P6_TA(2005)0077

Politiska riktlinjer för forskningsstöd i Europeiska unionen

Europaparlamentets resolution om vetenskap och teknik - politiska riktlinjer för forskningsstöd i Europeiska unionen (2004/2150(INI))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

- med beaktande av kommissionens meddelande "Vetenskap och teknik, centrala faktorer för Europas framtida utveckling - Politiska riktlinjer för forskningsstöd i Europeiska unionen" (KOM(2004)0353),

- med beaktande av ordförandeskapets slutsatser om den framtida europeiska politiken för stöd till forskningen som stöddes av det stora flertalet delegationer vid mötet i rådet (konkurrenskraft) den 25- 26 november 2004 [1],

- med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut nr 1513/2002/EG av den 27 juni 2002 om sjätte ramprogrammet för Europeiska gemenskapens verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration med syfte att främja inrättandet av det europeiska området för forskningsverksamhet samt innovation (2002-2006) [2],

- med beaktande av kommissionens handlingsplan som syftar till att öka investeringen i forskning (KOM (2003)0226),

- med beaktande av sin resolution av den 18 november 2003 om investering i forskning: en handlingsplan för Europa [3],

- med beaktande av sin resolution av den 1 april 2004 om den internationella konferensen om förnybar energi (Bonn, juni 2004) [4], i vilken det betonar att det behövs ökat stöd för forskning, utveckling och innovationer som rör förnybar energi och att resultaten bör spridas till och göras attraktiva för alla samhällssektorer,

- med beaktande av kommissionens meddelanden om kvinnor och vetenskap, om universitetens roll i kunskapens Europa, om en strategi för rörlighet i det europeiska området för forskningsverksamhet, om karriärmöjligheter för europeiska forskare, om grundforskning, om nanoteknik, om säkerhetsforskning och om det europeiska området för forskningsverksamhet och den regionala dimensionen (KOM(1999) 0076, KOM(2003)0058, KOM(2001)0331, KOM(2003)0436, KOM(2004)0009, KOM(2004)0338, KOM(2004)0590), KOM(2001)0549),

- med beaktande av kommissionens meddelanden om EU:s budgetplan för 2007-2013 (KOM(2004)0101, KOM(2004)0487),

- med beaktande av rapporten från expertgruppen för ett europeiskt forskningsråd under ledning av Federico Mayor [5],

- med beaktande av "Evaluation of the effectiveness of the New Instruments of Framework Programme VI" (utvärdering av effektiviteten hos det sjätte ramprogrammets nya instrument), en rapport från en högnivågrupp bestående av en expertpanel under ledning av professor Ramon Marimon [6],

- med beaktande av rapporten om Lissabonstrategin från högnivågruppen under ledning av Wim Kok [7],

- med beaktande av rapporten om femårsöversynen av forskning och teknisk utveckling på området teknik för informationssamhället, som sammanställts av den panel som J. M. Gago varit ordförande för [8],

- med beaktande av kommissionens meddelande om viktiga frågor för det europeiska informationssamhället efter 2005 (KOM(2004)0757),

- med beaktande av handlingsplanen för miljöteknik, i vilken det anges att "investeringar i forskning, såväl privata som offentliga, är viktiga för EU:s ekonomi och för miljöindustrin" (KOM(2004)0038),

- med beaktande av kommissionens meddelande om andelen förnybar energi i EU, där man erkänner att det är "nödvändigt att ... påskynda det offentliga stödet till forskning, teknisk utveckling och demonstration inom områdena förnybar energi ... i Europa" (KOM(2004)0366),

- med beaktande av kommissionens förslag till direktiv och två förslag till rekommendationer för att underlätta tredjelandsmedborgares inresa och vistelse i Europeiska gemenskapen i forskningssyfte (KOM(2004)0178),

- med beaktande av en rapport om teknikplattformar som sammanställts av en enhetsövergripande grupp inom kommissionen [9],

- med beaktande av det förberedande arbetet för en ny handlingsplan för innovation och det löpande samrådet om ett ramprogram för konkurrenskraft och innovation,

- med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

- med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A6-0046/2005), och av följande skäl:

A. Att driva skapandet av ett europeiskt område för forskningsverksamhet framåt är ett första steg i genomförandet av Lissabonstrategin, och i detta ingår såväl det sjätte ramprogrammet som andra politiska initiativ inom forskning, teknisk utveckling och demonstration, vilket gjort att det skapats en ny dynamik på forskningsområdet och nya instrument för inrättandet av det europeiska området för forskningsverksamhet.

