[pic] | EUROPEISKA KOMMISSIONEN |

Bryssel den 8.10.2010

KOM(2010) 548 slutlig

RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET OCH EUROPAPARLAMENTET

2010 ÅRS BEDÖMNING AV GENOMFÖRANDET AV EU:S HANDLINGSPLAN FÖR BIOLOGISK MÅNGFALD

SEK(2010) 1163 SEK(2010) 1164 SEK(2010) 1165

RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET OCH EUROPAPARLAMENTET

2010 ÅRS BEDÖMNING AV GENOMFÖRANDET AV EU:S HANDLINGSPLAN FÖR BIOLOGISK MÅNGFALD

INLEDNING

I MEDDELANDET Att stoppa förlusten av biologisk mångfald till 2010 – och därefter – Att upprätthålla ekosystemtjänster för mänskligt välbefinnande [1] från 2006 betonades hur viktigt det är att skydda den biologiska mångfalden som en förutsättning för hållbar utveckling, och en detaljerad handlingsplan för biologisk mångfald beskrevs för att åstadkomma detta. Dessutom åtog sig kommissionen att regelbundet lämna en lägesrapport till rådet och parlamentet om genomförandet.

Vid halvtidsutvärderingen av handlingsplanen 2008[2] beskrevs de viktigaste åtgärder som kommissionen och medlemsstaterna hade vidtagit sedan 2006. Där framgick att det var mycket osannolikt att EU skulle nå sitt mål om att stoppa förlusten av biologisk mångfald fram till 2010.

Sedan 2008 har biologisk mångfald varit en högt prioriterad fråga på den politiska dagordningen både i EU och globalt. År 2010 är det internationella året för biologisk mångfald. Biologisk mångfald kommer att diskuteras för första gången av stats- och regeringscheferna i FN:s generalförsamling i september, inför den tionde konferensen för de parter som har undertecknat FN:s konvention om biologisk mångfald, som hålls i Nagoya i Japan i oktober.

I januari 2010 antog Europeiska kommissionen meddelandet Förslag till en EU-strategi och EU-mål för biologisk mångfald efter 2010 [3]. Där gjordes en bedömning av den nuvarande politikens landvinningar och brister. I slutsatserna från sitt rådsmöte i mars 2010 kom miljöministrarna överens om en ny långsiktig vision och ett huvudmål på medellång sikt för den biologiska mångfalden i EU för perioden efter 2010. Enligt det nya målet ska EU stoppa förlusterna av biologisk mångfald och ekosystemtjänster i EU till 2020 och återställa dem så långt som möjligt samt öka EU:s insatser för att förhindra globala förluster av biologisk mångfald.

EU:s stats- och regeringschefer godkände sedan EU:s vision och mål för den biologiska mångfalden efter 2010 vid Europeiska rådets vårmöte 2010[4]. Slutligen betonas i Europa 2020-strategin[5], som Europeiska rådet antog i juni 2010, hur viktigt det är att uppnå målen för den biologiska mångfalden, särskilt genom att utveckla ett initiativ om resurseffektivitet.

I denna lägesrapport över handlingsplanen för den biologiska mångfalden 2010 beskrivs de nyckelåtgärder som har vidtagits sedan halvtidsutvärderingen. Här sammanfattas läget för vart och ett av de fyra centrala strategiska handlingsområdena, de tio målen och de fyra kompletterande åtgärder som beskrivs i 2006 års handlingsplan för den biologiska mångfalden. Fokus i denna rapport ligger främst på framstegen på EU-nivå, men i de medföljande dokumenten och de 27 landsprofilerna[6] finns en detaljerad redogörelse för utvecklingen även på nationell nivå.

Kommissionen arbetar nu på en strategi för biologisk mångfald efter 2010 som syftar till att uppnå EU:s mål för den biologiska mångfalden 2020, med utgångspunkt i de framsteg som beskrivs i denna rapport.

