P6_TA(2005)0365

Andelen förnybar energi i EU

Europaparlamentets resolution om andelen förnybar energi i EU och förslag på konkreta åtgärder (2004/2153(INI))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

- med beaktande av kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet om andelen förnybar energi i EU (KOM(2004)0366),

- med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/77/EG av den 27 september 2001 om främjande av el producerad från förnybara energikällor på den inre marknaden för el [1],

- med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/30/EG av den 8 maj 2003 om främjande av användningen av biodrivmedel eller andra förnybara drivmedel [2] (biodrivmedelsdirektivet),

- med beaktande av kommissionens meddelande med rubriken "Energi för framtiden: förnybara energikällor – Vitbok för en gemenskapsstrategi och handlingsplan" (KOM(1997)0599),

- med beaktande av sin resolution av den 1 april 2004 om den internationella konferensen om förnybar energi (Bonn, juni 2004) [3],

- med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

- med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och yttranden från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och jordbruksutskottet (A6-0227/2005), och av följande skäl:

1. Europaparlamentet välkomnar kommissionens meddelande om andelen förnybar energi i EU och uppmanar kommissionen att fortsätta att utveckla en ambitiös och samtidigt realistisk strategi för förnybara energikällor.

2. Europaparlamentet erkänner att det är oerhört viktigt med förnybar energi tillsammans med energieffektivitet och energibesparingar, inte bara för att man skall få bukt med miljöförstöringen och hoten mot hälsan och trygga en hållbar utveckling så att Europa kan nå sina klimatpolitiska mål, utan också för att bidra till innovation och utveckling på det regionala och det nationella planet samt möjligheter för handeln och sysselsättningsskapande i enlighet med Lissabonagendan.

3. Europaparlamentet påpekar dessutom att förnybar energi i förening med energisparåtgärder gör Europa mindre beroende av importerad energi, så att de politiska och ekonomiska riskerna som hänger samman med energiimporten också minskar.

4. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ställa upp ambitiösa men realistiska mål för energiteknik med mycket små eller inga koldioxidutsläpp eller energiteknik som är neutral med avseende på koldioxid, för att teknik av nyssnämnda slag skall täcka 60 procent av elbehovet inom EU fram till 2020 och EU på så sätt få stöd i arbetet med att nå sina mål på klimatförändringens och försörjningstrygghetens områden.

5. Europaparlamentet konstaterar att förnybara energikällor inte bara består av vindkraft och att annan förnybar energi som vattenkraft, solenergi, geotermisk energi och biomassa också kan användas för att stabilisera nätet.

21 förnybara energikällor för 2000-talet

6. Europaparlamentet är medvetet om en mängd olika möjligheter från över 21 olika tekniker för förnybara energikällor som förutom all relevant energianvändning även i princip täcker alla geografiska områden.

7. Europaparlamentet noterar att förnybara energikällor är den snabbast växande sektorn inom EU:s energiindustri i såväl Europa som världen med en årlig tillväxttakt på över 20 procent inom vindkraft och fotovoltaisk (PV) solenergi och att utvecklingen av tekniken för förnybar energi har skapat fler än 300000 nya arbetstillfällen.

8. Europaparlamentet noterar att kostnaderna för de olika teknikerna för förnybara energikällor har sjunkit kraftigt, i vissa fall med upp till 50 procent på 15 år, men konstaterar att det behövs ytterliga kostnadssänkningar och att dessa förutsätter starka incitament.

9. Europaparlamentet begär att den planerade handlingsplanen för biomassa skall antas, ökat stöd till kraftverk för solenergi i Europeiska unionens södra delar och ett storskaligt samordnat vindkraftprojekt i Nordsjön för att främja en snabb utbyggnad av dessa förnybara energikällor.

10. Europaparlamentet välkomnar det faktum att EU är världsledande inom de flesta tekniker för förnybara energikällor tack vare det arbete som vissa medlemsstater har lagt ned och efterlyser nya initiativ och direktiv på EU-nivå.

11. Europaparlamentet noterar potentialen hos biomassa som på ett systematiskt sätt måste utnyttjas vid användningen och det integrerade underhållet av territoriet.

12. Europaparlamentet erkänner ytterligare den geotermiska energins potential för både värme- och elproduktion och begär att ökad politisk uppmärksamhet skall ägnas den geotermiska energins potential.

