilket dess 
verksamhetsmekanismer har utformats och utförts. 
Det är dock av flera orsaker mycket svårt att skaffa sig en klar uppfattning om hur ett 
europeiskt program som COMETT påverkar små och medelstora företag: 
• Det finns miljoner små och medelstora företag i Europa. Av dem kunde bara ett 
begränsat antal vara intresserade av (teknologi )-program som COMETT. 
• De små företagens verksamhet är högt diversifierad, från tillverkning till 
konsultverksamhet, från FoU till utbildning. 
• För COMETT:s behov definieras små och medelstora företag som firmor med högst 500 
anställda, och ändå kommer ett företag med tio anställda att ha mycket annorlunda 
behov än ett företag med 450 anställda. 
• många små och medelstora företag är dotterföretag eller starkt förbundna med andra 
firmor och följer dessa bolags utbildning och övriga politik. 
Att komma med generaliseringar om små och medelstora företag är farligt och man får vara 
mycket försiktig med att dra slutsatser. 
En första fråga gäller omfattningen av små och medelstora företags deltagande i 
programmet. Följande siffror, där COMETT:s definition av små och medelstora företag 
gäller, talar för sig själva: 
• omkring 3/4 av alla företag som deltar i COMETT-projekt är små och medelstora -
omkring 15.000 mot slutet av programmet, 
• hälften av dessa företag har färre än 50 anställda, 
• i 80 % av COMETT-projekten är åtminstone en partner ett litet eller medelstort företag 
• ett litet eller medelstort företag har i typfallet mer än tio små och medelstora företag 
bland sina medlemmar, 
60 
• för de korta kurserna är medeltalet små och medelstora företag per projekt omkring 4, 
för de större utbildningsprojekten är antalet omkring 5-6. 
Dessa siffror är imponerande men en närmare analys visar att 40 % av de små och 
medelstora företagen i COMETT-projekten mest spelar en "försörjar"- eller "leverantörs"-
roll. Det innebär att huvudsyftet med deras deltagande är att lämna ett bidrag, inte att agera 
som förmånstagare. Särskilt inom inriktning C (utbildningsverksamhet) är detta tydligt: 2/3 
av små och medelstora företag som deltar i den inriktningen verkar främst som leverantörer 
till projektet. Programföretagen tillhör mest explicit "försörjnings"-sektorn. Även om 
resultaten kanske inte är så betydelsefulla som de obearbetade uppgifterna vill göra 
gällande, kvarstår ändå det positiva* helhetsintrycket, särskilt mot ljuset av COMETT:s 
katalysatorfunktion och dess begränsningar, som att projekten inte nödvändigtvis är 
omedelbart finansiellt eller kommersiellt attraktiva, eller att de kräver samarbete mellan 
industri och universitet över nationsgränserna. 
Trots begränsningarna måste programmet alltså ha ett antal andra attraktiva drag för små 
och medelstora företag. Det skulle förefalla som om komplexiteten hos COMETT med dess 
varierande skala av åtgärder, kriterier och verksamhet hade visat sig vara fruktbar jordmån 
för alla slags utbildningsinitiativ i förhållande till små och medelstora företag. Ett mer 
koncentrerat program skulle säkert ha mött ett mycket lägre deltagarantal av mindre 
varierade små och medelstora företag. Trots dessa överväganden förblir det en värdefull 
rekommendation att fortsätta fundera på hur de små och medelstora företagens tillgång till 
programmen och deras resultat skulle kunna förenklas. 
En annan iakttagelse är att de små och medelstora företagens roll som projektpartner i 
allmänhet är blygsam trots det höga deltagarantalet. De små och medelstora företagen 
visade sig t.ex. endast i 20 % av fallen vara aktivt engagerade i projektutvecklingen och 
hade endast i ett fåtal fall en viktig roll i beslutsfattandet. Det måste dock erkännas att flera 
av kriterierna och kraven för COMETT-programmet i viss utsträckning står i motsättning 
till små och medelstora företags sätt att arbeta. De har i allmänhet inga långsiktiga 
perspektiv och därför är det långt ifrån självklart att de skulle engagera sig i den riskabla 
typ av projektutvecklingsverksamhet som COMETT stöder. 
Aktivt projektdeltagande är dock inte ett villkor för att man ska ha fördel av ett 
framgångsrikt projekt. Många små och medelstora företag har varit i kontakt med 
programmet utan att vara deltagare i något av projekten. Uppskattningsvis 40.000 små och 
medelstora företag ska ha haft direkt eller indirekt nytta av COMETT II. Det betyder att 
omkring 200.000 anställda från små och mindre företag på ett eller annat sätt har haft nytta 
av COMETT-projektens resultat. 
Små och medelstora foretag och avancerad teknisk utbildning: potentiellt motstridiga 
syften inom COMETT 
I förhållande till COMETT:s "avancerade tekniska natur" finns det skäl att framhålla en 
viktig skillnad mellan små och medelstora företag i jämförelse med stora. De flesta stora 
företag har forskningsavdelningar och högspecialiserad personal för FoU. Det här 
underlättar samarbetet mellan industri och universitet, eftersom det väsentligen kan handla 
om kunskapsutbyte och överföring mellan forskningsgrupper. I ett sådant sammanhang kan 
samarbetet mellan företag och andra företag vara ändamålsenligt vilket visas inom många 
icke-konkurrerande europeiska FoU-projekt. 
61 
Men små och medelstora företag, särskilt inom tillverkningssektorn, har sällan råd med 
riktiga och väl organiserade forskningsavdclningar. För de flesta större och medelstora 
företag är möjligheten att omedelbart tillämpa erhållna kunskaper och kompetenser ett 
överlevnadsvillkor och de är mycket beroende av vad som erbjuds utifrån av nya teknologi 
och uppdatering av kunskap. Därför är det inte förvånansvärt att inom COMETT finna att 
framgången när det gällt att dra till sig små och medelstora företag varit större ju mer 
praktisk och mindre FoU-intensiv COMETT-verksamheten varit till sin natur. Trots att det 
finns många små och medelstora högteknologiska företag, visar detta också att 
koncentrationen på överföring av avancerad teknik ibland kan gå i otakt med önskan att 
engagera ett stort antal små och medelstora företag. 
Låt oss slutligen komma ihåg att små och medelstora företag som går med i ett program 
som COMETT har ett vanligt och karakteristiskt drag gemensamt, de vill tjäna på det, 
vilket innebär vinst på kort sikt, medellång och lång sikt. Framgången för ett europeiskt 
program med små och medelstora företag bestäms av hur mycket företagen tror att de 
kommer att vinna på att vara engagerade i projekten. Förtjänst och ökad 
konkurrenspotential för de engagerade är nödvändiga villkor för ett starkt engagemang från 
små och medelstora företags sida i varje europeiskt projekt. 
5.5 COMETT.s regionala effekt 
5.5.7 Utvecklingen av en regional infrastruktur 
Ett av COMETT:s största bidrag till regionerna har varit det som en representant för ett 
deltagarland kallat "tillhandahållandet av ett legitimt och demokratiskt forum för att 
diskutera samarbete mellan universitet och företag. " Detta forum har mest manifesterat 
sig genom den verksamhet som bedrivits av de regionala partnerskapen. I regioner med 
begränsad tillgång på sådan infrastruktur, för det mesta i mindre favoriserade och perifera 
områden av Europaunionen verkar COMETT, ibland för första gången, ha kunnat 
tillhandahålla en legitim mötesplats för högskoleundervisningen, industrin och andra 
intresserade privata och allmänna organisationer. Från detta forum har många regionala 
initiativ utvecklats och sålunda stärkt den lokala infrastrukturen och utvecklingen. Den här 
effekten märks på den gemensamma anslagsnivå och på den projektbidragsnivå som 
uppnåtts av en del partnerskap. 
På ett individuellt plan har kanske, inte helt förvånande, de partnerskap för utbildning 
mellan universitet och företag som varit mest effektiva i att främja allmänna 
regionutvecklingsfrågor, varit de företag som varit lokaliserade i regionala 
utvecklingsbyråer eller liknande organisationer. Partnerskap som var framgångsrika i det 
hänseendet har tenderat att inkorporera större regionala beslutsfattare som explicit använt 
sig av COMETT:s utbytes och utbildningsverksamhet för att stödja regionala 
utvecklingsplaner och integrera aktiviteterna i regionala företagsstödsfonds- och regionala 
företagsutvecklingsfondsprojekt. Några tiotal regionala partnerskap anslutna till COMETT 
kunde hänföras till den kategorin, särskilt i de mindre avancerade regionerna. 
COMETT har också i några fall agerat både som forum och modell för regionpolitisk 
utveckling. Det hände särskilt i de fall där regionerna hade hög autonomi inom utveckling, 
undervisning och mer allmän regional ekonomisk politik. I ett land fungerade COMETT 
till och med som bas för utveckling och genomförande av regional- och landsstrategiska 
planer inom området samarbete mellan högskola och industri. 
62 
De specifika intraregionala utvecklingsåtgärder som företagits av COMETT innefattar 
• sammanförande av regionala institutioner för högskoleundervisning för samarbete och 
samordning av utbudet på avancerad kontinuerlig utbildning för den lokala industrin, 
• sammanförande av regional industri och universitet för diskussion av aktuella frågor och 
möjligt samarbete inom högskoleundervisning och fortgående utbildning, 
• tillhandahållande av en plattform för diskussioner och åtgärder beträffande lokal 
tekniköverföring i vidsträckt bemärkelse, 
• införandet av regionala och lokala behovsanalyser för utbildning, 
• bildning och utveckling av specialiserade regionala nätverk för behandling av speciellt 
regionala frågor på sektors- och ämnesnivå, 
• aktivt deltagande i regionala utvecklingsprogram, 
• direkt utveckling och tillhandahållande av utbildning för den regionala industrin, 
• införande av ny metodik för förmedling av utbildning, spridning av utbildning till en 
större publik inom regionen, 
• utveckling av en regionalenhet för operationell expertis för hantering av europeiska 
program, särskilt sådana inom undervisning och utbildning och i någon mån FoU. 
Som sägs i avsnitt 1.3.3 lanserades en rad "positive Actions". Bland annat försökte de 
identifiera och rätta till strukturella och funktionella problem när det gällde att genomföra 
COMETT på regional nivå och spelade en särskilt viktig roll i utvecklingen av COMETT 
och verksamheten med samarbete mellan högskola-industri i Europas mindre gynnade 
regioner och Tysklands nya förbundsländer. 
5.5.2 Interregional integrering 
COMETT har haft särskilt stark effekt på utvecklingen av interregionalt samarbete långt 
bortom de speciella aktiviteter som stöds av programmet. Åter är det partnerskapen för 
samarbete mellan universitet och företag som varit centrala i processen och tillhandahållit 
en strukturerad, lyhörd och lättidentifierbar punkt för initialkontakt för dem som söker 
partner i en viss region. Mångfalden av engagerade deltagare i partnerskapen har gjort 
sökandet efter lämpliga partner alltmer effektivt. Även den omständigheten att de flesta 
europeiska regioner hyser partnerskap har varit viktig för de samarbets- och 
engagemangsnivåer man uppnått. 
COMETT:s verksamhet med personalrörlighet har starkt bidragit till att öppna regionerna 
för mycket starkare europeiska influenser med ett inflöde av ny teknik, ny kultur och nya 
syn- och arbetssätt. Det har gäller för högre läroanstalter, studenter och kanske, viktigast 
av allt, för små och medelstora företag. Det har lett till utveckling i många riktningar, som 
bland anat inneburit att: 
• teknik överförts mellan EU-regioner, 
• universitet skickat och företag mottagit studenter från andra deltagarländer, 
• medvetenhet och framtida kontakter i andra europeiska regionala marknader skapats hos 
företagen, 
• forskning och utvecklingspersonal bibringats ett europeiskt synsätt och att sådan personal 
finns tillgänglig för lokala företag. Det innefattar förbättrad språkförmåga. 
Inom utvecklingen av alla former av utbildningsprodukter har den interregionala metoden 
varit av stor betydelse när det gällt att förbättra kurskvaliteten. Dessutom har de företagna 
nationella utvärderingarna visat att COMETT förbättrat tillgången på tekniska specialkurser 
i perifera regioner. De regionerna har inte den kritiska massan industri och 
63 
högskoleutbildning som måste till för att tillhandahålla den stora mångfald av specialisering 
som finns tillgänglig i de mer utvecklade kärnregionerna. Deras konsolidering i en mer 
integrerad europeisk utbildningsmarknad borgar för bättre tillgång. 
Avslutningsvis har den interregionala överföringen av teknik (och kultur) varit en 
stöttepelare för COMETT när det gällt att uppnä regional integation och ökad europeisk 
sammansvetsning. Medan det allra tydligast har skett genom verksamheten för personals 
rörlighet och genom utbildning, har även annan, mindre spektakulär tekniköverföring skett 
genom arbetet med pedagogik och utbildningsmetodik. På samma sätt har organisatoriska 
och företagsekonomiska strukturer som krävs inom företag och universitet för att utnyttja 
ny teknik effektivt bildat en del av den interregionala överföringen. 
5.6 Lika rättigheter för män och kvinnor 
Frågan om lika möjligheter för men och kvinnor behandlas uttryckligen i rådets beslut om 
COMETT II. Syftet uttrycks bland annat så: 
"(...) att främja lika möjligheter för män och kvinnor inom grund- och vidareutbildning, 
särskilt inom avancerad teknologi (...)" 
Varken i rådets beslut eller i COMETT II:s handbok (Vademecum) anges några kriterier 
eller ledtrådar för hur syftet ska uppfyllas. Frågan förbises i expertpanelens utvärdering och 
samma gäller för de flesta nationella utvärderingarna. GMV:s utvärderings noterar följande 
i ämnet: "COMETT har inte haft någon särskild effekt när det gällt att stärka lika 
möjligheter för kvinnor och män inom utbildningen. Ingen av de intervjuade initiativtagarna 
till projekt har hänvisat till någon medveten policy i den här riktningen. I det intervjuade 
urvalet representerade kvinnor 31 %av kursdeltagarna och 38 % av COMETT-studenterna, 
något som enligt experterna dock verkar vara en representativ del av den europeiska 
studentpopulationen inom de naturvetenskapliga och tekniska ämnena. Någon 
diskriminering hade alltså inte noterats. 
Iakttagelsen är en bra sammanfattning av situationen, men det är ändå värt att ta upp 
ytterligare några detaljer. Inom studentpraktiken, borde den fortgående ökningen av 
kvinnliga deltagare särskilt nämnas. Inom COMETT I utgjorde kvinnor 36 % av dem som 
fick praktikbidrag. Mot slutet av COMETT II ska andelen ha ökat till 43 %. Den 
procentsatsen ligger närmare det kvinnliga deltagandet vid högskolorna och betydligt högre 
än andelen kvinnliga studenter inom ingenjörsutbildningen. Tillgängliga uppgifter visar 
faktiskt att fördelningen män/kvinnor inom COMETT-praktiken i hög utsträckning speglar 
fördelningen inom de olika ämnen eller program som varit föremål för undersökningarna 
(d.v.s. ingenjörs vetenskaperna, de exakta vetenskaperna, företagsledning etc.) inom 
högskoleundervisningen. 
Det är nog mest troligt att ökningen av kvinnor i COMETT-praktiken kan tillskrivas det 
större urvalet av ämnen som använder programmet och minskar den relativa betydelsen av 
teknologerna (där kvinnorna bara representerar en fjärdedel). 
7 Endast ett urval har undersökts. Självfallet finns det flera COMETT-projekt som har en sådan medveten 
policy, inklusive partnerskap som koncentrerat sig på ämnet. 
64 
Inom området utbildningskurser har talen för kvinnligt deltagande varit rätt stabila under 
åren. Sedan 1987 har kvinnors årliga deltagande i COMETT-kurser fluktuerat kring 22 %. 
Det visar utan tvivel att målgruppens sammansättning är rätt stabil (till skillnad från de 
universitetsstuderande). För många COMETT-kurser måste deltagarna vara personer med 
vissa examina, särskilt inom ingenjörs vetenskap och/eller på vissa nivåer, särskilt på 
medelnivå inom företagsförvaltningarnas produktion-, forsknings- och utvecklingsområden. 
Båda kategorierna är fortfarande övervägande manliga, något som COMETT inte kan göra 
så mycket åt. När alltså 22 % av dem som deltar i COMETT: Il-utbildningar är kvinnor, 
verkar det vara en realistisk representation av målgruppen. 
Det bör också nämnas att kvinnor är mycket väl företrädda inom projekten som 
projektpersonal, särskilt i inriktningarna A och B. En annan iakttagelse som bör rapporteras 
är att projekt - mycket ovanliga - som varit särskilt starka i att främja jämlikhet mellan män 
och kvinnor - vilket för närvarande leder till positiv diskriminering av kvinnor - dessutom 
ofta varit svaga när det gällt andra COMETT-kriterier. 
Till slut: syftet att främja jämlikhet mellan män och kvinnor är nog det som, både på 
program- och projektnivå, fått minst uppmärksamhet. Det kan förklaras av att COMETT-
programmets utformning inte innehöll någon särskild handlingsplan som kunnat underlätta 
det. Program- och projektpersonal medger också att ett program som COMETT när allt 
kommer omkring inte kan göra särskilt mycket ät ett problem som har sin rot i val och 
attityder hos flickor på gymnasienivå. Samtidigt visar tillgängliga siffror klart att ingen 
diskriminering av något kön har ägt rum. 
5.7 Samarbete mellan industri och universitet 
Ett av COMETT:s originellaste drag var nog dess starka krav på samarbete mellan industri 
och universitet inom projekten . I föregående avsnitt och kapitel visas att det här samarbetet 
kunnat ta sig många olika former. Trots att effektivitet och resultat har kritiserats, är det 
i dag få som vill påstå att ett sådant samarbete varit onyttigt eller onödigt. Syftet med 
samarbetet mellan industri och universitet varierar beroende på situationen. Tre 
huvudargument brukar ofta åberopas: 
• snabbare industriell tillämpning av forskningsrön, 
• bättre produktion av tekniska kvalifikationer, 
• mer effektiv tekniköverföring mellan sektorer och regioner. 
I Europa har insikten ökat om behovet och vikten av att förstärka den teknologiska basen 
genom samarbete, både på internationell nivå och mellan universitet och företag. För många 
inom industri och högskolor har COMETT varit en av de första tillfällena att på en 
systematisk och strukturell grund utveckla ett sådant samarbete. Genom COMETT har en 
rad långvariga partnerskap mellan universitet och industrier bildats. I alla utvärderingar av 
programmet har dessa samarbetsmöjligheter och de därav följande partnerskapen framhållits 
som en positiv och tillfredsställande aspekt. 
Trots de generellt positiva resultaten av utvärderingarna bör även en del kritiska 
anmärkningar göras. Många av de partnerskap som bildats genom COMETT har haft svårt 
8 Man bör hålla i minnet att både "universitet" och "industri" bör tolkas i vidaste bemärkelse. 
65 
att komma i gång, medan andra mött många flera svårigheter. Bland orsakerna rapporteras 
när det gäller industrin att: 
• huvudintresset gäller problem och lösningar på kort sikt, 
• kännedomen om de möjligheter som erbjuds av COMETT (och andra europeiska 
program) är bristfällig, 
• det saknas vilja och beredvillighet att delta i utveckling av processen att utveckla 
utbildningsprojekt genom att sätta in experter och stöd (vanlig anmärkning: "De vill bara 
ha resultat. "), 
• man är ovan vid att tänka och agera på europeisk nivå. 
Kritiken mot universitetens engagemang i samarbetsprojekten med industrin handlar främst 
om att: 
• de är för akademiska, d.v.s. för långt borta från bekymren med praktisk tillämpning, 
• deras procedurer är för långsamma och resulterar i lång tid för utveckling innan 
resultaten blir tillgängliga, 
• de är inte nog flexibla. 
Men det finns också flera tendenser som bidrar till att reducera problemen med samarbete 
mellan industri och universitet inom undervisning och utbildning: 
• medvetenheten inom industrin ökar om vinsterna och de långsiktiga fördelarna med mer 
systematiskt samarbete, 
• företagen blir i ökande grad medvetna om sitt ansvar i vidare omfattning, både 
ekonomiskt och socialt, för grund- och fortsättningsutbildning, 
• på grund av samhällets begränsade eller reducerade finansiella resurser, blir universiteten 
mer benägna att tänka i en mer kundorienterade banor. 
COMETT har bidragit till de här tendenserna och utvecklingen, särskilt genom att visa att: 
• de mest framgångsrika fallen av samarbete sker när samarbetet tas upp som ett medel 
för att uppnå speciella mål, 
• samarbetet uppnås bäst när de som är engagerade i det håller med om att det ger resultat 
som är klart bättre än de skulle vara om universitetet eller företaget uppnådde dem på 
egen hand, 
• samarbete är en effektiv metod att anpassa tillgång och efterfrågan på komplexa och nya 
områden. 
Till slut: Det har varit en viktig framgång för COMETT att det, både inom industrin och 
den akademiska världen, har ökat medvetenheten om samarbetets mervärden inom 
undervisnings- och utbildningsområdet. Det har gällt särskilt i länder och regioner där 
sådana mekanismer knappast utvecklats. Tillgänglig information tyder också på att det här 
resultatet är oåterkalleligt i den meningen att den stora majoriteten organisationer som är 
engagerade i sådana samarbetsföretag avser att fortsätta sitt engagemang, trots de problem 
man mött. 
5.8 Den sektoriella nerifrån-och-upp-metoden inom COMETT 
Rådets beslut om COMETT II innefattar ett uttryckligt uttalande om teknikinnehållet i 
COMETT-projekten. Nyckelorden är "...stärka i synnerhet avancerad teknologi, ... 
COMETT II kommer att underlätta förnyelse och tekniköverföring... " Den grundläggande 
mekanismen som antogs vara att uppnå det här målet var samarbete mellan företag och 
universitet Europa runt. 
66 
Det är kanske förvånande att uttryckliga hänvisningar till teknik och sektorfrågor var 
sällsynta i den officiella COMETT-dokumentationen. I varje fall gav tillgänglig information 
inga ledtrådar när det gällde i vilken sektor- eller teknikinriktning COMETT-programmen 
borde gå: faktum är att huvudalternativet man valde i allt väsentligt verkade bli en nerifrån-
och-upp-metod. 
Givet COMETT:s syften kunde ett strategiskt val ha varit att inrikta de mest närliggande 
verksamheterna på vissa industriella och ekonomiska sektorer (en sektormetod, som delvis 
följts i FORCE-programmet) eller på särskilda områden som har en potential för 
tillämpningar inom många olika förhållanden och industrier (en teknik- eller ämnesbaserad 
metod, som också följts i många FoU-initiativ under ramprogrammet). 
Några sådana uttryckliga val gjordes inte i början av COMETT. Projektverksamheten kunde 
kanske antingen riktas in mot en industrisektor, ett teknikområde eller bådadera. En hybrid 
utvecklades. Det var ett COMETT-specifikt sektoriellt klassifikationssystem, utvecklat för 
just det ändamålet, och uttrycken "område, "falt" och "sektor" har sedan dess omväxlande 
använts för att hänvisa till utbildningsämnet i projekten. 
67 
Rangordning av COMETT-sektorer (med hänsyn till omfattningen av erhållet stöd) 
COMETT 1 
1987-89 
1 avancerad produktion 
och tillverkning COMETT II 
1990 
utbildning 
(teknologi och metodik) 
2 innovationsförvaltning material 
3 mikroelektronik 
4 informationsteknologi 
(allmänt) 
5 material 
6 teknisk konstruktion 
och analys 
7 arkitektur och 
regionplanering 
9 data och informa­
tionsbehandling 
10 programteknik och 
ingenj örsvetenskap 
11 utbildning (teknologi 
och metodologi) 
12 bioteknik 
13 väg- och vatten­
byggnad 
14 jordbruk och 
livsmedel 
15 hälsa och säkerhet hälsa och säkerhet 
miljö 
teknisk konstruktion och 
analys 
informationsteknologi 
(allmänt) COMETT II 
(1991-92) 
avancerad produktion och 
tillverkning 
miljö 
informationsteknologi 
(allmänt) 
teknisk konstruktion och 
analys 
material 
programteknologi och 
ingenjörsvetenskap (allmänt) 
innovationsförvaltning väg och vattenbyggnad 
8 telekommunikationer mikroelektronik 
bioteknik utbildning 
(teknologi och metodologi) 
telekommunikationer 
väg och vattenbyggnad jordbruk och livsmedel 
avancerad produktion och produktion och tillverkning 
tillverkning (allmänt) 
produktion och tillverk- arkitektur och regionplanering 
ning (allmänt) 
telekommunikationer produktionsledning 
jordbruk och livsmedel hälsa och säkerhet 
arkitektur och region- bioteknik 
planering 
68 
Den sektoriella fördelningen av projekt som i stort sett godkändes, speglar 
presentationsprofilen. En del sektorer var mer framgångsrika än andra i förhållande till 
kvaliteterna hos projekt som presenterades inom området i fråga. Tabellen nedan visar en 
rangordning av de 15 COMETT-sektorer som fått de högsta bidragen under tre perioder9. 
Som synes finns både "teknologiområden" och "industrisektorer" med. 
Nerifrån-och-upp-metoden har helt klart resulterat i ett urval av projekt som snarare varit 
teknikbaserade än inriktade på en industrisektor. Det beror förmodligen på universitetens 
kampanj och betoningen på koppling till forsknings- och utvecklingsprogram enligt rådets 
beslut. COMETT-anslagen är ett mått på kvaliteten och kvantiteten I efterfrågan på ett visst 
område. Siffror och tendenser tyder på att 
• kvaliteten på de viktigaste sektorerna i stort inte har förändrats under åren, 
• behovet av avancerad, projektbaserad industriutbildning kan skifta avsevärt och snabbt, 
• att COMETT:s urvalsstrategi grundar sig på en rad kriterier som totalt sett inte verkar 
leda till någon sektoriell prioritering. 
Bristen på klara mönster i tendenserna (med undantag för ökningen på miljöområdet och 
den relativa stabiliteten inom en hel del sektorer) sänder det viktiga budskapet att de 
aktuella sektoriella tendenserna beträffande efterfiågan på avancerad utbildning inte har så 
stort värde som förutsägelse om framtiden, även på medellång sikt. Det visar sig också att 
COMETT:s välbetänkta nerifrån-och-upp-metod beträffande sektoriella prioriteringar varit 
helt berättigad. Därför har det varit ett klokt beslut att låta företag och högre läroanstalter 
helt på egen hand gemensamt bestämma vilka områden de borde samarbeta på i stället för 
att peka ut målområdena, och det har också bidragit till framgången och förnyelsen. 
För fullständigheten skull ska också några initiativ uppifrån och ner nämnas. Under 
"positive aktion"-initiativet 1991-1992 gjordes en del anslag tillgängliga för ett antal 
sektorstudier av COMETT-projekt liksom för ett antal experimentella workshops. De hade 
lämnat ett betydande bidrag till förståelsen av de sektoriella frågorna inom COMETT10. Ett 
annat sektorsorienterat beslut har varit en viktig ram för de sektoriella partnerskapen vid 
1992 års ansökningstillfallen, eftersom huvuduppgiften var att se till att Comett fick en bred 
sektoriell täckning på nivån för sektororiella partnerskap. Slutligen skall sägas att en röd 
tråd genom hela förvaltningen av programmet har varit den vikt som lagts vid att 
sammanbinda Comett-åtgärderna med andra europeiska program, särskilt forsknings- och 
utvecklingsinitiativ, vilket ibland har lett till samordnade åtgärder. 
" 1993-94 har inte tagits med eftersom inga större A och Cb-projekt godkändes och det faktiskt inte är 
möjligt att klassificera poolprojekten efter särskilda områden. 
10 En syntes av studierna liksom ytterligare sektoriell information lämnas i rapporten "A sectoral view on 
COMETT." 
69 

6. Sammanfattning och viktigare rön 
6.1 Utförandet av rådets beslut 
Den primära slutsatsen av den slutgiltiga utvärderingen av COMETT II måste vara det 
enkla uttalandet att programmet har blivit en succé. Det innebär inte att det inte finns 
områden som skulle kräva att man tänker om och inför förändringar. Ändå har de viktigare 
strategiska kraven i rådets beslut när COMETT II bildades blivit förverkligade. 
COMETT II har förbättrat den avancerade tekniska utbildningens bidrag till 
gemenskapens ekonomiska och sociala utveckling genom att: 
• utveckla den lokala och regionala kontaktytan mellan industri och högre läroanstalter, 
och skapat kontaktytor på europeisk nivå, 
• öka kvaliteten på kurserna och öka deras tillgänglighet, 
• främja, utveckla och acceptera erfarenhetsgrundad inlärning i anslutning till högre 
läroanstalters industripraktik för studerande, 
vilket främjat social och ekonomisk sammansvetsning av Europa. 
COMETT II har främjat gemensam utveckling och optimal användning av utbildning 
genom att 
• integrera industrin i den gemensamma utvecklingen av kurser, 
• öka utnyttjandet av teknologiundervisning och utbildning som en integrerande del av 
tekniköverföringsprocessen, 
• åstadkomma en ökning i utbildningens kaliber och tillgänglighet. 
COMETT II har följt och respekterat principen om lika möjligheter för man och kvinna 
inom de projekt det har stött. 
COMETT II har lämnat ett viktigt och direkt bidrag till de små och medelstora 
företagens behov genom 
• att särskilt med hjälp av partnerskap tillhandahålla en plattform för att förbättra 
kopplingarna till företag och öka möjligheterna för tekniköverföring samt vidga deras 
europeiska horisont, 
• verksamhet med studentpraktik, något som har ökat hastigheten i deras tekniska och 
ekonomiska utveckling och integrering på en mer vidsträckt europeisk marknad, 
• utbildningar och material som förbättrat utveckling och utnyttjande av deras tekniska 
kompetens. 
COMETT II har tillhandahållit ett större europeiskt tilläggsvärde genom att 
• utveckla och i de flesta fall bilda internationella nätverk med uppgift att förbättra 
samarbetet mellan universitet och industri, 
• lämna ett viktigt bidrag till internationaliseringen av praktikverksamheten, 
• stödja den europeiska dimensionen i utbildningsverksamheten, 
• i ekonomiskt och socialt avseende åstadkomma en stark, integrerande och 
sammansvetsande verkan över europeiskt högskoleväsen och avancerad teknologisk 
utbildning. 
71 
6.2 Framtida strategiutveckling 
Medan COMETT II utan tvivel varit en succé finns det flera metoder, områden och 
verksamheter som liknande europeiska initiativ mycket väl skulle kunna vidareutveckla på 
grundval av de erfarenheter som vunnits under de gångna fem åren. 
• Övergången från en utbildningsbaserad metod till lärandebaserad har 
uppmärksammats inom COMETT II och I den industriella utbildningen I allmänhet, 
främjandet av en "lärandekultur" och åtgärder för "organisationen av lärande" lägger 
tonvikten mer på individens inlärningsprocess än på gruppen. Det kräver mer 
uppmärksamhet för frågor som inlärningsförmåga, motivation och arbetsorganisation. 
Därför bör djupa strategiska förändringar fullt återspeglas i europeiska undervisnings-
och utbildningsinitiativ. Det kräver också en ny typ av utbildning för utbildarna. 
• Nära förbunden med förändringen mot en betoning av inlärning snarare än utbildning 
är den åtgärd som man märker i en del projekt inom COMETT II, som går ut på att 
placera de rent tekniska elementen för inlärning i en strategi för erhållande av ökad 
kompetens. Här togs sådana frågor upp som projektbaserad utbildning, tvärvetenskaplig 
kompetens, grundkompetenser för både enskilda, grupper och företag. Metoden förtjänar 
att vidareutvecklas. 
• COMETT II har gjort stora framsteg i att förbättra och garantera kvaliteten på kurser 
och materialförsörjning. Det är viktigt att man bygger vidare på den här framgången. En 
total kvalitetsmetod måste integreras i undervisnings- och utbildningsinitiativens 
struktur. Återigen är det här ett element med avgörande betydelse för steget mot att 
skapa en effektiv "lärandekultur". 
• Utvecklingen av ständig teknikutbildning som en grundläggande del av 
tekniköverföringen från universiteten till industrin har varit central i förbättringarna av 
samarbetet mellan universitet och industri som åstadkommits av COMETT. Erfarenheten 
med COMETT har pekat på fördelarna man kan vinna genom att en institution får 
möjlighet att ta initiativ till tekniköverföringen, från konsultverksamhet och korta 
workshops till större uppdragsforskning och till och med gemensamföretag. Den här 
integrerade metoden kan än en gång ses som ett steg från "blott och bart utbildning" till 
utvecklingen av en "inlärningsorganisation". 
• Den europeiska dimensionen har ofta uppfattats som en av de viktigaste mervärdena i 
COMETT:s program, som ofta har givit många indirekta vinster för deltagarna. Det här 
behöver garanteras och stärkas genom mer strukturellt samarbete över gränserna för 
olika europeiska program. 
• Det är viktigt att vara på sin vakt mot modetrender och nycker inom utbildningen. Det 
som små grupper ibland slår på trumman för behöver inte nödvändigtvis vara vad 
Europa behöver. 
6.3 Framtida utveckling av verksamheten 
COMETT:s partnerskap har kallats programmets ryggrad och en huvudorsak till 
framgången. COMETT II har pekat på en rad verksamhetsfrågor: 
• COMETT:s erfarenhet har pekat på vikten av att skaffa sådana nätverksknutpunkter som 
snabbt kan få legal karaktär. Det säkerställer en mer stabil knutpunkt med bättre utsikter 
till utveckling. 
• Den institutionella placeringen av knutpunkten är av central betydelse för dess framgång. 
Att på ett tidigt stadium diskutera lämplig plats klargör de förväntningar de olika 
engagerade aktörerna har på knutpunkten. 
72 
• Förtjänster och fördelar hos regionala och (europeiska) partnerskap måste få ett 
erkännande så att varje partnerskap kan optimera sitt bidrag till det europeiska nätverket. 
COMETT:s arbete för studenters rörlighet har varit synnerligen framgångsrikt i att uppnå 
sina syften, särskilt i att engagera industri och små och medelstora företag. 
• Dess "goda praktiknätverk" kunde kanske bli öppet för stöd till andra initiativ som inte 
haft sådana framgångar med industripraktik. 
• Givet COMETT:s mästerliga behärskning av mekaniken för studenters rörlighet, kan 
ytterligare universitet-industriutvecklingskrav placeras inom rörlighetsverksamheten. 
• Personalpraktik har fungerat särskilt bra i vissa länder, och den positiva erfarenheten 
borde matas in i nya utbytesarrangemang. 
COMETT II har utvecklat många tusen utbildningskurser och gjort en imponerande mängd 
material tillgängligt. Kvalitetsökningen i de här utbildningarna har ständigt påpekats. 
• Det är viktigt att många fler organisationer och enskilda far tillgång till dessa resurser. 
Marknadsföring och spridning av material bör få en mycket högre profil i framtiden. 
• Programmet bör spegla hur de kan bidra till utveckling av en "Lärande organisation", 
nämligen genom att ge plats åt arbetsplatsutbildning och onlineutbildning, projekt 
grundade på utbildning, automatutbildning av leverantörer o.s.v. 
• Fler professionella kontaktytor för universitetsbaserade utbildare som interagerar med 
industrin bör utvecklas. Det skulle kunna engagera universiteten i gemensamföretag med 
professionella utbildningskonsulter eller en närmare kontakt med enheter för 
tekniköverföring. 
6.4 Fullföljande av projektet 
COMETT II har lärt oss en hel del värdefullt om hur man driver ett projekt. De innefattar 
särskilt: 
• nödvändiga behovsanalyser är viktiga innan börjar den fulla lanseringen av projektet, 
• ordentlig förberedelse och planering av projektet är nödvändigt, särskilt bör en allmän 
förståelse av projektets syften eftersträvas, 
• de inneboende riskerna med projekt för transnationell undervisning och utbildning bör 
erkännas och scenarios bör finnas för att hantera skador som kan orsakas av att personal 
lämnar projektet eller att det förlorar en partner, 
• en bättre insikt om de reella, ofta underskattade "europeiska kostnaderna" är viktigt. 
Medvetenheten om dessa och hithörande frågor kommer att förbättra kvaliteten på 
samarbetsutbildningsprojekten och deras resultat. 
73 

Bilaga 1. Statistisk översikt 
Det här är bara ett urval av en mängd tillgängliga statistiska uppgifter. Ytterligare detaljer förekommer i de 
olika rapporter som tagits fram (jfr Bilaga 3). COMETT.s länderöversikt (Bilaga 2) innehåller även en tabell 
per land. 
Tabell 1. Fördelning av framlagda projekt efter inriktning och år 
Inriktning 
A 
Ba 
Bb 
Be 
Ca 
Cb 
Cc 
D 
Summa 1990 
386 
351 
99 
138 
328 
726 
32 
342 
2.382 1991 
--
148 
~ 
55 
131 
— 
~ 
88 
422 1992 
114 
194 
— 
89 
182 
293 
— 
— 
872 1993 
~ 
181 
~ 
96 
194 
~ 
~ 
146 
617 1994 
— 
176 
~ 
95 
182 
~ 
« 
144 
597 Totalt 
480 
1050 
99 
473 
1017 
1019 
32 
720 
4890 
Anmärkningar' 
1) Vad innebär inriktningarna? Se "COMETT-termer" i början av rapporten samt kapitlen 2-4. Inriktning 
D innefattar "förberedande besök" 1990-1991, några Positive Action 1992 och kompletterande stöd för 
partnerskap 1993-1994. 
2) Från och med 1991 kunde ansökningar enligt inriktningarna Ba, Be, Ca inges av partnerskap (godkända 
under inriktning A 1990 eller 1992), jfr "poolsystemet" som beskrivs i kapitel 1. 
Från och med 1993 reserverades kompletteringsåtgärderna enligt inriktning D för partnerskap, godkända 
1990 under inriktning A. 
3) Begreppet "projekt" är inte identiskt över alla projekt och år. Särskilt poolprojekten (inriktning Ba, Be, 
Ca från och med 1991) innefattar flera delprojekt. 
4) De 32 ansökningarna enligt inriktning Cc var omföredragningar av Cb projekt som förts upp på slutlistan 
som möjliga pilotprojekt. 
1 Anmärkningarna gäller även många av de övriga tabellerna. 
75 
Tabell 2. Fördelning av godkända projekt efter inriktning och år 
Inriktning 
A 
Ba 
Bb 
Be 
Ca 
Cb 
Cc 
D 
Summa 1990 
158 
246 
13 
66 
123 
191 
30 
49 
876 1991 
--
148 
— 
54 
130 
— 
— 
88 
420 1992 
49 
172 
— 
67 
154 
113 
— 
— 
555 1993 
— 
177 
— 
86 
188 
« 
— 
146 
597 1994 
« 
175 
— 
92 
179 
~ 
~ 
141 
587 Totalt 
207 
918 
13 
365 
774 
304 
30 
424 
3035 
Anmärkningar 
1) Även om de flesta förs lag inom poolprojektet godkändes, blev poolprojektet i stort endast delvis godkänt. 
2) Tabellen visar läget när beslutet togs. Efter förhandlingar om kontrakt påbörjades vissa projekt aldrig, 
några upphörde även efter någon tid. 
Tabell 3. Utvecklingen av efterfrågan på och tilldelning av praktik (Ba) 
och utbyten (Be) 
Efter­
frågan 
Student­
praktik 
Personal­
utbyte 1990 
16.130 
420 1991 
14.558 
215 1992 
26.525 
512 1993 
31. 820 
427 1994 
33.744 
327 Totalt 
122.177 
1.901 
Tilldelning 
Student­
praktik 
Personal­
utbyte 3.777 
95 5.272 
124 6.926 
140 7.725 
228 7.940 
252 31.640 
839 
Anmärkning 
Antalet studerande på praktik var faktiskt något högre än de godkända (jfr kapitel 4). 
76 
Tabell 4. Fördelning av finansiell efterfrågan efter inriktning och år (i tusen ECU) 
Inriktning 
A 
Ba 
Bb 
Be 
Ca 
Cb 
Cc 
D 
Summa 1990 
82.413 
103.429 
8.093 
8.669 
19.204 
286.638 
17.607 
2.976 
529.029 1991 
« 
51.413 
— 
3.361 
17.496 
« 
~ 
1.570 
73.840 1992 
18.973 
101.765 
— 
9.849 
24.400 
89.163 
— 
-
244.150 1993 
— 
128.538 
— 
7.705 
35.840 
~ 
~ 
6.279 
178.362 1994 
~ 
128.365 
— 
5.855 
24.919 
« 
~ 
3.715 
162.854 Totalt 
101.386 
513.510 
8.093 
35.439 
121.859 
375.801 
17.607 
14.540 
1.188.235 
Tabell 5. Fördelningen av anslag, inriktningar och år 
Inriktning 
A 
Ba 
Bb 
Be 
Ca 
Cb 
Cc 
D 
Summa 1990 
21.605 
10.148 
99 
613 
2.123 
35.591 
14.770 
95 
85.044 1991 
» 
14.279 
— 
907 
6.212 
~ 
~ 
248 
21.646 1992 
7.607 
17.708 
~ 
946 
7.119 
23.288 
.. 
-
56.668 1993 
~ 
18.491 
— 
1.680 
5.161 
~ 
« 
3.461 
28.793 1994 
— 
18.954 
— 
1.762 
6.282 
— 
~ 
2.722 
29.720 Totalt 
29.212 
79.580 
99 
5.908 
26.897 
58.879 
14.770 
6.526 
221.871 
Anmärkning: 
1) Summorna baseras på vad som gällde på kontraktstadiet. 
2) För flerårsprojekt (A, Cb, Cc) hänför sig beloppen till det år när projektet godkändes. I realiteten 
fördelades anslagen över åren under projektets gäng. 
3) Avrundningsfel gör att avvikelser på en siffra när förekommer i tabellerna 7 och 8. 
11 
Tabell 6. Fördelning av godkända projekt per land och år 
Land 
B 
D 
DK 
E 
F 
GR 
I 
IRL 
L 
NL 
P 
UK 
EG totalt 
A 
CH 
FL 
IS 
N 
S 
SF 
EFTA 
totalt 
Summa 1990 
49 
88 
24 
61 
166 
63 
76 
47 
4 
49 
38 
128 
793 
23 
5 
— 
2 
6 
28 
20 
84 
877 1991 
17 
43 
11 
30 
63 
25 
37 
16 
— 
21 
25 
61 
349 
16 
— 
— 
3 
— 
14 
19 
52 
401 1992 
19 
77 
12 
47 
80 
29 
48 
18 
1 
23 
30 
71 
455 
17 
23 
2 
4 
20 
17 
17 
100 
555 1993 
16 
76 
15 
55 
91 
34 
63 
18 
~ 
24 
34 
78 
504 
18 
13 
2 
4 
16 
20 
20 
93 
597 1994 
15 
71 
14 
57 
88 
31 
61 
17 
3 
22 
34 
84 
497 
19 
12 
1 
4 
16 
20 
20 
92 
589 Totalt 
116 
355 
76 
250 
488 
182 
285 
116 
8 
139 
161 
422 
2.598 
93 
53 
5 
17 
58 
99 
96 
421 
3.019 
Anmärkning: 
1) Förkortningen EG (Europeiska gemenskapen) har använts dä delta var den officiella benämningen under 
största tiden av COMETT Ils verksamhet. 
2) Distinktionen mellan EG och EFTA har behållits som i början av programmet (1990). 
3) Länderna anges efter huvuduppdragstagarens verksamhetsadress på kontraktstadiet. Det bör påpekas att 
COMETT-projekt till sin natur är transnationella och typfallet är att ett COMETT-projekt har deltagare 
från 3-6 länder. 
78 
Tabell 7. Fördelning av anslag per land och år (i tusen ECU) 
Land 
B 
D 
DK 
E 
F 
GR 
I 
IRL 
L 
NL 
P 
UK 
EG totalt 
A 
CH 
FL 
IS 
N 
S 
SF 
EFTA 
totalt 
Summa 1990 
4.374 
10.228 
2.843 
6.188 
13.743 
5.478 
8.414 
3.633 
1.035 
5.490 
3.344 
12.826 
77.596 
1.196 
572 
— 
179 
1.107 
2.558 
1.836 
7.448 
85.044 1991 
898 
2.498 
742 
1.932 
3.250 
1.271 
1.874 
1.136 
~ 
1.058 
962 
3.748 
19.369 
719 
~ 
~ 
42 
861 
656 
2.278 
21.647 1992 
1.895 
7.421 
1.341 
4.325 
7.681 
3.031 
4.746 
2.280 
150 
2.765 
2.063 
7.979 
45.677 
2.069 
2.599 
350 
310 
1.680 
2.354 
1.629 
10.991 
56.668 1993v 
926 
3.851 
718 
2.379 
4.383 
1.861 
2.671 
1.016 
~ 
1.435 
1.196 
4.294 
24.730 
828 
858 
72 
108 
542 
817 
837 
4.062 
28.792 1994 
1.085 
4.035 
761 
2.497 
4.389 
1.862 
2.717 
1.213 
170 
1.487 
1.515 
4.162 
25.893 
896 
682 
10 
93 
631 
704 
811 
3.827 
29.720 Totalt 
9.178 
28.032 
6.405 
17.321 
33.445 
13.503 
20.422 
9.278 
1.355 
12.235 
9.081 
33.009 
193.265 
5.708 
4.711 
432 
732 
3.960 
7.295 
5.768 
28.606 
221.871 
79 
Tabell 8. Fördelning av anslag per land och inriktning (i tusen ECU) 
Inriktning 
Land 
B 
D 
DK 
E 
F 
GR 
I 
IRL 
L 
NL 
P 
UK 
EG totalt 
A 
CH 
FL 
IS 
N 
S 
SF 
EFTA 
totalt 
Summa A 
1.035 
3.937 
675 
2.505 
4.265 
1.890 
2.753 
690 
120 
1.455 
1.350 
3.860 
24.535 
735 
1.130 
150 
159 
930 
888 
685 
4.677 
29.212 Ba/Bb/Bc 
2.817 
11.504 
2.315 
7.510 
13.083 
5.621 
7.496 
3.605 
105 
3.804 
3.687 
14.036 
75.584 
2.624 
1.321 
52 
210 
1.187 
2.357 
2.251 
10.003 
85.587 Ca 
1.410 
3.089 
595 
2.088 
3.995 
1.603 
2.575 
1.262 
45 
1.685 
1.195 
3.347 
22.889 
826 
867 
30 
70 
477 
998 
740 
4.008 
26.897 Cb/Cc 
3.745 
8.719 
2.645 
4.633 
10.968 
4.089 
7.015 
3.518 
1.065 
4.963 
2.470 
10.679 
64.509 
1.336 
1.390 
200 
240 
1.318 
2.811 
1.845 
9.140 
73.649 D 
172 
784 
174 
584 
1.134 
300 
583 
204 
20 
328 
379 
1.087 
5.748 
187 
2 
-
53 
47 
241 
248 
778 
6.527 Totalt 
9.178 
28.032 
6.405 
17.321 
33.445 
13.503 
20.422 
9.279 
1.355 
12.235 
9.081 
33.009 
193.265 
5.708 
4.711 
432 
732 
3.959 
7.295 
5.768 
28.606 
221.871 
80 
Bilaga 2. Sammanfattande landsöversikt 
Följande sidor innehåller en översikt över COMETT för varje deltagarland. Ytterligare detaljer finns i 
Nationell utvärdering av COMETT, liksom Nationella projiler och Regionala profiler som har utarbetats som 
en del av observationsverksamheten. Länderordningen är densamma som i Bilaga 1. 
BELGIEN 
Befolkning 10,02 milj. Befolkningstäthet: 328,4, BDP/per inv. 16,2 ppp. 
SAMMANFATTNINGSTABELL BELGIEN (1990-94)' 
Antal Budget 
Partnerskap: regionala 3 
sektoriella 4 1.035.000 
Studenter 1.030 2.530.580 
Stipendiater 45 286.340 
Kurser 137 1.409.500 
Gemensamma utbildningsprojekt 12 2.765,000 
Pilotprojekt 2 980.000 
Kompletteringsåtgärder 12 171.558 
SUMMA 9.177.978 
1. Bakgrund: lagstiftning, program och verksamhet 
• Det finns ingen speciell lagstiftning om samarbete mellan högskola och industri. Grundlagsfäst 
decentralisering ger snarare huvudrollen åt regionerna än centralregeringen när sådana ärenden behandlas. 
Det ger också upphov till betydande brist på överensstämmelse mellan den verkliga lagstiftningen och 
möjligheterna för samverkan regionerna emellan. 
• Program och verksamhet innefattar: 1 ) sådant som tidigare skötts av Institutet för uppmuntran av forskning 
inom industri och jordbruk, där den ena delen bidrar med 50 % till stöd för praktisk forskning inom 
industrin som ofta inkluderar akademiska deltagare, 2) Industri-universitetsfondens arbete, 3) kontinuerlig 
utbildning som anordnas av Ingenjörsinstituten, 4) den verksamhet som bedrivs av 11 Gemensamma 
forskningscentra och delvis finansieras av industrin och är nära knutna till universiteten, 5) Nationella rådet 
för forskningspolitik med ledamöter från både industrin och universitetsvärlden, 6) programmen för 
främjande av teknik i de olika regionerna. 
• Universitetslärare kan ägna sig åt extern konsultverksamhet under upp till 20 % av tiden. Någon sådan 
möjlighet finns inte för tredje part utanför universiteten. Flamländsk lagstiftning tillåter bidrag för fortsatt 
utbildning som grundverksamhet. Varje universitet har en egen, vanligen intern, kontaktyta som har 
Kolumnerna i tabellen (och liknande tabeller för övriga länder) hänvisar till följande inriktningar: 
Partnerskap, inriktning A; 
Studenter: inriktning Ba+Bb; 
Stipendiater: inriktning Be; 
Kompletteringsåtgärder: inriktning D 
Kurser: Kurser, stödda under inriktning Ca. Gemensamma utbildningsprojekt, inriktning Cb 
(inklusive utbildningskurser och material), 
Pilotprojekt: inriktning Cc 
(inklusive ulbildningskurser och material, 
81 
utvecklats för att passa särskilda ändamål. Planerad industripraktik är inte vanlig i universitetsutbildningen 
men börjar bli viktigare vid högre utbildning utanför universiteten. 
• Industriföreningarna är centrum för de yrkesbaserade utbildningskurserna. Utanför de tekniska yrkena är 
det liten fokusering på högre undervisning. Det finns en viss industrirepresentation i styrelserna för högre 
läroanstalter. Det är vanligt med företagspersonal inom lärarkåren på högre läroanstalter i allmänhet, 
särskilt utanför universiteten. Större företag har personal som sköter kontakterna med universiteten, i 
synnerhet inom forskningen. Industrin betalar omkring 10 % av universitetens forskningsbudget. 