LÄGE OCH TRENDER FÖR DEN BIOLOGISKA MÅNGFALDEN

I det grundscenario för biologisk mångfald i EU 2010 som Europeiska miljöbyrån offentliggjorde i juni 2010[7] betonas att den biologiska mångfalden i EU utsätts för stora belastningar och står inför allvarliga hot. Fokus i grundscenariot ligger på den biologiska mångfaldens ställning, jämfört med vilka åtgärder som vidtagits, vilket undersöks i den här rapporten.

Av grundscenariot framgår det tydligt att målet att stoppa förlusten av biologisk mångfald i EU fram till 2010 inte har uppnåtts. Dessutom bedöms ekosystemtjänsterna i EU ha blandad status eller vara försämrade – dvs. inte de kan inte längre leverera bästa möjliga kvalitet och kvantitet av grundläggande tjänster, som pollinering av grödor, ren luft och rent vatten[8].

Läget i världen är ännu mer oroväckande, eftersom belastningarna på den biologiska mångfalden fortsätter att öka, vilket framgår av den tredje Global Biodiversity Outlook som offentliggjordes i maj 2010[9]. Det internationella samfundet har misslyckats med att uppnå målet i FN:s konvention om biologisk mångfald om att kraftigt minska förlusten av biologisk mångfald på global nivå fram till 2010. EU har sin del av ansvaret för detta. Under de senaste fyrtio åren har EU:s ekologiska fotavtryck, som är en jämförelse mellan den mänskliga efterfrågan och planetens ekologiska kapacitet, ökat med 33 procent[10].

SAMMANFATTNING AV FRAMSTEGEN SEDAN HALVTIDSUTVÄRDERINGEN

A. HANDLINGSOMRÅDE 1: BIOLOGISK MÅNGFALD INOM EU

Mål

1. Att skydda EU:s viktigaste livsmiljöer och arter

Fågeldirektivet och livsmiljödirektivet är den rättsliga grunden för Natura 2000-nätverket av skyddade områden. Det har gjorts stora framsteg när det gäller att slutföra arbetet med att inrätta Natura 2000-nätverket, särskilt för den marina miljön. Det har dock ännu inte inrättats tillräckligt många marina områden, trots att antalet har mer än fördubblats i Östersjöområdet.

Natura 2000-nätverket består nu av 26 000 områden och omfattar nästan 18 procent av EU:s territorium på land. Merparten av områdena av gemenskapsintresse har emellertid ännu inte utsetts formellt som särskilda skyddsområden av medlemsstaterna.

[pic]

Fokus flyttas i allt högre grad mot effektiv förvaltning och återställning av Natura 2000-nätverket för att åstadkomma en mätbar förbättring av skyddsstatusen för arter och livsmiljöer som behöver bevaras inom EU.

Andra framsteg

- Miljöbedömning . Två rapporter från kommissionen antogs under 2009, om tillämpningen och effektiviteten av direktivet om miljökonsekvensbedömning (MKB) och direktivet om strategisk miljöbedömning (SMB).

- Biologisk mångfald i yttersta randområden och utomeuropeiska länder och territorier (ULT) . Kommissionen och vissa medlemsstater har utvecklat ett frivilligt naturskyddssystem (BEST) för de yttersta randområdena och de utomeuropeiska länderna och territorierna, som hyser några av de platser som har störst biologisk mångfald i hela världen, där EU:s miljölagstiftning inte är tillämplig.

2. Att bevara och återställa biologisk mångfald och ekosystemtjänster på landsbygden i EU generellt

Den gemensamma jordbrukspolitiken är det politiska instrument som har störst effekt för den biologiska mångfalden på landsbygden. Den gick igenom en politisk ”hälsokontroll” under 2009, då tvärvillkoren för god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden ändrades.

Ett av bakslagen för den biologiska mångfalden var att det obligatoriska arealuttaget avskaffades. Systemet med arealuttag, som infördes i den gemensamma jordbrukspolitiken 1988 och blev obligatoriskt 1992, har haft stor betydelse för att skydda och öka den biologiska mångfalden.

