Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om "Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén: Att hjälpa små och medelstora företag att bli digitala"

(2002/C 80/15)

Den 22 mars 2001 beslutade kommissionen i enlighet med artikel 262 i EG-fördraget att rådfråga Ekonomiska och sociala kommittén om ovannämnda meddelande.

Sektionen för inre marknaden, produktion och konsumtion, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 17 december 2001. Föredragande var Dimítrios Dimitriádis.

Vid sin 387:e plenarsession den 16-17 januari 2002 (sammanträdet den 16 januari 2002) antog Ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 92 röster för och 3 nedlagda röster.

Allmänt om meddelandet

Med sitt meddelande "Att hjälpa små och medelstora företag att bli digitala" avser kommissionen att ge erforderlig drivkraft åt ramprogrammet "e-Europa 2002" och att snabbt genomföra de program som syftar till att hjälpa små och medelstora företag att börja bedriva elektronisk affärsverksamhet.

Kommissionen har försökt samla samtliga åtgärder inom EU avseende elektronisk affärsverksamhet, och meddelandet innehåller också kommissionens och medlemsstaternas förslag om hur dessa åtgärder kan stärkas.

1. Inledning

1.1. Kommissionen har utarbetat meddelandet "Att hjälpa små och medelstora företag att bli digitala"(1) efter att först ha offentliggjort meddelandet "eEurope - Ett informationssamhälle för alla"(2) i december 1999 och därefter utarbetat en åtgärdsplan för genomförandet av detta initiativ under 2002. Denna plan lades fram inför och godkändes av Europeiska rådet i Santa María de Feira (19-20 juni 2000)(3).

2. Kommissionsdokumentets huvudsakliga innehåll

2.1. I handlingsplanens mål 3 "Stimulera användningen av Internet" ingår en åtgärd för att uppmuntra små och medelstora företag att bli digitala ("go digital"), eftersom dessa företag spelar en viktig roll när det gäller att skapa ett IT-intensivt Europa.

2.2. Syftet med detta meddelande är dels att fastställa de små och medelstora företagens särskilda behov så att de kan dra full nytta av den elektroniska affärsverksamheten, dels att presentera de "go digital"-initiativ som skall genomföras av kommissionen under 2001. Ytterligare åtgärder kommer att vidtas i ett senare skede.

2.3. I meddelandet fastställs följande mål:

a) Kartlägga de största hindren för de små och medelstora företagen när de bedriver elektronisk affärsverksamhet.

b) Föreslå särskilda åtgärder för att hjälpa små och medelstora företag att bli digitala, särskilt åtgärder som bygger på befintliga politiska åtgärder och initiativ.

c) Säkerställa enhetligheten och tillgängligheten i fråga om de olika politiska åtgärder och initiativ som genomförs för att hjälpa små och medelstora företag att bli digitala på EU-nivå och nationell, regional och lokal nivå.

d) Lära av de praktiska erfarenheterna och riktmärka olika strategier för att hjälpa små och medelstora företag att bli digitala.

2.4. "Go digital"-initiativen kan göra det enklare för små och medelstora företag att bli en del av den digitala ekonomin, men kan inte ersätta själva företagarandan eller de företag som skall fatta de slutliga besluten.

2.5. Tre handlingslinjer bestående av tio åtgärder föreslås, och kommissionen fastställer syftet med samt genomförandebestämmelserna och ansvarsfördelningen för samtliga åtgärder:

- Benchmarking av nationella och regionala strategier till stöd för e-business.

- Mätning av penetrationen av IT och e-business.

- Förbättra tillgången till information och samla in synpunkter för beslutsfattande om lagstiftningen för elektronisk handel.

- Driftskompatibilitet inom e-business.

- Informationskampanjer om det digitala steget.

- E-handelspenetration.

- Tillhandahållande av lånegarantier för små och medelstora företag.

- Bättre användning av strukturfonderna.

- Stöd till branschledda initiativ för nya IT-kursplaner.

- Inrättande av en övervakningsgrupp för IT-färdigheter med medlemsstaterna.

3. Allmänna kommentarer

3.1. ESK anser att e-handeln befinner sig i ett kritiskt utvecklingsskede, eftersom resultaten runtom i världen - framför allt i USA - under senare år varit nedslående. I många fall har den elektroniska handelns negativa utveckling gått mycket snabbt.

