Rådets slutsatser

av den 27 oktober 2003

om en europeisk strategi för miljö och hälsa

(2003/C 268/02)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD

I. PÅMINNER OM FÖLJANDE:

1. I artiklarna 152 och 174 i fördraget krävs det att en hög hälsoskyddsnivå för människor skall säkerställas vid utformning och genomförande av all gemenskapspolitik och alla gemenskapsåtgärder, att gemenskapens miljöpolitik bland annat skall bidra till skyddet för människors hälsa och främjandet av åtgärder på internationell nivå för att lösa regionala eller globala miljöproblem samt att gemenskapens miljöpolitik skall bygga på försiktighetsprincipen.

2. Världshälsoorganisationen (WHO) definierar "miljö och hälsa" som innefattande "både de direkta patologiska effekterna av kemikalier, strålning och vissa biologiska ämnen, och de ofta indirekta effekterna på hälsan och välbefinnandet som uppstår på grund av den allmänna fysiska, psykiska, sociala och estetiska miljön, däribland bostäder, utvecklingen av städerna, markanvändning och transport"(1).

3. I det sjätte miljöhandlingsprogrammet uppställs målet att bidra till hög livskvalitet och social välfärd för medborgarna genom att sörja för en miljö där föroreningsnivåerna inte leder till skadliga konsekvenser för människors hälsa eller för miljön.

4. I en av de insatser och stödåtgärder som finns förtecknade i programmet för gemenskapsåtgärder på folkhälsoområdet (2003-2008) anges det att hälsa skall främjas och sjukdomar förebyggas genom åtgärder inriktade på faktorer som påverkar hälsan inom all gemenskapspolitik och alla gemenskapsinsatser.

5. I Europeiska gemenskapens fleråriga ramprogram för forskning och teknisk utveckling ingår särskilda åtgärder på miljö- och hälsoområdet, som fortsätter att vara ett mycket viktigt forskningsområde.

6. Gemenskapens strategi för hållbar utveckling kan bli ett redskap för bättre integrering av miljö- och hälsoaspekter i sektorspolitiken.

7. En viktig internationell process inleddes i Frankfurt 1989 när miljö- och hälsovårdsministrarna från WHO:s Europaregion antog Europastadgan för miljö och hälsa. I deklarationerna i Helsingfors (1994) och London (1999) fastställdes ytterligare åtgärder, särskilt nationella handlingsprogram för miljö och hälsa (National Environmental Health Action Plans) som de flesta medlemsstater och anslutningsländer har utvecklat. Den kommande alleuropeiska ministerkonferensen om miljö och hälsa, som skall hållas i Budapest i juni 2004 på temat Våra barns framtid, kommer att utgöra nästa milstolpe i processen.

8. Miljö och hälsa står också högt på den globala dagordningen och flera av de mål som fastställdes vid världstoppmötet om hållbar utveckling i Johannesburg och Förenta nationernas millennieutvecklingsmål behandlar frågor som rör människors hälsa i samband med miljöförstöringen.

II. RÅDET ANSER FÖLJANDE:

9. Det finns ett växande behov av att utforma en ram för en övergripande och tvärvetenskaplig strategi för hela gemenskapen så att gemenskapens olika handlingsprogram kan samordnas och alla eventuella synergieffekter fastställas och utnyttjas, samtidigt som onödigt dubbelarbete undviks och man identifierar eventuella brister och sådana frågor som bör utvecklas ytterligare.

10. Miljöbedömningar och politiska åtgärder har hittills lett till betydande framsteg genom sin inriktning på enstaka föroreningar på avgränsade områden i miljön. Ytterligare ansträngningar i denna riktning bör visserligen göras men det finns nu en växande medvetenhet om behovet av att ta itu med effekterna av en kombination av skadliga miljöfaktorer, överföringen av föroreningar från en del av miljön till en annan och av långsiktig exponering för dessa.

11. Vid undersökningen av sambandet mellan miljö och hälsa bör man även beakta kemikalier som framställs i stor skala och om vilka mycket lite information finns att tillgå för närvarande, men som förväntas leda till avsevärd exponering. I detta avseende kommer därför den nya kemipolitiken med REACH-systemet att utarbetas i syfte att göra den till ett mycket viktigt redskap för att öka kunskapen och förebygga framtida hot mot människors hälsa.

