ORDFÖRKLARINGAR

Behov : En möjlighet eller svårighet för berörda grupper eller regioner som den offentliga insatsen ska arbeta med. Vid förhandsutvärderingen kontrollerar man om de behov som anges som motivering till en insats verkligen föreligger.

CMEF : Gemensam övervaknings- och utvärderingsram.

EJFLU : Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling. EJFLU är det huvudsakliga finansieringsinstrumentet i landsbygdsutvecklingspolitiken. Tillsammans med EGFJ är EJFLU ett av den gemensamma jordbrukspolitikens två finansieringsinstrument.

EU : Europeiska unionen.

GJP : Den gemensamma jordbrukspolitiken.

Industriellt rundvirke : Allt virke som tagits från skog och inte används till bränsle. Det omfattar två huvudsakliga botaniska arter, nämligen barrträd och lövträd.

Insats : Investeringsprojekt som väljs ut utifrån kriterier och som genomförs av stödmottagaren.

Landsbygdsutvecklingsprogram : Ett dokument som utarbetas av en medlemsstat eller region och godkänns av kommissionen och som innehåller en plan för hur landsbygdsutvecklingspolitiken ska genomföras.

SFC : Ständiga kommittén för skogsbruk.

Skogsbruksföretag : Ett eller fler skogsskiften och annan trädbevuxen mark som utgör en enda enhet från skötsel- eller användningssynpunkt.

Swot-analys : Analys av starka och svaga sidor, möjligheter och hot (Strengths, Weaknesses, Opportunities and Threats). Syftet är att utveckla, se över och uppdatera strategin och planeringen med hänsyn till intressenters behov och tillgängliga resurser.

Tematisk axel : En sammanhängande grupp åtgärder med specifika mål som är ett direkt resultat av genomförandet av dem och som bidrar till ett eller flera av landsbygdsutvecklingsstödets mål.

Åtgärd 122 : Landsbygdsutvecklingsåtgärd för ett högre ekonomiskt värde i skog.

Åtgärd : Grundstenen i programförvaltning, som består av en uppsättning likartade insatser och som förfogar över en exakt fastställd budget.

SAMMANFATTNING

I. I EU finns totalt 177,8 miljoner hektar skog och annan trädbevuxen mark, och skogsbruk och tillverkning i efterföljande led sysselsätter miljontals människor. Under perioden 2007–2013 finansierar Europeiska jordbruksfonden för landsbruksutveckling en rad åtgärder som stöder utveckling och bruk av skog.

II. Åtgärden "högre ekonomiskt värde i skog" (åtgärd 122) beviljar ekonomiskt stöd för skog som ägs av privatpersoner eller deras sammanslutningar eller av kommuner eller deras sammanslutningar i form av insatser som ökar det ekonomiska värdet i skog när det gäller investeringar som görs av skogsbruksföretag.

III. Det totala EJFLU-stöd som planerats för åtgärden uppgår till 534,72 miljoner euro under perioden 2007–2013. Det finns förslag på ett liknande stöd till nästa programperiod 2014–2020.

IV. Det främsta målet med revisionsrättens granskning var att bedöma om landsbygdsutvecklingsstödet till åtgärden högre ekonomiskt värde i skog förvaltas effektivt och ändamålsenligt. Det innebar att revisionsrätten bedömde a) om åtgärdens utformning är lämplig, b) om genomförandet är lämpligt och c) om bedömningen av åtgärdens ändamålsenlighet är tillfredsställande.

V. Granskningen omfattade både kommissionen och utvalda medlemsstater (Spanien (Galicien), Italien (Toscana), Ungern, Österrike och Slovenien) som står för mer än 50 % av de totala utgifter som redovisats.

VI. Revisionsrätten drar slutsatsen att kommissionen och medlemsstaterna inte förvaltade de granskade aspekterna av stödet till åtgärden högre ekonomiskt värde i skog på ett effektivt och ändamålsenligt sätt.

VII. Vid granskningen framkom brister i utformningen av åtgärden som utgör ett stort hinder för att den ska kunna genomföras framgångsrikt: Kommissionen gjorde ingen särskild analys av läget i EU:s skogsbrukssektor som motiverade förslaget till ett särskilt ekonomiskt stöd som ska öka det ekonomiska värdet i privatägda eller kommunägda skogar. Vidare definierades inte centrala delar av åtgärden i de rättsliga bestämmelserna, framför allt vad som avses med "ekonomiskt värde i skog" och "skogsbruksföretag". Dessutom bestämde medlemsstaterna vilken storlek ett skogsbruksföretag skulle ha för att det skulle krävas en skogsbruksplan på mycket olika sätt.

VIII. I medlemsstaterna beskrevs inte behoven tillräckligt ingående i landsbygdsutvecklingsprogrammen och flera medlemsstater valde att antingen avbryta åtgärden eller omfördela merparten av de beviljade beloppen till andra åtgärder.

IX. Revisionsrätten konstaterade även att genomförandet inte var lämpligt i vissa avseenden: beroende på vilken metod medlemsstaten tillämpade var många av de projekt som senare finansierades inte förenliga med bestämmelserna för åtgärden. Vidare gav medlemsstater stöd enligt åtgärd 122 till insatser som inte motsvarar åtgärdens mål och som hellre borde ha finansierats av andra åtgärder med andra krav för stödberättigande och andra, vanligtvis lägre stödfinansieringssatser. Eftersom inte alla investeringar i sig ökar det ekonomiska värdet i skog varierar den inneboende kopplingen mellan det beviljade stödet och ett eventuellt högre ekonomiskt värde i skog beroende på vilken typ av investering det är frågan om.

X. Revisionsrätten anser att bedömningen av stödets ändamålsenlighet inte var tillfredsställande: medlemsstaterna varken fastställde själva eller krävde att stödmottagarna skulle fastställa värdet på skogsområdena före och efter investeringarna.

XI. I fråga om övervakning är den gemensamma övervaknings- och utvärderingsramen otillräcklig när det gäller att bedöma effekten av det ekonomiska stödet inom åtgärd 122 eftersom resultatindikatorerna och utvärderingsfrågorna i den gemensamma ramen inte gör att man kan avgöra om de finansierade investeringarna ledde till ett högre ekonomiskt värde i de skogar där de genomfördes.

XII. Revisionsrätten konstaterade att endast ett fåtal av de granskade projekten ökade skogarnas ekonomiska värde på ett betydande sätt, antingen genom att de ökade värdet på marken (anläggning av skogsstigar och skogsvägar) eller värdet på bestånden (skogsbruksåtgärder som beskärning eller gallring).

XIII. Med hänsyn till slutsatserna ovan och det faktum att det finns förslag på att det granskade stödet ska finnas kvar nästa programperiod 2014–2020 rekommenderar revisionsrätten följande:

- Kommissionen bör

i) fastställa och bedöma EU:s behov av att uppnå ett högre ekonomiskt värde i skog,

ii) tydligt definiera de centrala delar som ska garantera att EU-stödet är inriktat på att åtgärda dessa behov och på så sätt skapa ett europeiskt mervärde.

- Medlemsstaterna bör

i) på lämpligt sätt i landsbygdsutvecklingsprogrammen beskriva de särskilda ekonomiska behoven och möjligheterna när det gäller de olika typerna av skogsområden och stödmottagare,

ii) förbättra skogsbruket genom att se till att skogsbruksplaner utarbetas för merparten av skogsbruksföretagen och verka för att skogsområden certifieras.

- Medlemsstaterna bör

i) fastställa lämpliga krav för att se till att skogsstödet inom landsbygdsutvecklingspolitiken är konsekvent, förenligt med bestämmelserna för statligt stöd och så ändamålsenligt som möjligt,

ii) införa lämpliga förfaranden för att se till att stödet är ändamålsenligt när det gäller att faktiskt öka det ekonomiska värdet i de skogsområden där investeringarna görs.

- Kommissionen bör förbättra övervakningen av åtgärden och se till att medlemsstaterna genomför den i överensstämmelse med de särskilda mål som satts upp. Rent konkret bör medlemsstaterna kräva att stödmottagarna lämnar uppgifter om värdet på skogsområdena både före och efter de investeringar som får stöd och också att förvaltningsmyndigheterna validerar dessa värden.

INLEDNING

SKOGSBRUK I EU

1. I EU finns totalt 177,8 miljoner hektar skog och annan trädbevuxen mark, vilket motsvarar ungefär 40 % av EU:s totala landareal och ungefär den landareal som används i jordbrukssyfte [1] (183,9 miljoner hektar). Tyskland, Spanien, Frankrike, Finland och Sverige stod tillsammans för mer än tre femtedelar av EU:s trädbevuxna mark. Diagram 1 visar hur den trädbevuxna marken i EU är fördelad och vilken betydelse den har jämfört med jordbruksmarken i varje medlemsstat.

DIAGRAM 1

SKOG OCH ANNAN TRÄDBEVUXEN MARK JÄMFÖRT MED JORDBRUKSMARK I EU-27

+++++ TIFF +++++

Källa: Eurostat.

