P6_TA(2005)0271

Europeiska unionens handlingsplan för miljöteknik

Europaparlamentets resolution om meddelandet från kommissionen till rådet och Europaparlamentet om främjande av teknik för hållbar utveckling: Europeiska unionens handlingsplan för miljöteknik (2004/2131(INI))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

- med beaktande av meddelandet från kommissionen till rådet och Europaparlamentet om främjande av teknik för hållbar utveckling: Europeiska unionens handlingsplan för miljöteknik (KOM(2004)0038),

- med beaktande av artiklarna 6 och 174 i EG-fördraget, Cardiffprocessen (slutsatserna från Europeiska rådets möte i Cardiff den 15- 16 juni 1998) och strategin för hållbar utveckling (slutsatserna från Europeiska rådets möte i Göteborg den 15- 16 juni 2001),

- med beaktande av Lissabonstrategin (slutsatserna från Europeiska rådets möte i Barcelona den 15- 16 mars 2002),

- med beaktande av världstoppmötet om hållbar utveckling och genomförandeplanen från Johannesburg (2002),

- med beaktande av rådets (miljö) slutsatser om "Ren, intelligent, konkurrenskraftig: möjligheterna till miljöeffektiva innovationer inom Lissabonprocessen", av den 14 oktober 2004,

- med beaktande av gemenskapens sjätte miljöhandlingsprogram [1],

- med beaktande av Europeiska gemenskapens femte [2] och sjätte [3] ramprogram för forskning, teknisk utveckling och demonstration,

- med beaktande av sin resolution av den 21 april 2004 om meddelandet från kommissionen till rådet och Europaparlamentet - Integrerad produktpolitik - Miljöpåverkan ur livscykelperspektiv [4],

- med beaktande av rådets direktiv 2003/96/EG av den 27 oktober 2003 om en omstrukturering av gemenskapsramen för beskattning av energiprodukter och elektricitet [5],

- med beaktande av meddelandet från kommissionen till rådet och Europaparlamentet om andelen förnybar energi i EU (KOM(2004)0366),

- med beaktande av meddelandet från kommissionen till rådet och Europaparlamentet - Bygga en gemensam framtid - Politiska utmaningar och budgetmedel i ett utvidgat EU 2007-2013 (KOM (2004)0101),

- med beaktande av meddelandet från kommissionen till rådet och Europaparlamentet och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om integrering av miljöaspekter i europeisk standardisering (KOM (2004)0130),

- med beaktande av kommissionens arbetsdokument - en handbok om miljövänlig offentlig upphandling (SEK(2004)1050),

- med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

- med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och yttrandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A6-0141/2005), och av följande skäl:

A. Hållbar utveckling - utveckling som tillgodoser dagens behov, utan att äventyra kommande generationers möjligheter att tillgodose sina behov - är ett av Europeiska unionens viktigaste mål.

B. Enligt slutsatserna från Europeiska rådets möte i Göteborg bygger hållbar utveckling på de tre grundpelarna miljöskydd, ekonomisk utveckling och social sammanhållning.

C. Hållbar utveckling kan inte uppnås utan utveckling av ny miljöteknik och innovationer.

D. För att garantera hållbar utveckling är det, inom ramen för Lissabonstrategin, vars målsättning är att göra Europeiska unionen till världens mest konkurrenskraftiga och dynamiska kunskapsbaserade ekonomi med möjlighet till hållbar ekonomisk tillväxt med fler och bättre arbetstillfällen och en högre grad av social sammanhållning, nödvändigt att för den ekonomiska politiken samt för social- och miljöpolitiken fastställa mål som är samstämmiga och som möjliggör ökad tillväxt.

E. I detta sammanhang är det viktigt att förstärka och utnyttja de positiva synergierna mellan miljöskydd och konkurrenskraft, och att bryta sambandet mellan ekonomisk tillväxt och negativ miljöpåverkan. Miljöteknik (all teknik som är betydligt mindre skadlig med avseende på de övergripande miljökonsekvenserna än tillgängliga alternativ) är ett viktigt hjälpmedel för att uppnå detta.

F. Endast tillräcklig efterfrågan på miljöteknik kommer att påskynda arbetet med att få ut innovationer på marknaden (från forskning, produktutveckling och produktion, till lansering och marknadsintroduktion).

