FÖRKORTNINGAR

BNI : Bruttonationalinkomst

BNP : Bruttonationalprodukt

CMFB : Kommittén för valuta-, finans- och betalningsbalansstatistik

COSO : Committee of Sponsoring Organizations of the Treadway Commission (COSO-ramverket)

ENS 95 : Europeiska national- och regionalräkenskapssystemet 1995

EUF-fördraget : Fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

FISIM : Indirekt mätta finansiella förmedlingstjänster

Nace Rev. 1 : Statistisk näringsgrensindelning i Europeiska gemenskapen (Nomenclature générale des Activités économiques dans les Communautés Européennes). "Rev. 1" var det ramverk som gällde under de år som är föremål för granskning (2002–2007).

PIM : Perpetual Inventory Method (PI-metoden)

ORDLISTA

Ansvariga enheter inom kommissionen :

Inom ramen för förvaltningen av BNI-baserade egna medel är kommissionens generaldirektorat för budget (GD Budget) utanordnare för återvinningen av inkomster. Kontrollen av de BNI-uppgifter som medlemsstaterna har lämnat för beräkningen av egna medel utförs emellertid av Eurostat.

Benämningarna "GD Budget" och "Eurostat" används när det handlar om det arbete som utförs av respektive kommissionsenhet. Vid hänvisning till det arbete som utförs av både GD Budget och Eurostat, eller av kommissionen i allmänhet, används "kommissionen".

Bedömningsrapporter : Eurostats bedömning av kvaliteten på medlemsstaternas BNI-uppgifter vars underliggande komponenter sammanställs i enlighet med BNI-förteckningar.

BNI : BNI är BNP minus primära inkomster (inklusive löner och kollektiva avgifter, skatter och subventioner på produktion och import och kapitalinkomster) som inhemska enheter betalar ut till utländska enheter plus primära inkomster som inhemska enheter erhåller från utlandet.

BNI-enkät : De uppgifter för aggregerad BNI och dess komponenter som medlemsstaterna tillhandahåller varje år för beräkningen av egna medel.

BNI-förteckning : Beskrivning av de förfaranden (metoder) och statistiska grunduppgifter (källor) som medlemsstaterna använder för att beräkna de olika BNI-komponenterna.

BNI-kommittén : En kommitté bestående av företrädare för medlemsstaterna som under ledning av Eurostat biträder kommissionen i dess kontrollarbete.

BNI-kommitténs yttrande : Årligt yttrande från BNI-kommittén om huruvida medlemsstaternas BNI-uppgifter är lämpliga som beräkningsgrund för egna medel.

BNI-kvalitetsrapport(er) : BNI-enkäten åtföljs av en rapport som visar hur aggregatet har räknats fram och som beskriver de viktigaste skillnaderna jämfört med föregående år i fråga om metoder och statistiska grunduppgifter.

BNI-reservationer : Görs av kommissionen (eller i undantagsfall av medlemsstaterna) så att det ska gå att revidera medlemsstaternas BNI-uppgifter för ett visst år även efter det att granskningsperioden på fyra år har löpt ut. Allmänna reservationer omfattar sammanställningen av en medlemsstats samtliga BNI-komponenter, medan specifika reservationer (som utgår från ett land eller ett tvärsnitt) omfattar beräkningen av diskreta BNI-komponenter.

BNP :

Slutresultatet av inhemska produktionsenheters produktion (i det ekonomiska territoriet). BNP kan definieras enligt följande tre metoder:

a) Produktionsmetoden: summan av förädlingsvärden brutto för de olika institutionella sektorerna (icke-finansiella företag, finansiella företag, offentlig sektor, hushåll och hushållens icke vinstdrivande organisationer) eller de olika branscherna plus produktskatter minus produktsubventioner.

b) Utgiftsmetoden: summan av inhemska institutionella enheters slutliga användning av varor och tjänster (faktisk konsumtion och bruttoinvestering), plus export minus import av varor och tjänster.

c) Inkomstmetoden: summan av användning i kontot för den totala ekonomins inkomstbildning (löner och kollektiva avgifter, skatter minus subventioner på produktion och import, driftsöverskott brutto och sammansatt förvärvsinkomst för den totala ekonomin).

Direkt kontroll : Kontrollmetod som infördes av Eurostat 2007 för att bekräfta att beskrivningen av källor och metoder i BNI-förteckningen speglar den sammanställningspraxis som faktiskt tillämpas.

Frågeformulär för bedömning av BNI-förteckningar : Frågeformulären är Eurostats främsta instrument för att kontrollera att BNI-förteckningarna följer ENS 95.

Ingående kontroll : Detta uttryck används för den kontroll som revisionsrätten gör, till skillnad från uttrycket direkt kontroll som avser den kontroll som kommissionen gör. Kontrollerna påminner om varandra även om inriktning, omfattning och mål är mer omfattande vid en "ingående kontroll" än vid en "direkt kontroll".

Revidering av BNI-uppgifter : Uppdatering av BNI-uppgifter till följd av rättelse av misstag, en uppdatering av statistikkällor, ändring av referensår eller jämförelseår eller modifieringar av nationalräkenskapernas begreppsram (t.ex. Nace Rev. 2). De två sistnämnda situationerna ses som generalrevideringar (eller revideringar av riktvärden) respektive punktvisa revideringar.

SAMMANFATTNING

I. Medlemsstaternas bruttonationalinkomst (BNI) ligger till grund för beräkningen av den största inkomstposten i EU-budgeten. Inkomsterna från denna källa har ökat från omkring 50 % av budgeten år 2002 (46 miljarder euro) till 70 % år 2012 (98 miljarder euro).

II. BNI är ett makroekonomiskt aggregat vars sammanställningsprocess ska ske i enlighet med ENS 95. Kommissionen kontrollerar de BNI-uppgifter som medlemsstaterna tillhandahåller för att säkerställa att deras bidrag till EU-budgeten är korrekta. BNI-kommittén hjälper kommissionen med detta kontrollarbete.

III. Vid revisionsrättens revision granskades hur ändamålsenlig kommissionens kontroll hade varit av de BNI-uppgifter som under åren 2000–2007 användes som beräkningsgrund för egna medel. Uppgifterna blev definitiva 2012. Vid revisionen fastställde revisionsrätten riskerna vid sammanställning av BNI och bedömde hur kommissionen hade hanterat dessa risker.

IV. Revisionsrättens revisorer genomförde en mer strukturerad kontroll än kommissionen och inriktade sig på ett begränsat antal riskutsatta och väsentliga komponenter. Om kommissionen tillämpade en liknande metod skulle Eurostat inte behöva avsätta mer personal för att kontrollera de BNI-uppgifter som används som beräkningsgrund för egna medel.

V. Kommissionen slutförde sin kontrollcykel i januari 2012. Användningen av allmänna reservationer var alltför hög och större revideringar som medlemsstaterna gjorde 2008–2011 blev inte tillräckligt granskade av kommissionen.

VI. Kommissionens kontroll kan förväntas förbättra kvaliteten på medlemsstaternas BNI-uppgifter. Revisionsrättens slutsats är emellertid att kontrollen inte var tillräckligt strukturerad och målinriktad av följande orsaker:

a) Kontrollstrategi/kontrollmetod: Kommissionen planerade och prioriterade inte sitt arbete på ett lämpligt sätt eftersom riskerna inte blev föremål för korrekt bedömning.

b) Kontrollprocess: Kommissionen tillämpade inte en konsekvent strategi när den genomförde sina kontroller i medlemsstaterna vilket framförallt ledde till brister i utförandet av direkt kontroll och till att det saknades kriterier för att göra landsspecifika reservationer, och kommissionen utförde inte tillräckligt mycket arbete på denna nivå.

c) Rapportering: Kontrollerna har inte rapporterats på ett lämpligt sätt.

VII. Vid revisionsrättens revision påträffades fall där BNI-beräkningarna på väsentliga punkter inte följde ENS 95 eller inte var tillräckligt tillförlitliga, jämförbara och fullständiga, vilket kommissionen inte hade upptäckt.

VIII. Revisionsrätten rekommenderar framför allt

a) att kommissionen gör en strukturerad och formaliserad genomgång av planering- och prioriteringsrutiner, förkortar kontrollcykeln och begränsar användningen av allmänna reservationer,

b) att kommissionen genomför en mer målinriktad kontroll av väsentliga och riskutsatta BNI-komponenter som baseras på riskbedömning och då särskilt kontrollerar om BNI är fullständig, när det är möjligt bedömer granskningsresultatens potentiella effekter eller riskutsatta belopp och fastställer väsentlighetskriterier för att göra specifika reservationer,

c) att bedömningsrapporterna om medlemsstaternas BNI innehåller en mer fullständig, tydligare och konsekventare översikt över resultatet av kommissionens kontroller, att BNI-kommitténs årliga yttranden i) innehåller en tydlig bedömning av huruvida medlemsstaternas BNI-uppgifter är lämpliga som beräkningsgrund för egna medel, ii) uppfyller villkoren i BNI-förordningen och iii) används på ett lämpligt sätt i budgetprocessen i enlighet med förordningen om egna medel, samt att GD Budgets och Eurostats årliga verksamhetsrapporter ger en sann och rättvisande bild av kontrollen av medlemsstaternas BNI-uppgifter och av förvaltningen av BNI-baserade egna medel.

INLEDNING

1. EU:s budget finansieras med hjälp av egna medel och övriga inkomster. Det finns tre kategorier övriga inkomster [1]: traditionella egna medel (tullar på import och avgifter för sockerproduktion), egna medel beräknade utifrån den mervärdesskatt som uppbärs av medlemsstaterna och egna medel som härrör från medlemsstaternas bruttonationalinkomst (BNI) (nedan kallade BNI-baserade egna medel). Diagram 1 visar EU:s inkomstbudget för 2012. BNI-baserade egna medel [2] är den främsta inkomstkällan.

2. Efter att ha beaktat summan av traditionella egna medel, mervärdesskattebaserade egna medel och övriga inkomster är de BNI-baserade egna medlen det belopp som krävs för att balansera budgeten. Dessa egna medel uppbärs från varje medlemsstat utifrån dess BNI. I bilaga I ges en översikt över medlemsstaterna bidrag i form av BNI-baserade egna medel för tre olika år: 2002, 2007 och 2010.

DIAGRAM 1

EU:S INKOMSTBUDGET 2012

+++++ TIFF +++++

Källa: Europeiska revisionsrätten (baserat på kommissionen årsredovisning).

3. Även om angivandet av för hög (eller för låg) BNI för en viss medlemsstat inte påverkar summan av de BNI-baserade egna medlen leder detta till ökade (eller minskade) bidrag från övriga medlemsstater. I bilaga II ges en översikt över beräkningen av BNI-baserade egna medel.

4. BNI-uppgifter är makroekonomiska aggregat som uppkommer till följd av statistiska processer i medlemsstaterna. I denna rapport redovisas revisionsrättens granskning av huruvida kommissionen genomför ändamålsenlig kontroll av de BNI-uppgifter som används för att beräkna egna medel. I rapporten gör revisionsrätten en bedömning av i vilken utsträckning det kontrollarbete som utförs av Eurostat prioriterades, huruvida kvaliteten på medlemsstaternas BNI-uppgifter behövde förbättras och huruvida uppgifterna rapporterades på ett lämpligt sätt. I sin särskilda rapport nr 12/2012 [3] undersökte revisionsrätten om kommissionen och Eurostat hade förbättrat processen för att framställa tillförlitlig och trovärdig europeisk statistik.

5. Beräkningen av BNI innehåller en mängd olika komponenter som ska mätas med hjälp av bästa tillgängliga statistiska källor och metoder. Sammanställningsmetoderna ska följa kraven i det europeiska national- och regionalräkenskapssystemet (ENS 95) [4]. Detta är en komplex process. I diagram 2 visas den process för sammanställning av nationalräkenskaper från vilken BNI-uppgifterna tas fram.

DIAGRAM 2

PROCESSEN FÖR SAMMANSTÄLLNING AV NATIONALRÄKENSKAPER

+++++ TIFF +++++

Källa: Europeiska revisionsrätten.

6. Även om BNI-uppgifterna med nödvändighet innehåller en viss grad av felaktigheter på grund av att medlemsstaterna tillämpar olika beräkningsmetoder och bedömningar innebär sammanställningen av dem även risker som är förbundna med användningen av källor och metoder som eventuellt inte ger en korrekt bild av de ekonomiska verksamheterna enligt redovisningsreglerna i ENS 95 [5]. Exempelvis blir kvaliteten på nationalräkenskaperna inte lika tillförlitlig, jämförbar och fullständig om ofullständiga eller gamla källor används.

7. I diagram 3 visas kopplingen mellan sammanställningen av BNI-uppgifter och beräkningen av BNI-baserade egna medel samt vikten av kommissionens kontrollprocess för en korrekt beräkning och en därav följande rättvis fördelning av de enskilda medlemsstaternas bidrag.

DIAGRAM 3

KOPPLINGEN MELLAN BNI-UPPGIFTER OCH BERÄKNINGEN AV BNI-BASERADE EGNA MEDEL

+++++ TIFF +++++

Källa: Revisionsrätten.

8. I BNI-förordningen [6] anges att kommissionen ska kontrollera de källor och metoder som medlemsstaterna använder för att beräkna BNI, vilka ska bedömas med avseende på jämförbarhet, tillförlitlighet och fullständighet. Kommissionen ska därför granska de sammanställningsmetoder som medlemsstaterna använder för att beräkna BNI för att bedöma huruvida dessa följer ENS 95. För att garantera en rättvis beräkning måste kontrollen av BNI-uppgifter vara ändamålsenlig.

9. BNI-uppgifter, och nationalräkenskapsstatistik i allmänhet, är viktiga riktmärken när de politiskt ansvariga ska fatta avgörande finans- och penningpolitiska beslut. Dessutom används bruttonationalprodukt (BNP) och/eller BNI-aggregat för andra syften, exempelvis inom ramen för förfarandet vid alltför stora underskott [7] och för att fördela EU-anslag mellan medlemsstaterna på sammanhållningsområdet [8].