2. COMETT:s nationella utveckling 
• Den höga deltagarnivån i COMETT I har sjunkit från 10 % till 3 % under perioden 1993-94. Industrins 
deltagande har också minskat. Till helt nyligen deltog inte de franskspråkiga universiteten till fullo i 
programmet utan hade bara med ett partnerskap begränsat till Liège-regionen och till 
studentpraktiksverksamheten. Det nya partnerskapet Wallonie-Bruxelles lovar större integrering av 
deltagarna i COMETT:s verksamhet. Sektoriella partnerskap är väl representerade, särskilt i den 
flamländska delen. Partnerskapen får litet finansiellt stöd från de politiska myndigheterna. 
Transnationaliteten har legat på godtagbar nivå inom projekten. 
3. Nätverk 
• Både studenter och företagare har varit något negativa till de regionala franskspråkiga partnerskapen vad 
gäller mervärdet. Bara 9 % av företagen var positiva till utbildningsbehovsanalyserna medan 35 procent 
var negativa. Omkring 24 % såg på partnerskapen som en hjälp att förmedla utbildningsbehoven till 
utbildarna. I stort sett uppfattar industrin partnerskapens roll som rådgivande angående europeiska projekt 
och en förbindelselänk till universiteten. 
• Det transnationella elementet är partnerskapens viktigaste bidrag. 30 % av dem som svarade ansåg att de 
kände sig mer medvetna om vinsten med internationella partnerskap, 37 % stimulerades av att delta i 
europeiska projekt, 57 % av industrimännen och 78 % av studenterna tyckte att COMETT förbättrade den 
europeiska dimensionen i företagskulturen, 
• Jämfört med de regionala partnerskapen ansågs de sektoriella vara bättre utrustade för 
utbildningsbehovsanalyser och arbeta med personell rörlighet och rekrytering. 
• Partnerskapen har arbetat med och skapat synergi mellan de flesta institutioner inom näringsliv och 
universitetsväsende och på så sätt bidragit till samarbetet samtidigt som de arbetat på regionala och 
nationella projekt. 
• Den starkaste sidan hos partnerskapen är regelbunden information, rörlighetsverksamhet, råd angående 
europeiska projekt, lyhördhet för önskemål och deras roll som kontaktyta mellan universitet och företag. 
De svaga sidorna är att de inte är tillräckligt väl kända med dåliga marknadsföringsresurser, dålig förmåga 
till utbildningsbehovsanalys och föga aktuella teknologikunskaper. 
4. Rörlighet 
• Idén om rörlighet är svagt utvecklad i Belgien liksom utlandspraktiken är det i studenternas utbildning. 
Men den vinner terräng. Från ett läge där man tog emot många fler studenter i Belgien i början av 
COMETT-verksamheten har flödena nu kommit i balans, tack vare det ökade intresset hos belgiska 
studenter att resa utomlands, mest till Tyskland och Förenade kungarikena. 
• Gensvaret beträffande rörlighetsverksamheten var nästan 100 % positivt från industrin, universiteten och 
studenterna. Särskilt mindre universitet använde praktikplatserna som ett första steg för att 
internationalisera och göra sig kända i Europa. De fick hjälp med att aktualisera undervisningen och 
erbjuda fler attraktiva möjligheter till potentiella studenter. 
• Industrin gick från att se praktikplatserna som "en ynnest" till en överenskommelse mellan jämlikar, där 
båda parter vann. Nu föreslår företagen regelbundna praktikplatser. Villkoren för praktikplatserna, 
arbetsprogrammen och varaktigheten har ökats. 
• Trots jämförelsevis gott deltagande betraktas fortfarande verksamheten för personalrörlighet som 
underutnyttjad. För det mesta är praktikplatserna från belgiska institutioner för tillämpad vetenskap till 
företag utomlands. 
82 
5. Utbildning 
• För utveckling av utbildningskurser var 45 % av de tillfrågade positiva. Den internationella dimensionens 
mervärde var mycket viktigt. Det förekom ett fönyande omskapande av projekten som innebar användning 
av multimedia och lärarutbildning. 
• Omkring 68 % av svaren pekade på att kvalitet och nivå på utbildningen hade förbättrats och 57 % 
hävdade att den europeiska dimensionen hade lagts till företagskulturen. 49 % framhöll tillgången på en 
mycket större rikedom på information för kursutveckling, 46 % på bättre tillgång på teknologi och 40 % 
på förbättringar i arbetskvalitet. COMETT hade inte bara förbättrat kvaliteten utan också variationen på 
erbjuden utbildning. 
6. Helhetseffekt 
• Endast 15 % av företagen ansåg att COMETT hade förändrat deras beteende gentemot universiteten. Ändå 
hade 40 % använt arbetet som led i en internationaliseringsstrategi. Företagen menade att det behövdes 
göra mer reklam för COMETT eftersom det var alltför lite känt. 
• Nöjda var 96 % av dem som var på praktik och 80 % av dem som hade påbörjat en utbildning. Den 
internationaliserande effekten på universiteten (särskilt de små och specialiserade) var viktig. 
• Allt som allt 54 % av företagen ansåg COMETT ha en positiv effekt på deras internationalisering, 35 % 
på deras teknik och 28 % på arbetskvaliteten. Av företagen ansåg 32 % att COMETT var till fördel för 
regionen och 18 % för nationen. 
• Totalt sett gjorde COMETT deltagarna medvetna om möjligheterna i Europa och det internationella 
samarbetets potential. 
TYSKLAND 
Befolkning 80,27 milj. befolkningstäthet 224,9, GDP/per inv. 18,3 ppp. 
SAMMANFATTNINGSTABELL TYSKLAND (1990-94) 
Antal Budget 
Partnerskap: regionala 19 
sektoriella 8 3.937.000 
Studenter 4.447 11 ..096.640 
Stipendiater 48 407.250 
Kurser 357 3.089.000 
Gemensamma utbildningsprojekt 33 6.426.500 
Pilotprojekt 5 2.292.185 
Kompletteringsåtgärder 44 783.644 
SUMMA 28.032.219 
1. Bakgrund: lagstiftning, program och verksamhet 
• Tredje ramlagen om högskoleundervisning bekräftar strukturen hos de olika elementen av den högre 
undervisningen. Mycket av den högre undervisningen och anknuten FoU finansieras på statlig nivå. 
• BMFT främjar och stöder samarbetsverksamhet mellan högre läroanstalter och industrin, inklusive bidrag 
till tekniköverföringsutbildningochutveckl ingav samarbetskonsortier högskoleundervisning-industri. Stöd 
83 
Fachhochschulen har utvecklat en särskilt god regional och industriell verksamhet. Ökande industripraktik 
har skett som en del i utbildningen. Individuella kontakter mellan universitet och industrier är mycket 
vanliga. Fraumhoferinstituten har hjälpt till att överbrygga klyftan mellan högskoleundervisningen och 
industrin. Regionala institut har upprättats på förbundsstatsnivå med ansvar för 
tekniköverföringsverksamheten. Fackförbunden har ofta tekniköverföringskontor i sina byggnader. 
• Handelskammare och industriförbund har samarbetsavtal med universitetsinstitutioner, särskilt med 
Fachhochschulen inom områden som forskning, teknologi och vidareutbildning. Det finns många 
industristiftelser och forskningssammanslutningar som ger stöd och medel till universitets- och 
industriaktiviteter. Industrin finansierar 2 till 3 % av den högre forskning som finansieras utifrån. 
2. COMETT:s nationella utveckling 
• Tyskland blev en mycket tveksam deltagare i COMETT I. Resultatet blev en dålig geografisk och teknisk 
täckning med bara 2 regionala, 2 blandade och 7 sektoriella partnerskap. Ansökningsperioden 1992 innebar 
en omsvängning för läget i Tyskland med 27 partnerskap som innebar fullständig regional täckning och 
där alla förbundsländer uppprättade direktkontakt med COMETT. Den nationella profilen för Tyskland 
konstaterar att det har varit de sektoriella partnerskapen som varit ansvariga för den internationella 
kunskapen och tekniköverföringen och som varit mest aktiva när det gällt att fortsätta utbildningen. 
3. Nätverk 
• Regionala partnerskap har säkrat ett fortsatt samarbete mellan universitet, föreningar och företag. Det här 
möjliggör för industrierna i regionen att få tillgång till annan europeisk undervisning, utbildning och S&T-
program. De främjar även en mer engagerad insats från de högre läroanstalternas sida genom att fortsätta 
utbildning och utveckling av tredjenivåkurser, fortsättnings- och korta kurser. 
• Deras starka sidor omfattar: 1) deltagare från alla delar av Tyskland, 2) sponsring, förmedling och vård 
av studenter, 3) tillgång till europeiskt samarbete för medelstora företag, 4) främjande av ökande samarbete 
av europeiska partner, regelbundna informationsbulletiner, deltagande på handelsmässor o.s.v.s, 5) 
genomförande av korta Ca-kurser och samordning av större transnationella projekt. 
• Deras svaga sidor är: 1 endast 1 av 27 partnerskap har legalt oberoende status, 2) mer engagemang av små 
och medelstora företag är önskvärt liksom även utbildning, sammanlänkad med FoU för små och 
medelstora företag. 
4. Rörlighet 
• Under COMETT II har antalet studenter nått samma nivå som i andra större medlemsländer i EU och det 
har uppstått balans mellan studenter som kommer och som reser ut. Det tyska deltagandet bedöms på alla 
sätt ha varit framgångsrikt. Intresset för personalutbyte har dock varit litet, särskilt från industrins sida. 
• Studenterna får positiva intryck från sin upplevelserna under europapraktiken, och det kommer att fungera 
som multiplikator för samarbetet mellan universitet och företag. Studenterna kommer senare att underlätta 
införandet av nya idéer, särskilt i små och medelstora företag. Medan genomförandet av 
praktikantutbildning inom industrin mellan högre utbildningsinstitutioner och industrin är fördelaktig är 
den personliga överföringen (Be) fortfarande underutvecklad. Studenternas beredvillighet att genomgå 
utomlands har ökat betydligt. 
• Företagen har haft positiva erfarenheter av praktikanter från europeiska universitet. Det garanterar att 
industrin gärna i framtiden erbjuder praktikantplatser. De nya förbundsländerna kan dock erbjuda endast 
ett fåtal praktikantplatser. 
• Överföringen av personer mellan universitet och industrier försvåras, inte bara på grund av flera legala 
rambestämmelser, utan också på grund av praktikens innehåll och utformning. Den personliga överföringen 
är inte ekonomiskt attraktiv för praktikanter inom industrin och med tanke på att personal tvingas vara 
borta länge, är det nästan försumbart. 
5. Utbildning 
• Samarbete mellan universitet och industri inom undervisning och vidareutbildning är fortfarande 
underutvecklat. Den ökande andelen av tyska resurser i samordningen av europeiska kurser och 
pilotprojekt visar ett ökande accepterande av COMETT-metoden. COMETT-projekten kompletterar på ett 
meningsfullt sätt existerande planer på sådana specialområden som miljöskydd o.d. 
84 
• COMETT-initiativet i Tyskland vidgar det tillgängliga utbildningsutbudet., särskilt när det gäller sådana 
ämnen som gäller genomförandet av en hemmamarknad för EU. Tyskt deltagande i korta utbildningar har 
varit stadigt under COMETT II. Trots ett bra industriellt engagemang har kurserna hållit sig till 
traditionella undervisningsmetoder. Det har varit bra kompletteringar med andra EG-program. 
Gemensamma utbildningsprogram har minskat. Tyskland har varit värd för fyra pilotprojekt. 
• Positive Action användes för att integrera de nya förbundsländerna genom deltagande i förberedelserna 
för de nya pengarna, ekonomiskt stöd för studentpraktik tillsammans med stöd för studiebesök, konferenser 
studier i samarbete högskola/industri o.s.v. 
6. Helhetseffekt 
• Ett märkbart återupplivande av debatten mellan universitet och industri har skett. COMETT har spelat en 
viss roll. De centrala ämnena och aktiviteterna var: 1) framtida krav på de högre läroanstalterna inför den 
europeiska integrationen, 2) idéer om samarbete mellan högre läroanstalter och företag för ömsesidig 
fördel, 3) nya idéer i undervisningen i ljuset av ökande studentantal, 4) omstrukturering av det akademiska 
systemet för att korta studietiderna, 5) starkare orientering mot undervisning på tredje nivån mot krav på 
praktik inom yrkesliv och industri, 6) förbättring erkännandet av utlandsstudier och kvalifikationer som 
erhållits i utlandet, 7) de högre läroanstalternas ökade betydelse vid ständigt lärande i Europa, 8) nom 
centra för tekniköverföring har COMETT stimulerat transnationellt samarbete i Europa, 9) genom 
samarbete mellan partnerskap och centra för teknologiöverföring är det möjligt att länka samman forskning 
och utveckling med fortsatt undervisning till särskild fördel för små och medelstora företag. 
DANMARK 
Befolkning 5,16 milj. befolkningstäthet 119,8, GDP/per inv. 16,6ppp. 
SAMMANFATTNINGSTABELL DANMARK (1990-94) 
Antal Budget 
Partnerskap: regionala 3 
sektoriella 2 675.000 
Studenter 909 2.142.310 
Stipendiater 24 172.970 
Kurser 54 595.000 
Gemensamma utbildningsprojekt 9 1.647.000 
Pilotprojekt 2 998.330 
Kompletteringsåtgärder 12 173.972 
SUMMA 6.404.582 
1. Bakgrund; lagstiftning, program och verksamhet 
• Koncentrationen av högskolor till Köpenhamnsregionen upphörde efter andra världskriget i samband med 
att nya universitet grundades i Århus, Odense, Ålborg och Roskilde. Ingenjörsutbildningen och forskningen 
spreds från Danska tekniska skolan till Ålborg. De danska tekniska högskolorna sysslar också mycket med 
tillämpad forskning. 
• Lagen år 1990 om att främja industrin skapade den legala ramen för ett ökat samarbete mellan den privata 
industrin och de offentliga forskningsinstitutionerna. 
85 
• Oberoende institutioner, teknikservicenätverk, erbjuder forskningsintensiva tjänster till industrin. 
Forskarplancn för industrin erbjuder ekonomiskt stöd för omkring 50 doktorander per år. Det gäller sådana 
som arbetar inom samarbetsprojekt mellan högskola och industri. Den danska ingenjörsakademin 
finansierar också doktoranders studier inom industrin. Olika FoU-program stöder samarbete högre 
undervisning - industri inom speciella områden. 
• De flesta universiteten har en stark förbindelsefunktion till industrin. Det finns fyra forskarbyar. 
2. COMETT:s nationella utveckling 
Intresset för COMETT:s verksamhet var högt 1990, men har minskat sedan 1991 och är nu endast måttligt. 
COMETT:s informationskontor har arbetat bra med högskolorna och företagen. Ålborgs internationella 
konferens om samarbete mellan högskola och industri i juni 1993 blev en viktig framgång. 
3. Nätverk 
• Fem partnerskap blev aktiva under COMETT II (tre regionala och två sektoriella - utbildningsteknik och 
transport) jämfört med två inom COMETT I. Framgången för partnerskapen verkade bli beroende av 
värdorganisationens syften, d.v.s. förmedling av FoU till industrin i motsats till forskning och utbildning 
av studenter. 
- De som arbetade tillsammans med den lokala industrin har förbättrat mottagandet av akademiker från 
medlemmarna och skapat intresse för forskare från universiteten att arbeta inom industrin, genomfört 
utbildningsprogram och öppnat kanaler så att företagen kan skaffa sig kunskap från universiteten som 
att utveckla samarbete mellan högskola och industri. 
- Partnerskapen har endast koncentrerat en del av praktikplatserna och utan en stabil struktur för 
industriellt engagemang har de visat sig mycket svagare men har varit till fördel för studenterna och 
företagen. 
• Utbildningsbehovsanalys har inte gjorts av regionala partnerskap. Antingen uppfattar företagen att 
personalen vid partnerskapen inte är lämplig för uppgiften eller också anser de att det bör vara en 
verksamhet inom företaget. En av de sektoriella partnerskapen har utfört omfattande 
utbildningsbehovsanalyser som bas för verksamheten. 
• De starka sidorna hos partnerskapen var 1) medlemskap i det europeiska partnerskapsnätverket, väl 
sammanlänkat med Nordeuropa, svagt i söder. 
• De svaga sidorna gällde 1) brist på ekonomisk vitalitet, 2) de flesta partnerskap har endast nått industrin 
indirekt med endast tillfälliga kontakter, 3) osäkerheten har betytt att personalomsättningen har ökat och 
försvagat nätverken. 4) industrins engagemang är lågt och fungerar ofta på uppdragsbasis. 
4. Rörlighet 
88 % av studentkårerna avsåg att sända ut studenter medan endast 8 % var inställda på att ta emot studenter. 
Endast 24 personalutbyten ägde rum med 87 % där man skickade personal. Studentutbytena har i stort 
resulterat i att företagen blivit mer öppna, fastän bättre kvalitetskontroll på studenterna kan bli nödvändig. 
Utbyte av anställda har varit mycket framgångsrikt när det har skett. 
5. Utbildning 
• Sexton korta kurser (Ca) anordnades och 9 långa projekt (Cb). I den senare gruppen var deltagandet från 
industri och fack högt. Öppen undervisning och distansundervisning förekom i stor omfattning. Två 
pilotprojekt (Cc) genomfördes. Ett syftade till att utveckla användningen av internkommunikationsteknik 
i öppen och distansutbildning, det andra utvecklade utbildningsmaterial för transportsektorn. 
• Utbildningsprojekten utvecklades för organisationer med speciella utbildningsbehov har fungerat bra och 
har stärkt relationen med deltagarna i partnerskapet. Det har inte varit möjligt att marknadsföra kurserna 
utanför partnergruppen. För utbildningsinstitutionerna som en gång anslöt sig har efterfrågan på utbildning 
blivit mindre än väntat. Projekt från konsultföretag inom deras eget intresseområde har varit mest 
framgångsrika beroende på att a) projekten är större och har mer europeiskt samarbete, b) ledarna är 
kompetenta och kända utbildare, c) de arbetar närmare slutanvändaren. 
• Efterfrågan på utbildning förändras: bolagen monterar ner utbildningsavdelningarna och går från allmän 
utbildning till sådan som är mer inriktad på specifika arbetsuppgifter och mer företagsorienterad utbildning 
med starkare inställning på resultatorientering. Utbildningen blir speciellt utformad och sker inom 
86 
företaget. Ett partnerskap har gått över till att utveckla utbildningen sedan FoU-kontakter har skapat 
närmare samarbete med företaget. 
• Kvaliteten hos COMETT är hög, men verksamhetsvolymen är låg. På regional nivå är myndigheterna allt 
mer intresserade av att stödja kontinuerlig undervisning och utbildning för ekonomisk utveckling. 
COMETT har spelat en viss roll i denna omsvängning. 
6. Helhetseffekt 
• Den danska nationella rapporten noterar att "ett verkligt genombrott med programmet aldrig har kunnat 
göras... Studentutbytesprogrammet har varit mest framgångsrikt. Behovet av samordning på det nationella 
planet har också blivit märkbart." Den nationella utvärderingen har på liknande sätt konstaterat att, särskilt 
det nationella engagemanget och stödet, har varit "mycket blygsamt". Det har påverkat COMETT:s 
verksamhet . Ett ministerium borde ta över ägandet, klara ansvarsgränser utvecklas och ett 
informationscenter bildas. 
• COMETT har varit till nytta, särskilt inom den akademiska världen och de tekniska högskolorna. 
Koncentrationen har varit att höja kvaliteten inom industrin och vikten av teknikutbildning på hög nivå. 
COMETT är dock bara ett av flera verktyg för staten. 
• I Danmark har COMETT både stött och har fått stöd Lagen om fortgående utbildning och 
Industriforskningsprogrammet. Därför har en viss synergi skapats. 
SPANIEN 
Befolkning 39,06 milj. befolkningstäthet 77,4, GDP/per inv. ll,96ppp. 
SAMMANFATTNINGSTABELL SPANIEN (1990-94) 
Antal Budget 
Partnerskap: regionala 12 
sektoriella 6 2.505.000 
Studenter 2.595 7.025.867 
Stipendiater 82 484.470 
Kurser 244 2.088.200 
Gemensamma utbildningsprojekt 21 3.633.050 
Pilotprojekt 2 1.000.000 
Kompletteringsåtgärder 33 584.018 
SUMMA 17.320.605 
1. Bakgrund: lagstiftning, program och verksamhet 
• Universitetsreformlagen (Ley de Reforma Universitaria - LRU) 1983 skapade ramen för fullständigt 
samarbete mellan universitet och den privata sektorn inom forskningsprojekt och utbildning, men inom 
ramen för de lagar som gällde för varje speciellt universitet. 
• Ytterligare lagar 1984 och 1986 gav lärarna officiell sankt ion att medverka i gemensam verksamhet mellan 
universitet och företag. 
• År 1986 gav lagen för främjande av övergripande samordning av forskning och teknik (Ley de Fomento 
y Coordinaciôn General de la Investigaciôn Cientifica y Técnica) fritt fram för gemensamma offentliga 
och privata åtgärder på nationell och internationell nivå. 
87 
• De satte i gång under 1988 års nationalplan för forskning och teknisk utveckling (Plan Nacional de la 
Investigaciôn Cientifica y Desarollo Tecnolôgico) med att 
- bilda 74 enheter för tekniköverföring, för det mesta baserad på universiteten och de offentliga 
forskningsorganisationerna, OTRI, 
- upprätta PRTRI, programmet för uppmuntrande av snabb industriell tillämpning av tekniska framsteg, 
- lansera programmet för gemensamma projekt, (Proyectos Concertados) för att främja FoU-verksamhet 
inom industrin, 
- Understödd verksamhet för att uppmuntra till utbyte av forskningspersonal mellan forskningscentrum 
och industri, 
• Doktorsavhandlingar påbörjas i ökad omfattning på basis av det arbete som gjorts inom företagens FoU-
avdelningar. Särskilt kurser för akademiker och forskare innehåller i ökande omfattning en praktikperiod 
vid en industri. 
2. COMETTis nationella utveckling 
• Intresset för transnationella praktikplatser har ökat snabbt. Intresset för utbildningskurser och 
multimediaverksamhet har blivit något mindre. År 1990 var det färre föreslagna projekt än i COMETT I, 
men antalet ökade 1991 och 1992 beroende p partnerskapen. Acceptansen och kvaliteten på projekten 
anses ha ökat under COMETT II. Det spanska deltagandet i icke-spanskledda projekt har också ökat. 
• De flesta spanska universiteten har deltagit i COMETT II tillsammans med cirka 800 företag, de senare 
var mer aktiva i COMETT I. Facket har också blivit mer aktivt. Geografiskt sett har central-nordregionen 
varit starkare än central-syd. Organisationerna för regionutveckling har varit en synnerligen stark ryggrad 
i norr. De positiva åtgärderna har försökt utveckla verksamhet i den centrala södern. 
3. Nätverk 
Det finns 12 regionala, 5 sektoriella och ett blandat partnerskap i Spanien. För det mesta är de koncentrerade 
till norr och öster, viket speglar den regionala industrialiseringsnivån. Åtta partnerskap är etablerade som 
ideella "stiftelser". 
• De regionala partnerskapen fungerade som informations och företagsledningsstrukturer för EG-
programmen, särskilt beträffande mänskliga resurser, undervisning och utbildning, och de organiserade 
även internationella praktikperioder för universitetsstuderande. Tillsammans med de sektoriella 
partnerskapen har de verkat för ett internationellt synsätt på teknisk utbildning, praktikperioder på företag, 
nya och dynamiska utbildningsmaterial o.s.v. 
• Partnerskapen har hjälpt industrin att definiera utbildningsbehoven genom att göra 
utbildningsbehovsanalyser och definiera användbara metoder, hjälpa till att definiera utbildningsplaner och 
att välja mellan olika utbildningar, bidragit med att sammanställa olika företagsstudier och sedan utveckla 
nära anknuten tillgång till utbildning. Dessa verksamheter har varit särskilt viktiga när det gällt små och 
medelstora företag inom den spanska industrin. 
• Partnerskapen har varit viktiga när det gällt att etablera transnationella kontakter för de anslutna, särskilt 
de små och medelstora företagen. De har också fått tillgång till utbildningsprodukter på europeisk nivå 
och en vidare europeisk vision genom att ta emot utländska studerande. 
• Sektoriella partnerskap har också gett deltagarna en transnationell vision, kontaktat europeiska 
arbetsgrupper, ordnat utbildningsprogram på europeisk nivå och kurser på nivå tre, gjort en analys av 
sektoriell teknologi samt undersökt tillgång och efterfrågan på utbildning, gjort en internationell 
jämförande studie av situationen i Spanien, bildat ett kommunikationsnätverk och en databas för utbildning 
och teknologi som ett medel att främja den tekniska nivån på företagen som ingår i partnerskapet. 
• De starka sidorna hos partnerskapen är servicekvaliteten, kunskapserfarenheterna, vanan att sköta 
europeiska utbildningsprojekt, att främja nationella och internationella kontakter och partnerskapens 
europeiska image, kunskap om regionala och sektoriella företags behov samt relationer med 
regionsregeringarna och att diversifiera tjänsteutbudet. 
• De svaga sidorna innefattar otillräcklig personal, reducerade finansiella resurser, brist på enhetlighet i den 
legala strukturen, skillnader i akademiska regler när det gäller praktikperioderna (endast några erkänner 
dem), en icke-innovativ industri, något som leder till svag efterfrågan på tjänster. 
88 
4. Rörlighet 
• Programmen för studenters rörlighet har varit mycket viktiga. De har gjort COMETT känt i vida kretsar 
och har utvecklat en ny formel för den högre undervisningen-industrin som bidrar till att förbättra deras 
framtid i yrkeslivet. Sådana studenter kommer att bli en viktig källa till förnyelse inom spanska företag. 
• De har utvecklat nya sätt för tekniköverföring beträffande kunnande, teknik och modeller. De har fört in 
relationen universitetsundervisning - industri på arbetsmarknaden genom ett intresse för yrkespraktik och 
nya former för att uppdatera mänskliga resurser och göra människor mer allsidiga. 
• De har hjälpt till med en komparativ syn på relationen mellan europeisk högre undervisning och industri 
samt förbättrat språkkompetensen, och på så sätt underlättat andra former av transnationellt samarbete 
mellan högre undervisning och industri. 
• Det har dock varit små verkliga förändringar även om några universitet har tagit upp samvärdering och 
erkännande av praktikperioder. I stort sett har universiteten inte skapat system för akademiskt godkännande 
av praktikperioder. På samma sätt behöver företagen en klar laglig bas för att samarbeta inom sådana 
godkända praktikperioder. 
5. Utbildning 
• Ökningen av antalet kurser har varit begränsad. Under COMETT II har kvaliteten på kurserna dock blivit 
betydligt bättre. Det har haft sin grund i bättre definiering av efterfrågan genom behovsanalyser. 
• COMETT har också bidragit till att täcka ett speciellt behov på hög nivå när det gällt teknikutbildning och 
i några fall genom att främja utbildningsverksamhet på regional nivå liksom att anskaffa lämplig 
finansiering för ytterligare utbildningsverksamhet. 
• COMETT:sramverkförutbildningsverksamhet(transnationalitet,utvärdering,kvaliteto.s.v.)har införlivats 
med annan verksamhet, ibland med regionala åtgärder. 
6. Helhetseffekt 
• COMETT har ökat debatten och verksamheten i frågor som transnationell utveckling, 
kompetensbehovsanalys och användningen av ny utbildningsteknik. I vissa regioner har det tagit initiativet 
till det första formella samarbetet mellan universitet och industri. I andra har det fört in ett internationellt 
synsätt i debatten. 
• COMETT har påverkat relationerna mellan industri och universitet på följande områden: 1) 
sammanlänkning av utbildningsbehovsanalys till utveckling av utbildning för företag, b) förbättring av 
företagens beslut genom bättre information om avancerad utbildning, 3) bistånd till företag, särskilt små 
och medelstora, i de första kontakterna med universiteten, 4) förståelse för utbildningsverksamhetens 
inverkan på företagen, 5) det akademiska värdet av praktikperioderna inom industrin och användandet av 
kurser i tekniköverföring till företag. På nationell nivå har COMETT bidragit till att "europeisera" 
verksamheten på området samarbete mellan universitet och industri. 
89 
FRANKRIKE 
Befolkning 57,21 milj. befolkningstäthet 105,2, GDP/per inv. 17,25 ppp. 
SAMMANFATTNINGSTABELL FRANKRIKE (1990-94) 
Antal Budget 
Partnerskap: regionala 21 
sektoriella 10 4.265.000 
Studenter 5.831 12.624.370 
Stipendiater 71 459.430 
Kurser 469» 3.995.000 
Gemensamma utbildningsprojekt 49 9.468.000 
Pilotprojekt 3 1.500.000 
Kompletteringsåtgärder 65 1.133.614 
SUMMA 33.445.414 
1. Bakgrund: lagstiftning, program och verksamhet 
• Lex Edgar Faure (1969) och Lex Savary (1984) utgör ramen för relationerna mellan universitet och 
företag. Universiteten kan bilda privata eller offentliga organisationer tillsammans med partner från 
industrin. Universitetspersonal kan skickas ut till industrin. Personal kan arbeta för tredje part. 
Groupements d'Intérêt Publique (GIP) är särskilt inriktade på gemensamma forskningsprogram. 
• Sedan 1967 har ANVAR varit aktivt med att hjälpa universiteten att bilda bolag. Olika kommittéer på hög 
nivå har aktivt hjälpt universiteten att bilda bolag. Olika kommittéer på hög nivå verkar för att uppmuntra 
och öka samarbetet mellan universitet och industri. 
• Flera universitet, särskilt Grenoble och Compiègne, har bildat partnerskap eller sponsororganisationer för 
utveckling av yrkesutbildningar. Företagen har en stark närvaro i de pedagogiska kommittéerna. 
Industripraktik är redan obligatoriskt vid de flesta teknik-, ingenjörs-, och företagsutbildningarna. Lagarna 
från 1971 och oktober 1985 har främjat fortsatt undervisning i betydande omfattning, där universiteten 
hjälper till med tjänster. 
• Stora företag har utvecklat ett "Campus Manager" som ska samverka med universiteten, särskilt när det 
gäller praktikperioderna. 
2. COM ETT:s nationella utveckling 
• Stödet från den nationella COMETT-kommittén och COMETT.s informationscenter har varit centrala i 
den fullständiga utvecklingen av COMETT i Frankrike. Utbildningslagarna som nu varit i kraft i 20 år har 
också varit avgörande. Den starka mobiliseringen av högskolorna och företagen, ofta genom partnerskapen 
har också varit viktig. 
• Det franska deltagandet i COMETT minskade (28 % - 21 %) vid ansökningsperioden 1990, för det mesta 
beroende på att andra länder kom ikapp. Från och med år 1993 och 1994 kom Frankrike dock in med det 
största antalet förslag av de deltagande länderna. 
3. Nätverk 
• Av de 31 franska partnerskapen efter ansökningsperioderna 1990 och 1992 är 21 regionala och 10 
sektoriella, 7 baserade i ett regionalråd och 9 i handels- och industrikammare. I stort sett fungerar 
partnerskapens nätverk väl och torde mycket väl överleva i framtiden. Det aktiva stödet till 
informationscentret och de nationella myndigheterna har haft en stor del i framgången. 
90 
• Den starka sidan hos partnerskapen är att de har agerat som samordnare och referenspunkter för 
programanvändarna. De har förvandlat nya idéer till faktiska europeiska projekt. Nätverket av europeiska 
partner har här varit viktigast. 
• Den viktigaste svaga sidan är deras bräckliga finansiella struktur som beror på deras ringa storlek och den 
omständigheten att de inte har någon flerårsbudget. De har haft begränsade personalresurser. Synligheten 
har varit låg. 
4. Rörlighet 
• Universiteten har haft mycket större problem än de tekniska högskolorna när det gäller att delta i 
praktikantverksamhet för studenter. "Bac +2" har haft ett mycket begränsat deltagande. 
• Nyttan och enkelheten hos studentpraktiken har varit en stor vinst i synnerhet för de små och medelstora 
företagen. Den har skapat ett europeiskt perspektiv, givit företagen nya kompetenser och höjt 
medvetenheten om frågor kring den mänskliga resursen, liksom de har tillfört expertkunskaper för 
specifika projekt som tekniköverföring. Praktikperioderna har gjort det lättare för studenterna att finna 
arbete och förbättrat deras språkfärdighet. 
• Studentpraktiken har blivit en källa till nya kommersiella relationer och en grund för framtida partnerskap, 
särskilt för FoU-programmen. Förseningarna i urvalsproceduren är dock alltför långa. 
• COMETT-politiken och praktiken har bidragit till en normalisering och systematisering av 
utlandspraktiken, särskilt genom specifikationen av kvalitetsparametrar: vistelsens längd, parternas 
rättigheter o.s.v. 
• Personalpraktiken har inte varit framgångsrik och bör övervägas. 
5. Utbildning 
• Det har förekommit vissa svårigheter beroende på alltför höga ambitioner. Återanvändningen av 
existerande seminariematerial har varit svag. Kommersialisering och spridning av produkterna har varit 
svag. 
• COMETT har dock givit en transnationell dimension och mervärden till arbetet och har integrerat den 
mänskliga faktorn i den tekniska utbildningen. Nya band har utvecklats mellan utbildning och FoU. 
• COMETT har öppnat en europeisk marknad för teknisk utbildning som en integrerande del av 
förbättringen av tekniköverföringen. Det har också hjälpt till att skapa ett medvetande om de regionala 
kompetenbankerna. Det har dock tagit alltför lång tid att lansera utbildningsinitiativ och det finansiella 
stödet har varit för litet. 
6. Helhetseffekt 
• COMETT:s helhetseffekt har varit avsevärt mycket större än själva beloppet i ECU. Den regionala 
synergin har varit stark där lokala organisationer finansiellt stöttat projekt och skapat egna program. Det 
har varit en framgång både på nationell och europeisk nivå. 
• Till en början var nationell politik och nationella program nära sammanlänkade med COMETT. Med de 
ekonomiska och politiska förändringarna har de båda kommit lite från varandra. 
91 
GREKLAND 
Befolkning 10,25 milj. befolkningstäthet: 77,7, G DP / invånare 7,4 ppp 
SAMMANFATTNINGSTABELL GREKLAND (1990-94) 
Antal Budget 
Partnerskap: regionala 7 
sektoriella 6 1.890.000 
Studenter L957 5.150.903 
Stipendiater 77 469.690 
Kurser 152 1.603.000 
Gemensamma utbildnings- 17 3.088.850 
projekt 
Pilotprojekt 2 1.000.000 
Kompletteringsåtgärder 1865 300.414 
SUMMA 13.502.857 
1. Bakgrund: lagstiftning, program och verksamhet 
• Det finns ingen allmän legal ram som underlättar industrisamarbete förutom inom specialområdet 
forskningsprojekt. En ny miljö för samarbete mellan universitet och industri håller på att skapas. 
• Greklands 17 universitet ger formellt strukturerade kurser som administreras inom universiteten, som inte 
har lätt att känna igen industrins problem. Under de senaste 25 åren har ett system med tekniska högskolor 
med praktisk inriktning byggts upp. Vid dem har nationell struktur för yrkesutbildning utvecklats. 
• Industrin har en benägenhet att betrakta den akademiska världen med viss skepsis. Dess flyktiga natur 
bjuder på svårigheter i det långsiktiga samarbetet med industrin. 
2 COM ETT: s nationella utveckling 
• Svårigheter parterna emellan gjorde COMETT-programmets början trög. De nationella och lokala 
myndigheterna gav sitt stöd, industrin och fackföreningarna var öppna men deltog inte aktivt. Flera 
universitet var rent fientliga. Med tiden blev dock deltagandet bättre och företagen tog ledningen. 
• Inga liknande program existerade i Grekland och samarbete mellan universitet och företag hade obetydliga 
traditioner. 
• Projektens transnationalitet visade sig bli en svårighet i början men förbättrades stadigt under programmet. 
• Av de 900 grekiska organisatiner som deltog i COMETT II, var 600 företag och 200 fackförbund, 
handelskammare o.d. 
3. Nätverk 
• Av 13 grekiska partnerskap för samarbete mellan universitet och företag är 11 aktiva och utvecklas väl, 
samarbetar med andra EU-program och enligt nationella politiska riktlinjer. Den regionala täckningen 
betraktas som god. De får dock inga nationella eller regionala tilläggsanslag. 
• Utvecklingen av transnationellt samarbete genom partnerskapen och andra projekt inom COMETT anses 
vara den mest positiva erfarenheten för grekiska organisation. Sektoriella partnerskap grundas på aktivt 
deltagande från industrins sida, särskilt inom sektorer som livsmedel, kemikalier, textil- och metallvaror. 
• Partnerskapens starka sidor är: 1) deras betydande geografiska utsträckning (förutom Egeiska öarna), 2) 
uppmuntrande deltagande från industrins sida, 3) utveckling av nya former för samarbete mellan universitet 
och industri och 4) deras bidrag till transnationellt samarbete och utbyte. 
92 
• De svaga sidorna är: 1) svårigheter att bli ekonomiskt självständiga, 2) partnerskapens samordnare har 
fungerat som användare men mycket sällan som anordnare av utbildning, 3) de deltagande universiteten 
sysslar huvudsakligen med studentpraktik och deltar sällan i utvecklingen av utbildningspaket. 
4. Rörlighet 
• Utlandspraktik är en ny idé för grekiska studenter. Partnerskapen, särskilt de sektoriella har spelat en viktig 
roll när det gällt att ta fram sådana platser. Industrins attityder till praktikplatser har också blivit bättre. 
• Generellt sett har universiteten inte erkänt industripraktik. Däremot kräver de tekniska högskolorna sådan 
praktik. 
• Poolsystemet har fungerat bra och hjälpt partnerskapen att utveckla goda relationer med de tekniska 
högskolorna, systemen för administration av praktikplatserna har blivit bättre under COMETT II. Särskilt 
goda relationer har utvecklats med de nya förbundsländerna. 
• Personalpraktiken har inte fungerat väl. 
5. Utbildning 
• De flesta korta kurserna har ägt rum i Athén, Thessaloniki och Patras. 
• COMETT har lidit av konkurrens genom att folk föredragit att anordna kurser under de bättre ekonomiska 
förhållandena hos ESF, som inte kräver något element av transnationalitet. 
• Den gemensamma utbildningen och pilotprojekten har uppmuntrat användningen av ny utbildningsteknik. 
Kvaliteten har varit tillfredsställande. Dock har gemensam finansiering varit ett problem, medan 
marknadsföring och spridning har varit svag. De flesta projekten har skötts av företag på grund av 
begränsningarna för offentliga organisationer. 
6. Helhetseffekt 
• Deltagandet i utbildningsverksamheten inom ramen för COMETT har varit betydande. Under de första 
åren var det begränsat och koncentrerat kring offentliga tjänster, bank och lokal förvaltning men har nu 
blivit imponerande. 
• COMETT-programmet anses som ett av de mest framgångsrika. 
• Samarbetet mellan högre läroanstalter och företag har ökat betydligt i det nationella och internationella 
sammanhanget. COMETT har givit upphov till kommunikationsmekanismer bland universitet och 
industrier. 
• COMETT har bidragit till att ändra mentaliteten i riktning mot europeiska program och skapat en 
infrastruktur för transnationellt samarbete och utveckling av utbildningsinitiativ. 
93 
ITALIEN 
Befolkning 56,76 milj, befolkningstäthet: 188,4, GDP / invånare 15,9ppp 
SAMMANFATTNINGSTABELL ITALIEN (1990-94) 
Antal Budget 
Partnerskap : regionala 13 
sektoriella 6 2.753.000 
Studenter 2.867 7.024.750 
Stipendiater 83 471.800 
Kurser 268 2.574.500 
Gemensamma utbildningsprojekt 34 6.515.000 
Pilotprojekt I 500.000 
Kompletteringsåtgärder 35 582.818 
SUMMA 20.421.868 
1. Bakgrund; lagstiftning, program och verksamhet 
• Lag 382 (1980) reglerar närvaron av privata företag i universitetens FoU och externa ersättningar för 
universitetspersonal. Lag 705 (1985) blev ramen för universiteten i konsortier och forskningsföretag. Lag 
67 av 1988 bildade den ram enligt vilken 10 % av FoU-budgeten gick till utbildning. Senaste utvecklingen 
av samma lag uppmuntrar transnationell praktik inom industrin och lägger tyngdpunkten på duglighet som 
ett medel för utbildning. Lag 391, 1990 tillhandahöll de medel som gjorde det möjligt för italienska 
universitet att delta i gemensamma initiativ med tredje part liksom att hålla korta yrkesbaserade kurser. 
Lagarna 1990 och 1991 reglerade undervisning för den privata sektorn på universiteten och uppmuntrade 
mer yrkesinriktade kurser. 
• Treåriga utvecklingsplaner har ursprungligen uppmuntrat till ett allmänt samarbete mellan universitet och 
industri och så småningom gett upphov till områden som till exempel Experimentparker. 
• De flesta universitet har sekretariat för kontakter med industrin, liksom sekretariat för Europeiska program 
och utbytesprogram för studenter. De flesta universiteten deltar i forsknings- och utvecklingskonsortier. 
• Confindustria har slutit avtal om yrkesvägledning på universitetsnivå, förändringar av studieplaner, 
anordnande av korta behörighetsgivande kurser, forskning och utveckling, etc. Lokala 
industrisammanslutningar har kontor som har hand om kontakterna med lokala institutioner för högre 
utbildning. 
2. COMETTÎS nationella utveckling 
• Ministeriet för universitet och teknisk forskning som COMETT:s informationskontor sorterar under har 
haft uppsyn över COMETT-programmet och avsevärt bidragit till dess framgång. 
• COMETT har varit ansvarigt för utvecklingen av en kollektiv och strukturerad transnationell metod för 
undervisning och utbildning som saknats betydligt i Italien innan programmet lanserades. 
3. Nätverk 
• Av de 19 partnerskap som verkade i Italien under COMETT II var 13 regionala och 6 sektoriella. 
Procenttalet partnerskap baserade på universitet ökade från 17 % i COMETT I till 40 % i COMETT II 
i takt med att deras intresse för verksamhet för personalrörlighet och kurser ökade. 
• De 13 regionala partnerskapen i Italien har gjort särskilt stora framsteg inom spridningen av en 
kvalitetsmetod för utbildning och undervisning landet runt, särskilt södra Italien. De har också lämnat 
konkreta bidrag till förståelsen av utbildningsbehoven inom företagen, särskilt inom små och medelstora 
94 
företag, inom landet. I de regionala partnerskapen har en företagsinriktad metod för utbildning utvecklats 
som torde säkra programmets långsiktiga inverkan på utbildningskvaliteten i Italien. 
• Partnerskapen inom COMETT har systematiskt analyserat utbildningsbehoven hos industrin och 
universiteten. Utbildningsbehovsanalyser har 1) tillåtit att speciell metodik testas på plats, 2) hjälpt 
företagen att mer systematiskt spegla problemen, 3) utvecklat en debatt om behovet av regelbunden 
användning av utbildningsbehovsanalys, 4) hjälpt till att utveckla korta kurser. 
• De regionala partnerskapen har utvecklat olika modeller för transnationalitet. En del har betonat särskilda 
tekniksektorer, andra har försökt att engagera ett stort antal organisationer från sin region i transnationella 
projekt, andra har koncentrerat sig på att utveckla universitetens roll som katalysator för transnationell 
utbildning på avancerad nivå. 
• De 6 sektoriella partnerskapen har lämnat ett viktigt bidrag till utvecklingen av utbildningsinitiativ av hög 
kvalitet inom sina speciella sektorer. De representerar sådana ledande teknikområden i Italien som 
automation och engagerar många av de viktigaste organisationerna i landet. 
• Den starkaste sidan är: 1) den höga kvaliteten på personalen, lagarbete, skapande och förvaltning av 
projekt, 2) den transnationella dimensionen, 3) deltagande av små och medelstora företag, 4) 
partnerskapens förmåga som företagare och deras allmänna strategi att bli sin regions utvecklingsbyråer. 
• Deras svaga sida är: a) svårigheterna att fortsätta diskussionerna med de lokala myndigheterna, 2) de 
begränsade ekonomiska resurserna, 3) bristen på erkännande av industripraktik som merit vid universiteten, 
4) universitetens svaga roll vid beslut rörande partnerskapens strategi och 5) bristen på integrering av det 
arbete som utförts av partnerskap under COMETT samt nationella och lokala myndigheter för 
yrkesutbildning. 
4 Rörlighet 
• COMETT-programmets viktigaste bidrag till Italien har varit skapandet av modellen och procedurerna för 
studentutbyte, som tidigare inte fanns i Italien, och de har haft en stor del av ansvaret för skapandet av 
en praktisk ram för kontakten mellan universitet och företag. 
• Värdet av rörligheten har så småningom accepterats av universitet, företag och studenter. Särskilt efter 
COMETT I har i synnerhet den italienska industrin kommit att uppskatta värdet av praktikanter i en sådan 
utsträckning att efterfrågan på gäststudenter är 25 % högre än för studenter som reser ut. 
• Det har gått långsamt för ungdomskulturen att acceptera transnationell praktik på grund av dåliga 
kunskaper i främmande språk, socialt tryck (särskilt i södra Italien och för kvinnor), dålig uppskattning 
av fördelarna med industrierfarenhet vid anställningar, militärtjänst, stelhet i universitetens kursplanering 
och brist på godkännande av praktikplatsen. 
5 Utbildning 
• I Italien har COMETT-programmet påverkat utvecklingen av innovativa modeller för utbildning på det 
nationella planet genom att stimulera universiteten till att arbeta på gemensamma projekt och genom att 
utveckla den transnationella aspekten vad gäller utarbetandet av projekt. Det har främjat produktionen av 
högkvalificerade utbildningsmedel (inklusive multimedia och läromedel för distansundervisning), 
samarbetet med DELTA samt bidragit till en ökad medvetenhet och till flexibla utbildningssystem. 
Programmet har särskilt påverkat genomförandet och stärkandet av utbildningsverksamhet och riktlinjer. 
• COMETT har fungerat som en katalysator i Italien för att skapa ett institutionellt system för samarbete 
mellan universiteten och företagen. Det har lyckats utveckla ett varumärke med en klar kvalitetsstandard 
i Italien. 
• Arbete med programmet leder ofta till att partnerna blir inblandade i andra gemenskapsinitiativ. Italienska 
UETP har starka band med FORCE och TEMPUS. 
6. Helhetseffekt 
• I Italien har COMETT genom partnerskapen skapat klara kanaler för systematiskt snarare än tillfälligt 
samarbete mellan lokala universitet och små och medelstora företag, företagarföreningar, handelskammare 
och lokala myndigheter. 
• Det har i det stora hela varit ansvarigt för att skapa en kvalitetsbaserad ram för den offentliga debatten 
mellan universitet och industri i landet. Framgången för programmet har uppmuntrat en de universitet att 
ändra grundreglerna för att formellt kunna erkänna industripraktik. 
95 
COMETT-programmet har också varit en viktig multiplikator när det gällt att fungera som bärare av 
tekniköverföring. Det säkrar partnerskapen som effektiva utvecklingsorgan som deltar i utbildning, FoU, 
utveckling av program för EG och de nationella myndigheterna. 
Genom COMETT har den praktiska relationen mellan universitet och industrier koncentrerats till att fylla 
de utbildningsbehov som uppstått för industrin genom kurser och praktik, och det har givit relationerna 
en transnationell dimension. 
COMETT-programmet erbjuder en värdefull modell för utformningen av en framtida politik för utbildning 
och undervisning på grundnivå och avancerad nivå. COMETT kommer att uppmuntra att nationell politik 
utvecklar ett decentraliserat och flexibelt system för undervisning och utbildning genom direkt dialog 
mellan universitet och industripartner liksom aktivt samarbete i gemensamma projekt. 
COMETT har genom att stimulera debatten mellan universitet, industri, FoU-organisationer, lokala och 
nationella regeringar skapat ett forum för diskussion av undervisning och utbildningspolitik med både en 
nationell och europeisk dimension. 
Det arbete som bedrivs av COMETT:s informationscenter, beläget på MURSI, har varit avgörande när det 
gällt att engagera alla huvudaktörer i programmet och garantera dess kvalitetsnivå. Informationscentret har 
varit särskilt inflytelserikt i att främja acceptansen och erkännande av studentutbytessystemet i Italien. 
IRLAND 
Befolkning 3,52 milj, befolkningstäthet: 50,4, G DP / invånare 10,8 ppp 
SAMMANFATTNINGSTABELL IRLAND (1990-94) 
Antal Budget 
Partnerskap: regionala 3 
sektoriella 2 690.000 
Studenter • L205 3.294.330 
Stipendiater 46_ 310.530 
Kurser HO 1.262.000 
Gemensamma utbildningsprojekt 12 2.517.940 
Pilotprojekt 2 1.000.000 
Kompletteringsåtgärder [8 582.818 
SUMMA 9.278.508 
1. Bakgrund: lagstiftning, program och verksamhet 
• Lagen om Regional Technical Colleges & Dublin Institute of Technology (1992) har som en av de 
viktigaste funktionerna angivit "att ge yrkes- och teknikundervisning och teknikutbildning för statens 
utveckling inom ekonomi, teknik, vetenskap, handel, industri, samhälle och kultur, med särskild hänsyn 
till den region skolan betjänar." Tillsammans med de nya tekniska universiteten (1989) har alla nu 
definierade legala strukturer som kommersiell verksamhet kan bedrivas inom. Stadgarna för National 
University och Trinity College tillåter även sådan verksamhet. En grönbok av år 1992 angav ökad 
inriktning mot högskoleundervisningens yrkesmässiga aspekter. 
• Program för samarbete högskola-industri har utvecklats sedan slutet på sjuttiotalet. De nu aktuella 
programmen omfattar: 1) Industriministerns stödprogram för sådan verksamhet inom vissa 
högskoleinstitutioner, 2) planen för samarbete mellan högskola och industri som stöder gemensam 
forskning, 3) programmen för avancerad teknologi som utvecklar kommersiellt kritisk massa inom nisch­
teknologier, 4) praktikprogram som överför kompetenta akademiker till industrin, 5) regional utveckling 
av teknisk infrastruktur som stöder utvecklingen av teknologier som är särskilt väsentliga för en viss 
region, o.s.v. 
96 
• De flesta institutioner för högskoleundervisning har nu uttalade policy-och stödprocedurer för kommersiell 
verksamhet. 
2. COMETT:s nationella utveckling 
• Irland har gjort ständiga framsteg inom COMETT II. Två sektoriella partnerskap har tillkommit, vilket 
gör att det nu finns fem partnerskap baserade i Irland och sammanlagt har nu omkring 111 kontrakt 
utfärdats. 
• Svårigheterna har förekommit på fyra huvudområden: 1) spridningen av projektresultat till små och 
medelstora företag, 2) utsträckningen av den europeiska dimensionen till alla inriktningar, 3) utvecklingen 
av partnerskapens affärsplaner, 4) marknadsföringen i europeisk skala av utbildningsmaterial och kurser. 
