[pic] | EUROPEISKA KOMMISSIONEN |

Bryssel den 19.11.2010

KOM(2010) 595 slutlig

RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET

Systemet med Europaskolor 2009

RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET

Systemet med Europaskolor 2009

INLEDNING

För systemet med Europaskolorna var 2009 ett år med framsteg på vissa områden, men också ett år som visade att vissa strukturella problem inom systemet ännu var olösta.

Det formella beslutet om reformprocessen våren 2009 var ett stort framsteg och fördelarna med den kommer att vara påtagliga under kommande år. Lokala skolors möjlighet att ansöka om ackreditering, som är intressant eftersom ackrediterade skolor kan få ekonomiskt bidrag från EU för anställdas barn som går på skolorna, gör att fler barn får chansen att följa Europaskolornas läroplan.

Ansträngningarna för att effektivisera styrningen av skolsystemet har också lett till reformer både centralt och lokalt, med utökad självständighet för lokala skolor inom ramen för befintliga regler och ekonomiska bestämmelser.

Målen för kostnadsfördelningen har varit svåra att uppnå och det finns redan tydliga tecken på att mer måste göras på detta område samtidigt som kostnadsnedskärningar görs.

Den allmänna ekonomiska situationen har lämnat tydliga spår i skolornas ekonomier. Intäkterna från kontrakt med utomstående organisationer och intäkter från skolavgifter minskade. Kraven på ekonomiska bidrag från EU var stora. Försöken att finna sätt att öka den ekonomiska effektiviteten i systemet kommer att resultera i ansträngningar för att uppdatera och anpassa reglerna. Kommissionen kommer även fortsättningsvis att aktivt föra denna diskussion utifrån de ekonomiska realiteterna 2010. Problemet med oregelbundna utgifter som uppmärksammats i 2008 års budget kommer fortsatt att undersökas i syfte att säkerställa en korrekt tolkning och efterlevnad av reglerna.

Det är tydligt att vissa systemfel kvarstod och till och med blev värre under 2009. Det olösta problemet med ständig brist på utsända lärare fortsätter att leda till onödigt höga krav på EU:s ekonomiska anslag till systemet. Medlemsstaternas förseningar eller underlåtenhet att tillhandahålla tillräcklig infrastruktur i de överbelagda skolorna fortsatte att påverka livskvaliteten för elever och föräldrar. Det gjorde också att principerna för inskrivningen av nya elever starkt påverkades.

Svårigheterna med planeringen för de kommande åren, som kommer att bli särskilt besvärlig i Bryssel och Luxemburg, har tvingat dessa båda värdländer att avge tydliga löften om tillfälliga åtgärder intill dess att permanenta lösningar finns (enligt planerna från början av skolåret 2012).

Skolåret 2009 inleddes med en hög beredskap för att hantera H1N1-viruset. Generalsekreteraren, kommissionen och skolorna utarbetade åtgärds- och informationsstrategier som visade sig effektiva, även om epidemin aldrig fick den spridning som man fruktat. Detta visar att systemet är rustat för att hantera denna typ av hälso- och kommunikationsutmaningar.

SITUATIONEN I SKOLORNA

Alicante

Elevantalet i Alicante är stabilt med något över 1 000 barn och ungdomar. Vissa förbättringar av infrastrukturen har gjorts under året, både inuti och utanpå skolbyggnaderna.

Bergen

Trots den pågående utfasningen av de italienska och tyska sektionerna ökade elevantalet med nästan 4 % under 2009. Andelen elever som är barn till anställda vid institutionerna uppgår till omkring 17 % och är alltså låg. Vissa betydande renoverings- och underhållsarbeten har planerats.

Bryssel

Fullbeläggningen vid Bryssel I, II och III gjorde att skolorna stod under fortsatt tryck under hela 2009. Trots detta gjorde inskrivningsprinciperna för 2009/2010 att många var nöjda och 90 % av eleverna fick sitt förstahandsval tillgodosett.