B. Kommissionen agerade konsekvent genom att prioritera forskning och innovation i sina förslag till ny budgetplan för EU, och genom att föreslå att det sjunde ramprogrammets budget skulle fördubblas. Vissa nettobetalande medlemsstater har uttryckt en önskan om att gemenskapsbudgeten skall minskas till högst 1 procent av unionens BNP, samtidigt som budgetplanen för 2007-2013 måste vara förenlig med kommissionens förslag att fördubbla budgeten för det sjunde ramprogrammet.

C. I Kok-rapporten nämns "att göra EU mer attraktivt för forskare och vetenskapsmän" och "att göra forskning och utveckling till ett högprioriterat område" bland de politikområden som kräver brådskande insatser och som är grundläggande förutsättningar för att Lissabonmålen skall kunna uppnås. I rapporten nämns även vikten av att anlägga en helhetssyn för att trygga utvecklingen och användningen av informations- och kommunikationsteknik.

D. I Marimon-rapporten uttrycks stöd för det sjätte ramprogrammets instrument och man betonar behovet av kontinuitet i planeringen av forskningsprogram. En rad korrigerande åtgärder föreslås dock.

E. Revisionsrätten nämner i sin särskilda rapport nr 1/2004 om förvaltningen av indirekta FoTU-åtgärder inom femte ramprogrammet att bestämmelserna om deltagande i de europeiska ramprogrammen för forskning och teknik är alltför komplexa. Detta är ett allvarligt problem, särskilt för små organisationer med mindre utvecklade förvaltningsstrukturer.

F. Grundforskningen är avgörande för framgångsrik innovation och långsiktig konkurrenskraft i Europeiska unionen och under de senaste två åren har en långvarig diskussion pågått på EU-nivå om behovet av en struktur (det europeiska forskningsrådet) för att på europeisk nivå stödja grundforskning inom samtliga vetenskapligt oberoende vetenskapsområden.

G. Det beräknas att EU behöver 700000 nya forskare med lämplig kompetens fram till 2010 för att kunna uppnå målet att 3 procent av BNP skall gå till forskning och utveckling. Det framgångsrika Marie-Curieprogrammet spelar en särskilt viktig roll när det gäller att stödja forskare.

H. Elektroniska kommunikationsnät med hög hastighet och hög kapacitet och andra verktyg och annan infrastruktur för informations- och kommunikationsteknik håller på att förändra forskarnas sätt att kommunicera, samarbeta och komma med nya idéer. Man måste ge kontinuerligt och tillräckligt gemenskapsstöd till infrastruktur för forskningsnätverk inom ramen för Geant-projektet.

I. Ramvillkoren för privat forskning måste förbättras eftersom två tredjedelar av forskningsinvesteringarna måste komma från näringslivet för att 3-procentsmålet skall kunna uppnås.

J. Det är nödvändigt att väcka ungdo mars intresse för vetenskap och främja vetenskapliga karriärmöjligheter. Särskild vikt skall läggas vid att gynna kvinnors deltagande.

K. Forskarnas fria rörlighet inom EU är en avgörande faktor för att generera ny kunskap, innovation och hållbar utveckling, liksom rörlighet i båda riktningarna mellan EU och tredje land, offentliga och privata forskningscentrer, universitet och näringsliv samt mellan olika branscher.

L. Låg- och medelteknologiska småföretag och mikroföretag, inbegripet sådana som idkar traditionell verksamhet, besitter en betydande, icke fullt utnyttjad potential för innovation, tekniköverföring samt forskning och utveckling. Man bör uppmuntra företagen att utveckla denna potential i enlighet med andan och riktlinjerna i den europeiska stadgan för småföretag.