3 Nätverk 
• Bidraget från de sektoriella partnerskapen har bland annat inneburit att utveckla expertkunskaper i 
europeiskt samarbete och ge den regionala verksamheten en EU-dimension. Alla partnerskap har genomfört 
utbildningsbehovsanalyser, organiserat korta kurser och engagerat irländska företag i internationella 
utbildningsprojekt. Utbildningsbehovsanalysen har utförts i samverkan med regionala och nationella 
institutioner engagerade i S&T. Ett nationellt förbund för partnerskap har också bildats. 
• Partnerskapens verksamhet har lett till att starka nätverk utvecklats kring korta kurser och 
utbildningsprojekt där man ofta integrerat och fått stöd av verksamhet för personals rörlighet. För små 
företag är det ofta den första förbindelselänken med transnationell verksamhet. De stöds av partnerskapen 
när de deltar i större projekt. 
• Bara två sektoriella partnerskap samordnas från Irland. Båda arbetar aktivt med att ordna korta kurser med 
europeisk spännvidd och att utveckla program för rörlighet. De har gått in i och samordnat andra EG-
program (LINGUA, TEMPUS, FORCE o.s.v.) för sina medlemmar. 
• Partnerskapens starka sida är 1) gott rykte, expertkunskaper och utvecklad kompetens, 2) upprättade 
förbindelselänkar till andra EG-program och nätverk. 
• De svaga sidorna är: 1) brist på industriellt deltagande beroende på att man verkar i en region med låg 
företagstäthet på låg teknisk nivå, där små och medelstora företag dominerar, 2) ingen statlig myndighet 
har blivit "ägare" till partnerskapet, 3) osäkerhet och brist på ekonomiska bidrag. 
4 Rörlighet 
• Irland har inte någon stark praktiktradition utanför de nya tekniska universiteten fastän medvetenheten ökar 
på grund av COMETT och liknande nationell verksamhet. Konkurrensen för industripraktik är dock hård 
och drivs på av hög arbetslöshet och en svag industriell struktur. Personalutbytena har också förbättrats. 
• Studentpraktiken har: 1) infört ett transnationellt element i högskolorna, där man redan har tagit upp 
industripraktik, 2) blivit en katalysator för utvecklingen av praktikkraven och de delar av de högre 
läranstalterna som inte redan är engagerade i sådan verksamhet, 3) ökat språkkunskaper bland studenterna, 
4) fungerat som bas för starkare samarbete och gemensamma projekt, 5) givit en del företag en kulturell 
läroerfarenhet. 
• En del colleges som ännu inte har tagit upp praktikverksamhet har ändrat sin politik på informell nivå för 
att underlätta utbyte. En del avdelningar har formellt ändrat strukturerna. Programmet för personalens 
rörlighet ses som alltför stelt med den tre månader långa praktikperioden som är för lång. 
5. Utbildning 
• COMETT har förbättrat tillgången på utbildning i Irland genom att uppmuntra högre läroanstalter att 
utveckla och ge teknisk utbildning, särskilt inom områden där det tidigare varit nödvändigt att resa 
utomlands. Tillgången till internationell expertis har förbättrat kvaliteten. Även öppna utbildningar, 
multimedia och distansundervisning har fått ökat tempo genom COMETT. 
• Förnyande samarbete har skett genom 1) direkt engagemang av företag i planering och utveckling av 
kurser, 2) internationalisering av utvecklingsprocessen, 3) utveckling av flexibla nätverk för att ta upp 
sådant arbete. 
• Projekten inom Cb ses som särskilt framgångsrika i Irland. Två pilotprojekt (bioteknologi och 
motorvägsbyggnad och underhåll) har också fungerat väl. 
97 
6. Helhetseffekt 
• I stort sett har COMETT gynnat debatten genom att ta upp frågor som innefattar utbildningsdimensionen 
och koncentration på det transnationella. 
• Partnerskapen förutbildning universitet-företag hartillfört en extra dimension som infrastrukturel It nätverk. 
Nationella förbindelsekommittén med COMETT har för första gången aktivt samlat alla (regeringen, 
universiteten, företagen facken o.s.v.) som är intresserade av högskoleundervisning och vetenskaplig och 
teknisk utbildning. Programmet har också bidragit med att ge den nationella politiken på området en EU-
dimension och har upprättat förbindelser med verksamhet inom Verksamhetsprogrammet för 
industriutveckling 1989-93 inom områden som gäller samarbete mellan högskola och industri. 
• Starka stödjande relationer har grundats med industriförbindelsedelen inom högskolorna liksom inom de 
nationella prioritetsområdena för S&T-utveckling (t.ex. timmer och skogsbruk, havs- och vattenbruk, 
bioteknologi). 
LUXEMBURG 
Befolkning 0,38 milj, befolkningstäthet: 188,4, GDP / invånare 19,64 ppp 
SAMMANFATTNINGSTABELL LUXEMBURG (1990-94) 
Antal Budget 
Partnerskap: regionala 1 
sektoriella 0 120.000 
Studenter 50 105,030 
Stipendiater 
Kurser 5_ 45.000 
Gemensamma utbildningsprojekt 3 565.000 
Pilotprojekt 1 500.000 
Kompletteringsåtgärder 1 20.000 
SUMMA 1.355.030 
1. Bakgrund: lagstiftning, program och verksamhet 
• Fullständig högskoleundervisning saknas i Luxemburg med endast Institut Supérieur de Technologie (1ST) 
och Centre Universitaire du Luxembourg (CUL). Företagen tenderar därför att söka samarbete mellan 
högskoleundervisning och industri utomlands. 
• Först sedan grundandet av Centres de Recherche Publics (CRP) 1987 har ny och högteknologisk utbildning 
blivit tillgänglig. 
2. COMETTis nationella utveckling 
• COMETT I har haft en konkret och initierande roll i utvecklingen av SITec (en plattform för ny teknik 
i intensivkurser) inom CRP-Henri Tudor. 
• COMETT:s informationskontor har också spelat en viktig roll. 
98 
3. Nätverk 
• Luxemburg har bara ett regionalt partnerskap som täcker hela landet. Efter en långsam start fungerar det 
nu bra. Sektoriella utbildningsbehovsanalyser har genomförts. Kurserna har tillförts ett internationellt 
element. 
• Partnerskapet tillförde ett mervärde genom att göra företagen uppmärksamma på den europeiska 
dimensionen inom FoU och utbildning. 
• Dess starka sida är att deltagarna har tagit med företagarföreningen vilket har borgat för trovärdighet och 
lätthet när det gällt att närma sig företagen. Andra partner har tagit med ITS, CU och CRP. Alla partner 
har varit aktiva inom nationell och EU-inriktad FoU och tillåter på så sätt partnerskapet att förena 
utbildning och forskning. 
4. Rörlighet 
• Sedan de ekonomiska svårigheterna 1992 har studenterna blivit mer intresserade av praktikplatser och 
företagen mer noggranna med lämpligheten. 
• För små och medelstora företag har det ofta varit deras första kontakt med ett europeiskt program och det 
har uppmuntrat dem att fortsätta till FoU-program. 
• Praktikperioderna på företag har blivit mer systematiska. 
5. Utbildning 
• Utvecklingen av SITec som plattform för korta kurser har varit den viktigaste framgången för COMETT. 
Under COMETT har CRC-CU utvecklat korta kurser för industrin liksom också Chambre des Metiers: 
i det senare fallet främst för små och medelstora företag. 
6. Helhetseffekt 
• Förbindelserna mellan högskolor och industri har utvecklats före COMETT. Dock har COMETT haft en 
indirekt, katalytisk effekt på relationen mellan högskola och industri. Det har också fäst uppmärksamheten 
på vikten av transnationellt samarbete. 
• COMETT:s goda administration har uppmuntrat företagen att delta i ytterligare EG-program. 
• COMETT:s verksamhet har fäst uppmärksamheten på bristen på nationell samordning inom samarbetet 
mellan inländska företag och utländska universitet och har uppmuntrat utvecklingen av gemensam 
verksamhet i Sarr-Lor-Lux-regionen. 
• Partnerskapen har stött QUALIF-programmet för kvalitetshantering av informatikprojekt mellan företag 
och nationella organisationer. Det har sammanfört organisationer för teknisk innovation med ett intresse 
för utbildning. 
99 
NEDERLÄNDERNA 
Befolkning 15,13 milj, befolkningstäthet: 367,2, G DP / invånare 15,6 ppp 
SAMMANFATTNINGSTABELL NEDERLÄNDERNA (1990-94) 
Antal Budget 
Partnerskap: regionala 3 
sektoriella 7 1.455.000 
Studenter L567 3.706.315 
Stipendiater 15 97.460 
Kurser 147 1.685.500 
Gemensamma utbildningsprojekt 17 3.463.000 
Pilotprojekt 3 1.500.000 
Kompletteringsåtgärder 21 328.329 
SUMMA 12.235.104 
1. Bakgrund: lagstiftning, program och verksamhet 
• Den högre undervisningen är delad mellan universiteten (WO) och högre yrkesskolor (HBO). 
Samhällstjänst erkänns uttryckligt i 1986 års högskolelagar. 
• Stiftelsen för teknisk forskning (STW) stödde forskning av högt kommersiellt värde. Ekonomiministeriet 
har två stora program för stimulering av teknisk forskning och samarbetsinriktad utveckling av nya 
kommersiella produkter. 
• I styrelserna för yrkeshögskolorna HBO sitter industrifolk och 16-12 månaders industripraktik är 
obligatorisk. Bedömningen av eleverna omfattar allt oftare industriell bedömning såväl som bedömning 
av skolarbetet. Kontor för industrikontakt och tekniköverföring finns vid de flesta högre läroanstalter. 
Program för kontinuerlig undervisning expanderar. 
• Storföretagen har ett gott samarbete med högskolorna och bekostar professurer och fungerar som 
gästhandledare. 
2. COMETT:s nationella utveckling 
• Efter en långsam utveckling under COMETT I har deltagandet ökat snabbt. NUFFIC har spelat en viktig 
roll i utvecklingen genom att stå som värd för och utveckla COMETT:s informationskontors arbete. 
3. Nätverk 
• Av de tio nederländska partnerskapen är 3 regionala och lokaliserade till de tre tekniska universiteten 
(Delft, Eindhoven och Twente) och täcker hela landet. Sju är sektoriella. De flesta av de välkända 
multinationella företagen är medlemmar i partnerskap. Framgången bland små och medelstora företag har 
varit blygsammare. 
• COMETT:s partnerskap hjälper till med industriella "klungstrategier". Organiseringen av industriella 
rundabordsmöten har varit till särskilt stor hjälp. Utbildningsbehovsanalyser har alltid utförts. 
• Den starka sidan hos de regionala partnerskapen har varit 1) en nära relation till andra förmedlande 
organisationer, provinsmyndigheter och företag, 2) konkreta och synbara resultat av internationellt 
samarbete och 3) kännedom om europeisk expertis och möjlighet att inhämta sådan när behovet är 
påkallat. De sektoriella partnerskapen har tillfört sitt arbete en stark internationell dimension. 
100 
• Den svaga sidan har varit 1) brist på pengar för verksamheten 2) för stora regioner, 3) de industriella 
deltagarna inte tillräckligt engagerade, 4) industrin har låg medvetenhet om COMETT, 5) snabb omsättning 
av partnerskapspersonal. De regionala partnerskapen har större svårigheter i kontakterna med industrin. 
4. Rörlighet 
• Ett partnerskap har bildat en "lokal strategikommitté" med partnerindustrierna för att ha uppsikt över 
utbytet och påverka kursinnehållet. Andra pekar på att innovationer sker i en tämligen blygsam skala. 
• Större uppmärksamhet ägnas nu många praktiska angelägenheter som bostäder, strukturering av 
kontakterna (en nätverkspolitik i stället för informella kontakter) och det planerade skapandet av ett slags 
"AT-tjänstprojekt" för studenter som en del av företagens operationer o.s.v. 
• Det fanns krav på förenklingar av regler och procedurer kring rörlighetsplanerna. Sanktioner och 
rapportering post factum skulle också kunna förbättra programmets effektivitet betydligt. 
5. Utbildning 
• COMETT har internationaliserai en rad verksamheter med utbildningskurser och har hjälpt till att orientera 
instruktörer att arbeta på internationell nivå. Mera efterfrågestyrda kurser har utvecklats på grund av 
företagens engagemang. 
• Kvaliteten har förbättrats i utvecklingen av kurserna genom utbyte av idéer. Kvalitetsgarantier på 
Europanivå har utvecklats genom att motverka större skillnader vid de olika universiteten och etablera en 
gemensam grundläggande kursplan (som ligger till grund för utbytena). Inspektörer har tillsatts för att hålla 
efter kvaliteten. 
• Omfattningen av de tillgängliga kurserna har ökat, både i Nederländerna och Europa, samtidigt som kurser 
ges på olika sätt. Utbildningsverksamheten har blivit mer internationell till sin natur och det finns ett ökat 
intresse och deltagande från små och medelstora företag. 
6. Helhetseffekt 
• COMETT har aldrig spelat någon större roll i en nationell debatt om samarbete mellan högskola och 
industri. Det kommer sig av dess blygsamma budget och den rika traditionen av fortsatt utbildning för 
industrin efter högskolan. Likadant var det före COMETT, då det förekom en hel del kontakt mellan 
universitet, hogescholen (högskolor) och företag. Ovanpå allt detta finns det en omfattande uppsättning 
åtgärder för utveckling och spridning av ny teknik, särskilt till små och medelstora företag. COMETT:s 
roll är därför snarare stödjande än ledande. 
• Resultatet har ännu inte blivit att någon ny nationell eller regional politik har formulerats eller att några 
förbindelselänkar har upprättats till något nationellt eller regionalt program. Ministeriet har dock lämnat 
ekonomiskt stöd till partnerskapen. 
• Den viktigaste effekten har varit att det ger en europeisk dimension till utbildningen. 
101 
PORTUGAL 
Befolkning: 9,85 milj. befolkningstäthet: 106,6, GDP/invånare 9,06 ppp (se tabell nedan) 
SAMMANFATTNINGSTABELL PORTUGAL (1990-94) 
Antal Budget 
Partnerskap: regionala 4 
sektoriella 6 1.350.000 
Studenter L321 3.282.700 
Stipendiater 59 404.660 
Kurser 127 1.194.500 
Gemensamma utbildningsprojekt 11 1.970.371 
Pilotprojekt 11 500.000 
Kompletteringsåtgärder 24 378.656 
SUMMA 9.080.887 
1. Bakgrund: lagstiftning, program och verksamhet 
• År 1980 bildades INESC (Institutet för system- och datorteknik) som en kontaktyta mellan Lissabons 
tekniska högskola och kommunikations- och den informationstekniska industrin. Koncentrationen ligger 
på FoU och teknisk utbildning på hög nivå. AITEC (Tecnologias de Informacäo SA) bildades av INESC 
för att ta upp tekniköverföring och företagsavknoppning. År 1984 bildades FUNDETEC (Stiftelsen för 
utveckling av undervisning i elektro-, elektronik- och datoringenjörsvetenskap och teknik) av Lissabons 
tekniska universitet för att utveckla nya utbildningsprogram för ingenjörer. 1987 bildades ITEC av 
Lissabons tekniska universitet för att stimulera Portugisiskt deltagande i EU-program. 
• År 1986 bildades INEGI (Institutet för maskinbyggnad och industriföretagande) i Porto för att stärka 
banden mellan universiteten och industrin. 
• År 1988 bildades Conselho para a Cooperacäo Enino Superior Empresa, CECE (Rådet för samarbete högre 
undervisning-industri). 
• Från mitten av 1970-talet hade den portugisiska högskoleundervisningen expanderat. På senaste tiden har 
universitet och tekniska högskolor fått stadgar som bekräftar ekonomisk och administrativ autonomi. 
2. COMETT:s nationella utveckling 
• Upprättandet av COMETT:s informationskontor på CECE har varit avgörande för COMETT:s framgång 
i Portugal. Det har föreslagits att liknande samarbete mellan högre undervisning och industri ska integreras 
inom andra nationella program baserade på COMETT-erfarenheten. 
• Rådet för samarbete mellan högre undervisning och industri, CECE rekommenderade att partnerskapen 
skulle få offentligt stöd för att uppnå bättre synergi med de nationella programmen. Parallellt med 
COMETT har två större samarbetskonferenser för den högre undervisningen anordnats varje år. 
Verksamheten inom COMETT har också inspirerat CECE att sätta i gång ett nationellt program för 
akademikers utbildningspraktik i företag och organisationer i EU och EFTA-stater. Det kommer att 
använda mycket av den information och kompetens som erhållits genom COMETT-programmet. 
• Vissa tidigare upprättade konsortier för FoU och tekniköverföring har spritts för utbildning genom 
COMETT. 
102 
3. Nätverk 
• COMETT:s och dess partnerskaps bidrag har varit att 1 ) utveckla engagerade regionala kontaktytor mellan 
högre undervisning och industri, men dominerade av universiteten, 2) ge kontaktytorna en starkare 
internationell dimension än den tidigare mycket svaga, 3) utvidga verksamheten till andra program från 
EU och inom landet (PEDIP, PRODEP o.s.v.). 
• Två partnerskap har flyttat för att samverka med de regionala myndigheterna för regionutveckling. Ett 
partnerskap har upprättat en rad centra för tekniköverföring inom sin region. 
• Partnerskapen/COMETT har stärkt banden med högskolor och industrier utomlands, och det har givit nya 
partner för FoU och utbildning. På samma sätt har det givit företagen internationella kontakter och 
potentiella marknader liksom det samtidigt varit en inkörsport till andra europeiska program. Företagen, 
särskilt de små och medelstora, har dock haft lite att tillföra utvecklingen av programmen. 
• De sex sektoriella partnerskapen (textil, jordbruk, gruvor, telekommunikationer, bioteknik) har tagit fram 
kurser, utbildningsmaterial, böcker, kataloger o.s.v. och har ordnat studentutbyte och stärkt banden med 
det övriga Europa. 
• Den starka sidan hos partnerskapens verksamhet är den transnationella dimensionen, utvecklingen av en 
professionell förvaltningsstruktur och specialisering på internationell teknikutbildning. De viktigaste svaga 
sidorna är att a) partnerskapen fortfarande måste lita till ett bräckligt ekonomiskt stöd, 2) de sektoriella 
partnerskapen har en oklar legal status och att 3) det brister i offentligt medvetande och erkännande av 
deras potential inom EG:s nya undervisnings- och utbildningsprogram. 
4. Rörlighet 
• COMETT har ökat studenternas intresse för praktik utomlands och tillfört utbildningen av studenter en 
europeisk dimension liksom det bidragit till att utveckla ett nätverk för tekniköverföring mellan europeiska 
universitet och företag. Inom utbildningsprogrammen vid universiteten erkänner man dock inte 
studentpraktiken och behovet av ett genomtänkt strukturellt och i kursplanerna förankrat erkännande av 
transnationell industripraktik. Det brister också i verklig översyn av utbildningsarbetet från universitet och 
företag. 
• Personalutbyten, särskilt företag till universitet, är fortfarande svåra beroende på att företagen har besvär 
med att anpassa personalens utbildningsbehov till universitetens utbildningsmetoder och att släppa ifrån 
sig folk under längre perioder. 
5. Utbildning 
• COMETT har bidragit till starkare transnationell utveckling av och deltagande i utbildningsverksamheten. 
• Det har skett en förbättring av kvalitet och kvantitet i utbildningsmaterial på marknaden. Effekten är dock 
begränsad på grund av den låga efterfrågan (och tillgången) på teknikrelaterad utbildning i Portugal. 
6. Helhetseffekt 
• COMETT har bidragit till att utveckla nya idéer och förslag inom teknisk utbildning och öka 
medvetenheten om vikten av tekniköverföring. Det har bidragit till att skapa kontaktytor mellan högskola 
och företag vilket har lett till fler specialanpassade kurser. 
• COMETT har bidragit till att förbättra de nationella och internationella kontakterna mellan universitet och 
företag inom utbildning och tekniköverföring. 
• Det har fört integreringen av transnationell industripraktik vidare till kursstrukturerna. 
103 

FÖRENADE KUNGARIKET 
Befolkning 57,75 milj, befolkningstäthet: 236,6, G DP / invånare 14,73 ppp 
SAMMANFATTNINGSTABELL FÖRENADE KUNGARIKENA (1990-94) 
Antal Budget 
Partnerskap: regionala 17 
sektoriella 12 3.860.000 
Studenter 4.785 13.626.124 
Stipendiater 69 410.310 
Kurser 324 3.347.400 
Gemensamma utbildningsprojekt 42 8.679.009 
Pilotprojekt 4 2.000.000 
Kompletteringsåtgärder 71 1.086.556 
SUMMA 33.009.399 
1. Bakgrund: lagstiftning, program och verksamhet 
• Handels- och industriministeriet, arbetsministeriet och utbildnings- och forskningsministeriet är alla 
engagerade i att utveckla en politik för samarbete mellan universitet och industri. Tyngdpunkten ligger 
särskilt på att överbrygga tekniköverföringsklyftan. Det finns skattelättnader för utbildning. 
• öronmärkta anslag för utveckling av fortgående yrkesutbildning ges till universiteten. 
Undervisningsföretagsplanen (Teaching Company Scheme) ger anslag till unga akademiker som anställs 
av akademiska institutioner för arbete med bestämda projekt inom industrin. LINK stöder forskingsprojekt 
mellan partner inom naturvetenskap och industri. CASE uppmuntrar industrin att sponsra forskare som 
ersättning för arbete på ett särskilt projekt. Företagsinitiativet ger företagen möjlighet att anställa 
universitetskonsulter för kortare perioder. Andra närliggande åtgärder innefattar uppmuntran av 
teknologirevision, upprättande av Faraday Centres (liknande Fraumhofer Instituten), Enterprise in Higher 
Education Scheme, bildandet av Training & Enterprise Councils (TEC), Högteknologiska 
utbildningsprogrammet o.s.v. 
• Det finns nu extensiv representation av professionella, industriella och styrande organisationer inom 
institutionerna för högre undervisning och deras underlydande kommittéer. Institutionerna för högre 
undervisning blir alltmer engagerade i tekniköverföring och i att bilda bolag. Nu uppmuntras 
universitetspersonal att delta i kommersiellt utnyttjande av sin forskning. De flesta universiteten har 
industrikontaktmän och många har anlagt forskarbyar. 
• Industrins engagemang i högskoleinstitutionerna ökar. en del stora företag har undervisningskontaktmän. 
Det finns en stark industriell representation i råden för finansiering av universiteten. CBI förhandlar om 
industrins position med avseende på den högre undervisningen. 
2. COMETT:s nationella utveckling 
• Det starka deltagandet i COMETT I fördes över till COMETT II. Den fortsatta utvecklingen har baserats 
på: 1) de högre läroanstalternas goda organisationsförmåga och det faktum att de alla varit väl 
sammanlänkade med företag före COMETT, 2) den historiska vikt som givits industripraktiken, 3) 
entreprenörsandan som utvecklats inom högskolorna sedan åttiotalet, 4) erkännandet av vikten av 
samarbete över Europa, 5) de nationella strukturer som stöder samarbetet mellan universitet och företag 
och COMETT:s informationskontor. 
104 
3. Nätverk 
• Efter 1990 har Förenade kungariket haft 25 partnerskap: 17 regionala över hela landet och 8 sektoriella. 
Ytterligare fyra partnerskap kom till 1992. 
• Universiteten tyckte att partnerskapen hade större relevans på lokal nivå än på nationell. Partnerskapen 
var effektiva när det gällde att marknadsföra Comett. Nyhetsbrev, möten, placeringar och kortkurser var 
alla nyttiga. I allmänhet tyckte företagen det var viktigt med universitets-företagsnätverk och såg 
partnerskapen som en katalysator för detta. Alla partnerskap såg ett behov av universitets-företagsnätverk 
som skulle utvecklatransnationellaförbindelseroch tillhandahål la information om EU:s utbildningprogram. 
• Över hälften av universiteten ansåg att partnerskapen hade liten eller ingen effekt när företagen skulle tala 
om vilka behov de hade eftersom många andra vägar att göra detta redan fanns. Enligt företagen hjälpte 
partnerskapen till med utbildningsbehovsanalyser och med att ge företaget en utbildningsprofil. 
Partnerskapen själva hade föga bevis för att de kunnat hjälpa till på detta området. 54 % av de regionala 
partnerskapen hade hjälpt till, men nästan inga resultat hade uppnåtts. 
• Universiteten ansåg att partnerskapen hjälpt dem att få kontakter med universitet och företag över hela 
Europa. Partnerskapen hjälpte företagen att hitta utländska partners och EU-studenter för praktik. 61 % 
av de regionala partnerskapen och samtliga sektoriella tyckte att de bidragit en del eller mycket till att 
främja samarbete över gränserna. De sektoriella partnerskapens bidrag skilde sig inte mycket från de 
regionalas. De förra verkade emellertid ha närmare och tätare kontakter med företag. 
• Universiteten ansåg att partnerskapens styrka låg i deras omfattande kontakter med andra partnerskap inom 
Förenade kungariket och EU samt med universitet och företag. En annan styrka var deras engagemang för 
industriell utveckling och deras katalytiska stimulans av samspelet mellan universitet och industri. 
Svagheten låg i otillräcklig finansiering och i att de ibland inte var tillräckligt förankrade i sina egna 
regionala strukturer. Företagen tyckte att partnerskapens styrka låg i deras förmåga att samla de europeiska 
organisationerna samt tillhandahålla det senaste inom EU:s teknologiska utbildningsåtgärder och 
möjligheter till praktik inom ramen för EU-programmen. Svagheten låg i bristen på kontaktytor mellan 
sektoriella och regionala partnerskap samt i finansieringsprocessen, som gjorde en långsiktig planering 
svår. Kommunikationen genom kampanjer och reklam var dålig och många kände inte till partnerskapens 
existens. Regionala partnerskap ansåg att deras starka sidor var nätverk, experthjälp vid 
omplaceringsprogram, förbindelser med kommissionen, projektförvaltning, hjälp för att ge alla tillträde till 
universitetsinstitutioner, företag och gemenskapsprogram. Svaga sidor var otillräcklig finansiering, 
beroende av gemenskapsfinansiering och svårigheter att finna annan finansiering samt svårigheter att 
bibehålla intresset från industrins sida och kunna vara behjälplig med allt. Sektoriella partnerskap ansåg 
att deras starka sidor bland annat var ett tydligt uppdrag, bra stöd från universitetsinstitutioner, industri 
och EU, experthjälp vid gemenskapsfinansiering och projektförvaltning. Svagheten låg bland annat i dåliga 
kontakter med industrin och en svag kommersiell inriktning liksom dåliga kontakter med en del länder. 
4. Rörlighet 
• Lite över hälften av universiteten ansåg att placeringarna av studenter hade lett till förnyelse inom 
institutionen. Två tredjedelar av företagen ansåg att de hade haft nytta av placeringen genom att nationella 
barriärer överbryggats och nya marknadsmöjligheter öppnats samt att man haft nytta av den specifikt 
tekniska delen. 85 % av de regionala partnerskapen ansåg att placeringarna av studenter hade bidragit till 
förnyelse genom att intresset för och efterfrågan på studenter ökat, företagen getts tillträde till nya 
marknader, universiteten haft fördelar av arrangemanget, företagen fått tillgång till ett urval välmotiverade 
studenter etc. 
• Hälften av universiteten ändrade sin praxis på olika sätt, alltifrån att praktiken blev en större akademisk 
merit till att förfarandet vid placeringar ändrades. Hälften av företagen i undersökningen hade gjort 
ändringar. Ungefär tre fjärdedelar av partnerskapen trodde att universiteten och företagen gjort sådana 
ändringar som till exempel flexibilitet i kursplaneringen, hjälp åt lärare som besöker studenter utomlands, 
försäkringsbestämmelser, bättre språkförberedelse etc. Företagen hade blivit mer flexibla när det gällde 
att planera och definiera arbetsprogram etc. 
5. Utbildning 
• Universiteten var jämnt fördelade för och emot i frågan huruvida COMETT hade bidragit till förnyelse 
inom utbildningen. 70 % av företagen ansåg att COMETT hade haft liten eller ingen effekt på 
innovationerna. Av partnerskapen ansåg bara 16 % av de regionala och 57 % av de sektoriella 
104 £ 
partnerskapen att lite eller en hel del hade uppnåtts. Det här misslyckandet berodde på otillräckliga anslag 
och brist på tid hos personalen i små och medelstora företag. 
• När det gäller kvantitet eller kvalitet i utbildningen ansåg företagen att COMETT hade bidragit lite eller 
inte alls. Omkring hälften av partnerskapen ansåg att COMETT hade bidragit till kvantiteten och kvaliteten 
genom tillgång till en större grupp experter och hade tillfört ett europeiskt värde, anskaffat ytterligare 
bidrag o.s.v. Universitetens meningar var jämnt fördelade om huruvida COMETT verkligen hade bidragit. 
• Av företagen ansåg 59 % att COMETT kompletterade deras egen utbildningsverksamhet. De sektoriella 
partnerskapen var mer positiva än de regionala: 57 % ansåg att bidraget var någorlunda eller riktigt 
mycket. 
• Slutsats: ..."COMETT-programmet (har) generellt sett varit framgångsrikt i att hjälpa till att öka 
medvetenheten om Europa inom undervisning och utbildning... (men) hade varit mycket blygsamt till 
omfattningen jämfört med kompletterande regional och nationell verksamhet... Det viktigaste värde som 
COMETT medfört, har varit att göra idén med praktikplatser intressant för en större krets av företag... Det 
har också bidragit till att upprätta nya kontakter mellan universiteten här i landet och företag i andra 
medlemsstater eller EFTA-länder." 
6. Helhetseffekt 
• Universiteten menade allmänt att COMETT hade satt fart på diskussionen om samarbetet mellan högskola 
och industri. Många noterade dock att debatten hade pågått långt före COMETT. 43 % företagen menade 
att COMETT hade varit framgångsrikt på deras område. 36 % var av motsatt uppfattning. 58 % av de 
regionala och 71 % av de sektoriella partnerskapen ansåg att COMETT hade lämnat e tt avsevärt bidrag. 
• De flesta universiteten ansåg att COMETT hade lämnat ett avsevärt bidrag. Det hade stärkt banden både 
lokalt och runtom i Europa. En del företag menade att COMETT bara hade fått fram ett minimum av 
sam arbetsföretag. En del menade att förbindelser mellan universitet och industrier utvecklade av COMETT 
hade fört in nya idéer inom arbetslivet. Av alla partnerskap ansåg 70 % att de hade lämnat ett avsevärt 
bidrag inom området. Områden som togs upp sträckte sig från praktikplatser för studenter till bildning av 
nya transnationella förbindelselänkar, från kompetens och utbildningsbehovsanalyser på regional och 
sektoriell nivå till frågor om anställning av akademiker. 
• Av universiteten ansåg 49 % att COMETT inte hade påverkat politiken, den var för det mesta redan väl 
utvecklad. Av företagen ansåg 36 % att COMETT hade haft betydande inflytande på deras politik 
gentemot universiteten. Bara 25 % av de regionala och 14 % av de sektoriella partnerskapen ansåg att 
COMETT hade något eller avsevärt inflytande. Många tyckte dock att det indirekta inflytandet hade varit 
viktigt. COMETT kompletterade och framhävde existerande modeller för samarbete mellan universitet och 
industri. 
• För företagen var de viktigaste exemplen på fördelar med COMETT tillgången på personer som kunde 
tillhandahålla europeisk expertis och en större medvetenhet om europeiska utbildningsfrågor. 44 % var 
engagerade i liknande verksamhet. Av partnerskapen rapporterade 77 % av de regionala och 60 % av de 
sektoriella att de hade upprättat kontakter med COMETT och andra nationella/regionala som delade deras 
syften. 
• Universiteten menade allmänt att COMETT hade haft liten effekt, även lokalt. De internationella 
aspekterna uppfattades som förtroendeingivande för EU-praktikinriktningen. En del menade att det hade 
ökat teknikkompetensen hos lokala företag. Hälften av företagen menade att COMETT hade haft en 
avsevärd inverkan på deras eget företag, särskilt genom studentpraktiken, som öppnat ny kompetens och 
medvetenhet om EU-marknaden. Företagen menade att den sammantagna regionala effekten av COMETT 
var liten. Partnerskapen ansåg att effekten begränsades av otillräckliga anslag som fanns tillgängliga för 
att generera storskaligt intresse och deltagande. 
105 
ÖSTERRIKE 
Befolkning 7,83 milj, bejblkningstälhet: 93,7, G DP / invånare 16,7 ppp 
SAMMANFATTNINGSTABELL ÖSTERRIKE (1990-94) 
Antal Budget 
Partnerskap: regionala 4 
sektoriella 1 735.000 
Studenter 7% 1.989.560 
Stipendiater 73 634.310 
Kurser 84 826.500 
Gemensamma utbildnings- 8 1.336.000 
projekt 
Pilotprojekt 
Kompletteringsåtgärder 13 187.080 
SUMMA 5.708.450 
1. Bakgrund: lagstiftning, program och verksamhet 
• Det finns ingen specifikt österrikisk lagstiftning om samarbete mellan universitet och industri. En lag av 
år 1988 tillåter ändå institutionerna att fungera som företagare inom sitt akademiska område. Det är särskilt 
nyttigt för kontraktsforskningen. Universitetsstudielagen omfattar även en viktig bestämmelse om 
kontinuerlig undervisning: ett väl definierat ramverk för intygsgivning, finansiering, användande av 
universitetets infrastruktur, löner till personal o.s.v. Nyare större reformer koncentrerar sig kring systemet 
med Fachhochschulen (fackhögskolor). 
• Två särskilt relevanta program är 1) "Vetenskapsmän för industrin" som gör det möjligt för unga 
universitetslärare och forskare att tillbringa upp till två år på företag och 2) "Vetenskapsmän grundar 
företag" som ger startkapital till nyföretagande på grundval av vetenskapsmannens forskning. 
• Viktig samarbetsverksamhet för högskoleundervisning och industri innefattar 1) nationell och regional 
S&T-mässor för att presentera FoU-resultat för företagen och 2) "FoDoc Austria" som är ett 
riksomfattande informationssystem om forskningspotential och projekt vid alla universitet och akademier 
(högskolor). 
• Ett nätverk av institut för tekniköverföring och kontinuerlig undervisning, universitetsanknytningscentra 
och industrikontaktskontor har upprättats. 
• Det är vanligt att ta upp examensarbeten och doktorsavhandlingar som har samband med 
industriprojektarbeten. Universitetslärarna från industrin förekommer ofta inom universitetens CET-
program. 
• Samarbetsrelationer mellan universitet och industri är således väl utvecklade. 
2. COMETT:s nationella utveckling 
Den nationella utvecklingen av COMETT-verksamheten har varit snabb och framgångsrik därför att: 
• Partnerskapen väl passar in i existerande, väl utvecklade strukturer för samarbete mellan högskola och 
industri. 
• COMETT:s informationscentrum har gett aktivt och effektivt stöd. Det har tagit initiativet till projekt, 
arrangerat konferenser, seminarier workshops, informationstjänster o.s.v. 
• Ministeriet för vetenskap och forskning har lämnat centralt stöd och ekonomiskt bidrag samt uttryckt en 
beredvillighet att även i framtiden lämna stöd. 
106 
• EG-etiketten var nyttig. De flesta ledande organisationerna deltar nu i COMETT, inklusive en stark 
företagsnärvaro. 
3. Nätverk 
• De fyra regionala partnerskapen (APS, ATTAC, CATT och DANUBE) har tillhandahållit: 
- En regional plattform för utbildning och teknikfrågor medan de höjt den regionala och nationella 
medvetenheten om dessa frågor. 
- Internationella partner och en europeisk dimension till teknikutbildningen som fungerar som en regional 
koncentrering av europeiska initiativ. De bidrar till integreringen av regionala små och medelstora 
företag och andra partner i de europeiska projekten och frågorna. Det har lett till en motivering och 
ökat känsligheten för internationell teknisk utveckling. 
- Korta kurser och personalutbyte liksom spin-off-bolag från sådan verksamhet. De har utvecklat större 
synergi mellan forskning och utbildning. 
- Ett transnationellt synsätt genom arbete med europeiska partner, praktikplatser och inflöde av utländska 
studenter till österrikiska företag. 
• Partnerskapens starka sida är: 1) säker, legal och oberoende status som grund för ett demokratiskt 
partnerskap, 2) hög acceptans och bra regionalt stöd och finansiellt engagemang av offentliga och 
halvoffentliga institutioner, 3) kompetens i att driva europeiska utbildningsprojekt, 4) närhet till företag 
och teknisk trovärdighet, 4) förbindelselänkar med andra EG-nät, 5) förbindelselänkar till universitet och 
styrkan av universitetsanknutna centra i Österrike, 6) väl motiverad personal och en smal och effektiv 
struktur. 
• Partnerskapens svaga sida är 1) svaghet när det gäller att koppla COMETT till andra EG-projekt med 
Österrike som medlem i EFTA. 2) brist på marknadsförings- och försäljningsstrategier, 3) begränsat antal 
personal, 4) en del regioner med svagare bas för universitets och teknikstudier, 5) tiden det tagit att 
utveckla en specifik profil, 6) bristen på tid för självutbildning för ett komplett område, 7) COMETT-
projekten är alltför korta för att skapa en "internationell utbildningsfilosofi", 8) den årliga reduktionen av 
det ekonomiska stödet, 9) osäkerhet beträffande överföring till LEONARDO. 
4. Rörlighet 
COMETT har tillhandahållit: 
• systematiserade studentpraktikvistelser på basis av projektorientering med en klar arbetsplan och 
definierade krav på akademiskt erkännande, 
• företagen tar upp "praktikantkulturen" och tillhandahåller bättre möjligheter och professionell ledning för 
studenterna, mottagandet av studenterna har blivit lättare och mer formaliserat, 
• personalutbytena ger betydande återkoppling och förbindelser mellan universitet och företag, men de är 
mycket svåra och kräver mycket tid att organisera. 
5. Utbildning 
COMETT har varit viktigt på grund av följande: 
• Det har utvecklat utbildningsprojekt med potentiella användare och internationella partner. Det har lett till 
att kurser givits på flera platser och förbättrat den internationella marknadsföringen och gjort det lättare 
att fa tillgång till kurserna. Tröskeln för att organisera eller delta i kurserna har blivit lägre. Att 
tillhandahålla utbildning för små och medelstora företag har blivit mer attraktivt. Partnerskapen har 
kompletterat utbildningsverksamheten vid universitetens anknytningscentra. 
• Det har förbättrat kvaliteten (snarare än kvantiteten) på utbildningen på grund av 1) ett vidare utbyte av 
expertkunnande och åsikter och 2) att man givit tillfälle till jämförelse mellan läget i olika länder. 
• Det har utfört ett antal speciella utbildningsbehovsanalyser liksom att ständig utvärdering gjorts av 
industrins behov. Diskussioner om kursidéer och marknadsföring har anordnats. Interaktiva 
utbildningsbehovsanalyser har också utvecklats. De sektoriella partnerskapen har gjort en lägesöversikt som 
ska ligga till grund för en utbildningsbehovsanalys. 
107 
6. Helhetseffekt 
• Helhetseffekten har varit god, särskilt för partnerskapssystemet. Det har förekommit en större ökning av 
de transnationella studentpraktikvistelserna tillsammans med ökad projektorienterad utformning av 
praktikplatserna och bättre akademiskt erkännande av dem. Den transnationella utbytesverksamheten för 
personal högskolor/industriföretag, som inte alls fanns till före COMETT har varit till nytta. Det har skett 
ett berikande av den nationella marknaden för träningsteknik genom den internationella omfattningen och 
dimensionen av de kurser som utvecklats. 
• COMETT kompletterar det regionala och nationella programmet och bidrar till förbättrad österrikisk 
utbildningsverksamhet. Det ska särskilt ses i ljuset av att COMETT varit med om att stödja verksamhet 
på nationell och regional nivå, och har därigenom framhävt den internationella dimensionen i utbildningen. 
Det har sammanlänkat högre läroanstalter, fungerat som katalysator för utvecklingen av 
utbildningsbehovsanalyser och vidarebefordrat erfarenheter inom internationell program- och 
projektverksamhet, förbättrat den institutionella skötseln av kontaktytorna för högre utbildning och utökat 
nätverken till andra former av samarbete och ökat industrins intresse för högkvalifiserad personal o.s.v. 
SCHWEIZ 
Befolkning 6,83 milj, befolkningstäthet: 165,4, G DP / invånare 20,3 ppp 
SAMMANFATTNINGSTABELL SCHWEIZ (1990-94) 
Antal Budget 
Partnerskap: regionala 3 
sektoriella 4 1.130.000 
Studenter 417 1.048.540 
Stipendiater 29 272.630 
Kurser 86 867.450 
Gemensamma utbildningsprojekt 7 1.390.000 
Pilotprojekt 
Kompletteringsåtgärder 1 2.082 
Summa 4.710.702 
1. Bakgrund: lagstiftning, program och verksamhet 
• Det finns ingen specifik lagstiftning för samarbete mellan högskola och industri. En del lagar låter 
förbundsregeringen driva S&T politik. Vissa speciella lagar (t.ex. om energin) stöder en del 
samarbetsverksamhet mellan högskolor och industri. Största delen av högskoleundervisningen är 
organiserad på kantonnivå. Därför kan det råda stora skillnader i lagstiftning och tillgänglig utbildning. 
• Kommissionen för främjande av vetenskaplig forskning (CERS) stimulerar forskningssamarbete mellan 
forskningsinstitut och industrier, en del ministerier satsar mycket på FoU med råd och bedömning av 
universitet och industriföreträdare. Långsiktigt prioriterade forskningsprogram och mer omedelbara 
forskningsprogram sköts av förbundsministeriet. 
• Varje universitet har ett kontor för kontinuerlig undervisning. Ett nationellt program "Specifika åtgärder 
för fortsatt y rkesutbi Idn inng vid universitet" ger möj I ighet till kompletterande studier och forskarutbi Idning. 
De två instituten för teknologi är närmare knutna till industrin. Uppgraderingen av många läroanstalter på 
tertiär undervisningsnivå till Fachhochschulen är på väg. Många forskare arbetar både inom högre 
undervisning och industri. 
108 
• TE-CH är ett nationellt nätverk för tekniköverföringscentra. De två arbetsgivarförbunden har upprättat 
kontor som samordnar forskningsprojekten och relationerna med offentliga myndigheter. Industrin bidrar 
med omkring 2% till FoU inom högre undervisning. 
2. COMETT:s nationella utveckling 
• Deltagandet i COMETT började 1990. Från och med 1991 var deltagandet betydande i andra länders 
projekt och Positive Action-projekten startade. År 1992 var deltagandet aktivt vid inlämningen av förslag. 
Ansökningsperioden 1992 innebar att 7 partnerskap bildades. 
3. Nätverk 
• Av de schweiziska partnerskapen är tre regionala och fyra sektoriella. De har startat en dialog mellan olika 
aktörer inom teknikspridning och utbildning. De svarar också för regionala prioriteringsfrågor. De 
sammanför små och medelstora företag med både offentliga forskningsinstitutioner och internationella 
organisationer för samarbetsverksamhet. 
• En federal sexårsplan har försett de kantonala universiteten och de federala tekniska högskolorna med 
fortsatta utbildningsmöjligheter. Partnerskapen har arbetat mycket nära tillsammans och förstärkt och 
utvidgat dessa strukturer. Den federala politiken för en starkare internationalisering av de högre 
undervisningsinstitutionerna har också stärkts. Den regionala politiken är ännu inte formulerad till fullo, 
fastän det verkar helt möjligt att sådana organisationer som partnerskapen kan komma att utgöra en viktig 
del av den politiken. De har arbetat väl tillsammans med andra EG-program. 
• Partnerskapen har, så väl som att tillhandahålla ett internationellt sammanhang för samarbetet mellan högre 
undervisning och industri, även bidragit med interkantonalt samarbete och samordning. Sammantaget har 
partnerskapen haft skiftande framgångar, särskilt på företagsengagemangsnivå. 
4. Rörlighet 
• COMETT-programmet har satt in särskilt starka åtgärder för att bidra till integreringen av Schweiz i sin 
EU-verksamhet genom de rörliga praktikperioderna för studenter. 
• Rörligheten för personal har missförståtts och har inte varit framgångsrik. , 
5. Utbildning 
• Framgången för Schweiz har varit god inom COMETT II både för korta och långsiktiga kurser. 
6. Helhetseffekt 
• Det schweiziska federala och starkt autonoma systemet gjorde början av ett schweiziskt deltagande en 
aning svårt. Med upprättandet av ett schweiziskt informationskontor under COMETT inom ramen för 
Positiv Action-programmet och genom ökad interkantonal samordning, hade från och med 1992 ett helt 
fungerande och framgångsrikt COMETT-program kommit i gång. 
• Med den nästan samtidiga lanseringen av de speciella federala åtgärderna för fortsatt undervisning 
samtidigt som COMETT blev framgången god både på federal och kantonal nivå. 
09 
LIECHTENSTEIN 
SAMMANFATTNINGSTABELL LIECHTENSTEIN (1990-94) 
Antal Budget 
Partnerskap: regionala 1 
sektoriella 150.000 
Studenter 26 51.890 
Stipendiater 
Kurser 2 30.000 
Gemensamma utbildnings- 1 200.000 
projekt 
Pilotprojekt 
Kompletteringsåtgärder 
SUMMA 431.890 
1. COM ETT:s nationella utveckling 
• I och med att Liechtenstein blev mer integrerat i EFTA började det bli behörigt att delta i COMETT. Det 
gick in i COMETT:s verksamhet 1991 under Schweiz' baner. År 1992, när det blev fullvärdig medlem i 
EFTA, gick det helt och hållet in i COMETT. 
2. Nätverk 
• Liechtenstein ansökte om ett regionalt partnerskap 1992 och hade framgång. Partnerskapet når till 
närliggande delar av Schweiz och Österrike. 
3. Rörlighet 
• Partnerskapet fick 26 studentplatser 1993. 
4. Utbildning 
• År 1992 organiserade partnerskapet ett gemensamt utbildningsprojekt i miljöteknik. Partnerskapet 
anordnade en kort kurs både 1993 och 1994. 
5. Helhetsbild 
• Schweiz' beslut att inte ansluta sig till EU har gjort det något svårare att utveckla COMETT i 
Liechtenstein. 
110 
ISLAND 
Befolkning 0,26 milj, befolkningstäthet: 2,5, G DP / invånare saknas ppp 
SAMMANFATTNINGSTABELL ISLAND (1990-94) 
Antal Budget 
Partnerskap: regionala 1 159.000 
Studenter 51 154.030 
Stipendiater 7 56.300 
Kurser 7 70.000 
Gemensamma utbildnings- 2 240.000 
projekt 
Pilotprojekt 
Kompletteringsåtgärder 3 52.994 
SUMMA 732.324 
1. Bakgrund: lagstiftning, program och verksamhet 
• Den institutionella skillnaden mellan forskningscentra och universiteten och bristen på akademikerkurser 
fram till 1991 begränsade potentialen för samarbete mellan universitet och industri. 
2. COMETT:s nationella utveckling 
• COMETT:s informationscenter och landets partnerskap, båda baserade på Reykjaviks universitet har varit 
viktiga för programmets framgång. 
3. Nätverk 
• Det finns bara ett partnerskap på Island. Det har genomfört utbildningsbehovsanalyser och utvecklat och 
givit kurser för att möta dessa behov. Det har främjat konferenser om relationer mellan högre undervisning 
och industri. 
• Till en början var det mycket starkt inom fiskförädlingsindustrin men det har sedermera utvidgats till andra 
industrisektorer. 
• Partnerskapets styrka har varit deltagandet av industri- och yrkesförbund med direkt tillgång till företag 
och starkt moraliskt och ekonomiskt stöd från Islands universitet. 
• Den största svagheten är bristen på kontakt med företag och en mycket osäker ekonomisk bas. 
4. Rörlighet 
• Island har alltid varit mycket internationellt sinnat med en tradition att söka teknisk undervisning och 
utbildning utomlands. COMETT fungerade som en kanal för denna färdiga marknad. Existerande 
informella mekanismer vid isländska universitet och företagen har inte blivit formaliserade. 
5. Utbildning 
• COMETT blev pionjär för vanan att göra utbildningsbehovsanalyser och sedan diskutera det bästa medlet 
att tillgodose industrins behov. Det har också varit pionjär för den extensiva förberedelsen av 
kvalitetsutbildningsprogram med internationella universitetsexperter och företagsledare. 
111 
• Kvalitetsutbildningskurser har utvecklats. Men ett tillräckligt antal kurser har inte blivit tillgängligt och 
inte heller har nya utbildningscentra för utbildare utnyttjats tillräckligt. 
• COMETT har därför lagt en ny dimension till utbildningen (snarare än att bara komplettera den) genom 
utbildningsbehovsanalyser, förberedelser av högkvalitetskurser och utbildning av instruktörer. 
6. Helhetseffekt 
• COMETT har haft stark verkan. Det har tillhandahållit ett acceptabelt europeiskt forum för en debatt som 
tidigare var svag och med ömsesidig misstänksamhet. Det har också hjälpt till att legitimera mycket av 
den högre undervisningens expertkunnande på Island i industrins ögon. Det har givit en del av grunden 
för en dialog om relationerna mellan universitet och industri. 
• På grund av den isländska industrins natur av små och medelstora företag, har COMETT måst arbeta med 
industri och yrkesförbund på administrativ nivå. Särskilda kontakter med företagen sker under projekten 
och praktikperioderna. Den direkta kontakten som ligger i det isländska samhällets natur har betytt att 
COMETT kunnat initiera kontakter men sedan upphöra att vara förmedlare. Programmet har fungerat som 
katalysator för en hel del utbildnings-, forsknings- och praktikverksamhet. 
• Det har därför Ökat kontakterna med universitet och företag över EES-området och har haft stark effekt 
när det gällt att koncentrera uppmärksamheten hos de högre undervisningsinstitutionerna på behovet att 
marknadsföra sin undervisning, utbildning och forskning till industrin. Det har också utvecklat en bättre 
medvetenhet från industrins sida om rekrytering av akademiker. 
NORGE 
Befolkning 4,27 milj, befolkningstäthet: 13,2, GDP / invånare 115.35 ppp 
SAMMANFATTNINGSTABELL NORGE (1990-94) 
Antal Budget 
Partnerskap: regionala 4 
sektoriella 2 930.000 
Studenter 360 1.018.100 
Stipendiater 27 169.180 
Kurser 46 477.000 
Gemensamma utbildningsprojekt 4 818.000 
Pilotprojekt 1 500.000 
Kompletteringsåtgärder 3 47.280 
SUMMA 3.959.560 
1. Bakgrund: lagstiftning, program och verksamhet 
• Norges tekniska högskola NTH i Trondheim är den enda tekniska högskolan i Norge och har fått lov att 
spela en framträdande roll i utvecklingen av oljeindustrin sedan sjuttiotalet. SINTEF är en stiftelse under 
NTH som används för att sköta samarbetet mellan universitet och industri, särskilt inom kontrakts-FoU 
och kontinuerlig undervisning. 
