·Direktivet är inte helt förenligt med relevant EU-politik såsom EU:s avfallslagstiftning och dess huvudprinciper, vilka inte har genomförts fullt ut i hamnar.

·Betydande förändringar i den internationella rättsliga ramen (Marpol) har inte införlivats i direktivet.

·Bristen på systematisk registrering av avfall som avlämnas i hamnar och otillräckligt informationsutbyte mellan medlemsstater har hämmat en effektiv övervakning och tillämpning av direktivet och resulterat i betydande luckor i uppgifterna om avfallsflöden i EU:s hamnar.

·Samråd med berörda parter

Regelbundna samråd har hållits med ett brett spektrum av intressentgrupper i undergruppen för mottagningsanordningar i hamn, vilken inrättades inom ramen för det europeiska forumet för hållbar sjöfart för att medverka i översynsprocessen. Undergruppen, som förenar de viktigaste intressentgrupperna, dvs. medlemsstaternas nationella myndigheter, hamnar, fartygsägare, operatörer av mottagningsanordningar i hamn och icke-statliga miljöorganisationer, sammanför sakkunskap på hög nivå om mottagningsanordningar i hamn för hantering av avfall från fartyg. Under flera möten har undergruppen studerat och diskuterat de föreslagna åtgärderna och alternativen för översynen, och dess förslag har på vederbörligt sätt granskats och beaktats vid utarbetandet av förslaget. En sammanfattning av resultatet av undergruppens diskussionerna återfinns i bilagorna till kommissionens arbetsdokument.

·Insamling och användning av sakkunnigutlåtanden

Detta förslag bygger på den information som samlats in och analyserats under utvärderingen och konsekvensbedömningen, för vilka externa studier har genomförts. Vidare har teknisk assistans och specifika data mottagits från Europeiska sjösäkerhetsbyrån (Emsa).

I 2015 års efterhandsutvärdering bedömdes data som mottogs från 40 stora kommersiella hamnar, och på grundval av dessa data upprättades en tidsserie som beskriver avfallsavlämning för perioden 2004–2013. En del av dessa data härrörde från tidigare Emsa-studier om genomförandet av direktivet, och de åtföljdes av en enkät bland berörda parter.

En avsikt med den stödstudie som genomfördes 2016 för att bistå med konsekvensbedömningen för översynen av direktivet var att komplettera uppgifterna om avfallsvolymer som avlämnats i de hamnar som angavs i tidigare studier (Ramboll 2012 och Panteia 2015) för perioden 2013–2015. Uppdaterade data om avfallsavlämning för den perioden mottogs från 29 av de 40 hamnar som hade bedömts tidigare. Vidare tillämpades i konsekvensbedömningen en modell för beräkning av avfallsgapet, den så kallade MARWAS-modellen, som mäter skillnaden mellan i) det avfall som enligt planeringen skulle avlämnas till de hamnar för vilka avlämningsdata har mottagits, på grundval av trafiken till dessa hamnar under den angivna tidsperioden, och ii) det avfall som avlämnades i absoluta volymer i dessa hamnar under denna period. Data om fartygsrörelser erhölls från Emsa för de 29 hamnar som granskades och matades in i modellen. I stödstudien utarbetades också miljöinriktad sårbarhetsbedömning av de olika regionala havsområdena med avseende på de olika kategorierna av avfall från fartyg. Metoden förklaras närmare i den relevanta bilagan till det arbetsdokument från kommissionens avdelningar som åtföljer detta förslag.

Kontinuerligt stöd under hela processen har tillhandahållits av den ovan nämnda undergruppen för mottagningsanordningar i hamn.