M. Bättre förbindelser bör eftersträvas mellan forskarvärlden och näringslivet, i synnerhet gentemot små och medelstora företag. Detta bör framför allt ske genom stöd till lokala nätverk som kopplar samman näringslivet med universitet och högskolor. Det pågår en intensiv diskussion om skapandet av europeiska initiativ på teknikområdet. Införandet av ett gemenskapspatent är en förutsättning för en framgångsrik europeisk forskningspolitik.

N. Man bör sträva efter att ge stöd till en effektivare forsknings- och innovationspolitik genom att uppmärksamma åtföljande politiska åtgärder, såsom fullbordandet av den inre marknaden, inrättandet av ett immaterialrättssystem med en balans mellan skydd och konkurrens, med bättre tillgång för små och medelstora företag och där privata och offentliga investeringar i ny teknik och innehåll främjas.

O. Den europeiska ekonomins konkurrensproblem beror delvis på en så kallad paradox mellan generationen med vetenskapligt kunnande (högst närvarande i EU) och en bristande förmåga att kunna omsätta denna kunskap i innovation och framför allt i produktion. Om näringslivet skulle vara med och bestämma prioriteringarna för ekonomiskt stöd skulle denna situation kunna förbättras, man måste därför sträva mot att göra näringslivet delaktigt i det sjunde ramprogrammet och förbättra små och medelstora företags ställning i programmet.

P. Det vore lämpligt att utforska potentialen för nya, skräddarsydda sätt att stödja små och medelstora företags betydelse för innovationen i syfte att stoppa den pågående marginaliseringen av dem, bland annat:

- förenklade finansierings- och förvaltningsregler, i synnerhet när det rör sig om små insatser enligt modellen "finansiera en gång och utvärdera efteråt",

- stöd till tematiska regionala företagskluster och deras nätverkssamarbete på europeisk nivå, varvid man måste kontrollera att den största delen av finansieringen öronmärks för innovativa små och medelstora företag (begränsningar av hur stor andel som får anslås till kluster-/nätverksorganisationer).

Q. En ökad samordning bör eftersträvas mellan forskningsbudgeten, strukturfonderna och övriga offentliga och privata finansieringskällor på EU-nivå, nationell nivå och regional nivå.

Europa förtjänar bättre

1. Europaparlamentet understryker att EU genom konstitutionen för Europa tilldelas nya ansvarsområden inom forskningsområdet (artiklarna III-248-III-255), särskilt när det gäller att inrätta ett europeiskt område för forskningsverksamhet. Parlamentet uppmanar kommissionen att handla i överensstämmelse med denna nya rättsliga ram.

2. Europaparlamentet framhåller att forskning och kunskap värderas högt inom EU, men att europeiska forskarorganisationer och företag inte riktigt lyckas utnyttja dessa goda idéer och insikter och omsätta dem i initiativ som ger ett positivt bidrag till sysselsättningen. Genom att ta hänsyn till samhällsfrågor och behovet av teknisk innovation i offentliga forskningsagendor kan situationen förbättras.

3. Europaparlamentet stöder de allmänna riktlinjer för EU:s framtida forskningspolitik som presenteras i kommissionens meddelande och betonar att det europeiska området för forskningsverksamhet endast kommer att kunna förverkligas om ökade forskningsanslag beviljas av unionen med målet att bättre samordna de europeiska, nationella och regionala forskningsstrategierna, både när det gäller deras innehåll och finansiering, och om forskningsanslagen kompletterar forskningspolitiken i och mellan medlemsstaterna. Parlamentet förväntar sig att kommissionen och medlemsstaterna följer upp Kokrapportens tonvikt vid forskningens betydelse för uppnåendet av Lissabonmålen genom att bidra med nödvändiga politiska impulser och ekonomiska medel i det sjunde ramprogrammet för forskning.

4. Europaparlamentet uppmanar alla medlemsstater och EU-institutioner att visa samma beslutsamhet vid skapandet av det europeiska området för forskningsverksamhet som de visade vid skapandet av den inre marknaden och den monetära unionen. Sjunde ramprogrammet för forskning måste bli mer än bara "ännu ett ramprogram", och på ett avgörande sätt utvecklas och fräschas upp så att det bidrar till att Lissabonmålen uppnås.