12. Våra samhällen har dessutom visat sig känsliga för extrema väderförhållanden som får allvarliga konsekvenser för folkhälsan. Eftersom det är sannolikt att sådana förhållanden blir vanligare och allvarligare bör våra samhällen förbättra sin förmåga att bedöma effekterna och förbereda sig för dem.

13. En mängd viktiga patologiska tillstånd hos människor hänger samman med att befolkningen, särskilt utsatta befolkningsgrupper som barn i olika utvecklingsstadier, gravida kvinnor, äldre samt socialt och ekonomiskt mindre gynnade personer, är exponerade för flera miljöfaktorer såväl inom- som utomhus och på lång och kort sikt. Barn är särskilt utsatta för vissa miljöfaktorer och det kan därför krävas en ytterligare säkerhetsfaktor vid bedömning av de faktiska risker som barnen löper. Särskilda åtgärder behövs därför för att skydda deras hälsa och förlänga den tid de kan tänkas leva med hälsan i behåll.

14. Miljörelaterade hälsoproblem kan påverka kvinnor och män olika. Därför finns det behov av ytterligare forskning på detta område.

15. Faktorer i inomhusmiljön påverkar förekomsten av respiratoriska sjukdomar, astma och allergi hos barn. Därför bör inomhusmiljön stå mer i centrum för det kommande arbetsprogrammet. Små barn tillbringar en stor del av sin tid inomhus och säkra förhållanden är därför av avgörande betydelse. Dessutom tillbringar många arbetstagare en stor del av sitt yrkesverksamma liv inomhus och en säker arbetsmiljö är därför av största vikt för dem. Det är därför av avgörande betydelse att oacceptabla risker som tobaksrök begränsas eller fullständigt undanröjs.

III. RÅDET VÄLKOMNAR

16. den europeiska strategin för miljö och hälsa i kommissionens meddelande(2) som under den första etappen (2004-2010) inriktas på fyra stora problem avseende människors hälsa (luftvägssjukdomar hos barn, astma, allergier, störningar i den neurologiska utvecklingen, cancer hos barn, endokrina störningar) och har tre huvudmål, nämligen att minska hälsoriskerna och antalet sjukdomsfall som orsakas av miljöfaktorer inom EU, att fastställa och förebygga nya hälsohot som har sin upprinnelse i miljöfaktorer samt att öka EU:s kapacitet för politiskt beslutsfattande på detta område; strategin utgör i sig ett viktigt steg mot att fastställa en konsekvent, långsiktig och integrerad gemenskapspolitik för att bekämpa olika hot mot miljö och hälsa, inbegripet särskilda åtgärder,

17. kommissionens avsikt att inrätta ett europeiskt integrerat system för samordnad övervakning och respons på miljöhälsoområdet som kommer att skapa synergieffekter och underlätta utbyte av uppgifter och metoder för att öka förståelsen av sambandet mellan miljö och hälsa,

IV. BETONAR

18. det mervärde som kan skapas genom en nära samordning mellan det sjätte miljöhandlingsprogrammet, programmet för gemenskapsåtgärder på folkhälsoområdet (2003-2008) och det sjätte ramprogrammet för forskning och utveckling,

19. behovet av att se till att den rådgivande grupp och de tekniska arbetsgrupper som inrättats av kommissionen beaktar arbetet i de vetenskapliga kommittéer och andra rådgivande forum som inrättats för att bistå kommissionen med råd så att synergieffekterna kan utnyttjas optimalt och dubbelarbete undvikas,

20. behovet av ett nära samarbete mellan kommissionen och medlemsstaterna, där man fullt ut använder sig av information från forskningsinstitut och involverar icke-statliga organisationer och andra intressenter vid genomförandet av strategin,

21. vikten av att, inom ramen för utarbetandet av "Åtgärdsplan 2004-2010", fastställa konkreta operativa och mätbara mål på grundval av befintliga databaser för miljö och hälsa för att få till stånd integrerad information; prioritet bör ges åt utvecklandet av mer omfattande metoder för bedömning av hälsokonsekvenser, system för informationsövervakning och ett system för tidig varning samt åt utvecklandet av robusta, pålitliga och informativa hälso- och miljöindikatorer; gemensamma kontrollprogram skulle även bidra till utbytet av erfarenhet och kunskap och avhjälpa några av bristerna,