2. År 2009 stod EU för ungefär 12 % av världens virkesproduktion [2] med 392,9 miljoner m3 virke som avverkats i skog och på annan trädbevuxen mark. Skogsbruk, avverkning och tillhörande tjänsteaktiviteter omfattar virkesproduktionen och även utvinningen och insamlingen av vildvuxna skogsprodukter. Utöver industriellt rundvirke [3] produceras virke till bränsle inom skogsbruket. I vissa regioner kan andra varor än trä [4] också vara en viktig lokal inkomstkälla.

SKOGSÄGANDE

3. Det finns ungefär 16 miljoner privata skogsägare som står för cirka 60 % av EU:s skogsägande. Privata skogsbruksföretag är i genomsnitt 13 hektar stora, men de flesta privatägda skogsbruksföretag är mindre än fem hektar [5]. Uppskattningsvis äger enskilda personer och familjer cirka 80 % av de skogsområden som är i privat ägo medan resten ägs av privata institutioner och privata företag [6]. Andelen privatägd skog har ökat de senaste åren och ökar fortfarande, främst på grund av avskogningen av jordbruksmark, och i Östeuropa privatiseringen av tidigare förstatligad skogsmark [7].

4. Å andra sidan ägs cirka 40 % av skogsarealen i EU offentligt. Offentligt ägande av skogar omfattar nationella, regionala eller lokala organ, statsägda företag och kommuner. Uppskattningsvis täcker kommunala skogar mindre än 15 % av den totala arealen av offentligägda skogar [8]. Den sammanlagda offentligägda skogsarealen minskade med cirka 3 % mellan 2000 och 2010. Ungefär 75 % av skogarna i Bulgarien, Tjeckien, Grekland och Polen är i offentlig ägo. Diagram 2 visar fördelningen mellan offentligt och privat ägande av skog i varje medlemsstat [9].

DIAGRAM 2

SKOGSÄGANDE I EU

+++++ TIFF +++++

Källa: Eurostat.

EU:S SKOGSPOLITIK OCH SKOGSBRUKSSTÖD: HISTORISK BAKGRUND

5. Fram till 1992 var skogsbruksrelaterade EU-åtgärder kopplade till jordbrukspolitiken. Vid den tiden hade utveckling och utnyttjande av skogsbruk på gårdar hög prioritet så att de som sysslade med jordbruk skulle erbjudas en alternativ verksamhet och inkomst [10]. Sedan 1992 har skogsbruksstöd blivit tillgängligt inte bara för jordbrukare utan också för andra privatpersoner och lokala myndigheter [11].

6. Genom rådets resolution 1998 om en skogsbruksstrategi för Europeiska unionen [12] fastställdes en strategisk ram för skogsbruksrelaterade åtgärder som stöd till en hållbar skogsskötsel och skogens mångsidiga roll på grundval av samordning av medlemsstaternas och EU:s skogspolitik.

7. År 2006 utarbetade kommissionen i samarbete med medlemsstaterna en EU-handlingsplan för skog [13] som skulle ge en ram för genomförandet av skogsbruksrelaterade åtgärder i EU och medlemsstaterna. I planen anges att medlemsstaterna kan uppmuntra investeringar för att öka skogarnas ekonomiska värde och på så sätt öka skogsbrukets konkurrenskraft och ekonomiska bärkraft [14].

LANDSBYGDSUTVECKLINGSPOLITIKEN 2007–2013

8. Landsbygdsutvecklingspolitiken genomförs genom fleråriga programperioder [15] och är inriktad på tre centrala mål [16], så kallade tematiska axlar, som ska uppnås genom en rad åtgärder med ekonomiskt stöd:

Stärka jord- och skogsbrukets konkurrenskraft (axel 1).

Förbättra miljön och landsbygden (axel 2).

Höja livskvaliteten på landsbygden och uppmuntra till diversifiering av näringsverksamheten (axel 3).

De landsbygdsutvecklingsåtgärder som kan tillämpas på skogsbrukssektorn ligger främst under axlarna 1 och 2 [17].

ÅTGÄRD 122: HÖGRE EKONOMISKT VÄRDE I SKOG

9. Åtgärd 122 högre ekonomiskt värde i skog [18] är den enda skogsbruksspecifika åtgärden inom axel 1 (stärka jord- och skogsbrukets konkurrenskraft). Åtgärd 122 ingår i 49 landsbygdsutvecklingsprogram som utarbetats av 17 medlemsstater [19]. Det totala EJFLU-stöd som planerats till insatser inom åtgärden uppgår till 534,72 miljoner euro under perioden 2007–2013 medan EJFLU-betalningarna utgjorde 137,13 miljoner euro (i bilaga I finns uppgifter om hur de ekonomiska resurserna för åtgärd 122 är fördelade och om andelen skogsområden i privat ägo per medlemsstat).

10. Kommissionen och medlemsstaterna delar på ansvaret för en sund ekonomisk förvaltning av budgetutgifterna för åtgärden "högre ekonomiskt värde i skog".

11. Inom ramen för åtgärden kan EJFLU:s ekonomiska stöd till investeringar beviljas för skogar som ägs av privatpersoner eller deras sammanslutningar eller av kommuner eller deras sammanslutningar [20]. Stöd ska inte beviljas till skogar eller andra skogsarealer som ägs av staten, en region eller av ett företag inom den offentliga sektorn eller som tillhör kronan eller som ägs av juridiska personer och vars kapital till minst 50 procent innehas av en av dessa institutioner [21]. Man uppskattar att ungefär 88000 privata eller kommunala skogsägare kommer att dra nytta [22] av åtgärden. Den 31 december 2011 hade totalt 20662 investeringsprojekt godkänts av 15 medlemsstater.

12. Enligt den rättsliga grunden rör insatser som får stöd för att öka "skogarnas ekonomiska värde" investeringar i "skogsbruksföretaget" och kan inbegripa investeringar i "skördeutrustning", medan verksamhet i samband med föryngring efter slutavverkning inte ska beviljas stöd [23]. Investeringarna måste grunda sig på "skogbruksplaner" för skogsbruksföretag över "en viss storlek" som medlemsstaterna fastställer i programmen. Det ekonomiska stödet är begränsat till 50 % av beloppet på den stödberättigande investeringen och till 60 % i mindre gynnade områden [24].

REVISIONENS INRIKTNING OCH OMFATTNING SAMT REVISIONSMETOD

13. Vid granskningen inriktade sig revisionsrätten på utformningen och genomförandet av landsbygdsutvecklingsstödet inom åtgärd 122 "högre ekonomiskt värde i skog". Det främsta syftet var att bedöma om landsbygdsutvecklingsstödet till åtgärden högre ekonomiskt värde i skog förvaltas effektivt och ändamålsenligt.

14. Mer specifikt var granskningen inriktad på följande frågor:

a) Har åtgärden en lämplig utformning?

b) Är genomförandet lämpligt?

c) Är bedömningen av åtgärdens ändamålsenlighet tillfredsställande?

15. Granskningen genomfördes både vid kommissionen och i utvalda medlemsstater. Vid kommissionen inbegrep granskningsarbetet utformningen av åtgärden och kommissionens förvaltningsverksamhet, bland annat godkännandet av medlemsstaternas landsbygdsutvecklingsprogram och övervakningen av det ekonomiska stödet inom åtgärden. Under granskningen besökte revisionsrätten medlemsstaterna, närmare bestämt Spanien (Galicien), Italien (Toscana), Ungern, Österrike och Slovenien. Dessa medlemsstater stod för mer än 50 % av de totala utgifter som har redovisats för åtgärd 122 under den nuvarande programperioden 2007–2013.

16. I granskningsarbetet ingick intervjuer med de ansvariga förvaltningsmyndigheterna, en översiktlig granskning av landsbygdsutvecklingsprogrammen och av tillämplig nationell eller regional lagstiftning och tillämpliga nationella eller regionala förfaranden, särskilt dem som gäller för urval av investeringsprojekt. Revisionsrätten besökte på plats ett urval av 50 projekt som fick stöd för att undersöka investeringarnas effekter (i bilaga II finns närmare uppgifter).

17. Revisionsrätten skickade även ut frågeformulär till två medlemsstater som har valt att inte genomföra åtgärden trots att de har en mycket stor skogsbrukssektor (Finland och Sverige) och till tre medlemsstater som inte hade redovisat några eller mycket begränsade utgifter vid utgången av 2010 trots att de ursprungligen hade planerat stora utgiftsbelopp inom åtgärden (Bulgarien, Grekland och Rumänien).

IAKTTAGELSER

STORA BRISTER I ÅTGÄRDENS UTFORMNING

BRISTER I DEN ÖVERGRIPANDE MOTIVERINGEN TILL ÅTGÄRDEN

18. Vid granskningen undersökte revisionsrätten om det fanns en lämplig motivering för utformningen av åtgärden och förslaget till den.