5. Europaparlamentet är övertygat om att det krävs större ekonomiska resurser till forskning och innovation för att göra Europa mer konkurrenskraftigt, med tanke på EU:s nya ansvarsområden på forskningsområdet och utvidgningen till 25 och snart ännu fler medlemsstater. Parlamentet kräver att den procentsats som ramprogrammets budget motsvarar av EU-medlemsstaternas BNP åtminstone skall fördubblas och uppmanar medlemsstaterna att se detta som en lägsta nivå som inte får ifrågasättas under förhandlingarna om budgetplanen. Parlamentet ber kommissionen att vid planeringen av det sjunde ramprogrammet följa sitt förslag till budgetplan för perioden 2007-2013 samt att försvara förslaget att EU:s budget skall uppgå till betydligt mer än 1 procent av BNP.

6. Europaparlamentet uppmanar de medlemsstater som är berättigade till stöd från strukturfonderna att använda en stor del av dessa resurser för att undanröja sina nackdelar på forskningsområdet.

7. Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta alla nödvändiga åtgärder för att uppnå sina respektive nationella mål för investeringar i forskning och utveckling, vilka de själva ställde upp vid Europeiska rådets möte i Barcelona. Parlamentet anser att investeringarna i forskning och utveckling i EU bör uppgå till 3 procent av BNP senast 2010 och att de nationella budgetarna för forskning och utveckling i synnerhet bör höjas till de nivåer som detta mål kräver. Parlamentet uppmanar kommissionen att övervaka medlemsstaternas uppfyllande av sina åtaganden, särskilt de medlemsstater som ligger under det europeiska genomsnittet.

8. Europaparlamentet poängterar hur viktigt det är med regionernas och de regionala myndigheternas deltagande för att investeringar i forskning och innovation skall öka, särskilt genom att regionala forskningsoch innovationsstrategier genomförs inom ramen för 3-procentsmålet (Europeiska rådet i Barcelona, mars 2002). Parlamentet begär att forskningens regionala dimension beaktas vid fastställandet av verksamheter som skall omfattas av det sjunde ramprogrammet för forskning. Medlemsstaterna och uppmanas att avlägsna de hinder som kvarstår när gränsregioner från ett eller flera länder samarbetar på området för forskning och innovation och att arbeta för ett verkligt europeiskt område för forskningsverksamhet.

9. Europaparlamentet betonar vikten av att utveckla spetsforskningscenter inom olika vetenskaps- och forskningsdiscipliner vid europeiska universitet. Parlamentet anser att detta kan uppnås genom ökad offentlig finansiering från medlemsstaternas och EU:s sida samt ytterligare EU-stöd kopplat till studenter vid de universitet som lockar till sig medborgare från andra medlemsstater.

10. Europaparlamentet understryker att medlemsstaterna noga måste se till att EU:s ökade anslag till forskning aldrig undantränger den nationella finansieringen, och betonar att båda finansieringsformerna tillsammans bör bidra till att öka den totala finansieringen. Parlamentet påpekar att det för tillfället pågår flera forskningsprojekt av nationell betydelse i medlemsstaterna som inte nödvändigtvis uppfyller kriterierna för att finansieras med EU-medel.

11. Europaparlamentet anser att det sjunde ramprogrammet skulle kunna användas som ett verktyg för att hantera den "europeiska paradoxen", det vill säga att kvaliteten och kvantiteten på den europeiska forskningen i stort sett är utmärkt, men att man inte i samma utsträckning som Förenta staterna och Japan lyckas omsätta forskningsresultaten till kommersiellt gångbara produkter och tjänster.

12. Europaparlamentet kräver att ramprogrammens varaktighet skall synkroniseras med budgetplanen, för att öka samordningen i kommissionens planeringsarbete, om och när budgetplanen bestäms vart femte år och därmed överlappar med parlamentets valperiod. Det bör finnas ett system med rullande program och halvtidsutvärdering så att målen kan justeras när och om så behövs, samt förfaranden som gör att Europaparlamentet kan yttra sig om sådana justeringar.