13. Europaparlamentet välkomnar insatserna för att främja väteteknik och en vätebaserad ekonomi och understryker att väte är en energibärare (energy carrier) vars fördelar framträder särskilt klart om det framställs av förnybara energikällor och på så sätt effektivt främjar miljöskyddet, den hållbara utvecklingen och åtgärderna för bekämpande av växthuseffekten.

Bana väg för EU som världsledande på marknaden för förnybara energikällor

14. Europaparlamentet betonar vikten av att fastställa obligatoriska mål till 2020 för att sända en tydlig signal till marknadens aktörer, till exempel stora energibolag och finansiella aktörer, och till nationella politiker om att förnybara energikällor är framtiden för EU:s energisektor och en del av unionens strategi för miljö och industri.

15. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att även fortsättningsvis strikt övervaka att medlemsstaterna uppnår de indikativa nationella målen, och att försöka utarbeta en strategi för EU på medellång sikt när det gäller förnybara energikällor för perioden efter 2010. Parlamentet anser vidare att det bör göras en detaljerad utvärdering av i hur hög grad man uppnått målen för 2010, av relationen mellan kostnader och nytta för slutkonsumenten (varvid externa kostnader skall inkluderas) och slutligen av vilka framsteg som gjorts när det gäller energieffektiviteten.

16. Europaparlamentet påminner om sin resolution från april 2004 i vilken en överväldigande majoritet av parlamentsledamöterna efterlyste en målsättning om att de förnybara energikällorna skall utgöra 20 procent av EU:s totala energiförbrukning 2020.

17. Europaparlamentet påpekar att det av nya undersökningar framgått, i synnerhet i de fall då de tagit hänsyn till energieffektivitetsscenarier för alla sektorer, visat att det går att genomföra ett mera ambitiöst mål, om det skapas bättre förutsättningar för förnybar energi och energieffektivitet.

18. Europaparlamentet uppmanar därför kommissionen att utveckla efterfrågeeffektivitetsscenarier med vilkas hjälp vi kan nå fram till det övergripande klimatmålet om att den globala uppvärmningen skall stanna vid 2 °C över de temperaturer som rådde i snitt innan industriåldern inleddes, liksom ett bättre beslutsunderlag för fastställandet av de långsiktiga målen för förnybar energi.

19. Europaparlamentet konstaterar att upp till 25 procent av EU:s totala energiförbrukning skulle kunna komma från förnybara energikällor fram till 2020 om man intog en mer systematisk hållning i energipolitiken, bl. a. med hjälp av starkare incitament, och integrerade och påskyndade de omfattande möjligheterna med energibesparing, energieffektivitet och förnybara energikällor. Parlamentet anser att en ytterligare minskning av de relativa kostnaderna för de olika teknikerna för förnybara energikällor skulle spela en viktig roll för att en sådan andel skulle uppnås, framför allt genom att stimulera efterfrågan samt forskningen och utvecklingen.

20. Europaparlamentet konstaterar att EU:s mål måste delas upp både efter sektor och efter land för att man skall kunna upptäcka de signaler som behövs för så vitt skilda energimarknader som el, transportbränsle och uppvärmnings- och nedkylningssektorn, så att det kan skapas enhetligare och ekonomiskt mer attraktiva villkor för investeringar i forskning om och användning av förnybar energi.

21. Europaparlamentet anser att incitament i form av skattesänkningar är ett effektivt sätt att främja förnybara energikällor. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att använda sådana instrument och kommissionen att undanröja alla hinder som i ligger i vägen för medlemsstaterna att agera på detta sätt.

Uppvärmning och nedkylning: En viktig marknad för förnybara energikällor som endast kräver låga temperaturer

22. Europaparlamentet noterar att uppvärmningen och nedkylningen av byggnader står för ca 40 procent av all energiförbrukning i EU. Parlamentet efterlyser ett systematiskt tillvägagångssätt som integrerar bästa tillgängliga teknik för att minska efterfrågan på uppvärmning och nedkylning med energi med låg densitet från förnybara energikällor som endast kräver låg temperatur eller från kraftvärmeanläggningar eller anläggningar som kombinerar värme-, kraft- och kylproduktion.

23. Europaparlamentet gläds över de framsteg som gjorts inom energidesign i nya byggnader där man integrerat solceller, isolering och förnybara energikällor för att skapa lågenergihus, s.k. passivenergihus och till och med s.k. plusenergihus, dvs. hus som producerar mer energi under ett år än vad de förbrukar.

24. Europaparlamentet betonar vilka enorma vinster det skulle kunna innebära för produktiviteten om man integrerade faktorer som energibesparing och förnybara energikällor ytterligare i förtillverkade byggnadselement som tak och väggar.