Vi står nu inför en ny situation och ESK vill därför särskilt framhålla följande:

a) Elektronisk handel mellan företag är den verksamhet som helt kommer att förändra villkoren för att starta företag och skapa ett helt nytt, diversifierat företagsklimat.

b) Det är för närvarande oklart i vilken riktning den elektroniska handeln mellan företag och kunder kommer att utvecklas och exakt vilken potential denna typ av handel har, när man ser till erfarenheterna från USA och konsumenternas framtida agerande.

c) Företagarna måste noggrant följa utvecklingen, hålla sig informerade om verksamheten på teknikområdet samt modernisera verksamheten genom att ta tillvara de nödvändiga IT-hjälpmedlen.

d) De små och medelstora företagens ägare bör ta hänsyn till signaler i tiden, övervinna obefogad rädsla, ändra traditionella och konservativa attityder och anslå tillräckliga materiella och mänskliga resurser till arbetet med att modernisera företagen.

e) E-handeln och Internet utnyttjas inte fullt ut av alla små och medelstora företag, förutom de företag som ingår i branscher som (a) är internationella till sin natur, (b) konsumenterna lätt kan kontakta elektroniskt, (c) tillgodoser särskilda behov som är lätta att förutse eller (d) har eller kan inrätta strukturer och infrastruktur för verksamhet i en internationell miljö.

f) På grund av de förseningar som inträffat har EU möjlighet att på ett mer rationellt och praktiskt sätt studera de problem som hänger samman med utvecklingen av elektronisk handel och ny teknik samt utveckla lämpliga strategiska åtgärder.

3.2. ESK anser att de flesta "go digital"-initiativen kan ses som ett steg i rätt riktning, men tidsgränserna är satta alltför långt fram i tiden. Detta innebär att de inte kan minska rådande skillnader mellan små och mellanstora företag i Europa och övriga världen.

3.3. ESK anser att meddelandet inte i tillräcklig utsträckning återspeglar behovet av att snabbt hitta lösningar på de problem som små och medelstora företag möter i samband med den digitala tekniken.

3.4. Med hänsyn till e-handelns globala utveckling anser ESK att en betydande andel av de små och medelstora företagen i EU inte tagit till sig Internet i den utsträckning som krävs(4) och inte insett möjligheterna med en välplanerad och logisk användning, även om de har de rätta förutsättningarna. Det finns därför en uppenbar risk att teknikklyftan mellan små och medelstora företag i Europa å ena sidan och USA och Sydostasien å andra sidan kommer att växa sig allt större. Detta kommer förmodligen att leda till att europeiska små och medelstora företag inte kan hävda sig i den internationella konkurrensen.

3.4.1. ESK vill samtidigt framhålla att regeringarna i ett antal medelsstater har gjort stora satsningar på att få små och medelstora företag att använda ny teknik i större utsträckning.

3.5. ESK anser att kommissionens slutsats att allmän okunskap om e-handel hör till det förflutna inte återspeglar verkligheten på ett korrekt sätt. Även om situationen förbättrats avsevärt visar erfarenheten att det råder en fullständig okunskap i många små och medelstora företag, vilket ofta leder till att företagen vägrar ta till sig informationen. Det krävs en samordning av nationella och europeiska åtgärder för att komma till rätta med detta problem.

3.6. ESK anser att många små och medelstora företag inte har den information eller utbildning som krävs för att de skall kunna förstå och acceptera olika e-handelslösningar som kräver kunskaper som man tidigare inte kunnat förvärva i skolan(5). ESK inser att fortbildning av medelålders personer (t.ex. inom ramen för ett livslångt lärande) med tung arbetsbörda och stort ansvar för att driva företaget är en särskilt svår uppgift.

3.7. ESK anser att bristen på seriösa och tidsenliga finansieringsalternativ i EU hämmar genomförandet av olika e-handelslösningar. Inom de områden där finansieringsmöjligheter existerar, saknas korrekt planering och rationell resursanvändning.

3.8. ESK anser att inrättandet av en mekanism som garanterar lån till små och medelstora företag, antingen som privatpersoner eller företag, och främjar en bättre användning av strukturfonderna skulle kunna spela en avgörande roll för genomförandet av olika e-handelslösningar.

3.9. ESK anser att få små och medelstora företag inom EU har insett vidden av de stora förändringar som ägt rum på världsmarknaden till följd av att den internationella handeln liberaliserats och betydande handelshinder för varor och tjänster undanröjts.

3.10. ESK håller inte med om att dagens institutionella, rättsliga och allmänna ramar verkligen gagnar de små och medelstora företagen i fråga om den elektroniska handeln på nationell, europeisk och internationell nivå. Kommittén anser att det finns ett trängande behov av att snabbt slutföra samtalen på internationell nivå, i syfte att fastställa ett godtagbart internationellt regelverk som kan garantera den säkerhet som krävs för elektronisk handel.

3.11. ESK delar uppfattningen att den digitala ekonomin skapar en ständigt ökad efterfrågan på IT-specialister. Denna snabbt växande efterfrågan har skapat en specialistbrist, vilket i sin tur hämmar de små och medelstora företagens möjligheter att få experthjälp. Storföretagen efterfrågar också alltid specialister och kan erbjuda högre lön och bättre förmåner. ESK anser att detta problem håller på att ta sig oroväckande former och att det utan tvivel kommer att påverka teknikutvecklingen inom EU.