13. Europaparlamentet är övertygat om behovet av kontinuitet mellan det sjätte och det sjunde ramprogrammet och välkomnar samtidigt de förbättringar som föreslås i Marimon-rapporten, särskilt i fråga om behovet av enklare och tydligare administrativa förfaranden såsom tydliga och bättre riktade anbudsinfordringar som minskar den stora mängden olika kontraktsmodeller och inför ett förenklat kostnadssystem. Parlamentet är också övertygat om behovet av att undvika en på förhand fastställd kritisk massa. Parlamentet anser framför allt att ett bedömningsförfarande i två steg bör ges stor spridning i syfte att öka effektiviteten och minska kostnaderna för deltagarna, särskilt för små och medelstora företag samt lokala myndigheter.

14. Europaparlamentet rekommenderar att en insynsvänlig budget krävs vari exakt anges hur stor del av finansieringen som går till olika typer av deltagare, inbegripet tydligare åtskillnad mellan olika företagsstorlekar.

15. Europaparlamentet anser att det internationella samarbetet på forskningsområdet i första hand måste stärkas, inom ramen för EU:s grannskapspolitik, med EU:s grannländer, exempelvis länderna i Medelhavsområdet och på Balkan, med Ryssland och de nya oberoende staterna och i samband med associeringsförhandlingarna, men också med AVS-länderna.

16. Europaparlamentet anser att det sjunde ramprogrammet för forskning bör kräva en kontinuerlig bedömning av resultatens vetenskapliga kvalitet och kunna anpassa dess teman och förfaranden i enlighet med bedömningen.

17. Europaparlamentet påminner om att många av EU:s konkurrenter i större utsträckning än EU beviljar statligt stöd för långsiktiga forskningsprojekt. Parlamentet befarar att EU:s bestämmelser om statligt stöd kan utgöra ett hinder för sådan långsiktig forskning och att EU:s konkurrenskraft på lång sikt kommer att ta skada om inte tillräckliga anslag beviljas för långsiktig forskning och grundforskning. Parlamentet uppmanar kommissionen att utan dröjsmål se över de gällande bestämmelserna om statligt stöd i sådana fall där forskningsprojektens eventuella ekonomiska resultat syns först på lång sikt.

18. Europaparlamentet betonar att regionerna måste medverka i investeringsinsatserna för att uppnå det 3-procentsmål som fastställdes vid Europeiska rådet i Barcelona 2002. Parlamentet gläder sig över att det genomförts regionala strategier för forskning och innovation som bidrar till uppnåendet av detta mål, och hoppas att dessa uppmuntras. Parlamentet betonar att man bör beakta forskningens regionala dimension vid fastställandet av de verksamheter som skall omfattas av det sjunde ramprogrammet.

Grundforskningen och det europeiska forskningsrådet

19. Europaparlamentet anser att det europeiska forskningsrådet bör inrättas snarast, i enlighet med kommissionens förslag och med de förslag som framförs i Mayor- och Kokrapporterna, men uppmanar kommissionen att utvärdera det organet tillsammans med andra befintliga organ (gemensamma forskningscentret, GD Forskning m.fl.) för att undvika överlappning.

20. Europaparlamentet är övertygat om att det europeiska forskningsrådet bör stödja grundforskning inom samtliga vetenskapsområden på EU-nivå utifrån vetenskaplig kvalitet och tillföra ett europeiskt mervärde genom Europaomfattande konkurrens och kreativitetsfrämjande åtgärder på högsta nivå.

21. Europaparlamentet anser att det är nödvändigt att det europeiska forskningsrådet får adekvat finansiering och är oberoende när det utför vetenskapliga bedömningar, samtidigt som de t är ansvarigt inför sina finansiärer men självständigt i sin verksamhet och vid valet av forskningsprojekt. Europaparlamentet begär att kommissionen utarbetar en översikt över de finansieringsåtgärder som krävs för att inrätta det europeiska forskningsrådet inom ramen för det sjunde ramprogrammets budget, med en tydligt öronmärkt summa avsedd för förvaltning. Dessutom anser parlamentet att finansieringen av nationella program inte får minska till följd av EU-stöd och rekommenderar å det starkaste att inte låta det europeiska forskningsrådet leda till ökad byråkrati eller till att bedömningen av förslagen tar längre tid.