I Bryssel håller överbeläggningen dock på att göra situationen ohållbar; enligt prognoserna över framtida elevkullar kommer de närmaste skolåren att bli kritiska och det är absolut nödvändigt att iordningställa extralokaler inför september 2011. Förhandlingar med de belgiska myndigheterna om nya lokaler pågår för fullt eftersom invigningen av den permanenta fjärde skolan i Laeken är försenad (nu planerad till 2012). Dessutom har Europaskolornas styrelse officiellt nu överlämnat en begäran om en femte skola i Bryssel[1].

Efter en skrivelse från kommissionens vice ordförande Siim Kallas till dåavarande premiärminister Herman Van Rompuy i november 2009 svarade sedan den nyligen utsedde premiärministern Yves Leterme att Régie des Bâtiments[2] tillfälligt kommer att ställa ytterligare infrastruktur till förfogande till skolstarten i september 2011, och om så krävs också till September 2010.

Groupe de Suivi (som består av företrädare för belgiska myndigheter, kommissionen, den lokala personalrepresentationen, föräldrar och skolor) sammanträder regelbundet för att ingående diskutera de belgiska myndigheternas konkreta förslag på ny infrastruktur. Syftet med mötena är också att kontrollera att renoveringsarbetena vid Bryssel IV fortskrider enligt tidtabellen och inte drabbas av förseningar.

Bryssel I har tagit täten i reformarbetet och har i egenskap av pilotskola aktivt deltagit i arbetet med att utveckla en ny standardiserad läroplan och även medverkat i utarbetandet av planer för skolans rådgivande organ som kommer att finnas i skolorna bl.a. som ett forum för interna överläggningar (se punkt 3.1 nedan). Vidare har skolan varit föremål för revision som en internrevisor genomfört med utgångspunkt i det arbetsprogram[3] som beslutats av styrelsen (se punkt 3.2 nedan).

För Bryssel II var de lokala myndigheternas godkännande av ett bygglov för bussparkeringen en välkommen nyhet efter åratal av administrativ långbänk. För närvarande parkerar över 50 bussar på skolgården två gånger om dagen. Placeringen av parkeringen utanför skolgården blir en avsevärd förbättring för skolan. Då det administrativa förfarandet nu är avslutat, bör anläggningsarbetena påbörjas utan ytterligare dröjsmål och enligt en tidtabell för ett snabbt färdigställande som får utarbetas tillsammans med de belgiska myndigheterna.

Under året har underhållsarbeten utförts på Bryssel III och inför terminsstarten fick skolan den största tillökningen av elevantalet bland de fullbelagda skolorna i Bryssel. I september 2009 var ökningen 6,1 %.

Bryssel IV (Berkendael) var fortsatt den skola med mest extrakapacitet och tog emot 594 primärstadieelever, vilket var en ökning med 36 %. Skolan planerar att ta emot de första sekundärstadieeleverna 2010.

Culham

Den gradvisa utfasningen fram till 2017 av skolan som Europaskola av typ 1 fortsatte i enlighet med styrelsebeslutet från 2007 som fattats på grund av att fusionsforskningsanläggningen flyttas till Frankrike 2016. Kommissionen har åtagit sig att stödja det brittiska önskemålet, som också får stöd från föräldrarna, att omvandla skolan till en ”Academy” inom det nationella utbildningssystemet med särskild tillämpning av Europaskolornas läroplan. Skolan i Culham förbereder sig för fortsatt verksamhet som ackrediterad skola i nära samarbete med systemet med Europaskolor. Se punkt 3.3.

Frankfurt

Skolan i Frankfurt är fullbelagd och situationen förvärrades under 2009 när antalet elever fortsatte att öka. De tyska myndigheterna har ännu inte givit sitt godkännande till den föreslagna ombyggnaden av skolan.

Karlsruhe

Elevantalet har förblivit stabilt men andelen elever som är barn till anställda vid institutionerna låg fortfarande gott och väl under 20 %. Renoveringsarbetena fortsätter och den nya skolbespisningen kunde tas i bruk vid terminsstarten.