3.12. ESK anser att kostnaderna för att skapa sig ett tungt vägande namn på Internet är mycket höga(6) - alltför höga för många små och medelstora företag, även om de behöver detta för att bli internationellt kända.

3.13. Enligt ESK tycks många små och medelstora företag vara oförmögna eller ovilliga att betala de belopp som krävs för att skaffa sig nödvändig teknisk utrustning, även om det inte krävs stora summor. Företagen har ännu inte fått sådana signaler från konsumenterna som skulle kunna övertyga dem om att IT-investeringarna omedelbart gagnar företaget.

3.14. Enligt ESK innebär förslaget att skapa en särskild webbsida för alla idéer som är relevanta för "go digital"-initiativen att denna information endast når ett mycket begränsat antal små och medelstora företag. Det skulle också kunna ge intryck av att kommissionen inte anser det vara lämpligt att sprida information om den situation i vilken Europas små och medelstora företag befinner sig.

3.15. ESK anser att offentliga myndigheter måste börja tillämpa den nya tekniken, eftersom de på så vis kan motivera små och medelstora företag att använda denna teknik(7)(8)(9).

3.16. ESK håller med om att användningen av Internet som ett nytt hjälpmedel för egenföretagare kräver särskild uppmuntran i företag som har möjlighet att ägna sig åt elektronisk handel.

3.17. Internet är ett världsomspännande fenomen och åtgärderna måste därför bidra till att skapa samordningsvinster.

3.18. ESK anser att man måste ha tillgång till relevanta, korrekta och uppdaterade jämförande uppgifter, för att man skall kunna utvärdera åtgärderna och bedöma utvecklingen och absorberingen av know-how inom små och medelstora företag.

3.19. För att främja driftskompatibiliteten i IT-sammanhang krävs standardisering. ESK anser att detta är särskilt svårt att uppnå i praktiken på grund av mångfalden tekniska lösningar, mjukvaruprogram och företag(10).

3.20. ESK håller med om att vissa instanser, såsom handelskammare eller andra representativa organisationer, kan och bör spela en viktig roll vid övergången till den digitala tidsåldern genom att bidra till att öka medvetenheten hos små och medelstora företag.

3.21. ESK anser att de personer som arbetar inom små och medelstora företag spelar en avgörande roll när det gäller att börja idka elektronisk handel. Små och medelstora företag har ett trängande behov av personal som har den IT-utbildning som krävs för att företagen skall kunna anpassa sig till alla förändringar. Ett särskilt fortbildningsprogram för dessa arbetstagare måste därför inrättas, så att de kan förvärva sådana kunskaper(11).

3.22. ESK anser att samtliga arbetstagare måste skaffa sig dessa nya kunskaper inom ramen för det livslånga lärandet(12), så att nya tjänster skall kunna tillsättas men också för att nya fasta arbetstillfällen skall kunna skapas i den digitala ekonomin.

3.23. ESK håller med om att små och medelstora företag behöver stöd av konsulter och juridiska rådgivare(13).

3.23.1. ESK håller fast vid uppfattningen att den elektroniska handeln kräver personal med goda tekniska kunskaper. Det är paradoxalt att det finns många kurser för datatekniker och programmerare, men att det inte finns motsvarande kurser för företagens högre tjänstemän. Sådana kurser begränsar sig främst till administrativa verktyg och metoder, kommunikation och personalförvaltning. Fortbildningen är sporadisk och anordnas ofta i form av konferenser eller seminarier.

3.24. ESK håller inte med om kommissionens slutsats att dagens regelverk underlättar den elektroniska handeln på nationell nivå eller att problemen främst gäller små och medelstora företags möjligheter att handla över gränserna. Den elektroniska handeln är internationell till sin natur och kräver ett internationellt regelverk som skyddar konsumenterna, som är särskilt utsatta, men också företagen. ESK ställer sig helt och hållet bakom deklarationen om e-Europa, som antogs vid ministerkonferensen i Warszawa (11-12 maj 2000) och som betonar behovet av internationellt samarbete i fråga om den lagstiftning som kringgärdar den elektroniska handeln(14).

3.25. ESK anser att den mycket konservativa inställningen och bristen på erforderlig kultur inom ett stort antal små och medelstora företag är faktorer som kraftigt hindrar och försenar alla angelägna initiativ och åtgärder.

3.26. ESK anser att de små och medelstora företagen ofta själva är ansvariga, eftersom de reagerar mycket långsamt eller inte alls på den nya tidens förändringar, trots att en egenföretagare alltid måste vara ytterst lyhörd och flexibel. De små och medelstora företagens organisationsstrukturer måste först och främst ändras, om företagen skall kunna moderniseras och utvecklas till en del av den nya ekonomin.