• Vitboken 1991 om högskoleundervisning talade för närmare internationellt samarbete mellan 
undervisningsinstitutionerna i ett integrerat "norskt nätverk" liksom samarbete med externa institutioner, 
men det har inte funnits något nationellt program. 
112 
• Norska forskningsrådet har program för överföring av teknik mellan universitet och industri. 
Industridepartementet vill ha bättre samarbete mellan forskningsinstitutionerna och universiteten. 
• Den norska långsiktiga planen 1994-97 söker "sprida tillgänglig teknologi och kompetens till företagen 
(och en) snabbare uppdatering och förnyelse av teknisk och professionell kompetens." 
• Statsbudgeten 1993 noterade att "internationellt samarbete inom högre undervisning måste stärkas, 
inklusive deltagandet i internationella undervisningsprogram." 
2. COMETT:s nationella utveckling 
• Norges något ambivalenta attityd till EU och omfattningen av nya EG-program kan kanske vara orsaken 
till den rätt långsamma starten 1990 med bara 11 projekt framlagda och 6 godkända. 
• COMETT:s Positive Actions 1991 /92 betydde ett kraftigare engagemang med 5 ytterligare partnerskap som 
bildades året därpå. 
3. Nätverk 
• Partnerskapen har uppmuntrat regionalt samarbete mellan regionala näringslivsintressen och det etablerade 
undervisnings- och utbildningssystemet. De har tillfört universitetens traditionella kontakter med industrin 
och den kontinuerliga undervisningen en europeisk dimension. De har utvecklat ett rikstäckande nätverk 
för distribution av information genom tekniska tidskrifter och nyhetsbrev liksom årliga konferenser om 
teknisk kompetens. De har också bidragit i utvecklingen av kurser och arrangerat praktik för studenter. 
De har övergått från utbildningssamarbete till RTD-projekt och utvecklat sektoriella aktiviteter. 
• Partnerskapens aktiviteter har varierat från direkt utbildningsbehovsanalys och följande kursutveckling till 
stöd för industrin pi dess egna ansträngningar. Som ett partnerskap uttryckte saken: "Hjälp till självhjälp." 
• Transnationalisering av verksamheten har varit en större framgång för alla partnerskap. Sektoriella 
partnerskap har från första början varit transnationella. De regionala partnerskapen har å andra sidan alltid 
haft framgång. 
• De två sektoriella partnerskapen har haft sin bas på Norges tekniska högskola i Trondheim med mycket 
nära förbindelser med SINTEF. Partnerskapen har bidragit till den internationella karaktären och 
verksamheten vid detta stora teknologiska komplex med internationell utbildningsbehovsanalys, korta 
kurser, student- och personalutbyte och har därtill fortsatt med att utveckla större RTD-projekt utanför 
COMETT. 
• Den starka sidan hos partnerskapen har varit 1 ) det starka europeiska nätverket som utvecklats, 2) stödet 
från den norska staten och regionala myndigheter, 3) det aktiva engagemanget och stödet från NTH till 
tre av partnerskapen, 4) det aktiva stödet och deltagandet av Norska ingenjörsförbundet (NIF) och Norges 
tekniska industriförbund (TBL). 
• Den svaga sidan har varit att anslagskraven i budgeten varit för små. 
4. Rörlighet 
• Verksamhet för personalens rörlighet har använts av deltagarna i större COMETT-projekt och övriga 
projekt som ett medel att både göra samarbetet fastare och utveckla det. 
• Norska staten har de facto garanterat arbets- och uppehållstillstånd för COMETT-studenter. 
överenskommelser med studentbostadsstiftelserna har i stor utsträckning gjort livet lättare för besökande 
studenter, överenskommelser med universiteten gav COMETT-studenter fullständiga studenträttigheter 
(reserabatt, kårverksamhet o.s.v.). TBL rekommenderade sina medlemmar att ta emot praktikanter. 
• I stort sett har det blivit en förbättring av praktikplatserna för studenter. 
5. Utbildning 
• Kurserna har redan från början utvecklats med tanke på en europeisk publik och med en europeisk 
dimension. En del kurser har utvecklats från andra EU-satsningar (t.ex. ESPRIT II). Ny teknik har använts 
i stor utsträckning, datorprogram och simulationsverktyg har införlivats. COMETT-verksamhet har varit 
både ett praktiskt instrument och en katalysator. 
• Tonvikten har lagts på att förbättra kvaliteten. COMETT har infört ett antal "kvallitetspartner" i 
utvecklingen av kurser och den kontinuerliga undervisningsverksamheten, som annars inte hade varit 
tillgängliga i Norge. 
113 
• Den nära likheten mellan COMETT:s syften och nationella mål när det gäller tekniköverföring och 
utbildning har bidragit till att olika riktningar kompletterar varandra. 
6. Helhetseffekt 
• COMETT har inte varit starkt på riksnivå, men det har varit riktigt betydelsefullt på regional politik- och 
planeringsnivå. COMETT:s roll när det gäller att på regional nivå bidra till utveckling och genomförande 
av regionala och riksstrategiska planer i Norge bör framhållas. 
• Där planerna redan har förberetts, till exempel i västra Norge har COMETT blivit ett viktigt verktyg för 
genomförandet, i andra fall har COMETT:s syften antagits som del av premisserna för planer som för 
närvarande förbereds. 
• Medlemskapet i COMETT har givit tekniköverföring och utbildning med en europeisk aspekt som annars 
skulle ha saknats eller måst konstrueras under stor möda med användande av nationella resurser och på 
rent nationella villkor, näppeligen den optimala utgångspunkten för att skapa ett internationellt 
sam arbetsprogram. 
SVERIGE 
Befolkning 8,64 milj, befolkningstäthet: 19,2, G DP / invånare 16,2 ppp 
SAMMANFATTNINGSTABELL SVERIGE (1990-94) __ 
Antal Budget 
Partnerskap: regionala 4 
sektoriella 2* 888.000 
Studenter 807 2.245.940 
Stipendiater 13 111.000 
Kurser 83 998.000 
Gemensamma utbildningsprojekt 13 2.311.038 
Pilotprojekt 1 500.000 
Kompletteringsåtgärder 15 240.952 
SUMMA 7.294.930 
1. Bakgrund: lagstiftning, program och verksamhet 
• Samarbete mellan högskola och industri är väl etablera sedan 1960-talet i Sverige. Industrimän sitter med 
i högskolestyrelserna. Efter lagstiftningen 1977 kan industrimän vara med i alla 
utbildningsprogramskommittéer. Fakulteterna kan ta in externa kontrakt och skickas över till företag. Sedan 
1975 ger universiteten yrkesorienterade kurser. 
• Nämnden för teknisk utveckling (STU) upprättades i slutet på sextiotalet för att förbättra den tekniska 
nivån i svenska företag. Ett speciellt mål var samarbetet mellan universitet och företag. STU startade 
snabbt ett system av förbindelsekontor inom högre utbildningsanstalter. Forskningscheferna i de stora 
företagen arbetar som deltidsprofessorer. Små företag kan "låna" vetenskapsmän i högst sex månader med 
halva lönen betald av industrikontaktsfunktionen. I Norrland kan små företag anställa en ny ingenjör i sex 
2 Det finns ytterligare två sektoriella partnerskap med en svensk samordnare, men en icke-svensk 
uppdragsgivare. 
114 
månader från det lokala universitetet med lönen betald av förbindelsekontoret. Det hjälper till att förhindra 
migration till södra Sverige. 
• I lagstiftningen 1992 har högskolorna fått större självständighet och har infört ett utvärderingssystem för 
universitetens funktioner. I alla ingenjörsutbildningar ingår obligatorisk industripraktik. 
• Representanter från industrin sitter med i alla universitetsstyrelser och i styrelserna för de tekniska 
högskolorna. Flera forskarbyar har upprättats hos industrin. Det fins många lärostolar för utbyteslärare och 
gästföreläsare från industrin. Det är många forskningsuppdrag som betalas av industrin och 
forskingsinstitutioner på samarbetsbasis har byggts upp. I medeltal betalas 10 % av högskolornas 
verksamhet av industrin. 
2. COMETT:s nationella utveckling 
• COMETT är det första EU-program där EFTA-länderna har kunnat delta. Stödet från fack, arbetsgivare, 
regionala och lokala myndigheter har varit mycket starkt. Intresset ökade inför det nära förestående inträdet 
i EU. 
• COMETT:s ämnen stod högt på dagordningen för Sverige: 1) internationaliseringen av den högre 
undervisningen, 2) behovet för fortsatt undervisning inom små och medelstora företag och behovet att 
använda universiteten för utbildning på hög vetenskaplig nivå, 3) små och medelstora företag behövde 
komma i närmare kontakt med utländska marknader. 
3. Nätverk 
• År 1990 fick sverige fyra regionala partnerskap, alla i södra Sverige. De följdes 1992 av tre nya sektoriella 
partnerskap. En av de starka sidorna hos de svenska partnerskapen är deras starka engagemang i DELTA. 
• Deras bidrag utanför bolag och universitet som var direkt engagerade I projekten har varit litet. De har 
haft en identitetskris. 
• Indirekta bidrag innefattar: 1) spridning av information, 2) ökad marknadsföring för teknologi och 
utbildning, 3) en europeisk arena för samarbete och politiska påtryckningar, utvecklade av sektoriella 
partnerskap som har fungerat rätt väl, 4) demonstrationseffekten av internationella aktiviteter. 
• De flesta partnerskap har försökt initiera utbildningsbehovsanalyser, men många organisationer är aktiva 
på området. 
• Den starkaste sidan har varit engagemanget hos folket inom partnerskapen och förmågan att arbeta med 
ett transeuropeiskt perspektiv och att stödja andra program. Den viktigaste svagheten har varit bristen på 
engagemang från industrin, särskilt från små och medelstora företag och den interregionala överföringen 
av erfarenheter. 
4. Rörlighet 
• Det har inte varit någonting fundamentalt nytt i studentpraktikplatserna. Praktik för personal har nästan 
inte förekommit. Det finns dock ett ökat engagemang att hitta platser för studenter inom storföretagen. En 
del av dem har använt COMETT för att pröva potentiella anställda vid dotterföretag utomlands. 
• En del små och medelstora företag har fått pröva på utländska studenter för första gången. Det har lett till 
en ökad känslighet för kulturella skillnader. 
5. Utbildning 
• På utbildningsområdet har det största bidraget från COMETT varit förberedelsearbetet med diskussioner 
och förhandlingar kring ansökan och formulering av "ordern" till universitetslärarna. 
• Med de sektoriella partnerskapen har inflytandet på industribranscherna varit starkare i utvecklingen av 
utbildning. 
• Ett IT-nät har upprättats (från början för information och för att söka partner) och tanken är att det ska 
användas för utbildning på platsen för industrin. Kvalitetskontrollen har blivit en viktig och medveten fråga 
i och med att kurser har givits av olika lärare i olika länder. COMETT har varit verksamt alltför kort tid 
för att man ska kunna bedöma det. Skalan har varit för liten för att det skulle få någon större effekt. 
Återanvändning av utarbetade kurser har varit mycket låg. 
6. Helhetseffekt 
115 
På riksnivå har helhetseffekten varit marginell, men det har varit en viss effekt på regional och lokal nivå. 
Programmet är litet. Ekonomin har också varit pressad. Det har varit lite främjande av relationer mellan 
universitet och industri, förutom för de direkt inblandade. Universiteten har redan en stark enhet för 
kontinuerlig undervisning. Främjandet av internationella relationer för svenska universitet och företag har 
varit nytt. 
Det har inte förekommit någon påverkan på politiken på riksnivå, men en del på det regionala planet. Det 
har förekommit en viss synergi mellan universitetens program för kontinuerlig undervisning och 
partnerskapen. 
Helhetseffekten har varit liten. Inriktning B har varit den verkliga framgången, särskilt för de större 
småföretagen. Nätverk som utvecklats kommer att användas för andra projekt. COMETT har också 
förbättrat förståelsen för EU. 
FINLAND 
Befolkning 5,03 milj, befolkningstäthet: 14,9, GDP / invånare 16,1 ppp 
SAMMANFATTNINGSTABELL FINLAND (1990-94) 
Antal Budget 
Partnerskap: regionala 3 
sektoriella 2 685.000 
Studenter 634 1.560.365 
Stipendiater IL— 690.350 
Kurser 78 740..000 
Gemensamma utbildnings- 9 1.845.000 
projekt 
Pilotprojekt 
Kompletteringsåtgärder 17 247.568 
SUMMA 5.768.283 
1. Bakgrund: lagstiftning, program och verksamhet 
• Det fins ingen särskild lag för samarbete mellan universitet och industri, men existerande lagstiftning är 
ganska tolerant mot sådan verksamhet.. 
• Finlands akademi har ett program till stöd för forskarstuderande i industrin. Undervisningsministeriet har 
ett liknande program i IT. Teknikutvecklingscentret (TEKES) finansierar program baserade på samarbete 
mellan universitet och industri och för forskarutbildning. Finsk undervisning har genomgått en snabb 
expansion sedan 1986. Institutionerna för högre undervisning har i allt högre grad uppfattats som regionala 
utvecklingscentra. 
• Traditionellt har praktik i industrin varit en obligatorisk del i utbildningen till en teknisk examen. 
Kontinuerlig utbildning är ett av de senaste snabbväxande områdena inom den högre undervisningen. Flera 
forskarbyar har upprättats under de senaste tio åren. De tekniska högskolorna har upprättat 
"tekniktjänstavdelningar". Uniscience Ltd har sammanfört universitet och industriförbund för att ge service 
grundad på det gemensamma kunnandet vid universiteten. 85 yrkesutbildningsinstitut har grupperats kring 
22 institutioner av fackhögskoletyp med nära industrisamarbete. 
• Traditionellt sett har industrin stått högskoleundervisningen nära. Storbolagen har haft sina egna 
forskarutbildningar och ökar efterfrågan på högre utbildning. De bildar långsiktiga relationer och kontrakt. 
Antalet personer med en doktorsgrad inom industrin ökar snabbt. 
116 
2. Nationell utveckling av COMETT 
• Finland som är ett EFTA-land blev berörd först av COMETT-II men har börjat bra. Det beror på den 
solida grund vad gäller samarbetet mellan befintliga universitet-företag och centrum för vidareutbildning 
som redan fanns på universiteten. På samma sätt fanns det stor erfarenhet av internationellt studentutbyte 
och regeringen hade startat ett initiativ för att internationalisera de högre utbildningsinstituten. Även 
Cometts informationskontor spelade en betydande roll som katalysator. 
3. Nätverk 
• Finland fick fem partnerskap 1990: 3 regionala, ett blandat och ett sektoriellt. Alla utom det sektoriella 
hystes av universitetet. År 1992 erhölls delat ansvar för ett partnerskap. År 1994 flyttades ett sektoriellt 
partnerskap från Nederländerna till Finland. 
• Partnerskapen har överbryggat klyftan mellan Bryssel och de deltagande finländska organisationerna, 
särskilt företagen. Alla partnerskap har genomfört utbildningsbehovsanalyser, vilket lett till formuleringen 
av nya projekt. De har också stimulerat och bidragit till internationellt samarbete, mycket ofta genom att 
förvandla ett nationellt projekt till ett europeiskt. De två sektoriella partnerskapen har haft en synbar effekt 
på utbildningen inom sina respektive sektorer. 
• Den starka sidan har varit det nära samarbetet mellan partnerskapet och med informationscentret. 
• Den svaga sidan har varit att partnerskapen inte har täckt hela landet, medan den ekonomiska 
tillbakagången samtidigt har begränsat utsträckningen till de industriella deltagarna. Eftersom COMETT 
var det enda programmet där Finland kunde delta, har partnerskapen varit begränsade till att huvudsakligen 
arbeta med COMETT. 
4. Rörlighet 
• Det har varit en lång tradition med studentpraktik utomlands. COMETT har därför snarare kommit med 
en ny kanal än någonting fullständigt nytt. Särskilt för de tekniska högskolorna har COMETT erbjudit 
effektiva medel att öka praktikvistelser av hög kvalitet. Utbyte av experter (Be), har, även om det inte är 
nytt, uppskattats som en av de nyttigaste verksamheterna inom COMETT. År 1994 var Finland det näst 
största avsändarlandet inom COMETT. 
• Den decentraliserade naturen hos COMETT har uppmuntrat individuella tjänstemän att ta hand om de 
internationella angelägenheterna och mer ansvar när det gällt att ordna praktikplatser. Tidigare var största 
delen av arbetet centraliserat. Företagen har gått från en välgörenhetsattityd när det gällt att ta emot 
studenter till att erkänna deras verkliga mervärde. 
5. Utbildning 
• COMETT har inte haft någon större effekt på riksnivå på grund av det låga antalet projekt. Kurser som 
bara skulle ha varit nationella har dock blivit europeiska. Kurserna har hållits på engelska för att 
möjliggöra utländskt deltagande. Material som producerats har erkänts som nyttigt av industrin. 
• COMETT har effektivt bidragit till att öka det europeiska samarbetet och har bidragit till att skapa nya 
kontakter och nya samarbetsformer. 
6. Helhetseffekt 
• Eftersom det har funnits en stark tradition av samarbete mellan den högre undervisningen och industrin, 
utbyte och studentpraktik i Finland verkar COMETT i någon större grad ha påverkat relationerna mellan 
den högre undervisningen och industrin, vare sig på regional eller nationell nivå och inte för att formulera 
någon politik. Förnyelseeffekterna har legat på det transnationella planet. Etablerade traditioner inom 
samarbetet mellan universitet och företag gav en god utgångspunkt för genomförandet av programmet. 
• Det har varit stark synergi som fått det nationella programmet att öka den transnationella verksamheten 
vid de tekniska högskolorna. Två tredjedelar av studenterna med kandidatexamen har kommit från sådana 
institut. Undervisningsministeriet har betalat ut speciala bonuspengar till akademiska universitet som ökar 
sin transnationella verksamhet. Deltagandet i COMETTT är nu ett av de kriterier som gäller för sådana 
bidrag. 
• Erfarenheten av samarbete i ett EU-sammanhang, både för myndigheter och för de organisationer som 
deltar i programmet har vunnits, en solid bas för framgångsrikt deltagande i ett EG-program har uppnåtts. 
117 

Bilaga 3. COMETT-publikationer 
COMETT-dokument och publikationer tiden 1990 -1994. Några dokument som kommer 1995 har också tagits 
med. 
Officiella dokument om COMETT:s ansökningsperioder 
COMETT: Background Document (bakgrundsdokument ) 9 språk 
Vademecum COMETT II, ( liten handbok) 9 språk 
Dokumentet innehåller väsentlig information om COMETT-programmet och anger syfte och operativ 
struktur för programmet 
Application Package (Ansökningspaket) 1990, 1991, 1992 9 språk 
kan fås på papper eller diskett. Ansökningspaketet vänder sig till dem som vill lägga fram projekt för 
COMETT. Innehåller allmänna upplysningar om COMETT-programmet och visar hur man bör formulera 
förslag. Ansökningsformulär medföljer. 
Application Package 1993, 1994 eng/fra/ty 
Dokumentet har tryckts på tre språk sedan 1993. 
Allmänna uppgifter om programmet och dess resultat 
• The COMETT - Bulletin eng/fra 
Tiden februari 1988 - december 1993 kom COMETT Bulletin ut tre gånger om året och innehöll en rad 
artiklar rörande programmet och dess band med andra initiativ inom gemenskapen på områden som 
undervisning, utbildning, teknik och och Foil. Den innehöll också upplysningar om COMETT-projekt och 
utvec kil ingen av programmet. Bulletinen upphörde i december 1993 för att bereda plats för den nya DG 
XII-publikationen Le Magazin. 
• COMETT- brochure 9 språk 
Den här lilla broschyren i format A5 kom första gången ut 1990 och förklarar programmet på ett enkelt 
och lättfattligt sätt. Den börjar med COMETT.s syften och fortsätter sedan med alla programmets 
inriktningar. Innehåller även grundläggande upplysningar om budgeten. 
• COMETT Pilot Projects (informationsfolder) eng 
Riktar sig till olika läsare och består av lösa informationsblad om COMETT.s pilotprojekt. 
Informationsbladen presenterar ämnet i ett enkelt format och behandlar syftet med varje projekt, 
utbildningsmaterial och transnationella partner. 
• Catalogue of COMETT I Outputs (Katalog över COMETT I-resultat) eng 
Katalogen lämnar de viktigaste upplysningarna om resultaten av alla projekt inom COMETT I, 
innehåller kurser, utbildningsmaterial, studier, databaser och nyhetsbrev. En statistisk översikt av 
COMETT I lämnas också. 
• COMETT Project Compendium 1990, 1991, 1992, 1993/94 eng/fra 
Kompendiet lämnar grundläggande upplysningar om alla COMETT-projekt som blivit godkända efter varje 
ansökningstillfälle. Projekten upptas med projektets titel, en kort sammanfattning och fullständig adress 
till kontaktpersonen. En statistisk översikt, flera register och listor finns med så att det är lätt att 
identifiera projekten. 
• Transnational Student Placements: the COMETT Experience eng/fra 
Handledningen utnyttjar erfarenheterna avCOMETT och visar steg för steg hur man ordnar 
transnationella praktikplatser i EG och EFTA-länderna. Handledningen är avsedd som ett praktiskt 
arbetsverktyg med tips för både organisatörer och studenter. Den innehåller uppgifter om olika länder och 
upplysningar om studentpraktik inom programmen ERASMUS och TEMPUS. 
1 En svensk översättning lämnas (inom parantes) i övrigt har den engelska versionen följts. Ö. anm. 
119 
Rapporter och studier 
• Development of COMETT I FR/EN 
"COMETT I:s utveckling" kontrollrapporten om COMETT I under perioden 1987-1989. De fem inriktning 
i COMETT 1 får var och en sitt kapitel. Inriktnings- och länderrapporter finns med för alla tolv 
medlemsstater. Dokumentet ger både allmän statistik för COMETT I-programmets hela tid och dessutom 
statistik per medlemsland. 
• The Development of COMETT I (Executive Summary) FR/EN 
(COMETT I:s utveckling - verksamhetsberättelse) 
• COMETT I. Final Report of the Commission (Kommissionens slutrapport) 9 språk 
Den officiella rapporten om COMETT-pr ogrammets för sta fas dokumenterar bakgrunden till programmet, 
skäl, struktur och genomförande med särskild hänsyn till effekten på olika verksamhetsinriktningar. 
Rapporten sammanfattar ett stort antal dokument, delrapporter, undeersökningar, studier och analyser. 
• COMETT Programme. Report of Activities (Rapport om verksamheten) 1990, 1991, 1992, 1993 och 
1994. 9 språk 
Årsrapporten är en formell beskrivning av all verksamhet inom COMETT under ett visst år. Ämnen som 
behandlas är resultaten av ansökningstillfällena, genomförandet av program, kontroll och utvärdering, 
konferenser o.s.v. Innehåller även en statistisk översikt av COMETT-projekten, en uppdatering av 
pilotprojekten och en lista över publikationer. 
• National profiles 1992, 1994. Blandat EN /FR 
De nationella profilerna som täcker de tolv medlemsstaterna och sju EFT A-länder innehåller en 
beskrivning av COMETT.s utveckling i varje land med särskild beskrivning av verksamheten inom varje 
inriktning i programmet. 
• Sectoral surveys (sektoriella översikter), serie 
COMETT.s verksamhet inom fem teknologiska nyckelsektorer beskrivs i den här serien sektoröversikter: 
• Medical Technology and Biomedical Engineering in COMETT Medicinsk och biomedicinsk teknik 
i COMETT) (EN) 
*• Advanced Manufacturing Technology in COMETT (Avancerad tillverkningsteknik i C.) (EN) 
• Technology and Innovation management in COMETT (Teknik och hantering av innovationer i C.) 
(EN) 
• Microelectronics in COMETT (Mikroelektronik i C.) (EN/FR) 
• Software technology in COMETT (Datorprogramteknik i C.) (EN) 
• Materials in COMETT (Material i C.) (EN/FR) 
• Environment in COMETT (Miljö i C.) (EN) 
• Biotechnology in COMETT (Bioteknik i C.) (EN) 
• Mechanical Engineering in COMETT (Verkstadsindustri i C.) (EN) 
• Agrofood in COMETT (Jordbruk & Livsmedel i C.) (EN) 
COMETT:s utvärderingsrapporter 
• COMETT Evaluation (COMETT utvärdering) (ECOTEC, 1991) EN/FR/DE 
• Transnational Training for Technoogy in Europe - the COMETT Experience 
Transnationell utbildning för teknik i Europa, erfaranheten med C), COMETT Ils interimrapport med 
utvärdering 1990 - 1992) EN/FR/DE 
• Första delen - Expertpanelens rapport: COMETT. Transnationell utbildning för teknik. Framtiden för 
samarbete mellan industri och universitet. 
• Andra delen - Nationella utvärderingar 
• Tredje delen - GMV-rapporten: Utvärdering av COMETT-Programmet 
• The Final National Evaluation of COMETT (Slutlig nationell utvärdering av C.) (1995) EN/FR/DE 
• COMETT II. The Final Evaluation Report (Slutlig utvärderingsrapport) (1995) Alla språk 
Rapporter för slutlig utvärdering av COMETT (Serie: "COMETT: resultat") 
• COMETT II in figures - a statistical overview (Resultat, några siffror) EN/FR/DE 
• Networks and European Training Partherships COMETT UETPs : Reality and Perspectives 
120 
(Nätverk och europeiska partnerskap för utbildning COMETT:s partnerskap, deras verklighet och 
framtidsutsikter) EN/FR/DE 
COMETT II: the results. The mobility actions, 1990-1994 EN/FR/DE 
COMETT II: the results. Joint training report. Lessons and experience EN/FR/DE 
La mobilité d'étudiants COMETT en entreprise 1990-1994 (COMETT-stud. föret, prakt.) FR 
Placements de formation avancée, 1990 - 94 FR 
Echanges de personel (Personalutbyte) FR 
Cours de formation de courte durée (Korta utbildningskurser) FR 
COMETT II: The results. Strands (Inriktningarna) Cb/Cc rapport. EN 
Complementary measures - Strategic Plans and Actions of COMETT UETPs, 1990-1994 
(Kompletterande åtgärder, strategiplaner och COMETT:s partnerskaps verksamhet) EN 
EFTA countries in COMETT II - an overview EN 
COMETT II: The Results EN 
- Linking R&D and Education (Att koppla samman FoU och undervisning) 
- SMEs in COMETT Projects (Små och mindre företag i COMETT-projekt) 
- A Sectorial View on COMETT (Sektoriell syn på COMETT) 
The creation and development of successful university-enterprise Partnerships 
(Att bygga upp och utveckla framgångsrika partnerskap universitet-företag) 
The contribution of the COMETT programme to the innovation in continuing education and training 
COMETT: The Results. Manual of Good Practice for Skill Needs Analysis 
(Handbok i kompetensbehovsanalys) EN/FR 
COMETT: the results. Student mobility in the COMETT programme EN/FR 
COMETT: The Results. The Impact of COMETT on SMEs 
(COMETT:s betydelse för små och medelstora företag) EN/FR 
COMETT: The Results. Regional impact of the COMETT Programme 
(COMETT: s påverkan på regionerna) EN/FR 
Annat 
COMETT-video: "Forging the Europe of the Future" (Att dana framtidens Europa) 9 språk 
COMETT-broschyrer: EN/FR/DE 
• COMETT- User Guide (användarhandbok) 
• COMETT - Facts and Figures (COMETT i läkta och siffor) 
• University-enterprise Training Partnerships (Partnerskap) 
• Industrial Student Placements (industripraktik för studenter) 
• Training for European Industry (Utbildning för den europeiska industrin) 
• COMETT and Higher Education (COMMETT och den högre undervisningen) 
• Technology management (Att leda teknik) 
• COMETT and SMEs (COMETT och små och medelstora företag) 
• Women and Technology (Kvinnor och teknik) 
• Linking R&D with Training (Att sammanlänka FoU med utbildning) 
• COMETT and Micro-electronics (C. och mikroelektroniken) 
• COMETT and Biolotechnology (C. och biotekniken) 
• COMETT and Agricultur (C. och jordbruket) 
• COMETT and the Automobile Industry (C. och bilindustrin) 
Bildserie COMETT 1992, 1993 och 1994. EN/FR/DE 
COMETT-affischer 9 språk 
• COMETT:s projektdatabas EN 
121 

Bilaga 4. (A.4) COMETT-programmets organisation 
A.4.1 Ledning och viktigaste engagerade aktörer 
Ett antal organisationer har samarbetat för att genomföra och leda COMETT-programmet. 
Enligt vad som bestämdes i rådets beslut hade Europakommissionen, särskilt specialstyrkan 
för mänskliga resurser, undervisning, utbildning och ungdom (numera DG XXII) det 
primära ansvaret för genomförandet av COMETT. Det innebar - förutom att ange 
riktlinjerna för organisationens politik (policy) - även att särskilt sprida information i 
anslutning till programmet, dess tillämpningsmöjligheter och projektresultat, bedöma och 
välja ut projekt, frågor om uppdrag och den ekonomiska ledningen. 
Kommissionen fick i dessa processer hjälp av COMETT-kommittén, som bestod av 
representanter för de tolv medlemsstaterna, EFTA:s samverkanskommittéer och 
COMETTis informationscenter som hade upprättats i vart och ett av EU och EFTA-
länderna och COMETTis expertgrupp. COMETTis kontor för teknisk assistans gav 
tekniskt och professionellt stöd. 
COMETT-kommittén bestod av två representanter från varje medlemsstat, som nominerades 
av medlemsstaterna och sedan valdes in, och därtill två företrädare för sociala partner på 
lokal nivå som observatörer. Komissionen hade att samråda med kommittén i frågor som 
gällde genomförandet av COMETT-programmet. Kommittén sammanträdde tre eller fyra 
gånger per år. Den uttalade sig huvudsakligen i allmänna politikfrågor, som de allmänna 
riktlinjer anskaffandet av ekonomiskt stöd, poolplanerna (som kommittén tilll fullo stödde) 
och de kompletterande åtgärderna. När det gällde urvalet av projekt var kommittén 
engagerad i den almänna proceduren att välja ut olika typer av projekt och hadde att 
meddela sin uppfattning om varje projekt som krävde ett bidrag över 100.000 ECU. Mot 
slutet av programmet blev kommittén också alltmer engagerad i utvecklingen av 
programmet, särskilt de nationella utvärderingarna. 
Sedan påbörjandet av COMETT II har EFTA-länderna deltagit i programmet och 
Gemensamma kommittéer har upprättats mellan Europeiska gemenskapen och varje EFTA-
land för att diskutera COMETT-frågor där EFTA-länderna är engagerade. Kommittéerna 
sammanträder omkring två gånger per år, i allmänhet efter COMETT-kommittémöten (där 
EFTA-ländernas representanter inte hade rätt att delta). 
På nationell nivå spelade COMETTis informationscenter en viktig roll genom att sprida 
information och öka medvetetenheten. Informationscentrens huvuduppgifter har varit att 
svara på informationsfrågor om COMETT, särskilt när det gällt projekt ledda av 
organisationerna inom respektive land, och att ta fram informationsmaaterial (broschyrer, 
bulletiner o.s.v.) Under programmets existens har de också organiserat ett betydande antal 
informationsdagar, workshops, möten med pressen och konferenser och har bistått nya 
anordnare med att förbereda nya tillämpningar och att sprida information om COMETT-
projektens resultat. En del center gick till och med ännu längre och kom till en del att 
fungera som förmedlare av projektpartner, ofta i samverkan med partnerskap i sina 
respektive länder. 
123 
Beträffande innehåll och kvalitet hos valda projekt har kommissioen fått hjälp av 
COMETTis expertgrupp. Dess medlemmar har utsetts av kommissionen i samråd med 
medlemsstaterna på basis av sina kunskaper och erfarenheter inom speciella områden eller 
sektorer som är av intrese för COMETT. Gruppen inbjöds att uttala sig om framlagda 
projekt och urvalsproceduren vid varje ansökningstillfälle med särskild hänsyn till projekt 
inom inriktningarna A och C. De blev ombedda att särskilt pröva att föreslagna projekt 
hade kvalitet och lämplighet för industriella behov. Förutom expertgruppen har andra 
avdelningar av kommissionen, särskilt de som ansvarar för FoU-programmen varit 
engagerade i urvalsprocessen för att på så sätt säkra synergin hos åtgärder över hela 
gemenskapen. 
Till slut: COMETTis kontor för tekniskt bistånd (TAO) är en ideell organisation med bas 
i Bryssel. Vederbörliga kontraktsarrangemang har gjorts med Kontoret för teknisk hjälp 
som först och främst har haft uppgiften att ge direkt stöd till kommissionen i arbetet. 
Verksamheten gällde särskilt det praktiska anordnandet av ansökningstillfällena: att 
förbereda, översätta och trycka Vademecum-handboken - och ansökningspaketet, posta 
ansökningshandlingarna, lämna upplysningar och hjälp till eventuella sökande, organisera 
urvalsproceduren, inkludera gransknng av alla framlagda projekt, förbereda kontrakt, betala 
uppdragstagare och följa den fortsatta utvecklingen på basis av årliga projektrapporter. Det 
tog även fram utkastet till många av COMETT.s publikationer och dokument. 
A.4.2 Översikt över stödverksamhet 
Inom COMETT har väsentligen tre typer av stödverksamhet förekommit: 
• muntliga och skriftliga svar på begärda upplysningar, 
• produktion och spridning av rapporter och andra publikationer, 
• organisering av möten, verkstäder och konferenser. 
Direkt stöd till intresserade organisationer genom att lämna skriftliga eller muntliga svar 
på begärda upplysningar har varit en större fortgående verksamhet under COMETT-
programmet. Det har varit en viktig uppgift personalen på kommissionen, COMETT:s 
kontor för tekniskt bistånd och COMETT:s informationscentra. Förfrågningarna har inte 
bara kommit från eventuella sökande utan också från nationella och internationella 
organisationer, politiker, sektoriella förbund, statliga organisationer o.s.v. 
Mängder av informationsprodukter har tagits fram kring COMETT-prograammet, som 
• officiell ansökningsdokumentation för anordnare, särskilt COMETT:s handbok, 
Vademecum och ansökningspaket, 
• informationsbroschyrer med upplysnsingar om olika områden inom COMETT, 
• officiella rapporter med fakta och uppgifter som illustrerar gjorda framsteg, som 
årsrapporterna och interimsrapporten om COMETT II, 
• nyhetsbrev, publicerade både på kommissionsnivå (COMETT-bulletinen) och på 
nationell och lokal nivå av COMETT:s informationscenter, många partnerskap och andra 
samordnare av större projekt, 
• undersökningar och analyser av särskilda områden, utförda med stöd av COMETT, som 
sektorstudierna, 
• dokument som angivit vilka COMETT-projekt som blivit antagna och vilka typer av 
resultat som blivit tillgängliga, som COMETT:s kompendium, 
124 
• riktlinjer och verktyg, utvecklade av experter och arbetsgrupper, avsedda att vara till 
hjälp för projektsamordnare och andra som varit engagerade i COMET-projekten 
(exempelvis: användning av egen stil i utbildningsmaterial, copyright, kvalitetsgarantier, 
marknadsföring...). 
Bilaga 3 innehåller en lista över COMETT-publikationer. 
En viktig metod för att få ut information, utbyta erfarenheter och få reaktioner har varit att 
ordna möten, och konferenser i varierande omfattning. Fem större konferenser har hållits 
under COMETT II (Amsterdam, Glasgow, Aalborg, Antwerpen och Bonn). Deltagarantalet 
har varierat mellan 200 och 500. Varje conferens har bahandlat ett specifikt helhetsämne 
med anknytning till COMETT. Kommissionen har kunnat rapportera om framstegen och 
få reaktioner från projektsamordnarna och dessutom erbjudit en plattform där folk kunnat 
lära av varandra, diskutera gemensamma intresseområden, förbereda nya projekt och verka 
till förmån för de produkter som utvecklats. 
Utöver de stora konferenserna har flera möten, workshops och smärre konferenser hållits 
och sponsrats under COMETT II. En del av dem hade sin grund i initiativet Positive 
Actions (jfr avsnitt 1.3.5 ovan), som konferenser om studentpraktik och sektoriella 
workshops. COMETT har också varit närvarande vid evenemang organiserade av 
närliggande europeiska program för undervisning och FoU. 
Två informella diskussionsmöten med kommissionspersonal, COMETT-
kommittémedlemmar qch expertgrupper hölls under programmets första år för att diskutera 
allmän politik (policy) och strategi. 
A.4.3. Observation av programmet 
Observationen av COMETT-programmen och de stödda projekten som görs av personalen 
vid Europakommissionen och COMETT-kontoret är ett komplement till den externa 
utverdering som görs. Huvudsyftet med aktiviteten är att se till att endast projekt av hög 
kvalitet får bidrag, att kontraktsöverenskommelser respekteras för att programmets syften 
ska uppnås och att uppgifter och information samlas in, som kan gå tillbaka till 
programledningen. 
För det ändamålet har en rad procedurer och aktiviteter utvecklats För att säkra offentlighet 
skrevs i början av COMETT II:s verksamhet en handbok, Vademecum, som sedan spreds 
inom vida kretsar. Handboken beskrev inte bara programorganisationens syften utan gav 
ockå deltaljerna om urvalskriterierna för projekten. För varje ansökningstillfälle angav ett 
kompletterande ansökningspaket klart för anordnarna vad som förväntades - och vad de 
kunde vänta sig. Informationsåtgärderna banade väg för objektiva observationer på senare 
stadier. 
En andra avgörande aspekt var valet av procedurer. Enkelt uttryckt antogs följande mönster: 
1. initial undersökning och bedömning av mottagna ansökningar. Görs av kommissionen 
med stöd av Kontoret för tekniskt bistånd - det här förberedande urvalet skedde på basis 
av de kriterier som givits i Vademecum och ansökningspaketet. 
2. bedömning av projekten - görs av COMETT:s expertgrupp, när det gäller innehåll, 
metod och mervärden; uppfattningarna hos andra enheter inom kommissionen som har 
intresse av projekten inhämtas, 
125 
3. ett utkast till lista över projekt som bör tas upp till diskussion med COMETT-komittén 
och COMETT-EFTA.s gemensamma kommittéer läggs fram, 
4. definitivt beslut om de utvalda projekten fattas av kommissionen med hänsyn till de 
uppfattningar som kommittéerna givit uttryck för, 
När projekten blivit godkända togs kontakt, där man angav villkoren för stödet. I många 
fall utfärdades "tekniska rekommendationer" for att förbättra projekten. Rapportkrav 
inkluderades också i kontrakten. Rapporterna skulle lämnas vid slutet av varje kontraktår, 
och för större projekt ibland även inom dessa tidspunkter. Alla rapporter var analyser av 
innehåll och användning av stödet. Insamlade uppgifter har använts för årsrapporterna som 
material för de externa rapporterna och många studier och rapporter som tagits fram om 
COMETT (jfr bilaga 3.). 
För pilotprojekten I inriktning Cc har mycket speciella procedurer utvecklats. För varje 
pilotprojekt har en extern projektrådgivare tillsatts. Det har varit högkvalificerade 
europeiska experter, väl hemmastadda med COMETT. Projektrådgivarna har varit pliktiga 
att besöka projekten regelbundet och rapportera till COMETT:s projektansvarige efter varje 
besök till pilotprojektet. En trepartsrelation har utvecklats mellan projektsamordnaren, 
COMETT:s projektansvarige och projektrådgivaren.När kontrakten förnyades, efter 
årsrapporten, gav kommissionen projektrådgivarna tillfälle att lämna ett antal 
rekommendationer. I det stora hela var den här processen resursintensiv men den visade sig 
vara till nytta genom att den säkerställde en god utveckling av pilotprojekten. 
I ett antal fall, om det förelåg misstankar om svårigheter med framsteg för projektet, 
gjordes formella granskningar av projekten. Det har varit fallet för ett antal partnerskap och 
flera pilotprojekt. För sådana granskningar använde sig kommissionen av COMETT-
experternas och projektrådgivarnas erfarenheter. 
Det bör dock slutligen erkännas att det det övervägande antalet projekt som stöddes av 
COMETT inte tillät någon omfattande upplivnings- och observationsverksamhet av alla 
engagerade projekt på reguljär basis; det hade bara varit möjigt för pilotprojekten och - i 
viss utsträcknig - för partnerskapen. 
126 
Bilaga 2 
COMETT II 
Den slutgiltiga nationella 
utvärderingen av COMETT 
Sammanställning av rapporterna från medlemsstaterna 

INNEHÅLL 
INLEDNING 131 
SAMMANFATTNING 132 
COMETT-PROGRAMMET 135 
AVSNITT A: GENOMFÖRANDE AV RÅDETS BESLUT 136 
1. Att förbättra den ekonomiska och sociala utvecklingen och kohesionen 136 
1.1 Att förbättra bidraget från utbildningen 136 
1.2 Regional struktur och utveckling 136 
1.3 Att förbättra den ekonomiska och sociala kohesionen 137 
2. Bästa möjliga nytta av utbildningen 138 
2.1 Att förena forskning, utbildning och tekniköverföring 138 
2.2 Att förbättra kvaliteten 138 
3. SMÅ och medelstora företag och nytänkande 139 
4. Lika möjligheter för män och kvinnor 140 
5. Den europeiska dimensionen och mervärdet 140 
5.1 Europeiskt mervärde 140 
5.2 Europeiska nätverk 140 
5.3 Effekterna av europeisk integration 141 
A VSN1TT B: EN HORISONTELL SYNTES 141 
1. Allmän överblick 141 
1.1 Att stimulera debatten 141 
1.2 Att främja samarbetet mellan högskola och företag 142 
1.3 Att påverka utformningen av politiken 143 
1.4 Relationer/Samordning med nationella och regionala program 143 
1.5 COMETT:s helhetsverkan 144 
2. Partnerskapsnätverken 146 
2.1 Bidrag från de regionala partnerskapsnätverken 146 
2.2 Att formulera industrins behov 147 
2.3 Att stimulera en mellanstatlig syn på partnerskap 147 
2.4 Bidrag från sektoriella partnernätverk 148 
2.5 Den främsta styrkan och de allvarligaste svagheterna hos partnerskapen i 
deltagarländerna 149 
3. Rörlighet och utbytesåtgärder 150 
3.1 Hur rörligheten kan bidraga till förnyelse i samarbetet mellan högskola och 
företag 150 
3.2 Att anpassa politik och praxis för att underlätta utbyte 151 
129 
4. Utvecklingen av utbildning 152 
4.1 Att skapa förnyelse i samarbetet vid utveckling av kurser 152 
4.2 Att bidraga till förbättringar när det gäller att anordna teknikinriktad utbildning 53 
4.3 Att komplettera och stärka initiativ inom utbildningen på nationell nivå 153 
4.4 Andra frågor som har kommit upp 154 
130 
INLEDNING 
I samband med arbetet att skapa den slutliga utvärderingen av COMETT Il-programmet 
(1990-1994), vilken krävs enligt artikel 6 i rådets beslut 89/27/EEG1 av den 16 december 
1988, undersöker kommissionen de olika sätt, på vilka de deltagande staterna stöder 
samarbetet mellan högskolan och industrin, samt hur de bidrar till att programmet 
genomförs. För att åstadkomma detta ombads de deltagande staterna att göra en slutlig 
nationell utvärdering av COMETT II. De fick ett ramverk med frågor som dessa nationella 
utvärderingar skulle ge svar på. 
Föreliggande rapport är en analys av de nationella utvärderingarna2. Avdelning A innehåller 
en undersökning av i hur hög grad COMETT II har uppfyllt målen i rådets beslut. 
Avdelning B ger en horisontell analys som går tvärs över svaren från de deltagande 
länderna, för varje enskilt ämne i ramverket. Bilaga 1 innehåller en sammanfattande tabell 
för varje deltagarland och anger i korthet hur landet har svarat på varje enskild fråga i 
kommissionens ramverk3. De sammanställningstabellerna har sänts ut till de nationella 
delegationerna, vilket har lett till ytterligare kommentarer och tillkommande material. 
Det finns dock en större metodisk svårighet när det gäller den nationella utvärderingen. 
Endast i ett, kanske två, fall4 framgår det tydligt, vems åsikter som framförs - om det är 
företagens, studenternas, högskolornas5, partnerskapens eller regeringens åsikt. Dessa två 
utvärderingar uppvisar en stor spridning, när det gäller hur de berörda har uppfattat 
COMETT II:s framgångar. Med undantag av dessa två fall framställs utvärderingarna i stort 
sett som en uppsättning redan sammanställda åsikter om programmet. Denna allvarliga 
svårighet finns också med i föreliggande rapport. På samma sätt är den analys och den 
information som finns i denna rapport, baserad på och håller sig uttryckligen till den analys 
och information, som finns i de nationella utvärderingarna. 
OJ nr L13/28 den 17.1.1989. 
2 Fyra av de nationella utvärderingarna var inte tillgängliga den 31 december 1994. När det gäller dessa 
länder har vi i stället använt oss av de nationella utvärderingarna från 1993 som ersättning för den inledande 
analysen i avdelning A och B. Nationella utvärderingar som kom in senare, fördes in i de 
sammanställningstabellerna och viktiga uppgifter integrerades i avdelning A och B. 
3 Sammanställningstabellerna har sänts ut till de nationella myndigheterna för granskning och ev rättning. 
Under denna granskning kompletterades i vissa fall delar av de sammanställningstabeller som saknade 
information, av myndigheterna. Även dessa tillägg fördes, när så var lämpligt, in i avdelning A och B. 
4 Detta gäller Förenade kungariket (Storbritannien och Nordirland). De inblandades olika synpunkter kan 
också ses i den belgiska (fr) utvärderingen, men inte i lika hög grad. Dessa två är också de enda kvantitativa 
utvärderingarna. 
5 För enhetlighetens skull kallas universitet, högskolor, tekniska högskolor, "grandes écoles" och andra 
inrättningar för postgymnasial utbildning här enbart för högskolor. 
131 
SAMMANFATTNING 
Föreliggande rapport är en integrerad sammanfattning av de 18 nationella utvärderingar som 
har inkommit från de 18 länder som deltar i ett projekt från Europeiska kommissionens 
Task Force för mänskliga resurser, COMETT Il-programmet för samarbete mellan högskola 
och industri, när det gäller teknikutbildning. Denna rapport är indelad i tre avdelningar. 
Avdelning 1 granskar hur de mål för COMETT II som fastställts i rådets beslut, har 
uppnåtts. Detta görs genom de nationella slutliga utvärderingarna. Avdelning 2 ger en 
heltäckande sammanställning av utvärderingarna. Avdelning 3, bilagan, ger en 
sammanfattning av de viktigare frågorna i varje enskild nationell utvärdering. 
Hur rådets beslut uppfyllts 
COMETT II har kunnat ge ökad tyngd åt den insats som den avancerade tekniska 
utbildningen gjort genom att medverka till att 1 ) stimulera till utveckling av pedagogisk 
försöksverksamhet och ny praxis vid placering i industrin av studenter från högre 
utbildning, 2) förbättra kursernas kvalitet och tillgänglighet, 3) utveckla lokala och 
regionala kontaktytor mellan den högre utbildningen och industrin samt etablera kontakter 
på det europeiska planet, 4) förbättra den ekonomiska och sociala sammanhållningen i 
Europa. 
COMETT II har främjat gemensam utveckling och bästa möjliga nytta av utbildningen 
genom att 1) integrera industrin i de gemensamt utvecklade kurserna, 2)förbättra den 
direkta tillämpningen av teknisk utbildning som en integrerad del i 
tekniköverföringsprocessen, samt 3) förbättra utbudet och tillgängligheten på utbildning. 
För små och medelstora företag har COMETT II, genom åtgärder för praktikplatser i dessa 
företag, direkt givit ett viktigt bidrag till företagens tekniska och ekonomiska utveckling 
och integrering i den större europeiska marknaden. Korta kurser nämns också, men inte lika 
konsekvent. 
Inga kommentarer har gjorts angående COMETT II:s roll när det gäller att utveckla lika 
möjligheter för män och kvinnor. 
COMETT II har bidragit till ett betydande europeiskt mervärde genom utveckling och 
internationalisering av aktiviteter för praktikplatser. Dessutom har COMETT II förbättrat, 
och i de flesta fall skapat, internationella nätverk för att förbättra samarbetet mellan 
högskola och industri. Programmet har också haft en starkt integrerande effekt och skapat 
kohesion tvärs över Europas högre undervisning och avancerade tekniska utbildning. 
På en allmän nivå 
COMETT II:s viktigaste bidrag till debatten om högskola och industri har varit att rikta 
uppmärksamheten på de fördelar som kan uppnås genom ett samarbete över 
nationsgränserna inom detta område. Programmet har också bidragit till att höja nivån på 
debatten om högteknologisk utbildning och kvalifikationer inom industrin i allmänhet. Inom 
de två sistnämnda områdena har dock COMETT endast haft en marginell inverkan i de 
länder, där debatten redan var väl utvecklad. 
COMETT II :s största direkta framgång har varit inom det europeiska mervärdet som 
programmet har medfört genom att formalisera och påskynda åtgärder för att ge studenterna 
132 
praktikplatser över nationsgränserna och, i något mindre utsträckning, genom utvecklingen 
och genomförandet av den tekniska utbildningen inom högskolan. 
COMETT II har bidragit till kohesion i Europa genom de direkta och katalytiska effekterna 
på samarbetet mellan högskola och industri, genom praktik för studenter och genom 
utveckling av den tekniska utbildningen i de minst gynnade regionerna inom EU och i 
andra deltagande länder. 
COMETT II har haft liten eller ingen inverkan på den nationella politiken, utom möjligen 
i Grekland och Portugal. Ändå uppger ett antal av de deltagande länderna att debatten 
"europeiserats". På regional nivå har programmets inverkan berott på de förhållanden som 
etablerats med andra regionala organ av partnerskapet eller för dess räkning. 
Synergieffekten mellan nationella och regionala åtgärder har varit god. COMETT II är 
tillräckligt flexibelt och känsligt för subsidiaritetsfrågor för att kunna anpassas till lokala 
behov. Det finns dock en viss oro för att programmets inverkan skulle begränsas enbart till 
de direkt berörda parterna. 
Den största allmängiltiga effekt som COMETT II har haft, är att det har bidragit till 1) en 
europeisering av högskolans institutioner, kursplaner och aktiviteter, student- och 
företagarkultur, handel och teknik, 2) en regularisering och systematisering av 
internationella praktikplatser för studenter, 3) en förbättring av kvaliteten på utrustningen 
för högre teknisk utbildning, samt 4) förbättrad insitutionskultur inom högskola och industri 
och struktur på kontaktytorna på regional, sektoriell, nationell och europeisk nivå. 