Luxemburg

Överbeläggningen fortsatte att utgöra ett problem vid Luxemburg I som för närvarande tillfälligt också inhyser Luxemburg II. Kommissionen välkomnar att de luxemburgska myndigheterna vid ett möte i november 2009 bekräftat att ytterligare infrastruktur för en övergångsperiod kommer att göras tillgänglig i september 2010, men beklagar den fortsatta överbeläggning vid Luxemburg I (Kirschberg) som blir följden intill dess att Luxemburg II i Betrange Mamer öppnas för permanent bruk 2012.

Diskussionerna om de praktiska aspekterna av de luxemburgska myndigheternas beslut att organisera och bedriva allmänna skolskjutsar för elever vid Luxemburg II till Betrange/Mamer fortsatte under året. Kommissionen anser att skolskjutsarna är en nyckelfråga för samtliga skolor och välkomnar denna åtgärd från de luxemburgska myndigheternas sida.

Mol

Skolan i Mol fortsatte att växa men trenden pekar mot en krympande andel barn till anställda vid de europeiska institutionerna. Den nya engelska sektionen blomstrar medan antalet elever i den tyska är litet. Utvecklingen inom språksektionerna kommer att följas i enlighet med ett beslut av styrelsen i samband med inrättandet av den engelska sektionen[4].

München

Stora byggarbeten utfördes och ytterligare tillfällig infrastruktur (11 klassrum) tillskapades under årets lopp. Förbättringar av infrastrukturen är av största vikt under de kommande åren, särskilt med tanke på den ihållande ökning av skolans elevantal som iakttagits.

Varese

Elevantalet förblir konstant och Europeiska skolan i Varese lider fortfarande av brister i infrastrukturen. I maj 2009 översände kommissionens vice ordförande Siim Kallas en skrivelse i ärendet till premiärminister Berlusconi. Olyckligtvis har skrivelsen ännu inte besvarats. Kommissionen kommer att vidhålla sitt krav på åtgärder från de italienska myndigheternas sida.

POLITISKA FRÅGOR OCH UTMANINGAR

Reform

Det reformarbete som inleddes genom Europaparlamentets resolutioner 2002 och 2005 avslutades vid styrelsemötet i Stockholm i april 2009.[5]

Några av de främsta resultaten är att systemet med Europaskolor har öppnats mer genom möjligheten att ackreditera nationella skolor för att dessa ska kunna erbjuda undervisning enligt Europaskolornas läroplan och eventuellt också den europeiska studentexamen. Undervisning enligt Europaskolornas läroplan erbjuds i Parma, Dunshauglin, Heraklion, Helsingfors, Strasbourg och Manosque[6]. En skola i Bad Vilbel är för närvarande föremål för ackreditering. Dessutom är Europaskolan i Culham i full färd med förberedelserna inför övergången i syfte att kunna ansöka om ackreditering. Detta kommer att bli en värdefull erfarenhet för hela systemet med Europaskolor. De nederländska myndigheterna har också meddelat att de tänker utarbeta en ansökan om ackreditering för en skola i den Haag.

Reformen innebär också en möjlighet för ackrediterade skolor att underteckna avtal för att erhålla ekonomiskt stöd från EU:s budget i proportion till antalet barn till anställda vid EU:s institutioner och organ i skolan[7].

Problemet med det otillräckliga antalet utsända lärare från medlemsstaterna togs upp i reformens s.k. ”kostnadsdelningsavsnitt”. Det beslutades att länderna skulle ges möjligheten att i vissa definierade fall sända ut lärare som inte är infödda talare av språket för att minska pressen på de medlemsstater som sänder ut lärare vilka är infödda talare av något av de tre arbetsspråken. Under 2009 var det ännu inte möjligt att se hela effekten av möjligheten att i vissa fall sända ut lärare som inte är infödda talare av språket. Kommissionen tvingas fortfarande bära tunga kostnader för lärare som anställts lokalt för att kompensera för lärarbristen. Under 2009 uppgick kostnaderna till 2,1 miljoner euro.