Kommissionens kontroll av BNI-uppgifter som används som beräkningsgrund för egna medel

ANSVARIGA ENHETER INOM KOMMISSIONEN OCH BNI- KOMMITTÉNS ROLL

10. GD Budget är delegerad utanordnare för samtliga egna medel, medan det är Eurostat som utför kontrollen av de BNI-uppgifter som medlemsstaterna tillhandahåller som beräkningsgrund för egna medel.

11. Vid kontrollerna biträds kommissionen av BNI-kommittén, som består av företrädare från medlemsstaterna nationella statistikkontor och har Eurostat som ordförande. Kommittén har rådgivande befogenheter. Den antar bland annat årliga yttranden om hur lämpliga medlemsstaternas BNI-uppgifter är som beräkningsgrund för egna medel (se punkt 15) samt lämnar synpunkter i metodfrågor och på tolkningen av ENS 95 för att förbättra sammanställningen av BNI-uppgifter.

KONTROLLARBETET

12. De kontroller som kommissionen utför sker på grundval av ett kontrollramverk som fastställts av Eurostat och godkänts av BNI-kommittén. För granskningen av medlemsstaternas BNI-uppgifter för perioden 2002–2010 grundas detta kontrollramverk i huvudsak på kontroll av de källor och metoder medlemsstaterna använder för att sammanställa BNI-uppgifter (så kallade BNI-förteckningar)

13. Arbetet innefattar skrivbordskontroller av sammanställningsförfarandena för alla BNI-komponenter (nedan kallat den heltäckande metoden) med hjälp av frågeformuläret för bedömning av BNI-förteckningar [9]. Dessutom har man sedan 2007 gjort direkta kontroller av en eller två BNI-komponenter. Eurostats mål är att med hjälp av denna metod kontrollera huruvida beskrivningen av källor och metoder i BNI-förteckningar [10] speglar den sammanställningspraxis som faktiskt tillämpas utan att göra en egen beräkning av BNI-komponenterna. I bilaga III visas kontrollcykeln för kommissionens kontroll av medlemsstaternas BNI-förteckningar.

RAPPORTERINGSKRAV

14. I slutet av varje kontrollcykel utarbetar Eurostat bedömningsrapporter som sammanfattar analysen av medlemsstaternas BNI-uppgifter och vad som kan förbättras. Rapporterna överlämnas till BNI-kommittén, och kommissionen använder rapporterna som underlag när den gör specifika reservationer. I rutan förklaras vad BNI-reservationer är och när de används.

15. BNI-kommittén granskar de BNI-enkäter och kvalitetsrapporter som medlemsstaterna överlämnar varje år. Kommittén avger ett yttrande om hur lämpliga medlemsstaternas BNI-uppgifter är som beräkningsgrund för egna medel "med avseende på tillförlitlighet, jämförbarhet och fullständighet", som ska "bedömas mot bakgrund av principen om kostnadseffektivitet" [11].

16. GD Budget tar hänsyn till BNI-kommitténs yttrande vid beräkning av justeringar av saldon för BNI-baserade egna medel. Endast ändringar av BNI-uppgifter från tidigare år som omfattas av yttrandet kan ge upphov till budgetjusteringar.

17. Som anges i budgetförordningen [12] ska den delegerade utanordnaren genom en årlig verksamhetsrapport hålla sin institution underrättad om sina åtgärder. Enligt budgetförordningen ska den årliga verksamhetsrapporten ange de resultat som uppnåtts i förhållande till de uppställda målen, vilka risker som är förenade med de aktuella åtgärderna, vilka resurser som utnyttjas och hur effektivt och ändamålsenligt systemet för intern kontroll är. GD Budget och Eurostat rapporterar om förvaltningen av BNI-baserade egna medel i sina årliga verksamhetsrapporter.

RUTA

BNI-RESERVATIONER

BNI-reservationer är ett verktyg med vars hjälp det går att revidera BNI-uppgifter för ett visst år efter det att den lagstadgade granskningsperioden på fyra år har löpt ut. Sådana reservationer görs av kommissionen (eller i undantagsfall av medlemsstaterna) i enlighet med artikel 10.7 i förordningen om egna medel.

Allmänna reservationer avser en medlemsstats sammanställning av samtliga BNI-komponenter och har framförallt använts när Eurostats bedömning av BNI-förteckningen tar längre tid än fyra år. När Eurostats kontroll har slutförts hävs dessa reservationer och ersätts av specifika reservationer.

Specifika reservationer avser beräkningen av diskreta BNI-komponenter. Reservationerna görs mot en medlemsstat och hävs så snart som Eurostat bekräftar att de nationella statistikkontoren har genomfört de nödvändiga förbättringarna av sammanställningsförfarandena i nationalräkenskaperna.

REVISIONENS INRIKTNING OCH OMFATTNING, REVISIONSSTRATEGI OCH REVISIONSMETOD

18. Vid revisionen undersökte revisionsrätten om kommissionens kontroll av BNI-uppgifter som beräkningsgrund för egna medel var väl strukturerad och målinriktad. Revisionen omfattade kommissionens kontroll av medlemsstaternas (EU-25 [13]) BNI-uppgifter för perioden 2002–2007 [14], och inriktades på Eurostats kontroll av BNI-förteckningar. Denna kontrollcykel avslutades i januari 2012.

19. Vid sin bedömning sökte revisionsrätten svar på följande tre frågor:

a) Planerade och prioriterade Eurostat sitt kontrollarbete på ett lämpligt sätt?

b) Granskade Eurostat på ett ändamålsenligt sätt BNI-uppgifternas kvalitet med avseende på tillförlitlighet, jämförbarhet och full- ständighet?

c) Rapporterades Eurostats kontroller på ett lämpligt sätt (dvs. är rapporterna kompletta, tydliga och konsekventa)?

20. Revisionen koncentrerades på Eurostats kontrollarbete (se punkt 30). Revisionsrätten granskade filerna från tio utvalda medlemsstater (se bilaga I). Revisionsrätten genomförde revisioner på plats i fem av dessa medlemsstater. En översikt över revisionsstrategin och revisionsmetoden ges i bilaga IV.

21. De revisionskriterier som används för att bedöma kommissionens resultat grundas på en uppsättning kriterier för god kontrollsed som revisionsrätten har utarbetat med beaktande av EU-bestämmelser och relevanta internationella kontrollprinciper [15].

22. Denna praxis innefattar framför allt följande:

Kvalitativ riskbedömning och kostnadsnyttoanalys görs vid prioriteringen och planeringen av kontroller.

Ingående kontroll [16] görs av ett urval riskutsatta och väsentliga BNI-komponenter.

Rapporteringen av utförda kontroller ska vara komplett, tydlig och konsekvent.

23. Praxisen beskrivs närmare i ett konsoliderat ramverk, "Revisionsrättens kontrollmodell" (se bilaga V).

IAKTTAGELSER

KOMMISSIONENS KONTROLL KAN FÖRVÄNTAS FÖRBÄTTRA KVALITETEN PÅ MEDLEMSSTATERNAS BNI-UPPGIFTER

24. Kommissionen besökte medlemsstater i EU-25 och analyserade deras BNI-förteckningar mellan början av 2007 och början av 2012. Detta ledde till att ett flertal specifika reservationer gjordes, vilket kan förväntas förbättra kvaliteten på medlemsstaternas BNI-uppgifter.

KOMMISSIONENS KONTROLL VAR DOCK INTE TILL-RÄCKLIGT STRUKTURERAD OCH MÅLINRIKTAD

25. Följande iakttagelser är resultatet av revisionsrättens tillämpning av god praxis vid sin kontroll av BNI-uppgifter (se punkterna 21–23). Iakttagelserna presenteras med avseende på kontrollstrategi/kontrollmetod, kontrollprocess och rapportering.

ORSAKEN VAR ATT EUROSTAT INTE PLANERADE OCH PRIORITERADE SITT ARBETE PÅ ETT LÄMPLIGT SÄTT

26. En framgångsrik kontrollmetod kräver planering så att resurserna inriktas på de områden som har högst prioritet. Detta är särskilt viktigt på ett så komplext statistikområde som nationalräkenskaper, där det på grund av begränsade resurser inte går att göra en relevant bedömning av sammanställningsprocessen med hjälp av den heltäckande metoden.

27. Revisionsrätten använde en "målinriktad metod", enligt vilken kriterierna för vilka områden som ska prioriteras vid en kontroll grundas på en kvalitativ riskbedömning av sammanställningen av nationalräkenskaper (se punkterna 31 och 32) och på en kostnadsnyttoanalys (se punkterna 33–36).

28. Enligt revisionsrätten planerade och prioriterade kommissionen inte sin kontroll av medlemsstaternas BNI-uppgifter på ett lämpligt sätt genom att tillämpa principen om kostnadseffektivitet då man tar hänsyn till hur väsentlig varje enskild BNI-komponent är och gör en kvalitativ bedömning av risken vid sammanställningen av den. Eurostat rapporterade inte tydligt och i tid till BNI-kommittén om alla fall där principen om kostnadseffektivitet ska anses vara tillämplig [17].

29. I augusti 2011 uppgav Eurostats internrevisionsenhet [18] dessutom att den var orolig för bristen på riskhänsyn vid planeringen av kontrollerna. Den rekommenderade att man inför en riskmatris som ska användas vid planeringen och för valet av komponenter som ska kontrolleras direkt samt ﻿för att identifiera problem genom jämförande analyser av medlemsstaterna och över tid. Denna rekommendation hade inte genomförts i september 2013.

30. För att se om det målinriktade förfarandet skulle göra kommissionens kontrollsystem ändamålsenligare jämförde revisionsrätten resultatet av Eurostats kontroll med sitt eget revisionsarbete i de tio utvalda medlemsstaterna, vilket beskrivs i följande avsnitt (se punkterna 37–76).

RISKBEDÖMNINGEN AV BNI-KOMPONENTER UTFÖRS INTE PÅ ETT LÄMPLIGT SÄTT

31. Revisionsrätten gjorde en kvalitativ riskbedömning för de tio utvalda medlemsstaterna som i huvudsak grundades på den kvalitativa beskrivningen av källor och metoder i BNI-förteckningarna. Riskbedömningen identifierade de BNI-komponenter vars sammanställning löpte större risk att inte följa ENS 95.

32. Den riskmatris som användes och resultatet av användningen av den presenteras i bilaga VI respektive bilaga VII. Eurostat gjorde inte någon strukturerad riskbedömning av detta slag.

KOSTNADSNYTTOANALYSEN UTFÖRS INTE PÅ ETT LÄMPLIGT SÄTT

33. Revisionsrättens gjorde en kostnadsnyttoanalys för att planera och prioritera sitt revisionsarbete. Analysen grundades på en kvalitativ riskbedömning som även tog hänsyn till BNI-komponenternas relativa storlek i den totala ekonomin. Resultatet presenteras i bilaga VIII.

34. Den resulterande riskstorleksindikatorn prioriterar de BNI-komponenter som ska kontrolleras i varje medlemsstat och underlättar jämförelser över tid för varje medlemsstat och/eller mellan medlemsstater. Revisionsrätten valde på detta sätt ut de BNI-komponenter som skulle undersökas med hjälp av ingående kontroller och/eller skrivbordsgranskning i medlemsstaterna. Revisionsrätten fann att Eurostat endast gjorde direkt kontroll av en av BNI-komponenterna med högst riskstorleksindikator enligt revisionsrättens kostnadsnyttoanalys i de tio utvalda medlemsstaterna [19].

35. Revisionsrätten jämförde resultatet av sin egen kostnadsnyttoanalys med de BNI-komponenter där Eurostat rapporterade om "åtgärdspunkt A [20]", som kan få betydande effekter på beräkningen av BNI, och med alla komponenter där Eurostat gjorde en direkt kontroll i de tio granskade medlemsstaterna.

36. Av den jämförande analysen framgick att det endast var vid kontrollen av Polen som Eurostat lät granskningen omfatta sammanställningen av de flesta riskutsatta och väsentliga BNI-komponenterna. I de övriga nio utvalda medlemsstaterna krävde Eurostat inte förbättringar i och/eller förtydliganden av sammanställningsprocessen och utförde inte några direkta kontroller av följande fyra viktiga områden (som ligger över gränsvärdet 5 på riskstorleksindikatorn):

Tillverkning (Nace D Rev. 1), som utgör mellan 12 och 21 % av deras BNI.

Parti- och detaljhandel och reparationer (Nace G Rev. 1) [21], som utgör mellan 10 och 12 % av deras BNI.

Fastighets-, hyres- och affärsverksamhet (Nace K Rev. 1) [22], som utgör mellan 14 och 18 % av deras BNI.

Skatter minus subventioner på produktion [23], som utgör mellan 10 och 13 % av deras BNI.

EUROSTAT TILLÄMPADE INTE EN KONSEKVENT KONTROLLSTRATEGI I MEDLEMSSTATERNA

37. Tillämpningen av de kontrollförfaranden som kommissionens ramverk bygger på ska garantera att en enhetlig strategi används i samtliga medlemsstater för hur omfattande och detaljrika Eurostats kontroller ska vara.

38. Revisionsrätten har granskat Eurostats kontroll av BNI-förteckningarna för de tio utvalda medlemsstaterna och fann att Eurostat inte har tillämpat sina kontrollförfaranden på ett konsekvent sätt i medlemsstaterna.

KONTROLLER BASERADE PÅ FRÅGEFORMULÄRET FÖR BEDÖMNING AV BNI-FÖRTECKNINGAR HAR INTE DOKUMENTERATS PÅ ETT LÄMPLIGT SÄTT

39. Eurostats kontroller dokumenterades inte på ett lämpligt sätt. Därför kunde revisionsrätten inte göra en fullständig bedömning av huruvida kommissionens kontrollförfaranden hade tillämpats på ett konsekvent sätt i medlemsstaterna och huruvida kommissionens övervakning av förvaltningen hade genomförts korrekt:

Vissa av frågorna i frågeformulär för bedömning av BNI-förteckningar hade inte besvarats [24].