25. Europaparlamentet poängterar vilka framsteg som gjorts med solenergivärme, men beklagar den enorma klyfta som råder mellan å ena sidan kapaciteten per invånare i dag i det fåtal medlemsstater som spelar en ledande roll på detta område (Cypern, Österrike, Grekland och Tyskland) och å andra sidan det stora flertalet medlemsstater och konstaterar vilken stor potential för solenergi det finns inom EU.

26. Europaparlamentet poängterar vikten av att nedkylning med hjälp av värmekraft som producerats av solenergi, biomassa eller geotermisk energi får slå igenom på marknaden och konstaterar att en ökad användning av förnybara energikällor för nedkylningsändamål är ett nödvändigt svar på den belastning som uppstår till följd av den ökande efterfrågan på nedkylning.

27. Europaparlamentet betonar de marknadsmöjligheter som förnybara energikällor som biomassa och geotermisk energi skulle innebära för den växande sektorn för centralvärme, fjärrvärme och fjärrkyla om man producerade miljövänlig elektricitet och använde avfallsförbränning vid låg temperatur till uppvärmning eller nedkylning av byggnader.

28. Europaparlamentet belyser den potential som fjärrvärme- och fjärrkylningsnätet erbjuder, vilket i egenskap av infrastruktur möjliggör ett optimalt utnyttjande och en kombination av ett brett spektrum av olika typer av energi utan fossila bränslen: överskottsvärme från elproduktion, olika former av förnybar värme (t.ex. geotermisk energi, värme/kyla från havs- eller sjövatten eller biomassa) värmepumpar samt värme från förbränning av biologiskt nedbrytbart avfall och/eller från industriprocesser.

29. Europaparlamentet noterar att investeringar i hållbara boendeformer kräver större investeringar inledningsvis samtidigt som de löpande kostnaderna för byggnaderna minskar. Parlamentet betonar behovet av tjänsteföretag på området för effektivitet som överbryggar klyftan mellan investerare och användare och uppmanar EU:s institutioner att använda förslaget till direktiv om effektiv slutanvändning av energi och energitjänster för att skapa en stabil marknad för denna typ av investeringar.

30. Europaparlamentet anmodar kommissionen att utvidga tillämpningsområdet för Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/91/EG av den 16 december 2002 om byggnaders energiprestanda [4] (byggnadsdirektivet) till att, i fråga om total energieffektivitet och användningen av förnybar energi, även omfatta alla affärsfastigheter på mer än 250 m samt att lägga fram ett förslag till direktiv om förnybara energikällor inom sektorn för uppvärmning och nedkylning.

31. Europaparlamentet betonar att i motsats till det tillvägagångssätt som tillämpas inom el- och bränslesektorn har Europeiska unionen inte något systematiskt tillvägagångssätt när det gäller att stödja förnybara energikällor inom uppvärmnings- och nedkylningssektorn, detta trots att beroendet av gas- och oljeimport är särskilt omfattande inom denna sektor, och att kostnaderna för att utöka andelen förnybara energikällor är förhållandevis låga. Därför begär parlamentet att man tillämpar en bred strategi för att göra förnybara uppvärmnings- och nedkylningsenheter konkurrenskraftiga genom att öka deras produktion. Parlamentet påpekar i detta sammanhang att byråkratiska bestämmelser som på EU-nivå påtvingas husägare och byggnadsföretag inte är rätt sätt för att uppnå detta, utan snarare behövs det ett direktiv som fastställer realistiska, men ambitiösa mål och som samordnar medlemsstaternas åtgärder utifrån tidsbegränsade stimulansåtgärder för marknadstillgång.

32. Europaparlamentet anser i detta hänseende att kommissionen bör lägga fram ett förslag till direktiv om uppvärmning och nedkylning, och att direktivet bör likna det befintliga förslaget rörande biobränslen (KOM(2001)0547).

33. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att samarbeta med medlemsstaterna för att senast 2012 införa miniminormer för byggnader som skall gälla alla privathus som byggts utifrån normerna för passiv energi (lägre än 10 kW/m).

34. Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet (ekonomiska och finansiella frågor) att vidta snabba och effektiva åtgärder för att stoppa miljöfarliga subventioner inom områdena uppvärmning och nedkylning. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att använda effektiva incitament i form av skattesänkningar för att främja användandet av förnybara energikällor inom områdena uppvärmning och nedkylning och uppmanar kommissionen att undanröja alla hinder för användningen av sådana energikällor.