Däremot infördes andra viktiga och bra ändringar för den biologiska mångfalden genom hälsokontrollen:

- Biologisk mångfald lyftes fram som en av de fem nya utmaningarna för den gemensamma jordbrukspolitiken.

- Det infördes en ny frivillig norm för god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden, som främjar inrättande och bevarande av livsmiljöer.

- Det infördes krav på erosionsskyddande vegetationsremsor längs vattendrag.

- Mer pengar överförs från den gemensamma jordbrukspolitikens första pelare till den andra (genom ”modulering”), vilket frigör ytterligare medel för den biologiska mångfalden.

Nya direktiv antogs om lantsorter och andra sorter av köksväxter som hotas av genetisk utarmning och som är naturligt anpassade till de lokala och regionala betingelserna[11].

Andra framsteg

- Energi . Det har gjorts framsteg i arbetet med att anta hållbarhetskriterier för flytande biobränslen och i genomförandet av direktivet om förnybara energikällor[12] för att förhindra negativa effekter för EU och för den globala biologiska mångfalden.

- Vatten . Mellan december 2009 och mars 2010 antog medlemsstater förvaltningsplaner för avrinningsområden och lämnade in dem till kommissionen i enlighet med artikel 13 i ramdirektivet för vatten[13]. Kommissionen arbetar nu med att bedöma förvaltningsplanerna, som bör syfta till att uppfylla kravet på att uppnå en bra ekologisk vattenstatus fram till 2015.

- Skog . Kommissionen antog en grönbok om skog 2010 och inledde en debatt om alternativ för en EU-strategi för skogsskydd och information i ett klimat under förändring[14].

- Mark . EU har ännu inte kunnat komma överens om och anta ett ramdirektiv för markskydd, som kan göra det möjligt att bemöta de viktigaste hoten mot mark och få avgörande betydelse för att skydda den biologiska mångfalden i marken och på så sätt stoppa förlusten av den biologiska mångfalden.

3. Att bevara och återställa biologisk mångfald och ekosystemtjänster havsmiljön i EU generellt

Kommissionen ska anta ett beslut om kriterier och metodstandarder för god miljöstatus i marina vatten, vilket är ett avgörande steg för att genomföra ramdirektivet om en marin strategi som bland annat syftar till att bevara den marina biologiska mångfalden. För att se till att målen uppnås ska direktivet genomföras genom en gemensam strategi för medlemsstaterna och kommissionen, som bland annat omfattar uppgiftshantering och övervakningsverksamhet.

När det gäller fiske antog kommissionen 2009 en grönbok om reformen av den gemensamma fiskeripolitiken[15] där den erkänner bristerna i genomförandet som har lett till att 88 procent av bestånden i gemenskapen fiskas utöver gränserna för maximal hållbar avkastning (Maximum Sustainable Yield, MSY) och att 46 procent fiskas utanför säkra biologiska gränser, vilket innebär att bestånden kanske inte kan återhämta sig. Detta resultat konstaterades, trots att man vid den föregående reformen av den gemensamma fiskeripolitiken 2002 gjorde flera positiva innovationer – framför allt den ekosystembaserade, långsiktiga strategin för att förvalta bestånden. Grönboken var det första steget med den fullständiga reform av den gemensamma fiskeripolitiken som ska göras fram till 2012. Att EU uppfyller sitt åtagande från toppmötet om hållbar utveckling i Johannesburg 2002, om att uppnå maximal hållbar avkastning för utfiskade bestånd fram till 2015 kommer att vara en viktig beståndsdel här.

Andra framsteg

- Integrerad havspolitik . I kommissionens lägesrapport om EU:s integrerade havspolitik[16] befästes ramdirektivet om en marin strategi som den miljömässiga grunden för politiken. I direktivet utformas en plattform för att utveckla all marin verksamhet på ett framgångsrikt sätt, med tillräcklig hänsyn till deras sammanlagda effekter.