19. I ingressen till förordningen [25] anges att de privatägda skogarna spelar en viktig roll för näringsverksamheten på landsbygden och att EU-stöden därför är av betydelse för att höja och bredda deras ekonomiska värde, öka diversifieringen i produktionen och få bättre marknadsmöjligheter, t.ex. inom sektorn för förnybar energi, samtidigt som en hållbar förvaltning av skog och skogens mångsidiga roll bibehålls. I ingressen till förordningen sägs ingenting uttryckligen om kommunägda skogar.

20. Revisionsrätten hittade ingen specifik Swot-analys från kommissionen [26] av läget i EU:s skogsbrukssektor som motiverade förslaget till särskilt ekonomiskt stöd som ska öka det ekonomiska värdet i privatägda och kommunägda skogar eller som fastställde att det fanns ett allmänt intresse av ett sådant stöd.

21. För att motivera åtgärd 122 hänvisade kommissionens avdelningar därefter till yttrandena och rapporterna från ständiga kommittén för skogsbruk [27] som de ansåg motiverade förslaget till åtgärd 122. Kommissionen hade dock inte tillgång till något av dessa yttranden innan den lade fram sitt förslag [28] för rådet om stöd för landsbygdsutveckling från EFJLU, vilket tyder på en brist på ordentligt förarbete.

22. Kommunerna kan i vissa fall ansvara för skötseln av skogar som ägs av andra lokala myndigheter. I Toscana till exempel delegerade regionen skötseln av regionala skogar till kommunerna. Trots att det för en kommun i praktiken inte var någon skillnad på skötseln av de egna skogarna och den skötsel av de regionala skogarna som den hade fått ansvar för kunde åtgärd 122 inte tillämpas på regionala skogar, vilket tyder på att åtgärden inte är helt konsekvent.

CENTRALA DELAR HAR INTE DEFINIERATS TILLRÄCKLIGT

EKONOMISKT VÄRDE I SKOG

23. I förordningarna finns ingen definition av "ekonomiskt värde i skog" som det är meningen att åtgärd 122 ska öka, trots att en tydlig definition är grundläggande om man ska kunna bedöma om de finansierade projekten verkligen har ökat det ekonomiska värdet i de skogar som får stöd enligt stödordningen eller inte [29] (se punkt 49). Enligt Eurostat [30] innefattar det ekonomiska värdet i en skog i huvudsak värdet på marken och värdet på det skogsbestånd som växer på den. Men eftersom det mest objektiva mätverktyget när det gäller dessa två värden är marknadspriset, kan marknadsvärdet på ett skifte av skogsmark variera stort beroende på sådana faktorer som jordens växtförmåga, sammansättningen av trädarter, beståndets ålder, plats, åtkomst och andra faktorer. Dessutom är sådana värden inte lätta att få tag i.

STORLEK PÅ SKOGSBRUKSFÖRETAGET I FÖRHÅLLANDE TILL DET STÖD SOM TAS EMOT

24. Enligt den rättsliga grunden rör insatser som får stöd för att öka "skogarnas ekonomiska värde" investeringar i skogsbruksföretaget men termen "skogsbruksföretag" definieras inte vidare. Enligt den definition som FN:s ekonomiska kommission för Europa (Unece) har betyder "företag" ett eller flera skogsskiften och annan trädbevuxen mark som utgör en enda enhet sett ur skötsel- eller användningssynpunkt [31]. Mot bakgrund av ovanstående anser revisionsrätten att stödet bör anpassas till en stödmottagares särskilda behov med hänsyn till storleken på hans eller hennes skogsbruksföretag. Vid granskningen fann revisionsrätten flera fall (Ungern och Slovenien) där stöd hade betalats ut för inköp av nya maskiner och ny utrustning med en kapacitet som överskred vad stödmottagaren rimligtvis behövde i sitt skogsbruksföretag (se t.ex. punkt 33) [32].

STÖDMOTTAGARENS STORLEK

25. Enligt den rättsliga grunden bör man se till att stöd inom skogsbrukssektorn inte får några negativa effekter på konkurrensen [33]. När det gäller andra skogsbruksåtgärder (t.ex. skogsbrukskomponenten i åtgärd 123 [34]) är stödet begränsat till mikroföretag [35]. Eftersom åtgärd 122 inte har något sådant villkor skulle avsaknaden av eventuella förebyggande begränsningar i fråga om stödmottagarens storlek, huvudsakliga ekonomiska verksamhet eller rättsliga ställning stärka storföretags ställning på marknaden [36].

SKOGSBRUKSPLANER

26. Enligt den rättsliga grunden ska investeringar grunda sig på skogsbruksplaner för skogsbruksföretag över en viss storlek som fastställs av medlemsstaterna i deras program [37]. Vid granskningen konstaterade revisionsrätten att medlemsstaterna bestämde vilken storlek ett skogsbruksföretag skulle ha för att det skulle krävas en skogsbruksplan på mycket olika sätt och att 99 % av de privata skogsägarna var befriade från den skyldigheten i en medlemsstat (Österrike) [38].

SKÖRD OCH FÖRYNGRING EFTER SLUTAVVERKNING

27. Enligt de rättsliga bestämmelserna [39] rör insatser som får stöd för att öka skogarnas ekonomiska värde investeringar i skogsbruksföretaget och kan inbegripa investeringar i skördeutrustning medan verksamhet i samband med föryngring efter slutavverkning inte ska beviljas stöd. Revisionsrätten tycker att det verkar inkonsekvent att å ena sidan stödja investeringar i skördeutrustning och å andra sidan inte bevilja stöd till föryngring efter slutavverkning.

NÄR DET GÄLLER DE GRANSKADE PROGRAMMEN VAR DE FÖRSTA ANALYSERNA FÖRE GODKÄNNANDET OTILLRÄCKLIGA

28. EJFLU genomförs i medlemsstaterna via landsbygdsutvecklingsprogram som ska innehålla en förhandsutvärdering och en analys av läget i form av styrkor, svagheter och identifierade behov och även den strategi som man har valt för att tillgodose dem och fördela resurserna så bra som möjligt.

29. I landsbygdsprogrammen i de fem medlemsstater [40] eller regioner som besöktes gällde identifieringen av behov, i den mån detta gjordes, skogsbrukssektorn som helhet, vilket gör det svårt att fastställa kopplingar mellan särskilda behov och åtgärder.

30. Revisionsrätten konstaterade att sådana behov i allmänhet inte beskrevs ordentligt i landsbygdsutvecklingsprogrammen (se ruta 1). Framför allt var analysen och motiveringen till prioriteringar av olika typer av skogsområden och stödmottagare otillräckliga. Den beskrivning som krävs av de ekonomiska möjligheterna hade dessutom endast gjorts i allmänna ordalag eller inte alls.

RUTA 1

EXEMPEL PÅ OTYDLIG IDENTIFIERING AV BEHOV I MEDLEMSSTATERNAS LANDSBYGDSUTVECKLINGSPROGRAM

I Slovenien identifierades den låga investeringskapaciteten som en svaghet i skogsbrukssektorn, men det fanns ingen separat analys av behov när det gällde typ av stödmottagare, oavsett om de var företag, juridiska personer eller fysiska personer. Detta innebar att revisionsrätten fann att även skogsbruksföretag med hög investeringskapacitet kunde få betydande belopp i offentligt stöd.

I Österrike anger man inte i landsbygdsprogrammet vilka svagheter i skogsbrukssektorn som åtgärden är tänkt att komma till rätta med. Trots att det finns en kvantitativ uppskattning i landsbygdsprogrammet av vilka områden stödet riktas till förklarar man inte varför dessa områden behöver offentlig finansiering.

31. Kommissionen godkände landsbygdsutvecklingsprogrammen trots att man i dem inte hade fastlagt att det fanns privata skogsägare som var i särskilt behov av ekonomiskt stöd för att öka skogarnas ekonomiska värde.

32. Trots att Bulgarien, Rumänien och Grekland hade planerat stora ekonomiska belopp, hade de inte redovisat några utgifter vid utgången av 2011 (Grekland och Rumänien) eller endast mycket små belopp (Bulgarien). Av medlemsstaterna fick revisionsrätten veta att förvaltningsmyndigheterna i länderna hade beslutat att föra över de planerade ekonomiska resurserna för åtgärd 122 till andra åtgärder (Bulgarien och Rumänien omfördelade cirka 80 respektive 33 % av de belopp som var planerade från början), till ett senare genomförande av åtgärden inom programperioden eller så beslutade de att helt enkelt avbryta åtgärden (Grekland).