G. Europeiska unionens miljöpolitik måste vara tillräckligt ambitiös för att skapa efterfrågan på miljöteknik, med tydliga och framåtsyftande miljömål, överenskomna miljöindikatorer för att mäta belastningar på miljön och internalisering av (externa) miljökostnader. Politiken skall syfta till att belöna ledarna, snarare än eftersläntrarna, på detta område.

H. Kundernas efterfrågan på miljöteknik är av central betydelse, men hela samhället måste ta ett större ansvar för att skapa bra förutsättningar för en snabb utveckling av sådan teknik.

I. Kommissionens handlingsplan för miljöteknik (ETAP) innehåller inte lämpliga mekanismer för kunskapsspridning, tekniköverföring, innovation eller utveckling.

J. Ekonomiskt stöd är viktigt för forskning och utveckling, men även för att utveckla produkter för marknaden, och det är följaktligen nödvändigt att öka ansträngningarna för att finna lösningar när det gäller riskkapital.

K. Europeiska unionens politik på detta område måste vara samordnad och sträva mot samma mål. Det är därför viktigt att ta hänsyn till tekniska lösningar för att främja hållbarhet i utarbetandet av budgetplanen och i utformningen av det sjunde ramprogrammet för forskning. Strukturfonderna och Sammanhållningsfonden måste användas på ett sätt som stöder utvecklingen av miljöteknik.

L. Hållbar utveckling kräver globala lösningar och Europeiska unionen måste därför se till att den inre och yttre politiken är samstämmiga, inte bara inom ramen för bilateralt samarbete och exportkrediter, utan även när det gäller utveckling med avseende på Förenta nationerna, Världshandelsorganisationen (WTO), Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD) och Världsbanken.

Öka efterfrågan på miljöteknik

1. Europaparlamentet välkomnar kommissionens meddelande, som utgör en lämplig grund för diskussioner och för att utarbeta mer konkreta förslag om hur användningen av miljöteknik skall kunna ökas, men vill att utvecklingen av efterfrågan på miljöteknik skall betonas i högre grad. Parlamentet begär att det splittrade tillvägagångssättet - när det gäller miljöpolitik och hållbar utveckling i allmänhet, och ETAP i synnerhet - ersätts med ett mer systembaserat tillvägagångssätt i miljöpolitiken, i vilket man utgår från ett livscykelperspektiv i enlighet med den integrerade produktpolitiken (IPP) där stor vikt läggs vid innovation och utveckling av miljövänlig teknik, och betonar slutligen betydelsen av samordning mellan EU och medlemsstaterna.

2. Europaparlamentet anser att det är viktigt att stärka miljödimensionen i EU:s strategi för konkurrenskraft. I översynen av Lissabonstrategin bör man se förbättringen av miljön och sysselsättningen som en möjlighet att uppnå målet om den mest konkurrenskraftiga kunskapsbaserade ekonomin. I detta sammanhang spelar utveckling och införande av miljöteknik en avgörande roll.

3. Europaparlamentet framhäver sysselsättnings- och tillväxtpotentialen i miljötekniksektorn där en mängd nya affärsmöjligheter och följaktligen nya arbetstillfällen kan skapas, särskilt inom små och medelstora företag, vilket på ett avgörande sätt skulle kunna bidra till att Lissabonmålen uppnås.

4. Europaparlamentet konstaterar att unionen om den skall kunna uppnå Lissabonstrategins mål i större utsträckning måste räkna med de små och medelstora företagen, och anser att det är beklagligt att dessa inte beaktas i tillräcklig utsträckning i ETAP.

5. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att kartlägga de faktorer som i dagens läge mest belastar miljön och att därefter sektor för sektor avgöra vilka tekniska innovationer som behövs för att man skall kunna ta itu med problemen. Parlamentet anser att följande frågor bör beaktas i detta arbete:

a) Vilka är de aktuella problemen?

b) Vilka hinder finns för en lösning av dessa problem?

c) Vilket är EU:s mål med avseende på problemen?

d) Hur genomfördes prioriteringen av åtgärder/mål?

e) Vilka prestandamål är kopplade till de enskilda områdena?

f) Vilka olika politiska alternativ finns för att minska hindren, och i samband med vilka tekniker skulle de olika politiska alternativen bäst kunna användas?

g) Vilka är fördelarna och nackdelarna med dessa alternativ och vilka strategier bör tillämpas?

h) Vilka finansiella medel ställs till förfogande för genomförande av varje enskild åtgärd?

i) Vilka obligatoriska åtgärder kommer att vidtas och vilka tidsfrister gäller för dem?