Ett antal punkter har begränsat COMETT II:s inflytande: 1) Programmet har en 
förhållandevis liten budget. 2) I de regioner, där relationerna mellan högskolan och 
industrin redan är väl utvecklade, tycks COMETT II:s inverkan stundom ha begränsats till 
att europeisera aktiviteter. 3) I vissa länder har myndigheterna själva inte gjort några större 
ansträngningar för att utnyttja programmets möjligheter. 
Partnerskap 
De regionala partnerskapens främsta bidrag har varit 1) utvecklingen av ett lokalt / regionalt 
nätverk av högskolor, institutioner och företag som samarbetar inom den tekniska 
utbildningen, och 2) integreringen av detta lokala / regionala nätverk, tillsammans med dem 
i andra regioner, till det första funktionellt effektiva transeuropeiska nätverket för 
information, för rörlighet för studenter och personal, och för utveckling och överföring av 
högteknologisk utbildning. 
Partnerskapens inverkan på regional nivå har dock varierat från plats till plats. Det finns 
tecken som tyder på att mervärdet har varit större i de minst gynnade regionerna. Det finns 
också tecken på att partnerskapens effektivitet har berott på institutionens placering: större 
effekt i ett tekniköverföringssammanhang och mindre i ett sammanhang med enbart 
utbildning eller studentrörlighet. Deras flexibilitet har varit viktig för att acceptera och 
senare utveckla arbetet. 
Många regionala partnerskap har haft stora svårigheter i att effektivt analysera 
utbildningsbehoven. Vissa ifrågasätter partnerskapens direkta roll på företagsnivå inom detta 
område. 
133 
Alla erkänner partnerskapens effekt när det gäller att stimulera ett transnationellt perspektiv 
hos högskolan (när det gäller undervisningsmetodik, undervisningssystem etc) och 
industrin (den europeiska dimensionen på teknik/FoU/utbildning/marknader etc). 
Sektoriella partnerskap har bidragit mer direkt än regionala partnerskap till tekniköverföring 
och till utveckling av utbildningen till ett bättre avgränsat, mer homogent nätverk. Det finns 
dock ingen bedömning av huruvida regionala eller sektoriella partnerskap är "bäst" för 
heltäckande COMETT Il-åtgärder. 
Partnerskapens främsta styrka har varit deras strukturerade europeiska och lokala/regionala 
partnernätverk. De främsta svagheterna har varit deras dåliga ekonomiska struktur och 
svårigheten att engagera industrin i aktiviteterna. 
Rörlighetsåtgärder 
Åtgärderna för att öka studenternas rörlighet har varit en av de största framgångarna med 
COMETT II. När det gäller företag, har de fört in en europeisk dimension och möjliga 
tekniska och handelsmässiga kontakter som ofta givit små och medelstora företag den första 
kontakten med ett europeiskt program. För studenter har dessa åtgärder fört med sig 
breddade kunskaper om språk, kultur och teknik, samtidigt som de har gett bättre utsikter 
rent yrkesmässigt. För högskolan har åtgärderna medfört en ny syn på undervisning och 
möjliga tekniska kontakter. Allt som allt har åtgärderna för att öka studenternas rörlighet 
bidragit till en mer flexibel, bättre integrerad och bättre yrkesutbildad europeisk teknisk 
arbetskraft. 
Politik och praxis för praktikplatser har förändrats, framför allt inom företagen, med en 
större regelmässighet när det gäller att ta emot studenterna och en systematisering av deras 
praktikperioder. Högskolan verkar ha förändrats i långsammare takt. 
Kursutveckling 
Samarbete mellan högskola och företag har medfört 1) större deltagande från företagens 
sida när det gäller att planera och genomföra kurser, 2) en internationalisering av 
utvecklingsprocessen som ger öppningar för nya källor för kunskap och 3) utvecklingen av 
flexibla nätverk för att ta fram och genomföra sådana kurser. 
Den förbättrade kvaliteten har varit den främsta fördel som har angivits. Denna förbättring 
uppkom huvudsakligen genom en breddad tillgång till teknisk expertis, jämförelse av 
sakernas tillstånd i de olika regionerna och en övergång till att låta utvecklingen av 
kurserna styras av utbildningsbehoven istället för av tillgången. 
Medan den stora bredden i kursutbudet och tillgången på utbildning även i perifera 
områden har ökat, har COMETT Il-kursernas kvantitativa inverkan varit liten. Det 
föreligger också en viss oro över att det tar så lång tid att utveckla kurserna. 
COMETT II:s initiativ när det gäller utbildning ses som ett komplement till de nationella 
ansträngningarna inom 1) internationaliseringen av högskolan, företag och andra 
institutioner, 2) utvecklingen av kontaktytor mellan högskolan och industrin, samt 3) den 
allmänna förbättringen av teknisk utbildning, särskilt för små och medelstora företag. 
134 
COMETT II-PROGRAMMET 
Åtgärdsprogrammet COMETT är Europeiska unionens program för samarbete mellan 
högskola och industri när det gäller teknisk utbildning. COMETT II sjösattes genom rådets 
beslut 89/27/EEG av den 16 december 1988 och pågick under fem år, från 1990 till 1994. 
Det första COMETT-programmet, COMETT I, pågick under fyra år, från 1986 till 1989. 
COMETT II har varit öppet för deltagande för EFTA-länder sedan 1990. 
COMETT II:s syften är som de presenteras i programmets lilla handbok: 
"Att förbättra bidraget från framför allt den avancerade tekniska utbildningen vid de olika 
berörda nivåerna och därmed bidraget från utbildningen på gemenskapens sociala och 
ekonomiska utveckling. 
Att främja den gemensamma utvecklingen av program för utbildning och erfarenhetsutbyte, 
och också ett optimalt utnyttjande av utbildningsresurserna på gemenskapsnivå, framför allt 
genom att skapa transnationella sektoriella och regionala nätverk framför allt avancerade 
projekt inom teknisk utbildning, 
Att svara mot de specifika kraven på yrkeskunskap från små och medelstora företag, 
Att arbeta för lika möjligheter för män och kvinnor både i grundläggande och i vidare 
utbildning inom, i första hand, avancerad teknologi. 
Att ge en europeisk dimension till samarbetet mellan högskola och industri när det gäller 
grund- och vidareutbildning inom teknik, samt tillämpning och överföring av teknik. " 
Verksamhetsmässigt, och i korthet, består COMETT II av fyra inriktningar: 
• Inriktning A: Partnerskap för samordnade utbildningsaktiviteter mellan högskola och 
industri (i fortsättningen kallat partnerskap), nätverksorganisationer som har kommit till 
stånd genom COMETT för att främja samarbetet över nationsgränserna mellan högskola 
och företag. Dessa nätverk kan vara både sektoriella och regionala. 
• Inriktning B: Utbyten över nationsgränserna för att ge bidrag till 
1) studenter som genomgår en tre till tolv månader lång praktik i industrin i ett annat 
deltagarland. 
2) personer som har avslutat sin grundutbildning, antingen inskrivna vid en högskola eller 
efter avslutad utbildning som en övergång mellan studier och en första anställning, och som 
tar en praktikplats på mellan sex månader och två år i ett företag i ett annat deltagarland, 
med avsikt att deltaga i ett industriellt projekt. 
3) personal som hämtas från högskolan och industrin till industri och universitet i ett annat 
deltagarland för att förbättra utbildningen. 
• Inriktning C: Gemensamma projekt för fortlöpande utbildning, framför allt för den 
högteknologiska utbildningen och för distansutbildning inom multimedia. 
1) Stöd för intensivkurser med en europeisk dimension inom, framför allt avancerad 
teknologi för snabb spridning - av och inom högskolan samt av och inom industrin - av 
forsknings- och utvecklingsresultat på områden som gäller ny teknik och hur den kan 
användas, samt för att främja överföringen av tekniskt nytänkande, framför allt inom små 
och medelstora företag, till områden där sådan teknik inte tidigare använts. 
2) Stöd för arbetet med att på Europanivå ta fram, utveckla och pröva gemensamma 
utbildningsproj ekt. 
3) Stöd för distansutbildning med användning av ny utbildningsteknik och /eller med 
överförbara utbildningsprodukter som resultat. 
• Inriktning D: Kompletterande åtgärder för att främja och stödja programmet. 
135 
AVSNITT Ai GENOMFÖRANDE AV RÅDETS BESLUT 
Detta avsnitt granskar, inom de gränser som sätts av den information som finns i slutliga 
nationella utvärderingarna, i hur hög grad COMETT II har uppfyllt de mål som angavs i 
rådets beslut (89/27/EEG) som låg till grund för programmet. I korthet är de mål som finns 
i artikel 3 i rådets beslut, och som beskrivits utförligare i bilagan till beslutet, som följer: 
1. Att förbättra den högteknologiska utbildningens bidrag till gemenskapens ekonomiska 
och sociala utveckling, inklusive kohesion i dessa frågor. 
2. Att gynna gemensam utveckling och dra största möjliga nytta av utbildningen, i 
synnerhet utbildning som grundar sig på forskning inom gemenskapen. 
3. Att svara mot de specifika krav på yrkesskicklighet som ställs av de små och medelstora 
företagen, inklusive överföring av teknik och yrkeskunskaper. 
4. Att främja lika möjligheter för män och kvinnor. 
5. Att ge en europeisk dimension till samarbetet mellan högskolan och industrin när det 
gäller utbildning och europeiskt mervärde. 
1. Att förbättra den ekonomiska och sociala utvecklingen och kohesionen 
1.1 Att förbättra bidraget från utbildningen 
De slutliga nationella utvärderingarna av COMETT Il-programmet ger att COMETT har 
varit en obestridd framgång när det gäller att förbättra den tekniska utbildningens 
ekonomiska betydelse. Detta har uppnåtts framför allt genom utvecklingen av inlärning som 
bygger på egna erfarenheter, vilket är en följd av praktikplatser för studenter. Denna form 
av praktik har varit direkt till fördel för företagen, samtidigt som den har bidragit till en 
ökad förståelse mellan högskola och industri. Också inom den traditionella tekniska 
utbildningen har kvaliteten på kurserna förbättrats - först och främst beroende på samarbetet 
över nationsgränserna och industrins engagemang - samtidigt som tillgängligheterna till 
kurserna har ökat. 
COMETT II:s begränsade budget har i jämförelse med de deltagande staternas privata och 
offentliga utgifter när det gäller undervisning och utbildning har dock inneburit att de 
direkta och katalytiska effekterna av COMETT inte har varit så stora som de deltagande 
länderna kunde ha önskat. I vissa länder, där kopplingen mellan högskolan och industrin 
samt fortlöpande praktik inom utbildningen redan var mer utvecklade, har också COMETT 
haft mindre effekt. Det motsatta gäller också: I de mindre gynnade områdena i Europa har 
COMETT haft mycket god effekt på kohesionen genom att gynna relationerna mellan 
högskolan och industrin. 
1.2 Regional struktur och utveckling 
De nationella utvärderingarna pekar på att COMETT Il-programmet har haft en 
strukturerande effekt som har lett till en förbättrad potential för ekonomisk utveckling på 
två plan: på lokal - regional nivå och på Europanivå. På dessa två nivåer har programmet 
förbättrat kontaktytorna och förhållandena mellan högskolan och industrin, sammanfört nya 
partner och lett till samordning med andra nationella och europeiska program. 
På lokal - regional nivå har COMETT skapat vad ett deltagarland kallade "ett ramverk och 
ett legitimt forum för offentlig debatt". Framförallt genom aktiviteter hos de regionala 
partnerskapen har lokala - och stundom nationella - sociala och ekonomiska 
136 
samarbetspartner förts samman för att diskutera och utveckla gemensamma aktiviteter för 
högskolan och industrin, framför allt när det gäller fortlöpande högteknologisk utbildning. 
Detta har lett till utökat samarbete och större samordning av åtgärderna hos dessa för det 
mesta regionala parter. Åtgärderna innefattar arbete och samarbete med och inom regionala 
företag och högskolan, analys av behovet av yrkespraktik, framtagning av 
utbildningsmaterial, organisering och/eller anordnande av utbildningar, praktikplatser för 
studenter etc. 
I vissa områden har COMETT- och partnerskapsaktiviteter också utgjort ett nyttigt och i 
vissa fall viktigt bidrag till utvecklingen av en politik för fortlöpande teknisk utbildning och 
för förhållandet mellan högskolan och industrin. Dessa aktiviteter har också i vissa fall 
genomfört regionala utvecklingsaktiviteter på en bredare bas som inte har varit nära 
kopplade till COMETT. Den viktigaste, och den vanligaste, av dessa aktiviteter är den som 
sysslar med möjligheter att överföra ett större spektrum av teknik, kopplat till EG-program 
för forskning, kontraktsforskning och patent- och licensaktiviteter. Det finns faktiskt, som 
vi skall se nedan, vissa indikationer på att partnerskap som lyckas åstadkomma sådana 
integrerade aktiviteter (antingen genom en inledande lokalisering eller genom egen 
utveckling) är "de mest framgångsrika", och detta är den modell som de flesta nationella 
utvärderingarna intuitivt söker. 
Omfattningen av dessa struktureffekter har dock varierat. Den viktigaste parametern inom 
detta skiftande område tycks ha varit den redan befintliga nivån på debatt och infrastruktur 
mellan högskolan och industrin. Där denna redan var väl utvecklad, vidtogs mindre 
strukturerande åtgärder på lokal/regional nivå. Den näst viktigaste parametern i 
effektiviteten var den partnerskapets institutionella position. Den kopplades av flera 
utvärderingar till sådana frågor som möjligheten att uppnå ytterligare finansiering, 
trovärdighet och effektivitet gentemot industrin, samt möjligheten att bidra till utformningen 
av den regionala politiken. Några av de ekonomiska och andra svagheterna i 
partnerskapsystemet kan faktiskt ha sin grund i en svag position. 
1.3 Att förbättra den ekonomiska och sociala kohesionen 
COMETT II har bidragit till den ekonomiska och sociala kohesionen genom tre 
huvudsakliga effekter. 
1. De regionala struktureffekter som diskuterats ovan, var mest påtagliga i de minst 
gynnade områdena i EU. Återigen har partnerskapen varit av största vikt för denna process. 
Där förhållandet mellan universitet och industrin var minst utvecklade, fick COMETT II 
mest inverkan på utvecklingen genom att höja nivån på den institutionella infrastrukturen 
till vad som i Europa idag anses vara det bästa förfaringssättet inom detta område. 
2. COMETT II har också haft en starkt integrerande inverkan genom att dra med alla 
regioner in i närmare arbetsrelationer med varandra och ge de mindre gynnade regionerna 
konkreta projekt och vägar till samarbete med EU:s ekonomiska kärnområden. En 
bidragande orsak till denna integrering är den förbättrade spridningen av tekniskt kunnande, 
både teoretiskt och praktiskt, och bästa möjliga pedagogiska tillvägagångssätt för att 
utveckla och bedriva utbildning. 
3. Social kohesion när det gäller en breddad förståelse och respekt för de olika deltagande 
ländernas kultur är en punkt som ofta förekom i de nationella utvärderingarna. 
137 
2. Bästa möjliga nytta av utbildningen 
2.1 Att förena forskning, utbildning och tekniköverföring 
Drivkraften hos EFTA:s och EU:s medlemsstater när det gäller utvecklingen av samarbetet 
mellan högskolan och industrin är tekniköverföringen: överföringen av kunskap och teknik, 
som inom högskolan utvecklats till ett område där det kan kommersialiseras och därmed 
bidra till den ekonomiska utvecklingen.En andra, men kanske inte lika enhälligt uttalad 
drivkraft är omställningen av aktiviteterna inom högskolan så att de bättre kan svara mot 
industriella och kommernsiella behov. 
När det gäller direkt tekniköverföring, kan mekanismer för ett kommersiellt utnyttjande kan 
spänna över åtgärder som att bilda företagsparker eller joint-venture-företag till 
kontraktsforskning, till konsultarbete, och till enkla informationsaktiviteter. Möjligheten för 
högskolorna att erbjuda företagen hela kedjan av mekanismer för tekniköverföring, 
tillsammans med möjligheten att löpa genom kedjan stegvis, ses av många som ett viktigt, 
om inte rent av avgörande inslag, för en effektiv tekniköverföring. 
Före COMETT.s dagar var den högteknologiska utbildningen en särskilt svag länk i denna 
kedja av tekniköverföring. Liksom i många av de nationella utvärderingarna, har COMETT 
riktat uppmärksamheten mot just utbildningens roll i samarbetet mellan högskolan och 
industrin, gjort den synlig och bidragit till att den accepterats i samarbetet mellan högskolan 
och industrin. Här har COMETT sannerligen bidragit till "bästa möjliga nytta av 
utbildningen" och till en mer effektiv tekniköverföring. I detta sammanhang kan den 
institutionella placeringen av partnerskapet vara betydelsefull. Det finns tecken som tyder 
på att partnerskap som är placerade i organisationer för tekniköverföring, har varit mer 
effektiva än de som är placerade i en miljö av enbart undervisning/utbildning eller de som 
framför allt har ägnat sig åt aktiviteter, kopplade till studenternas praktikplatser. 
COMETT II har också bidragit till "bästa möjliga nytta av utbildningen" genom att vidga 
institutionernas horisont, framförallt högskolornas, genom praktikplatser för studenterna. 
COMETT-aktiviteter har gett de traditionella universiteten en ökad respekt för 
praktikplatser inom industrin, ofta genom trycket nerifrån och upp från föreläsare och 
studenter som vill få tillgång till sådana praktikplatser. Kopplat till detta är ett ökat 
erkännande (från de traditionella universitetens sida) av arbetsplatsen som en berättigad 
plats för teknisk inlärning, och av den erfarenhetsbaserade inlärningen som ett värdefullt, 
till och med nödvändigt, komplement till de akademiska studierna. Sådana 
praktikplatsaktiviteter och ändrade attityder inom högskolan och industrin skapar en fastare 
grund för framtida tekniköverföring, i båda riktningarna! 
2.2 Att förbättra kvaliteten 
När det gäller COMETT Il-programmets kurser pekar de nationella utvärderingarna hela 
tiden på förbättringar i projektens kvalitet, tack vare samarbete över nationsgränserna och 
industrins engagemang i utvecklingen av kurserna. (Däremot nämns kvantitativa ökningar 
i utbudet av kurser sällan och ses som marginella i jämförelse med den volym av 
fortlöpande teknisk undervisning och utbildning som erbjuds. En ökning i utbudet av 
specialiserade kurser och dessas tillgänglighet i perifera områden nämns dock.) 
138 
Utvärderingarna visar tydligt den kvalitetsökning som kan uppnås genom att arbeta på 
Europanivå. Möjligheten att få tillgång till expertis på högsta nivå från alla deltagarländer 
att jämföra olika metodiska förhållningssätt, att se hur olika teknik för genomförande 
fungerar i praktiken, att undersöka hur de olika institutionerna är placerade och uppbyggda, 
etc, bidrar tillsammans till ett stort steg framåt i deltagarnas kvalitetssyn. Detta har 
naturligtvis medfört en mer komplex organisation, men detta tycks vara mer än väl vägas 
upp av kvalitetsökningen. Att arbeta på Europanivå uppges faktiskt också ha tagit bort 
initialmotståndet för att utveckla och deltaga i kurser genom att ställa en större, 
konsoliderad europeisk marknad till förfogande genom partnerskapnätverket. 
På industrisidan tyder utvärderingarna på ytterligare förbättringar av kurserna, genom att 
kraven och synpunkter från användarna inom industrin kommer in på ett tidigt stadium av 
kursutvecklingen. Övergången från en utbildning anpassad till tillgången till en som svarar 
mot behoven har varit ett av de kännetecknade dragen i de kurser som utvecklats inom 
COMETT II. De kvantitativa utvärderingarna pekar dock på den förbättring som fortfarande 
behövs i de högskolor som samarbetar med industrin inom detta område. Behovet av att 
utveckla kontaktytor mellan marknadsinformation, utveckling och genomförande av kurser 
vid högskolan, kanske genom arbete och samarbete med professionella organisationer för 
utbildning, konsulter och organisationer för tekniköverföring, är en sak som har förts fram 
i ett antal olika former. 
Den främsta kritiken som riktas mot denna aktivitet, gäller den tid som går åt för att 
utveckla kurser. Företag uppges använda COMETT II endast för icke-kritisk, långsiktig 
utbildning. Partnerskapens förmåga att analysera utbildningsbehovet har också ifrågasatts. 
Den kvantitativa översikt som tog upp denna fråga, tydde på att företag såg partnerskapen 
som en kontaktyta för att förmedla behov till dem som kunde fylla behoven, snarare än 
som en organisation för att faktiskt genomföra behovsanalyser. 
3. SMÅ och medelstora företag och nytänkande 
COMETT:s aktiviteter för praktikplatser åt studenterna har varit det största direkta bidraget 
från programmet till de små och medelstora företagens och industrins behov i allmänhet. 
För de små och medelstora företagen har praktikplatser i liten skala och över en kortare tid 
(jämfört med pilotprojekt och de gemensamma utbildningsprojekten från högskolan och 
industrin) varit det som bäst passat deras aktiviteter. För några av dessa foretag har 
COMETT till och med inneburit den första kontakten med europeiska program, och ibland 
med Europa i ett större sammanhang. 
Att personal får möjlighet att praktisera, har varit särskilt nyttigt för de små och medelstora 
företagen, när detta har förekommit. Det har dock bara hänt i ett begränsat antal fall. 
Många av de deltagande länderna pekar på behovet att tänka om när det gäller dessa 
praktikplatser, om de skall kunna utvecklas till att bli en betydande aktivitet för att utveckla 
de små och medelstora företagen. 
Det är svårt att, när man läser utvärderingarna, bedöma vilken effekt kurserna inom 
utbildningen har haft på de små och medelstora företagen. Säkert är att den stadiga 
förbättringen av kvaliteten i utbildningen haft en positiv inverkan på de mottagande små 
och medelstora företagen. 
39 
Viss oro har dock uttryckts över att COMETT II:s partnerskap och mer traditionella 
utbildningar är så nära och så integrerade med industrin, och framför allt med de små och 
medelstora företagen. De två deltagande stater som genomfört en kvantitativ undersökning, 
fann ett mycket svagare intresse för och mindre uppskattning av partnerskapen och 
COMETT:s aspekter på utbildning från företagarnas sida än från högskolorna och 
praktikplatserna. Det förekommer klagomål från företag när det gäller det långsiktiga 
synsätt, som accepterats när det gäller att arbeta med de stora projekten, och indikatorer på 
att företag endast utnyttjat denna typen av utbildning perifert. En utvärdering har ifrågasatt 
om sådant utbildningsmaterial skulle komma att användas och återanvändas utanför denna 
mycket begränsade utvecklingsgrupp. Att partnerskapet har legat så långt från den direkta 
kontakten med företagen har också setts som något värt att ta upp. 
4. Lika möjligheter för män och kvinnor 
I de skriftliga slutgiltiga utvärderingarna av COMETT II har det inte sagts mycket - i vissa 
fall ingenting - om programmets inverkan för att främja lika möjligheter för män och 
kvinnor. Därmed inte sagt att det inte har haft någon inverkan, stor eller liten, utan endast 
att den inte har omnämnts. 
5. Den europeiska dimensionen och mervärdet 
5.1 Europeiskt mervärde 
De främsta fördelarna med COMETT II kan återfinnas i mervärdet som sträcker sig över 
och utöver den inledande ekonomiska investeringen som programmet har uppnått genom 
sina europeiska aktiviteter. Områden, där mervärdet finns, innefattar: 
• En utökad ekonomisk och social kohesion inom Europa. 
• En effektiv start på ett samarbete över hela Europa mellan högskolan och industrin när 
det gäller den tekniska utbildningen. 
• En utvidgad europeisk, teknisk och kommersiell horisont hos företag, genom att de tar 
emot studenter från andra länder. Med detta följer en mer långsiktig integration av 
marknader. 
• Bidrag till utvecklingen av en mer integrerad och effektiv europeisk arbetsmarknad för 
högt kvalificerade högskoleutbildade tekniker. 
• Förnyelse och förändring inom högskolan genom kontakt med högskolor i andra länder. 
• Förbättrad kursutveckling genom exponering inför den främsta expertisen inom teknik 
och utbildning från ett stort antal länder. 
• En utökad mångfald av och tillgänglighet på specialiserade tekniska kurser genom 
konsolidering av den europeiska marknaden. 
5.2 Europeiska nätverk 
Partnerskapen har, trots svårigheter i samarbetet med industrin, spelat en mycket viktig roll 
i att utveckla detta mervärde. De har tillhandahållit en del av stödet för aktiviteter, både när 
det gäller studenternas praktikplatser och deras utbildning. De är det synbara arvet, 
strukturellt sett relativt stabilt, efter COMETT I och II. De bildar det ramverk, där ett direkt 
och varaktigt nätverksarbete kan äga rum. Regionala partnerskap har skapat lokala/regionala 
kontaktytor inom partnerskapens europeiska nätverk. Utvärderingarna bekräftar att detta har 
genomförts, mer eller mindre bra, av alla partnerskap. Partnerskapen utvecklar, formaliserar 
i viss utsträckning och upprätthåller sedan tvärs över Europa dessa nätverk för information 
140 
och kontakter när det gäller högskolor, fortlöpande teknisk utbildning och industri. 
Sektoriella partnerskap har utvecklat ett mer avgränsat, teknik-definierat nätverk tvärs över 
Europa vilket genererat många av de mervärdesskapande aktiviteterna som diskuterats ovan. 
Detta dedicerade nätverk tvärs över Europa har utgjort "ryggraden" i de flesta operationella 
aktiviteterna. Ett system för information och samarbete, riktat mot utvecklingen av 
förhållandet mellan högskolan och industrin har satts upp på en operationell, regional basis 
för första gången i Europa (och faktiskt också i vissa av de deltagande länderna). Detta 
nätverk har utgjort den huvudsakliga kanalen för att flytta information, utbildningsmaterial 
och människor tvärs över Europa. 
5.3 Effekterna av europeisk integration 
Även om partnerskapen kanske är den mest påtagliga europatäckande strukturen som 
stammar från COMETT, har praktikplatserna fått en viktig integrerande effekt på enskilda 
deltagande studenter, på högskolorna och på företagen. Praktikplatserna har medfört ett ökat 
europeiskt medvetande hos högskolorna och motiverat dem att ytterliga vidga sina 
samarbetsaktiviteter utanför det egna landet och därigenom uppnå fördelar genom 
jämförelser av undervisningsmetoder, läroplaner och sätt att arbeta med industrin. 
Studenter har arbetat i en annan europeisk kultur, förbättrat sina språkkunskaper och tagit 
det första steget mot att bli en del av den framtida, högkvalificerade europeisk 
arbetskraften. Företag, många av dem små eller medelstora företag som deltar i sitt första 
europeiska projekt, har blivit medvetna om andra kulturer, marknader och källor till 
expertkunskap. Det förefaller klart att de deltagande länderna ser detta område som den 
största framgången med COMETT II. 
Utvecklingen och genomförandet av COMETT 11-kurser över hela Europa har kanske fått 
en mindre uttalad - åtminstone mindre omtalad - integrerande verkan som kanske är 
begränsad till dem som utvecklar och håller kurserna. 
A VSNITT Bi EN HORISONTELL SYNTES 
1. Allmän överblick 
1.1 Att stimulera debatten 
COMETT II:s huvudsakliga bidrag till att stimulera debatten kring högskolan och industrin 
har varit: 
1. Att rikta deltagarnas uppmärksamhet på frågor som gäller, och fördelar som kan uppnås 
genom samarbete över nationsgränserna inom detta område. Alla deltagarländer erkänner 
detta liksom det operationella genomförandet som de största fördelar som COMETT II har 
gett. 
2. Att stimulera debatten om den tekniska utbildningens aspekter på debatten kring 
högskolan och industrin. 
3. Att stimulera debatten om den högre utbildningens akademiska natur och det som 
Tyskland kallar "dess starkare omdirigering mot behovet av praktik inom yrkeskårerna och 
industrin". 
4. Att bidraga till en vidare debatt om utbildning och kvalifikationer inom industrin. 
141 
För de flesta länderna, och för många regioner, var dock debatten kring relationerna mellan 
högskolan och industrin väl utvecklad redan innan COMETT. Detta innebär att COMETT 
inte kom med någonting nytt när det gällde de rent nationella eller regionala debatterna. 
Med tanke på COMETT:s begränsade ekonomiska resurser, jämfört med nationella och 
regionala budgetar för utbildning, kunde programmet således inte utgöra något större bidrag 
till den pågående debatten på dessa nivåer. I de länder och de regioner, där debatten var 
mindre utvecklad, har COMETT II naturligtvis betytt mer för att stimulera diskussionen. 
I detta sammanhang har det fått positiv effekt på kohesion inom hela EU och andra 
deltagande länder. 
Till slut kan sägas att COMETT II i allmänhet har tillhandahållit det som Österrike kallar 
"ett ramverk och ett legitimt forum för offentlig debatt". Också i de mer gynnade 
regionerna, där debatten var väl utvecklad, har programmet utgjort ännu en kanal för 
samordning och kommunikation. I de mindre gynnade områdena har detta ramverk varit 
ännu synligare och effektivare. 
1.2 Att främja samarbetet mellan högskola och företag 
I de flesta länder har COMETT II :s största bidrag, det starkaste mest enhetliga förhållande 
som främjats, varit utvecklingen och formaliseringen av praktikplatser över 
nationsgränserna för studenter inom högskolan och industrin. Både företag och högskolor 
har uttryckligen erkänt denna mest positiva aspekt på programmet. I mindre grad har också 
utvecklingen och genomförandet av kurser över nationsgränserna uppgivits som en positiv 
utveckling genom COMETT. 
COMETT II:s bidrag har varierat, beroende på den tidigare graden av samarbete mellan 
högskolan och industrin. I länder och regioner med ett väl utvecklat samarbete, till exempel 
Sverige, har COMETT II:s inverkan begränsats till dem som deltagit i programmet, med 
en ytterst liten vidare katalytisk effekt. Men också i sådana utvecklade regioner/länder har 
COMETT II bidragit till att utveckla speciella aspekter på deras struktur. Exempel på detta 
är de icke-tekniska högskolorna i Finland eller praktiksystemet vid "hogescholen" i 
Nederländerna. Det är dock sant att programmet i sådana fall har haft en stödjande, snarare 
än en ledande roll. 
Dessa inskränkningar står i kontrast till andra länder och regioner med mindre utvecklat 
samarbete mellan högskolan och industrin. I den situationen har COMETT fått en mycket 
vidare och djupare påverkan. Här har COMETT bidragit till att utkristallisera och 
formalisera ett mycket bredare spektrum av relationer mellan högskolan och industrin, på 
hela skalan från att hjälpa företag i deras första kontakt med högskolor, till att sporra till 
formell analys av utbildningens behov, till att skapa de regionala eller nationella 
kontaktytorna för samarbete mellan högskolan och industrin när det gäller utbildning, etc. 
Från de länder som har genomfört kvantitativa undersökningar, Belgien (fr) och Förenade 
kungariket, tycks det vara en viss skillnad bland de olika aktörerna, när det gäller hur stor 
betydelse de tillmäter COMETT II för de förbättrade relationerna mellan högskolan och 
industrin. Företagen var minst imponerade. Bara 17% av de belgiska och 36% av de 
brittiska företagen upplevde att relationerna till högskolan hade blivit bättre. I Förenade 
kungariket var de flesta högskolor som undersökts positiva, liksom 70% av partnerskapen. 
Denna grad av entusiasm bör man hålla i minnet vid läsningen av några av de mera 
142 
entusiastiska uttalandena om COMETT. Det kanske är så att några av de mer kvalitativa 
nationella utvärderingarna är oproportionerligt påverkade av synpunkter från partnerskapen. 
1.3 Att påverka utformningen av politiken 
I Portugal och Grekland förefaller COMETT II:s kanaler till den nationella politiken ha 
varit mer direkta och också ha haft viss påverkan på politiken. Placeringen av det 
portugisiska informationskontoret för COMETT i CESE - den organisation som sysslar med 
att utveckla samarbetet mellan högskolan och industrin - tycks ha varit verkfullt. På 
nationell nivå har dock COMETT i de flesta fall haft litet eller inget direkt inflytande, när 
det gäller att utforma politiken, i synnerhet i de fall då samarbetet mellan högskolan och 
industrin ansetts som given. Ett antal länder anger dock att debatten "europeiserats" genom 
COMETT. 
Icke desto mindre kan man se ett antal specifika, om också snarast administrativa, resultat 
på nationell nivå som till exempel att Österrikes vetenskaps- och forskningsdepartement har 
vidtagit juridiska åtgärder för att COMETT II :s praktikarbete utomlands skall erkännas, och 
att social- och arbetsmarknadsdepartementet har släppt kravet på arbetstillstånd för 
praktikarbete inom COMETT. I Luxemburg har COMETT-aktiviteter belyst bristen på 
nationell samordning när det gäller samarbetet mellan inhemska företag och utländska 
högskolor. 
På regional nivå har COMETT II haft något större inverkan, särskilt genom partnerskapens 
aktiviteter. I Norge har COMETT II bidragit till att ta fram ett regelverk för regionalpolitik 
inom detta område, samtidigt som COMETT har varit ett instrument för att genomföra 
politiken. Detta inflytande kan också variera mycket inom ett land. I Förenade kungariket 
kan till exempel det specifika förhållandet mellan partnerskapen och det lokala rådet för 
utbildning och företagsamhet (RYF) ha stor verkan. I andra länder har den regionala 
påverkan varit liten. 
1.4 Relationer/Samordning med nationella och regionala program 
Det tycks ha förekommit en hög grad av operationell samordning mellan COMETT II och 
de nationella/regionala programmen. Nationella program som söker främja internationella 
aktiviteter (Schweiz, Finland, Tyskland) finner en naturlig partner i COMETT II. Nationella 
program för utveckling av den inhemska utbildningen eller tekniköverföringen, såsom det 
österrikiska "Vetenskapsmän för ekonomi", den danska "Lagen om fortlöpande utbildning", 
den italienska lagen 67/1988 som anger att 10% av FoU skall gå till utbildning, eller den 
schweiziska nationella planen för att utveckla en fortlöpande utbildning inom universiteten 
och de federala tekniska högskolorna, eller återigen de norska programmen för 
tekniköverföring samt utbildning; alla dessa finner stöd i COMETT. Där det inte finns 
några nationella program eller någon nationell inriktning kan det naturligtvis inte heller 
sägas finnas någon samordning, även om programmen i dessa fall kan ha varit så mycket 
mer användbara. Den mycket nära utvecklingen av COMETT och den portugisiska politiken 
på detta område och i närliggande områden genom det nationella CESE är åter värt att 
nämnas. 
Också på en mer allmän nivå, än när det gäller teknik och utbildning, kan det sägas att 
Luxemburgs intresse för att utveckla de inhemska företagens internationella aktiviteter 
finner gensvar i COMETT. I Irland har två sektoriella partnerskap etablerats i områden med 
143 
hög nationell prioritet när det gäller undervisning och utbildning. I Portugal har 
utvidgningen av partnerskapsaktiviteter till andra EU-program setts som en positiv 
utveckling, liksom de mer direkta samordningseffekterna från arbetet med de nationella 
programmen. Att regeringsmedel har avsatts för antingen utvecklingen av partnerskap (som 
till exempel i Nederländerna, Tyskland, Portugal eller Spanien) eller kurser (från Islands 
Program för hjälp till utbildning) tyder också på att en viss nivå av samordning har 
uppnåtts. 
Programmets samordning med regionala aktiviteter har varit starkt beroende av de lokala 
partnerskapens aktiviteter. Så är fallet i de spanska regionerna, särskilt i de autonoma 
regioner som har kontroll över undervisning och utbildning. I Tyskland har delstaternas 
politik för att europeisera sina högskolor i hög grad samordnats med COMETT-aktiviteter. 
Utöver detta har den lokala, regionala utvecklingsstrukturen varit en viktig faktor för att 
möjliggöra samordning. I Frankrike har det nära bandet mellan partnerskapen och de 
regionala handelskammarna haft betydelse. I Förenade kungariket har förhållningssättet till 
råden för utbildning och företagande varierat från region till region med mer eller mindre 
grad av samordning. Däremot har samordningen med utvecklingen av regionala strukturer 
för fortlöpande utbildning varit mer enhetligt stark i Norge. 
Kvantitativt sett har över en tredjedel av de företag som deltagit i COMETT i Belgien (fr), 
också varit delaktiga i liknande regionala eller nationella program. I Förenade kungariket 
har hälften av universiteten och cirka 70% av partnerskapen varit engagerade på liknande 
sätt. Mångfalden och flexibiliteten hos aktiviteterna inom COMETT har förmodligen varit 
ett viktigt element i denna samordning och gjort det möjligt för varje region/deltagarland 
att anpassa programmet till de lokala behoven. 
Det kan naturligtvis förekomma vissa konflikter mellan COMETT och de nationella eller 
regionala aktiviteterna. Detta har hänt till exempel då COMETT:s praktikplatser har 
kolliderat med behovet av praktikplatser för de nationella, regionala eller individuella 
högskolorna, i de fall då den lokala industrins förmåga att ta emot studenter är begränsad. 
Det kan också förekomma ett visst isärglidande och bristande samordning med tiden. Detta 
togs upp i den franska utvärderingen, där nationella och regionala ekonomiska och politiska 
förändringar ansågs kunna medföra att COMETT skulle behöva anpassas efter de nya 
förhållandena. 
1.5 COMETTrs helhetsverkan 
I deltagarländerna anser man att själva COMETT-programmet varit framgångsrikt. Men 
uttryckt i nationella termer har COMETT:s helhetsverkan begränsats av de relativt små 
ekonomiska medel som ställts till förfogande. Verkan begränsades ytterligare i vissa av 
deltagarländerna, där relationerna mellan högskolan och industrin redan var väl utvecklade. 
Bortsett från detta har de deltagande länderna pekat på följande positiva bidrag från 
COMETT: 
1. Europeiseringen av aktiviteter. 
Detta har skett på ett antal nivåer. Högskolor har blivit mer internationellt inriktade, inte 
bara institutionellt sett, utan också när det gäller studentkultur (genom praktikplatserna) och 
i vissa fall genom förändringar i läroplaner. Vissa länder antyder att det har varit de mindre 
högskolorna som har vunnit mest genom att använde de småskaligare, mer lättillgängliga 
COMETT-aktiviteterna som ett av sina första steg in i Europa. Företagen har framför allt 
144 
vunnit på studenternas praktik som har öppnat för en vidare europeisk syn på företaget och, 
i vissa fall, inträde på nya marknader. På nationell och regional nivå har COMETT:s 
europeiserande effekt varierat mer. Programmet har dock varit till synnerligen stor hjälp 
för EFTA-länderna, när det gäller att få erfarenhet av och förståelse för hur EU-
programmen fungerar, samtidigt som det har lagt grunden för framtida aktiviteter. 
2. Effekten av studentpraktiken. 
Denna aktivitet är den som kanske har haft den mest direkta och starkast upplevda positiva 
effekten. Ett antal av de deltagande länderna har uttryckligen sagt att detta var den främsta 
positiva effekten av COMETT. För företagen har den medfört en öppning för nya 
yrkeskunskaper och ett mycket större medvetande om EU:s marknad. Praktikplatserna har 
inneburit direkt information om andra undervisnings- och utbildningssystem och om 
tekniska resurser. De har också skapat ett ökat medvetande hos industrin om fördelarna 
med att anställa utbildad arbetskraft. För studenterna har praktikplatsen inneburit 
språkträning och samtidigt gett ytterst värdefulla erfarenheter för övergången till arbetslivet. 
3. Förbättrade förutsättningar för den tekniska utbildningen. 
COMETT har haft stor effekt när det gäller att få högskolorna att spela en större roll i den 
fortlöpande utbildningen och att få dem att inse behovet av att marknadsföra sina tjänster 
inom industrin. Ett av de deltagande länderna har märkt en förbättring i de 
utbildningsbehovsanalyser som genomförts. 
4. Förbättringar inom den institutionella kulturen och strukturen. 
COMETT har haft ett positivt inflytande inte enbart på utvecklingen av kontaktytorna 
mellan högskolan och industrin, utan också på kontakterna mellan alla berörda parter i den 
sektoriella utbildningen på regional och sektoriell nivå, både genom projekt och genom 
partnerskapsaktiviteter. Utöver detta har partnerskapen gjort det lättare att förstå och få 
insyn i EU-programmen. I vissa fall har den infrastruktur som skapats kopplats till 
strukturfonderna, samtidigt som de har givit en struktur för deltagande i framtida program. 
5. Andra effekter. 
Effekterna och användandet av COMETT i Norge tycks särskilt intressanta, eftersom de 
uttryckligen har varit en del av en större aktivitet för "överföring av teknik och utbildning", 
snarare än, vilket varit vanligare, en del av en fortlöpande insats för undervisning och 
utbildning. Detta tycks ha förstärkt programmets katalytiska effekt. Andra länder har dock 
betonat kopplingen till FoU-aktiviteter och det allmänna elementet av nytänkande som har 
uppstått som en följd av COMETT. 
Det finns vissa reservationer, när det gäller programmet. En del länder har varnat för en 
ökad byråkratisk belastning och pekat på behovet av ytterligare decentralisering och av 
ytterligare kopplingar till andra program; framför allt FoU-programmen. 
145 
2. Partnerskapsnätverken 
2.1 Bidrag från de regionala partnerskapsnätverken 
De deltagande länderna ser de regionala partnerskapens främsta bidragande effekter längs 
två regionala utvecklingsvägar: 
1. De har utvecklat kontaktytor för information, organisation och ledning mellan högskolan, 
staten och andra institutioner som är inblandade i regional och nationell utveckling (främst, 
men inte uteslutande, inom undervisning och utbildning) och inhemska företag på lokal 
nivå. Detta har skett genom informationsaktiviteter, workshops, kurser, projekt etc. Framför 
allt har partnerskapen agerat som informations- och ledningsstrukturer för EU-program. I 
Nederländerna har COMETT spelat en vidare roll i en mängd strategier för industriell 
utveckling. I vissa länder, som till exempel Norge, har partnerskapen som grupp lyckats 
utveckla vissa aktiviteter på nationell nivå. 
2. Partnerskapens mest allmänt erkända bidrag har varit att integrera ovan nämnda 
aktiviteter med liknande och parallella aktiviteter i de deltagande ländernas regioner, och 
de har därmed bildat internationella samarbetspartnerskap. Partnerskapen har inte bara 
bidragit till internationella utbildnings- och praktikplatsaktiviteter, utan också, som Spanien 
anger, givit "en internationell vision för teknisk utbildning". Irland pekar på partnerskapens 
verkan när det gäller internationalisering av rent regionala projekt. 
Partnerskapens överlägsenhet när det gäller att bidraga till att utveckla kontaktytor tvärs 
över Europa tycks gälla både för regioner, där det redan finns ett starkt utvecklat samarbete 
mellan högskolan och industrin, och för de mindre erfarna regionerna. De senare har 
naturligtvis relativt sett tjänat mer på partnerskapens effekter på den inhemska 
infrastrukturen. Inom ett deltagarland kunde dock partnerskapens effektivitet variera stort 
från en region till en annan. Italien, till exempel, betonar hur effektiva partnerskapen har 
varit i de södra delarna av landet. 
Den danska utvärderingen särskiljer mellan målen för de två typerna av institutioner som 
har varit värd för partnerskapen: 
1. Institutioner, vars främsta mål har varit att överföra FoU till industrin. Här har det 
funnits en direktkontakt med den lokala industrin. Detta har förbättrat synen på studenter 
med högskoleexamen, skapat intresse för högskoleforskning och öppnat effektiva kanaler 
från företagen till högskolan. 
2. Institutioner, vars främsta mål har varit forskning och utbildning. Dessa har varit mer 
inriktade på studenternas praktikplatser men har också mött fler svårigheter på grund av 
bristen på en stabil struktur för industriell inblandning. (Andra parametrar för sådana 
olikheter inom partnerskap diskuteras i avdelning 2.5.) 
Partnerskapens bidrag kan mycket väl gå utanför de traditionella aktiviteterna för "teknisk 
utbildning och praktik", som till exempel i Portugal, där de har använts som en grund för 
innovationscentra i affärslivet och i ett fall förvandlats till ett konsortium för 
tekniköverföring för de små och medelstora företagen. 
146 
Den allmänt positiva inställningen till partnerskapen måste dock få en viss motvikt i det 
man, som Sverige, anmärker att deras bidrag stundom är små utanför de högskolor och 
företag som är direkt berörda. Detta budskap förstärks ytterligare av de kvantitativa 
uppgifterna från den belgiska (fr) undersökningen som antyder att bara 30% av företagen 
ansåg att partnerskapen ledde till mervärde, jämfört med 42% som inte såg något mervärde. 
De brittiska företagen var något mer positiva och bedömde effekten som väl värd insatsen 
inom det egna företagen, men de såg ändå COMETT:s helhetseffekt som ganska liten. 
2.2 Att formulera industrins behov 
Utvärderingarna från deltagarländerna tyder på att detta har varit ett mycket problematiskt 
område för regionala partnerskap. I den belgiska undersökningen var bara 9% av företagen 
positiva till utbildningsbehovsanalyser. 35% var uttalat negativa. (24% av företagen såg 
partnerskapens roll som att vara informationsbärare, koppla företag till högskolor och ge 
råd om EU-projekt i stället för att åtaga sig ett direkt ingripande.) På liknande sätt såg inte 
den danska utvärderingen det regionala partnerskapet som en lämplig utförare av 
utbildningsbehovsanalys; detta skulle snarare vara en aktivitet inom företaget. Ett av Norges 
partnerskap antydde att de hjälpte företag utföra utbildningsbehovsanalys men inte själva 
åtog sig det: "hjälp till självhjälp", som de uttryckte det. 
De flesta partnerskapen tycks dock ha sett utförandet av utbildningsbehovsanalys som sin 
huvuduppgift när det gäller att bidraga till att formulera industrins behov. Hur effektivt 
detta arbete har varit ifrågasätts av det faktum att 54% av de brittiska partnerskapen själva 
ansåg att de inte hade uppnått mycket inom detta område. Mer än hälften av högskolorna 
ansåg att föga eller intet hade uppnåtts inom detta område. Österrike, vars partnerskap 
utförde ett antal mycket specifika utbildningsbehovsanalyser, pekar dock på att arbetet har 
haft en positiv inverkan men i hög grad hindrats av bristen på tid och ekonomiska medel. 
Spanien pekar på partnerskapen, som har agerat som en sorts "informationscentral", som 
har sammanfört befintliga studier, definierat metodiska angreppssätt, valt mellan olika 
möjligheter när det gäller utbildning etc, samtidigt som de har befäst och uttalat de små och 
medelstora företagens behov. Tyskland skriver att genomförandet av 
utbildningsbehovsanalyser har legat till grund för koncept för regionala strategier för 
fortlöpande utbildning. 
Nederländerna beskriver hur man, i stället för de traditionella utbildningsbehovsanalyserna, 
har använt sig av ett "runda bords-system" som ett effektivt sätt att föra fram industrins 
behov. 
2.3 Att stimulera en mellanstatlig syn på partnerskap 
Alla deltagande länder uppger att partnerskapen haft effekter när det gäller att stimulera till 
ett internationellt synsätt bland de deltagande parterna. Detta har huvudsakligen skett efter 
två linjer: 
1. För högskolan genom utbytet av utbildningsmetodik och olika undervisningssystem, samt 
kontakt med de företag i andra länder som har tagit emot studenter som praktikanter. 
2. För företagen genom en bredare tillgång till den europeiska potentialen för utbildning 
och ett ökat medvetande om den europeiska dimensionen hos FoU och teknik. Ett antal 
länder, såsom Spanien och Irland, pekar på den särskilda fördelen med att de små och 
147 
medelstora företagen för första gången integrerats i de europeiska programmen, genom att 
studenter har praktiserat där och genom att medarbetare kunnat praktisera i andra länder. 
Sådana företag har blivit mycket mer medvetna om de potentiella fördelarna av europeiskt 
samarbete, inte bara när det gäller utbildning utan också inom FoU-program och när det 
gäller affärer i allmänhet. Både den brittiska och den belgiska kvantitativa utvärderingen 
bekräftar de andra ländernas utvärderingar. Den belgiska utvärderingen pekar på att 57% 
av företagarna och 78% av studenterna upplevde att den europeiska dimensionen i 
företagskulturen hade förbättrats. 
Utöver detta har partnerskapen bidragit till att rent nationella projekt har blivit europeiska. 
Detta har lett till en utveckling av starka internationella nätverk av högskolor, institutioner 
och företag kring korta kurser och utbildningsprojekt. 
Den italienska utvärderingen pekar på att partnerskapen har lyckats uppnå denna förändrade 
syn genom ett antal olika sätt för samarbete över nationsgränserna; några med stark 
betoning på specifika tekniska sektorer, och andra som har berört ett mycket brett utbud 
av organisationer från den region, där partnerskapen har funnits, medan åter andra har 
koncentrerat sig på att utveckla sina högskolor som katalysatorer. Allt som allt har 
COMETT bidragit till att "utveckla ett kollektivt sätt att nalkas undervisning och utbildning 
över nationsgränserna". 
2.4 Bidrag från sektoriella partnernätverk 
De nationella utvärderingarna tyder på att sektoriella partnerskap har haft färre 
identitetsproblem än regionala partnerskap och i genomsnitt har bidragit mer direkt och i 
högre grad till tekniköverföring och utveckling av den industriella utbildningen. Deras 
"kundkrets" betraktades som mycket bättre avgränsad och som en i stort sett mer homogen 
grupp med mer likartade tekniska behov. Detta, tillsammans med den mer specialiserade 
expertisen bland partnerskapens personal, har gjort aktiviteterna för teknisk utveckling både 
mer relevanta för partnerskapsaktiviteterna och lättare att genomföra. 
Av liknande skäl har utvecklingen av den industriella grunden för de sektoriella 
partnerskapsnätverken varit lättare att bygga upp. Vissa har inte endast lyckats utveckla ett 
starkt nätverk utan har också i viss utsträckning blivit språkrör för sektorn när det gäller 
frågor som rör undervisning och utbildning på Europanivå. Ett antal har också utvecklat 
utbildningsprogram, som har erkänts över hela Europa, och har, som Finland anger, fått en 
mer påtaglig effekt på utbildningen. Nederländerna påpekar att sådana specialiserade kurser 
på hög nivå passar bättre in i högskolesystemet. Partnerskapen har också blivit effektiva 
på att organisera program för rörlighet över nationsgränserna, och de fungerar också bra 
som samordnare inom andra EG-program, som inte rör utbildning. Storleken på 
partnerskapens bidrag som helhet bör dock inte överdrivas: COMETT är ett litet program. 
Vi måste också tänka på att utvärderingarna inte ger en heltäckande bedömning av om de 
sektoriella partnerskapen är bättre eller mer värdefulla för COMETT:s syften än de 
regionala partnerskapen. 