STORA BRISTER I GENOMFÖRANDET MED HÄNSYN TILL DE UPPSATTA MÅLEN

FALL DÄR DET OFFENTLIGA STÖDET ÄR OPROPORTIONERLIGT HÖGT I FÖRHÅLLANDE TILL DE FAKTISKA BEHOVEN

33. Med tanke på förhållandet mellan den storlek på skogsområdena som de sökande redovisar och nivån på det offentliga stöd som beviljas konstaterade revisionsrätten att vissa medlemsstater (Ungern och Slovenien) inte bestämde vilket förhållande det skulle vara mellan storleken på de redovisade skogsområdena och den nivå av offentligt stöd som kunde beviljas samtidigt som de fastställde relativt höga tak för det offentliga stödet [41]. I en medlemsstat (Slovenien) fick en stödmottagare som hade redovisat tre hektar i skogsområden grönt ljus för en investering på 1,1 miljoner euro i skördeutrustning och andra maskiner och tog emot 375000 euro från EJFLU. En annan medlemsstat (Österrike) finansierade fram till 2009 stödmottagare som inte var skogsägare som gjorde investeringar för bearbetning av biomassa utan att de behövde redovisa något särskilt skogsområde. Till exempel fick en stödmottagare som inte hade redovisat någon skogsmark grönt ljus för ett projekt på 132000 euro och tog emot 17000 euro från EJFLU.

34. I Ungern ändrade förvaltningsmyndigheterna dock kraven för stödberättigande 2010 så att stödet beviljades i förhållande till storleken på de registrerade skogsområdena och begränsade stödet till högst 115500 euro.

INVESTERINGARNA HAR INTE GJORTS MED HÄNSYN TILL BESTÄMMELSERNA FÖR ÅTGÄRDEN

35. Trots att stöd inom åtgärd 122 endast får beviljas för investeringar fann revisionsrätten fall där stöd hade beviljats för icke varaktiga konsumtionsvaror som förbrukningsartiklar (Toscana) [42] och driftskostnader för produktion (Österrike) [43]. Revisionsrätten anser att i allmänhet är inköp av sådana icke varaktiga konsumtionsvaror inte en investering. Inte heller kan driftskostnader betraktas som investeringar.

36. I vissa medlemsstater (Ungern och Slovenien, se bilaga II) fanns det inga krav på att stödmottagarna skulle äga eller arrendera de skogar där maskiner som beviljats stöd kan användas. Investeringar som görs av entreprenörer/tjänsteleverantörer kan inte anses uteslutande vara till för ett specifikt skogsbruksföretag och kan som sådana inte anses vara stödberättigande enligt gällande bestämmelser (se punkt 24).

DET SKULLE VARA BÄTTRE OM VISSA INSATSER SOM FINANSIERAS ENLIGT ÅTGÄRD 122 BEVILJADES ENLIGT ANDRA EJFLU-ÅTGÄRDER

37. EJFLU-stöd genomförs via en mängd olika åtgärder mellan vilka det ska finnas kopplingar [44]. Med tanke på att det maximala stöd som får beviljas skiljer sig åt beroende på de olika åtgärderna, är finansieringen av en insats inom en eller annan åtgärd inte neutral i budgettermer [45]. Det bör noteras att vid granskningen hittade revisionsrätten inte något fall där samma insats hade dubbelfinansierats.

38. Däremot konstaterade revisionsrätten fall där investeringar fick stöd av åtgärd 122 som bättre motsvarade syftet med åtgärd 121 "modernisering av jordbruksföretag" som stöder investeringar i jordbruksföretag för att de ska förbättra sitt övergripande resultat. I Ungern till exempel finansierades inköp av jordbruksmaskiner enligt åtgärd 122. I Toscana finansierade åtgärd 122 inköp av torkningsmaskiner för odlade kastanjer, renovering av jordbruksbyggnader som inte låg på skogsmark och som användes under skörden till att sortera och tillfälligt förvara kastanjer och även upprustning av gårdslokaler för förvaring av verktyg och maskiner.

39. I Italien, Ungern och Slovenien fick skogsbruksföretag stöd för att köpa in maskiner för att kunna göra insatser där virke används som ett råmaterial före den industriella sågningen på ett sågverk (avverkning, avbarkning, kapning och transport) eller bearbetas (huggning, klyvning och tillverkning av brädor och pallar). I Österrike fick man stöd för att uppföra lagerlokaler och torkningsanläggningar och köpa in transportcontainrar. Revisionsrätten anser att dessa investeringar inte motsvarar målen för åtgärd 122 i särskilt stor utsträckning utan snarare målen för åtgärden "högre värde i skogsbruksprodukter" (åtgärd 123), eftersom investeringarna gäller virke som tagits från skogen och inte själva skogen, som består av levande träd.

DET ÄR INTE ALLA INVESTERINGAR I SIG SOM ÖKAR DET EKONOMISKA VÄRDET I SKOG

40. Vid granskningen konstaterade revisionsrätten att de flesta investeringar som får stöd från åtgärden kan delas in i två kategorier, nämligen skogsbruksarbete och maskiner. I det första fallet (gallring, beskärning etc.) anser revisionsrätten att sådant arbete i regel förbättrar marknadsvärdet på skogsbestånden: tillverkningen av kvalitetsvirke är strikt kopplad till trädtätheten som blir bättre av gallringen, medan syftet med beskärningen är att minska antalet kvistar i träplankorna, vilket ökar deras marknadsvärde (se ruta 2).

RUTA 2

EXEMPEL PÅ EFFEKTERNA AV SKOGSBRUKSARBETE SOM FINANSIERAS AV ÅTGÄRD 122 (TILL VÄNSTER) JÄMFÖRT MED SKOGSOMRÅDEN UTAN NÅGON SKOGSVÅRD (TILL HÖGER)

+++++ TIFF +++++

+++++ TIFF +++++

41. När det gäller investeringarna i maskiner anser revisionsrätten att det faktum att en maskin köps in som kan användas i skogsområdet men också inom andra områden, t.ex. jordbruket, i sig inte innebär en ökning av värdet i något specifikt skogsområde som tillhör ägaren av maskinen. Under granskningsbesöken konstaterade revisionsrätten att många skogsägare också bedriver jordbruksverksamhet och att åtgärd 122 i många fall finansierade inköp av maskiner som lika gärna kan användas i jordbrukssyfte, till exempel lastbilar, jordbrukstraktorer, plogar, harvar, gödselspridare, grävmaskiner m.m. (se ruta 3).

RUTA 3

EXEMPEL PÅ JORDBRUKSMASKINER SOM FINANSIERADES AV ÅTGÄRD 122

+++++ TIFF +++++

+++++ TIFF +++++

+++++ TIFF +++++

+++++ TIFF +++++

BEDÖMNINGEN AV STÖDETS ÄNDAMÅLSENLIGHET VAR INTE TILLFREDSSTÄLLANDE

INDIKATORERNA MÄTER INTE UPPFYLLELSEN AV OPERATIVA MÅL PÅ ETT TILLFREDSSTÄLLANDE SÄTT

42. I enlighet med lagstiftningen [46] har en gemensam övervaknings- och utvärderingsram (CMEF) utarbetats i samarbete mellan kommissionen och medlemsstaterna. Förordningen föreskriver att landsbygdsutvecklingsprogrammens framsteg, effektivitet och måluppfyllelse i förhållande till programmens mål ska mätas med hjälp av indikatorer för utgångsläget, det finansiella genomförandet, produktionen, resultaten och effekterna [47].

43. Till åtgärd 122 har kommissionen utfärdat riktlinjer där den fastställer att outputindikatorer är "antalet skogsbruksföretag som fick investeringsstöd" och "investeringens totala volym" och att resultatindikatorer är "antalet företag som inför nya produkter och/eller tekniker" och "ökningen av bruttoförädlingsvärdet hos de företag som har fått stöd".

44. Revisionsrätten noterar att outputindikatorerna inte mäter uppfyllelsen av något operativt mål, vilket är en oundviklig följd när målen för åtgärden inte är tydligt fastställda.

FRÅGOR FÖR ATT BEDÖMA OM DET EKONOMISKA VÄRDET I SKOG HAR ÖKAT BORDE HA RIKTATS BÄTTRE

45. Enligt den gemensamma övervaknings- och utvärderingsramen skulle också en halvtidsutvärdering göras under 2010 av oberoende utvärderare. Utvärderingsfrågorna avseende åtgärd 122 gäller diversifieringen i produktionen [48], bättre marknadstillträde och marknadsandel, hållbar förvaltning av skog och skogsbruksföretags konkurrenskraft.

46. Revisionsrätten anser inte att någon av dessa frågor gör att man kan få en heltäckande bedömning av om åtgärden har lett till ett högre ekonomiskt värde i skog. De frågor som gäller marknadsandel och skogsbruksföretagens konkurrenskraft är inte relevanta när man ska bedöma åtgärdernas resultat i de företag som inte bedriver någon kommersiell verksamhet. Vidare hänvisar man i utvärderingsrapporterna i allmänhet till stödmottagarnas svar på utvärderingsfrågeformulär eller återger övergripande statistiska uppgifter om skogsbrukssektorn och ger därmed ingen konkret information om vilka effekter åtgärd 122 har haft på skogarnas ekonomiska värde.