Elektricitet: Rättvisa marknadsförhållanden för produktion av förnybar energi

35. Europaparlamentet påminner om målsättningen på 21 procent förnybara energikällor av EU:s totala elförbrukning, vilket fastställts i direktiv 2001/77/EG.

36. Europaparlamentet erinrar sig att denna målsättning är en procentsats av den totala elförbrukningen och uppmanar alla EU-institutioner att tänka på vilka oerhörda möjligheter det finns att minska elförbrukningen med hjälp av en aktiv politik som riktar sig till alla elkonsumenter.

37. Europaparlamentet konstaterar att kommissionen gläder sig över att vissa medlemsstater, i synnerhet Tyskland och Spanien, har infört lämpliga politiska ramar för att uppnå sina nationella mål. Parlamentet konstaterar även att andra regeringar inte förväntas uppnå de nationella mål som de åtog sig att uppfylla och uppmanar därför med kraft kommissionen att utnyttja de möjligheter som anges i direktiv 2001/77/EG för att införa bindande nationella mål.

38. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i sin rapport för 2005 om direktiv 2001/77/EG införa ytterligare bestämmelser om avskaffandet av samtliga hinder (t.ex. administrativa och politiska hinder) och om bristen på rättvis och fri tillgång till nätet samt icke-diskriminerande avgifter, vilket för närvarande hindrar utvecklingen av förnybara elenergikällor i flera medlemsstater.

39. Europaparlamentet noterar att kommissionen har betecknat de administrativa hinder som fastställts i artikel 6.1 i direktiv 2001/77/EG som höga i flera medlemsstater och uppmanar kommissionen att vidta åtgärder mot dessa medlemsstater.

40. Europaparlamentet konstaterar att kommissionen även har fastställt att den orättvisa tillgången till nätet blockerar vidare utveckling av projekt för förnybar elenergi i flera medlemsstater. Parlamentet uppmanar kommissionen att noggrant övervaka tillämpningen av artikel 7 i direktiv 2001/77/EG och att vidta åtgärder mot dessa medlemsstater.

41. Europaparlamentet konstaterar att konkurrensvillkoren på elmarknaden fortfarande skiljer sig mellan å ena sidan de energileverantörer och -distributörer som tidigare varit strukturerade enligt ett monopolsystem och å andra sidan små eller medelstora leverantörer av förnybar energi. Parlamentet uppmanar kommissionen att ta hänsyn till detta, inte minst vid utvärderingen av direktiv 2001/77/EG.

42. Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att fortsätta utveckla nationella strategier och strukturer för att främja förnybara energikällor i syfte att minska byråkratin inom planering och tillståndsgivning, underlätta nättillträde och säkra ursprungsgarantier, upprätthålla nätverkets stabilitet och se över miljöfarliga subventioner.

43. Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att i fråga om alla energiresurser ta hänsyn till principen om att förorenaren betalar och internaliseringen av de externa kostnaderna.

44. Europaparlamentet konstaterar att vindkraften har utvecklats på ett imponerande sätt i vissa europeiska länder och att över 34600 MW installerades fram till slutet av 2004 vilket är mycket mer än vad någon hade förväntat sig. Parlamentet kräver ytterligare forskning för att lösa problem som har att göra med energiutjämning och nätstabilitet. Parlamentet noterar att anläggande av vindkraftverk måste ske på ett genomtänkt sätt så att problemen för befolkningen i berörda områden begränsas. Parlamentet beklagar emellertid att elproduktionen från biomassa inte har utvecklats fullt ut som planerat och välkomnar därför kommissionens uttalande om en handlingsplan för biobränsle.

45. Europaparlamentet påminner om att det fortfarande förekommer en rad allvarliga störningar på EU:s elmarknad, såsom otillräckliga krav för åtskillnad av ägandet, ineffektiva grossistmarknader, ökad marknadskoncentration, stora direkta och indirekta subventioner, ingen icke-diskriminerande tillgång till anläggningar för utjämning, såsom stora kraftverk med vattenmagasin, integrerade avvecklingsfonder och bristande internalisering av externa kostnader. Parlamentet insisterar på att kommissionen tar itu med dessa frågor i sina rapporter om de inhemska el- och gasmarknaderna i slutet av året och lägger fram nya lagstiftningsinitiativ för att få slut på dessa kraftiga marknadsstörningar som drabbar produktionen av förnybar energi.