148 
2.5 Den främsta styrkan och de allvarligaste svagheterna hos partnerskapen i 
deltagarländerna 
De starka och de svaga sidorna hos partnerskapen som de skisseras i de nationella 
utvärderingarna, är: 
Starka sidor: 
1. Den europeiska dimensionen hos partnerskapen är deras starkaste sida. Denna europeiska 
dimension täcker hela skalan, från partnerskapens direkta kontakt med kommissionen och 
kunskap om kommissionens program, till expertkunskap när det gäller att ansöka om och 
hantera europeiska projekt, och till deras huvudsakliga styrka som en del av ett väl 
strukturerat, specialinriktat europeiskt operationellt nätverk. Partnerskapen kan också dra 
fördel av kontakter med andra nätverk och informationskällor inom EU. 
2. Den andra kraftlinjen för partnerskapen, ligger i deras nätverk av inhemska, regionala 
eller sektoriella medlemmar. Partnerskapen har nu fått en accepterad roll (vissa starkare, 
andra svagare) i kontakten mellan den inhemska högskolan och industrin, och även när det 
gäller kontaktytan mellan tillgång och efterfrågan på yrkeskunskap i ett vidare område. Den 
inledande placeringen av partnerskapen är av största betydelse i detta sammanhang. En 
stark placering innefattar koppling till "extention centres" högskolecenra (Österrike), institut 
för kontraktsforskning (Norge), regionala handelskammare (Frankrike) osv. Möjligheten att 
dra nytta av ytterligare medel kan ses som en funktion av den starka placeringen och/eller 
de regionala eller nationella nätverk som skapats. Partnerskapens fulla geografiska täckning 
av ett land har också setts som en viktig faktor i några av de nationella utvärderingarna 
(Tyskland, Grekland). Vissa partnerskap har utvecklats till att bli regionala 
utvecklingskontor (Italien, Portugal). 
3. På en lägre nivå ligger partnerskapens styrka i sådana faktorer som att deras ledning 
arbetar hängivet, att personalen är väl motiverad, att de har gott rykte, att de är oberoende 
för att kunna utgöra en grund för demokratiskt partnerskap (Österrike), att de har teknisk 
trovärdighet, att de är kopplade till FoU-program osv. Att rekryteringsaktiviteter nyligen 
införts (till exempel i Belgien (fr)), har förbättrat vissa partnerskaps läge. 
Svaga sidor: 
1. Den svaga och osäkra ekonomiska grunden för de flesta partnerskapen har betraktats 
som den främsta svagheten. Detta medför en storlek under den kritiska gränsen för 
partnerskapen och ett begränsat antal anställda, liksom svårigheter när det gäller en 
realistisk, långsiktig planering. Vissa partnerskaps i det närmaste totala beroende av medel 
från EG-fonder och deras oförmåga att generera andra medel har ytterligare bidragit till 
osäkerheten. En del av problemet kan bero på partnerskapen själva. Det är, som Tyskland 
påpekar, så att "Av de 27 partnerskap i Tyskland har endast ett en juridiskt oberoende 
ställning, vilket är en förutsättning för att vara självständigt." 
2. Bristen på engagemang från industrin och svårigheten att behålla industrins intresse för 
projekt anges som den andra stora svårigheten. Dessa problem är i de mindre gynnade 
regionerna ett resultat av en svag industriell grund och den icke-innovativa, traditionella 
naturen hos många av företagen. Det är här särskilt svårt att engagera de små och 
medelstora företagen. Partnerskapen kanske själva bara har ett litet faktiskt tekniskt eller 
industriellt kunnande. 
149 
3. Högskolebasen kan också ge upphov till problem i vissa regioner. Detta kan till exempel 
uppstå, när högskolorna är svaga eller har en svag teknisk grund. Vissa högskolor är först 
och främst intresserade av praktikplatser för studenter och deltar inte mycket, när det gäller 
utvecklingen av utbildningen. 
4. Andra svagheter innefattar den dåliga utvecklingen av nätverk och dålig samordning med 
andra nationella och lokala anordnare av utbildning (Italien), omsättningen på 
partnerskapspersonal, över stora geografiska områden som skall täckas (Nederländerna), en 
likgiltig attityd från den centrala regeringens sida (Danmark, Irland), osv. Dålig planering, 
brist på marknadsföringsstrategi och bristen på tid för egen utbildning på ett komplicerat 
område har också angivits som svagheter vid vissa partnerskap. Den tid som krävs för att 
ett partnerskap skall bli känt och erkänt är också en svårighet. Det faktum att det inte finns 
många kvantitativa indikatorer på hur partnerskapet har fungerat har betraktats som ett 
problem, när det gällde att uppgradera deras arbete. 
5. En ytterligare svårighet i EFTA-länderna är att deras partnerskap för närvarande inte så 
lätt kan få tillgång till samordningen mellan COMETT och övriga EG-program, i 
jämförelse med EU:s medlemsstater. Detta är dock en svårighet av övergående natur. 
3. Rörlighet och utbytesåtgärder 
3.1 Hur rörligheten kan bidraga till förnyelse i samarbetet mellan högskola och 
företag 
Nästan samtliga utvärderingar är positiva när det gäller bidraget från och effekterna av 
åtgärderna för att öka rörligheten. Ett antal deltagande länder pekar på programmen för 
rörlighet över nationsgränserna, framför allt det som gäller studenternas praktikplatser, som 
den största framgången hos COMETT-programmet. 
Praktiken anses ha haft en direkt och välgörande effekt i följande fall: 
1. På företag, då de ofta är de små och medelstora företagens första kontakt med ett 
europeiskt program. Österrike rapporterar A) att företag har antagit en "praktikkultur" och 
tagit fram bättre utrustning, bättre övervakning och professionell handledning för 
studenterna, och b) att praktikplaceringen har systematiserats på projektbasis med en tydlig 
arbetsplan och förbättrade möjligheter att få akademiskt erkännande för arbetet. Frankrike 
och Tyskland antydde, att praktiken hade utgjort grunden för nya affärsförbindelser och för 
framtida samarbete, framför allt inom RDT-programmen. 
2. På studenterna. Den spanska utvärderingen ser studenter som har åtagit sig sådan praktik, 
då de själva har varit potentiellt bättre förnyare inom industrin. Ökade språkkunskaper och 
kulturell förståelse bland studenterna, lika väl som förbättrade förutsättningar i yrkeslivet, 
rapporteras på många håll bland studenterna. 
3. På högskolan. COMETT:s praktikplatsaktiviteter uppges ha bidragit till att förnya 
undervisningsmetoderna vid högskolan och varit en katalysator för utvecklingen av kraven 
och mekanismerna för praktikplatserna. Spanien anger att COMETT har fört in en 
jämförande aspekt i det europeiska samarbetet mellan högskolan och industrin, samtidigt 
som det har fått debatten att gälla arbetsmarknaden genom att man tar upp omsorgen om 
professionella praktikplatser. Ett holländskt partnerskap har satt upp "lokala 
strategikommittéer" för att övervaka utbyten och påverka kursernas innehåll. 
150 
4. Mer allmänt har praktiken bidragit till att utveckla nya metoder för tekniköverföring när 
det gäller kunskap, tekniker och modeller. Praktiken anses också ha bidragit till att ta fram 
en ny form av uppdatering och återanvändning av mänskliga resurser. 
Endast två av de deltagande länderna pekar på starkt positiva erfarenheter av att personalen 
praktiserar inom industrin: Österrike och Finland. Danmark noterar att där sådan praktik 
förekommer, är den mycket lyckad. Frankrike anser däremot att denna praktik inte är 
framgångsrik och bör tas upp till nytt övervägande. Tyskland pekar på juridiska svårigheter, 
problem med innehållet när det gäller praktisk utbildning, ekonomiska hinder och den långa 
frånvaroperioden för de anställda. 
I den belgiska (fr) kvantitativa undersökningen får praktikplatserna ett nära nog 100% 
positivt gensvar från företag, studenter och högskolor. De mindre högskolorna använde 
praktiken som ett första steg mot internationalisering. I Förenade kungariket uppgav två 
tredjedelar av företagen att de hade dragit fördel av praktikanterna; det hade öppnat 
nationsgränser och varit en öppning mot nya möjliga marknader, förutom det specifika 
tekniska element som praktikanterna medförde. 
3.2 Att anpassa politik och praxis för att underlätta utbyte 
I de deltagarländer där praktikplatser inom industrin är en väl etablerad aktivitet, har 
COMETT haft en positiv, operationell effekt, snarare än spelat en strategisk/förnyande roll, 
när det gäller att anpassa politik och praxis. I till exempel Nederländerna har 
uppmärksamheten riktats på sådana praktiska frågor som studentbostäder, strukturen på 
kontakterna (en politik med nätverksarbete i stället för informella kontakter) och ett planerat 
tillhandahållande av studentinterna projekt som en del av företagens verksamhet. På 
liknande sätt pekar Frankrike på en normalisering och systematisering av tilldelningen av 
praktikplatser utomlands, samt på specificeringen av kvalitetsparametrar. Luxemburg och 
Norge uppvisar liknande tendenser. På samma sätt rapporterar många utvärderingar om 
förändringar i företagens attityder till praktiken. Belgien (fr) antyder att industrin har gått 
över från att se på praktiken som en "ynnest" till att se den som ett jämlikt kontrakt som 
båda sidor tjänar på: företagen erbjuder nu regelbundet praktikplatser. Liknande tendenser 
märks i Finland. 
Vissa av de deltagande länderna har infört juridiska förändringar. Österrike har infört en 
juridisk grund för ett akademiskt erkännande av COMETT-praktikplatser utomlands och 
har avskaffat regler för arbetstillstånd för praktik inom landet. Sverige och Norge har 
förenklat procedurerna för arbets- och uppehållstillstånd. 
Trots denna allmänt positiva inställning visar vissa utvärderingar på små verkliga 
förändringar, framför allt när det gäller högskolorna (Spanien), och svårigheter som beror 
på en ungdomskultur med dåliga kunskaper i främmande språk och socialt tryck på kvinnor 
(södra Italien), en fortsatt stelhet i läroplanerna vid högskolorna och bristen på erkännande 
av praktiken. Irland och Island rapporterar att högskolornas övergång till ett formaliserande 
och ett erkännande av praktiken har varit mycket långsammare, med kvardröjande 
informella arrangemang. Ändå rapporterar tre fjärdedelar av partnerskapen i Förenade 
kungariket modifieringar, såsom en ökad flexibilitet i kursutformningen, bidrag till 
föreläsare för att besöka studenter utomlands, försäkringar, bättre språkliga förberedelser 
etc. 
151 
4. Utvecklingen av utbildning 
4.1 Att skapa förnyelse i samarbetet vid utveckling av kurser 
Följande områden har varit de främsta när det gäller samarbetsförnyelse: 
1. Det förberedande arbetet, där det nu finns ett större deltagande från företagens sida när 
det gäller att planera och utveckla kurser (till exempel Sverige). Detta har skett både genom 
ett direkt engagemang från företagens sida och genom utvecklingen av plattformar och 
studiegrupper, där industrin är inblandad. Sådan utveckling bidrar till att förändra 
utvecklingen av utbildningen från att styras av tillgång till att inriktas på behov (till 
exempel Nederländerna). 
2. Internationaliseringen av utvecklingsprocessen som har banat väg för nya källor för 
tillgång på utbildning, expertis och samarbetsvägar. Denna internationalisering har också 
fört in en jämförande aspekt i de nationella systemen för utveckling av utbildningen, i och 
med att den betonat olikheter i sättet att handskas med utbildningen, inklusive olika 
samarbetsmetoder. Kurser har också utvecklats, direkt med sikte på en europeisk marknad 
och med en europeisk dimension (till exempel Norge). 
3. Utvecklingen av flexibla nätverk för att genomföra detta arbete. Här har partnerskapens 
nätverk kommit att spela en viktig roll. Danmark pekar på partnerskapens roll som 
"mäklare" när det gäller att presentera intressanta europeiska kurser för industrin och 
rekommendera specifika högskolor inom EU för särskilda uppgifter. Danmark påpekar dock 
också behovet av förbättrade och mer innovativa distributionskanaler för icke-yrkesinriktade 
organisationer för utbildning, såsom högskolor. 
4. Vissa utvärderingar rapporterar om speciella förnyelser, som har med samarbete att göra, 
till exempel att man genomgående använder utbildningsbehovsanalyser för planering 
(Spanien) och utvecklingen av interaktiva utbildningsbehovsanalyser (Österrike), 
utvecklingen av ett IT-nätverk med sikte på industriell utbildning på platsen (Sverige), nya 
länkar mellan utbildning och FoU (Frankrike, Norge) osv. 
Danmark noterar skillnader i effektivitet, beroende på projektstyrningsmodell: 
• Projekt för specifika organisations- och nätverksbehov har fungerat bra men har varit 
svåra att marknadsföra efteråt. 
• Projekt som har letts av utbildningsinstitutioner har mött mindre efterfrågan än väntat. 
• Företagsplacerade projekt på konsultbasis, grundade på företagens egen expertis, har 
varit de mest framgångsrika. 
Trots ovan nämnda utvecklingar och deras effekt som exempel för andra, visade de urval 
av företag som deltagit i den brittiska undersökningen att 70% av företagen ansåg att 
COMETT hade medfört liten eller ingen förnyelse inom detta område. De regionala 
partnerskapen i Förenade kungariket var mer pessimistiska: endast 16% ansåg att något 
eller mycket hade uppnåtts. Men på samma fråga svarade 57% av de sektoriella 
partnerskapen i Förenade kungariket att de ansåg att något eller mycket hade uppnåtts. På 
samma sätt uttryckte 45% av svaren i den belgiska (fr) undersökningen att de såg förnyande 
effekter i COMETT:s utveckling av kurser. 
152 
4.2 Att bidraga till förbättringar när det gäller att anordna teknikinriktad utbildning 
De flesta av de deltagande länderna anser att COMETT:s bidrag när det gäller att förbättra 
kvaliteten på utbudet har varit tydligare och kanske viktigare än när det gäller att öka 
kvantiteten. Kvalitetsförbättringar har uppstått främst genom att utvecklingen av kurser över 
nationsgränserna har öppnat dörren för ett större utbud av expertis tvärs över Europa. De 
som arbetar med att utveckla kurser har nu mycket lättare att jämföra sina egna metoder 
med de senaste som används i ett antal andra länder. Regionala kompetenscentra i Europa 
har blivit mer kända. Dessa öppningar har varit viktiga också genom att de riktat 
uppmärksamheten mot en garanterad kvalitet när det gäller att genomföra kurserna, i så hög 
grad att Nederländerna uppger att man har utsett kvalitetsinspektörer för en viss kurs. 
Danmark pekar också på att utbildningen har förändrats mot att vara mer skräddarsydd och 
genomföras på företagen; vissa partnerskap lyckades följa denna trend. COMETT har också 
fört fram FoU-resultat på hög nivå till en teknikorienterad publik. Den franska 
utvärderingen pekar dock på att det tar alldeles för lång tid att utveckla en kurs. Den 
belgiska (ni) utvärderingen påpekar att det inte har förekommit någon systematisk 
utvärdering av kvaliteten, bara ett antagande att en bättre överensstämmelse med industrins 
behov också betyder kvalitet. 
Förbättringar i kvantiteten när det gäller utbildning tycks ha fått mycket mer begränsade 
effekter. Vissa länder rapporterar dock en större mångfald av kurser som nu erbjuds. 
Österrike antecknar att internationaliseringen också har sänkt tröskeln för att organisera 
eller deltaga i kurser. Irland har lagt märke till att COMETT-kurser har bidragit till att de 
som genomgår utbildning stannar i landet i stället för att söka utbildning utomlands. I 
samband med denna kvantitativa ökning pekar ett annat land på COMETT:s hävstångseffekt 
när det gäller att få fram pengar för att utveckla kurser. Slutligen nämner Italien och Irland, 
i samband med förbättrad tillgång, det allt snabbare användandet av öppna, multimedia- och 
distansaktiviteter, men Island tycker fortfarande att detta inte finns i tillräckligt hög grad. 
Den kvantitativa belgiska (fr) utvärderingen uppger att 68% av dem som svarat upplevde 
att kvaliteten och nivån på utbildningen hade förbättrats, 57% att en europeisk dimension 
hade tillkommit och 49% att det nu fanns tillgång till ett mycket större utbud av 
information. Det påpekades dock att COMETT är mycket litet, när det gäller hur mycket 
pengar som satsas på den nationella fortlöpande undervisningen och utbildningen. 
4.3 Att komplettera och stärka initiativ inom utbildningen på nationell nivå 
Utvärderingarna från de deltagande länderna skiljer sig mycket åt när det gäller deras sätt 
att tolka frågorna. Den oftast nämnda kompletteringen som har uppstått genom COMETT, 
har visat sig i de ansträngningar som högskolor, företag och andra institutioner har gjort 
för att internationalisera sina aktiviteter (båda delarna av Belgien, Nederländerna, 
Frankrike). Tyskland pekar på COMETT:s bidrag till att realisera en hemmamarknad inom 
EU, samt på specifika planer inom vissa områden, som till exempel miljöskydd. 
Den näst mest nämnda kompletteringen rör förbättringar i kontakterna mellan högskolan 
och industrin. Österrike nämner komplettering av dess centra för utvidgad utbildning, samt 
möjligheten att grunda "Fachhochschulen" (fackhögskolor, tekniska högskolor) med 
obligatorisk industripraktik. Italien nämner COMETT.s katalytiska effekter i allmänhet 
inom området. 
153 
Andra länder pekar på kompletteringar när det gäller förbättrad utbildning; de små och 
medelstora företagen i synnerhet, men också, mer allmänt, de regionala myndigheternas 
egna satsningar på utbildning. COMETT fyller också en kompletterande funktion genom 
att ge service till den specialiserade utbildningens behov på hög nivå. I Förenade kungariket 
upplevde 59% av företagen att COMETT utgjorde ett komplement till deras egna aktiviteter 
inom utbildningen, medan de sektoriella partnerskapen var mer positiva till sina egna bidrag 
än vad de regionala partnerskapen var. 
Sverige och Danmark påpekar dock att COMETT:s effekter inte hade varit särskilt stora 
på nationell nivå. 
4.4 Andra frågor som har kommit upp 
"Andra frågor som kommit upp" har i stort sett fångat upp de specifika förutsättningarna 
för hur COMETT har fungerat i det enskilda deltagarlandet, samt specifik information från 
utvärderingen, särskilt den från Belgien (fr). Ett antal av dessa frågor uppkommer dock 
främst i samband med de deltagande ländernas önskningar, när det gäller framtida EG-
program inom COMETT-området. 
Att bibehålla COMETT:s identitet 
Ett antal av de deltagande länderna skulle vilja se att COMETT:s identitet bibehålls. Under 
de senaste tio åren har COMETT byggt upp ett märkesnamn för kvalitet och en särskild 
sorts aktivitet bland högskolor och företag. Detta får inte kastas bort. Tyskland önskar ett 
specifikt programinslag under LEONARDO. 
Att bibehålla och utveckla partnerskap 
Återigen: Den infrastrukturella utveckling som partnerskapen har åstadkommit, får inte 
kastas bort. Ekonomiska medel bör garanteras, antingen direkt eller genom 
uppgiftsorienterad samfinansiering, där partnerskapen skulle bära overheadkostnaderna för 
de uppgifter och de programelement de administrerar. Partnerskapen är för värdefulla som 
mötesplats för högskolor, forskningsinstitut, företag och regeringar, för att man skall låta 
dem försvinna. Allmänt sett efterlystes stabilitet när det gällde ekonomiska medel för 
partnerskapen. 
En strukturerad utsträckning av ansvarsområde till att gälla FoU-funktioner har föreslagits, 
liksom en utsträckning in i Central- och Östeuropa, i samarbete med TEMPUS. En klarare 
avgränsning mellan de sektoriella partnerskapen (kursutveckling och kursutbud) och 
regionala partnerskapen (att organisera efterfrågan på lokal nivå) föreslogs av ett 
deltagarland som ett sätt att utveckla en integrerad produktion och genomförande av 
utbildning av COMETT-typ. 
Samarbete med andra program 
De deltagande länderna ser en möjlighet att utveckla både framtida COMETT-aktiviteter 
och andra EU-program genom ett utökat samarbete mellan sådana program. Det kanske 
mest uppenbara, en bättre vertikal integration/samverkan söks mellan aktiviteter av 
COMETT-typ och 1) högre utbildningsaktiviteter, som till exempel i delar av FORCE och 
PETRA, och 2) doktorand- och postdoktorandakt i viteter i utbildningen, som till exempel 
i programmet för mänskliga resurser och rörlighet över gränserna. Ett horisontellt 
samarbete/samverkan går också att uppnä genom att stödja och arbeta med andra 
utbildnings- och utbildningsprogram bland de 4FP Dessutom antyds det, särskilt i samband 
154 
med arbetet med de små och medelstora företagen att mycket skulle kunna läras av 
erfarenheterna från CRAFT-programmet. 
Programutveckling 
Ett antal förslag görs för att förbättra aktiviteter av COMETT-typ. Dessa innefattar 1) 
Större flexibilitet och hastighet när det gäller att hantera ansökningar. 2) Större flexibilitet 
i programmen för rörlighet över gränserna. Programmet för rörlighet när det gäller personal 
nämns särskilt: Det kräver kortare praktikperioder. 3) Ett system för sanktioner och 
efterhandsrapporter skulle förbättra praktikplatsernas effektivitet. 4) Ett system för 
COMETT-ceritifikat för studenterna föreslogs också. Ett första, lätt, icke-kontroversiellt 
steg skulle kunna vara att införa ett deltagarbevis. 
155 

OVERSIKTSTABELLER 
SAMMANSTÄLLNING AV DE SLUTLIGA 
NATIONELLA UTVÄRDERINGARNA 
AV 
COMETT II-PROGRAMMET 
1990-1994 
157 

A SLUTLIGA NATIONELLA UTVÄRDERINGAR 
AV COMETT-PROGRAMMET 
I ÖSTERRIKE J 
Ämne Sammanfattning av svar 
1.1 Stimulera debatten Ja, i synnerhet partnerskapsystemet. 
1.2 Främja relationer mellan Specifika arbetsrelationer som har stimulerats av COMETT: 
universitet och företag En stor ökning av studenter med praktikplats i andra länder, samt 
en förbättrad, projektorienterad metod för praktiken och ett utökat 
akademiskt erkännande. 
Utbyte över nationsgränserna för personal inom den högre 
utbildningen och industrin, vilket över huvud taget inte fanns före 
COMETT. 
Ett berikande av den inhemska marknaden för avancerad teknisk 
utbildning genom det internationella omfånget och den europeiska 
dimensionen hos de kurser som utvecklats. 
1.3 Påverkan när det gäller att Departementet för sociala frågor och sysselsättning har avskaffat 
formulera policyn kravet på arbetstillstånd för COMETT-studenter. Departementet för 
vetenskap och forskning har tagit fram ekonomiskt stöd och skapat 
bättre juridiska förutsättningar för ett akademiskt erkännande av 
COMETT-praktik i andra länder. 
1.4 Förhållande/samordning COMETT kompletterar det regionala och nationella programmet 
med nationella/regionala "Vetenskapsmän för ekonomi", som främjar utbyte för personal 
program inom den högre utbildningen och industrin. Flexibla möjligheter 
för förflyttningar för universitetspersonal har utvidgats till 
COMETT Bc-utbyte. Gemensam finansiering av nationella och 
regionala COMETT-projekt har kommit till, tack vare dessas 
bidrag till att förbättra Österrikes utbildningsaktiviteter. 
1.5 COMETT:s helhetseffekt COMETT har utvidgat den internationella dimensionen hos 
utbildningen. Programmet har kopplat högskolan till industrin, stött 
utvecklingen av fortlöpande utbildning vid högskolan, katalyserat 
utvecklingen av utbildningsbehovsanalys, givit erfarenhet i det 
internationella handhavandet av program och projekt, förbättrat den 
institutionella ledningen av kontaktytorna mellan den högre 
utbildningen och industrin, byggt ut nätverk till andra former av 
samarbete, ökat industrins intresse för högkvalificerad personal 
osv. 
2.1 Bidrag från de regionala Att tillhandahålla en regional plattform för utbildnings- och 
partnerskapsnätverken teknikfrågor och samtidigt öka det regionala och nationella 
medvetandet om dessa frågor. Tillahandahålla partner och en 
europeisk dimension på den tekniska utbildningen: de fungerar som 
ett regionalt centrum för europeiska initiativ. Integreringen av de 
regionala små och medelstora företagen och andra parter i 
europeiska projekt och frågor. Framtagandet av korta kurser och 
personalutbyte, likaväl som spin-off-företag som resultat av sådana 
aktiviteter. Samordningen av forskning och utbildning. Motivation 
och medvetandegörande inför en internationell teknisk utveckling. 
2.2 Formulering av industrins Ja, men begränsat av bristen på experter med tid och pengar. Ett 
behov antal specifika utbildningsbehovsanalyser har utförts, liksom en 
fortlöpande utvärdering av industrins behov. Diskussioner om 
utformning och marknadsföring av kurser anordnats. 
159 
Ämne Sammanfattning av svar 
2.3 Stimulera sökande efter Ja, men på skiftande nivå i de olika partnerskapen, genom 
partner över nations- deltagande av europeiska partner, praktikplatser och inflödet av 
gränserna utländska studenter till företagen i Österrike. 
2.4 Bidrag från de sektoriella EuroLaser siktar på att snabbt sprida resultat från FoU (nyligen 
nätverken för partnerskap begränsat genom bristen på kvalificerad personal) genom 
för utbildning - aktiviteter för rörlighet över gränserna, undervisning och 
universitet/företag3 utbildning. Det har integrerat och byggt på regionala, nationella 
och internationella nätverk, och medlemmarna i dessa nätverk 
(forskare, utvecklare, producenter, konsulter och användare) har 
varit aktiva i och bidragit till alla COMETT-aktiviteter. Det har 
gjort en "lägesbeskrivning" som kommer att fungera som grundval 
för en utbildningsbehovsanalys. Det organiserar ferieskolor. Dess 
starka sidor liknar de sektoriella partnerskap. Till dess svaga sidor 
hör att det ännu inte har en juridisk ställning, medlemmarnas 
olikartade intressen, olika nivåer av engagemang från sektorer och 
länder, brist på pengar och heltidsanställd personal, utöver de 
svårigheter som beror på osäkerhet kring ekonomiskt stöd från 
CEC etc. 
2.5 De viktigaste starka och Starka sidor: 1) En trygg, juridisk och oberoende ställning som 
svaga sidorna hos grundval för ett demokratiskt partnerskap, 2) en hög grad av 
partnerskap i acceptans och ett gott regionalt stöd och ekonomiskt engagemang 
medlemsländerna från offentliga och halvoffentliga institutioner, 3) skicklighet än det 
gäller att sköta de europeiska projekten för utbildning, 4) närheten 
till företag och teknisk trovärdighet, 5) länkar till andra EG-
nätverk, 6) länkar till universitet och styrkan hos de befintliga 
"extension centres" vid universiteten i Österrike, 7) högt motiverad 
personal och en bantad och effektiv uppbyggnad. 
Svagheter: 1) Svagheter i att länka COMETT till andra EG-projekt, 
då Österrike var medlem i EFTA, 2) brist på marknadsförings- och 
försäljningsstrategier, 3) begränsad personal, 4) vissa regioner har 
svagare bas för tekniska studier och universitet, 5) den tid det tar 
att utveckla en specifik profil, 6) Bristen på tid för egen utbildning 
för ett komplext område, 7) COMETT-projekt är för korta för att 
skapa en "internationell filosofi för utbildning", 8) årliga 
nedskärningar i det ekonomiska stödet, 9) ovisshet när det gäller 
överförandet till LEONARDO. 
3.1 Rörlighetsåtgärdernas COMETT har medfört 1) Systematiserade praktikplatser på 
bidrag till förnyelse i projektorienterad basis, med en tydlig arbetsplan och definierade 
samarbetet mellan förutsättningar för ett akademiskt erkännande, 2) Företag antar en 
universitet och företag "praktikkultur" och tar fram bättre utrustning och professionell 
handledning för studenterna, 3)Bc-utbyte ger en betydande feed­
back och kopplingar mellan universitet och företag. De är dock 
svåra och tidskrävande att organisera, framför allt när det gäller 
längre perioder. 
3.2 Modifiering av policy och Se avsnitt 1.3 för formella förändringar. Ett akademiskt erkännande 
praxis för att underlätta av perioder utomlands har utvecklats. Företagens mottagande av 
utbyte studenter har blivit lättare och mer formaliserat. 
4.1 Alstra nytänkande Ja, genom att utveckla projekt tillsammans med potentiella 
metoder för samarbete för användare och internationella partner, och med högre kvalitet, 
att utveckla kurser Interaktiva utbildningsbehovsanalyser har också utvecklats. Kurser 
ges på ett flertal ställen. 
160 
Ämne Sammanfattning av svar 
4.2 Bidrag till förbättringar i Förbättringar i kvaliteten (mer än i kvantiteten), tack vare ett 
utbudet på teknikinriktad vidare utbyte av expertis och synpunkter, inklusive, som en 
utbildning ytterligare kvalitetesfaktor, möjligheten att jämföra förhållandena i 
olika länder. Förbättrad internationell marknadsföring och tillgång 
till kurser. 
4.3 Komplettera/stärka Partnerskapen har kompletterat universitetens "extension centres", 
initiativ för utbildning på Tröskeln har sänkts för att organisera eller deltaga i kurser. Det 
nationell nivå har blivit mer attraktivt att förse de små och medelstora företagen 
med utbildning. I framtiden förutses fackhögskolor med 
obligatoriska praktikinslag. 
4.4 Andra punkter som har Österrikes fortlöpande och yrkesinriktade utbildning är väl 
kommit upp utvecklad och differentierad. Därför kan "COMETT ... endast ge 
mervärde genom att föra in den europeiska dimensionen ... som en 
nisch, som erbjuder mycket specialiserade kurser och/eller kurser 
som sträcker sig över nationsgränserna." 
Den österrikiska utvärderingen önskade att: 
Den decentraliserade strukturen hos partnerskapen skall utvecklas 
och stärkas, och att ansökningarna skall behandlas snabbare och 
med större flexibilitet. 
COMETT:s utsträckning skall tas i beaktande och antingen 
begränsas mer strikt till teknikfågor eller utvidgas till att gälla alla 
områden. 
COMETT skall koncentrera sig på de små och medelstora 
företagen, så som den ursprungliga avsikten var. Hämta in 
erfarenheter från CRAFT-programmet för små och medelstora 
företag. 
Uppnå samordning med andra TFHR- och 4FP-program. 
LEONARDO skall användas tidigt, så att man undviker att skapa 
osäkerhet. 
Den österrikiska utvärderingen tyder på att "Yttrandena och slutsatserna (i 1993 års utvärdering) fortfarande 
är giltiga och kan antagas i dess helhet". Därför bygger denna tabell på båda utvärderingarna. 
Svaren från de fyra regionala partnerskapen förelåg i icke sammanfattad form i den österrikiska nationella 
utvärderingen. Svaren har sammanställts i denna översikt. 
Det finns endast ett sektoriellt partnerskap i Österrike. Alla svar från detta partnerskap har sammanställts i 
detta avsnitt. 
161 
BF SLUTLIGA NATIONELLA UTVÄRDERINGAR 
AV COMETT-PROGRAMMET 
BELGIEN (franskspråkig) 
Ämne Sammanfattning av svar 
1.1 Stimulera debatten 
1.2 Främja relationer mellan Endast 15 % av företagen upplevde att de hade förändrat sin 
universitet och företag inställning till universiteten. 40% hade dock använt arbetet som en 
del av en strategi för internationalisering. Företag ansåg att 
COMETT borde marknadsföras bättre; programmet är för lite känt. 
1.3 Påverkan när det gäller att Programmet utgör en del av den pågående debatten, 
formulera policyn 
1.4 Förhållande/samordning 35% av företagen hade deltagit i nationella eller regionala 
med nationella/regionala program, liknande COMETT. Endast 6% angav dock att de hade 
program kopplat samman programmen. 
1.5 COMETT:s helhetseffekt 96% av dem som var ute på praktik och 80% av dem som deltog 
i utbildning var nöjda. Den intemationaliserande effekten på 
universiteten (framför allt på små och specialinriktade universitet) 
har varit betydelsefull. 54% av företagen ansåg att COMETT har 
haft ett positivt inflytande på deras internationalisering, 35% på 
deras teknologi och 28% på kvaliteten i deras arbete. Av företagen 
ansåg 32% att COMETT hade haft välgörande effekt regionalt, och 
18% nationellt. 
Allt som allt hade COMETT gjort deltagarna medvetna om 
möjligheterna i Europa och om de potentiella möjligheterna i 
internationellt samarbete. 
2.1 Bidrag från de regionala Svårt att avgöra. Provtjänstgöringar har upplevts som ganska 
nätverken för partnerskap negativa. På regional nivå ansåg 30% av företagen att de bidrog 
för utbildning - till mervärdet, medan 42% ansåg att det inte blev något mervärde, 
universitet/företag _____ 
2.2 Formulering av industrins Endast 9% av företagen var positiva, mot 35% negativa. 24% såg 
behov partnerskap som en hjälp när det gällde att meddela behoven inom 
utbildningen till dem som står för utbildningen. Industrin ser 
partnerskapets roll som rådgivande i europeiska projekt och som 
en koppling till universiteten. 
2.3 Stimulera sökande efter Detta är en av de starka sidorna. 30% av dem som svarade hade 
partner över nations- blivit mer medvetna om fördelarna med internationella partnerskap, 
gränserna och 37% hade stimulerats att deltaga i europeiska projekt. 57% av 
företagarna och 78% av studenterna ansåg att COMETT hade 
förbättrat den europeiska dimensionen i företagens kultur. 
2.4 Bidrag från de sektoriella Jämfört med de regionala partnerskapen ses de som bättre rustade 
nätverken för partnerskap att utföra analyser av behov inom utbildningen och arbeta för 
för utbildning - rörlighet och rekrytering (en ny tjänst för partnerskap). 
universitet/företag 
162 
Ämne Sammanfattning av svar 
2.5 De viktigaste starka och Starka sidor: De kan vara en resurs för regelmässig information 
svaga sidorna hos och aktiviteter för rörlighet över gränserna, de kan vara rådgivare 
partnerskap i om europeiska projekt, de svarar mot behov och de agerar som en 
medlemsländerna kontaktyta mellan universitet och företag. 
Svaga sidor: De är inte tillräckligt väl kända, de har för dåliga 
resurser för att marknadsföra sig, de har dåliga möjligheter att 
utföra analyser av utbildningsbehov, de har liten faktisk kunskap 
om teknologierna. 
3.1 Rörlighetsåtgärdernas På denna punkt var gensvaret 100% positivt från både industrin, 
bidrag till förnyelse i universiteten och studenterna. Framför allt de mindre universiteten 
samarbetet mellan använde praktikplatserna som ett första steg mot 
universitet och företag internationalisering och mot att göra sig kända i Europa. De fick 
hjälp att uppdatera sin undervisning och erbjuda mer attraktiva 
möjligheter till potentiella studenter. Rörligheten för personal 
användes dock i för ringa grad. 
3.2 Modifiering av policy och Industrin har övergått från att betrakta praktikplatserna som en 
praxis för att underlätta "ynnest" till att se dem som ett jämlikt kontrakt som båda sidor 
utbyte vinner på. Företagen föreslår nu regelmässiga praktikplatser. 
Villkoren för praktikplatser, arbetsprogram och praktiktidernas 
längd har förbättrats. 
4.1 Alstra nytänkande 45% av svaren var positiva. Mervärdet i den internationella 
metoder för samarbete för dimensionen har varit mycket betydelsefull. De nyskapande 
att utveckla kurser COMETT-kriterierna har givit upphov till nytänkande omformning 
av projekt som bl a innefattar användningen av multimedia och 
yrkesinriktad utbildning av yrkesutbildarna. 
4.2 Bidrag till förbättrningår i 68% av svaren pekar på att kvaliteten och nivån på utbildningen 
utbudet på teknikinriktad har förbättrats, och 57% pekar på att en europeisk dimension har 
utbildning tillkommit i företagskulturen. 49% nämner tillgång till en mycket 
större rikedom av information för utveckling av kurser, 46% pekar 
på bättre tillgång till teknologier, och 40% nämner förbättringar i 
arbetets kvalitet. COMETT har förbättrat inte endast kvaliteten 
utan också mångfalden i utbudet på den utbildning som erbjuds. 
4.3 Komplettera/stärka Partnerskapen har arbetat med, och skapat samordning med, de 
initiativ för utbildning på flesta institutioner inom näringsliv och universitet. De har bidragit 
nationell nivå till samarbetet, samtidigt som de också har arbetat med regionala 
och nationella projekt. 
163 
Ämne Sammanfattning av svar 
4.4 Andra punkter som har 42% av studenterna fick praktikplatser inom en månad, 87% inom 
kommit upp 3 månader. Detta var dock det största problemet för studenterna. 
COMETT och partnerskapen borde hjälpa till mer med detta. De 
skulle kunna ta fram en lista över företag som studenterna skulle 
kunna kontakta, för varje enskilt land. Det föreslogs att man skulle 
kunna koppla praktikplatser inom ERASMUS till en söklista för 
framtida COMETT-praktikplatser. Det skulle kanske ändå vara mer 
effektivt, och bättre motsvara de enskilda studenternas och 
företagens behov, om studenterna också i fortsättningen fick finna 
sina egna praktikföretag, i stället för att gå genom 
COM ETT/partnerskap. 
Administrativa formaliteter har varit ett problem för studenterna. 
Praktik på mellan 6 och 12 månader har varit mest effektiv. En 
klarare förståelse i inledningsskedet av vad som förväntades från 
båda sidor, skulle vara till stor hjälp. Universiteten är en viktig 
mellanhand men har ofta varit för passiva. 
Av studenterna fick 78% ekonomiskt bidrag från företaget; av 
dessa fick 45% bidrag som ett komplement till COMETT-medel, 
men endast 27% fick bidrag som lön. 42% av dem som fick 
bistånd fick mellan 10 000 och 20 000 BEF per månad. Sådana 
bidrag har varierat mycket från plats till plats, liksom 
levnadsomkostnaderna, och bidragit till att göra det svårt att 
planera. 
Ett COMETT-certifikat önskas. 
Baserad på en brevenkät med 85 svar av 270 tillfrågade, när det gäller studenter, och 94 av 2270 för företag 
och universitet. 75% av de tillfrågade institutionerna är belgiska. 
BFL DEN SLUTLIGA NATIONELLA UTVÄRDERINGEN 
AV COMETT-PROGRAMMET 
I BELGIEN (Flamländsk) | 
Ämne Sammanfattning av svar 
1.1 Stimulera debatten Det fanns redan tidigare några organisationer som arbetade aktivt 
för att förbättra kontakterna mellan universiteten och industrin, 
men COMETT har medfört en totalt sett bättre samordning och 
kommunikation på följande nivåer: 
Organisationer som har varit aktiva parter i COMETT-projekt. 
Organisationer som har kommit i kontakt med COMETT-
information på ett mer indirekt sätt. 
På de flamländska departementen har medvetandet om behovet av 
samarbete mellan den högre utbildningen och industrin ökat. 
164 
Ämne Sammanfattning av svar 
1.2 Främja relationer mellan Arbetet med ansökningar till COMETT har visat sig vara ett gott 
universitet och företag verktyg för att skapa samarbete (det är lättare för parterna att finna 
varandra, när de är samlade kring ett konkret projekt). 
Antalet kontakter, liksom internationaliseringen i kontakterna, 
mellan den högre utbildningen och industrin har ökat stort. När det 
gäller utbildningen, är det framför allt de icke universitetsanknutna 
institutionerna för högre utbildning som har ökat sitt antal 
kontakter. 
1.3 Påverkan när det gäller att På regeringsnivå har effekterna av COMETT-programmet 
formulera policyn begränsats till utbildningsdepartementet och har påverkat vissa 
grundläggande politiska val: 
Det har uppstått ett ökande medvetande om fortlöpande utbildning 
och om kvaliteten på utbildningen. 
Uppmärksamheten har riktats mot samarbetet mellan den högre 
utbildningen och industrin. 
Ett intresse har uppstått för utvecklingen av utbildningen i Europa. 
1.4 Förhållande/samordning Rapporterna tyder på att det, sett ur ett COMETT-perspektiv, är 
med nationella/regionala lättare att främja kompletteringar bland de olika europeiska 
program programmen än bland de nationella/regionala initiativen. 
COM ETT: s sätt att arbeta gör att det är svårt att anpassa 
programmet till specifika nationella situationer. Å ena sidan finns 
exemplet med en privat organisation som organiserar den 
fortlöpande utbildningen i samarbete med högskolan och industrin. 
Samordning med COMETT-programmet har gjort det möjligt för 
dem att arbeta på en mer internationell nivå. 
Å andra sidan finns det en känsla av att många problem har 
uppstått när det gäller studentutbyte, på grund av det faktum att 
COMETT inte har tagit hänsyn till de specifika flamländska 
problemen inom detta område, och inte heller till de befintliga 
initiativen för studentutbyte. 
1.5 COMETT:s helhetseffekt Effekten har varit störst på högskolan. Det har varit något svårare 
att stimulera viljan att samarbeta hos industrin. Framför allt när det 
gäller de små och medelstora företagen har effekten varit tämligen 
liten. 
Allt som allt, och med tanke på den ekonomiska situationen, kan 
COMETT anses vara måttligt framgångsrikt. Ett antal nya länkar 
och förhållanden har skapats. COMETT har dock inte lyckats 
skapa institutionella kopplingar till forskningsprogrammen. 
De nätverk som har skapats av COMETT, har lett till ett antal 
tjänster inom ramarna för andra europeiska program. En 
rekommendation för framtiden är att öka samarbetet och 
kommunikationen mellan de olika europeiska programmen. Det 
påpekas att det ofta är samma aktörer i de olika programmen. 
Med hänsyn till den faktiska nivån på det ekonomiska stödet, är 
det nödvändigt med en bättre koppling till de regionala 
programmen, om COMETT-projekten skall kunna överleva. 
Samtidigt som man angriper den industriella aspekten på teknologi, 
skulle det vara lämpligt att också rikta mer uppmärksamhet mot 
effekterna av kulturella svårigheter när det gäller teknikutveckling. 
165 
Ämne Sammanfattning av svar 
2.1 Bidrag från de regionala Nätverksarbetet har två sidor: 1) den regionala grunden, och 2) det 
nätverken för partnerskap europeiska COMETT-nätverket. Genom partnerskapen står de 
för utbildning - regionala nätverken i kontakt med det europeiska nätverket och 
universitet/företag med regionala nätverk i andra regioner. 
Nätverkens huvudsakliga uppgifter kan sammanfattas som att 
sprida information och utgöra grund för projekt inom utbildningen. 
Deltagarna har kunnat dra nytta av nätverket på tre nivåer: 1) 
innehåll och teknologi, 2) en allmän nivå, analyser av 
utbildningsbehov etc, och 3) en administrativ nivå för att göra det 
lättare att ta fram förslag till projekt. 
2.2 Formulering av industrins 
behov 
2.3 Stimulera sökande efter Ett av de tydligaste resultaten av partnerskapen är 
partner över nations- internationaliseringen av aktiviteter inom utbildningen, 
gränserna Partnerskapen har stimulerat och bidragit till projekten 
2.4 Bidrag från de sektoriella De sektoriella nätverkens effekter på den flamländska regionen är 
nätverken för partnerskap ganska begränsad, medan de flamländska parterna har haft stor 
för utbildning - effekt på några av de sektoriella nätverken. Med andra ord: 
universitet/företag utförseln av kunnande har varit större än införseln. Sektoriella 
nätverk anses vara viktiga, eftersom de är mer flexibla än 
utbildningsinstitutionerna, när det gäller att starta initiativ för 
utbildning. 
2.5 De viktigaste starka och Starka sidor: Ett växande medvetande om behovet av 
svaga sidorna hos högskolesamarbete; effekten på internationalisering av initiativen 
partnerskap i för utbildning. En roll för att stimulera initiativ inom svåra 
medlemsländerna områden. Export av kunnande. Att föra in internationell expertis i 
de regionala aktiviteterna för utbildning. 
Svaga sidor: En lång "inkubationstid" innan partnerskapet har 
kunnat skapa sig en position på den regionala nivån; begränsat 
inflytande på de små och medelstora företagen och ett ganska 
begränsat inflytande på regionalpolitiken. 
3.1 Rörlighetsåtgärdernas Allmänt sett har uppfattningen om utbytet varit bättre i den icke 
bidrag till förnyelse i universitetsanknutna högre utbildningen, på grund av dess starkare 
samarbetet mellan utbyteskultur. På universiteten har utbytet mest skett på 
universitet och företag utbytesstudenternas initiativ och inte integrerats i kursplanen. 
COMETT:s scenario för utbyte har inte alltid passat de företag 
som inte är vana vid utbyte och inte ser fördelarna med utbyte. 
3.2 Modifiering av policy och Det är beklagligt att COMETT:s utbyte inte har tagit med 
praxis för att underlätta aktiviteterna hos den redan befintliga organisationen för 
utbyte internationellt utbyte i beräkningen. 
4.1 Alstra nytänkande I Flandern fanns det redan en rik erfarenhet hos högskolesamarbete 
metoder för samarbete för och regeringen för att anordna undervisning och utbildning. Den 
att utveckla kurser internationella aspekten har tillkommit genom COMETT. 
4.2 Bidrag till förbättrningar i COMETT-programmet har tydligt ökat antalet tillgängliga 
utbudet på teknikinriktad program. Kvaliteten på projekten har ännu inte utvärderats 
utbildning systematiskt. Det antas att kvaliteten har förbättrats, i så måtto att 
kurserna i högre grad motsvarar industrins behov. Det antyds att 
COMETT är ett gott verktyg för att sprida de vetenskapliga 
resultat som uppnåtts genom europeiska forskningsprojekt till en 
bred, teknisk publik. 
166 
Ämne ^^ Sammanfattning av svar 
4.3 Komplettera/stärka Det pågår en ökande internationalisering av aktiviteter i de flesta 
initiativ för utbildning på institutioner som är aktiva inom den fortlöpande utbildningen och 
nationell nivå anknutna till ett eller flera COMETT-projekt. 
Aktiviteter inom utbildningen på områden som är mindre självklara 
ur en marknadsförings- och försäljningssynpunkt, skulle kunna 
sättas igång. 
4.4 Andra punkter som har 
kommit upp 
CH DEN SLUTLIGA NATIONELLA UTVÄRDERINGEN 
AV COMETT-PROGRAMMET 
^ SCHWEIZ I 
Ämne Sammanfattning av svar 
1.1 Stimulera debatten COMETT sjösattes nästan samtidigt som särskilda federala 
åtgärder för en fortlöpande utbildning och har därigenom bidragit 
till den nationella debatten. 
1.2 Främja relationer mellan 
universitet och företag 
1.3 Påverkan när det gäller att 
formulera policyn 
1.4 Förhållande/samordning En sex år gammal federal plan har försett de kantonala 
med nationella/regionala universiteten och de federala tekniska högskolorna med 
program mekanismer för fortlöpande utbildning. Partnerskapen har arbetat 
mycket nära med, stärkt och utvidgat dessa strukturer. De har 
också stärkt den federala politiken för en starkare 
internationalisering av högskolan. 
Regionalpolitiken är ännu inte fullt ut formulerad; det förefaller 
dock mycket möjligt att organ som partnerskapet skulle kunna 
utgöra en viktig del av politiken. De har samarbetat väl med andra 
EG-program. 
1.5 COMETT:s helhetseffekt COMETT har varit ytterst framgångsrikt. 
2.1 Bidrag från de regionala De har öppnat dörren för en dialog mellan de olika aktörerna när 
nätverken för partnerskap det gäller överföring av och utbildning inom teknik. De svarar 
för utbildning - också mot de regionala priotiteringsfrågorna. De sammanför de 
universitet/företag små och medelstora företagen med både de offentliga 
forskningsinstitutionerna och de internationella 
samarbetsorganisationerna. 
2.2 Formulering av industrins 
behov 
2.3 Stimulera sökande efter 
partner över nations­
gränserna 
167 
Ämne Sammanfattning av svar 
2.4 Bidrag från de sektoriella 
nätverken för partnerskap 
för utbildning -
universitet/företag 
2.5 De viktigaste starka och 
svaga sidorna hos 
partnerskap i 
medlemsländerna 
3.1 Rörlighetsåtgärdernas 
bidrag till förnyelse i 
samarbetet mellan 
universitet och företag 
3.2 Modifiering av policy och 
praxis för att underlätta 
utbyte 
4.1 Alstra nytänkande 
metoder för samarbete för 
att utveckla kurser 
4.2 Bidrag till förbättringar i 
utbudet på teknikinriktad 
utbildning 
4.3 Komplettera/stärka 
initiativ för utbildning på 
nationell nivå 
4.4 Andra punkter som har Trots det negativa resultatet i EU-omröstningen i december 1992 
kommit upp är det ett prioriterat mål för vetenskaps- och utbildningspolitiken 
att fullt ut deltaga i alla undervisnings-, utbildnings- och 
ungdomsprogram, samt i 4FP. Bilaterala överläggningar kommer 
att inledas. De osäkerheter som omger dessa program under det 
kommande året är dock motivationsminskande och 
desillusionerande för deltagarna och för våra partner i andra 
länder: två partnerskap överväger till och med att flytta till ett land 
som är medlem i EU. 
168 
D DEN SLUTLIGA NATIONELLA UTVÄRDERINGEN 
AV COMETT-PROGRAMMET 
I TYSKLAND 
Ämne Sammanfattning av svar 
1.1 Stimulera debatten Ett tydligt återupptagande av debatten mellan universitetet och 
industrin har ägt rum. Här har COMETT spelat en viss roll. 
Centrala teman i denna debatt är: 
Framtida krav på högskolan när det gäller den europeiska 
integrationen. 
Mönster för samarbete mellan högskola och företag för ömsesidig 
utbyte. 
Nya modeller för undervisning, i ljuset av ett ökande antal 
studenter. 
Att omstrukturera det akademiska systemet med hänsyn till de 
förkortade studieperioderna. 
En starkare orientering av högskoleutbildning mot behoven av 
praktik i yrket och inom industrin. 
Ett bättre erkännande av studietid utomlands och av kvalifikationer 
som har uppnåtts i andra länder. 
Betydelsen av högskolan i den fortlöpande utbildningen. 
1.2 Främja relationer mellan Centra för tekniköverföring och utrustning för vidare utbildning 
universitet och företag finns redan vid kontaktytan mellan högskolan och industrin. I 
centra för tekniköverföring har COMETT stimulerat samarbete 
över nationsgränserna i Europa. 
Genom samarbete mellan partnerskap och centra för 
tekniköverföring är det möjligt att koppla forskning och utveckling 
till den fortlöpande utbildningen på ett sätt som gynnar främst de 
små och medelstora företagen. 