MAN HAR INTE FASTSTÄLLT VÄRDET PÅ SKOGSOMRÅDENA FÖRE OCH EFTER INVESTERINGARNA

47. Vid granskningen konstaterade revisionsrätten att ingen av de medlemsstater eller regioner som besöktes hade fastställt lämpliga förfaranden för hur man avgör vilken effekt de EFJLU-medfinansierade åtgärderna har haft på de berörda skogsområdenas ekonomiska värde (skogsmark och skogsbestånd), och inte heller var stödmottagarna skyldiga att uppge detta. Värdet på skogsområdena före investeringen fastställdes inte och jämfördes inte heller med hur situationen såg ut efter det att de investeringar som åtgärden finansierade hade gjorts. Om det saknas en sådan värdering, som inte är lätt att få tag i, är det svårt att avgöra om åtgärdens mål har uppnåtts.

ÄNDAMÅLSENLIGHETEN I ETT STORT ANTAL PROJEKT ÄR DÅLIG

48. Revisionsrätten bedömde om de 50 projekt som den granskade under granskningsbesöken uppnådde målen för åtgärden (högre ekonomiskt värde i skog).

49. Revisionsrätten konstaterade att endast ett fåtal ökade skogarnas ekonomiska värde, antingen genom att öka markens värde (anläggning av skogsstigar och skogsvägar) eller beståndets värde (skogsbruksåtgärder som beskärning eller gallring). När det gällde andra projekt hittade revisionsrätten inte tillräckliga bevis på att de var relevanta eller att de i betydande grad bidrog till att öka skogarnas värde eftersom de avsåg:

a) jordbruk (kastanjefrukt [49], betesmarker, skottskog med kort omloppstid, jordbruksmaskiner, gårdsbyggnader),

b) bearbetning och saluföring av virke (utrustning för klyvning av brännved, och efterföljande torkning, eller sågning, lagerlokaler, transportcontainrar), och

c) driftskostnader för virkesproduktion (skörd, klyvning och torkning, förbrukningsmaterial som overaller, fotbeklädnader och handskar).

PROGRAMPERIODEN 2014–2020

50. I oktober 2011 lade kommissionen fram ett förslag till förordning om stöd till landsbygdsutveckling för programperioden 2014–2020 [50]. I förslaget till förordning föreslår kommissionen att stöd för investeringar "som rör förbättringar av skogarnas ekonomiska värde" ska "beviljas privata skogsägare, kommuner och deras sammanslutningar" [51]. Investeringarna ska göras av jordbruksföretagen och kan inbegripa investeringar för jord- och resursvänliga skördemaskiner och skördemetoder.

51. Inte heller i detta förslag sägs någonting om varför bestämmelsen tar upp privata ägare i allmänhet och inte särskilda kategorier av ägare eller vissa privata ägares särskilda omständigheter.

52. I sitt yttrande nr 1/2012 konstaterade revisionsrätten att trots att det i förslaget till förordning anges att en enskild åtgärd bör omfatta alla typer av stöd för investeringar i skogsbruk, och alla relevanta delåtgärder omnämns i en enda artikel [52], regleras fortfarande var och en av dem genom särskilda krav och bestämmelser.

53. Revisionsrätten tror att om kommissionens förslag antas utan någon ändring kommer sannolikt de problem som konstaterats i denna rapport att kvarstå under nästa programperiod.

SLUTSATSER OCH REKOMMENDATIONER

54. Den särskilda åtgärden 122 "högre ekonomiskt värde i skog" infördes till programperioden 2007–2013. Vid revisionsrättens granskning framkom brister i fråga om utformning, genomförande och övervakning av åtgärden. Revisionsrätten drar därför slutsatsen att kommissionen och medlemsstaterna inte förvaltade de granskade aspekterna av stödet till åtgärden högre ekonomiskt värde i skog på ett effektivt och ändamålsenligt sätt. Med särskild hänsyn till att det finns förslag på att detta stöd behålls till nästa programperiod 2014–2020 lämnar revisionsrätten följande rekommendationer.

STORA BRISTER I ÅTGÄRDENS UTFORMNING

55. Vid granskningen framkom brister i utformningen av åtgärden som utgör ett stort hinder för att den ska kunna genomföras framgångsrikt, vilket förklaras nedan.

56. Kommissionen gjorde ingen särskild analys av läget i EU:s skogsbrukssektor som motiverade förslaget till särskilt ekonomiskt stöd som ska öka det ekonomiska värdet i privatägda och kommunägda skogar eller som visade att det finns ett allmänt intresse av ett sådant stöd (punkterna 18–22).

57. Centrala delar av åtgärden definierades inte i de rättsliga bestämmelserna, framför allt vad som menas med "ekonomiskt värde i skog" och "skogsbruksföretag". Vidare fanns det inga särskilda villkor i fråga om potentiella stödmottagares storlek, huvudsakliga ekonomiska verksamhet eller rättsliga ställning för att man skulle undvika risken för eventuell snedvridning av konkurrensen (punkterna 23–25).

58. Medlemsstaterna bestämde vilken storlek ett skogsbruksföretag skulle ha för att det skulle krävas en skogsbruksplan på mycket olika sätt, från en minimistorlek som fastställdes för att antalet skogsområden med skogsbruksplan skulle öka till en så hög övre gräns att 99 % av de privata skogsägarna i en medlemsstat (Österrike) i praktiken var befriade från den skyldigheten (punkt 27).

59. Behoven beskrevs inte tillräckligt ingående i medlemsstaternas landsbygdsutvecklingsprogram. Vid granskningen konstaterade revisionsrätten flera fall där de första analyserna av de särskilda behoven av denna åtgärd var otillräckliga eller att åtgärden inte tillgodosåg några särskilda eller akuta behov i medlemsstaterna (punkterna 28–31). Flera medlemsstater avbröt åtgärden eller omfördelade merparten av de beviljade beloppen till andra åtgärder (punkt 32).

REKOMMENDATION 1

Kommissionen bör

- fastställa och bedöma EU:s behov av att uppnå ett högre ekonomiskt värde i skog,

- tydligt definiera de centrala delar som ska garantera att EU-stödet är inriktat på att tillgodose dessa behov och på så sätt skapa ett europeiskt mervärde.

REKOMMENDATION 2

Medlemsstaterna bör

- på lämpligt sätt i landsbygdsutvecklingsprogrammen beskriva de särskilda ekonomiska behoven och möjligheterna när det gäller de olika typerna av skogsområden och stödmottagare,

- förbättra skogsbruket genom att se till att skogsbruksplaner utarbetas för merparten av skogsbruksföretagen och verka för att skogsområden certifieras.

STORA BRISTER I GENOMFÖRANDET MED HÄNSYN TILL DE UPPSATTA MÅLEN

60. Vid granskningen framkom åtskilliga brister i genomförandet av åtgärden (punkterna 33–41). Revisionsrätten drar därför slutsatsen att genomförandet i vissa avseenden var otillräckligt.

61. Framför allt konstaterade revisionsrätten fall där det offentliga stödet var oproportionerligt högt i förhållande till de faktiska behoven (punkterna 33–34). Beroende på vilken metod medlemsstaten använde var många av de projekt som senare finansierades inte förenliga med åtgärdens bestämmelser, till exempel hade stöd beviljats för icke varaktiga konsumtionsvaror och driftskostnader för produktion och stöd som i själva verket går till avverkning av skog (punkterna 35–36). Vidare gav medlemsstaterna stöd via åtgärd 122 till insatser som inte motsvarar åtgärdens mål och som hellre borde ha finansierats av andra åtgärder med andra krav för stödberättigande och andra, vanligtvis lägre stödfinansieringssatser (punkterna 37–39).

62. Det är inte alla investeringar som i sig ökar det ekonomiska värdet i skog. Den inneboende kopplingen mellan det beviljade stödet och en möjlig ökning av det ekonomiska värdet i en skog varierade beroende på vilken typ av investering det var frågan om (punkterna 40–41).

REKOMMENDATION 3

Medlemsstaterna bör

- fastställa lämpliga krav för att se till att skogsbruksstödet inom landsbygdsutvecklingspolitiken är konsekvent, förenligt med bestämmelserna för statligt stöd och så ändamålsenligt som möjligt,

- införa lämpliga förfaranden för att se till att stödet är ändamålsenligt och faktiskt ökar det ekonomiska värdet i de skogsområden där investeringarna görs.

BEDÖMNINGEN AV STÖDETS ÄNDAMÅLSENLIGHET VAR INTE TILLFREDSSTÄLLANDE

63. Till följd av granskningen anser revisionsrätten att stora brister gjorde att stödets ändamålsenlighet inte kunde bedömas.

64. Den gemensamma övervaknings- och utvärderingsramen är olämplig när det gäller att bedöma effekten av det ekonomiska stödet inom åtgärd 122 eftersom resultatindikatorerna och utvärderingsfrågorna i den gemensamma ramen inte gör att man kan avgöra om de finansierade investeringarna ledde till ett högre ekonomiskt värde i de skogar där de gjordes (punkterna 42–46).

65. Medlemsstaterna varken fastställde själva eller krävde att stödmottagarna skulle fastställa värdet på skogsområdena före och efter investeringarna. Bristen på bedömningar i medlemsstaterna eller regionerna om den faktiska ökningen av värdet i de skogar där insatser fick stöd gör att det inte går att bedöma uppfyllelsen av åtgärdens främsta mål och därmed går det inte heller att bedöma stödets ändamålsenlighet (punkt 47).