Styrningen på central och lokal nivå var en annan hörnsten i reformen. På lokal nivå har de interna reglerna för Europaskolornas förvaltningsstyrelser setts över. Man har enats om ökad autonomi för skolorna på lokal nivå i linje med den övergripande ramen för styrelsens förordningar och beslut, inklusive budgetförordningen med dess begränsningar och skyldigheter. Varje skola är skyldig att inom den nya ramen använda vissa verktyg såsom en färdplan som anger skolans mål (den årliga skolplanen) och tillgångar (preliminär budget), kontrollmekanismer och skyldigheter att avlägga rapport. Denna färdplan kommer att ligga till grund för såväl intern som extern utvärdering av skolorna. Den läggs fram för styrelsen som därigenom får all information som krävs för att godkänna budgeten. Skolåret 2009/2010 har varit ett övergångsår för genomförandet av dessa aspekter av reformen.

Dessutom är varje skola skyldig att inrätta ett skolråd som ska fungera som forum för interna överläggningar. Rektor kommer att vara ordförande i rådet som sätts samman av berörda parter inom skolan.

Under reformen har man centralt gjort en ingående inventering av vilken instans som bör fatta respektive beslut. Beslut som gäller organisatoriska frågor trädde i kraft den 1 september 2009 och en övergångsperiod fastställdes för att en översyn av vissa befintliga regler skulle kunna avslutas senast den 1 september 2010.

Internrevision

Redan 2007 beslöt styrelsen att inrätta ett organ för internrevision. Senare samma år slöts ett ”servicenivåavtal” med Europeiska kommissionens tjänst för internrevision. Våren 2008 godkände styrelsen den strategiska plan som ska följas under perioden 2008–2010[8]. Den första revision som genomfördes enligt arbetsprogrammet gällde personalförvaltningen. Föremål för revisionen var generalsekreterarens kontor och tre skolor: Luxemburg I, Bryssel I och Varese. Revisionerna på fältet genomfördes hösten 2008. Successiva utkast till rapporter och svaren på dessa diskuterades under 2009.

Slutresultatet av denna revision var sex separata rapporter. Den första av dessa rör övergripande frågor inom personalförvaltningen och lades fram för styrelsen i december 2009.[9] Rapporten innehöll uppgifter som avser samtliga Europaskolor med förslag om en gemensam metod för att genomföra rapportens rekommendationer. Nästa steg är att utarbeta en åtgärdsplan. Övriga rapporter lade fram för styrelsen under 2010, nämligen en rapport om det övergripande ansvar för förvaltningen av personalresurser inom Europaskolorna som åvilar generalsekreterarens kontor samt fyra rapporter om förvaltningen av personalresurser avseende generalsekreterarens kontor samt skolorna Luxemburg I, Bryssel I och Varese.

Uppföljningen av dessa rapporter är av yttersta vikt för att systemet med Europaskolor ska fungera bättre. Rekommendationerna sträcker sig från att peka ut allvarliga problem till mera formella brister i förfarandena. Rekommendationerna ledde till åtgärdsplaner som har godkänts av kommissionens interna revisionstjänst och som måste tas på allvar av de berörda parterna. I vissa fall måste generalsekreterarens kontor ta initiativet för att utfärda rekommendationer och riktlinjer till skolorna. Kommissionen kommer att följa upp detta på nära håll.

Culham

Under 2009 främjade de brittiska myndigheterna processen för att omvandla Europaskolan i Culham till en ”Academy” inom det egna skolsystemet, för vilken de avser att begära ackreditering i syfte att möjliggöra fortsatt undervisning enligt Europaskolornas läroplan i Culham, med möjlighet att erbjuda europeisk studentexamen.

I april 2009 undertecknade de brittiska myndigheterna en avsiktsförklaring som ett första steg på vägen mot en ”Academy”. En konsult anlitades för att utarbeta en genomförbarhetsstudie, vilket är det andra steget, som skulle vara klar före sommaren 2010.

Parallellt därmed godkändes den allmänna ansökan om ackreditering av Europaskolornas styrelse i december 2009. Vissa olösta problem rörande inskrivningen av barn till tjänstemän vid institutionerna och lärarnas villkor måste klaras ut för att man under 2010 ska kunna förklara skolan redo för övergång, vilket är nästa steg för att ackrediteras som en skola av typ II.