6. Europaparlamentet erkänner miljöpolitikens roll som en drivande kraft bakom innovation i marknadsekonomier där innovation sporras genom stränga krav. Parlamentet erinrar om att strikta miljönormer har gett EU en ledande ställning i många tillväxtsektorer och betonar att EU bör sträva efter att bibehålla sin position som föregångare på marknaden för ny teknik och konceptuella innovationer. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att vidareutveckla metoder och scenarier som gör det möjligt att förutse utvecklingen på området för miljöteknik.

7. Europaparlamentet betonar att målet med EU:s miljölagstiftning är att kontinuerligt förbättra miljön och att garantera en så hög miljöskyddsnivå som möjligt. Lagstiftningen bör basera sig på bästa tillgängliga teknik och den skall vara inte bara ambitiös utan också långsiktig och förutsägbar för att man skall kunna skapa nödvändig marknadsbaserad efterfrågan på ny miljöteknik inom produktionen och vid företagen. Direktivet om ekodesign är ett exempel på ramverk som man håller på att utarbeta i syfte att avsevärt förbättra produktdesignen och miljöprestandan.

8. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fastställa ett ambitiöst mål för EU:s andel av den globala marknaden för miljöteknik. EU bör inom tio år uppnå en marknadsandel på minst 50 procent. Parlamentet påpekar att marknaden för miljövänliga varor och tjänster växer snabbt och att företag inom EU borde fortsätta att spela en viktig roll på denna marknad och dra nytta av att vara först på plats.

9. Europaparlamentet välkomnar förslaget om att enas om ambitiösa prestandamål för alla typer av produktion, tjänster och produktutveckling, i synnerhet inom de prioriterade områden som identifieras i gemenskapens sjätte miljöhandlingsprogram. Parlamentet påpekar att dessa mål kommer att hjälpa EUindustrin att öka sin konkurrenskraft och skapa fler arbetstillfällen, och samtidigt leda till minskad miljöbelastning. Parlamentet uppmanar kommissionen att inom den närmaste framtiden presentera en första förteckning över prestandamål som utgår från livscykelperspektivet och som skall genomföras med hjälp av obligatoriska minimikrav, eller med hjälp av frivilliga avtal om man med dessa kan uppnå de politiska målen snabbare eller till en lägre kostnad än med obligatoriska minimikrav.

10. Europaparlamentet beklagar att meddelandet inte innehåller en första förteckning över väldefinierade prestandamål på viktiga miljöområden. Parlamentet uppmanar kommissionen att sätta upp ambitiösa prestandamål i förslagen till nya rättsakter och i förslagen till gällande lagstiftning. Målen måste utgå från den bästa tillgängliga tekniken och regelbundet anpassas till den tekniska utvecklingen för att på så sätt aktivt stimulera utvecklingen av ny industriteknik.

11. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att instruera medlemsstaterna att utarbeta färdplaner för uppfyllande av de krav som fastställts i Europeiska unionens handlingsplan för miljöteknik (ETAP). Dessa färdplaner måste innehålla tidsfrister som överensstämmer med tidsfristerna i ETAP samt hänvisningar till prestandamål, så att alla viktigaste mål sammankopplas och bedöms på både medlemsstatsnivå och EU-nivå och ges bestämda tidsfrister.

12. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stödja industrin i den pågående IPP-processen och ompröva traditionella affärsmodeller med sikte på att underlätta utvecklingen av mer integrerade och systembaserade förfaranden. Kommissionen uppmanas också att särskilt uppmärksamma de möjligheter som erbjuds av en sammankoppling av olika produktionsverksamheter, så att restavfallet från en produktionsprocess kan utnyttjas i andra produktionsprocesser. Man bör till exempel beakta möjligheten att utnyttja kommunalt avfall i syfte att spara energi, vilket skulle medföra både ekonomisk och miljömässig nytta.