66. Revisionsrätten konstaterade att endast ett fåtal av de granskade projekten ökade det ekonomiska värdet i skogarna, antingen genom att de ökade värdet på marken (anläggning av skogsstigar och skogsvägar) eller värdet på bestånden (skogsbruksåtgärder som beskärning eller gallring).

REKOMMENDATION 4

Kommissionen bör förbättra övervakningen av åtgärden och se till att medlemsstaterna genomför den i överensstämmelse med de särskilda mål som satts upp. Rent konkret bör medlemsstaterna kräva att stödmottagarna lämnar uppgifter om värdet på skogsområdena både före och efter de investeringar som får stöd och också att förvaltningsmyndigheterna validerar dessa värderingar.

Denna rapport antogs av revisionsrättens avdelning I, med ledamoten Ioannis SARMAS som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 12 juni 2013.

För revisionsrätten

+++++ TIFF +++++

Vítor Manuel da Silva Caldeira

Ordförande

[1] Generaldirektoratet för jordbruk och landsbygdsutveckling: Agriculture in the EU – Statistical and Economic information2011 (jordbruk i EU – statistisk och ekonomisk information), mars 2012.

[2] Röjning är en vanlig åtgärd när det gäller utvinning av virke från skog.

[3] Med "industriellt rundvirke" avses allt virke som röjts från skog och som inte används till bränsle.

[4] I skog utvinns produkter som harts, garvsyra, foder, växter för medicinskt bruk, bär, nötter, rötter, svamp, utsäde och honung.

[5] GD Jordbruk och landsbygdsutveckling H4, Report on the implementation of forestry measures under the rural development Regulation 1698/2005 for the period 2007-2013,(rapport omgenomförandet av skogsbruksåtgärder enligt förordning nr 1698/2005 för perioden 2007–2013), mars 2009.Enligt en annan källa har 61 % av alla privata skogsbruksföretag i nio granskade medlemsstater en areal på mindre än en hektar och 86 % av alla företag tillhör storleksgrupper på upp till fem hektar (Prospects for market supply of wood and other forest products from areas with fragmented forest-ownership structures – Final study report (Utsikterna för marknadstillgång på trä och andra skogsprodukter från områden med splittrade ägarstrukturer inom skogsnäringen – slutlig undersökningsrapport), Boku-universitetet, Wien, 2010).

[6] State of Europe’s forests 2007. The MCPFE report on sustainable forest management in Europe (Läget för Europas skogar 2007. Rapport om hållbart skogsbruk i Europa från ministerkonferensen om skydd av skogarna i Europa), MCPFE:s kontaktpunkt i Warszawa, s. 81.

[7] UNECE, FAO, Geneva timber and forest study paper 20. European forest sector outlook study (Genève, 2005), s. 115.

[8] I rapporten State of Europe’s forests 2007. The MCPFE report on sustainable forest management in Europe (Läget för Europas skogar 2007. Rapport om hållbart skogsbruk i Europa från ministerkonferensen om skydd av skogarna i Europa), MCPFE:s kontaktpunkt i Warszawa, UNICE (Union of Industrial and Employers’ Confederations of Europe, Europeiska samorganisationen för nationella arbetsgivarföreningar), FAO, Warszawa, 2007, s. 81, uppges att den största andelen offentlig skog ägs av staten (85 %), resten främst av städer, kommuner, distrikt och regionala regeringar.

[9] Malta har ingen trädbevuxen mark.

[10] Rådets förordning (EEG) nr 4256/88 av den 19 december 1988 om bestämmelser för tillämpningen av förordning (EEG) nr 2052/88 i fråga om EUGFJ:s utvecklingssektion (EGT L 374, 31.12.1988, s. 25), rådets förordning (EEG) nr 1610/89 av den 29 maj 1989 om tillämpningsföreskrifter till förordning (EEG) nr 4256/88 vad avser programmet för utveckling och ett bättre utnyttjande av skogarna i gemenskapens landsbygdsområden (EGT L 165, 15.6.1989, s. 3), rådets förordning (EEG) nr 2328/91 av den 15 juli 1991 om förbättring av jordbruksstrukturens effektivitet (EGT L 218, 6.8.1991, s. 1).

[11] Rådets förordning (EEG) nr 2080/92 av den 30 juni 1992 om en gemenskapsordning för stöd till skogsbruksåtgärder inom jordbruket (EGT L 215, 30.7.1992).

[12] Rådets resolution av den 15 december 1998 om en skogsbruksstrategi för Europeiska unionen (EGT C 56, 26.2.1999, s.1).

[13] KOM(2006) 302 slutlig av den 15 juni 2006.

[14] KOM(2006) 302 slutlig, s 6.

[15] Medlemsstaterna ansvarar för att utarbeta landsbygdsutvecklingsprogram som de lämnar in till kommissionen för godkännande. Medlemsstaterna ansvarar också för att varje landsbygdsutvecklingsprogram förvaltas på ett effektivt och ändamålsenligt sätt och framför allt för att välja vilka insatser som ska finansieras. Kommissionen ska godkänna landsbygdsutvecklingsprogrammen och kontrollera att medlemsstaterna har förvaltnings- och kontrollsystem som fungerar korrekt (artikel 75 i rådets förordning (EG) nr 1698/2005 av den 20 september 2005 om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) (EUT L 277, 21.10.2005, s. 1).

[16] Artikel 4 i förordning (EG) nr 1698/2005.

[17] Åtgärderna nr 122, 123, 124, 125, 221, 222, 223, 224, 225, 226, 227, såsom de anges i bilaga II till kommissionens förordning (EG) nr 1974/2006 av den 15 december 2006 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1698/2005 om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) (EUT L 368, 23.12.2006, s. 15).

[18] Artikel 27 i förordning (EG) nr 1698/2005.

[19] Bulgarien, Tjeckien och Tyskland (1), Estland och Spanien (7), Frankrike (5), Italien (20), Lettland, Litauen, Luxemburg, Ungern, Österrike och Portugal (3), Rumänien, Slovenien, Slovakien och Storbritannien (2).

[20] Artikel 27 i förordning (EG) nr 1698/2005.

[21] Artikel 30.4 i förordning (EG) nr 1974/2006.

[22] GD Jordbruk och landsbygdsutveckling H4: Report on the implementation of forestry measures under the rural development Regulation 1698/2005 for the period 2007-2013,(rapport omgenomförandet av skogsbruksåtgärder i kraft av förordning nr 1698/2005 för perioden 2007–2013), mars 2009.

[23] Artikel 18 i förordning (EG) nr 1974/2006.

[24] Bilaga I till förordning (EG) nr 1698/2005, "belopp och stödnivåer".

[25] Skäl 22 i förordning (EG) nr 1698/2005.

[26] Swot-analys: Analys av starka och svaga sidor, möjligheter och hot (Strengths, Weaknesses, Opportunities and Threats). Syftet är att utveckla, se över och uppdatera strategin och planeringen med hänsyn till intressenters behov och tillgängliga resurser.

[27] Ständiga kommittén för skogsbruks (SFC) yttranden som ska motivera särskilda behov av investeringsstöd inom åtgärd 122: a) SFC:s yttrande över klimatförändringarna och skogsnäringen, b) SFC:s yttrande över virkesutnyttjande, c) SFC:s yttrande över värderings- och finansieringsmetoder för icke virkesskogsprodukter och skogsbrukstjänster och d) SFC:s yttrande över skogsbruksåtgärder i landsbygdsutveckling.

[28] KOM(2004) 490 slutlig av den 14 juli 2004.

[29] Dessutom finns det en inbyggd komplexitet som är kopplad till det faktum att man endast kan försäkra sig om de konkreta utfallen av de flesta investeringarna i skog på lång sikt, vid en tid då skogarnas värde mindre hänger på några investeringar utan mer på andra omständigheter eller marknadsfaktorer.

[30] Eurostat, The European Framework for integrated Environmental and Economic Accounting for Forests – IEEAF (Europeiska ramen för en integrerad miljömässig och ekonomisk redovisning av skog), Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer, Luxemburg, 2002.

[31] Källa: UNECE/FAO Temperate and Boreal Forest Resource Assessment 2000 (TBFRA-2000) Databas.

[32] Ett antal separata egendomar som förvaltas inom en och samma företagsstrategi skulle kunna utgöra ett skogsbruksföretag enligt Uneces definition och därmed få offentligt stöd, men detta var inte fallet i de granskade fallen i Ungern och Slovenien.

[33] Skäl 32 i förordning (EG) nr 1698/2005: "Dessa stöd får inte snedvrida konkurrensen, och de måste vara marknadsneutrala."

[34] Åtgärden "värdeökning på jord- och skogsbruksprodukter" (åtgärd 123). Artikel 28.3 i förordning (EG) nr 1698/2005: "Inom skogsbruket skall stöd endast beviljas mikroföretag."

[35] Det vill säga företag som har färre än tio anställda och vars årliga omsättning och/eller årliga balansräkning inte överskrider två miljoner euro.