3.4 Överbeläggning och infrastruktur

På flera ställen har efterfrågan på platser under några år varit större än tillgången. De tydligaste exemplen är Bryssel och Luxemburg, men också Frankfurt och Varese. Situationen är oroande och kommissionen sätter de nationella myndigheterna under ständig press för att se till att de uppfyller sina åliggande som värdländer åt institutionerna och, mycket viktigt, tillhandahåller lämplig infrastruktur för Europeiska skolorna. De överbelagda skolorna tillämpar en mycket strikt antagningspolicy, med stor frustration bland föräldrar och elever som resultat, och förhindrar i de flesta fall antagning av lokalt boende barn vilkas föräldrar inte är anställda vid EU-institutionerna.

Det ska medges att det är kostsamt att bygga en stor skola. Arbetet med att renovera den fjärde skolan i belgiska Laeken till exempel kostar den belgiska federala budget omkring 60 miljoner euro. Bygget av en andra Europaskola i Luxemburg innebär på liknande sätt stora byggnadsarbeten som kostar över 230 miljoner euro. Men detta är naturligtvis ett ekonomiskt åtagande som måste ses i relation till de ekonomiska fördelar som följer av att de europeiska institutionerna är etablerade på dessa länders territorium. Skyldigheterna är också definierade i värdlandsavtalen och kommissionen kommer fortsatt att insistera på högsta möjliga nivåer för att få rimlig infrastruktur i skolorna, vilkas främsta uppgift det är att erbjuda de anställdas barn undervisning på deras modersmål.

3.5 Rättstvister

För närvarande pågår tre tvister som direkt berör kommissionen: två gäller Storbritannien och en gäller Belgien.

Den första gäller de nationella anställningsvillkoren för utsända läsare som påverkar den ersättning som finansieras genom EU-anslag till Europaskolornas budget.

Den andra tvisten rör utsända lärare från Storbritannien (ett land som inte infört euron), vilkas löner är en kombination av nationell inkomst (i euro) och ett EU-anslag. I juli 2008 anpassades personalföreskrifterna för att ta hänsyn till fall av extrema valutaförsvagningar i förhållande till euron. Rättstvisterna gäller beslutets eventuella retroaktiva giltighet och om personalföreskrifterna för utsända lärare generellt innebär ett brott mot fördraget om Europeiska unionens funktionssätt med avseende på lika behandling och arbetstagares fria rörlighet på samma villkor.

Den tredje tvisten gäller en långvarig oenighet om medlemsstaternas finansiering av utrustning när dessa anlägger infrastrukturen för en ny skola.

Ingen av dessa tvister förväntas få en lösning under 2010.

Vidare har en lokalanställd lärare i Belgien väckt ett mål i nationell domstol om utbetalning av semesterersättning före 2004. Under 2010 väntas ett principbeslut om retroaktivitetens omfattning före 2004. Utbetalningen i sig har redan bedömts vara berättigad. Resultatet av beslutet om den retroaktiva effektens omfattning kommer att påverka de offentliga finanserna, särskilt som ytterligare 26 lokalanställda lärare har rest likadana anspråk.

BUDGETRELATERADE FRÅGOR OCH UTMANINGAR

Uppgifter om genomförandet av budgeten 2009

- Det totala antalet elever ökade med 3,15 % från 21 649 till 22 331 mellan 2008 och 2009. Uppgifterna om budgetgenomförandet visar en minskning i medlemsstaternas andel, i den andel som täcks av inkomster från kontrakt med privata aktörer (elever i den s.k. kategori II) och i den andel som täcks av inkomster från skolavgifter (kategori III) samt dessutom i den andel som omfattar andra källor (ränteinkomster). Därför föreligger en ökning i den andel som finansieras genom EU-anslag.