13. Europaparlamentet betonar att resurseffektivitet och materialeffektivitet kommer att sänka kostnaderna för industrin och hushållen, frigöra resurser för andra investeringar och göra ekonomin i EU mindre beroende av knappa resurser och ytterst instabila resursmarknader. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att lägga fram lagstiftningsförslag för att minimera användningen av både förnybara och icke-förnybara naturresurser.

14. Europaparlamentet betonar att införandet av miljöteknik måste kombineras med ökad resurseffektivitet och ett förändrat konsumtionsmönster om EU skall kunna uppnå hållbar tillväxt.

15. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att bidra till att utarbeta metoder och miljöindikatorer för att mäta olika produkters, tjänsters och processers belastning på miljön, så att alla aktörer skall kunna fatta välinformerade beslut. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att lansera en EUomfattande kampanj som baserar sig på sådan information om miljöprestanda och där konsumenterna uppmuntras att kräva miljövänlig teknik.

16. Europaparlamentet konstaterar att arbetet med att internalisera externa miljökostnader framskrider mycket långsamt, och påpekar att efterfrågan på miljöteknik skulle öka väsentligt om man kunde finna lösningar på detta problem på gemenskapsnivå (skatter, skattelättnader, subventioner, köp- och säljbara tillstånd, föroreningsavgifter osv.).

17. Europaparlamentet välkomnar rådets direktiv 2003/96/EG om en omstrukturering av gemenskapsramen för beskattning av energiprodukter och elektricitet, som är ett litet steg i rätt riktning, men betonar att det är nödvändigt att göra mer på detta område, och uppmanar kommissionen, rådet och medlemsstaterna att tänka progressivt när de föreslår och antar nya initiativ för att förbättra energieffektiviteten på efterfrågesidan, förstärka sektorn för förnybar energi och främja en mer omfattande kombinerad värmeoch elproduktion samt energieffektiv användning av biomassa, även med avseende på transporter samt bostads- och byggnadssektorn.

18. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att sätta upp ett ambitiöst mål när det gäller den offentliga upphandlingens roll. Målet bör vara att införa en allmän regel om att all offentlig upphandling skall omfatta miljökriterier och att medlemsstaterna skall utveckla standardiserade riktlinjer för de viktigaste produkterna och tjänsterna senast 2007 samt tillhandahålla offentliga upphandlare utbildning om dessa riktlinjer. Europaparlamentet betonar att ett godkännandeförfarande för miljöteknik skulle vara ett viktigt instrument för att främja miljövänliga offentliga upphandlingar.

19. Europaparlamentet välkomnar kommissionens arbete med att utarbeta en handbok om miljövänlig offentlig upphandling, och ser fram emot en utvärdering av handbokens effekter, för att se om mer bindande bestämmelser kan vara användbara. Parlamentet instämmer i rekommendationerna i Wim Koks betänkande, enligt vilka nationella och lokala myndigheter bör upprätta handlingsplaner för miljövänlig offentlig upphandling.

Skapa en rättvis och konkurrenskraftig marknad för miljöteknik

20. Europaparlamentet betonar att det är viktigt att identifiera och undanröja de hinder som hämmar en bredare användning av miljöteknik, och uppmanar därför Europeiska miljöbyrån att analysera i vilken utsträckning gemenskapens bestämmelser har en hämmande effekt på användningen och spridningen av miljöteknik. Parlamentet uppmanar vidare kommissionen att lägga fram ett konkret handlingsprogram för att undanröja de hinder som identifierats. Handlingsprogrammet bör även innehålla en tidsplan. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang kommissionen att sammanställa en rapport om de bästa metoder som har ökat användningen av miljöteknik utanför EU, till exempel i Japan.

21. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ge högsta prioritet åt att skapa "rätta marknadsförutsättningar" för miljöteknik, särskilt genom beslut på gemenskapsnivå, t.ex. genom att genomföra principen om att förorenaren betalar och på så sätt se till att företag som erbjuder ren teknik belönas.

22. Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att påskynda åtgärder för att minska subventioner som har negativa effekter på miljön och för att slutligen avskaffa dem helt och hållet. Parlamentet konstaterar att dessa subventioner är av avsevärd storlek. Parlamentet begär att Europeiska miljöbyrån skall göra en översyn av de subventioner som både direkt och indirekt främjar en produktion och konsumtion som leder till föroreningar och på så sätt utsätter renare tekniker för orimlig konkurrens.

23. Europaparlamentet konstaterar att utvecklingen av miljöteknik, särskilt inom energisektorn, har hämmats på grund av omfattande statligt stöd till fossila bränslen och kärnenergi inom gemenskapen. Parlamentet tror fullt och fast på principen att externa kostnader bör inkluderas i priset på energi från olika källor, och att denna princip borde ligga till grund för översynen av EU:s riktlinjer om statligt stöd som väntas ske i slutet av 2005. Parlamentet konstaterar också att miljöskatter är ett viktigt verktyg för att få rimliga energipriser.

24. Europaparlamentet menar att för att garantera en väl fungerande inre marknad är det bäst att vidta åtgärder på gemenskapsnivå, och uppmanar kommissionen att ta ambitiösa initiativ för att miljökostnaderna för energiförbrukningen skall tas med i beräkningen eftersom den öppna samordningsmetoden uppenbarligen är otillräcklig.

25. Europaparlamentet är oroat över att redan tillgängliga miljötekniska lösningar inte används tillräckligt. Parlamentet välkomnar initiativ som syftar till att förstärka instrumenten för finansiering av investeringar i energieffektivitet och materialeffektivitet, och begär att offentligt stöd till investeringar i allmänhet skall beviljas enbart under förutsättning att mottagaren valt miljövänliga produktionsmetoder. Parlamentet anmodar vidare Europeiska investeringsbanken och Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling att öka finansieringen av projekt som rör miljöinnovation och miljöteknik, särskilt sådana som utvecklats av små och medelstora företag.

Tillgodose efterfrågan på miljöteknik

26. Europaparlamentet betonar att det är viktigt att anslå tillräckliga medel för forskning, och erinrar om överenskommelsen från Barcelona 2002 om att öka utgifterna för forskning och utveckling i Europeiska unionen för att den skall närma sig tre procent av BNP fram till 2010. Parlamentet välkomnar initiativ för att öka finansieringen och samordna insatser på detta område.

27. Europaparlamentet betonar att man inom ramen för det sjunde ramprogrammet för forskning måste finansiera miljöteknik. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i förslagen till kommande ramprogram för forskning och i samråd med samtliga berörda parter (producenter, miljöorganisationer, universitet, forskningsinstitut och konsumenter) utarbeta en strategisk forskningsagenda för varje ekonomisk sektor.

28. Europaparlamentet betonar behovet av att främja och stödja QSAR-modellerna (Quantitative Structure Activity Relationship) för att göra det möjligt att erbjuda alternativ till vissa typer av undersökningar som innebär försök och experiment med djur.

29. Europaparlamentet anser att man för den hållbara utvecklingens skull också bör stimulera forskning och nyskapande inom teknik som är inriktad på att förebygga och återställa naturresurser och kulturella och historiska tillgångar.

30. Europaparlamentet välkomnar främjandet av miljöteknikplattformar. Parlamentet betonar dock att dessa plattformar bör vara öppna för alla berörda parter med avseende på medverkan och tillträde till information. Parlamentet betonar att det behövs samarbete och samfinansiering från industrins sida för att dessa plattformar skall vara framgångsrika. Parlamentet påpekar att teknikplattformar behövs även annanstans än i de befintliga starka industrisektorerna, och anser att det är mycket viktigt att dessa plattformar samverkar med nationella program för forskning och teknik.

31. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stödja teknikspecifika åtgärder för att överbrygga klyftan mellan forskningsverksamhet, demonstrationsprojekt och marknadsinträde, samt att lägga större vikt vid program för utformning och utvidgning av marknaden och att tydligare ange vilka instrument som bör användas för att utforma marknader för miljöteknik.

32. Europaparlamentet understryker att det är viktigt att utnyttja miljöeffektiv informations- och kommunikationsteknik (IKT) som ett verktyg för att minska belastningen på miljön (dematerialisering), och uppmanar medlemsstaterna att underlätta och främja detta tankesätt.