46. Europaparlamentet beklagar att EU hittills inte har gett tillräckligt stöd för att införa kraftverksteknik för solenergi på marknaden. Parlamentet uppmanar kommissionen att bidra till att de stora möjligheter som denna teknik erbjuder utnyttjas i större utsträckning.

47. Europaparlamentet anser att kraftöverföring med högspänningsledningar med likström avsevärt kan stimulera till användning av förnybara energikällor.

48. Europaparlamentet noterar att Nordsjön har stor potential för utbyggnad av havsbaserad vindkraft och insisterar på att EU:s institutioner genom TEN-E-fonderna skall bidra till en effektiv samordning mellan de länder som gränsar till Nordsjön, Östersjön och Irländska sjön för att till lägsta möjliga kostnad integrera denna potential i det europeiska elnätet. Parlamentet noterar att det finns en liknande potential för storskalig vindkraftsutbyggnad i Marocko och uppmanar kommissionen att överväga möjligheterna till ett strategiskt partnerskap med Maghreb-länderna om förnybar energi.

49. Europaparlamentet begär att det på lång sikt inrättas ett harmoniserat europeiskt incitamentssystem som uppfyller följande krav:

a) Bidrar till att både nuvarande mål och mer ambitiösa framtida mål uppnås.

b) Är förenligt med principerna för den inre marknaden för el.

c) Ingår som ett led i en systeminriktad syn på utvecklingen av förnybara energikällor där det tas hänsyn både till särdragen hos de olika förnybara energikällorna och till de skillnader som råder i tekniskt och geografiskt hänseende.

d) Effektivt främjar användningen av förnybara energikällor och är så enkelt och samtidigt så effektivt som möjligt, framför allt kostnadseffektivt.

e) Internaliserar de externa kostnaderna för alla energikällor.

f) Innefattar tillräckligt långa övergångstider för systemen för nationellt stöd, för att investerarnas förtroende skall kvarstå.

Parlamentet anser att det på lång sikt kunde vara förnuftigt med en lagstiftning om europeiska inmatningssystem utgående från dessa kriterier, men att man också kunde tänka sig kvoter eller en modell med anbudsinfordringar, förutsatt att man kan få bort de svagheter som dessa modeller är behäftade med och som framkommit i några av medlemsstaterna.

50. Europaparlamentet understryker att det i Europa redan finns självständiga elförsörjningssystem, t.ex. på öar, där man främst använder avancerad teknik för elproduktion i hybridenheter som kombinerar förnybara energikällor och lagringsteknik, vilket leder till ökad effektivitet. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen till fortsatta initiativ för att sträva åt detta håll. Parlamentet uppmanar dessutom kommissionen att studera de bästa metoderna inom förvaltningen av elnätet i syfte att lösa de sammankopplingsproblem som uppstår vid försöken att kombinera elnätet med förnybara energikällor, särskilt med vind- och solenerginät.

51. Europaparlamentet noterar att en del av elproduktionen från förnybara energikällor, i första hand från solceller, fortfarande är dyr. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att främja åtgärder för att sänka kostnaderna genom i första hand forskning och utveckling samt att utforma incitament på ett sätt som främjar fortsatt teknikutveckling och fortsatta kostnadssänkningar.

Transport: Först effektivitet, sedan förnybart bränsle

52. Europaparlamentet konstaterar att transportsektorn är enormt beroende av importen av oljan, som kraftigt varierar i pris och orsakar kännbara hälsoproblem på grund av luftföroreningar och som även ligger bakom de hastigt ökande koldioxidutsläppen.

53. Europaparlamentet noterar att en ökad effektivitet till följd av strukturella åtgärder, som bättre stads- och landsbygdsplanering, ändrade resvanor och transportsätt samt stegvist ökade normer för energieffektivitet för fordon och flygplan, är ett viktigt komplement till strategier för förnybara energikällor inom transportsektorn.

54. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att använda analyserna av bränslens totala miljöpåverkan – så kallade "well-to-wheel"-energikedjor – som gjorts av kommissionens gemensamma forskningscenter i dess Concawe-studie, innan kommissionen tar några initiativ till mer omfattande gemenskapspolitiska åtgärder inom detta område.

55. Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att nå de mål som fastställts i direktivet om biobränslen och tillämpa de skattemässiga incitament som tillåtits enligt rådets direktiv 2003/96/EG av den 27 oktober 2003 om en omstrukturering av gemenskapsramen för beskattning av energiprodukter och elektricitet [5]. Parlamentet anser att främjandet av biobränslen kommer att öppna nya möjligheter till hållbar utveckling på landsbygden samt nya utsikter för innovativa jordbruksprodukter. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att uppnå målen i biobränsledirektivet och att tillämpa de skattestimulansåtgärder som tillåts genom direktiv 2003/96/EG. Parlamentet anser att främjande av biobränslen kommer att skapa nya möjligheter för hållbar utveckling på landsbygden. Parlamentet hoppas vidare att resultaten av utvärderingen av de tekniska specifikationerna för att blanda etanol med konventionella bränslen är tillfredsställande och att det inom kort kommer att bli möjligt att modifiera bilagorna till Europaparlamentets och rådets direktiv 98/70/EG av den 13 oktober 1998 om kvaliteten på bensin och dieselbränslen och om ändring av rådets direktiv 93/12/EEG [6].

56. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i sin handlingsplan för biomassa även inkludera en obligatorisk och stegvis ökande skyldighet från energibolagens sida att ta med biobränsle i sitt utbud.

57. Europaparlamentet betonar att användningen av etanol som bränsle kommer att bidra till att hjälpa jordbruksområdena i EU och höja värdet på råvaror från jordbruket. Mot bakgrund av nyligen genomförda reformer och nedskärningar av det ekonomiska stödet (den gemensamma jordbrukspolitiken, socker) skulle det genom att främja användning och produktion av etanol som bränsle vara möjligt att erbjuda denna sektor ett nytt avsättningsområde.

58. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att, med tanke på den teknik som håller på att utvecklas, utnyttja de möjligheter som bioenergi och biobränsle innebär för ett hållbart jord- och skogsbruk samt för en hållbar avfallshantering i den gemensamma jordbrukspolitiken och i EU:s avfallsstrategi.

Biomassa – den sovande jätten bland förnybara energikällor

59. Europaparlamentet noterar att användningen av biomassa innebär många fördelar jämfört med konventionella energikällor och jämfört med vissa andra förnybara energikällor: relativt låga kostnader, mindre beroende av kortsiktiga väderomslag, främjande av regionala ekonomiska strukturer och tillhandahållande av alternativa inkomstkällor för jordbrukare.

60. Europaparlamentet beklagar därför att biomassans enorma potential som förnybar energikälla inte har exploaterats i den utsträckning som hade varit tekniskt möjligt till rimliga kostnader. Parlamentet välkomnar därför kommissionens avsikt att lägga fram en handlingsplan för biomassa och uppmanar kommissionen att utarbeta ett ambitiöst dokument som innehåller konkreta och juridiskt bindande förslag.

61. Europaparlamentet betonar att fördelarna med biomassa inom området el bäst kommer till sin rätt, när anläggningarna är byggda på ett sådant sätt att el, värme och kyla används i lika mån.

62. Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att använda strukturfonderna och Sammanhållningsfonden för att främja användningen av biomassa.

63. Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att utnyttja den enorma potential som GJP:s andra pelare (landsbygdsutveckling) erbjuder för att främja en hållbar användning av biomassa.

64. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att införliva ett ur miljöhänseende effektivt utnyttjande av biomassa i sina prioriteringar för de särskilda programmen i det sjunde ramprogrammet för forskning (RP7).

65. Europaparlamentet belyser den enorma potential som samförbränning av biomassa och fossila bränslen (t.ex. kol) innebär och understryker att andelen förnybar energi då kan ökas och bli kostnadseffektiv på kort sikt. Parlamentet anser vidare att man på lång sikt måste bygga anläggningar som endast använder sig av biomassa.

66. Europaparlamentet uppmanar med eftertryck medlemsstaterna att se till att den nationella skattepolitiken inte hindrar utvecklingen av biomassaproduktionen.

67. Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att se över sina skattesystem och att avskaffa alla onödiga skattebördor för användare av biomassa samt att beakta skattelättnader som ett effektivt stöd.

68. Europaparlamentet välkomnar kommissionens initiativ att inrätta en handlingsplan för biomassa. Detta är emellertid en invecklad och kontroversiell fråga och parlamentet uppmanar därför kommissionen att genomföra ett brett samråd med allmänhet och berörda aktörer i syfte att utarbeta en balanserad och ambitiös arbetsplan för framtiden.

69. Europaparlamentet anser att insatserna för att öka användningen av biomassa vid produktion av förnybar energi genom hållbara produktionsmetoder inte får befria EU från att fortsätta forskningen om bättre energieffektivitet (energisparande när det gäller bränsle, uppvärmning, elektricitet osv.), vilket är ett sätt för jordbrukarna att minska kostnaderna.