Anslag ur EU-budgeten (utdrag ur dokument 2009-D-62-fr-1 & dokument 2010-D-62-fr-1) |

2009 | 2008 |

Kommissionen | 150,5 | 4,3 | 154,8 | 151,9 | 144,1 | 138,9 |

EPO | 17,7 | 0,0 | 17,7 | 17,4 | 16,0 | 15,4 |

Avgifter: kategori II | 15,8 | -0,2 | 15,5 | 14,3 | 15,7 | 14,7 |

Avgifter: kategori III | 19,7 | -1,0 | 18,7 | 18,7 | 19,6 | 21,0 |

Övrigt | 2,3 | 0,0 | 2,3 | 2,3 | 2,1 | 2,0 |

Överskott + reserv | 0,0 | 2,7 | 2,7 | 2,9 | 5,9 | 7,7 |

TOTALT | 263,6 | 3,6 | 267,2 | 261,3 | 258,0 | 254,0 |

4.2 Huvudsakliga problem

Styrelsen har godkänt två tilläggsbudgetar för året, främst beroende på minskade intäkter men också på ökade utgifter. Jämfört med den ursprungliga budgeten 2009 ökade EU:s anslag från 150,5 till 154,8 miljoner euro).

Ett överskott från 2008 överfördes till budgeten 2009 (2,9 miljoner euro) och detta överskott har använts i de tilläggsbudgetar som godkänts av styrelsen för att täcka en del av det nya behovet av anslag.

De förändrade lönerna för lärare och utsänd personal är kopplade till löneökningarna för personalen vid institutionerna och påverkas därmed direkt av ministerrådets möte i december 2009. Som en konsekvens därav inledde styrelsen sitt eget förfarande (utgående från en justering på 1,85 %) som avslutades i januari 2010. Ett åtagande motsvarande 3,1 miljoner euro har överförts och betalningar har genomförts under 2010.

Ett både budgetrelaterat och pedagogiskt problem är bristen på utsänd personal. Av uppgifterna framgår att kostnaden för den icke utsända personalen uppgick till 2,1 miljoner euro 2009. Motsvarande tjänster måste tillsättas med lokalt anställda, vilkas löner betalas ur skolornas egna budgetar och därmed i stor utsträckning genom EU-budgeten. Medlemsstaternas underlåtenhet att fullfölja sina skyldigheter är problematisk och leder till ökade strukturella problem.

Vid styrelsemötet i april 2010 kunde kommissionen inte bevilja ansvarsfrihet för budgeten 2008 på grund av att det uppdagats att man inte följt reglerna om undervisning i vissa modersmål i fem skolor för elever utan egen språksektion. För närvarande undersöks detta regelbrott och kommissionen har starka skäl att anta att detta även gäller budgetåret 2009. Om detta verkligen visar sig vara fallet måste korrigerande åtgärder vidtas av de berörda skolorna.

PEDAGOGISKA FRÅGOR OCH UTMANINGAR

5.1 Reformen av den europeiska studentexamen

I arbetet med att öppna systemet med Europaskolor för ackrediterade skolor har arbetsgruppen med ansvar för den europeiska studentexamen lämnat några förslag om att förenkla examensorganisationen, minska kostnaderna och se över examens innehåll utan att detta äventyrar certifikatets kvalitet, samtidigt som hänsyn tas till de krav som numera ställs av universiteten och andra högre utbildningsinstitut. Vissa förslag godkändes av styrelsen i december 2009 och kommer att genomföras redan inför 2010 års studentexamen: presentationen av provtillfällenas frågeformulär utgår, varje skola är ansvarig i egenskap av examenscentrum och specialarrangemang för elever med särskilda behov krävs. Arbetsgruppen fortsätter med sina uppgifter inriktade på betygsystemet (interna respektive externa, betygstyper, antal skriftliga respektive muntliga prov, färdigheter som ska bedömas osv.) med siktet inställt på att hela examensreformen ska ha genomförts inför 2013 års studentexamen.

5.2 Åtgärder till förmån för elever med särskilda utbildningsbehov

Europaskolorna fortsatte sina ansträngningar för att integrera elever med särskilda utbildningsbehov, i nödvändiga fall med ett anpassat studieprogram och lämpliga personalresurser.