33. Europaparlamentet stöder de olika förslagen om att sprida befintlig teknik, såsom att ta fram en EUkatalog över befintliga register och databaser för miljöteknik, tekniska plattformar osv.

34. Europaparlamentet ställer sig negativt till att kommissionen inte har engagerat Europeiska patentbyrån i detta initiativ, och efterlyser en skyldighet att sprida resultaten från sådan forskning kring miljöteknik som finansieras med offentliga medel.

Samordnad politik på såväl intern som extern nivå

35. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att göra en utvärdering av interna och externa återverkningar av Europeiska unionens politik med avseende på hållbar utveckling, för att förhindra att EU:s mål undergrävs. Parlamentet konstaterar att ETAP måste samordnas med redan existerande initiativ, och betonar vikten av att man tillämpar redan överenskomna instrument som Cardiffprocessen med de tidsfrister som föreslogs i Kok-rapporten.

36. Europaparlamentet betonar vikten av att utnyttja Strukturfonderna och Sammanhållningsfonden på ett sätt som överensstämmer med målsättningarna för hållbar utveckling och främjar investeringar i miljöteknik. Parlamentet stöder tanken att dessa fonder skall användas för att införa miljöteknik när anläggningstillgångar ersätts i slutet av sin normala livstid.

37. Europaparlamentet understryker vikten av att ta upp miljövänliga innovationer i gemenskapens samtliga framtida finansieringsinstrument, och anser att man måste göra finansieringen av miljöteknik till ett centralt element i det ramprogram för konkurrenskraft och innovation (CIP) som håller på att utarbetas.

38. Europaparlamentet framhåller att hållbar utveckling kräver globala lösningar och välkomnar alla initiativ för att sprida och främja miljöteknik i utvecklingsländer. Parlamentet anser att export av föråldrad och förorenande teknik till tredje länder bör förhindras, och betonar att Europeiska unionen bör inta en ledande roll vid överföring av miljöteknik. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att uppmuntra den offentliga sektorn, den privata sektorn och internationella finansiella institut att sprida och främja miljöteknik, prioritera miljöteknik i sin utlåningspolitik och avslå ansökningar om finansiellt stöd för föråldrad och förorenande teknik, och välkomnar OECD:s nyligen antagna rekommendation om gemensamma miljöstrategier och statsstödda exportkrediter.

39. Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen att ta hänsyn till miljöfrågor i internationella handelsförhandlingar och betonar att det är viktigt att beakta miljöaspekterna vid tillämpningen av internationella handelsavtal.

40. Europaparlamentet konstaterar att knappa resurser ofta är orsaken till regionala konflikter i utvecklingsländerna, och anser att överföring av miljöteknik från EU också skulle kunna fungera som ett instrument för förebyggande av konflikter.

41. Europaparlamentet betonar att det är nödvändigt att främja teknik som är inriktad på att förebygga naturkatastrofer och ingrepp som kan medföra förstöring eller försämring av resurser eller innebära risker för allmänheten.

*

* *

42. Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, Europeiska investeringsbanken, Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling samt till medlemsstaternas regeringar och parlament.

[1] Europaparlamentets och rådets beslut nr 1600/2002/EG av den 22 juli 2002 om fastställande av gemenskapens sjätte miljöhandlingsprogram (EGT L 242, 10.9.2002, s. 1).

[2] Europaparlamentets och rådets beslut nr 182/1999/EG av den 22 december 1998 om femte ramprogrammet för Europeiska gemenskapens verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (1998-2002) (EGT L 26, 1.2.1999, s. 1).

[3] Europaparlamentets och rådets beslut nr 1513/2002/EG av den 27 juni 2002 om sjätte ramprogrammet för Europeiska gemenskapens verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration med syfte att främja inrättandet av det europeiska området för forskningsverksamhet samt innovation (2002-2006) (EGT L 232, 29.8.2002, s. 1).

[4] EUT C 104 E, 30.4.2004, s. 725.

[5] EUT L 283, 31.10.2003, s. 51. Direktivet senast ändrat genom direktiv 2004/75/EG (EUT L 157, 30.4.2004, s.100).

--------------------------------------------------