Svaren på frågeformuläret för bedömning av BNI-förteckningar var olika detaljrika [25].

Det gick inte alltid att göra en tydlig koppling mellan frågeformuläret för bedömning av BNI-förteckningar och de åtgärdspunkter som rapporterades i Eurostats besöksrapporter [26].

Eurostats uppföljning av åtgärdspunkter kunde inte granskas i de fall där loggfilen inte hade uppdaterats och/eller inte var tillräckligt detaljerad [27].

BRISTER I GENOMFÖRANDET AV DIREKT KONTROLL

40. De riktlinjer som BNI-kommittén har antagit innehåller flera allmänna kriterier för att välja ut de BNI-komponenter som ska bli föremål för direkt kontroll [28]. Det ges emellertid inte någon vägledning om hur dessa kriterier ska tillämpas. Eurostat valde ut de områden som skulle analyseras på grunder som varierade från medlemsstat till medlemsstat och man tillämpade följaktligen ingen konsekvent strategi.

41. För åtta av de tio utvalda medlemsstaterna [29] saknades bevis för att Eurostat hade kontrollerat de nationella statistikkontorens kontroller av de ingångsuppgifter som användes för att beräkna de utvalda komponenterna. Detta ger upphov till tvivel om huruvida Eurostat gjorde en relevant bedömning av dessa nationella statistikkontors system för övervakning och kontroll av sammanställningen av nationalräkenskaper.

42. Den rättsliga grunden för Eurostats direkta kontroller var BNI-förordningen [30]. Med tanke på målen för och omfattningen av direkt kontroll anser revisionsrätten att en lämpligare grund hade varit förordningen om egna medel [31]. I den förordningen föreskrivs inte att andra medlemsstaters nationella statistikkontor ska delta i inspektionerna, och det fastställs specifika tidsfrister för kommissionens formella rapporter och medlemsstaternas svar [32]. Denna rättsliga grund användes inte av Eurostat under den aktuella kontrollcykeln.

DET SAKNADES KRITERIER FÖR ATT GÖRA LANDS- SPECIFIKA RESERVATIONER

43. Eurostat definierade inte några kriterier för att avgöra vilka punkter i bedömningsrapporterna (se punkterna 79–82) som borde bli landsspecifika reservationer. Eurostat försökte inte beräkna vilka effekter de nödvändiga förbättringsåtgärderna som låg till grund för reservationerna skulle kunna få för BNI. Följaktligen var det inte möjligt att bedöma huruvida de 103 specifika reservationer som gjorts mot medlemsstaterna i EU-25 (se bilaga IX) uppfyller principen om kostnadseffektivitet (se punkt 28).

44. De fall där kommissionen har gjort inkonsekventa landsspecifika reservationer anges i punkterna 62–64.

DET GJORDES IRRELEVANTA ÖVERGRIPANDE LANDS- SPECIFIKA RESERVATIONER

45. Även om det inte uttryckligen anges i de förfaranden som BNI-kommittén har antagit gjorde kommissionen sex "övergripande" [33] specifika reservationer. Dessa reservationer definieras av kommissionen som punkter som meddelas alla medlemsstater i syfte att göra det möjligt för Eurostat att jämföra den underliggande sammanställningen för att förbättra beräkningen av BNI.

46. Revisionsrätten upptäckte fall där dessa reservationer inte var motiverade eftersom medlemsstaterna inte påverkades av de underliggande sammanställningsproblemen (t.ex. i fråga om behandlingen av kooperativa boenden där 14 medlemsstater förklarade att de inte hade några sådana transaktioner [34]), och de inte hade någon väsentlig inverkan på nationalräkenskapernas kvalitet (t.ex. i fråga om behandlingen av enheter med liten eller ingen fysisk närvaro där den förväntade effekten på BNI är begränsad och främst rör små medlemsstater).

EUROSTAT UTFÖRDE INTE TILLRÄCKLIGT ARBETE PÅ MEDLEMSSTATSNIVÅ

47. Eurostat ska utföra tillräckligt arbete som gäller de nationella statistikkontoren för att täcka in de största riskerna i samband med sammanställningen av nationalräkenskaper (se bilaga VI) för att kunna göra en relevant bedömning av kvaliteten på BNI-uppgifterna i medlemsstaterna.

EUROSTATS KONTROLL AV BNI-FÖRTECKNINGAR HAR BEGRÄNSAD OMFATTNING

48. Som förklaras nedan saknades bevis i Eurostats filer för att viktiga sammanställningsfrågor hade granskats tillräckligt ingående.

GRANSKNINGEN AV FÖRETAGSREGISTER OCH AV KLASSIFICERINGEN AV INSTITUTIONELLA ENHETER OCH TRANSAKTIONER INOM DEN OFFENTLIGA SEKTORN VAR OTILLRÄCKLIG

49. Kvaliteten på företagsregistren [35]och tillgången på detaljerade uppgifter, som gör det möjligt att korrekt klassificera de institutionella enheterna och transaktionerna, är avgörande för sammanställningen av nationalräkenskaper. Granskningen av att företagsregistren är kompletta liksom tillämpningen av kriterierna för distinktionen marknad/icke-marknad [36] och klassificeringen av transaktioner mellan institutioner i den offentliga sektorn ingår i andra Eurostatsavdelningars ansvarsområden, inte den avdelning som ansvarar för kontrollen av BNI-uppgifter som beräkningsgrund för egna medel.

50. För de tio utvalda medlemsstaterna fanns det inga bevis för att Euro-stats avdelning med ansvar för kontrollen av BNI-uppgifter undersökte dessa frågor tillräckligt noga, antingen genom egna kontroller eller genom granskning av resultat från kontroller som gjorts av de andra ansvariga avdelningarna. På grund av otillräcklig samordning mellan Eurostats avdelningar behandlades därför inte de risker som är förbundna med sammanställningen av nationalräkenskaper ordentligt.

51. Detta bekräftas av den otillräckliga justeringen (baserad på över 20 år gammal information som fortfarande används) av de tyska nationalräkenskaperna för att hantera den dåliga kvaliteten på företagsregistren (se tabell 1, punkt 2), och av klassificeringen av offentliga sjukhus och bokföringen av en del av deras inkomster i Österrike som inte följer ENS 95.

52. Efter sina besök i Österrike under perioden 2007 till 2012 pekade Euro-stats avdelning med ansvar för förfarandet vid alltför stora underskott på möjligheten att det nationella statistikkontoret kanske inte hade tillämpat kriterierna för distinktionen marknad/icke-marknad på ett korrekt sätt vid klassificeringen av offentliga sjukhus i nationalräkenskaperna. Denna iakttagelse beaktades inte av Eurostats avdelning med ansvar för kontrollen av BNI-uppgifter som beräkningsgrund för egna medel. Kommissionen borde ha gjort en landsspecifik reservation om detta.

53. Av revisionsrättens skrivbordsgranskning framgick att de medel som den offentliga sektorn anslår för att täcka driftsförlusterna för dessa sjukhus i Österrike bokförs som produktsubventioner av tjänster på hälso- och sjukvårdsområdet. Dessa utgör omkring 1,5 % av BNI per år [37]. Enligt ENS 95 [38] är det inte tillåtet att bokföra betalning av tjänster inom ramen för sociala risker och behov som subventioner. Eurostat gjorde inga specifika kontroller av denna BNI-komponent för att bedöma huruvida den bokförda transaktionen borde ha klassificerats som sociala naturaförmåner. En sådan omklassificering skulle höja Österrikes beräknande BNI.

INGA BEVIS FÖR/OCH BEGRÄNSAD OMFATTNING AV EUROSTATS KONTROLL

54. Kvaliteten på Eurostats kontrollfiler för Belgien, Italien och Nederländerna hindrade revisionsrätten från att göra en fullständig granskning av det utförda arbetet. Det gick inte att bedöma huruvida kommissionen – för de BNI-komponenter som valts ut för dessa tre medlemsstater – behandlade någon av de nyckelkontroller som revisionsrätten har utarbetat.

55. Det kan därför ifrågasättas huruvida Eurostat uppfyller kraven i normerna för intern kontroll, enligt vilka adekvat dokumentation av det utförda arbetet inte bara krävs för ledningens övervakning utan även för att garantera driftskontinuitet över tid [39].

56. Dessutom behandlade Eurostat inte följande punkter i de tio medlemsstater som revisionsrätten granskade:

Bedömningen av tillgången till och den eventuella användningen av andra källor i sammanställningsprocessen.

Klassificeringen av enheter i andra institutionella sektorer än den offentliga sektorn [40].

Tillämpningen av rekommendationerna i manualen för underskott och statsskuld och/eller hänsyn till de synpunkter som har framförts av kommittén för valuta-, finans- och betalningsbalansstatistik när detta har varit relevant för sammanställningen av bruttonationalprodukt (BNP) och BNI.

Genom att behandla dessa tre frågor skulle kvaliteten på sammanställningsförfarandena i nationalräkenskaperna förbättras och beräkningen av BNI-uppgifter således påverkas.

PROBLEM SOM GÄLLDE EFTERLEVNADEN AV ENS 95 OCH KVALITETEN PÅ BERÄKNINGAR AV NATIONALRÄKENSKAPERNA SOM EUROSTAT INTE UPPTÄCKT

57. Revisionsrätten granskade fem av de tio medlemsstaterna på plats. Granskningen visade på problem som gällde efterlevnaden av ENS 95 och tillförlitligheten, jämförbarheten och fullständigheten i beräkningarna av nationalräkenskaperna som inte hade upptäckts av Eurostat. I tabell 1 ges en översikt av de viktigaste iakttagelserna och information om de eventuella konsekvenserna av de justeringar som krävs för att korrigera dem (när de kan kvantifieras) och den relativa storleken på riskposterna (när konsekvenserna inte kan kvantifieras [41]). Informationen är ett resultat av revisionsrättens ingående kontroll av utvalda BNI-komponenter och inbegriper bedömning av uppgifter [42] som tillhandahållits av de nationella statistikkontoren, och inga alternativa statistiska beräkningar har gjorts.

58. För var och en av de iakttagelser som inte kan kvantifieras motsvarar den del av BNI som är riskutsatt den relativa storleken av denna komponent i ekonomin. Revisionsrätten fastställde två väsentlighetsgränser: för kvantifierbara iakttagelser ska de potentiella konsekvenserna av justeringarna överstiga 0,2 % av BNI, och för icke kvantifierbara iakttagelser ska den relativa storleken på de riskutsatta BNI-komponenterna överstiga 0,5 % av BNI.

TABELL 1

POTENTIELLA EFFEKTER AV REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER OM KVALITETEN PÅ MEDLEMSSTATERNAS BNI

Källa: Revisionsrätten (baserat på revisionsättens ingående kontroll av BNI-komponenter).

Iakttagelser | Kompletterande beskrivning för varje land, bedömning av effekterna på bni och/eller andelen riskutsatt bni |

Tyskland | Spanien | Frankrike | Italien | Storbritannien |

1.Felaktig behandling av markarrenden i nationalräkenskaperna | Markarrenden har i vissa fall inte dragits av från insatsförbrukning | Markarrenden har i vissa fall inte dragits av från insatsförbrukning och output | Ej tillämpligt | Markarrenden har inte dragits av från output (omfattas inte av kommissionens reservation) | Ej tillämpligt |

Oväsentligt granskningsresultat (andelen riskutsatt BNI: 0,05 %) | Oväsentligt granskningsresultat (andelen riskutsatt BNI: 0,15 %) | | Oväsentligt granskningsresultat (andelen riskutsatt BNI: 0,15 %) |

2.Periodavgränsningsjusteringar har baserats på gamla antaganden eller begreppsmässiga anpassningar har inte gjorts | Periodavgränsningsjusteringar för produktion i egen regi, små verktyg och företagsregister har baserats på gamla antaganden | Ej tillämpligt | Ej tillämpligt | Ej tillämpligt | Begreppsmässiga justeringar har inte gjorts för små verktyg, kostnader för företagshälsovård och personalutbildning, personalens resor och uppehälle |

Väsentligt granskningsresultat (andelen riskutsatt BNI: 0,73 %) | Granskningsresultatet kan inte mätas |

3.Otillräcklig behandling eller brister i beräkningen av den svarta ekonomin | Felaktig rapportering, oregistrerade enheter och skattebedrägeri har inte beaktats tillräckligt | Felaktig rapportering och momsbedrägeri utan köparens medverkan har inte beaktats tillräckligt | Justeringen för fullständighet för oregistrerade enheter baseras på gamla antaganden och är inte dokumenterad | Brister i beräkningen av justeringen för fullständighet i fråga om oregistrerat arbete och felaktig rapportering | Inte bedömt (på grund av den specifika reservation kommissionen har gjort om detta) |

Väsentligt granskningsresultat (andelen riskutsatt BNI: 1,59 %) | Väsentligt granskningsresultat (andelen riskutsatt BNI: 6,31 %) | Väsentligt granskningsresultat (andelen riskutsatt BNI: 0,74 %) | Väsentligt granskningsresultat (andelen riskutsatt BNI: 11,81 %) |

4.Felaktig bokföring av EU-bidrag i nationalräkenskapernas | – | Inte bedömt (på grund av den specifika reservation kommissionen har gjort om detta) | – | – | – |

Oväsentligt granskningsresultat (effekt på BNI: + 0,11 %) | Oväsentligt granskningsresultat (effekt på BNI: + 0,09 %) | Oväsentligt granskningsresultat (effekt på BNI: + 0,11 %) | Oväsentligt granskningsresultat (effekt på BNI: + 0,11 %) |