1.3 Påverkan när det gäller att För att underlätta genomförandet av COMETT har de relevanta 
formulera policyn departementen på delstatsnivå vidtagit olika åtgärder för att 
säkerställa ekonomiskt stöd genom kontinuerliga eller 
engångsbidrag. 
1.4 Förhållande/samordning Samordnande relationer finns redan när det gäller programmet för 
med nationella/regionala elever i utbildning vid Carl Duisberg-bolaget och IAESTE-
program programmet. Det federala departementet för utbildning och 
vetenskap samt delstatsdepartementen arbetar för att främja 
samarbetet mellan högskolor på Europanivå. Det är också härifrån 
stödjande bidrag till partnerskap tas. 
Det federala departementet för utbildning och vetenskap 
säkerställer den grundläggande finansieringen av aktiviteterna vid 
COMETT:s informationscentral när det gäller AiF och DAAD 
(Deutscher Akademischer Austauschdienst; Tyska tjänsten för 
akademikerutbyte). 
Det federala departementet för forskning och teknik stödjer 
programmet "Forskningssamarbete" (ett delprogram för utbyte av 
forskning och personal). 
De små och medelstora företagen sänder sin personal till 
forskningsinstitut eller tar in forskningspersonal från sådana institut 
på tillfällig basis, och arbetar också för att främja utbyte över 
nationsgränserna. 
1.5 COMETT:s helhetseffekt | 
169 
Ämne Sammanfattning av svar 
2.1 Bidrag från de regionala De regionala partnerskapen säkerställer ett fortlöpande samarbete 
nätverken för partnerskap mellan universitet och företag, vilket ytterligare kompletteras av en 
för utbildning - speciell europeisk inriktning. 
universitet/företag COMETT gör det möjligt för industrierna i en region att få 
tillgång till andra europeiska utbildnings- och utbildningsprogram 
samt S&T-program. 
De regionala partnerskapen utgör en viktig påtryckande faktor mot 
att uppnå ett mer formaliserat engagemang från högskolornas sida 
i den fortlöpande utbildningen. Ytterligare utveckling av kurser på 
universitetsnivå och i den fortlöpande utbildningen samt en ökad 
tillgänglighet till korta kurser. 
2.2 Formulering av industrins Ja, framför allt de små och medelstora företagen har vunnit på 
behov detta, eftersom de har saknat finansiering och experter. 
partnerskapen har hjälpt till att initiera projekt, ge råd om den 
ekonomiska utvecklingen, projektstyrning, administration av stöd 
från EG, överföring av resultat och presentation av framgångsrika 
resultat. 
Genomförandet av analyser av behoven inom utbildningen har 
legat till grund för modellen med regional struktur för fortlöpande 
utbildning. 
2.3 Stimulera sökande efter Regionala partnerskap spelar en viktig roll när det gäller 
partner över nations- utbildningsfrågor och frågor inom den vidare utbildningen inom 
gränserna den tekniska utvecklingen och tekniköverföringen för att stärka 
regionerna. 
COMETT-programmens samarbete över nationsgränserna bidrar till 
att främja utbytet av information mellan parter i de olika 
regionerna. Partnerskapet är en mellanhand mellan lämpliga 
europeiska partner när det gäller projekt som går över 
nationsgränserna 
2.4 Bidrag från de sektoriella Det finns åtta sektoriella partnerskap: mikroelektronik, 
nätverken för partnerskap aluminiumteknologi, system för kontroll av avloppsledningar, 
för utbildning - veterinärmedicin, mjukvaruteknologi, telekommunikationer och 
universitet/företag ytteknologi. Förutsättningarna för ett närmare samband mellan 
S&T i ett europeiskt sammanhang är mer gynnsamma i dessa 
partnerskap. I jämförelse med de sektoriella partnerskapen är de 
regionala partnerskap mer aktiva när det gäller den fortlöpande 
utbildningen. De samordnar europeiska pilotprojekt och genomför 
större utvecklingsprojekt för kurser på universitetsnivå och inom 
den fortlöpande utbildningen. 
I och med etableringen av partnerskap för telekommunikationer har 
en större kunskapsöverföring åstadkommits. 
170 
Ämne Sammanfattning av svar 
2.5 De viktigaste starka och Starka sidor: Täckningen är beroende av deltagande från parter 
svaga sidorna hos från alla delar av Tyskland. Detta kan innebära att sponsra, att 
partnerskap i agera mellanhand och att ta hand om studenter som genomgår den 
medlemsländerna praktiska delen av sin utbildning inom sitt specialiserade område i 
ett europeiskt företag. Partnerskapen gör det möjligt för medelstora 
företag att få tillgång till ett europeiskt samarbete på regional 
basis, till rimliga kostnader och inom överskådliga tidsramar. De 
gynnar ett växande samarbete mellan europeiska partner. Genom 
regelbundna informationsskrifter och deltagande i lämpliga 
handelsmässor (Hannovermässan, CEBIT och Media-Net)har 
intresserade parter och potentiella deltagare givits kunskap om 
COMETT. Alla partnerskap genomför Ca-kurser (korta kurser). 
Samordning av stora projekt över nationsgränserna. I vissa projekt 
förekommer en klart fastställd samordning med forsknings- och 
utvecklingsprojekt. 
Svaga sidor: 1 ) Av de 27 partnerskap i Tyskland är det endast ett 
som har en juridiskt oberoende ställning, en förutsättning för 
"självförsörjning". I detta avseende har inte mycket uppnåtts. 2) 
Även om de flesta av de små och medelstora företagen har varit 
berörda genom särskilda åtgärder, behövs mer. 3) Det är absolut 
nödvändigt att utveckla speciella program för utbildning och vidare 
utbildning, kopplade till FoU, för de små och medelstora företagen. 
Partnerskapen borde göra detta lättare. 
3.1 Rörlighetsåtgärdernas COMETT erbjuder studenter, liksom också industrin, ett antal 
bidrag till förnyelse i fördelar. Unga människor i början av sin yrkeskarriär får positiva 
samarbetet mellan intryck från sin praktiska utbildning i Europa, vilket agerar som en 
universitet och företag multiplikator för samarbete mellan universitet och företag. Dessa 
studenter kommer senare att underlätta införandet av nytänkande 
idéer, särskilt i de små och medelstora företagen. Genomförandet 
av praktisk utbildning i industrin har fungerat bra mellan 
högskolan och industrin, men det finns mycket kvar att göra, när 
det gäller överföring av personal (Be). 
3.2 Modifiering av policy och Den praktiska delen av utbildningen för studenter vid högskolan är 
praxis för att underlätta för det mesta hemma-baserad, även om viss praktik sker 
utbyte utomlands. Sponsring och rådgivning av praktikanterna underlättas 
vid många universitet, och är i vissa fall en förutsättning för att 
utbildningen skall kunna äga rum. Viljan från studenternas sida att 
fullgöra en del av utbildningen utomlands har ökat påtagligt. 
Företag har gjort positiva erfarenheter med praktikanter från 
europeiska universitet. Detta kommer att vara en garant för 
industrins vilja att erbjuda praktikplatser i framtiden. 
På grund av de svåra ekonomiska situationen i de nya delstaterna, 
har endast ett fåtal företag möjlighet att erbjuda praktikplatser där. 
Rörligheten för personal mellan universiteten och industrin 
försvåras, inte enbart på grund av ett antal juridiska regelverk, utan 
också av utformningen av innehållet i den praktiska utbildningen. 
Överföringen av personal är ekonomiskt oattraktiv för praktikanter 
inom industrin, och på grund av behovet av en längre ledighet för 
de anställda är den nästan försumbar. 
171 
Ämne Sammanfattning av svar 
4.1 Alstra nytänkande Samarbetet mellan universiteten och industrin är ännu 
metoder för samarbete för underutvecklad när det gäller utbildning och vidare utbildning, 
att utveckla kurser COMETT drar fördel av betydelsen hos de europeiska 
modellexperimenten för att utveckla kurser för grundutbildning och 
vidareutbildning. 
Den ökade andelen tysk delaktighet i samordningen av europeiska 
kurser och pilotprojekt pekar på en ökande acceptans av 
COMETT:s arbetssätt. 
4.2 Bidrag till förbättringar i När det gäller den kvantitativa utvärderingen kan inga direkta 
utbudet på teknikinriktad effekter väntas av det ökade COMETT-utbudet. 
utbildning 
4.3 Komplettera/stärka COMETT-projekt kompletterar på ett meningsfullt sätt redan 
initiativ för utbildning på befintliga planer inom specifika områden, såsom miljöskydd etc. 
nationell nivå COMETT-initiativ i Tyskland vidgar det tillgängliga utbudet på 
utbildning, särskilt när det gäller inriktningar som rör 
förverkligandet av EU:s inre marknad. 
4.4 Andra punkter som har COMETT-programmet bör bibehållas som ett specifikt 
kommit upp programinslag under LEONARDO. 
Universitet, forskningsinstitut och industriföretag måste tillåtas 
ansöka om COMETT på jämlik basis. 
Det är också viktigt att sponsring, förmedling och ansvar för 
utbytet av studenter med yrkespraktik över nationsgränserna i 
europeiska företag accepteras av partnerskapen, eftersom detta är 
ett stort, centralt kontaktområde mellan universitet, 
forskningsinstitut och industrin, som måste användas effektivt, 
partnerskapsnätverket har funnits i sju år och har bevisat sin nytta. 
"Märkesnamnet" COMETT bör bibehållas. 
Den ekonomiska finansieringen av partnerskap måste garanteras. 
Om inte detta sker, måste en uppgiftsorienterad samfinansiering av 
enskilda programinslag träda in i dess ställe. Detta borde kunna 
uppnås lättast genom att overheadkostnaderna i högre grad delades. 
Ett riktmärke skulle kunna vara den nyligen beräknade nivån 20 % 
för forsknings- och utvecklingsprogram inom EG. 
DK DEN SLUTLIGA NATIONELLA UTVÄRDERINGEN 
AV COMETT-PROGRAMMET 
| DANMARK ( 
Ämne Sammanfattning av svar 
1.1 Stimulera debatten Ja, framför allt på universiteten, de tekniska högskolorna var redan 
mer medvetna om problemen. Den huvudsakliga fokuseringen har 
varit på behovet av uppgradering av kvalifikationerna inom 
industrin och betydelsen av teknisk utbildning på hög nivå. 
1.2 Främja relationer mellan Det råder inget tvivel om att vissa relationer har uppkommit tack 
universitet och företag vare COMETT, men resultaten är inte tillräckliga för att man skall 
kunna lita på en utveckling utan ytterligare stöd. 
172 
Ämne Sammanfattning av svar 
1.3 Påverkan när det gäller att COMETT är endast ett av regeringens många olika verktyg. 
formulera policyn 
1.4 Förhållande/samordning Den danska "Lagen om fortlöpande utbildning" för nivåer från 
med nationella/regionala yrkesskicklig arbetare till utexaminerad universitetsstudent både 
program stödjer och stöds av COMETT-projekt.Det danska 
"Industriforskningsprogrammet", som stöder fil dr-examen som tas 
i samarbete med industrin, kan möjligen arbeta med Bb-aktiviteter. 
1.5 COMETT:s helhetseffekt Specifika nationella åtaganden och stödåtgärder har varit "mycket 
blygsamma". Detta har påverkat COMETT-aktiviteter. Ett 
regeringsdepartement bör ta över ägaransvaret, och klara linjer för 
ansvaret bör utvecklas. Utöver detta bör ett informationscentrum 
inrättas. 
2.1 Bidrag från de regionala Detta beror på värdorganisationens syften, dvs överföringen av 
nätverken för partnerskap FoU till industrin, ställt mot studenternas forskning och utbildning, 
för utbildning - De som arbetar med den lokala industrin har förbättrat acceptansen 
universitet/företag av studenter som är utexaminerade från partnerskapsmedlemmar, 
har skapat ett intresse för att forskare från universiteten skall 
arbeta inom industrin, har genomfört program för utbildning och 
öppnat kanaler, så att företagen kan få tillgång till 
universitetskunskap, förutom att de har utvecklat ett vidare 
samarbete med högskolorna. De partnerskap som uteslutande har 
varit inriktade på att ta fram praktikplatser för studenter och som 
har saknat en stabil struktur för engagemang från industrin har 
visat sig vara mycket svagare men har ändå varit till nytta för 
studenterna och företagen. 
2.2 Formulering av industrins Analyser av behoven av utbildning har inte genomförts av 
behov regionala partnerskap. Antingen anser inte företagen att personalen 
från partnerskap är lämpade att genomföra sådana analyser, eller 
också anser de att det är en företagsintern angelägenhet. Ett av de 
sektoriella partnerskapen har genomfört omfattande behovsanalyser 
som en grund för sina aktiviteter. 
2.3 Stimulera sökande efter I begränsad utsträckning, 
partner över nations­
gränserna 
2.4 Bidrag från de sektoriella De tycks ha givit ett bättre mervärde på grund av att de har varit 
nätverken för partnerskap specialiserade och haft en mer inriktad angreppsmetod. De har en 
för utbildning - bättre blandning av partner. 
universitet/företag 
2.5 De viktigaste starka och Starka sidor: Medlemskap i det europeiska nätverket av 
svaga sidorna hos partnerskap för samarbete är viktigt, men det är starkt i norra och 
partnerskap i svagt i södra Europa. 
medlemsländerna Svaga sidor: Det saknas fortfarande ett meningsfullt och 
ekonomiskt gångbart koncept: de behöver fortfarande stöd från 
COMETT. De flesta partnerskap har endast nått industrin indirekt, 
har endast kontakt med industrin då och då och tjänar inte direkt 
som ett verktyg för att förbättra ett meningsfullt samarbete. 
Osäkerheten har inneburit en ökande omsättning av personal, vilket 
har försvagat nätverken. Engagemanget från industrin är lågt och 
sker ofta på ad hoc-basis. 
173 
Ämne Sammanfattning av svar 
3.1 Rörlighetsåtgärdernas Studentutbytet har i det stora hela lett till att företagen blir mer 
bidrag till förnyelse i öppna, även om en bättre "kvalitetskontroll" på studenterna kan 
samarbetet mellan vara nödvändig. Utbyte för personalen har, där sådant har ägt rum, 
universitet och företag varit synnerligen framgångsrikt. 
3.2 Modifiering av policy och De internationella företagen bibehåller samma policy när det 
praxis för att underlätta gäller praktiserande studenter och personal. Det rapporteras inga 
utbyte policy-förändringar. 
4.1 Alstra nytänkande Rollen som "mäklare" har noterats, där de deltagande 
metoder för samarbete för partnerskapen presenterar intressanta europeiska kurser för 
att utveckla kurser i industrin och rekommenderar specifika universitet för väl 
utbildning avgränsade uppgifter. 
Rollen som projektledare, där partnern arbetar på ett projekt som 
kräver ny teknik och kunskap. Ur detta kan utvecklas ett arbete 
med att ta fram utbildningsmaterial. 
Det krävs nytänkande metoder för att snabbare utveckla 
utbildningen inom de områden som utvecklas snabbt. 
Det krävs förbättrade och nytänkande distributionskanaler, särskilt 
för den icke-professionella organisationen för utbildning. 
Projekt för utbildning som har utvecklats av organisationer med 
specifika behov av utbildning, har fungerat bra och har stärkt 
förhållandena till sina partner. Det har inte funnits möjlighet att 
marknadsföra dessa kurser utanför gruppen av partner. För 
utbildningsinstitutionerna var efterfrågan på utbildning, när denna 
väl kommit igång, mindre än väntat. Projekt från konsultföretag 
som har arbetat inom sina egna intresseområden, har varit de mest 
framgångsrika, beroende på a) att projekten är större, med större 
europeiskt samarbete, b) att ledningen har kompetens och gott 
rykte när det gäller utbildning, och c) att de har ett närmare 
samarbete med slutanvändaren. 
4.2 Bidrag till förbättringar i Kraven när det gäller utbildning förändras, företag monterar ner 
utbudet på teknikinriktad utbildningsavdelningar och går över från allmän utbildning till en 
utbildning mer uppgiftsspecifik och företagsorienterad utbildning, med en 
mycket mer resultatinriktad arbetsmetod. Utbildningen har börjat 
bli skräddarsydd och företagsintern. Ett partnerskap har gått över 
till att utveckla utbildning efter FoU-kontakter, vilket ger ett 
närmare samarbete med företaget. 
Volymökningen är liten, jämfört med marknaden i stort. En av de 
svarande hävdar att korta, fristående kurser är mer till nytta för 
utvecklaren än för industrin. Ett företag använde COMETT enbart 
för de icke-akuta behoven av utbildning. Kvaliteten på COMETT 
är hög. 
4.3 Komplettera/stärka Den sammanlagda volymen av COMETT-aktiviteter är liten. På 
initiativ för utbildning på regional nivå ökar dock myndigheternas stöd för en fortlöpande 
nationell nivå undervisning och utbildning, för den ekonomiska utvecklingens 
skull. COMETT har spelat en viss roll inom detta område. 
4.4 Andra punkter som har 
kommit upp 
174 
E DEN SLUTLIGA NATIONELLA UTVÄRDERINGEN 
AV COMETT-PROGRAMMET 
| SPANIEN I 
Ämne Sammanfattning av svar 
1.1 Stimulera debatten COMETT har lett till en ökad debatt om frågor som 1) arbete över 
nationsgränserna, 2) analys av behoven av yrkesskicklighet, och 3) 
ny teknik för utbildning. 
I vissa regioner har COMETT givit upphov till den första formella 
diskussionen och det första formella samarbetet mellan universitet 
och industrin. I andra regioner har COMETT fört in en 
internationell aspekt i debatten. 
1.2 Främja relationer mellan COMETT har utvidgat relationerna mellan industrin och 
universitet och företag universitetet på följande områden: 
• Det har kopplat analyserna av utbildningsbehoven till 
utvecklingen av utbildning för företagen. 
• Det har förbättrat företagens beslutsfattande genom att göra 
dem bättre informerade om avancerad utbildning. 
• Det har hjälpt företagen, främst de små och medelstora 
företagen, i deras första kontakt med universiteten. 
• Förståelse av den effekt åtgärderna för utbildning har på 
företagen. 
• COMETT har fått genomgripande inverkan på relationerna 
mellan den högre utbildningen och industrin, i synnerhet när 
det gäller att få vissa universitet att inse det akademiska värdet 
hos utbildningens praktikperioder i industrin och nyttan av 
kurser för att föra över teknik till företagen. 
1.3 Påverkan när det gäller att Ja. På en nationell nivå har COMETT "europeiserat" debatten och 
formulera policyn har försett institutionerna med en modell för vissa former av 
utbildning. Det har också legat till grund för att den högre 
utbildningen och industrin gemensamt planerar korta kurser, medan 
partnerskap har blivit engagerade i att utveckla den regionala 
politiken. Inflytandet varierar dock mycket mellan de olika delarna 
av Spanien. 
1.4 Förhållande/samordning Departementet för utbildning och vetenskap står för ett årligt 
med nationella/regionala understöd till partnerskap, så att dessa skall kunna utveckla 
program aktiviteter som kompletterar COMETT:s aktiviteter. I övrigt finns 
det inte många överlappningar med andra program. I varje region 
varierar mönstret, framför allt i de självstyrande regionerna med 
kontroll över undervisning och utbildning. 
1.5 COMETT:s helhetseffekt Starkt. 
2.1 Bidrag från de regionala De regionala partnerskapen har agerat som 
nätverken för partnerskap • informations- och ledningsstrukturer för EG-program, särskilt 
för utbildning - när det gäller mänskliga resurser, utbildning och utbildning, 
universitet/företag • organisatörer av internationella praktikperioder för 
universitetsstuderande, 
• förmedlare av en internationell aspekt på teknisk utbildning, 
praktikperioder i företag, nya och dynamiska läromedel i 
utbildningen etc. 
175 
Ämne Sammanfattning av svar 
2.2 Formulering av industrins Ja, partnerskapen har hjälpt industrin definiera sina behov av 
behov utbildning, i synnerhet när det gäller 
• att påbörja och definiera det metodiska tillvägagångssättet. 
• att definiera deras utbildningsbehov och välja mellan olika 
utbildningsalternativ, 
• att sammanställa studier från de olika företagen och senare 
utveckla samordnade anordningar för utbildning, 
Dessa aktiviteter har varit synnerligen viktiga i samband med de 
små och medelstora företagens ställning i den spanska industrin. 
2.3 Stimulera sökande efter Mycket viktigt, särskilt när det gäller att skapa kontakt med företag 
partner över nations- och teknikparker. Detta har ofta varit den första kontakten över 
gränserna nationsgränserna för medlemmarna i partnerskapen, framför allt för 
de små och medelstora företagen. Företag har också fått tillgång 
till produkter som används inom utbildningen på Europa-nivå, och 
till en bredare internationell syn genom de gästande utländska 
studenterna. 
På universiteten har COMETT på Europa-nivå stimulerat ett utbyte 
av utbildningsmetodik, undervisningssystem samt verktyg och 
utbildningsmaterial. COMETT har också katalyserat universitetens 
deltagande i nya FoU-program. 
2.4 Bidrag från de sektoriella De sektoriella partnerskapen har bidragit med 
nätverken för partnerskap • ett transnationellt synsätt för deltagarna, 
för utbildning - • europeiska arbetsgrupper, 
universitet/företag • officiella utbildningsprogram och universitetsutbildning på 
Europa-nivå, 
• en analys av tillgång och efterfrågan på sektoriell teknik och 
utbildning, samt en jämförande studie av situationen i Spanien, 
• ett nätverk för kommunikation och en databas för utbildning 
och teknik, 
• ett medel för att höja den tekniska nivån hos företagen inom 
partnerskapen. 
2.5 De viktigaste starka och Starka sidor: Kvalitet på service, erfarenhet när det gäller kunskap 
svaga sidorna hos om och ledning av europeiska utbildningsprojekt, främjande av 
partnerskap i nationella och internationella kontakter, en europeisk bild av 
medlemsländerna partnerskap, kunskap om de regionala och sektoriella företagens 
behov, relationer till de regionala ledningarna och ett ökat utbud av 
service. 
Svaga sidor: Otillräcklig personal, minskade ekonomiska resurser, 
brist på enhetlighet i den juridiska strukturen, skillnader i de 
akademiska reglerna när det gäller praktikperioder i företagen (det 
är endast några av universiteten som erkänner praktikperioderna), 
brist på nytänkande inom industri, vilket leder till låg efterfrågan 
på tjänster. 
176 
Ämne Sammanfattning av svar 
3.1 Rörlighetsåtgärdernas Programmen för rörlighet över gränserna har varit mycket 
bidrag till förnyelse i betydelsefullt. De har 
samarbetet mellan • gjort COMETT vida känt och bidragit till att utveckla andra 
universitet och företag europeiska projekt, 
• utvecklat en ny formel för samarbete mellan den högre 
utbildningen och industrin när det gäller de studerande, och har 
lett till bättre framtida yrkesmöjligheter för dem. Sådana 
studenter kommer att bli en viktig källa till förnyelse i de 
spanska företagen, 
• utvecklat nya metoder för att överföra teknik när det gäller 
kunskaper, teknik och modeller, 
• förstärkt nätverk för partnerskap, 
• fört ut förhållandet mellan den högre utbildningen och industrin 
i ett arbetsmarknadssammanhang genom arbetet med 
praktikplatser i arbetslivet, 
• bidragit till att ge en jämförande aspekt till förhållandena 
mellan den högre utbildningen och industrin i Europa, 
• tagit fram nya metoder för att uppdatering och återanvändning 
av mänskliga resurser, 
• förbättrat den språkliga kompetensen och därigenom underlättat 
för andra former av samarbete över nationsgränserna mellan 
den högre utbildningen och industrin. 
3.2 Modifiering av policy och Det har inte blivit några stora förändringar, även om vissa 
praxis för att underlätta universitet har valt gemensam certifiering och att acceptera 
utbyte praktikperioderna. Allmänt sett har inte universiteten etablerat 
mekanismer för att akademiskt erkänna praktikperioderna. På 
samma sätt gäller att företagen behöver en klar juridisk grund för 
samarbete under sådana, akademiskt erkända, praktikperioder. 
4.1 Alstra nytänkande COMETT:s ramverk för utbildningsåtgärder (arbete över 
metoder för samarbete för nationsgränserna, utvärdering, kvalitet etc) har spridit sig till andra 
att utveckla kurser partnerskapsåtgärder och stundom också till regionala åtgärder. På 
liknande sätt har förnyelse ägt rum när det gäller att planera 
utbildningsåtgärder som grundar sig på behovsanalyser, när det 
gäller undervisningspersonal från universiteten, från industrin och 
från den internationella scenen, samt när det gäller nya 
utbildningssystem. Förnyelse har också skett när det gäller 
utvärdering av utbildningen och analys av dess effekter, samt inom 
internationaliseringen av utbildningen. 
4.2 Bidrag till förbättringar i ökningen i kvantitet har varit begränsad. Inom COMETT II har 
utbudet på teknikinriktad dock kvaliteten på kurserna varit märkbart bättre. Detta bygger på 
utbildning bättre definition av efterfrågan, grundad på analys av behoven. 
4.3 Komplettera/stärka COMETT har bidragit till att täcka specialiserade behov på hög 
initiativ för utbildning på nivå inom den tekniska utbildningen. I vissa fall har COMETT 
nationell nivå också bidragit till att främja åtgärder inom utbildningen, och även 
tagit fram motsvarande finansiering för ytterligare åtgärder inom 
utbildningen 
4.4 Andra punkter som har 
kommit upp 
177 
F DEN SLUTLIGA NATIONELLA UTVÄRDERINGEN 
AV COMETT-PROGRAMMET 
I FRANKRIKE | 
Ämne Sammanfattning av svar 
1.1 Stimulera debatten 
1.2 Främja relationer mellan 
universitet och företag 
1.3 Påverkan när det gäller att 
formulera policyn 
1.4 Förhållande/samordning Det har förekommit en stark regional samordning med lokala 
med nationella/regionala organ som ekonomiskt har understött projekt och skapat sina egna 
program program. 1 början var den nationella politiken och programmen 
nära förbundna med COMETT. Med ekonomiska och politiska 
förändringar har de dock numera glidit isär alltmer: COMETT 
känns en smula "gammalmodigt". 
1.5 COMETT:s helhetseffekt COMETT:s betydelse för regionerna har varit mycket större än det 
faktiska bidraget i ecu. 
2.1 Bidrag från de regionala 
nätverken för partnerskap 
för utbildning -
universitet/företag 
2.2 Formulering av industrins 
behov 
2.3 Stimulera sökande efter 
partner över nations­
gränserna 
2.4 Bidrag från de sektoriella 
nätverken för partnerskap 
för utbildning -
universitet/företag 
2.5 De viktigaste starka och Starka sidor: De har fungerat som samordnare och referenspunkt 
svaga sidorna hos för dem som använt programmen. De har förvandlat nya idéer till 
partnerskap i verkliga, europeiska projekt: nätverket av europeiska partner har 
medlemsländerna varit mest betydelsefullt här. 
Svaga sidor: Deras bräckliga ekonomiska struktur, vilken beror på 
deras ringa storlek och avsaknad av en budget som sträcker sig 
över flera år. De har endast haft tillgång till begränsade mänskliga 
resurser. De har inte varit tillräckligt synliga. Kvantitativa 
indikatorer på vad de åstadkommit har varit svaga eller helt 
saknats. 
178 
Ämne Sammanfattning av svar 
3.1 Rörlighetsåtgärdernas Den direkta nyttan av och enkelheten i praktikarrangemangen för 
bidrag till förnyelse i de studerande har varit av största nytta för företagen, framför allt 
samarbetet mellan för de små och medelstora företagen. De har skapat ett europeiskt 
universitet och företag perspektiv, givit företagen ny kompetens och ökat medvetandet om 
frågor kring mänskliga resurser, samt bidragit med expertis för 
specifika projekt såsom tekniköverföring. Praktiken gör det lättare 
för de studerande att få arbete, och ger dem förbättrade 
språkkunskaper. 
Praktikplatserna blir källor till nya handelsförbindelser och kan ge 
grunden för framtida partnerskap, framför allt när det gäller FoU-
programmen. Tyvärr tar dock urvalsproceduren för lång tid. 
Praktikplatserna för personal har inte varit någon succé och bör tas 
upp till förnyat övervägande. 
3.2 Modifiering av policy och COMETT:s policy och praxis har bidragit till att normalisera och 
praxis för att underlätta systematisera praktikplatser i andra länder, framför allt genom att 
utbyte specificera kvalitetsparametrar: Hur länge praktikanten stannar, 
vilka rättigheter båda parter har osv. 
4.1 Alstra nytänkande COMETT har givit en dimension av samarbete över 
metoder för samarbete för nationsgränserna och mervärde till arbetet. Programmet har i 
att utveckla kurser många fall starkt integrerat den mänskliga faktorn i 
teknikutbildningen. Nya kopplingar har utvecklats mellan 
utbildning och FoU. 
4.2 Bidrag till förbättringar i COMETT har öppnat en europeisk marknad för teknisk utbildning 
utbudet på teknisk som en integrerad del i att förbättra tekniköverföringen, 
utbildning Programmet har också bidragit till att skapa ett medvetande om 
regionala kompetensområden. Det har dock tagit för lång tid att 
sjösätta initiativ inom utbildningen, och det ekonomiska bidraget 
har varit för litet. 
4.3 Komplettera/stärka COMETT har gjort det möjligt för högskolorna att få partner i 
initiativ för utbildning på andra länder och att nå en mer spridd marknad. Det har också varit 
nationell nivå ytterst värdefullt för de små och medelstora företagen genom att 
integrera dem i internationella nätverk. 
4.4 Andra punkter som har Det har varit svårt att skapa praktikplatser i södra Europa; 
kommit upp språkundervisningen i södra Europa behöver utvecklas mer. 
179 
GR DEN SLUTLIGA NATIONELLA UTVÄRDERINGEN 
AV COMETT-PROGRAMMET 
J GREKLAND | 
Ämne Sammanfattning av svar 
1.1 Stimulera debatten Deltagandet i utbildningsaktiviteter, inom ramarna för COMETT, 
har varit värt att lägga märke till även om detta deltagande under 
de första åren var begränsat och koncentrerat till den offentliga 
sektorn, banker och den lokala administrationen, har det med tiden 
blivit imponerande. 
Den byråkratiska påfrestningen på projektet bör begränsas till ett 
minimum. 
partnerskapsnätverket måste få fortsätta fungera och bör stärkas. 
1.2 Främja relationer mellan COMETT-programmet anses som ett av de mest framgångsrika 
universitet och företag programmen. 
Samarbetet mellan institutionerna för högre utbildning och 
företagen har stärkts avsevärt, både i ett nationellt och ett 
internationellt sammanhang. 
1.3 Påverkan när det gäller att COMETT har givit upphov till lagstiftande regleringar och 
formulera policyn mekanisker för kommunikation bland och mellan universiteten och 
industrin. 
1.4 Förhållande/samordning Grekland har inget nationellt program eller orientering för 
med nationella/regionala aktiviteter, när det gäller utbildningen. Samarbetet mellan den 
program högre utbildningen och industrin fokuseras i huvudsak på 
forskning. 
1.5 COMETT:s helhetseffekt COMETT har bidragit till att förändra inställningen till europeiska 
program och skapat en infrastruktur för samarbete över 
nationsgränserna och utveckling av initiativ inom utbildningen. 
2.1 Bidrag från de regionala 
nätverken för partnerskap 
för utbildning -
universitet/företag 
2.2 Formulering av industrins 
behov 
2.3 Stimulera sökande efter Utvecklingen av samarbete över nationsgränserna, genom 
partner över nations- partnerskap och andra COMETT-projekt, anses vara en synnerligen 
gränserna positiv erfarenhet för de grekiska organisationerna. 
2.4 Bidrag från de sektoriella Sektoriella partnerskap grundar sig på aktivt deltagande från 
nätverken för partnerskap industrins sida, framför allt inom områdena livsmedel, kemikalier, 
för utbildning - textil- och metallprodukter. 
universitet/företag 
180 
Ämne Sammanfattning av svar 
2.5 De viktigaste starka och Starka sidor: Bred geografisk täckning (med undantag för öarna i 
svaga sidorna hos Egeiska havet); uppmuntrar till delaktighet från industrins sida; 
partnerskap i utveckling av nya samarbetsmetoder mellan universiteten och 
medlemsländerna industrin; bidrag till samarbete och utbyte över nationsgränserna. 
Svaga sidor: svårigheter när det gäller att bli ekonomiskt 
oberoende: partnerskapssamordnare har agerat som 
utbildningsanvändare, och har endast i ytterst få fall tillhandahållit 
utbildning; de deltagande universiteten har främst ägnat sig åt att 
finna praktikplatser för de studerande och har sällan deltagit i 
utvecklingen av utbildningspaket. 
3.1 Rörl ighetsåtgärdernas 
bidrag till förnyelse i 
samarbetet mellan 
universitet och företag 
3.2 Modifiering av policy och 
praxis för att underlätta 
utbyte 
4.1 Alstra nytänkande 
metoder för samarbete för 
att utveckla kurser 
4.2 Bidrag till förbättringar i 
utbudet på teknikinriktad 
utbildning 
4.3 Komplettera/stärka 
initiativ för utbildning på 
nationell nivå 
4.4 Andra punkter som har Denna rapport innefattar information om de viktigaste områden, 
kommit upp där utbildning ges (såsom industriell automatisering, 
produktionsledning, nya produktionsmetoder, produktutformning) 
och de sektorer om utgör de främsta användarna av utbildning 
(såsom livsmedels-, textil-, möbel-, metall- och kemiprodukter 
samt tjänstesektorn). 
I DEN SLUTLIGA NATIONELLA UTVÄRDERINGEN 
AV COMETT-PROGRAMMET 
| ITALIEN I 
Ämne Sammanfattning av svar 
1.1 Stimulera debatten Av historiska och kulturella skäl, lika väl som beroende på bristen 
på specifik lagstiftning, är debatten mellan universiteten och 
företagen en relativt ny företeelse i Italien. COMETT-programmet 
har varit en starkt bidragande orsak när det gäller att skapa ett 
kvalitetsbaserat regelverk för den offentliga debatten mellan 
universiteten och industrin inom landet. 
181 
Ämne Sammanfattning av svar 
1.2 Främja relationer mellan I Italien har COMETT genom partnerskapen skapat klara kanaler 
universitet och företag för ett systematiskt, snarare än episodiskt, samarbete mellan de 
lokala universiteten och de små och medelstora företagen, 
fackföreningar, handelskamrar och lokala myndigheter. 
Tack vare COMETT har arbetsförhållandena mellan universiteten 
och industrin koncentrerats på att tillgodose de fastställda behov, 
genom kurser ock praktikplatser som industrin har. 
COMETT har också givit samarbetet en dimension över 
nationsgränserna. 
1.3 Påverkan när det gäller att Inte på några formella sätt. 
formulera policyn 
1.4 Förhållande/samordning COMETT-programmets ökande inflytande i Italien har i tid 
med nationella/regionala sammanfallit med betydelsefulla, kompletterande förändringar i den 
program nationella lagstiftningen. Exempel på detta: 
Lag 68 från 1988 fastställde ett regelverk, enligt vilket 10% av 
FoU-budgeten skulle gå till utbildningen. Den senaste utvecklingen 
av samma lag uppmuntrar praktikplatser inom industrin över 
nationsgränserna samt kunskapscentra som ett sätt att ge 
utbildning. 
Lag 391 från 1990 fastställde de medel, enligt vilka italienska 
universitet skulle kunna deltaga i gemensamma initiativ med tredje 
part, lika väl som ge korta, yrkesinriktade kurser. 
1.5 COMETT:s helhetseffekt COMETT har uppmuntrat och spritt former för samarbete och 
utbyte mellan det nationella systemet för postgymnasial utbildning 
och industrin. 
COMETT-programmet har utgjort ett viktigt bidrag till att utveckla 
en europeisk dimension till universitetens kursplaner och 
studentkulturen (framför allt genom de möjligheter till utbyte som 
programmet erbjuder). 
COMETT-programmet utgör en fungerande förebild för att forma 
en framtida policy för grundläggande och vidare utbildning. 
COMETT kommer att uppmuntra den nationella politiken till att 
utveckla ett decentraliserat och flexibelt system för undervisning 
och utbildning genom en direkt dialog mellan universiteten och 
industrin, lika väl som genom ett aktivt samarbete i gemensamma 
projekt. 
COMETT har, genom att stimulera debatten mellan universiteten, 
industrin, organisationer för FoU och lokal och nationell ledning, 
sjösatt ett forum för diskussion av en policy för undervisning och 
utbildning med både en nationell och en europeisk dimension. 
Den förebild och den erfarenhet som COMETT-programet ger 
genom partnerskap tvärs över landet, kommer att påverka den 
lokala politiken, något som är av extra stor betydelse i södra 
Italien. 
Arbetet vid den nationella COMETT informationscentralen, som 
finns i MURST, har varit avgörande när det gäller att engagera 
alla de viktigaste aktörerna i programmet och säkerställa 
programmets kvalitetsstandard. Informationscentralen har haft ett 
särskilt stort inflytande, när det gäller att uppmuntra acceptansen 
och erkännandet av systemen för studentutbyte i Italien. 
182 
Ämne Sammanfattning av svar 
2.1 Bidrag från de regionala De 13 regionala partnerskapen i Italien har gjort särskilt stora 
nätverken för partnerskap framsteg när det gäller att sprida ett kvalitativt sätt att nalkas 
för utbildning - undervisningen och utbildningen över hela landet, framför allt i 
universitet/företag södra Italien. 
De regionala partnerskapen har lämnat konkreta bidrag till 
förståelsen för företagens behov av utbildning, framför allt när det 
gäller de små och medelstora företagen i landet. 
Inom de regionala partnerskapen har ett entreprenörartat 
tillvägagångssätt utvecklats, när det gäller att ta itu med utbildning. 
Detta bör garantera programmets långsiktiga effekter på kvaliteten 
hos utbildningen in Italien. 
2.2 Formulering av industrins COMETT:s partnerskap har systematiskt analyserat de 
behov utbildningsbehov som både industrin och universiteten ger uttryck 
för. Dessa analyser har 
• gjort det möjligt att utprova specifika metodologier på platsen, 
• hjälpt företagen att mer systematiskt reflektera över problemen, 
• utvecklat debatten om behovet av ett regelmässigt användande 
an sådana behovsanalyser, 
• bidragit till att utveckla korta kurser. 
2.3 Stimulera sökande efter COMETT har varit ansvarigt ör att utveckla ett kollektivt och 
partner över nations- strukturerat sätt att ta itu med undervisning och utbildning, vilket i 
gränserna stort sett saknades i Italien, innan programmet började. 
De regionala partnerskapen har utvecklat olika metoder för 
samarbete över nationsgränserna. Vissa har lagt tonvikten på 
specifika tekniksektorer; andra har försök engagera ett stort antal 
organisationer från den egna regionen i projekt över 
nationsgränserna; och åter andra har koncentrerat sig på att 
utveckla universitetens roll som katalysator på en avancerad nivå 
av utbildning över nationsgränserna. 
2.4 Bidrag från de sektoriella De 6 sektoriella partnerskapen har utgjort ett viktigt bidrag, när det 
nätverken för partnerskap gäller att utveckla högkvalitativa initiativ inom utbildningen inom 
för utbildning - deras respektive sektorer. De sektoriella partnerskapen 
universitet/företag representerar de ledande teknikområdena i Italien, såsom 
automatisering, och berör många av de viktigaste organisationerna 
i landet. 
2.5 De viktigaste starka och Starka sidor: Hög kvalitet på personalen, team-work, projektarbete 
svaga sidorna hos och projektledning; att arbeta över nationsgränserna; de små och 
partnerskap i medelstora företagens delaktighet; partnerskapens förmåga att 
medlemsländerna agera som entreprenörer; partnerskapens allmänna strategi att bli 
regionala utvecklingscentra. 
Svaga sidor: Svårigheter när det gäller att föra diskussioner med de 
lokala myndigheterna, begränsade ekonomiska medel, bristen på 
akademiskt erkännande av industripraktik i universitetens 
kursplaner; universitetens svaga ställning i de beslut som rör 
strategi för partnerskap; bristen på integration av det arbete som 
utförs av COMETT:s partnerskap med det arbete som utförs av 
nationella och lokala organ med ansvar för yrkesinriktad 
utbildning. 
183 
Ämne Sammanfattning av svar 
3.1 Rörlighetsåtgärdernas COMETT-programmets främsta bidrag i Italien varit att skapa en 
bidrag till förnyelse i modell och ett system för studentutbyte - något som tidigare inte 
samarbetet mellan existerat i Italien - vilket till stor del har varit ansvarigt för att 
universitet och företag bygga upp ett praktiskt fungerande regelverk för kontakter mellan 
universitet och företag. Utbytet av personal har förbättrats. 
3.2 Modifiering av policy och Värdet av rörlighet har långsamt accepterats av universiteten, 
praxis för att underlätta företagen och studenterna. Framför allt sedan COMETT I inleddes, 
utbyte har industrin i Italien kommit att uppskatta värdet av 
provtjänstgöring till den grad att efterfrågan på tillträdande 
praktikanter är 25% högre än antalet studenter. 
Ungdomskulturen har varit långsam när det gäller att acceptera 
praktikplatser i andra länder, beroende på dåliga kunskaper i 
främmande språk, på det sociala trycket (särskilt i södra Italien 
samt när det gäller kvinnor), bristande uppskattning av vinsterna 
för en anställning av att ha erfarenhet från industriarbete, 
militärtjänstgöringen, universitetens stelhet när det gäller 
kursplaner och deras brist på akademiskt erkännande av praktiken. 
4.1 Alstra nytänkande COMETT-programmet har i Italien haft betydelse när det gäller 
metoder för samarbete för att utveckla nytänkande metoder för att utveckla kurser i ett 
att utveckla kurser nationellt sammanhang, genom att uppmuntra universiteten att 
arbeta med gemensamma projekt och utveckla samarbetet över 
nationsgränserna när de utformar sina projekt. 
4.2 Bidrag till förbättringar i COMETT har fått särskilt stor betydelse genom att det har 
utbudet på teknikinriktad stimulerat framtagandet av högkval ificerad utrustning för 
utbildning utbildningen (inklusive multimedia och material för 
distansundervisning), genom samarbetet med DELTA och genom 
att bidraga till ett utvidgat medvetande om flexibla 
utbildningssystem. 
4.3 Komplettera/stärka Den roll som COMETT:s partnerskap har spelat i Italien har haft 
initiativ för utbildning på ett särskilt stort inflytande genom att det har kompletterat och 
nationell nivå stärkt de nationella aktiviteterna och den nationella 
utbildningspolitiken. 
4.4 Andra punkter som har COMETT har varit framgångsrikt i att utveckla ett "varumärke" 
kommit upp med en klar kvalitetsstandard i ett italienskt sammanhang. 
Samarbetet med programmet har ofta medfört att parterna också 
har engagerat sig i andra EG-initiativ. De italienska partnerskapen 
har starka band till FORCE och TEMPUS. 
Programmets framgångar har uppmuntrat många universitet att se 
över sina bestämmelser för att få möjlighet att formellt erkänna 
industripraktiken. 
COMETT-programmet har också agerat som en viktig 
multiplikator när det gäller att fungera som tekniköverförare, vilket 
befäster partnerskapens roll som effektiva utvecklingscentraler som 
deltager i utbildningen, FoU och utvecklingsprogram för EG och 
för internationella myndigheter. 
184 
IRL DEN SLUTLIGA NATIONELLA UTVÄRDERINGEN 
AV COMETT-PROGRAMMET 
I IRLAND | 
Ämne Sammanfattning av svar 
1.1 Stimulera debatten Debatten om samarbete mellan den högre utbildningen och 
industrin har pågått sedan början av 1970-talet. COMETT har 
bidragit till att stimulera debatten genom att föra in nya frågor som 
har att göra med utbildningen och riktar blicken på arbetet över 
nationsgränserna. 
1.2 Främja relationer mellan Partnerskapen har givit en extra dimension som ett infrastrukturellt 
universitet och företag nätverk. Den nationella COMETT samarbetskommittén har varit 
effektiv när det gäller att för första gången sammanföra alla dem 
(regering, universitet, företag, fackföreninger etc) som har ett 
intresse i den högre utbildningen och i vetenskaplig och 
yrkesinriktad utbildning. 
1.3 Påverkan när det gäller att COMETT har bidragit till att föra in en EU-dimension i den 
formulera policyn nationella politiken inom området. 
1.4 Förhållande/samordning Kontakter har etablerats med aktiviteter inom "Det operationella 
med nationella/regionala programmet för industriell utveckling" (1989-93) på områden som 
program gäller samarbetet mellan den högre utbildningen och industrin. 
Analyser av utbildningsbehoven har utförts i samarbete med 
regionala och nationella institutioner som är engagerade i S&T. 
Starka stödrelationer har utvecklats med dem som arbetar inom 
högskolan för kontakter med industrin samt med de områden inom 
utvecklingen av S&T som har nationell prioritet (t ex timmer & 
skogsbruk, marinbiologi och bioteknik). 
1.5 COMETT:s helhetseffekt 
2.1 Bidrag från de regionala Deras bidrag har innefattat att utveckla 
nätverken för partnerskap • expertis inom de europeiska samarbetsprojekten, 
för utbildning - «en EU-dimension i de regionala aktiviteterna, 
universitet/företag • en nationell sammanslutning av partnerskap 
2.2 Formulering av industrins Alla partnerskap har genomfört analyser av utbildningsbehoven, 
behov organiserat korta kurser och engagerat irländska företag i 
internationella utbildningsprojekt. 
2.3 Stimulera sökande efter Ja. partnerskapens aktiviteter har lett till att starka nätverk har 
partner över nations- utvecklats för samarbete runt korta kurser och projekt inom 
gränserna utbildningen, ofta integrerade med och understödda av 
rörlighetsaktiviteter. För de små företagen har detta ofta varit den 
första kontakten med aktiviteter som går över nationsgränserna. De 
får stöd av partnerskap när de deltager i större projekt. 
2.4 Bidrag från de sektoriella Endast två sektoriella partnerskap har samordnats från Irland. Båda 
nätverken för partnerskap är aktiva när det gäller att erbjuda korta kurser över hela Europa 
för utbildning - samt att utveckla program för rörlighet över gränserna. De har trätt 
universitet/företag in i och samordnat andra EG-program (LINGUA, TEMPUS, 
FORCE etc) för sina medlemmar. 
185 
Ämne Sammanfattning av svar 
2.5 De viktigaste starka och Starka sidor: 
svaga sidorna hos • Gott rykte, expertis och yrkesskicklighet har utvecklats, 
partnerskap i • Kopplingar till andra EG-program och nätverk har upprättats, 
medlemsländerna Svagheter: 
• Brist på deltagande från industrins sida, beroende på att vi 
arbetar i en region med låg geografisk täthet när det gäller 
företag, på en låg teknisk nivå och med dominans av små och 
medelstora företag. 
• Inget regeringsdepartement har tagit "ägaransvar" för 
partnerskap. 
• Osäkerhet kring och brist på finansiering 
3.1 Rörlighetsåtgärdernas Praktikplatserna för de studerande har I) Infört ett element av 
bidrag till förnyelse i samarbete över nationsgränserna för de högskolor som redan 
samarbetet mellan genomför industripraktik, 2) katalyserat utvecklingen av anspråken 
universitet och företag på praktikplatser och mekanismerna för detta i de högskolor som 
inte redan hade infört sådana aktiviteter, 3) förbättrat den språkliga 
kompetensen hos de studerande, 4) agerat som bas för ett starkare 
samarbete och för gemensamma projekt, och 5) givit vissa företag 
en kulturmässig erfarenhet av lärande. 
3.2 Modifiering av policy och I de flesta fall har de högskolor som inte redan genomför 
praxis för att underlätta industripraktik, modifierat sin policy på en informell nivå för att 
utbyte underlätta utbyte. Vissa institutioner har även modifierat sin 
struktur formellt. 
4.1 Alstra nytänkande Nytänkande samarbete har ägt rum genom att 
metoder för samarbete för • företag har varit direkt engagerade när det gäller att utveckla 
att utveckla kurser och planera kurser, 
• utvecklingsprocessen har internationaliserats, 
• flexibla nätverk har utvecklats för att genomföra sådant arbete. 
4.2 Bidrag till förbättringar i COMETT har förbättrat tillgången genom att uppmuntra 
utbudet på teknikinriktad högskolorna att utveckla och tillhandahålla teknisk utbildning, 
utbildning framför allt inom de områden där det tidigare hade varit 
nödvändigt att söka sig utomlands för utbildningen. Tillgången till 
internationell expertis har förbättrat kvaliteten. Också den öppna, 
multimedia- och distansundervisningen har påskyndats av 
COMETT. 
4.3 Komplettera/stärka COMETT har varit ett komplement till de pågående aktiviteterna, 
initiativ för utbildning på 
nationell nivå 
4.4 Andra punkter som har Programmet för rörlighet är det gäller personal är för stelbent, och 
kommit upp tre månader är för lång tid. 
186 
IS DEN SLUTLIGA NATIONELLA UTVÄRDERINGEN 
AV COMETT-PROGRAMMET 
| ISLAND J 
Ämne Sammanfattning av svar 
1.1 Stimulera debatten COMETT har i hög grad stimulerat debatten. Programmet har 
tillhandahållit ett acceptabelt europeiskt forum för en debatt som 
tidigare hade lidit av ömsesidig misstro, och det har också bidragit 
till att i industrins ögon legitimisera mycket av högskole-expertisen 
på Island. Det har utgjort en del av grunden för en dialog om 
förhållandena mellan den högre utbildningen och industrin. 
1.2 Främja relationer mellan På grund av sammansättningen av den isländska industrin - med 
universitet och företag små och medelstora företag - har COMETT tvingats arbeta med 
kontakter med industrin och branschorganisationer på en 
administrativ nivå. Specifika kontakter med företagen sker under 
pågående projekt och praktik. 
Det isländska samhällets uppbyggnad med direktkontakt har 
inneburit att COMETT:s roll är att initiera kontakter, och att det, 
när kontakterna är upprättade, inte längre fungerar som 
mellanhand. 
Programmet har katalyserat skilda aktiviteter inom utbildning, 
forskning och praktik. 
1.3 Påverkan när det gäller att Det har inte förekommet någon direkt påverkan, men de som 
formulera policyn utformar den nationella politiken har varit medvetna om 
COMETT:s aktiviteter och filosofi. 
1.4 Förhållande/samordning Programmet för utbildningsbidrag som ligger under 
med nationella/regionala Socialdepartementet, har lämnat bistånd till individer som har gått 
program på COMETT-kurser. COMETT har också genomfört ett flertal 
undersökningar av utbildningen för hantverkare i nära samarbete 
med Utbildningsdepartementet. 