[36] I sitt svar till revisionsrätten på frågan varför åtgärden inte hade aktiverats förklarade de svenska myndigheterna att stöd som syftar till att öka produktions- eller fastighetsvärdet inte bör ges eftersom det kan snedvrida konkurrensen mellan skogsägare. Stöd beviljas endast för miljöändamål.

[37] Artikel 27.2 i förordning (EG) nr 1698/2005. Skogsbruksplaner, som är anpassade till skogsmarkens storlek och användning, ska grundas på tillämplig nationell lagstiftning samt befintliga planer för markanvändning och de skall på lämpligt sätt täcka skogsresurserna (artikel 18 i förordning (EG) nr 1974/2006).

[38] I en medlemsstat (Spanien) fastställdes en minimistorlek på 15 hektar för att de skogsarealer som omfattades av en skogsbruksplan skulle bli fler. I en annan (Österrike) fastställdes en så hög övre gräns för att en skogsbruksplan skulle bli obligatorisk, nämligen 1000 hektar, att 99 % av de privata skogsägarna befriades från kravet att ta fram en sådan skogsbruksplan när de ansökte om stöd enligt åtgärd 122.

[39] Artikel 18 i förordning (EG) nr 1974/2006.

[40] Galicien (Spanien), Toskana (Italien), Ungern, Österrike och Slovenien.

[41] 500000 euro (Slovenien), 735000 euro (Ungern – 2008).

[42] Skyddsutrustning för personal, t.ex. overaller, hjälmar, fotbeklädnader, handskar, förbandslåda etc.

[43] Stöd beviljades för delersättningen för driftskostnader för verksamheter som gällde bearbetning av biomassa som transport, torkning och lagring.

[44] Artikel 2.1 b i förordning (EC) nr 1974/2006.

[45] Till exempel är den maximala stödsatsen inom åtgärd 122 10 % högre än den maximala stödsatsen inom åtgärd 121 (modernisering av jordbruksföretag) eller åtgärd 123 (högre värde i skogsbruksprodukter), se bilagan i förordning (EG) nr 1698/2005. Den allmänna stödsatsen för investeringar inom åtgärd 122 är 50 % medan den endast är 40 % inom åtgärderna 121 och 123.

[46] Artikel 80 i förordning (EG) nr 1698/2005.

[47] Artikel 81 i förordning (EG) nr 1698/2005.

[48] Ett av målen för åtgärd 122 är att bidra till diversifieringen (se skäl 22 i förordning (EG) nr 1698/2005). Diversifiering inom skogsbruket innebär att man skapar nya inkomstkällor från skogsbruksverksamhet, bland annat och framför allt följande: produktion av andra varor än virke, t.ex. frukt, svamp, utsäde, honung och så vidare och tillhandahållande av marknadstjänster som jaktlicenser. Tillverkning av brännved kan också betraktas som diversifiering i skogar som traditionellt exploateras för tillverkning av industriellt rundvirke och vice versa.

[49] Se punkt 38.

[50] KOM(2011) 627 slutlig/2, 19.10.2011.

[51] Artikel 27 i KOM(2011) 627 slutlig, 12.10.2011, s. 50.

[52] Artikel 22.

--------------------------------------------------

BILAGA I

FÖRDELNING AV EKONOMISKA RESURSER TILL ÅTGÄRD 122 JÄMFÖRT MED ÖKNINGEN AV SKOGSOMRÅDEN I PRIVAT ÄGO PER MEDLEMSSTAT

+++++ TIFF +++++

Källa: Revisionsrättens egen uträkning utifrån siffror som rapporterats från generaldirektoratet för jordbruk och landsbygdsutveckling och skogsbruksstatistik som rapporterades av Eurostat 2011.

Medlemsstat | EFJLU-bidrag till åtgärd 122 som planerades i den första versionen av landsbygdsprogrammet för 2007–2013 | EFJLU-bidrag till åtgärd 122 som planerades i landsbygdsprogrammet 31.12.2011 | Planerade offentliga utgifter totalt för åtgärd 122 31.12.2011 | EFJLU-bidrag 31.12.2011 till nya ansökningar för programperioden 2007–2013 | Offentliga utgifter totalt 31.12.2011 för nya ansökningar för programperioden 2007–2013 | Skog och annan trädbevuxen mark | Skog i privat ägo |

(1000 euro) | (1000 ha) |

Bulgarien | 19278 | 9278 | 11597 | 4800 | 6000 | 3927 | 519 |

Tjeckien | 19158 | 20658 | 27543 | 11438 | 15250 | 2697 | 616 |

Tyskland | 1400 | 635 | 847 | 236 | 315 | 11076 | 5368 |

Estland | 15565 | 15506 | 20674 | 4016 | 5355 | 2350 | 1345 |

Grekland | 10630 | 0 | 0 | 0 | 0 | 6539 | 845 |

Spanien | 42850 | 51185 | 85533 | 13520 | 25373 | 27747 | 12838 |

Frankrike | 36220 | 34965 | 67553 | 14904 | 29147 | 17572 | 11841 |

Italien | 103454 | 96201 | 205976 | 22343 | 48996 | 10916 | 6076 |

Lettland | 34066 | 14395 | 19431 | 2169 | 2762 | 3467 | 1696 |

Litauen | 15375 | 11031 | 14708 | 4276 | 5702 | 2240 | 784 |

Luxemburg | 795 | 795 | 3977 | 50 | 250 | 88 | 46 |

Ungern | 8831 | 19289 | 27125 | 9472 | 12806 | 2029 | 861 |

Österrike | 26222 | 19817 | 38726 | 14955 | 31693 | 4006 | 2482 |

Portugal | 99244 | 64026 | 76915 | 12451 | 16304 | 3611 | 3382 |

Rumänien | 158692 | 108692 | 133699 | 0 | 0 | 6733 | 2097 |

Slovenien | 18704 | 19454 | 25939 | 12370 | 16495 | 1274 | 962 |

Slovakien | 30720 | 30720 | 41445 | 7987 | 10655 | 1933 | 958 |

Storbritannien | 11683 | 18081 | 25136 | 2149 | 4118 | 2901 | 1922 |

TOTALT | 652887 | 534729 | 826824 | 137137 | 231221 | 111106 | 54638 |

--------------------------------------------------

BILAGA II

FÖRTECKNING ÖVER GRANSKADE INVESTERINGSPROJEKT

Land | Antal projekt | Typ av projekt | Redovisad/skött skogsareal (ha) | Total investering (euro) | Offentliga utgifter totalt (euro) | EJFLU-bidrag totalt (euro) | Besök på plats |

ES | 1 | Skogsbruksåtgärder i lövskog och annat | 50,00 | 104524,44 | 56726,18 | 32651,59 | Ja |

2 | Skogsbruksåtgärder på eucalyptusbestånd | 33,84 | 51517,76 | 25758,90 | 14826,82 | Ja |

3 | Gallring och beskärning av barrskogsbestånd | 50,00 | 92384,00 | 55430,40 | 31905,74 | Ja |

4 | Gallring och beskärning av barrskogsbestånd | 50,00 | 99524,00 | 59714,42 | 34371,62 | Ja |

5 | Gallring av barrskogsbestånd | 50,00 | 87584,00 | 52550,40 | 30248,01 | Ja |

6 | Program för en övergripande värdeökning och främjande av mångsidighet | 969,10 | 53632,59 | 26816,30 | 15435,46 | Nej |

7 | Åtgärder för att värdera och främja skogens mångsidiga roll | 947,00 | 152913,02 | 74615,98 | 42948,96 | Nej |

8 | Utarbetande av tekniska planer för skötsel av trädbevuxen mark | 3555,06 | 90000,00 | 60000,00 | 34536,00 | Nej |

9 | Utarbetande av tekniska planer för skötsel av trädbevuxen mark | 6002,00 | 150000,00 | 90000,00 | 51804,00 | Nej |

10 | Program för en övergripande värdeökning och främjande av mångsidighet | 1410,00 | 112916,76 | 70150,06 | 40378,37 | Nej |

IT | 1 | Beskärning och ympning av kastanjeträd för produktion av kastanjer | 20,57 | 159785,99 | 95871,59 | 42183,5 | Ja |

2 | Röjning av snårskog, beskärning och ympning av kastanjeträd för fruktproduktion | 1,36 | 5066,64 | 3039,98 | 1337,59 | Ja |

3 | Huggning av snårskog, beskärning och ympning av kastanjeträd för fruktproduktion, inköp av en röjsåg och en motorsåg | 1,42 | 15980,14 | 9580,14 | 4218,76 | Ja |

4 | Beskärning och ympning av kastanjeträd för fruktproduktion, inköp av maskiner till skogsbruksarbete och en första bearbetning av stockar/stammar | 5,81 kastanjefruktträd, 59,63 andra träd | 74476,24 | 44685,74 | 19661,73 | Ja |

5 | Beskärning och ympning av kastanjeträd för fruktproduktion, inköp av maskiner till skogsbruksarbete | 7,05 kastanjefruktträd, 59,63 andra träd | 132117,05 | 79270,23 | 34878,9 | Ja |