5.Otillräcklig kvalitet på beräkningen av distributionsmarginaler | Distributionsmarginaler per produkt har inte beräknats enligt den metod som rekommenderas av BNI-kommittén | Ej tillämpligt | Inte bedömt | Ej tillämpligt | Ej tillämpligt |

Väsentligt granskningsresultat (andelen riskutsatt BNI: 10,60 %) |

6.Otillräcklig kvalitet på beräkningen av uthyrningstjänster (Nace K Rev. 1) | Bokföringen av finansiell leasing | Ingen beräkning av produktion av programvara för egen slutanvändning för icke marknadsproducenter | Underrapportering av insatsförbrukning för hushållstjänster | Underrapportering av insatsförbrukning för hushållstjänster | Ej tillämpligt |

Oväsentligt granskningsresultat (andelen riskutsatt BNI: 0,29 %) | Oväsentligt gransknings- resultat (effekt på BNI: + 0,01 %) | Väsentligt granskn ingsresultat (effekt på BNI: - 1,18 %) | Väsentligt granskningsresultat (effekt på BNI: - 1,50 %) |

7.Otillräcklig kvalitet på beräkningen av hälsa och sjukvård och sociala tjänster (Nace N Rev. 1) | Inte bedömt | Otillräcklig kvalitet i beräkningen av andra marknadsproducenter än sjukhus | Brister i beräkningen av sociala tjänster | Inte bedömt | Inte bedömt |

Väsentligt granskningsresultat (andelen riskutsatt BNI: 1,77 %) | Oväsentligt gransknins- resultat (effekt på BNI: + 0,15 %) |

8.Klassificeringen och värderingen av hushållens icke-vinstdrivande organisationer följer inte ENS 95 (bruttoförädlingsvärdet eller utgifter) | – | – | – | Ej tillämpligt | Inte bedömt (på grund av den specifika reservation kommissionen har gjort om detta) |

Väsentligt granskningsresultat (andelen riskutsatt BNI: 1,78 %) | Väsentligt granskningsresultat (andelen riskutsatt BNI: 0,87 %) | Väsentligt granskningsresultat (andelen riskutsatt BNI: 0,73 %) |

9.Felaktig eller inkonsekvent bokföring av inkomster, skatter och subventioner | Inte bedömt | Inte bedömt | Felaktig bokföring av vägskatt och inkomster från kommuner | Inte bedömt | Inkonsekvent bokföring av produktskatter och produktsubventioner på grund av brister i sammanställningsförfarandet vid övergången från output till producentpris till baspris |

Oväsentligt gransknings-resultat (effekt på BNI: + 0,04 %) | Väsentligt granskningsresultat (andelen riskutsatt BNI: 6,87 %) |

Total effekt på BNI (kvantifierbara iakttagelser) | + 0,11 % | + 0,01 % | - 0,90 % | - 1,39 % | + 0,11 % |

Icke kvantifierbara iakttagelser | Kvantifierbara iakttagelser | Iakttagelserna kan inte mätas |

LANDSSPECIFIKA RESERVATIONER SOM KOMMISSIONEN INTE GJORT

59. Enligt revisionsrättens gränsvärden borde kommissionen ha gjort specifika reservationer i följande fall:

Justeringar baserade på gamla antaganden (över 20 år gammal information används fortfarande) i Tyskland. Dessa justeringar utgjorde totalt 0,73 % av Tysklands BNI.

Otillräcklig behandling av den svarta ekonomin [43] i Tyskland och Spanien samt brister i beräkningen av denna komponent i Frankrike och Italien.

Otillräcklig kvalitet på beräkningarna av distributionsmarginaler i Tyskland.

Otillräcklig kvalitet på beräkningen av uthyrningstjänster i Frankrike [44] och Italien.

Otillräcklig kvalitet på beräkningen av hälsa och sjukvård och sociala tjänster i Spanien (en stor del av uppskattningarna byggde på en enkät från år 2000 som endast omfattade regionen Madrid vars representativitet inte hade bedömts).

Klassificeringen och värderingen av hushållens icke-vinstdrivande organisationer följer inte ENS 95 till fullo i Tyskland, Spanien och Frankrike (bruttoförädlingsvärdet eller utgifterna i denna sektor utgör mellan 0,7 och 1,8 % av dessa medlemsstaters BNI).

Inkonsekvent bokföring av produktskatter och produktsubventioner vid värderingen av output i Storbritannien.

UPPSKATTNINGARNA AV DEN SVARTA EKONOMIN INTE HELT JÄMFÖRBARA MELLAN MEDLEMSSTATERNA

60. De sammanställningsförfaranden som de fem granskade medlemsstaterna använder för att uppskatta den svarta ekonomin är inte helt jämförbara eftersom de inte alltid följer kommissionens riktlinjer om fullständighet [45].

61. Med tanke på de betydande nivåer på den svarta ekonomin som uppskattas av de nationella statistikkontoren skulle en förbättring av kvaliteten på dessa uppskattningar ha haft en väsentlig effekt på BNI. Denna effekt kan dock inte kvantifieras.

DE SPECIFIKA RESERVATIONER SOM KOMMISSIONEN GJORDE VAR INTE ALLTID KONSEKVENTA

62. De granskningsresultat i tabell 1 som klassificeras som oväsentliga avser mindre viktiga aspekter för vilka det enligt revisionsrättens mening inte behöver göras specifika reservationer. När det gäller vissa av dessa aspekter gjorde kommissionen likväl specifika reservationer mot en medlemsstat utan att kontrollera huruvida samma sammanställningsproblem fanns i andra medlemsstater för att säkerställa lika behandling.

63. Kommissionen borde inte ha gjort reservationer om dessa aspekter, eller så borde den ha gjort reservationer mot samtliga medlemsstater där förbättringar krävdes. Nedan följer exempel på när de landsspecifika reservationer som kommissionen gjorde var inkonsekventa (se bilaga IX):

En reservation gjordes mot Spanien på grund av den felaktiga behandlingen av små verktyg i nationalräkenskaperna, medan ingen reservation gjordes mot Storbritannien som hade jämförbara problem med redovisningen av denna komponent.

En annan reservation gjordes mot Spanien beträffande redovisningen av EU-bidrag, medan ingen reservation gjordes mot Tyskland, Frankrike, Italien och Storbritannien som inte heller redovisar dessa transaktioner på ett korrekt sätt.

En reservation gjordes mot Italien [46] för redovisningen av markarrenden, medan inga reservationer gjordes mot Tyskland och Spanien som inte heller redovisar dessa arrenden korrekt.

En reservation gjordes mot Polen på grund av att det inte hade gjorts någon beräkning av programvara för egen slutanvändning, medan ingen reservation gjordes mot Spanien som inte heller redovisar denna typ av programvara för icke marknadsproducenter.

64. Dessa problem skulle inte ha inträffat om kommissionen hade fastställt kriterier för att göra landsspecifika reservationer (se punkt 43) och utfört tillräckligt arbete på medlemsstatsnivå för att undvika inkonsekvenser.

EN MER MÅLINRIKTAD KONTROLL SKULLE INVERKA PÅ MEDLEMSSTATERNA RELATIVA BIDRAG

65. I tabell 1 anges revisionsrättens bedömning av följderna av att ENS 95 inte har tillämpats korrekt och av bristen på kvalitet när det gäller nitton utvalda BNI-komponenter i fem medlemsstater. Dessa problem i sammanställningen av beräknade nationalräkenskaper har inte haft någon effekt på summan av de BNI-baserade egna medel som används för att finansiera EU-budgeten [47], men de är relevanta för beräkningen av enskilda medlemsstaters bidrag.

66. De årliga bidragen för perioden 2002–2007 för de medlemsstater som besöktes hade varit annorlunda om ENS 95 hade tillämpats korrekt och kvaliteten på beräkningarna hade varit tillräckligt bra. Eftersom kommissionen inte gjorde några reservationer om dessa aspekter kan den inte längre ta hänsyn till dessa effekter på budgeten genom att justera BNI-saldona. Utifrån revisionsrättens arbete går det emellertid inte att ange hur stora dessa bidrag borde ha varit:

Omfattningen av de kvantifierbara iakttagelsernas potentiella effekt på de besökta medlemsstaternas årliga bidrag till budgeten varierade från + 0,4 till - 1,1 %. Detta förutsätter att inga andra ändringar av BNI-komponenter skulle ha krävts för de fem berörda medlemsstaterna eller i de 22 andra medlemsstaternas BNI-beräkningar.

De brister som ger upphov till de icke kvantifierbara iakttagelserna kan också påverka beräkningen av medlemsstaternas bidrag: per definition är det omöjligt att exakt ange deras effekt.

67. Revisionsrättens granskning av utvalda BNI-komponenter i fem medlemsstater visar således att en mer målinriktad kontroll kan inverka på medlemsstaternas relativa bidrag till budgeten.

EUROSTAT SLUTFÖRDE SIN KONTROLLCYKEL SENT

68. I slutet av januari 2012 slutförde Eurostat sin kontroll av BNI-förteckningarna. GD Budget meddelade medlemsstaterna i EU-25 att specifika reservationer hade gjorts om BNI-uppgifterna för perioden 2002–2010 [48] och hävde de utestående allmänna reservationerna mot samma medlemsstater för perioden 2002–2007.

69. Kommissionens granskning av medlemsstaternas BNI-förteckningar gjordes mellan början av 2007 och början av 2012. Revisionsrätten anser att granskningen har tagit för lång tid. Det gick tio år mellan det år kontrollen slutfördes och det första referensåret för de BNI-uppgifter som granskades.

70. Att det tog så lång tid berodde på kommissionens heltäckande metod som krävde en stor arbetsinsats från både Eurostats och de nationella statistikkontorens sida. Trots att det inte uttryckligen krävs enligt BNI-förordningen antogs dessutom alla bedömningsrapporter och rapporter från informationsbesök av BNI-kommittén som endast sammanträdde omkring tre gånger om året.

ALLTFÖR HÖG ANVÄNDNING AV ALLMÄNNA RESERVATIONER

71. För att kunna ändra BNI-uppgifter som beräkningsgrund för egna medel under denna långa kontrollprocess gjorde kommissionen allmänna reservationer mot medlemsstaterna om BNI-uppgifter för åren 2002–2007.

72. Användningen av sådana reservationer var alltför hög. Följden kan bli att man kringgår principen om att processen för att tillhandahålla och granska BNI-uppgifter måste slutföras inom den fyraårsfrist som anges i förordningen om egna medel. Reservationer bör endast avse specifika aspekter som rör värderingen av diskreta BNI-komponenter.

73. I juli 2012 påpekade GD Budgets internrevisionsavdelning [49] att bruket att göra allmänna reservationer om långa perioder för att kunna ändra BNI-uppgifter som beräkningsgrund för egna medel och sedan ersätta de allmänna reservationerna med specifika reservationer gjorde det möjligt att korrigera medlemsstaternas BNI-uppgifter mer än tio år efter åren i fråga. Detta skapade budgetosäkerhet i medlemsstaterna.

STÖRRE REVIDERINGAR HAR INTE GRANSKATS TILLRÄCKLIGT

74. När Eurostat var klar med sin kontroll hade samtliga tio utvalda medlemsstater genomfört en större revidering [50] av sina nationalräkenskaper (se tabell 2), vilket innebar att det var nödvändigt att ta hänsyn till en ny uppsättning BNI-uppgifter som beräkningsgrund för egna medel.

TABELL 2

STÖRRE REVIDERINGAR GJORDA MELLAN 2008 OCH 2011 AV DE TIO MEDLEMSSTATER SOM REVISIONSRÄTTEN GRANSKADE

Källa: Revisionsrätten (baserat på informationen i Eurostats kontrollfiler).

| BNI-förteckningar granskade av Eurostat inom ramen för den aktuella kontrollcykeln | Generalrevidering eller revidering av riktvärden under kontrollprocessen | Nya/uppdaterade BNI-förteckningar har tillhandahållits |

Utvalda medlemstater | Tillhandahölls i | Jämförelseår/referensår | Genomfördes år | Reviderat jämförelse-/referensår | Ja, när/Nej/ Ej tillämpligt (e.t.) |

Belgien | maj 2007 | 2003 | 2009 | 2006 [9999] | Nej |

Tyskland | december 2006 | 2000 | 2011 | 2008 | Nej |

Spanien | december 2007 | 2000 | 2011 | 2008 | Nej |

Frankrike | juli 2007 | 2000 | 2011 | 2005 | Nej |

Italien | december 2007 | 2000 | 2011 | 2008 | Nej |

Nederländerna | december 2006 | 2001 | e.t. [8888] | e.t. | e.t. |

Österrike | januari 2007 | 2002 | 2008 | 2004 | Ja, februari 2009 |

2011 | 2008 | Nej |

Polen | december 2006 | 2002 | e.t. [8888] | e.t. | e.t. |

Sverige | januari 2008 | 2005 | 2010 | 2006 | Nej |

Storbritannien | juli 2007 | 2003 | 2008 | 2005 | Ja, mars 2011 |

75. Sju av de åtta nationella statistikkontor som genomförde generalrevideringar eller revideringar av riktvärden under kontrollprocessen utarbetade inte en ny BNI-förteckning. Eurostat var därför tvungen att genomföra sin analys utifrån den begränsade informationen i BNI-kvalitetsrapporterna.

76. I fem [51] av dessa medlemsstater var omfattningen av Eurostats arbete begränsad. Detta berodde på den korta tiden mellan genomförandet av de större revideringarna [52] (september 2011) och slutförandet av kontrollprocessen (januari 2012). Till följd av detta gjordes ingen övergripande bedömning av de nya källorna och metoderna, och den direkta kontrollen grundades inte på den reviderade processen för sammanställning av de utvalda BNI-komponenterna.