4. Särskilda kommentarer

4.1. Handlingslinje 1: En gynnsam miljö för e-business och företagaranda

4.1.1. Åtgärd 1: Benchmarking av nationella och regionala strategier till stöd för e-business

4.1.1.1. Syftet med åtgärd 1 är att utarbeta beskrivande och jämförbara utvärderingar av nationell och regional politik, som skall främja elektronisk affärsverksamhet i små och medelstora företag. Syftet skall uppnås genom jämförande bedömningar av nationella och regionala strategier avseende IT och elektronisk affärsverksamhet.

4.1.1.1.1. Kommentar 1: ESK godkänner åtgärd 1 men ställer sig tveksam till den tidsplan som fastställts av kommissionen. Kommittén är också skeptisk till möjligheterna att uppnå detta mål inom ramen för programmet Best 2001, eftersom det är allmänt känt att många offentliga förvaltningar (framför allt på lokal och regional nivå) tillämpar kontraproduktiva, tidskrävande och byråkratiska arbetsmetoder.

4.1.2. Åtgärd 2: Mätning av penetrationen av IT och e-business.

4.1.2.1. Syftet med åtgärd 2 är att utveckla en övergripande resultattavla inom ramen för "go digital"-initiativen som skall mäta i vilken utsträckning små och medelstora företag i medlemsstaterna använder sig av informationsteknik och elektroniska hjälpmedel. Arbetet med åtgärd 2 har överlåtits på GD Näringsliv, som kommer att ta fram och regelbundet offentliggöra en resultattavla för "go digital"-initiativen.

4.1.2.1.1. Kommentar 1: ESK ställer sig positiv till åtgärd 2 som ett kompletterande jämförande verktyg, men anser att åtgärden för närvarande är av föga praktisk betydelse för de små och medelstora företagen.

4.1.3. Åtgärd 3: Förbättra tillgången till information och samla in synpunkter för beslutsfattande om lagstiftningen för elektronisk handel

4.1.3.1. Syftet med åtgärd 3 är att ge de små och medelstora företagen tillgång till relevant och användarvänlig information och rådgivning avseende de rättsliga aspekterna av elektronisk handel.

4.1.3.1.1. Kommentar 1: ESK anser att avsikterna med åtgärd 3 är goda, men att åtgärden inte i någon större utsträckning kommer att bidra till ökad elektronisk affärsverksamhet inom små och medelstora företag. Endast relativt få företag kommer att lämna information om sina erfarenheter eller skaffa information om lagstiftning via Internet.

4.1.3.1.2. Kommentar 2: Åtgärd 3 har ett korrekt syfte men det krävs ytterligare stödåtgärder för att målet skall kunna uppfyllas i praktiken.

4.1.4. Åtgärd 4: Driftskompatibilitet inom e-business

4.1.4.1. Syftet med åtgärd 4 är att främja driftskompatibiliteten mellan olika företagslösningar genom att införa en EU-standard och söka skapa samförstånd på europeisk nivå. Detta är en oerhört viktig åtgärd som skall främja en allt snabbare framväxt av mer tillförlitlig elektronisk affärsverksamhet(15).

4.1.4.1.1. Kommentar 1: ESK anser att kommissionens ansvar för åtgärd 4 är betydande.

4.1.4.1.2. Kommentar 2: ESK menar att denna åtgärd endast kan vidtas om beslutsfattandet i stor utsträckning är delat och om man kan få till stånd en delaktighet hos näringslivet och de stora teknikföretagen, som måste övertygas om de stora fördelarna med driftskompatibla lösningar och samarbete av detta slag.

4.1.4.1.3. Kommentar 3: ESK anser att tidsplanen för denna åtgärd är vag och icke-bindande. Enligt kommittén bör de erforderliga EU-standarderna fastställas så snart som möjligt av de europeiska standardiseringsorganisationerna (CEN, Cenelec och ETSI). Dessa standarder har i vissa fall varit kända i många år. En bred dialog med näringslivet måste inledas omedelbart.

4.1.4.1.4. Kommentar 4: ESK anser att de slutliga förslagen från EU i fråga om driftskompatibilitet måste presenteras och diskuteras i forum utanför EU, så att det kan utkristalliseras åsikter och ståndpunkter som kan godkännas globalt.

4.1.4.1.5. Kommentar 5: ESK anser att kommissionen skall hålla åtgärd 4 under ständig uppsikt.

4.2. Handlingslinje 2: E-business-penetration

I. Allmän kommentar: Övergången till elektronisk affärsverksamhet inom små och medelstora företag är mycket komplicerad och ställer krav på kunskap, kapital och framför allt övertygelse och förmåga att tillämpa nya arbetsmetoder. Besluten om kommunikationsform och säkerhetsnivå i kommunikationen mellan företag måste fattas av de berörda företagen med hänsyn tagen till de speciella villkoren i den aktuella branschen samt till vad som är internationellt brukligt. Denna möjlighet måste vara säkerställd med hänsyn till valet av adekvata medel för ett marknadsorienterat, flexibelt och säkert genomförande av affärerna.