1.5 COMETT:s helhetseffekt COMETT har 
• påskyndat kontakterna med universitet och företag över hela 
EES, 
• haft stark effekt när det gäller att rikta in högskolan på behovet 
av att marknadsföra deras undervisning, utbildning och 
forskning till industrin, 
• utvecklat en bättre medvetenhet hos industrin om fördelarna 
med att rekrytera universitetsutbildad personal, 
• förbättrat kvaliteten och påskyndat utvecklingen, framför allt 
inom marinbiologi och fiskeriindustrin. 
2.1 Bidrag från de regionala Det finns endast ett partnerskap på Island. Det har genomfört 
nätverken för partnerskap analyser av utbildningsbehovet och utvecklat och genomfört kurser 
för utbildning - för att möta dessa behov. Det har främjat konferenser om 
universitet/företag relationerna mellan den högre utbildningen och industrin. 
2.2 Formulering av industrins Detta har kommit till särskilt starkt uttryck inom 
behov fiskförädlingsindustrin. 
2.3 Stimulera sökande efter Island har alltid varit mycket internationellt sinnat, med en 
partner över nations- tradition att söka teknisk utbildning utomlands. COMETT har 
gränserna fungerat som en kanal för denna redan befintliga marknad. 
187 
Ämne Sammanfattning av svar 
2.4 Bidrag från de sektoriella Island har endast ett regionalt partnerskap, även om detta har 
nätverken för partnerskap specialiserat sig på fiskframställnings- och fiskförädlingsindustrin, 
för utbildning -
universitet/företag 
2.5 De viktigaste starka och Starka sidor: Deltagande från industri- och branschorganisationer 
svaga sidorna hos med direkt tillgång till företag, samt det starka moraliska och 
partnerskap i ekonomiska stödet från Islands Universitet, 
medlemsländerna Svaga sidor: Bristen på direkt kontakt med företag och en mycket 
osäker ekonomisk grund. 
3.1 Rörlighetsåtgärdernas Svårt att fastställa, 
bidrag till förnyelse i 
samarbetet mellan 
universitet och företag 
3.2 Modifiering av policy och Islands universitet och företag formaliserar inte policy och praxis 
praxis för att underlätta förrän efter en lång provperiod. Universitetet och företagen har 
utbyte varit öppna för COMETT men har ännu inte formaliserat 
mekanismerna. 
4.1 Alstra nytänkande • COMETT har varit föregångare när det gäller 
metoder för samarbete för tillvägagångssättet med behovsanalyser och har sedan, 
att utveckla kurser tillsammans med industrin, diskuterat de bästa metoderna för 
att möta behoven. 
• Det har också varit en föregångare när det gäller den 
omfattande förberedelsen av högkvalitativa utbildningsprogram 
med internationella universitetsexperter och företagsledare. 
4.2 Bidrag till förbättringar i Kurser med kvalitet har tagits fram. Tyvärr har dock inte ett 
utbudet på teknikinriktad tillräckligt antal kurser funnits tillgängliga, och inte heller har nya 
utbildning utbildningsmetoder undersökts i tillräckligt hög grad. 
Utbildningen av dem som undervisar har också betonats. 
4.3 Komplettera/stärka COMETT har lagt till en ny dimension till utbildningen (snarare än 
initiativ för utbildning på att helt enkelt ha kompletterat den) genom 
nationell nivå utbildningsbehovsanalys, hög kvalitet i förberedelserna av kurserna 
och utbildningen av yrkesutbildare. 
4.4 Andra punkter som har Den institutionella separationen av forskningscentra från 
kommit upp universitetet, och den därpå följande bristen på universitetskurser 
utöver grundutbildningen, fram till 1991 har begränsat 
möjligheterna för samarbete. 
L DEN SLUTLIGA NATIONELLA UTVÄRDERINGEN 
AV COMETT-PROGRAMMET 
I LUXEMBURG 
Ämne Sammanfattning av svar 
1.1 Stimulera debatten Förhållandet mellan den högre utbildningen och industrin var 
utvecklat, redan innan COMETT kom in i bilden. COMETT har 
dock haft en indirekt, katalytisk effekt på förhållandena mellan den 
högre utbildningen och industrin. Det har riktat uppmärksamheten 
på betydelsen av samarbete över nationsgränserna. 
1.2 Främja relationer mellan COMETT blir alltmer välkänt. Dess goda administration har 
universitet och företag uppmuntrat företag att deltaga i ytterligare EG-program. 
1.3 Påverkan när det gäller att COMETT-aktiviteter har riktat uppmärksamheten mot bristen på 
formulera policyn nationell samordning, när det gäller samarbete mellan inhemska 
företag och utländska universitet, och har uppmuntrat utvecklingen 
av gemensamma åtgärder i Saar-Lor-Lux-området. 
1.4 Förhållande/samordning Partnerskapen har stött QUALIF-programmet när det gäller 
med nationella/regionala kvalitetsstyrning av informationsprojekt mellan företag och 
program nationella organ 
1.5 COMETT:s helhetseffekt COMETT har spelat en konkret, initierande roll när det gäller att 
utveckla SITec som en central roll inom CRP-Henri Tudor. SITec 
är en plattform för ny teknik i intensivkurser. 
Partnerskap har fört samman organ för tekniskt nytänkande med 
intresse för utbildning. 
2.1 Bidrag från de regionala Luxemburg har endast ett regionalt partnerskap som täcker hela 
nätverken för partnerskap landet. 
för utbildning -
universitet/företag 
2.2 Formulering av industrins Ja, de har genomfört sektoriella utbildningsbehovsanalyser, 
behov 
2.3 Stimulera sökande efter Ja, genom att ge kurserna ett internationellt inslag. Också genom 
partner över nations- att göra företagen uppmärksamma på den europeiska dimensionen 
gränserna såväl inom FoU som när det gäller utbildning. 
2.4 Bidrag från de sektoriella Det förekommer inga sektoriella partnerskap i Luxemburg, 
nätverken för partnerskap 
för utbildning -
universitet/företag 
2.5 De viktigaste starka och Starka sidor: Bland dess partner finna yrkessammanslutningar, 
svaga sidorna hos vilket har stärkt trovärdigheten och gjort det lättare att få kontakt 
partnerskap i med företagen. Andra partnern har varit 1ST (Tekniska 
medlemsländerna Högskolan), CUL (Universitetet) och CRP (Center för offentlig 
forskning). Alla parter har varit aktiva inom FoU, både nationellt 
och på EU-nivå, vilket har gjort det möjligt för partnerskapet att 
koppla samman yrkesutbildnig och forskning. 
Svaga sidor: -
3.1 Rörlighetsåtgärdernas COMETT har skapat kopplingar mellan den högre utbildningen 
bidrag till förnyelse i och industrin. För de små och medelstora företagen har detta ofta 
samarbetet mellan utgjort den första kontakten med ett europeiskt program, och 
universitet och företag erfarenheten har uppmuntrat dem att gå vidare till FoU-program. 
189 
Ämne Sammanfattning av svar 
3.2 Modifiering av policy och Praktikplatser på företagen har blivit mer systematisk, 
praxis för att underlätta 
utbyte 
4.1 Alstra nytänkande Ja, och i synnerhet när det gäller att utveckla SITec som en 
metoder för samarbete för plattform för korta kurser. 
att utveckla kurser 
4.2 Bidrag till förbättringar i Inom COMETT har CRC-CU utvecklat korta kurser för industrin, 
utbudet på teknikinriktad liksom Chambre des Metiers (hantverksföreningen); den senare 
utbildning framför allt för de små och medelstora företagen. 
4.3 Komplettera/stärka För närvarande pågår en reform och utbyggnad av den högre 
initiativ för utbildning på utbildningen. Som en följd av denna reform förväntas 
nationell nivå LEONARDO i ännu högre grad komplettera de nationella 
utbildningsåtgärderna. 
4.4 Andra punkter som har I Luxemburg saknas en fullständig universitetsutbildning, då här 
kommit upp endast finns l'Institut Supérieur de Technologie (Tekniska 
Högskolan, 1ST) och le Centre Universitaire du Luxembourg 
(Luxemburgs universitetscenter, CUL). Därför har företag vänt sig 
utomlands för att få ett samarbete mellan den högre utbildningen 
och industrin. 
Som en följd av de ekonomiska svårigheterna 1992 har de 
studerande blivit mer intresserade av yrkespraktik, och företagen 
har blivit mer noga med att praktiken skall vara relevant för 
utbildningen. 
50% a arbetsstyrkan kommer från utlandet. Det är först i och med 
grundandet av Centres de Recherche Publics (Center för offentlig 
forskning, CRP) 1987 som en ny och högteknologisk utbildning 
har blivit tillgänglig inom landet. 
NL DEN SLUTLIGA NATIONELLA UTVÄRDERINGEN 
AV COMETT-PROGRAMMET 
| NEDERLÄNDERNA1 | 
Ämne Sammanfattning av svar 
1.1 Stimulera debatten COMETT har inte spelat någon större roll i den nationella debatten 
om samarbete mellan den högre utbildningen och industrin. Detta 
beror på COMETT.s blygsamma budget och den rika traditionen 
av en fortlöpande högre utbildning (av vuxna) för industrin. 
Likaledes förekom det redan före COMETT en hel del kontakter 
mellan universitet, högskolor och företag. Utöver detta finns det ett 
heltäckande system av åtgärder för att utveckla och sprida ny 
teknik, framför allt till de små och medelstora företagen. 
1.2 Främja relationer mellan COMETT spelar här en stödjande, snarare än en ledande, roll. 
universitet och företag 
1.3 Påverkan när det gäller att Inte ännu så länge. 
formulera policyn 
190 
Ämne Sammanfattning av svar 
1.4 Förhållande/samordning COMETT har ännu inte givit resultat när det gäller att formulera 
med nationella/regionala ny nationell eller regional politik, och inte heller när det gäller att 
program skapa kopplingar till kompletterande nationella eller regionala 
program. Departementet har dock givit ekonomiskt stöd till 
partnerskap. 
1.5 COMETT.s helhetseffekt Svagt, på grund av att det redan funnits strukturer för samarbete 
mellan den högre utbildningen och industrin och på grund av de 
blygsamma ekonomiska resurserna, men visst har COMETT 
bidragit till att ge en europeisk dimension till utbildningen. 
2.1 Bidrag från de regionala Erfarenheterna är fortfarande begränsade och skiftar från 
nätverken för partnerskap partnerskap till partnerskap. COMETT och partnerskapen har 
för utbildning - bidragit till att skapa strategier för industriella "duster", 
universitet/företag 
2.2 Formulering av industrins "Runda bordssamtalen" har varit till stor nytta. Analyser av 
behov utbildningsbehoven har inte alltid genomförts. 
2.3 Stimulera sökande efter Framför allt för högskolorna. När det gäller universiteten har det 
partner över nations- snarare rört sin om att samordna redan befintliga aktiviteter, 
gränserna 
2.4 Bidrag från de sektoriella Förefaller kunna bli framgångsrika, när de växer från en basis av 
nätverken för partnerskap redan befintligt samarbete. De passar in väl i systemet för högre 
för utbildning - utbildning. 
universitet/företag 
2.5 De viktigaste starka och Starka sidor: Regionala partnerskap - ett nära förhållande till andra 
svaga sidorna hos "mellanhandsorganisationer", provinsiella myndigheter och företag 
partnerskap i - konkreta och synbara resultat av det internationella samarbetet -
medlemsländerna kunskap om den europeiska expertisen och möjligheten att utnyttja 
denna, när så behövs. 
De sektoriella partnerskap - en internationell dimension har 
tillkommit - andra starka sidor innefattar COMETT:s överstatliga 
karaktär och dess kopplingar till kommissionen, samt spin off-
effekter som gynnar andra program och aktiviteter. 
Svaga sidor: Bristen på ekonomiska medel för aktiviteterna. 
Regionerna är för stora. De partner som finns inom industrin är 
inte tillräckligt engagerade. Industrin är inte tillräckligt medveten 
om COMETT. Snabb omsättning på personal inom partnerskap. 
Större svårigheter med industrikontakter i de regionala 
partnerskapen. 
3.1 Rörlighetsåtgärdernas Ett partnerskap har byggt upp lokala strategikommittéer 
bidrag till förnyelse i tillsammans med partnerindustrier för att kontrollera utbytet och 
samarbetet mellan påverka kursinnehållet. Här har kurserna och praktiken integrerats, 
universitet och företag övriga pekar på en mycket mera blygsam nivå av nytänkande. 
3.2 Modifiering av policy och Mer uppmärksamhet riktas nu mot praktiska frågor, såsom 
praxis för att underlätta bostäder för de studerande, strukturering av kontakterna (en policy 
utbyte med nätverksarbete i stället för informella kontakter) och det 
planerade utbudet av studenterna projekt som en del av företagen 
verksamhet osv. 
191 
Ämne Sammanfattning av svar 
4.1 Alstra nytänkande COMETT har internationaliserai ett antal aktiviteter inom kurserna 
metoder för samarbete för och bidragit till att orientera utbildarna mot att ge utbildning på en 
att utveckla kurser internationell nivå. Fler kurser som bygger på efterfrågan har 
utvecklats tack vare att företagen har engagerat sig. 
4.2 Bidrag till förbättringar i När det gäller att utveckla kurser har kvaliteten förbättrats, tack 
utbudet på teknikinriktad vare utbytet av idéer. Garantier för en kvalitet av Europanivå har 
utbildning framtagits genom att man har tagit bort större skillnader mellan de 
olika universiteten och utarbetat kursplaner med en gemensam 
kärna (som utbytena bygger på). Inspektörer har utsetts för att 
övervaka kvaliteten. Bredden på det tillgängliga kursutbudet har 
ökat, både i Nederländerna och i Europa som helhet, samtidigt som 
kurser genomförs på ett mer varierat sätt. 
4.3 Komplettera/stärka Detta har uppnåtts genom att man har gjort aktiviteterna inom 
initiativ för utbildning på utbildningen mer internationella till sin natur samt ökat intresset 
nationell nivå och delaktigheten från de små och medelstora företagen. 
4.4 Andra punkter som har • Behovet av förenkling av regler och procedurer kring 
kommit upp programmen för rörlighet. Sanktioner och 
"efterhandsrapporter" skulle också i hög grad förbättra 
programmets effektivitet. 
• Behov av bättre samordning av EGs program för teknisk 
undervisning och utbildning som erbjuds av många EG-
program. 
• Den strikta avgränsningen mellan den högre teoretiska 
utbildningen å ena sidan, och COMETT och den högre 
* yrkesinriktade utbildningen å andra sidan, anses vara mindre 
fruktbar. 
Delegationen från Nederländerna antydde att deras utvärdering skulle vara identisk med den som genomfördes 
1993. Denna, 1993 års utvärdering, har använts här, tillsammans med deras inlaga "Kommentarer för år 1994 
som skall läggas till dem som avgavs för år 1993". 
N DEN SLUTLIGA NATIONELLA UTVÄRDERINGEN 
AV COMETT-PROGRAMMET 
| NORGE I 
Ämne Sammanfattning av svar 
1.1 Stimulera debatten Debatten om samarbete mellan universiteten och företagen har ökat 
gradvis, men det skulle vara en överdrift att påstå att COMETT är 
upphov till diskussionen, debatten var redan väl framskriden... 
Samtidigt har ett stort antal arbetsrelationer mellan den högre 
utbildningen och företagen varit ett av de påtagliga resultaten. 
1.2 Främja relationer mellan Ja, många nya arbetsrelationer. 
universitet och företag 
1.3 Påverkan när det gäller att Inte så starkt på det nationella planet, men viktigt när det gäller 
formulera policyn regionalpolitiken och på planeringsstadiet. 
192 
Ämne Sammanfattning av svar 
1.4 Förhållande/samordning På nationell nivå: 
med nationella/regionala • Vitboken av 1991 om högre utbildning argumenterade för ett 
program närmare internt samarbete mellan utbildningsinstitutionerna i ett 
integrerat norskt nätverk, samt för ett samarbete med externa 
institutioner, men det har inte skapats något nationellt program. 
• Det Norska Forskningsrådet har program för tekniköverföring 
mellan universiteten och industrin. Industridepartementet 
efterlyser ett bättre samarbete mellan forskningsinstituten och 
universiteten. 
• Den norska långtidsplanen för 1994 - 1997 strävar efter "att 
sprida tillgänglig teknik och kompetens till företagen... (och en) 
snabbare uppdatering och förnyelse av tekniska och 
yrkesmässiga kunskaper..." 
• I den nationella budgeten för år 1993 står att läsa att 
"Internationellt samarbete inom den högre utbildningen måste 
stärkas, vilket också innefattar deltagande i internationella 
utbi ldn ingsprogram..." 
Det har sålunda varit stora likheter mellan COMETT-programmets 
syften och de nationella målen. 
På regional nivå: 
• COMETT:s roll när det gäller att utveckla och genomföra 
strategiska planer på regional och länsnivå i Norge bör betonas. 
• Där sådana planer redan fanns, till exempel i västra Norge, har 
COMETT varit ett viktigt verktyg för att genomföra dem. I 
andra fall har COMETT:s syften antagits som en del av 
grundvalen för de planer som nu är under utarbetning. 
1.5 COMETT:s helhetseffekt Medlemmar i COMETT har tillhandahållit överföring av och 
utbildning inom teknik, med en europeisk aspekt, som annars 
skulle ha saknats, eller som skulle ha krävt möda för att kunna 
arbetas in, om man skulle ha använt nationella resurser och på helt 
och hållet nationella villkor; knappast den bästa tänkbara 
utgångspunkten, när man skall skapa ett internationellt program för 
samarbete. 
2.1 Bidrag från de regionala De har uppmuntrat till ett regionalt samarbete mellan regionala 
nätverken för partnerskap affärsintressen och det etablerade undervisnings- och 
för utbildning - utbildningssystemet. De har fört in en europeisk dimension i 
universitet/företag universitetets traditionella koppling till industrin och i den 
fortlöpande utbildningen. De har utvecklat ett riksomspännande 
nätverk för spridning av information genom tekniska tidningar och 
nyhetsbrev, samt genom årliga konferenser om tekniskt kunnande. 
De har också utvecklat kurser och ordnat praktikplatser för de 
studerande. De har gått över från samarbete inom utbildningen till 
RTD-projekt och utvecklat sektoriella aktiviteter. 
2.2 Formulering av industrins Partnerskapens aktiviteter har skiftat från direkta analyser av 
behov utbildningsbehovet och därpå följande utveckling av kurser, till att 
stödja industrin i dess ansträngningar: för att citera ett partnerskap: 
"Hjälp till självhjälp". 
2.3 Stimulera sökande efter Detta har varit en av de största framgångarna för alla partnerskap. 
partner över nations- De sektoriella partnerskapen har från första stund blickat ut över 
gränserna nationsgränserna. Även de regionala partnerskapen har faktiskt 
varit framgångsrika på detta område. 
193 
Ämne Sammanfattning av svar 
2.4 Bidrag från de sektoriella De två sektoriella partnerskapen har varit placerade på Norska 
nätverken för partnerskap Tekniska Högskolan (NTH) i Trondheim, med mycket nära 
för utbildning - förbindelser med SINTEF, det stora institutet för 
universitet/företag kontraktsforskning på samma plats. Partnerskapen har bidragit till 
den internationella karaktären och de internationella aktiviteterna 
inom detta stora teknikkomplex genom internationella 
utbildningsbehovsanalyser, korta kurser samt genom utbyte för 
studenter och personal. De har gått vidare till att utveckla större 
RTD-projekt utanför COMETT. 
2.5 De viktigaste starka och Starka sidor: Det starka europeiska nätverk som har utvecklats, 
svaga sidorna hos Stödet från den norska regeringen och de regionala myndigheterna, 
partnerskap i NTHs aktiva engagemang och stöd till tre av partnerskapen. Det 
medlemsländerna aktiva stödet och deltagandet från Norska Ingenjörsförbundet (NIF) 
och Förbundet för norsk ingenjörsindustri (TBL). 
Svaga sidor: Behoven av ekonomiska medel hade underskattats. 
3.1 Rörlighetsåtgärdernas Rörlighetsåtgärder har utnyttjats av deltagare i större COMETT-
bidrag till förnyelse i och andra projekt som ett medel för att både befästa och utveckla 
samarbetet mellan samarbete. 
universitet och företag 
3.2 Modifiering av policy och Den norska regeringen har beviljat arbets- och uppehållstillstånd 
praxis för att underlätta till faktiska COMETT-studerande. Överenskommelser med 
utbyte Studentbostäder har inneburit en stor hjälp för inkommande 
studenter. 
Överenskommelser med universiteten har givit COMETT-
studerande alla de rättigheter som norska universitetsstuderande har 
(rabatterade resor, studentaktiviteter osv). TBL har rekommenderat 
sina medlemmar att ta emot studerande som praktikanter. 
Förbättringar i praxis när det gäller praktikplatser för de 
studerande. 
4.1 Alstra nytänkande Kurser har utvecklats från början för en europeisk publik och med 
metoder för samarbete för en europeisk dimension. Några kurser utvecklats från andra EU-
att utveckla kurser investeringar (t ex ESPRIT II). Ett vidsträckt utnyttjande av ny 
teknik, nya mjukvaruprogram och simulatorer har inarbetats i 
kurserna. COMETT-aktiviteter har varit både ett praktiskt 
instrument och en katalysator. 
4.2 Bidrag till förbättringar i Tyngdpunkten har legat på kvalitetsförbättring. COMETT har fört 
utbudet på teknikinriktad in ett antal "kvalitetspartner", när det gäller att utveckla kurser och 
utbildning aktiviteter för den fortlöpande utbildningen som annars inte skulle 
ha varit tillgängliga i Norge. 
4.3 Komplettera/stärka Den stora likheten mellan COMETT:s syfet och de nationella 
initiativ för utbildning på målen, när det gäller överföring av teknik och utbildning, har varit 
nationell nivå en garant för komplettering. 
4.4 Andra punkter som har • Vitboken om högre utbildning av 1991 argumenterade för ett 
kommit upp närmare internt samarbete mellan utbildningsinstitutionerna i ett 
integrerat Norskt Nätverk, samt för ett samarbete med externa 
institutioner, men det har inte skapats något nationellt program. 
• Det Norska Forskningsrådet har program för tekniköverföring 
mellan universiteten och industrin. Industridepartementet 
efterlyser ett bättre samarbete mellan forskningsinstituten och 
universiteten. 
194 
P DEN SLUTLIGA NATIONELLA UTVÄRDERINGEN 
AV COMETT-PROGRAMMET 
PORTUGAL | 
Ämne Sammanfattning av svar 
1.1 Stimulera debatten I viss utsträckning har COMETT bidragit till att stimulera 
debatten, utveckla nya idéer och förslag samt öka medvetandet om 
betydelsen av tekniköverföring. 
1.2 Främja relationer mellan COMETT har bidragit till förbättringen av nationella och 
universitet och företag internationella kontakter mellan universitet och företag när det 
gäller överföring av teknik och utbildning. 
1.3 Påverkan när det gäller att Inrättandet av COMETT:s informationskontor i Conselho para a 
formulera policyn Cooperacao Ensino Superior Empresa (CESE - kontoret med 
ansvar för att föreslå procedurer och policy för att förbättra 
samarbetet mellan den högre utbildningen och industrin) har varit 
betydelsefullt för COMETT:s framgångar i Portugal. Det finns ett 
förslag om att integrera liknande samarbete mellan den högre 
utbildningen och industrin i andra nationella program som bygger 
på erfarenheterna från COMETT. 
1.4 Förhållande/samordning CESE har rekommenderat ett offentligt stöd till partnerskap för att 
med nationella/regionala skapa bättre samordning med nationella program. Parallellt med 
program COMETT har det också organiserat två stora konferenser om 
samarbete med den högre utbildningen varje år. COMETT-
aktiviteter har också inspirerat CESE till att starta ett nationella 
program för praktik i utbildningen för studerande med examen från 
universitetens grundutbildningar, i företag och organisationer i 
andra EU- och EFTA-länder. Här kommer CESE att använda 
mycket av den information och de kunskap som har erhållits 
genom COMETT-programmet. 
1.5 COMETT:s helhetseffekt Vissa redan befintliga konsortier för tekniköverföring och FoU har 
utvecklats till att också omfatta utbildning. 
Kontaktytor mellan den högre utbildningen och industrin, avsedda 
för teknisk utbildning, har upprättats. 
Praktikplatser över nationsgränserna har integrerats i 
kursuppbyggnaden. 
En dialog för förnyelse har öppnats mellan högskolan och 
företagen, vilken har lett fram till mer "skräddarsydda" kurser. 
2.1 Bidrag från de regionala Bidragen har varit följande: 1) Utvecklingen av specialinriktade 
nätverken för partnerskap kontaktytor mellan högskolan och industrin. Dessa har dock 
för utbildning - dominerats av universiteten. 2) Tillkomsten av en internationell 
universitet/företag dimension till dessa kontaktytor, något som tidigare endast fanns i 
mycket ringa omfattning. 3) Aktiviteter har utökats till att också 
omfatta andra EU- och nationella program (PEDIP, PRODEP etc). 
Två partnerskap har gått över till att arbeta med de regionala 
myndigheterna när det gäller den regionala utvecklingen. Ett 
partnerskap har byggt upp ett antal centra för tekniköverföring 
över sin region. 
195 
Ämne Sammanfattning av svar 
2.2 Formulering av industrins COMETT:s bidrag för att studera behoven av yrkeskunskaper, 
behov särskilt för de små och medelstora företagen, utgör ett värdefullt 
bidrag i denna fråga. 
2.3 Stimulera sökande efter Partnerskapen och COMETT har stärkt banden till högskola och 
partner över nations- industri i utlandet genom ny FoU och nya partner i utbildningen, 
gränserna På liknande sätt har de för företagen inneburit internationella 
kontakter och potentiella marknader, samtidigt som de har varit en 
dörr till andra europeiska program. Företagen, framför allt de små 
och medelstora företagen, har dock haft ett för litet inflytande i 
utvecklingen av programmen. 
2.4 Bidrag från de sektoriella De sex sektoriella partnerskapen (textil, jordbruk, gruvindustri, 
nätverken för partnerskap telekommunikationer, bioteknik) har tagit fram kurser, 
för utbildning - utbildningsmaterial, böcker, register etc. De har också deltagit i 
universitet/företag studentutbyte och stärkt band tvärs över hela Europa. 
2.5 De viktigaste starka och Starka sidor: Att partnerskapens aktiviteter har en dimension som 
svaga sidorna hos sträcker sig över nationsgränserna. Utvecklingen av en 
partnerskap i professionell ledningsstruktur. Specialisering inom den 
medlemsländerna internationella tekniska utbildningen. 
Svaga sidor: Partnerskapen är fortfarande beroende av ett bräckligt 
ekonomiskt stöd. De flesta sektoriella partnerskapen har en något 
förvirrad juridisk ställning. Bristen på allmänt medvetande och 
erkännande av deras potential inom de nya EG-programmen för 
undervisning och utbildning. 
3.1 Rörlighetsåtgärdernas Ett ökat intresse från studenternas sida av att få praktisera 
bidrag till förnyelse i utomlands. En ökad europeisk dimension i de studerandes 
samarbetet mellan utbildning. Rörligheten har också bidragit till att utveckla ett 
universitet och företag europeiskt nätverk för tekniköverföring mellan universitet och 
företag. Det saknas dock fortfarande ett erkännande av 
studenternas praktikperioder i de akademiska kursplanerna. Det 
saknas också riktig kontroll av arbetet inom utbildningen som 
utförs av universiteten och företagen. 
Utbyte av personal, framför allt från företag till universitet, är 
fortfarande svårt att genomföra, eftersom det är svårt för företagen 
att föra samman sina behov av personalutbildning med 
universitetens utbildningsmetoder, och att vara av med personalen 
i så långa perioder. 
3.2 Modifiering av policy och Inte mycket. Det behövs mer deltagande från universiteten,och 
praxis för att underlätta även att de tar större ansvar för studentutbyten. Det fordras också 
utbyte ett genomgående erkännande, strukturellt och i kursplanerna, av 
industripraktik utomlands. 
4.1 Alstra nytänkande Utvecklingen av och deltagandet i aktiviteter över nationsgränserna 
metoder för samarbete för har stärkts inom utbildningen. 
att utveckla kurser 
4.2 Bidrag till förbättringar i En kvalitets- och kvantitetsmässig förbättring av 
utbudet på teknikinriktad utbildningsutrustningen på marknaden. Effekterna är dock 
utbildning begränsade på grund av den låga efterfrågan (och tillgången) på 
teknikinriktad utbildning i Portugal. 
196 
Ämne Sammanfattning av svar 
4.3 Komplettera/stärka Även om effekterna är begränsade, kommer de slutliga resultaten 
initiativ för utbildning på att bero på om, och i hur hög grad, specifika COMETT-frågor 
nationell nivå inom utbildningen samordnas med och kompletterar de nationella, 
regionala och lokala programmen. 
4.4 Andra punkter som har 
kommit upp 
SW DEN SLUTLIGA NATIONELLA UTVÄRDERINGEN 
AV COMETT-PROGRAMMET 
I SWEDEN | 
Ämne Sammanfattning av svar 
1.1 Stimulera debatten Endast marginellt på nationell nivå; något mer på regional och 
lokal nivå. Programmet är litet. Ekonomin har också varit svag. 
1.2 Främja relationer mellan Inte mycket, utöver de direkt berörda. Universiteten har redan 
universitet och företag starka enheter för fortlöpande utbildning. Däremot har främjandet 
av internationella relationer varit något nytt för de svenska 
universiteten och företagen. 
1.3 Påverkan när det gäller att Inget alls på en nationell nivå. Något på en regional nivå. 
formulera policyn 
1.4 Förhållande/samordning Inte särskilt mycket. Viss samordning mellan de universitet som 
med nationella/regionala bedriver program för fortlöpande utbildning och partnerskap. 
program 
1.5 COMETT:s helhetseffekt Helhetseffekten har varit liten. Inriktning B har varit en verklig 
succé, framför allt för de små och medelstora företagen. De 
nätverk som har utvecklats kommer att användas för andra projekt. 
COMETT har också ökat förståelsen av EU. 
2.1 Bidrag från de regionala Bidragen har varit små utanför de företag och universitet som har 
nätverken för partnerskap varit direkt berörda. Dessa partnerskap har lidit av en identitetskris, 
för utbildning - De indirekta bidragen innefattar dock 
universitet/företag • informationsspridning, 
• en ökad marknadsföring av teknik och utbildning, 
• en europeisk arens för samarbete och politiskt tryck 
(sektoriellt). 
2.2 Formulering av industrins De flesta partnerskap har försökt sig på detta. Det finns dock ett 
behov stort antal organisationer som är aktiva på detta område. 
2.3 Stimulera sökande efter Ja, i viss utsträckning, framför allt genom exempel, 
partner över nations­
gränserna 
2.4 Bidrag från de sektoriella Inte särskilt mycket, utom effekterna av de kurser som har 
nätverken för partnerskap genomförts och de studenter som har fått praktikplatser. Dessa har 
för utbildning - dock fungerat bra. 
universitet/företag ^ ^^ 
197 
Ämne Sammanfattning av svar 
2.5 De viktigaste starka och Starka sidor har varit partnerskapspersonalens hängivenhet samt 
svaga sidorna hos förmågan att arbeta i ett Europa-perspektiv och stödja andra 
partnerskap i program. 
medlemsländerna Svaga sidor har varit bristen på engagemang från industrins sida, 
framför allt från de små och medelstora företagen, och 
förmedlingen av erfarenheter mellan regioner. 
3.1 Rörlighetsåtgärdernas Nej, det har inte varit något i grunden nytt med praktikplatserna 
bidrag till förnyelse i för de studerande. Praktik av annat slag har knappt använts, 
samarbetet mellan 
universitet och företag 
3.2 Modifiering av policy och • Ökat engagemang för att finna praktikplatser för studerande i 
praxis för att underlätta de större företagen. Vissa av dem har använt COMETT för att 
utbyte prova potentiella medarbetare i dotterbolag utomlands. 
• Vissa av de små och medelstora företagen har för första gången 
kommit i kontakt med utländska studerande. 
• Ökad känslighet och förståelse för kulturella skillnader. 
• Svenska utrikesdepartementet har ordnat ett snabbt och 
förenklat sätt att ge de studerande arbets- och uppehållstillstånd. 
4.1 Alstra nytänkande Marginellt. 
metoder för samarbete för 1. Förnyelsen har hållit sig till förberedelsearbetet - diskussioner 
att utveckla kurser och förhandlingar om hur man skall tillämpa och formulera 
"uppdraget" till universitetslärarna. Resten har varit som 
vanligt. 
2. Med sektoriella partnerskap har industrigrenarnas inflytande 
varit starkare i utvecklingen av utbildningen. 
*3. Ett IT-nätverk har satts upp (i inledningsskedet för 
informationsutbyte och för att finna kontakt med partner) och 
kommer i framtiden att användas för arbetsplatsanknuten 
utbildning för industrin. 
4.2 Bidrag till förbättringar i Marginellt. Kvalitetskontroll har dock blivit en viktig och 
utbudet på teknikinriktad medveten fråga, eftersom kurserna kommer att ledas av olika 
utbildning lärare i olika länder. 
4.3 Komplettera/stärka Marginellt, 
initiativ för utbildning på 
nationell nivå 
4.4 Andra punkter som har • COMETT har varit i bruk för kort tid för att man skall kunna 
kommit upp bedöma det. Det är för litet för att kunna ha något större 
inflytande. 
• Det kanske är nödvändigt med en klarare avgränsning mellan 
partnerskap. De sektoriella partnerskapen kan till exempel 
specialisera sig på att utveckla och erbjuda kurser, medan de 
regionala partnerskapen kan organisera efterfrågan på lokal 
nivå. Återanvändningen av kurser har varit mycket låg. 
• Nätverk av partnerskap bör bevaras och nätverken tryggas. 
198 
SF DEN SLUTLIGA NATIONELLA UTVÄRDERINGEN 
AV COMETT-PROGRAMMET 
I FINLAND I 
Ämne Sammanfattning av svar 
1.1 Stimulera debatten • Då det redan fanns en stark tradition av samarbete, utbyte och 
praktikplatser mellan den högre utbildningen och industrin i 
Finland, förefaller inte COMETT ha fått någon märkbar effekt 
på regional eller nationell nivå på debatten, på relationerna 
mellan den högre utbildningen och industrin, eller när det gäller 
att formulera politiken. 
• De förnyande effekterna har gällt samarbete över 
nationsgränserna. 
1.2 Främja relationer mellan • Den etablerade traditionen av samarbete mellan universitet och 
universitet och företag företag har varit ett gott utgångsläge för genomförandet av 
programmet. 
• Erfarenheter har gjorts i ett europeiskt sammanhang. 
1.3 Påverkan när det gäller att Både den regionala och den nationella politiken är redan 
formulera policyn övertygade om betydelsen av relationerna mellan den högre 
utbildningen och industrin. 
1.4 Förhållande/samordning • Det har skett en stark samordning med det nationella 
med nationella/regionala programmet för att öka de tekniska institutens aktiviteter över 
program nationsgränserna. Två tredjedelar av de Ba-studenter som går ut 
på praktik kommer från sådana institut. 
• Utbildningsdepartementet har tagit fram särskilda bonuspengar 
för akademiska universitet som ökar sina aktiviteter över 
nationsgränserna. Deltagande i COMETT är numera ett 
kriterium för sådana medel. 
1.5 COMETT:s helhetseffekt • Erfarenheter av att deltaga i ett EU-sammanhang, både för 
myndigheter och för de organisationer som deltager i 
programmet. 
• En stabil grund för ett framgångsrikt deltagande i ett EG-
program som en grund för framtida arbete. 
2.1 Bidrag från de regionala De har överbryggat avståndet mellan Bryssel och de deltagande 
nätverken för partnerskap finska organisationerna, särskilt för företag. 
för utbildning -
universitet/företag 
2.2 Formulering av industrins Alla partnerskap har genomfört SNA som har lett fram till att nya 
behov projekt har skapats. 
2.3 Stimulera sökande efter De har stimulerat och bidragit till ett internationellt samarbete. De 
partner över nations- har i många fall förvandlat ett nationellt projekt till ett europeiskt, 
gränserna 
2.4 Bidrag från de sektoriella De två sektoriella partnerskapen har haft synbara effekter på 
nätverken för partnerskap utbildningen inom sina respektive sektorer. 
för utbildning -
universitet/företag ^ 
199 
Ämne Sammanfattning av svar 
2.5 De viktigaste starka och Starka sidor: Ett nära samarbete mellan partnerskap och med 
svaga sidorna hos informationscentrum, ekonomiska bidrag till partnerskap som en 
partnerskap i förberedelse för LEONARDO. 
medlemsländerna Svaga sidor: Det fins inte full täckning för partnerskap över hela 
landet, den ekonomiska nedgången har begränsat antalet partner 
inom industrin. Eftersom COMETT är det enda program Finland 
har kunnat deltaga i, har partnerskapen varit begränsade till att 
arbeta huvudsakligen med COMETT. 
3.1 Rörlighetsåtgärdernas Det finns en lång tradition av att studenter söker praktik 
bidrag till förnyelse i utomlands. Därmed har COMETT utgjort en ny kanal, snarare än 
samarbetet mellan ett nytt sätt att tänka. Men framför allt för de tekniska instituten 
universitet och företag har COMETT varit ett effektivt sätt att öka de högkvalitativa 
praktikplatserna. Även om inte expertutbyte (Be) är något nytt, har 
det uppskattats som en av de mest givande aktiviteterna i 
COMETT. 1994 var Finland det näst största "avsändarlandet" i 
COMETT! 
3.2 Modifiering av policy och COMETT:s decentraliserade natur har uppmuntrat individuella 
praxis för att underlätta anställda på universitet, som har ansvar för internationella frågor, 
utbyte att ta initiativ och att ta mer ansvar för att ordna praktikplatser. 
Tidigare var det mesta av detta arbete centraliserat. 
Företagen har ändrat inställning till praktiken, från att se den som 
välgörenhet till att ta acceptera studerande och erkänna dem som 
en verklig tillgång. 
4.1 Alstra nytänkande 
metoder för samarbete för 
att utveckla kurser 
4.2 Bidrag till förbättringar i COMETT har inte tätt någon större effekt på nationell nivå, på 
utbudet på teknikinriktad grund av det ringa antalet projekt. Däremot har kurser, som endast 
utbildning skulle ha varit nationella, nu blivit europeiska. Kurser har 
genomförts med engelska som undervisningsspråk för deltagande 
från andra länder. Undervisningsmaterial som tagits fram har av 
industrin erkänts vara användbart. 
4.3 Komplettera/stärka COMETT har effektivt bidragit till att öka det europeiska 
initiativ för utbildning på samarbetet och har hjälpt till att skapa nya kontakter och nya 
nationell nivå samarbetsformer. 
4.4 Andra punkter som har 
kommit upp 
200 
UK DEN SLUTLIGA NATIONELLA UTVÄRDERINGEN 
AV COMETT-PROGRAMMET 
| FÖRENADE KUNGARIKET | 
Ämne Sammanfattning av svar 
1.1 Stimulera debatten 1. Universiteten ansåg i allmänhet att COMETT har givit liv åt 
debatten om samarbetet mellan den högre utbildningen och 
industrin. Många anmärkte dock att debatten hade pågått länge 
redan innan COMETT kom till. 
2. 43% av företagen ansåg att COMETT har varit framgångsrikt 
inom detta område. 36% tyckte annorlunda. 
3. 58% av de regionala och 71% av de sektoriella partnerskapen 
ansåg att COMETT hade varit ett värdefullt inslag. 
1.2 Främja relationer mellan 1. De flesta universiteten ansåg att COMETT hade utgjort ett 
universitet och företag värdefullt bidrag. Programmet har ökat kopplingar, både lokalt 
och över hela Europa. 
2. Vissa av företagen ansåg att COMETT endast hade tagit 
minimala nya samarbetsinitiativ. Vissa ansåg att de kopplingar 
som COMETT etablerat mellan universiteten och industrin hade 
fört in nya idéer på arbetsplatsen. 
3. 70% av alla partnerskap upplevde att de hade givit ett 
värdefullt bidrag inom detta område. De har ägnat sig åt allt 
från att ordna praktik för studenter till att skapa nya kopplingar 
över nationsgränserna, till SNA och utbildningsbehovsanalyser 
på regional och sektoriell nivå, och till frågor som rör 
anställning av personer med akademisk examen. 
1.3 Påverkan när det gäller att 1. 49% av universiteten ansåg att COMETT inte har haft någon 
formulera policyn inverkan på policyn; den var i de flesta fall redan väl 
utvecklad. 
2. 36% av företagen ansåg att COMETT har haft ett visst eller ett 
avsevärt inflytande på deras policy gentemot universiteten. 
3. Endast 25% av de regionala och 14% av de sektoriella 
partnerskapen ansåg att COMETT hade haft ett visst eller ett 
avsevärt inflytande. Många ansåg dock att det indirekta 
inflytandet hade varit betydelsefullt. COMETT har kompletterat 
och utvidgat de befintliga modellerna för samarbete mellan den 
högre utbildningen och industrin. 
14 Förhållande/samordning 1. Hälften av universiteten har varit inblandade i nationell eller 
med nationella/regionala regional policy, liknande COMETT. Några har varit 
program medlemmar i TEC (tekniska utbildningscentra). 
2. För företagen har den största fördelen med COMETT varit att 
de har fått tillgång till europeisk expertis och ett medvetande 
om de europeiska problemen inom utbildningen. 44% har varit 
engagerade i liknande aktiviteter. 
3. 77% av de regionala och 60% av de sektoriella partnerskapen 
uppger att de har upprättat kontakter mellan COMETT och 
annan nationell eller regional policy, vars syften kompletterar 
varandra. 
201 
Ämne Sammanfattning av svar 
1.5 COMETT:s helhetseffekt 1. Universiteten ansåg i allmänhet att COMETT inte hade haft 
någon stor effekt, inte ens lokalt. De internationella aspekterna 
ansågs dock ge trovärdighet åt EU:s politik när det gäller 
utbildning. Vissa ansåg att COMETT hade förbättrat den 
tekniska yrkesskickligheten i lokala företag. 
2. Hälften av företagen ansåg att COMETT hade haft en värdefull 
effekt på just deras företag, i synnerhet genom de praktiserande 
studenterna som öppnade dörrar för nytt kunnande och skapade 
en medvetenhet om EU-marknaden. Företagen ansåg att 
COMETT:s helhetseffekt var liten på det regionala planet. 
3. Partnerskapen ansåg att effekten begränsades på grund av det 
inte fanns tillräcklig finansiering för att alstra intresse och 
deltagande i större skala. 
2.1 Bidrag från de regionala 1. Universiteten ansåg att partnerskapen hade störst betydelse på 
nätverken för partnerskap en regional, snarare än nationell, nivå. Partnerskapen har varit 
för utbildning - effektiva när det gäller att marknadsföra COMETT. Både 
universitet/företag nyhetsbrev, möten, praktik och korta kurser har varit till nytta. 
2. I allmänhet ansåg företagen att det fanns behov av nätverk för 
både universitet och företag, och de såg partnerskapen som en 
katalysator inom detta område. 
3. Alla partnerskap såg ett behov av nätverk för den högre 
utbildningen och industrin, vilka skulle utveckla kopplingar 
över nationsgränserna och bidraga med information om 
möjligheter till utbildning inom EU. 
2.2 Formulering av industrins 1. Över hälften av universiteten var av uppfattningen att 
behov partnerskapen hade haft en liten eller ingen effekt när det 
gällde att hjälpa företagen att uttrycka sina behov; det fanns 
många andra vägar för detta. 
2. För företagen var partnerskapen till hjälp för 
utbildningsbehovsanalyserna samt med att höja företagets profil 
när det gällde utbildning. 
3. Partnerskapen presenterade inga klara bevis på att de hade varit 
till hjälp inom detta område: 54% av de regionala 
partnerskapen ansåg att inte mycket hade uppnåtts. 
2.3 Stimulera sökande efter 1. Universiteten ansåg att partnerskapen hade hjälpt dem att se ut 
partner över nations- över nationsgränserna, när de upprättade kopplingar till andra 
gränserna universitet och företag över Europa. 
2. För företagen hade partnerskap funnit partner utomlands och 
skapat kontakter med studerande från EU som fick 
praktikplatser inom företagen i Förenade kungariket 
(Storbritannien och Nordirland). 
3. 16% av de regionala och alla sektoriella partnerskap ansåg att 
de hade bidragit något eller i hög grad till att uppmuntra 
samarbetet över nationsgränserna 
2.4 Bidrag från de sektoriella De sektoriella partnerskapens bidrag skilde sig inte stort från de 
nätverken för partnerskap regionala partnerskapens. De förefaller dock ha haft närmare och 
för utbildning - oftare kontakter med företagen. 
universitet/företag 
202 
- I I 
Ämne Sammanfattning av svar 
2.5 De viktigaste starka och I. Universiteten ansåg att partnerskapens styrka låg i deras 
svaga sidorna hos omfattande kontakter med andra partnerskap, universitet och 
partnerskap i företag i Förenade kungariket och i EU, samt i deras 
medlemsländerna engagemang för industriell utveckling och katalytisk stimulans 
av samspelet mellan universiteten och industrin. Svagheten låg 
i otillräcklig finansiering och stundom i att de inte har varit 
tillräckligt fast kopplade till sina egna regionala strukturer. 
2. För företagen låg partnerskapens styrka i deras förmåga att föra 
samman europeisk organisationer och tillhandahålla det allra 
senaste inom aktiviteter för utbildning inom EU, samt 
möjligheten att förmedla praktikplatser i Europa. Svagheten låg 
i bristen på samarbete mellan de sektoriella och de regionala 
partnerskapen samt i finansieringsprocessen, som gjorde det 
svårt att planera långsiktigt. Kommunikationen genom reklam 
och publicitet har varit mycket dålig. Det har varit ett dåligt 
medvetande om att partnerskap existerar. 
3. De regionala partnerskapen såg följande som sina starka sidor: 
nätverksarbete, expertis inom programmen för rörlighet, 
kopplingar till kommissionen, projektledning, en knutpunkt där 
alla kan få tillgäng till högskola, företag och EG-program. 
Svagheterna var den otillräckliga finansieringen, beroendet av 
EG-medel och oförmågan att ta fram ytterligare medel, 
svårigheter att bibehålla intresset från industrins sida, att vara 
allt för alla etc. 
De sektoriella partnerskapens starka sidor innefattar: ett klart 
uppdrag, gott stöd från högskolan, industrin och EG-expertis 
när det gäller EG-fondering och projektstyrning. Svagheterna 
innefattar: tämligen svaga kopplingar till industrin och en dålig 
kommersiell orientering samt dåliga kontakter med vissa länder. 
3.1 Rörlighetsåtgärdernas 1. Strax över hälften av universiteten ansåg att de studerandes 
bidrag till förnyelse i praktikperioder hade bidragit till sådan förnyelse, 
samarbetet mellan 2. Två tredjedelar av företagen upplevde, att de hade vunnit på att 
universitet och företag ta emot praktikanter; detta hade brutit ned nationsgränser och 
öppnat dörrar till nya möjliga marknader, förutom det specifika 
tekniska inslaget praktiken hade medfört. 
3. 85% av de regionala partnerskapen ansåg, att de studerandes 
praktik hade bidragit till förnyelse; de hade skapat nya 
kontakter och ökat intresset för och efterfrågan på studenter, de 
hade givit företagen kontakt med nya marknader, varit till nytta 
för universiteten och givit företagen kontakt med ett stort antal 
väl motiverade studenter etc. 
3.2 Modifiering av policy och 1. Hälften av universiteten har modifierat policy eller praxis, på 
praxis för att underlätta en skala från större akademiskt erkännande av 
utbyte praktikperioderna till modifieringar av proceduren för 
praktiken. 
2. Hälften av de undersökta företagen hade gjort modifieringar. 
3. Ungefär tre fjärdedelar av partnerskapen ansåg att universiteten 
och företagen hade gjort sådana modifieringar: flexibilitet i 
utformningen av kurser, bistånd till föreläsare för att besöka 
studenter i utlandet, försäkringar, bättre språkliga förberedelser 
etc. Företagen hade blivit mer flexibla när det gällde att planera 
och avgränsa arbetsprogrammen etc. 
203 
Ämne Sammanfattning av svar 
4.1 Alstra nytänkande 1. Det var ungefär lika många universitet som tyckte att 
metoder för samarbete för COMETT hade bidragit till nytänkande, som de som inte ansåg 
att utveckla kurser det. 
2. 70% av företagen ansåg att COMETT hade haft liten eller 
ingen effekt på nytänkande. 
3. Av partnerskapen var det endast 16% av de regionala och 57% 
av de sektoriella som ansåg att något eller mycket hade 
uppnåtts. Detta misslyckande berodde på bristande medel för 
inriktning C, samt på bristen av tid för personalen på de små 
och medelstora företagen. 
4.2 Bidrag till förbättringar i 1. Det var ungefär lika många universitet som tyckte att 
utbudet på teknikinriktad COMETT hade bidragit, som de som inte ansåg det. 
utbildning 2. Uttryckt kvalitet eller kvantitet på utbildningen, ansåg företagen 
att COMETT hade bidragit lite eller inte alls. 
3. Ungefär hälften av partnerskapen ansåg att COMETT hade 
bidragit till kvantiteten och kvaliteten genom att ge tillgång till 
en utvidgad expertgrupp, bidraga till ett europeiskt mervärde, ta 
fram ytterligare medel etc. 
4.3 Komplettera/stärka 1. Det var ungefär lika många universitet som tyckte att 
initiativ för utbildning på COMETT hade bidragit, som de som inte ansåg det. 
nationell nivå 2. 59% av företagen ansåg att COMETT kompletterade deras egna 
aktiviteter inom utbildning. 
3. De sektoriella partnerskapen var mer positiva än de regionala: 
57% ansåg att de hade bidragit med något eller mycket. 
4.4 Andra punkter som har Slutsats:... COMETT-programmet (har) i allmänhet varit 
kommit upp framgångsrikt när det gäller att öka medvetandet om Europa i 
undervisning och utbildning ... (men) har varit mycket blygsamt i 
omfattning, jämfört med kompletterande regionala och nationella 
åtgärder... Det stora mervärdet som COMETT givit har varit att 
öppna dörrar för praktikplatser i en större variation av företag... 
Det har också bidragit till att upprätta nya kontakter mellan 
universitet inom landet och företag i andra EU-länder eller EFTA-
länder 
Den slutliga utvärderingsrapporten från den brittiska regeringen genomfördes genom att enskilt undersöka och 
rapportera synpunkterna från universitet, företag, partnerskap och samordnare av pilotprojekt. Svaren i 
undersökningen ges som tre separata svar. 1. = universiteten, 2. = företagen och 3. = partnerskapen. 
204 

ISSN 1024-4506 
KOM(96) 410 slutlig 
DOKUMENT 
SV 16 15 
Katalognummcr : CB-CO-96-408-SV-C 
ISBN 92-78-07794-1 
Byrin för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 
L-29S5 Luxemburg 
£s