EUROSTATS KONTROLLER RAPPORTERADES INTE PÅ ETT LÄMPLIGT SÄTT

77. Det är viktigt med klar och tydlig rapportering om kontrollen av BNI-uppgifter. Det gör det möjligt för intressenterna att förstå kommissionens bedömning av medlemsstaternas BNI och vid behov vidta åtgärder. Därför granskade revisionsrätten Eurostats bedömningsrapporter om de utvalda medlemsstaternas BNI (se punkterna 79–82), BNI-kommitténs årliga yttranden för åren 2002–2011 (se punkterna 83–87) och Eurostats och GD Budgets årliga verksamhetsrapporter för åren 2002–2011 (se punkterna 88–92).

78. Kommissionens interna vägledning för rapportering om kontrollen av BNI-uppgifter och förvaltningen av BNI-baserade egna medel är begränsad. Kvaliteten på kommissionens rapportering bedömdes därför i förhållande till de standarder som revisionsrätten har fastställt enligt vilka rapporter ska vara kompletta, tydliga och konsekventa.

EUROSTATS BEDÖMNINGSRAPPORTER OM MEDLEMSSTATERNAS BNI VAR INTE ALLTID KOMPLETTA, TYDLIGA OCH KONSEKVENTA

79. Eurostat utarbetade bedömningsrapporterna om medlemsstaternas BNI, inbegripet landsspecifika punkter med potentiella effekter på BNI som kan förbättras, och övergripande aspekter. Revisionsrätten fann att Eurostat inte hade använt några kriterier för att fastställa de landsspecifika punkter som kunde förbättras eller de övergripande aspekterna [53].

80. Rapporterna överlämnades till BNI-kommittén i juli och oktober 2011 som preliminära "utkast". Detta gjorde det möjligt för de nationella statistikkontoren att behandla vissa punkter innan Eurostat gjorde reservationer och/eller vissa ändringar för att tillämpa principen om likabehandling. Inga slutliga bedömningsrapporter om medlemsstaternas BNI utarbetades dock.

81. I december 2011 utfärdade Eurostat ett dokument [54] med alla åtgärdspunkter som inte ansågs tillräckligt viktiga för att ingå i bedömningsrapporterna i form av landsspecifika punkter som kunde förbättras. Detta dokument innehöll emellertid punkter som skulle kunna få effekter på BNI och/eller som liknar de specifika reservationer som kommissionen har gjort mot andra medlemsstater, såsom

företagsregistret i Tyskland (se tabell 1, punkt 2),

den justering som gjorts för bedrägerier i samband med insatsförbrukning inom hotell- och restaurangnäringen i Nederländerna,

behandlingen av små verktyg i nationalräkenskaperna i Nederländerna, Sverige och Storbritannien,

beräkningen av momsbedrägerier utan köparens medverkan i Polen.

82. Revisionsrätten gör följande allmänna iakttagelser om innehållet i Euro-stats bedömningsrapporter om de tio utvalda medlemsstaterna:

Ofullständig presentation av målen för och omfattningen av kontrollen samt av det arbete som Eurostat utför.

Otydlig information om den potentiella effekten av landsspecifika punkter som kan förbättras och/eller övergripande aspekter och sannolikheten för att kommissionen gör specifika reservationer om dem [55].

I avsaknad av väsentlighetskriterier är det oklart huruvida det som Eurostat själv har kommit fram till i rapporten ska betraktas som reservationer till bedömningen [56] och huruvida Eurostats allmänna slutsats ska ses som positiv eller negativ.

BNI-KOMMITTÉNS ÅRLIGA YTTRANDEN ÄR INTE I LINJE MED LAGSTIFTNINGEN OCH INTE INFORMATIVA

83. BNI-kommittén antog "informella" yttranden om Grekland för 2006 [57] och om medlemsstaterna i EU-10 för åren 2006–2011 [58] med avseende på huruvida de BNI-uppgifter som dessa medlemsstater hade tillhandahållit var lämpliga som beräkningsgrund för egna medel.

84. I Greklands fall följde kommissionen artikel 10.7 i förordningen om egna medel [59]. Kommissionen använde BNI-uppgifterna i den tidigare (2005) BNI-enkäten för egna medel och ingen justering gjordes av saldona för budgetåret 2006.

85. Denna bestämmelse följdes emellertid inte när det gällde medlemsstaterna i EU-10. Kommissionen beräknande och gjorde motsvarande justeringar av saldona för BNI-baserade egna medel för budgetåren 2006–2011 trots att BNI-kommittén inte hade utfärdat ett uttryckligt yttrande (se punkt 16).

86. Vad beträffar innehållet i samtliga de yttranden som BNI-kommittén utfärdade under granskningsperioden fann revisionsrätten följande:

Det är god praxis att hänvisa till den rättsliga grunden men detta görs inte.

Presentationen av målet/målen och grunden för bedömningen [60] är ofullständig,

Det är oklart huruvida det av de (allmänna) reservationer som presenteras i yttrandena om medlemsstaterna i EU-15 framgår om BNI-kommitténs allmänna slutsats är positiv eller negativ.

87. Med beaktande av de brister som upptäckts i kommissionens kontrollstrategi/kontrollmetod (se punkterna 26–36), och i kontrollprocessen (se punkterna 37–67) är inte det arbete som Eurostat har utfört tillräckligt för att till fullo stödja BNI-kommitténs yttrande. Eftersom principen om kostnadseffektivitet inte tillämpades korrekt vid Eurostats kontroll borde BNI-kommitténs yttranden ha innehållit en kommentar om begränsning av inriktningen och omfattningen.

GD BUDGETS ÅRLIGA VERKSAMHETSRAPPORTER TILLHANDAHÖLL BARA EN DELBEDÖMNING

88. GD Budget tillhandahöll lite information om förvaltnings-, risk- och kontrollklimatet i fråga om BNI-baserade egna medel [61], eller om hur man har kommit fram till den allmänna slutsatsen om förvaltnings- och kontrollsystemen [62]. Trots förbättringar de senaste åren bedömdes endast vissa delar av förvaltningen av BNI-baserade egna medel i GD Budgets årliga verksamhetsrapporter fram till 2011.

89. Fram till 2011 hade GD Budgets förklaringar inte stöd av tillräckliga bevis för att transaktionerna hade varit lagliga och korrekta eller för att principen om sund ekonomisk förvaltning hade följts. De handlade endast om huruvida beräkningen av BNI-baserade egna medel var korrekt och inte om kvaliteten på de underliggande uppgifterna.

90. Med hänsyn till de särdrag som kännetecknar förvaltningen av BNI-baserade egna medel [63] borde grunden för GD Budgets förklaring tydligt framgå i dess årliga verksamhetsrapport.

EUROSTATS ÅRLIGA VERKSAMHETSRAPPORTER TILLHANDAHÅLLER BARA EN DELBEDÖMNING

91. Trots förbättringar de senaste åren bedöms endast vissa delar av kontrollen av de BNI-uppgifter som ligger till grund för beräkningen av egna medel i Eurostats årliga verksamhetsrapporter. Eurostat lämnade begränsad information om målen för, omfattningen av och resultaten av sina kontroller av BNI.

92. Eurostats förklaringar avseende principen om sund ekonomisk förvaltning stöddes inte av tillräckliga bevis på att de berörda resurserna hade använts på ett ändamålsenligt sätt vid kontrollen av de BNI-uppgifter som ligger till grund för beräkningen av egna medel.

SLUTSATSER OCH REKOMMENDATIONER

93. Revisionsrättens slutsats är att kommissionens kontroll av BNI-uppgifter inte var tillräckligt strukturerad och målinriktad. Nedanstående slutsatser och rekommendationer härrör från revisionsrättens tillämpning av god praxis beträffande de kontrollarrangemang som den fastställde för sin revision. Denna praxis gör att förfarandet blir mer strukturerat och formaliserat och att resurserna fördelas bättre än med det system som Eurostat för närvarande använder. Eftersom antalet BNI-komponenter som ska väljas ut för ingående kontroll kan anpassas efter de tillgängliga resurserna skulle Eurostat inte behöva avsätta mer personal för att kontrollera BNI-uppgifter.

94. Revisionsrätten fann att kontrollen av de BNI-uppgifter som låg till grund för beräkningen av egna medel åren 2002–2007 slutfördes sent av kommis- sionen och att kommissionen inte i tillräckligt hög grad granskade de större revideringar som medlemsstaterna gjorde mellan 2008 och 2011. Användningen av allmänna reservationer var alltför hög (se punkterna 68–76).

95. Eurostat planerade och prioriterade inte sitt kontrollarbete på ett lämpligt sätt eftersom de risker som är förbundna med medlemsstaternas sammanställning av nationalräkenskaper inte blev föremål för korrekt bedömning när de områden som skulle kontrolleras valdes ut (se punkterna 24–36).

96. Eurostat tillämpade inte en konsekvent strategi när den genomförde sina kontroller i medlemsstaterna och utförde inte tillräckligt mycket arbete på denna nivå. Revisionsrättens granskning visade att en mer strukturerad och målinriktad strategi skulle göra kommissionens kontroll ändamålsenligare (se punkterna 37–67).

97. Eurostats kontroller har inte rapporterats på ett lämpligt sätt (se punkterna 77–92).

KONTROLLSTRATEGIN/KONTROLLMETODEN

REKOMMENDATION 1 GÖR EN STRUKTURERAD OCH FORMALISERAD GENOMGÅNG AV PLANERINGS- OCH PRIORITERINGSRUTINER

Kommissionen bör göra en strukturerad och formaliserad analys som tar hänsyn till kostnader och nytta så att den kan planera och prioritera sin kontroll av specifika områden eller sammanställnings(del)processer (se punkt 33). Vid analysen ska hänsyn tas till riskerna i samband med medlemsstaternas sammanställning av sina nationalräkenskaper (se punkt 32) och den relativa storleken av BNI-komponenter i den totala ekonomin.

Riskbedömningen bör grundas på all tillgänglig kvalitativ och kvantitativ information vid Eurostats samtliga avdelningar och inriktas på de sammanställningsförfaranden som beskrivs i medlemsstaternas BNI-förteckningar och senaste BNI-kvalitetsrapporter (se bilaga VII och bilaga VIII).

REKOMMENDATION 2 FÖRKORTA KONTROLLCYKELNS LÄNGD OCH BEGRÄNSA ANVÄNDNINGEN AV ALLMÄNNA RESERVATIONER

Kommissionen bör förkorta längden på sin kontrollcykel för att begränsa användningen av allmänna reservationer (se punkterna 68–70 och punkt 72).

Sådana reservationer bör användas endast i undantagsfall då det finns en betydande risk för att EU:s ekonomiska intressen inte är skyddade, exempelvis om en medlemsstat utför en större revidering under kontrollcykeln eller med oregelbundna intervaller (se punkterna 71–73).

REKOMMENDATION 3 FÖRBÄTTRA RAPPORTERINGEN TILL BNI-KOMMITTÉN

Eurostat bör rapportera tydligt och i tid till BNI-kommittén om alla fall där principen om kostnadseffektivitet ska anses vara tillämplig (se punkt 28).

KONTROLLPROCESSEN

REKOMMENDATION 4 GÖR EN MER MÅLINRIKTAD KONTROLL

Kommissionens kontrollprocess bör inbegripa en strukturerad och formaliserad kvalitativ riskbedömning av de sammanställningsförfaranden som beskrivs i BNI-förteckningarna och ingående kontroll av väsentliga och riskutsatta komponenter. De BNI-komponenter som ska kontrolleras ingående bör väljas ut i enlighet med den kostnadsnyttoanalys som beskrivs i rekommendation 1. Omfattningen av och målen vid ingående kontroll bör vara bredare än omfattningen av och målet vid den direkta kontroll som Eurostat har utfört under den senaste kontrollcykeln (se punkt 22 andra stycket och punkterna 33–36)..

REKOMMENDATION 5 LÄGG SÄRSKILD VIKT VID KONTROLLEN AV BNI:S FULLSTÄNDIGHET

Kommissionen bör vid sina kontroller lägga särskild vikt vid om medlemsstaternas BNI är fullständig och om jämförbara beräkningsmetoder har använts för att behandla den svarta ekonomin i nationalräkenskaperna (se punkterna 60 och 61). Eurostat bör kontrollera huruvida kommissionens riktlinjer [64] följs i samtliga medlemsstater och vidta lämpliga åtgärder för att se till att denna fråga behandlas på ett jämförbart sätt i de olika medlemsstaterna.

REKOMMENDATION 6 KOMPLETTA KONTROLLFILER OCH KOMPLETT DOKUMENTATION

Kommissionen bör dokumentera sitt arbete, bland annat genom en komplett uppsättning information om den kontroll som Eurostat utför genom skrivbordskontroller och/eller besök vid de nationella statistikkontoren (se punkterna 39, 54 och 55).

Eurostats kontrollfiler bör göra det möjligt för ledningen att tydligt identifiera resultatet av de kontroller som görs av utvalda BNI-komponenter i enlighet med normerna för intern kontroll.

REKOMMENDATION 7 SPECIFIKA RESERVATIONER BÖR ENDAST GÖRAS OM VÄSENTLIGA IAKTTAGELSER

För att göra specifika reservationer bör Eurostat, när det är möjligt, bedöma den potentiella effekten (vid kvantifierbara iakttagelser) och/eller det riskutsatta beloppet (vid icke kvantifierbara iakttagelser) av åtgärdspunkterna och fastställa tydliga väsentlighetskriterier. Dessa kriterier bör vara kvalitativa eller kvantitativa (se punkterna 43 och 58).

Som en allmän regel bör reservationer göras om diskreta BNI-komponenter som gäller de åtgärdspunkter som de nationella statistikkontoren inte har behandlat inom de fastställda tidsfristerna och vars effekter kan bli väsentliga.

REKOMMENDATION 8 FÖRBÄTTRA SAMORDNINGEN MELLAN EUROSTATS AVDELNINGAR

Eurostat bör förbättra samordningen mellan den avdelning som ansvarar för kontrollen av BNI som beräkningsgrund för egna medel och de andra avdelningarna, särskilt de avdelningar som sysslar med nationalräkenskaper (se punkterna 49–53).