70. Europaparlamentet kräver att de bestämmelser om samexistens och märkning som gäller för odling och användning av genetiskt modifierade organismer på området för livsmedelsproduktion också skall tillämpas på området för förnybara energikällor.

71. Europaparlamentet erkänner GJP:s bidrag till produktionen av förnybar energi genom biomassa och biobränslen, och begär att ytterligare utveckling och användning av dem skall uppmuntras. Parlamentet anser att det är absolut nödvändigt att förbättra möjligheterna till medfinansiering av projekt från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och de andra strukturfonderna i syfte att uppnå en välbalanserad och rationell utveckling och användning av förnybara energikällor, förutsatt att de energimässiga och miljömässiga erfarenheterna av denna användning visar sig vara positiva och innebära hållbar produktion.

72. Europaparlamentet kräver att användning av biprodukter från jord- och skogsbruket, som grödor som odlas på olönsam mark och häckklipp samt skogsbrukets biprodukter (virkesavfall), bör prioriteras vid främjande av energiutvinning för att i möjligaste mån utesluta konkurrens med den nödvändiga livsmedelsproduktionen.

73. Europaparlamentet erkänner den förnybara energiproduktionens potential att samtidigt effektivt diversifiera och garantera jordbruksinkomster, skapa arbetstillfällen, skydda naturen och producera ren energi. Parlamentet påpekar dock att en tryggad livsmedelsförsörjning måste fortsätta att prioriteras framför energiproduktion. Därför behövs åtgärder för att förhindra att energiproduktion tränger undan livsmedelsproduktion från områden lämpliga för jordbruk och att livsmedelsimporterna till EU ökar ytterligare.

74. Europaparlamentet noterar att skogsindustrin är en oexploaterad källa som kan spela en avgörande roll inte bara för att utveckla och bredda marknaden för biomassa utan också för att föra energikällan närmare konsumenterna.

Nyskapande: Betydelsen av bättre samordning mellan EU:s nivå och de nationella, lokala och regionala nivåerna

75. Europaparlamentet vidhåller att en sammanhängande EU-strategi för förnybar energi och energieffektivitet endast kan uppnås genom ett bättre samspel mellan alla inblandade aktörer. Parlamentet betonar i synnerhet vikten av de lokala och regionala nivåerna i strategin.

76. Europaparlamentet efterlyser ett nytt program som "Intelligent energi – Europa" i budgetplanen 2007–2013 med kraftigt ökade anslag för att hjälpa fram nätverk för bästa metoder samt för att stimulera till hundraprocentigt förnybara samhällen.

77. Europaparlamentet håller med kommissionen om att främjandet av förnybar energi bör utgöra en viktig del av den framtida europeiska strukturpolitiken. Parlamentet påpekar att särskilt de nya medlemsstaterna därigenom får nya möjligheter att stärka sina små och medelstora företag.

Forskning och utveckling: Prioritering av förnybar energi och energieffektivitet

78. Europaparlamentet noterar att solenergi och marina förnybara energikällor såsom energi från havsströmmar, tidvatten, vågkraft och osmos är nya potentiella källor till förnybar el, och att EU:s forsknings- och utvecklingsverksamhet bör göra stora investeringar i dem.

79. Europaparlamentet gläds över EU spelar en ledande roll globalt inom tekniken för förnybar energi.

80. Europaparlamentet konstaterar att all outvecklad energiteknik inom energiområdet behöver viss hjälp för att utvecklas under de första åren och betonar att Internationella energiorganet konstaterar att endast 8,2 procent av de totala medel som anslogs till forskning och utveckling i OECD-länderna mellan 1974 och 2001 gick till förnybara energikällor.

81. Europaparlamentet står fast vid att det inom de särskilda programmen inom det sjunde ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling bör anslås ett avsevärt belopp till förnybara energikällor och energieffektivitet, mot bakgrund av att de förnybara energikällorna är till så mångsidig nytta för klimatförändringen, självförsörjningen med energi och en tryggad energiförsörjning.

82. Europaparlamentet understryker att RP7 måste innefatta ett ökat stöd till förnybara energikällor och energieffektivitet. Parlamentet betonar att man måste lägga vikt vid att överbrygga tomrummet mellan faserna demonstration, spridning och saluföring av tekniken för förnybara energikällor. Parlamentet påpekar vidare att man även bör lägga vikt vid forskning om vindkraftverksanläggningar vid kusterna.