4.2.1. Åtgärd 5: Informationskampanjer om det digitala steget

4.2.1.1. Åtgärd 5 syftar till att ge små och medelstora företag tillräcklig information om behov och hjälpmedel för att använda informationsteknik i större utsträckning. Åtgärder skall vidtas genom informationsmöten och konferenser för små och medelstora företag runtom i EU.

4.2.1.1.1. Kommentar 1: ESK anser att åtgärd 5 är av särskild betydelse, eftersom det har visat sig att det finns en allvarlig brist på information och medvetenhet om IT inom små och medelstora företag, framför allt på lokal och regional nivå. Trots att det finns ett utbud av information vid konferenser, möten och andra evenemang utnyttjas detta informationsutbud av olika anledningar (teknikfobi, okunskap, ointresse osv.) inte i tillräckligt hög grad.

4.2.1.1.2. Kommentar 2: Olika näringslivs-, handels- och hantverkarorganisationer, handelskammare och andra företagarorganisationer måste involveras i åtgärd 5, för att förutsättningarna för en ökad medvetenhet bland små och medelstora företag skall kunna skapas genom direkta kontakter, kommunikation och kunskap om lokala förhållanden och särskilda problem.

4.2.2. Åtgärd 6: E-handelspenetration

4.2.2.1. Åtgärd 6 syftar till att underlätta för små och medelstora företag att inleda elektronisk affärsverksamhet genom pilotprojekt inom ramen för IST-programmet, som genomförs av GD Informationssamhället.

4.2.2.1.1. Kommentar 1: ESK anser att åtgärd 6 är ineffektiv av framför allt två skäl: För det första löper IST-programmet, som bygger på femte ramprogrammet för forskning och utveckling, ut i slutet av 2002 och har därför begränsade finansiella och praktiska möjligheter att genomföra åtgärd 6. Innehållet i det sjätte ramprogrammet, som skall träda i kraft 2003, är inte heller känt. För det andra är IST-programmet mycket specialiserat och avsett för små och medelstora företag med begränsade tekniska utvecklingsmöjligheter. Dessa företag använder redan elektroniska hjälpmedel i betydande utsträckning.

4.2.3. Åtgärd 7: Tillhandahållande av lånegarantier för små och medelstora företag

4.2.3.1. Åtgärd 7 syftar till att bevilja små och medelstora företag IT-investeringslån. Åtgärden skall genomföras genom att man inför en lånegaranti för små och medelstora företag via ett med/mot-garantisystem i medlemsstaterna.

4.2.3.1.1. Kommentar 1: ESK anser att denna åtgärd är av mycket stor betydelse, men vill framföra betydande reservationer mot dess genomförande. De system som införts hittills har i slutändan inte inneburit någon finansiering för små och medelstora företag, eftersom medlemsstaterna inte kunnat införa systemet på grund av rådande byråkrati eller inte kan eller vill spela den roll som krävs av dem på detta område.

4.2.3.1.2. Kommentar 2: ESK anser att meddelandet skall innehålla ett krav på att medlemsstaterna verkligen åtar sig att genomföra åtgärd 7.

4.2.3.1.3. Kommentar 3: ESK vill gärna se att tillgängliga krediter används effektivt i praktiken. Denna åtgärd bör följas upp noggrant, eftersom den verkligen kan förändra situationen inom EU.

4.2.4. Åtgärd 8: Främjande av bättre användning av strukturfonderna

4.2.4.1. Åtgärd 8 syftar till att främja en bättre användning av strukturfonderna genom att verka för att små och medelstora företags affärsverksamhet i större utsträckning blir elektronisk.

4.2.4.1.1. Kommentar 1: ESK anser det vara synnerligen viktigt att åtgärd 8 vidtas, eftersom ERUF kan anslå särskilda resurser till åtgärder för att överbrygga den digitala klyftan mellan olika regioner i EU, framför allt i mål 1-regioner där bristerna i förhållande till EU:s centralt belägna regioner är svindlande stora.

4.2.4.1.2. Kommentar 2:ESK stöder denna åtgärd och hoppas att regionerna, som ansvarar för att genomföra denna åtgärd i praktiken, inte kommer att hindras av centralförvaltningen att ta sig an de nya utmaningarna och stödja små och medelstora företag genom att finansiera nödvändiga åtgärder.

4.3. Handlingslinje 3: IT-färdigheter

I. Allmän kommentar 1: Bristen på IT-experter skapar stora problem när det gäller att sprida den digitala tekniken i EU. Problemet drabbar inte bara små och medelstora företag utan hela den europeiska ekonomin. Detta kommer snart att bli EU:s största problem, om inte åtgärder vidtas omedelbart på utbildningspolitisk nivå (fler studieplatser och skolor som undervisar i denna teknik), professionell nivå (stöd till IT-forskare, så att de inte lämnar Europa), teknisk nivå (stöd till europeiska teknikcentrum) och politisk nivå (åtgärder på lång sikt som syftar till att främja det utbud av IT-kunskaper som krävs).