I de fall där eventuella åtgärder som vidtas av andra avdelningar vid Eurostat kan få effekter på sammanställningen av BNP och/eller BNI bör BNI-kommittén rådfrågas och det slutliga beslutet om åtgärderna bör fattas på lämplig nivå i Eurostats hierarki.

RAPPORTERING

REKOMMENDATION 9 FÖRBÄTTRA RAPPORTERINGEN

Eurostat bör förbättra sina bedömningsrapporter så att de ger en komplett, tydlig och konsekvent utvärdering av medlemsstaternas BNI-uppgifter (se punkterna 79–82).

BNI-kommitténs årliga yttranden bör innehålla en tydlig bedömning av huruvida medlemsstaternas BNI-uppgifter är lämpliga (eller inte) som beräkningsgrund för egna medel. Innehållet i uppgifterna bör följa kraven i BNI-förordningen och bör användas på ett lämpligt sätt i budgetprocessen i enlighet med förordningen om egna medel (se punkterna 83–87).

GD Budgets och Eurostats årliga verksamhetsrapporter bör ge en rättvisande bild av kontrollen av medlemsstaternas BNI-uppgifter och av förvaltningen av BNI-baserade egna medel (se punkterna 88–92).

Kommissionen bör ange en skyldighet för Eurostat att regelbundet rapportera om resultaten av sina kontroller av BNI-uppgifter så att GD Budget kan inhämta den nödvändiga säkerhet som ska användas inom ramen för dess årliga verksamhetsrapporter..

98. Revisionsrätten uppmanar kommissionen att överväga dessa rekommendationer i samband med den kommande ändringen av BNI-förordningen.

Denna rapport antogs av revisionsrätten vid dess sammanträde i Luxem-burg den 26 september 2013.

För revisionsrätten

+++++ TIFF +++++

Vítor Manuel da Silva Caldeira

Ordförande

[1] Rådets beslut 2007/436/EG, Euratom av den 7 juni 2007 om systemet för Europeiska gemenskapernas egna medel (EUT L 163, 23.6.2007, s. 17) (nedan kallat beslutet om egna medel), och rådets förordning (EG, Euratom) nr 1150/2000 av den 22 maj 2000 om genomförande av beslut 94/728/EG, Euratom om systemet för gemenskapernas egna medel (EGT L 130, 31.5.2000, s. 1), i dess ändrade lydelse (nedan kallad förordningen om egna medel).

[2] Dessa innefattar kapitlen 14 "BNI" och 32 "BNI-saldon" i budgeten.

[3] Särskild rapport nr 12/2012: Har kommissionen och Eurostat förbättrat processen för att framställa tillförlitlig och trovärdig europeisk statistik? (http://eca.europa.eu).

[4] Rådets förordning (EG) nr 2223/96 av den 25 juni 1996 om det europeiska national- och regionalräkenskapssystemet i gemenskapen (EGT L 310, 30.11.1996, s. 1), i dess ändrade lydelse.

[5] Särskilt de som rör produktion, utgifter och inkomster, vilka är relevanta för att beräkna BNI-komponenterna.

[6] Rådets förordning (EG, Euratom) nr 1287/2003 av den 15 juli 2003 om harmonisering av bruttonationalinkomsten till marknadspris (nedan kallad BNI-förordningen) (EUT L 181, 19.7.2003, s. 1).

[7] Se artikel 126 i EUF-fördraget och rådets förordning (EG) nr 479/2009 av den 25 maj 2009 om tillämpningen av protokollet om förfarandet vid alltför stora underskott som är fogat till fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen (EUT L 145, 10.6.2009, s. 1), i dess ändrade lydelse.

[8] Interinstitutionellt avtal mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (EUT C 139, 14.6.2006, s. 1).

[9] Frågeformuläret består av 265 detaljerade frågor som ska besvaras.

[10] Detta innefattar även processtabeller som ger BNI-sammanställningsprocessen en kvantitativ dimension.

[11] Se artikel 5.2 b i BNI-förordningen.

[12] Se artikel 60.7 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (EGT L 248, 16.9.2002, s. 1), i dess ändrade lydelse.

[13] För EU-10 avser BNI-uppgifterna endast perioden 2004–2007. Eurostats kontroll av BNI-uppgifterna för Bulgarien och Rumänien slutfördes först i januari 2013, så dessa länder omfattas inte av granskningen.

[14] BNI-uppgifter för åren 2008–2010 ingår inte i revisionsrättens granskning eftersom de inte hade färdigställts när granskningen inleddes.

[15] COSO-ramverket (Committee of Sponsoring Organizations of the Treadway Commission) som används av kommissionen som en referens för system för övervakning och kontroll.

[16] Detta uttryck används för den kontroll som revisionsrätten gör, till skillnad från uttrycket direkt kontroll som avser den kontroll som kommissionen gör. Kontrollerna påminner om varandra även om inriktning, omfattning och mål är mer omfattande vid en "ingående kontroll" än vid en "direkt kontroll". Inte vid någon av kontrollerna görs en egen beräkning av BNI-komponenter.

[17] Se artikel 5.2 b i BNI-förordningen.

[18] Internrevisionsfunktionen.

[19] I Belgien för sammanställning av fastighets-, hyres- och affärsverksamhet, Nace K Rev. 1.

[20] Dessa punkter handlar om förbättrade statistikmetoder, mer fullständiga och uppdaterade källor och åtgärder för att följa ENS 95. Åtgärdspunkterna B, C, D och E liksom övergripande problem (som inte rapporterats som åtgärdspunkt A) omfattades inte av denna analys.

[21] Belgien, Tyskland, Spanien, Frankrike, Italien, Nederländerna och Österrike.

[22] Spanien, Italien, Österrike och Sverige.

[23] Belgien, Frankrike, Italien, Nederländerna, Österrike, Sverige och Storbritannien.

[24] Fler än 20 frågor lämnades obesvarade av Polen och Storbritannien.

[25] Otillräckliga detaljer lämnades av Belgien, Frankrike, Italien och Nederländerna.

[26] Belgien, Frankrike, Italien och Nederländerna.

[27] Belgien, Spanien, Italien och Nederländerna.

[28] De komponenter som ska bli föremål för direkt kontroll kan till exempel vara delar som är representativa för processen för sammanställning och beräkning av BNI, beräkningar som inbegriper ett antal justeringar och potentiella riskområden inom processen.

[29] Alla utom Österrike och Polen.

[30] "Informationsbesök" i enlighet med artikel 6.

[31] "Kontrollbesök" i enlighet med artikel 19.

[32] Tre månader för kommissionen och tre månader för medlemsstaterna.

[33] Gränsöverskridande kapitalinkomster, indirekt mätta finansiella förmedlingstjänster (FISIM), illegal verksamhet, bilskrotningsprogram, kooperativa boenden och enheter med liten eller ingen fysisk närvaro.

[34] Belgien, Bulgarien, Estland, Grekland, Frankrike, Cypern, Lettland, Litauen, Ungern, Malta, Nederländerna, Rumänien, Slovenien och Storbritannien.

[35] Företagsregister innehåller information om den aktiva populationen i statistiska enheter som bedriver affärsverksamhet, deras lokala enheter, de juridiska enheter som dessa företag och företagsgrupper består av. Företagsregistret ska uppdateras regelbundet. Analysen av den företags-population som ingår i företagsregistret bör utgöra startpunkt för sammanställningen av BNI enligt produktionsmetoden.

[36] Se punkterna 3.27–3.37 i ENS 95. Framför allt om mindre än 50 % av produktionskostnaderna täcks av försäljning betraktas enheten som en icke-marknadsproducent och kan klassificeras som en enhet inom den offentliga sektorn.

[37] Beräkningen gjordes på grundval av uppgifter publicerade av Eurostat för åren 2004–2007.

[38] Se punkt 4.38 enligt vilken följande inte kan betraktas som subventioner: "j) Utbetalningar som den offentliga sektorn gör till marknadsproducenter som fullständig, eller delvis, betalning för varor och tjänster som dessa marknadsproducenter direkt och individuellt tillhandahåller hushåll inom ramen för sociala risker och behov (se punkt 4.84), och som hushållen har en lagstadgad rätt till. Dessa betalningar ingår i den offentliga sektorns utgifter för individuell konsumtion, och följaktligen i sociala naturaförmåner och hushållens individuella konsumtion."

[39] Se särskilt norm för intern kontroll nr 9 om ledningens övervakning och nr 10 om driftskontinuitet. Se kommissionens meddelande om revidering av normerna för intern kontroll och den ram som ligger till grund för den interna kontrollen – förbättring av kontrollens ändamålsenlighet (Revision of the internal control standards and underlying framework – strengthening control effectiveness), SEK(2007)1341, 16.10.2007.

[40] Framför allt för icke-finansiella bolag, hushåll och hushållens icke-vinstdrivande organisationer. Klassificeringen av den sistnämnda sektorn behandlades korrekt i Storbritannien eftersom kommissionen gjorde en specifik reservation.

[41] Detta innebär att deras effekter på BNI är okända.

[42] I allmänhet gäller denna sammanställning av BNI för det senaste jämförelse- eller referensåret.

[43] Nationella revisorer är särskilt angelägna om att se till att de ekonomiska verksamheterna mäts på ett heltäckande sätt, inklusive dolda verksamheter (dvs. den svarta ekonomin) och de verksamheter som bara beskrivs som informella.

[44] Uppskattningen av hushållens insatsförbrukning var 3,3 % av output, medan den andel som tillämpades på de andra institutionella sektorerna var över 15 %. En så stor differens visar att det finns problem i sammanställningen av denna komponent.

[45] Särskilt kommissionens beslut 94/168 EG, Euratom av den 22 februari 1994 om åtgärder för genomförande av rådets direktiv 89/130/EEG, Euratom om harmonisering av beräkningen av bruttonationalinkomst till marknadspriser (EGT L 77, 19.3.1994, s. 51), kommissionens beslut 98/527/EG, Euratom av den 24 juli 1998 om hur mervärdesskattebedrägerier (skillnaden mellan beräknade och faktiska mervärdesskatteintäkter) skall tas upp i nationalräkenskaperna (EGT L 234, 21.8.1998, s. 39), och BNI-kommitténs dokument nr 50 från juli 2005 om Eurostats riktlinjer om tabellmetoden för fullständighet.

[46] Denna reservation från kommissionen omfattade emellertid inte avdrag för markarrenden från output.

[47] Ändringar i beräknad BNI för enskilda medlemsstater skulle påverka beräkningen av hela EU:s BNI. Detta får emellertid ingen effekt på summan av de BNI-baserade egna medlen. Varje ökning (eller minskning) av EU:s beräknade totala BNI uppvägs av en minskning (eller ökning) av den enhetliga procentsats som tillämpas på medlemsstaternas BNI för finansieringen av budgeten.

[48] Med undantag för den övergripande reservationen beträffande indirekt mätta finansiella förmedlingstjänster som endast gäller år 2010, och de landsspecifika reservationerna för medlemsstaterna i EU-10 som endast gäller perioden 2004–2010.

[49] Internrevisionsfunktionen.

[50] De generalrevideringarna eller revideringarna av riktvärden innebär ändringar av de källor och metoder som används för att sammanställa BNI, medan punktvisa revideringar görs till följd av viktiga metodförändringar i fråga om begrepp och definitioner och/eller i fråga om den klassificering som används: t.ex. införandet av EU:s nya näringsgrensindelning (Nace Rev. 2) i nationalräkenskaperna 2011 eller tillämpningen av den kommande redovisningsstandarden (ENS 2010). Större revideringar kräver att de föregående årens BNI-uppgifter räknas om retroaktivt.

[8888] Med undantag av de revideringar som beror på genomförandet av Nace Rev. 2 i nationalräkenskaperna.

[9999] Referensår där detaljerade uppgifter från årsredovisningar fanns tillgängliga för användning i nationalräkenskaperna.

[51] Tyskland, Spanien, Frankrike, Italien och Österrike.

[52] Med undantag av revideringar som rör genomförandet av Nace Rev. 2.

[53] Dessa punkter rör framför allt beräkningar beträffande litterära, musikaliska och konstnärliga originalverk, försäkringar, programvara och kapitalförslitning för vägar, broar etc.

[54] BNI-kommitténs dokument nr. 222 med titeln Other issues (deriving mainly from action points B, C and D) for 25 Member States (Andra aspekter som främst hör samman med åtgärdpunkterna B, C och D för 25 medlemsstater).

[55] Om de inte åtgärdas före slutet av 2011.

[56] I Eurostats bedömnings-rapporter anges att sammanställningen av BNI-komponenter "skulle kunna" eller "kan" förbättras, eller att det finns visst utrymme för förbättringar. Det är emellertid oklart huruvida bristen på genomförande av dessa punkter påverkar den samlade bedömningen.

[57] Se punkt 4.26 i revisionsrättens årsrapport för 2006.

[58] Eftersom kommis-sionens kontroll av BNI-förteckningarna ännu inte var slutförd.

[59] I denna artikel anges att eventuella ändringar av BNI för tidigare budgetår enligt artikel 2.2 i BNI-förordningen, med reservation för artikel 5 i den förordningen, ska medföra att varje berörd medlemsstat anpassar sitt bidrag till de BNI-baserade egna medlen. I artikel 5 BNI-förordningen åläggs BNI-kommittén att utfärda ett yttrande om hur lämpliga medlemsstaternas BNI-uppgifter är som beräk-ningsgrund för egna medel.

[60] Omfattningen av kontrollen och av det arbete som Eurostat har utfört.

[61] Framför allt hur de årliga bidragen och justeringarna (av föregående års saldon) beräknas, hur ansvaret fördelas mellan GD Budget och Eurostat, vilken roll BNI-kommittén spelar och omfattningen av och målen för det kontrollarbete som GD Budget och Eurostat utför.

[62] Inklusive nyckelindikatorer för korrekthet och laglighet och sund ekonomisk förvaltning i fråga om kontrollerna av BNI-baserade egna medel.