6 | Upprustning av ett rum i gårdens lokaler som ska användas till att sortera och tillfälligt förvara kastanjer, inköp av verktyg och maskiner för hantering av kastanjefrukter. | 3,54 | 58184,32 | 34910,59 | 15360,66 | Ja |

7 | Inköp av maskiner till skogsbruksarbete och en första bearbetning av trä (trailer, kran, traktor, grävmaskin, kvarn) samt skyddsutrustning för personal (overaller, hjälmar, fotbeklädnader, handskar, förbandslådor) | 243,06 | 224108,29 | 134465,04 | 59164,62 | Ja |

8 | Inköp av en traktor till skogsbruket, beskärning av pinjeträd (pinus pinea) | 32,88 | 286439,11 | 171862,75 | 75619,361 | Ja |

9 | Återställande av korkeksdungar (röjning av snårskog och träd, beskärning/glesning) | 94 | 389568,91 | 230103,57 | 101246,27 | Ja |

10 | Återställande av korkeksdungar (röjning av buskar och träd, beskärning), inköp av maskiner till skogsbruksarbete (grävmaskin, traktor, röjsåg, kran, motorsågar) | 5,00 återställda korkekar, 931,00 andra trädbevuxna marker | 331348,17 | 198808,90 | 43737,96 | Ja |

IT | 11 | Gallring av artificiella svarttallsdungar av hög ålder för att gynna naturliga silvergranar och verka för en naturlig föryngring av skogen i dess ursprungliga blandade sammansättning av barrträd och lövträd | 15,32 | 37646,46 | 22587,88 | 9938,67 | Ja |

12 | Återställande av en kastanjefruktodling (röjning, beskärning, ympning), delvis återställande av en gårdsbyggnad, inköp och installering av en kastanjetork i byggnaden, upprättande av en skogsbruksplan | 5,00 kastanjefruktträd, 64,00 andra träd | 19603,65 | 10835,57 | 4767,65 | Ja |

13 | Gallring av cirka 50 år gamla svarttallsodlingar för att främja en naturlig föryngring med lövträd; inköp av maskiner (grävmaskin, kvarn, vedklyvare) | 6,47 | 99509,57 | 57121,65 | 25133,53 | Ja |

14 | Gallring av cirka 50 år gamla svarttallsodlingar för att främja en naturlig föryngring med lövskog; inköp av en trailer och en vinsch | 5,52 | 47698,00 | 28618,80 | 12592,27 | Ja |

15 | Uppförande av och utrustning till ett sågverk för produktion av brädor och pallar | 20 | 182854,26 | 109712,57 | 48273,53 | Ja |

16 | Inköp av en grävmaskin | 105,33 | 104950,00 | 62970,00 | 27706,80 | Ja |

17 | Inköp av en kran till skogsbruket och en trailer | 105,33 | 45208,33 | 27125,00 | 11935,00 | Ja |

18 | Inköp av en traktor till skogsbruket | 105,33 | 35500,00 | 21300,00 | 9372,00 | Ja |

19 | Inköp av maskiner (vedklyvare, motorsågar, vinsch) och skyddsutrustning för personal (overaller, hjälmar, fotbeklädnader, handskar) | 45 | 13360,00 | 8016,00 | 3527,04 | Ja |

HU | 1 | Maskiner – traktor, lastbil, trailer, plog, gödselspridare | 68,41 | 667904,00 | 333952,00 | 248093,00 | Ja |

2 | Maskiner – traktor, kran, skotare, trailer | 586,91 | 747435,00 | 373718,00 | 277635,00 | Ja |

3 | Maskiner – flismaskin, traktor, kran, skotare, trailer | 868,03 | 1424309,00 | 712154,00 | 529059,00 | Ja |

4 | Maskiner – traktor, trailer, plog, harv | 124,52 | 443795,00 | 221897,00 | 164847,00 | Ja |

5 | Maskiner – traktor, plog | 94,30 | 183007,00 | 91504,00 | 45423,00 | Ja |

6 | Maskiner – traktor, harv, trailer | 301,73 | 168373,00 | 84186,00 | 62542,00 | Ja |

7 | Maskiner – traktor, plog, harv | 116,97 | 837792,00 | 418896,00 | 311198,00 | Nej |

8 | Maskiner – traktor, harv, plog, trailer | 51,60 | 429535,00 | 214768,00 | 159551,00 | Nej |

9 | Maskiner – traktor, kran, skotare | 2632,48 | 656168,00 | 328084,00 | 243734,00 | Nej |

10 | Maskiner – traktor, plog, harv | 66,14 | 827713,00 | 413853,00 | 307451,00 | Nej |

11 | Maskiner – traktor, plog, harv, trailer | 107,75 | 220776,00 | 110388,00 | 82007,00 | Nej |

12 | Maskiner – traktor, harv, gödselspridare | 625,30 | 268519,00 | 134259,00 | 99741,00 | Nej |

13 | Maskiner – traktor, flismaskin | 89,68 | 430259,00 | 215129,00 | 159819,00 | Nej |

14 | Maskiner – traktor, plog, harv, trailer | 162,86 | 159228,00 | 79614,00 | 59145,00 | Nej |

AT | 1 | Plantering av pil och poppel på jordbruksmark för skottskog med kort omloppstid (3–4 års omloppstid) | 0,39 | 1170,00 | 585,00 | 284,84 | Ja |

2 | Plantering av lövträd i barrskogar som stormskadats | 10,40 | 62400,00 | 31200,00 | 15150,72 | Ja |

3 | Gallring av barrbestånd som är upp till 15 meter höga | 7,90 | 7260,00 | 3630,00 | 1767,45 | Ja |

4 | Plantering av lövträd i barrskogar som stormskadats | 17,47 | 53077,59 | 26536,00 | 12889,84 | Ja |

5 | Inköp av en bärgnings-/bogseringskran | 6400,00 | 44166,67 | 15458,00 | 7506,40 | Ja |

6 | Utarbetande av en skogsbruksplan | 1000,00 | 36667,67 | 18333,00 | 8902,50 | Ja |

7 | Gallring av barrbestånd som är upp till 15 meter höga | 20,00 | 30000,00 | 15000,00 | 7303,50 | Ja |

8 | Torkningsutrustning till träflis | e.t. [1] | 132443,07 | 36000,00 | 17481,60 | Ja |

9 | Flisning och torkning av poppel från skottskog med kort omloppstid som planterats på jordbruksmark (3–4 års omloppstid) | 2,20 | 1900,20 | 950,00 | 462,55 | Ja |

AT | 10 | Plantering av poppel på jordbruksmark för skottskog med kort omloppstid (3–4 års omloppstid) | 0,62 | 1560,00 | 780,00 | 379,78 | Ja |

11 | Inköp av en transportcontainer för träflis | e.t. [1] | 19600,00 | 3920,00 | 1908,65 | Ja |

12 | Gallring av lövträdsbestånd som är upp till 18 meter höga | 20,00 | 30000,00 | 15000,00 | 7303,50 | Ja |

13 | Uppförande av en lagerlokal för träflis | e.t. [1] | 124650,67 | 24930,00 | 12138,42 | Ja |

14 | Plantering som kompletterar den naturliga föryngringen, gallring av lövträdsbestånd som är upp till 18 meter höga samt av barrträdsbestånd som är upp till 15 meter höga | 26,50 | 22419,40 | 11209,00 | 5443,09 | Ja |

15 | Skörd och flisning av poppel- och pilträd från skottskog med kort omloppstid som planterats på jordbruksmark (3–4 års omloppstid) | 21,80 | 20736,66 | 10368,00 | 5048,18 | Ja |

SI | 1 | Skogsstig | 38,15 | 15641,00 | 7965,00 | 5973,00 | Ja |

2 | Maskiner – traktor | 23,70 | 69510,00 | 34550,00 | 25913,00 | Ja |

3 | Skogsväg | 19,82 | 66170,00 | 31521,00 | 23641,00 | Ja |

4 | Skogsväg | 261,15 | 40564,00 | 20282,00 | 15211,00 | Nej |

5 | Maskiner – traktor, skördetröska | 3,49 | 230890,00 | 138534,00 | 103901,00 | Ja |

6 | Maskiner – trailer | 45,63 | 45449,00 | 5500,00 | 4125,00 | Nej |

7 | Skogsväg | 24,00 | 50654,00 | 21106,00 | 15829,00 | Nej |

8 | Maskiner – skördetröska, traktor, skotare, lastbil med lyftkran/kabelkran | 3,30 | 1157730,00 | 500000,00 | 375000,00 | Ja |

9 | Skogsstig | 15350,00 | 21752,00 | 10876,00 | 8157,00 | Nej |

10 | Maskiner – traktor | 1,70 | 79099,00 | 39550,00 | -29662,00 | Nej |

[1] Österrike finansierade investeringar i bearbetning av biomassa utan att begära att stödmottagarna redovisade särskilda skogsområden.

--------------------------------------------------