II. Allmän kommentar 2: Enligt "Benchmarking Report following-up the Strategies for jobs in the Information Society" kommer behovet av IT-utbildad personal i Europa att öka från 10 miljoner tjänster i dag till 13 miljoner tjänster år 2003. Underskottet på kvalificerad IT-personal kommer på motsvarande sätt att öka från 1,2 till 1,7 miljoner jämförbara tjänster(16).

III. Allmän kommentar 3: ESK anser att små och medelstora företag drabbas extra hårt av bristen på IT-specialister. Bristen på personal innebär att små och medelstora företag, framför allt i perifera regioner eller utanför storstäderna, sällan har tillgång till denna sakkunskap som kan hjälpa dem att börja bedriva elektronisk affärsverksamhet. Bristen leder ofta till att specialisttjänsterna betingar ett mycket högt pris, som små och medelstora företag inte har råd att betala.

IV. Allmän kommentar 4: ESK välkomnar varmt alla satsningar på att införa den nya tekniken i undervisningen, framför allt "Meddelande från kommissionen - eLearning - Att planera morgondagens utbildning"(17) och uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att ta till vara samtliga möjligheter för att utveckla e-lärandet. Man skulle till exempel kunna koppla e-lärandet till EU:s samtliga politiska åtgärder och främja denna form av lärande genom unionens politik. Medlemsstaterna och kommissionen måste främja åtgärder för att

i) garantera ett tillräckligt stort utbud av datorer och mjukvaruprogram på utbildningens alla stadier,

ii) se till att det finns specialutbildad personal, framför allt specialutbildad undervisningspersonal,

iii) genomföra en fullständig inventering av undervisningspersonalens kunskaper och kompetens i fråga om ny teknik,

iv) utveckla mjukvaruprogram som är särskilt anpassade till det europeiska samhället,

v) verka för sänkta kommunikationskostnader.

V. Allmän kommentar 5: Det livslånga lärandet måste utgöra den europeiska utbildningspolitikens hörnsten, så att man kan främja en kontinuerlig och modern undervisning som håller jämna steg med den tekniska utvecklingen(18).

VI. Allmän kommentar 6: Just på IT-området har det visat sig att framför allt små och medelstora företag har små möjligheter att planera behovet av kvalificerad arbetskraft och vidta åtgärder för detta. Redan nu stöder Europeiska socialfonden rådgivning till företagen vad gäller behovet av arbetskraft. Man bör ägna större uppmärksamhet åt utnyttjandet av detta instrument på nationell nivå.

4.3.1. Åtgärd 9: Stöd till branschledda initiativ för nya IT-kunskaper

4.3.1.1. Syftet med åtgärd 9 är att stödja gemensamma initiativ mellan näringsliv och skola när det gäller att ta fasta på de nya krav som uppstår inom ekonomin i samband med användningen av ny teknik och globaliseringen av olika marknader.

4.3.1.1.1. Kommentar 1: ESK anser att åtgärd 9 är av central betydelse om man skall kunna ändra inriktningen på de kunskaper som förmedlas på eftergymnasial nivå. Kunskaperna skall vara användbara och praktiska samt tillgodose den digitala tidsålderns särskilda behov.

4.3.1.1.2. Kommentar 2: ESK noterar att EU:s akademiker reagerat långsamt på den nya tidens utmaningar och marknadens behov. Kommittén efterlyser därför ett fördjupat och utvidgat samarbete mellan den privata sektorn och utbildningssektorn.

4.3.2. Åtgärd 10: Att inrätta en övervakningsgrupp för IT-färdigheter med medlemsstaterna

4.3.2.1. Åtgärd 10 syftar till att inrätta en arbetsgrupp som skall övervaka marknadens efterfrågan på alla färdigheter av betydelse för den digitala ekonomin samt arbetstagarnas utbildningsnivåer inom offentlig och privat sektor.

4.3.2.1.1. Kommentar 1: ESK anser att marknaden befinner sig i en kritisk situation och att arbetsgruppen endast kommer att kunna konstatera att läget kommer att vara allvarligt under de kommande åren. Arbetsgruppen skulle dock kunna ta sig an ett mycket viktigt arbete genom att följa utvecklingen på marknaderna mycket noga och vidarebefordra informationen till offentliga myndigheter och utbildningssektorn.

4.3.3. Åtgärd 11: Trainee-program för små och medelstora företag

4.3.3.1. Kommentar 1: ESK anser att åtgärd 11 är särskilt intressant, framför allt det sätt på vilket man använder studenterna inom små och medelstora företag, antingen som praktikanter (som lär sig ett företags verksamhet direkt på arbetsplatsen) eller som instruktörer (som bidrar med sakkunskap om IT, elektronisk handel och ny teknik).