83. Europaparlamentet insisterar på att gemenskapens främsta finansiella instrument – särskilt strukturfonderna och Sammanhållningsfonden samt det finansiella stöd som är tillgängligt genom gemenskapens internationella samarbetsprogram, särskilt det europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet – måste inriktas på storskaliga investeringar i ny teknik för förnybara energikällor och energibesparing som uppvisat bäst resultat.

84. Europaparlamentet uppmanar Europeiska investeringsbanken (EIR) och Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling (EBRD) att fastställa stegvis ökande mål för förnybara energikällors andel i deras respektive portföljer för lån kopplade till energisektorn samt att fastställa att förebyggande av utsläpp av växthusgaser är ett oundgängligt kriterium vid urvalet av projekt som skall få stöd.

85. Europaparlamentet anser man borde planera teknikplattformar för solenergiproduktion, vindkraft, biomassa och integrering av förnybara energikällor i byggsektorn, inbegripet kraftvärme och fjärrvärme/ fjärrkylning (CHP/DHC) som bygger på förnybara energikällor.

86. Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att investera i utbildning om förnybara energikällor för att se till att branschfolk och allmänheten är bättre informerade.

87. Europaparlamentet anser att det finns ett brådskande behov av forskning när det gäller prognos och tillfällig lagring av energi från instabila energikällor som vind- och solenergi.

88. Europaparlamentet kräver att de befintliga förfarandena för informationsutbyte skall utökas och att databaserna ska bli öppnare så att det multilaterala samarbetet inom miljöforskning och planering kan öka.

Exportstrategi, utvecklingspolitik

89. Europaparlamentet står fast vid att EU har en skyldighet att hjälpa de minst utvecklade länderna och de framväxande ekonomierna med att utveckla, främja och finansiera anpassad teknik för förnybar energi.

90. Europaparlamentet uppmuntrar EU att upprätthålla sin världsledande roll och försvara sina åtaganden på världstoppmötet om hållbar utveckling i Johannesburg den 26 augusti till den 4 september 2002, och använda sitt inflytande för att ytterligare förstärka en politik inriktad på en effektiv användning av förnybar energi i relevanta internationella organ.

91. Europaparlamentet betonar vikten av förnybara energikällor i utvecklingssamarbetet och i Europa-Medelhavspartnerskapet.

92. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ge ökat stöd till användningen av kraftverksteknik för solenergi i södra och östra Medelhavsområdet.

93. Europaparlamentet konstaterar att det finns en stor potential för samarbete med nordafrikanska länder och Medelhavsområdet för att dra nytta av solenergi, geotermisk energi och vindenergi i syfte att vidareutveckla dessa regioner samt exportera teknik från och importera el till EU:s marknad.

94. Europaparlamentet uppmanar EU att hjälpa till att främja användningen av förnybar energi i utvecklingsländerna för att minska fattigdomen, förebygga konflikter och åstadkomma en hållbar utveckling.

95. Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att inom ramen för utvecklingsbistånd och särskilt i strategierna för fattigdomsbekämpning prioritera stödet för en hållbar energiförsörjning samt att uppmana stora finansinstitutioner som EIB, EBRD, Världsbanken och de nationella exportkreditinstituten att ge förtur åt investeringar i förnybara energikällor och energieffektivitet, för att främja och underlätta en utveckling i denna riktning.

EU-institutionernas föregångsroll inom området förnybara energikällor

96. Europaparlamentet uppmanar de europeiska institutionerna att föregå med gott och klart synligt exempel för Europas medborgare genom att använda energi från förnybara energikällor i sina egna fastigheter och vid sina egna transporter.

97. Europaparlamentet uppmanar parlamentets presidium att långsiktigt engagera sig för att parlamentets behov av el, värme, nedkylning och transporter successivt skall börja tillgodoses med hjälp av förnybara energikällor och samtidigt vidta åtgärder för att parlamentets verksamhet skall bli mera energieffektiv.

*

* *

98. Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

[1] EGT L 283, 27.10.2001, s. 33.

[2] EUT L 123, 17. 5. 2003, s. 42.

[3] EUT C 103 E, 29.4.2004, s. 838.

[4] EGT L 1, 4.1.2003, s. 65.

[5] EUT L 283, 31.10.2003, s. 51. Senast ändrat genom direktiv 2004/75/EG (EUT L 157, 30.4.2004, s. 100).

[6] EGT L 350, 28.12.1998, s. 58. Senast ändrat genom förordning (EG) nr 1882/2003 (EUT L 284, 31.10.2003, s. 1).

--------------------------------------------------