Utvärderingsrapporten om riktlinjerna för elever med särskilda undervisningsbehov och praxis i Europaskolorna, som är resultatet av en studie finansierad av Europaparlamentet, lades fram för styrelsen i april 2009. Styrelsen uppmanade gruppen med ansvar för riktlinjerna för elever med särskilda undervisningsbehov att analysera hur de föreslagna förbättringarna skulle kunna genomföras. Tack vare detta har det skett en anpassning av förfarandena för elever med särskilda undervisningsbehov inom sekundärstadiet och av de specialarrangemang som kan erbjudas elever med särskilda undervisningsbehov i årskurserna 6 och 7 och i samband med studentexamen.

Under skolåret 2008/2009 fanns det 457 elever med särskilda undervisningsbehov, vilket är en ökning med 10,1 % jämfört med föregående år. Kommissionen har fortsatt att frigöra nödvändiga ekonomiska resurser genom att godkänna överföringen av anslag som möjliggör anpassning av anslagen till de faktiska kostnaderna under året. Den genomförda budgeten för elever med särskilda undervisningsbehov ökade från 3 426 685 euro år 2008 till 4 441 142 euro år 2009, men kommissionen oroar sig ändå för den fortsatta ökningen och ser ett behov av en fördjupad analys av kriterierna för elever med särskilda inlärningsbehov i syfte att använda resurserna optimalt.

FRAMTIDA UTMANINGAR

De ökade budgetkrav som kan konstateras från Europaskolorna, i kombination med nuvarande ekonomiska situation, har fått kommissionen att begära en revision av vissa utgifter inom systemet med Europaskolor. Det krävs ett mer kostnadseffektivt arbetssätt och en rättvisare fördelning av den ekonomiska bördan. Den framtida budgetplaneringen måste hållas under kontroll och kommissionen har villkorat sitt godkännande av 2011 års budget mot ett visst antal revisioner av utgifterna.

På flera platser kommer den infrastrukturella situationen att vara mycket besvärlig under kommande år. Skolorna i Bryssel och Luxemburg tar emot mer än 60 % av det totala antalet elever inom systemet och båda platserna kommer att vara drabbade under de kommande åren, intill dess att de ansvariga värdländerna har inrättat permanenta lösningar år 2012. Tillfälliga lösningar med baracker har under tiden föreslagits på båda ställen. Trots att detta visserligen löser den akuta klassrumsbristen, kommer det samtidigt att uppstå andra problem på grund av det växande antalet elever vid de redan befintliga skolorna, vilket avsevärt försvårar situationen på skolgårdar, i skolbespisningarna, gymnastikhallarna, skolskjutsarna osv. Fler skolor har redan tvingats hyra externa lokaler för att kunna fullfölja undervisningen i läroplanens obligatoriska ämnen.

[1] Europeiska kommissionen har givit sitt samtycke till att komplettera informationen från budgetmyndighetens förfarande i enlighet med punkt 47 i det interinstitutionella avtalet mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (EUT C 139, 14.6.2006, s. 1).

[2] Régie de Bâtiments: Belgiska statens byrå med ansvar för de federala byggnaderna och deras underhåll.

[3] Dokument: 2511-D-2007-fr-2 styrelsebeslut av den 22–23 januari 2008.

[4] Ref: 2007-D-129-fr-4. Beslut av den 23–24 januari 2008.

[5] Ref: 2009-D-353-en-4.

[6] Den europeiska sektionen för elever på sekundärstadiet (årskurserna 1–4) vid den internationella skolan i Manosque öppnade i september 2009. Europaskolornas inspektörer genomförde en inspektion av skolan i februari 2010 och resultatet kommer att läggas fram för styrelsen i december 2010. Om resultatet blir positivt, kan ackrediteringsbrevet sedan undertecknas formellt.

[7] Beräkningen av bidragen till primär- och sekundärstadierna kommer att grunda sig på en sammanvägning av dels den genomsnittliga elevkostnaden inom systemet med Europaskolor dels den genomsnittliga elevkostnaden inom det nationella systemet enligt beskrivningen i dokument 2009-D-681-en-1 som lades fram för styrelsen i januari 2009.

[8] Dok: 2511-D-2007-en-2.

[9] Dok: 2009-D-2110-en-2.