[63] EU-bestämmelserna för hur de ska beräknas, den komplexa processen för att sammanställa nationalräkenskaper och ansvarsfördelningen mellan två kommissionsenheter (se punkterna 2–11).

[64] Se fotnot 45.

--------------------------------------------------

BILAGA I

BNI-BASERADE EGNA MEDEL FÖR ÅREN 2002, 2007 OCH 2010 PER MEDLEMSSTAT

Källa: Revisionsrätten (baserat på kommissionens årsredovisning och kapitlen 14 "BNI" och 32 "BNI-saldon" i EU-budgeten).

Medlemsstater | År 2002 | År 2007 | År 2010 |

miljoner euro | % | miljoner euro | % | miljoner euro | % |

De tio största bidragsländer som valts ut för denna revision

Tyskland (DE) | 10504,5 | 22,86 % | 14653,8 | 19,83 % | 18703,8 | 20,54 % |

Frankrike (FR) | 7684,7 | 16,72 % | 11215,7 | 15,17 % | 14762,0 | 16,21 % |

Storbritannien (UK) | 8480,5 | 18,46 % | 12551,2 | 16,98 % | 12963,4 | 14,24 % |

Italien (IT) | 6390,4 | 13,91 % | 9143,7 | 12,37 % | 11386,6 | 12,51 % |

Spanien (ES) | 3430,7 | 7,47 % | 6073,4 | 8,22 % | 7611,3 | 8,36 % |

Nederländerna (NL) | 2264,9 | 4,93 % | 3400,6 | 4,60 % | 4219,2 | 4,63 % |

Belgien (BE) | 1335,7 | 2,91 % | 1985,8 | 2,69 % | 2662,4 | 2,92 % |

Sverige (SE) | 1220,7 | 2,66 % | 1948,9 | 2,64 % | 2771,6 | 3,04 % |

Polen (PL) | 0,0 | 0,00 % | 1745,6 | 2,36 % | 2630,9 | 2,89 % |

Österrike (AT) | 1070,0 | 2,33 % | 1564,9 | 2,12 % | 2131,7 | 2,34 % |

Summa | 42382,1 | 92,25 % | 64283,6 | 86,98 % | 79842,9 | 87,68 % |

Övriga medlemsstater

Danmark (DK) | 893,1 | 1,94 % | 1393,5 | 1,89 % | 1705,7 | 1,87 % |

Grekland (EL) | 704,8 | 1,53 % | 1946,6 | 2,63 % | 1616,9 | 1,78 % |

Portugal (PT) | 635,9 | 1,38 % | 940,1 | 1,27 % | 1344,0 | 1,48 % |

Finland (FI) | 693,5 | 1,51 % | 1087,7 | 1,47 % | 1256,0 | 1,38 % |

Tjeckien (CZ) | 0,0 | 0,00 % | 703,8 | 0,95 % | 1051,4 | 1,15 % |

Irland (IE) | 537,5 | 1,17 % | 972,2 | 1,32 % | 950,1 | 1,04 % |

Rumänien (RO) | 0,0 | 0,00 % | 681,7 | 0,92 % | 859,6 | 0,95 % |

Ungern (HU) | 0,0 | 0,00 % | 546,7 | 0,74 % | 702,2 | 0,77 % |

Slovakien (SK) | 0,0 | 0,00 % | 302,5 | 0,41 % | 450,1 | 0,49 % |

Slovenien (SI) | 0,0 | 0,00 % | 198,3 | 0,27 % | 250,9 | 0,28 % |

Bulgarien (BG) | 0,0 | 0,00 % | 163,0 | 0,22 % | 247,2 | 0,27 % |

Luxemburg (LU) | 100,7 | 0,22 % | 202,2 | 0,27 % | 196,6 | 0,22 % |

Litauen (LT) | 0,0 | 0,00 % | 158,3 | 0,21 % | 186,4 | 0,20 % |

Lettland (LV) | 0,0 | 0,00 % | 118,0 | 0,16 % | 133,9 | 0,15 % |

Cypern (CY) | 0,0 | 0,00 % | 88,2 | 0,12 % | 124,3 | 0,14 % |

Estland (EE) | 0,0 | 0,00 % | 95,8 | 0,13 % | 98,9 | 0,11 % |

Malta (MT) | 0,0 | 0,00 % | 32,5 | 0,04 % | 40,4 | 0,04 % |

Summa | 3565,5 | 7,75 % | 9631,1 | 13,02 % | 11214,6 | 12,32 % |

Summa BNI-baserade egna medel | 45947,6 | 100,00 % | 73914,7 | 100,00 % | 91057,5 | 100,00 % |

|

Summa inkomster (miljoner euro) | 95434,4 | 117563,0 | 127795,0 |

Summa BNI-baserade egna medel/Summa inkomster | 48,15 % | 62,87 % | 71,25 % |

--------------------------------------------------

BILAGA II

BERÄKNING AV BNI-BASERADE EGNA MEDEL

BERÄKNING AV BNI-BASERADE EGNA MEDEL SOM FINANSIERAR BUDGETEN

1. Beräkningen av BNI-baserade egna medel sker genom att en enhetlig procentsats tillämpas på medlemsstaterna BNI. Denna beräknas som en procentandel av summan av medlemsstaternas prognostiserade årliga BNI på ett sådant sätt att den helt täcker den del av budgeten som inte finansieras av traditionella egna medel, mervärdesskattebaserade egna medel och övriga inkomster [1]. Beräkningen av de totala BNI-baserade egna medlen påverkas sålunda av dessa andra inkomstkällor.

2. Saldon och justeringar av BNI-saldon som avser år n beräknas under år n + 1 genom att jämföra prognostiserade uppgifter med faktiska BNI-uppgifter [2] och under de efterföljande åren (n + 2, n + 3, n + 4, ... etc.) med hjälp av mer uppdaterade uppgifter som beskrivs närmare nedan.

3. Enligt EU-bestämmelserna om beräkning av egna medel är det möjligt att ändra BNI-uppgifter för ett visst räkenskapsår fram till den 30 september år n + 4. Denna fyraårsregel kan förlängas om kommissionen och/eller medlemsstaterna anser att uppgifternas kvalitet ska förbättras på vissa punkter i BNI-sammanställningen för ett visst räkenskapsår [3].

4. Kommissionens förfarande för att göra reservationer används för att underrätta medlemsstaterna om de punkter som kan förbättras. En allmän reservation omfattar sammanställningen av en medlemsstats samtliga BNI-komponenter, medan en specifik reservation omfattar beräkningen av diskreta BNI-komponenter. När kommissionen häver reservationer kan inga ytterligare ändringar av de underliggande uppgifterna beaktas för beräkningen av egna medel.

ANVÄNDNING AV BNI-UPPGIFTER VID BERÄKNINGEN AV ANDRA DELAR AV EGNA MEDEL

5. BNI-uppgifter spelar en central roll i det övergripande systemet med egna medel. Uppgifterna används också för att fastställa taket för beräkningsunderlagen för mervärdesskatten (som inte får överstiga 50 % av BNI) för beräkning av mervärdesskattebaserade egna medel [4], för att bland medlemsstaterna omfördela kostnaderna för den korrigering som Storbritannien beviljats när det gäller budgetobalans [5] och den bruttominskning av det årliga BNI-baserade bidraget som Nederländerna och Sverige beviljats [6], och för att fastställa det högsta totala årliga anslaget för de åtaganden och betalningar som ska föras upp i budgeten (tak) [7].

ÅRLIGA BNI-UPPGIFTER FÖR BERÄKNING AV EGNA MEDEL

6. Årliga BNI-uppgifter [8] sammanställs av medlemsstaternas nationella statistikkontor. De nationella statistikkontoren måste senast den 22 september varje år förse kommissionen (Eurostat) med siffror om BNI, BNP och deras komponenter för det föregående året och de justeringar som kan ha gjorts av siffrorna för tidigare redovisningsår. Dessa uppgifter tillhandahålls av medlemsstaterna i "BNI-enkäten".

7. Tillsammans med dessa uppgifter ska medlemsstaternas nationella statistikkontor dessutom överlämna en rapport som visar hur aggregaten räknas fram och beskriva eventuella viktiga skillnader när det gäller de förfaranden (metoder) och statistiska grunduppgifter (källor) som använts och förklara eventuella justeringar sjämfört med tidigare BNI-beräkningar (kvalitetsrapport) [9].

8. För att göra en mer detaljerad beskrivning av hur BNI-uppgifterna sammanställs ska de nationella statistikkontoren förse Eurostat med en förteckning över de förfaranden och statistiska grunduppgifter ("BNI-förteckningen") som använts för att beräkna de olika BNI-komponenterna [10].

9. Enligt de riktlinjer som BNI-kommittén antog i juli 2005 ska medlemsstaterna utarbeta en fullständigt uppdaterad BNI-förteckning senast ett år efter slutförandet av varje större revidering [11]. Om en medlemsstat inte tillämpar en revideringspolitik som innefattar större revideringar ska BNI-förteckningen uppdateras minst vart femte år.

10. I juli 2012 ändrades dessa riktlinjer så att medlemsstaterna endast blev skyldiga att tillhandahålla en uppdaterad BNI-förteckning på begäran av BNI-kommittén när större revideringar genomförs inom Eurostats kontrollcykel.

[1] Se artikel 5 i förordningen om egna medel.

[2] Se artikel 10.6 i förordningen om egna medel.

[3] Se artikel 10.7 i förordningen om egna medel.

[4] Se artikel 2.1 b i beslutet om egna medel.

[5] "Storbritanniens korrigering". Se artikel 5 i beslutet om egna medel.

[6] Se artikel 2.5 i beslutet om egna medel.

[7] Se artikel 3 i beslutet om egna medel.

[8] BNI-uppgifterna utarbetas på grundval av statistik och andra skattningar. Dessa uppgifter skiljer sig från de prognostiserade uppgifter som används i systemet för egna medel inom ramen för förfarandet för att godkänna budgeten.

[9] Se artikel 2 i BNI-förordningen.

[10] Se artikel 3 i BNI-förordningen.

[11] De större regelbundna revideringarna eller revideringarna av riktvärden innebär ändringar av de källor och metoder som används för att sammanställa nationalräkenskaper, medan punktvisa revideringar beror på viktiga metodförändringar i fråga om begrepp och definitioner och/eller i fråga om den klassificering som används. Se även fotnot 50 i rapporten och ordlistan till den.

--------------------------------------------------

BILAGA III

KOMMISSIONENS KONTROLL AV MEDLEMSSTATERNAS BNI-FÖRTECKNINGAR

ATT GÖRA ALLMÄNNA RESERVATIONER

1. Eftersom BNI-uppgifterna endast kan användas som beräkningsgrund för egna medel under fyra år och Eurostats bedömning av medlemsstaternas BNI-förteckningar kan ta längre tid (vilket t.ex. har skett när det gäller BNI-uppgifterna för 2002 och framåt) gör kommissionen (GD Budget) allmänna reservationer om sammanställningen av en medlemsstats alla BNI-komponenter.

SKRIVBORDSKONTROLLER PÅ GRUNDVAL AV FRÅGEFORMULÄR FÖR BEDÖMNING AV BNI-FÖRTECKNINGAR

2. Eurostat granskar BNI-förteckningarna [1] för att garantera att "förfarandet vid bedömningen av kvaliteten på medlemsstaterna BNI-uppgifter är systematiskt, konsekvent och rättvist". Eurostats arbete dokumenteras med hjälp av frågeformuläret för bedömning av BNI-förteckningar som innehåller 265 detaljerade frågor om sammanställningen av hela nationalräkenskaperna.

INFORMATIONSBESÖK [2]

3. Med beaktande av de skrivbordskontroller som grundas på frågeformuläret för bedömning av BNI-förteckningar tar Eurostat fram de frågor som ska klargöras under ett informationsbesök till det nationella statistikkontoret. Informationsbesökets syfte är framför allt att samla in den information som krävs för att komma åt eventuella brister i de statistiska källor och metoder som används för att beräkna BNI och dess komponenter.

BESÖKSRAPPORTER OCH ÅTGÄRDSPUNKTER

4. Informationsbesöket i en medlemsstat ger upphov till "åtgärdspunkter", som består av problem som kräver ändrade metoder och/eller brister i systemen för övervakning och kontroll som måste åtgärdas. Åtgärdspunkterna delas in i följande fem kategorier:

Åtgärdspunkt "A": möjlig förbättring av metoder krävs.

Åtgärdspunkt "B": överlämnande av ny information som ska ingå i BNI-förteckningen.

Åtgärdspunkt "C":omarbetning, klargörande eller korrigering av redan befintlig information i BNI-förteckningen.

Åtgärdspunkt "D": överlämnande av ny information som inte nödvändigtvis måste ingå i BNI-förteckningen.

Åtgärdspunkt "E": punkter som ska genomföras av Eurostat.

5. Eurostat och de nationella statistikkontoren ska enas om besöksrapporterna (tillsammans med tidtabellen för genomförandet av åtgärdspunkterna), och rapporterna ska överlämnas till BNI-kommittén för diskussion och antagande.

DIREKT KONTROLL

6. Som ett komplement till den genomgång av BNI-förteckningar som grundas på frågeformuläret för bedömning utför Eurostat i enlighet med revisionsrättens rekommendationer [3] sedan 2007 direkta kontroller av BNI-komponenter.

7. Som anges i Eurostats riktlinjer är huvudsyftet med denna strategi att följa spåret från den utvalda komponenten i nationalräkenskaperna tillbaka till ursprungsuppgifterna [4].

8. Direkt kontroll görs i regel av en eller två BNI-komponenter. Eurostat förväntar sig vanligtvis inte att utifrån detta arbete kunna dra några slutsatser om alla beräkningar som ingår i BNI-förteckningen.