4.3.3.2. Kommentar 2: ESK vill framhålla att praktikantprogrammen under inga omständigheter får försämra arbetstagarnas ställning inom företaget (t.ex. genom avskedanden, nedgradering, förflyttning eller förändrade löneförhållanden).

4.3.3.3. Kommentar 3: ESK anmodar kommissionen att planera denna åtgärd mycket noggrant, så att studenterna kan vara till praktisk nytta inom små och medelstora företag. Man måste också undvika sidoeffekter på grund av avsiktliga eller oavsiktliga misstag som kan leda till att små och medelstora företag upphör med sin strävan att tillämpa ny teknik.

4.3.3.4. Kommentar 4: Denna åtgärd måste vidtas med beaktande av bästa praxis och erfarenheter från liknande åtgärder i medlemsstaterna.

5. Rekommendationer

5.1. ESK föreslår att (a) detta meddelande blir startpunkten för regelbundna nya "go digital-initiativ", från både kommissionens och medlemsstaternas sida, (b) initiativen skall ta hänsyn till samhällets nya behov och utveckling, (c) tidsplanen förkortas och åtgärderna planeras så att de omfattar samtliga små och medelstora företag, med särskild tonvikt på företag i avlägset belägna regioner som bedriver verksamhet i ett mindre gynnsamt företagsklimat, och (d) medlemsstaterna ger högsta prioritet åt "go digital"-initiativen i enlighet med landets egna behov.

5.2. Åtgärd 3

5.2.1. ESK föreslår att det inrättas en effektiv mekanism för att stödja små och medelstora företag med konsulttjänster och juridiskt stöd, så att företagarnas kunskaper kan utvecklas i takt med den digitala ekonomins allt högre krav.

5.2.2. Kommittén föreslår också att de institutionella, rättsliga och allmänna ramarna för e-handeln skall präglas av ett internationellt synsätt, eftersom den elektroniska handeln är internationell.

5.2.3. Kommittén rekommenderar slutligen att ett nätverk skapas för information om gällande lagstiftning via befintliga euroinfocenter, eller via något annat organ (handelskammare eller andra representativa organisationer). Dessa instanser skulle kunna samla in och sprida erforderligt material samt ge små och medelstora företag särskilt stöd inom området för elektronisk handel.

5.3. Åtgärd 5

5.3.1. ESK föreslår att informationen och fortbildningen specificeras i detalj, med hänsyn till de små och medelstora företagens särskilda behov och de speciella förhållanden som kännetecknar deras verksamhet. Det krävs ett mycket praktiskt tillvägagångssätt för att man skall kunna överbrygga dagens stora kunskapsklyfta och hjälpa de små och medelstora företagen att ta de första svåra stegen på vägen in i den digitala ekonomin.

5.3.2. Syftena med och principerna för att tillhandahålla information till små och medelstora företag måste ändras, eftersom de ännu inte haft avsedd effekt. Dessa företag är beroende av de egna ägarnas och den ofta fåtaliga personalens personliga arbetsinsats. Ägarna måste därför övertygas om den påtagliga, märkbara och praktiska nyttan på ett mycket konkret sätt(19). Endast praktiska åtgärder kan få de små och medelstora företagen att börja använda Internet och övertyga företagens ägare om att personalutbildning är värt mödan.

5.3.3. ESK har vid upprepade tillfällen föreslagit att det skapas ett europeiskt system för överföring av innovationskunskaper från forskningscentrum till företag, särskilt små och medelstora företag, som är missgynnade när det handlar om att ta till sig och tillämpa ny teknik.

5.4. Åtgärd 7

5.4.1. ESK föreslår ökade anslag och parallella stimulansåtgärder för investeringar i ny teknik och elektronisk handel. Små och medelstora företag, vilkas huvudsakliga verksamhet är att utveckla nyskapande och tekniska produkter samt innovativa tjänster (datorer, mjukvara, Internetmjukvara, informationssystem m.m.), behöver särskilt stöd.

5.4.2. Kommittén rekommenderar också att rådet och kommissionen verkar för att särskilda stimulansåtgärder vidtas inom banksektorn, så att den elektroniska handeln inom små och medelstora företag tar verklig fart genom att man direkt och omedelbart finansierar IT-hjälpmedel för elektronisk handel.

5.5. Åtgärd 9

5.5.1. ESK föreslår att fler ungdomar vägleds, inom utbildningssystemet, till yrken som efterfrågas i högre grad i den digitala ekonomin. Kommittén föreslår dessutom att universitet och högskolor samt andra utbildningsinstanser knyter närmare band med den privata sektorn.

5.6. Åtgärd 11

5.6.1. Åtgärd 11 måste genomföras med stor försiktighet, enligt regler som fastställts på förhand, så att de studerandens medverkan i företagen ger bästa möjliga resultat.