22. Europaparlamentet föreslår att det europeiska forskningsrådet skall ledas av en styrelse och en vetenskaplig kommitté, bestående av framstående vetenskapsmän från olika vetenskapliga områden, samt företrädare från näringslivet och industrin, till exempel genom att involvera de tekniska plattformarna. Ett världsomfattande nätverk av sakkunniga granskare bör inrättas för att bedöma förslag. De styrande organen och nätverket av granskare bör ha en jämn könsfördelning. Urvalskriterierna för såväl styrelsen som den vetenskapliga kommittén måste grundas på mycket hög kompetens och sakkunskaper för att säkra öppenhet och ge det europeiska forskningsrådet bästa möjliga anseende. Parlamentet anser att det europeiska forskningsrådet efter en kort övergångsfas bör inrättas i enlighet med artikel 171 i EG-fördraget. Denna riktlinje bör beaktas i reglerna för deltagande i det sjunde ramprogrammet.

Mänskliga resurser

23. Europaparlamentet uppmanar EU:s institutioner och medlemsstater att se främjandet av kvinnors tillträde till och karriärmöjligheter inom forskningsområdet som en prioriterad fråga, bland annat genom positiv särbehandling. Parlamentet föreslår att EU-initiativ skall tas för att undanröja kulturella stereotyper och hinder som avskräcker kvinnor från att välja en vetenskaplig utbildningsväg.

24. Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att ompröva sina utbildningssystem för att ge vetenskapliga studier större utrymme i skolor och på universitet samt att stödja studenter som önskar göra karriär på detta område.

25. Europaparlamentet framhåller att det framgångsrika Marie-Curie-programmet, som välkomnats av de sökande, bör drivas vidare med hjälp av befintliga instrument och att dess uppgift bör vara att se till att unga och framstående internationella forskares väljer europeisk forskning. Parlamentet ser att Marie-Curieåtgärderna är framgångsrika och rekommenderar att betydligt mer resurser avsätts för dessa.

26. Europaparlamentet är övertygat om att förutsättningar måste skapas, både i medlemsstaterna och på EU-nivå, för att förbättra den fria rörligheten för forskare på alla karriärsteg och göra fri rörlighet till en "massrörelse" för såväl personer på de lägre nivåerna av den akademiska karriären, utan forskning, som för personer på högre nivå med forskning, inbegripet ömsesidig rörlighet mellan näringsliv, universitet och forskningscentrer samt mellan olika branscher. Parlamentet anser att en harmonisering av forskarnas karriärmöjligheter och arbetsvillkor på EU-nivå är ett avgörande steg mot att göra rörlighet för forskare till en grundpelare i det europeiska området för forskningsverksamhet. En stor förbättring i detta hänseende vore fastställandet av tydliga gemensamma EU-standarder för tillträde till akademiska karriärer och, således, tilldelandet av en "europeisk kompetens" som skulle göra det möjligt för forskare att anlitas av universiteten och forskningscentren i medlemsstaterna.

27. Europaparlamentet kräver att det ömsesidiga erkännandet av medlemsstaternas doktorsexamina skall främjas så att hindren för forskares och vetenskapsmäns fria rörlighet kan avlägsnas och ett enhetligt europeiskt forskningsområde inom EU kan skapas.

28. Europaparlamentet framhåller att tillhandahållandet av högklassiga lokaler, utrustning och infrastruktur för forskning är en absolut förutsättning för att europeiska vetenskaps- och forskningscentrer skall kunna göras attraktiva för världsledande forskare och uppnå kvalitet av världsklass i forskningsresultaten. Parlamentet stöder därför kommissionens förslag att anslå medel till detta ändamål och anser att det europeiska strategiska forumet för forskningsinfrastruktur (ESFRI) bör ges en mer framträdande roll i samband med utformningen av en europeisk infrastrukturpolitik.

29. Europaparlamentet uppmanar europeiska universitet, forskningsinstitut och forskningsinriktade företag att mjuka upp sina karriärstrukturer och hierarkier så att deras unga och mest nyskapande forskare ges incitament, bland annat genom tillgång till större ekonomisk belöning i form av spin-offer och andra former av ökad ersättning.

Tekniköverföring

30. Europaparlamentet anser att teknisk innovation måste ägnas särskild uppmärksamhet i det sjunde ramprogrammet och att den europeiska forskningspolitiken måste samordnas med företags- och industripolitiken.