22. behovet av att stödja utveckling och genomförande av den europeiska strategin för miljö och hälsa, bl.a. genom ramprogrammen för forskning och utveckling, och därvid fästa särskild uppmärksamhet vid såväl kapacitetsuppbyggnad som generering, utbyte och spridning av kunskaper,

23. det faktum att en anpassad och effektiv argumentation, information, utbildning och kommunikation grundad på sund vetenskap är nyckeln till en ökad medvetenhet från allmänhetens sida så att människor kan undvika välkända och nya miljöhot mot hälsan; dessutom kan en medveten allmänhet också spela en viktig roll när det gäller att erbjuda tillräckligt stöd till utarbetandet av nya strategier för riskhantering,

24. behovet av att överväga hur föreskrifter kan kompletteras med andra typer av instrument, t.ex. metoder för att motivera ekonomiska aktörer och enskilda medborgare att vidta konkreta åtgärder inom miljö och hälsa,

25. behovet av att säkerställa att särskild uppmärksamhet kan ägnas de miljö- och hälsofrågor som är mest förhärskande i anslutningsländerna,

26. behovet av ett nära samarbete med internationella institutioner, t.ex. Världshälsoorganisationen, Förenta nationernas miljöprogram, Förenta nationernas kommission för hållbar utveckling, FN:s ekonomiska kommission för Europa och Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling när det gäller att utveckla den externa dimensionen av strategin och därvid ta hänsyn till de mål som fastställts av världstoppmötet om hållbar utveckling och i FN:s millenniedeklaration,

V. UPPMANAR KOMMISSIONEN ATT

27. vid fastställandet och genomförandet av handlingsplanen 2004-2010 säkerställa en nära koppling till och interaktion med de relevanta tematiska strategierna i det sjätte miljöhandlingsprogrammet, programmet för gemenskapsåtgärder på folkhälsoområdet, sjätte ramprogrammet för forskning och utveckling och andra relevanta gemenskapsprogram så att den kan stimulera den framtida utvecklingen av dessa,

28. säkerställa att strategin och handlingsplanen utvärderas regelbundet och anpassas på grundval av vetenskapliga rön och erfarenheten från tillämpningen,

29. under strategins första etapp utveckla forskningsbasen för den socioekonomiska utvärderingen av politikens och åtgärdernas hälsoeffekter med särskild inriktning på barns och andra utsatta gruppers hälsa för att stödja det politiska beslutsfattandet och stärka integreringen av hälsoaspekter i det verktyg som den nya integrerade konsekvensanalysen utgör,

30. överväga att i strategins första etapp inbegripa forskning om de mindre utforskade hälso- och miljöhot som den allmänna fysiska, psykiska, sociala och estetiska omgivningen innebär och som påverkar befolkningens hälsa och välmående, t.ex.

- miljöfaktorer inomhus inklusive tobaksrök,

- socioekonomiska miljöhälsofaktorer,

- konsekvenser av klimatförändringar,

- förorenat vatten och

- buller,

31. sörja för att ett lämpligt samråd sker med rådet under utarbetandet av åtgärdsplanen ända fram till den alleuropeiska ministerkonferensen om miljö och hälsa, som skall hållas i Budapest,

32. i nära samarbete med medlemsstaterna och Världshälsoorganisationen bidra till att förbereda och följa upp den kommande alleuropeiska ministerkonferensen om miljö och hälsa och inom denna ram säkerställa samstämmighet mellan handlingsplanen 2004-2010 och den europeiska handlingsplanen för barns miljö och hälsa,

VI. UPPMANAR MEDLEMSSTATERNA ATT

33. se till att det civila samhället, icke-statliga organisationer och medborgarorganisationer får spela en aktiv roll vid utarbetande och genomförande av strategin,

34. säkerställa ett nära organisatoriskt samarbete mellan alla institutioner med behörighet inom miljö och hälsokontroll med särskild hänvisning till övervaknings- och kontrollverksamhet på lokal, nationell och internationell nivå.

(1) "Environment and health. The European Charter and commentary". Köpenhamn, WHO:s regionkontor för Europa, 1990 (WHO Regional Publications, European Series, nr 35).

(2) Dok. 10676/03 ENV 347 SAN 141.