5.6.2. ESK betonar att samtliga åtgärder måste ha politiskt stöd för att handlingsplanen skall kunna genomföras med framgång. Efter de beslut som fattades i Lissabon bör Europeiska rådet regelbundet diskutera frågan om ökad teknikanvändning inom EU, så att denna fråga - som är av avgörande betydelse för EU - diskuteras på högsta politiska nivå.

5.7. Vi måste göra vårt yttersta för att de små och medelstora företag som har en god utvecklingspotential skall inse att de behövs på såväl europeisk som global nivå och att de därför måste tillämpa den nya tekniken.

5.8. ESK stöder "go digital"-initiativen för små och medelstora företag i "eEurope 2003"(20), framför allt åtgärderna avseende handel mellan företag i kandidatländerna(21), där det är ännu svårare för små och medelstora företag att börja bedriva elektronisk affärsverksamhet(22).

5.9. Vi föreslår att det inrättas ett strukturerat alleuropeiskt nätverk som omfattar de europeiska euroinfocentren och innovationsspridningscentrumen samt olika representativa organisationer och handelskammare.

5.10. ESK anmodar kommissionen att verka för att användningen av ny teknik omedelbart blir obligatorisk inom den offentliga förvaltningen, som bör införa enhetliga och standardiserade arbetsmetoder runtom i EU, så att byråkratin kan minskas, små och medelstora företag kan få stöd och den offentliga förvaltningarna kan fungera snabbare och effektivare.

Bryssel den 16 januari 2002.

Ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

Göke Frerichs

(1) KOM(2000) 330 slutlig.

(2) KOM(1999) 687 slutlig.

(3) "Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén: Att hjälpa små och medelstora företag att bli digitala", KOM(2001) 136 slutlig, 13.3.2001 - http://europa.eu.int/ispo/legal/documents/com130301_en.pdf.

(4) Se tabellen i bilagan till lägesrapporten "e-Europe - Ett informationssamhälle för alla "http://europa.eu.int/comm/information_society/eeurope/documentation/progrep/pr_annex2_fr.htm.

(5) Se i EGT C 117, 26.4.2000 (kapitel 5) för en mer analytisk behandling av frågan om befolkningens IT-utbildning.

(6) En undersökning av Interbrand visar att värdet av AOL uppgår till 4329 miljoner USD och att företagets marknadsföring kostat 807 miljoner USD. Marknadsföringskostnaderna utgör således 16,9 % av företagets intäkter. Motsvarande siffror är 35,6 % för Yahoo och 25,9 % för Amazon.

(7) Se ESK:s yttranden om "Grönbok om information från den offentliga sektorn i informationssamhället", EGT C 169, 16.6.1999, och "Europeiskt digitalt innehåll i de globala nätverken".

(8) Beträffande e-förvaltning se även "eEurope 2002 - Meddelande till Europeiska rådets vårmöte i Stockholm, 23-24 mars 2001", KOM(2001) 140 slutlig.

(9) Se relevant statistik på http://europa.eu.int/information_society/eEurope/news_library/pdf_files/ipact_en.pdf, s. 11.

(10) http://europa.eu.int/information_society/eeurope/news_library/documents/netsec/netsec_en.doc.

(11) Se "Memorandum om livslångt lärande", SEK(2000) 1832.

(12) Se "Memorandum om livslångt lärande", SEK(2000) 1832.

(13) Se ESK:s yttrande om de rättsliga aspekterna av elektronisk handel på inre marknaden, EGT C 169, 16.6.1999.

(14) Se http://europa.eu.int/information_society/international/candidate_countries/doc/eEurope_june2001.pdf, s. 19.

(15) http://europa.eu.int/information_society/eeurope/news_library/documents/netsec/netsec_en.doc.

(16) "Benchmarking Report following up the Strategies for jobs in the Information Society", kommissionens arbetsdokument SEK(2001) 222, Bryssel, 7.2.2001.

(17) KOM(2000) 318 slutlig, 25.5.2000.

(18) Se "Memorandum om livslångt lärande", SEK(2000) 1832.

(19) Inom ramen för ett annat "go digital"-initiativ har exempelvis Greklands utvecklingsministerium hittills i år fått in cirka 9000 ansökningar från små och medelstora företag om bidrag till nödvändiga hjälpmedel (datorer, modem, skrivare och Internetanslutningar) och cirka 25000 ansökningar för att täcka kostnaderna för att skapa en webbsida för företaget på Internet.

(20) http://europa.eu.int/information_society/international/candidate_countries/doc/eEurope_june2001.pdf.

(21) http://europa.eu.int/information_society/international/candidate_countries/cc_links/index_en.htm.

(22) http://europa.eu.int/information_society/international/candidate_countries/doc/eEurope_june2001.pdf, s. 1-2.