31. Europaparlamentet välkomnar förslaget till europeiska "teknikplattformar" och europeiska "teknikinitiativ" som verktyg för att genomföra agendorna för strategisk forskning och utveckling på vissa teknikområden. Parlamentet framhåller vikten av teknikplattformar som en viktig mekanism för att samla näringslivet, forskarorganisationer, lokala institutioner och andra berörda parter och betonar vikten av åtgärder för att underlätta deltagande av små och medelstora företag.

32. Europaparlamentet anser att man bör koppla forskningen till politiska prioriteringar för att skapa enhetlighet.

33. Europaparlamentet rekommenderar starkt att anslagen till mekanismer, exempelvis särskilda riktade forskningsprojekt (STREP) och samverkansforskning (f.d. CRAFT) samt kollektiv forskning, särskilt riktade till små och medelstora företag, liksom deras tillgänglighet, bör öka och urvalskriterierna för projekten mildras och möjligheten att projekten proportionellt sett når framgång förbättras. Parlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att anta skattemässiga och andra stimulansåtgärder för att främja industriell innovation, bland annat kopplingar till EUREKA, särskilt åtgärder riktade till små och medelstora företag. Parlamentet rekommenderar att man beviljar små och medelstora företag bidrag för erhållande av patentlicenser. Parlamentet uppmanar kommissionen att överväga att anslå en andel av varje tematisk budget till fasta bidragssummor för mycket små och små företag i form av en riskinvestering i nystartade företag som skall omfattas av förenklade rationella urvalsförfaranden och därefter minsta möjliga administration.

34. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stödja utvecklingen av teknikplattformar och "socialt motiverade forskningsplattformar" för att utveckla socialt motiverade forskningskonsortier kring större utmaningar som de europeiska samhällena står inför, det vill säga gemensamma demografiska förändringar i Europa och miljöproblem.

35. Europaparlamentet välkomnar att förvaltningen av detta program rationaliserats, särskilt i fråga om små och medelstora företag.

36. Europaparlamentet begär, i syfte att främja innovation, att en substantiell på förhand fastställd andel av medlen för "collaborative research", den viktigaste delen i sjunde ramprogrammet, öronmärks för samarbetet mellan små och medelstora företag och forskningsinstitut.

37. Europaparlamentet uppmanar EU:s institutioner och medlemsstater att främja inrättandet av regionala teknikinkubatorer, även med medverkan av lokala och regionala myndigheter och andra lämpliga aktörer, och att med hjälp av sina offentliga finansieringsinstrument (EIF, strukturfonderna och regionalfonderna) främja användningen av privat riskkapital (hävstångseffekt) i syfte att upprätta regionala riskkapitalfonder (särskilt såddkapitalfonder), vilka i egenskap av halvstatliga riskfonder som förvaltas i nära samarbete med teknikinkubatorer är en nödvändig förutsättning för en effektiv finansiering av nya högteknologiska projekt som utarbetats av nystartade företag.

38. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att särskilt uppmärksamma industriforskningens villkor eftersom denna forskning utgör en stor del av de totala forskningsresurserna.

39. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram förslag om bestämmelser rörande inrättandet av ett system för påskyndad prövning för små och medelstora företag, vilket skulle göra det möjligt för dem att snabbt få reda på hur sannolikt det är att de beviljas finansiering för forskningsprojekt.

40. Europaparlamentet rekommenderar starkt att man i ramprogrammet främjar framväxten av vetenskapliga sammanslutningar och regionala nätverk under medverkan av små och medelstora företag, samt stöder befintliga initiativ i medlemsstaterna.

41. Europaparlamentet är övertygat om att andra finansieringsformer och stödmekanismer (EIB, strukturfonderna, nationella offentliga och privata medel och EUREKA) bör användas på ett mer effektivt och samordnat sätt för att stödja forskning och utveckling samt innovation. Parlamentet rekommenderar därför att medlemsstaterna, tillsammans med regionerna, gör en koppling mellan de nationella verksamhetsprogrammen för mål 2 i gemenskapens strukturfonder och de projekt som söker medel från ramprogrammet.

42. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vid framläggandet av det sjunde ramprogrammet för forskning förtydliga konceptet om europeiskt mervärde och bereda utrymme särskilt för sådana forskningsområden inom vilka målen - vilket torde vara uppenbart för medborgarna i samtliga medlemsstater - främst kan uppnås genom gemensamma europeiska projekt.

43. Europaparlamentet förespråkar en förstärkt samordning av nationella forskningsprogram. Kommissionen uppmanas att ta initiativ i enlighet med artikel 169 i EG-fördraget.

44. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att sluta avtal med industrin för att stimulera forskning inom strategiska områden.

Tematiska prioriteringar

45. Europaparlamentet anser att valet av tematiska prioriteringar skall inbegripas i Europaparlamentets och rådets kommande beslut om det sjunde ramprogrammet, och återspegla Lissabonagendans strategiska mål. Dessutom skall valet föregås av en aktiv diskussion inom europeiska, nationella och regionala institutioner, forskarsamfundet och det civila samhällets aktörer inklusive näringslivet.

46. Europaparlamentet anser att det sjunde ramprogrammet bör bygga på forskningsområdena inom det sjätte ramprogrammet, så att det skapas kontinuitet, men prioritet bör ges till viktiga områden inom forskning och teknik som är avgörande för att öka Europas konkurrenskraft, skapa nya arbetstillfällen och öka medborgarnas välmående. Parlamentet stöder i detta avseende förslaget att inkludera rymdforskning och det relativt nya området säkerhetsforskning, och anser att det sjunde ramprogrammet även skall anslå tillräckliga medel för forskning inom

a) livsvetenskap (inbegripet bioteknik, neuroforskning samt förebyggande hälsovård och folkhälsa),

b) alla befintliga och framtida icke koldioxidbelastande energislag (särskilt förnybar energi och energieffektivitet),

c) IT,

d) nanoteknik, nya material och produktionsprocesser,

e) kemi.

47. Europaparlamentet anser att det är avgörande att den europeiska forskningspolitiken, i syfte att kunna bemöta de växande internationella miljöhoten, energiskt stöder forskning och utveckling på området för naturrisker.

48. Europaparlamentet anser att EU bör se till att för närvarande underfinansierad forskning om sjukdomar som drabbar medborgare i utvecklingsländerna finansieras.

49. Europaparlamentet anser att det sjunde ramprogrammet bör stödja forskning och utveckling även på höginnovativa områden inom mer långsamt växande vetenskapliga discipliner och ekonomiska sektorer.

50. Europaparlamentet framhåller behovet av att EU vidtar konkreta åtgärder för att föra vetenskapen närmare medborgarna, exempelvis genom att inleda offentliga debatter om viktiga vetenskapliga och tekniska frågor, något som måste komma till uttryck i den europeiska forskningspolitiken och i det kommande ramprogrammet.

51. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta tillbörlig hänsyn till djurskydd, dels genom att stödja alternativ till djurförsök, dels genom att minska antalet djurförsök till ett minimum i de projekt som den finansierar.

52. Europaparlamentet anser att man i högre grad bör uppmärksamma den tvärvetenskapliga forskningen i ramprogrammet i syfte att bana väg för nya impulser och idéer.

***

53. Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen, samt till medlemsstaternas och kandidatländernas regeringar och parlament.

[1] Europeiska unionens råd, 26.11.2004 (engelska) - 14687/04 (Press: 323).

[2] EGT L 232, 29.8.2002, s. 1.

[3] EUT C 87 E, 7.4.2004, s. 60.

[4] Antagna texter, EUT C 103 E, 29.4.2004, s. 838.

[5] Internet: http://www.ercexpertgroup.org/documents/ercexpertgroup_final_report.pdf.

[6] Internet: http://www.cordis.lu/fp6/instruments_review/.

[7] Internet: http://europa.eu.int/comm/councils/bx20041105/kok_report_en.pdf.

[8] http://europa.eu.int/comm/dgs/information_society/evaluation/pdf/5_y_a/ist_5ya_final_140105.pdf.

[9] Internet: ftp://ftp.cordis.lu/pub/technology-platforms/docs/tp_report_defweb_en.pdf.

--------------------------------------------------