LOGGFILER OCH SPÅRADE UPPDATERINGAR AV BNI-FÖRTECKNINGEN

9. För att följa upp hur arbetet med åtgärdspunkterna fortskrider och för att dokumentera kontrollprocessen för Eurostat en loggfil som visar all information för varje åtgärdspunkt och en kontinuerligt uppdaterad (ej offentlig) version av BNI-förteckningen i där ändringarna framgår.

BEDÖMNINGSRAPPORTER

10. Eurostat utarbetar bedömningsrapporter om kvaliteten på medlemsstaternas BNI-uppgifter för ett visst antal år (t.ex. perioden 2002–2010). På grundval av bedömningsrapporterna gör kommissionen specifika reservationer och häver allmänna reservationer.

ATT GÖRA SPECIFIKA RESERVATIONER OCH HÄVA ALLMÄNNA RESERVATIONER

11. För vare åtgärdspunkt som Eurostat anser viktig, och för vilken fullständig information inte har gjorts tillgänglig och/eller de nationella statistikkontoren inte har gjort de förbättringar som de är skyldiga att göra, gör kommissionen specifika reservationer som omfattar beräkningen av diskreta BNI-komponenter. Detta innebär att kontrollen har slutförts och att man kan häva alla allmänna reservationer som eventuellt finns kvar.

[1] Se fotnot 11 i rapporten.

[2] Dessa genomförs av kommissionen. Företrädare för andra medlemsstater får delta (se artikel 6 i BNI-förordningen).

[3] Se punkt 4.30 a i revisionsrättens årsrapport för 2005, bilaga 4.1 i årsrapporten för 2006 och punkt 4.45 i årsrapporten för 2007.

[4] Det främsta syftet med direkt kontroll är att kontrollera huruvida beskrivningen av källor och metoder i BNI-förteckningen på ett tillfredsställande sätt speglar den sammanställningspraxis som faktiskt har tillämpats, och huruvida grunduppgifterna i källorna har omarbetats på ett lämpligt sätt till de siffror i nationalräkenskaperna som medlemsstaterna lämnat som beräkningsgrund för BNI-baserade egna medel. Eurostat gör ingen beräkning av BNI-komponenter med hjälp av denna metod.

--------------------------------------------------

BILAGA IV

ÖVERSIKT ÖVER REVISIONSRÄTTENS REVISIONSSTRATEGI OCH REVISIONSMETOD

+++++ TIFF +++++

Källa: Revisionsrätten.

--------------------------------------------------

BILAGA V

REVISIONSRÄTTENS KONTROLLMODELL

MOT ETT FÖRBÄTTRAT KONTROLLRAMVERK

1. Revisionsrätten analyserade den allmänna uppbyggnaden av kommissionens system för att fastställa god praxis för vilka kontrollmetoder som skulle användas för den här revisionen.

2. Denna praxis innebär en mer strukturerad och formaliserad metod samt bättre resursfördelning. Kombinationen av kontrollförfaranden avviker från kommissionen ramverk. Kontrollerna består i mindre grad av kvalitativa undersökningar av de källor och metoder som beskrivs i medlemsstaternas BNI-förteckningar och i högre grad av tester av sammanställningsprocessen med hjälp av ingående kontroller [1] av riskutsatta och väsentliga komponenter.

3. De kontrollarrangemang som har konsoliderats i denna kontrollmodell har delats upp enligt Eurostats tre stora kontrollsteg enligt följande:

STEG 1 – KONTROLLSTRATEGIN/KONTROLLMETODEN

4. Den föreslagna strategin/metoden är att planera och prioritera kontrollen av BNI-komponenter genom att använda en strukturerad metod som tillämpar principen om kostnadseffektivitet (kostnadsnyttoanalys).

5. Kostnadsnyttoanalysen ska vara resultatet av användningen av dessa verktyg och förfaranden:

a) En detaljerad kvalitativ riskbedömning av sammanställningen av BNI i medlemsstaterna ska genomföras. Riskkällor och riskfaktorer anges i bilaga VI, och vid bedömningen beaktas processen för sammanställning av BNP i enlighet med produktionsmetoden. En skrivbordsgranskning [2] av medlemsstaternas BNI-förteckningar och senaste årliga kvalitetsrapporter är de viktigaste informationskällorna för att göra denna detaljerade kvalitativa bedömning av inneboende risker. Kontrollrisker [3] beaktas inte eftersom medlemsstaternas nationella statistikkontor endast i begränsad omfattning förlitar sig på system för övervakning och kontroll för sammanställningen av sina nationalräkenskaper.

b) En matris [4] ska utarbetas för att visa sammanställningen av BNP-komponenter (enligt produktionsmetoden) och övergångsposter för BNP/BNI. Matrisen ska grundas på följande två faktorer: riskbedömningspoängen (kopplad till viktningen av risker) [5] och komponenternas storlek i ekonomin (BNP/BNI-komponentens procentandel i förhållande till total BNI). Genom att multiplicera det viktade riskvärdet med varje komponents storlek fastställs en riskstorleksindikator. För den här revisionen har en beräkning av ovannämnda riskstorleksindikator gjorts för varje verksamhet enligt Nace (Rev.1), och för övergångsposter. Kostnadsnyttoanalysen kan även tillämpas på metoder som utgår från utgifter och inkomster [6].

c) Nyttan och kostnaderna i denna analys (metod) ska fastställas enligt följande: "nyttan" utgörs av värdet på riskstorleksindikatorn för de BNP/BNI-komponenter som har valts ut för ingående kontroll, medan "kostnaderna" är alternativkostnaderna för bristen på ingående kontroller av andra BNP/BNI-komponenter. De senare mäts med hjälp av summan av de värden som tilldelats riskstorleksindikatorerna för okontrollerade BNP/BNI-komponenter.

d) För att välja ut vilka BNP/BNI-komponenter som ska genomgå en ingående kontroll föreslår revisionsrätten att man som generell regel ska tillämpa en referensgräns [7] (väsentlighetskriterium). De komponenter vars riskstorleksindikator har ett värde som överstiger referensgränsen kommer att väljas ut för kontroll, medan komponenter med ett värde som understiger referensgränsen inte kommer att väljas ut för kontroll. Undantag från dessa kvantitativa kriterier kan i vissa motiverade fall göras för att göra kostnadsnyttoanalysen mer ändamålsenlig.

e) Antalet BNP/BNI-komponenter som ska väljas ut i varje medlemsstat beror på vilka personalresurser som finns tillgängliga för kontrollen.

STEG 2 – KONTROLLPROCESSEN

6. Det ska göras en ingående kontroll av de BNP/BNI-komponenter som har valts ut på grundval av kostnadsnyttoanalysen (enligt beskrivningen i steg 1). Omfattningen av och målen för denna ingående kontroll ska vara mer omfattande än vid Eurostats direkta kontroll. Dessutom tillämpas en riskbaserad strategi inom ramen för ingående kontroll i enlighet med följande:

Omfattning: Kontrollen omfattar hela sammanställningsprocessen för utvalda BNP/BNI-komponenter, inklusive granskningen av kvaliteten på de grundläggande uppgiftskällorna (primärdata) även om de tillhör andra avdelningar vid det nationella statistikkontoret än den som ansvarar för att tillhandahålla statistiska uppgifter till nationalräkenskaperna eller andra organ som tillhandahåller statistiska uppgifter.

Mål: Utöver de mål som anges i Eurostats riktlinjer för direkt kontroll innehåller den ingående kontrollen även en granskning av huruvida de utvalda BNP/BNI-komponenterna följer ENS 95.

Metod: Genom att inleda med att återskapa vägen från aggregerad till oaggregerad nivå koncentreras kontrollen på de delkomponenter som fastställs utifrån de delprocesser inom sammanställningen som på grundval av en riskbedömning anses utgöra en (mycket) hög risk (se punkt 5 a i denna bilaga).

7. Ingående kontroll av BNP/BNI-komponenter görs vid "kontrollbesök" [8] på de nationella statistikkontoren. En detaljerad checklista ska utarbetas för kontrollen så att man täcker in de risker som är förbundna med sammanställningen av nationalräkenskaper (se bilaga VI), och för att säkerställa att medlemsstaterna tillämpar en konsekvent strategi. Man ska vara överens med de nationella statistikkontoren om de resultat som besöken ger, men BNI-kommittén behöver inte godkänna kontrollbesöksrapporterna [9] eftersom den övergripande utvärderingen av BNI-uppgifter för varje medlemsstaterna ingår i den bedömningsrapport som ska granskas av BNI-kommittén (se steg 3).

STEG 3 – RAPPORTERINGEN

8. Rapportering av kontrollen av BNI-baserade egna medel ska ske på de tre nivåer som beskrivs nedan.

BEDÖMNINGSRAPPORTER

9. Dessa rapporter ska innehålla en övergripande bedömning med avseende på tillförlitligheten, jämförbarheten och fullständigheten i medlemsstaterna BNI-uppgifter i enlighet med principen om kostnadseffektivitet (se stegen 1 och 2). I dessa rapporter ska åtminstone följande ingå:

a) Bakgrundsinformation.

b) Kontrollens mål och omfattning (dvs. de huvuddokument som granskningen grundas på).

c) Det arbete som utförts.

d) Granskningsresultat.

e) Slutsatser (samlad bedömning).

f) Reservationer.

10. En standardtext ska utarbetas för rapportens slutsatser. Väsentlighetskriterier (dvs. en procentandel av värdet av den undersökta komponenten och/eller BNI) ska fastställas för att skilja mellan väsentliga och oväsentliga granskningsresultat efter en ingående kontroll. Om effekten av samtliga väsentliga granskningsresultat (dvs. reservationer) överstiger en fastställd referensgräns (t.ex. 2 % av BNI) ska den samlade bedömningen vara negativ.

BNI-KOMMITTÉNS YTTRANDE

11. Detta yttrande ska ta hänsyn till den kontroll som kommissionen utför i enlighet med sitt kontrollramverk och Eurostats kontroll av att de uppgifter och den information som medlemsstaterna tillhandahåller i sina årliga BNI-enkäter och kvalitetsrapporter stämmer överens.

12. BNI-kommitténs yttrande ska åtminstone omfatta följande punkter:

a) Bakgrundsinformation och rättslig grund.

b) Kontrollens mål och omfattning (dvs. de huvuddokument som granskningen grundas på).

c) Det arbete som utförts.

d) (Allmänna och specifika) reservationer och andra väsentliga granskningsresultat.

e) Slutsats (yttrande).

f) Yttrande med reservationer.

13. Yttrandet ska vara positivt, negativt eller positivt med reservation(er). Ett yttrande ska innehålla en reservation om det finns befintliga allmänna reservationer och/eller (väsentliga) specifika reservationer, eller om väsentliga granskningsresultat har upptäckts till följd av Eurostats kontroller av BNI-enkäter och kvalitetsrapporter. Om det på grund av reservationerna inte går att avge ett positivt yttrande (se punkt 10 i denna bilaga) ska de underliggande BNI-uppgifterna endast beaktas för beräkningen av BNI-baserade egna medel om kommissionen vederbörligen motiverar användningen.

14. Den föreslagna standardtexten för ett sådant yttrande anges i ruta 1.

RUTA 1 – FÖRESLAGEN STANDARDTEXT FÖR BNI-KOMMITTÉNS ÅRLIGA YTTRANDE

Med beaktande av målen för och omfattningen av kontrollen av BNI-uppgifter (se...) och på grundval av det arbete som Eurostat har utfört (se …), avger BNI-kommittén följande yttrande [i enlighet med artikel 5.2 b i BNI-förordningen]: Det är lämpligt/inte lämpligt att använda uppgifterna i [ÅR] års BNI-enkäter och kvalitetsrapporter från medlemsstaterna för beräkningen av egna medel. [Yttrandet avges emellertid,... med följande reservationer … t.ex. (allmänna och/eller specifika) reservationer mot BNI-uppgifter har lämnats i enlighet med artikel 10.7 i förordning (EG, Euratom) nr 1150/2000 ...].

ÅRLIGA VERKSAMHETSRAPPORTER

15. Både Eurostat och GD Budget ska i sina årliga verksamhetsrapporter (i del 1 om politiska resultat, del 2 om förvaltnings- och internkontrollsystem och/eller del 3 om byggstenar på vägen mot förklaringen [10]) beskriva kontrollen av BNI-baserade egna medel [11] och tillhandahålla relevant information om användningen av medel i överensstämmelse med principen om sund ekonomisk förvaltning.

16. Som delegerad utanordnare för BNI-baserade egna medel ska GD Budget dessutom inkludera lämpliga bevis (t.ex. indikatorer för laglighet och korrekthet) som underlag till sin egen förklaring (dvs. del 4 i de årliga verksamhetsrapporterna) om förvaltningen av BNI-baserade egna medel.

17. När det gäller kvaliteten på de BNI-uppgifter som använts för att beräkna egna medel ska Eurostat förse GD Budget med en samlad årlig bedömning av BNI-uppgifter som GD Budget kan anföra till stöd för sin förklaring. Alternativt skulle Eurostat kunna ge en förklaring i sina årliga verksamhetsrapporter om kvaliteten på de BNI-uppgifter som använts som beräkningsgrund för egna medel, och GD Budget skulle kunna hänvisa till denna byggsten på vägen mot förklaringen i sina årliga verksamhetsrapporter.

18. BNI-kommitténs årliga yttrande får användas som en källa till förklaringen förutsatt att innehållet är tydligt och den övergripande slutsatsen otvetydig.

19. Omfattningen av förklaringen bör klargöras i GD Budgets årliga verksamhetsrapport så att den ger en rättvisande bild av såväl att de underliggande transaktionerna varit lagliga och korrekta som av att den ekonomiska förvaltningen av BNI-baserade egna medel varit sund. Den text som föreslås för att klargöra förklaringens omfattning anges i ruta 2.

RUTA 2 – OMFATTNINGEN AV FÖRKLARINGEN OM BNI-BASERADE EGNA MEDEL

a) Förklaringen lämnas om beräknin