4. Att göra den regionala och territoriella utvecklingen mer förenlig med biologisk mångfald i EU

Bevarandet av den biologiska mångfalden behandlas både direkt och indirekt i planeringsperioden 2007–2013 för sammanhållningspolitiken. Medlemsstaterna har anslagit sammanlagt ungefär 2,7 miljarder euro till ”främjande av biologisk mångfald och naturskydd (inbegripet Natura 2000)”. Inom ramen för turism har dessutom 1,1 miljarder euro avsatts till ”skydd av naturtillgångar” och 1,4 miljarder euro till ”skydd och utveckling av naturarvet”, och detta kommer också att omfatta projekt för natur och biologisk mångfald. Sammantaget innebär detta att ungefär 1,5 procent av den totala sammanhållningsbudgeten för 2007–2013 direkt bidrar till den biologiska mångfalden.

Dessutom kan andra stora miljöinvesteringar bidra till den biologiska mångfalden, t.ex. avloppsvattenrening och förebyggande av naturkatastrofer, liksom investeringar inom ramen för gränsöverskridande och interregionalt samarbete[17], däribland i de yttersta randområdena.

Alla utom två medlemsstater har anslagit medel för natur och biologisk mångfald, även om andelen av de totala anslagen varierar mellan länderna. Sju medlemsstater har för avsikt att använda mer än 2 procent av sina medel på kategorier som berör biologisk mångfald.

Av 2010 års strategiska rapport[18] framgick också att flera medlemsstater har problem med att använda de medel som har anslagits för naturskydd och skydd av den biologiska mångfalden.

Andra framsteg

- Grön infrastruktur . Både kommissionen och rådet har lyft fram utveckling av och investeringar i grön infrastruktur[19]. Kommissionen stöder utbyte av bästa metoder som utgångspunkt för den EU-strategi för grön infrastruktur som ska utvecklas efter 2010[20].

5. Att avsevärt minska invasiva främmande arters och främmande genotypers påverkan på EU:s biologiska mångfald

Med 2008 års meddelande om en EU-strategi mot invaderande arter[21] inleddes en diskussion mellan intressenter och EU-institutioner. I juni 2009 begärde rådet (miljö) en effektiv strategi som kunde fylla de nuvarande luckorna på EU-nivå, med hänsyn till alla politiska alternativ. Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén efterlyste framför allt lagstiftning. Kommissionen arbetar med en EU-strategi mot invaderande arter.

B. HANDLINGSOMRÅDE 2: EU och global biologisk mångfald

Mål

6. Att göra de internationella styrelseformerna för biologisk mångfald och ekosystemtjänster betydligt mer effektiva

Sedan det nionde mötet i partskonferensen för FN:s konvention om biologisk mångfald (COP9) 2008 har kommissionen koncentrerat sina ansträngningar för att se till att gjorda åtaganden uppfylls – från biologisk mångfald i skogen och skyddade områden till skyddade marina områden – och för att förbereda det tionde mötet (CoP10) i oktober 2010 så att det blir en framgång. De tre viktigaste frågorna på dagordningen för CoP10 – att nå en överenskommelse om en uppdaterad och reviderad strategisk plan för konventionen 2011–2020, om ett protokoll om tillgång till genetiska resurser samt rättvis och jämlik fördelning av fördelar från deras användning, samt ett finansieringsmål för global biologisk mångfald – kommer att få avgörande inflytande på det internationella samfundets förmåga att möta utmaningen för den biologiska mångfalden.

Trots EU:s fortsatta intensiva ansträngningar för att stärka de internationella åtagandena om biologisk mångfald har det globala målet om att minska den takt med vilken förlusten av den biologiska mångfalden sker fram till 2010 inte uppnåtts[22], vilket framgår av den nya rapporten om millennieutvecklingsmålen och Third Global Biodiversity Outlook (GBO3), som offentliggjordes 2010 och publicerades med bidrag från partnerskapet för indikatorer för biologisk mångfald (BIP), som får stöd av Europeiska kommissionen.

Andra framsteg

- G8 . I april 2009 antogs det ambitiösa Siracusa Carta om biologisk mångfald under det italienska ordförandeskapet för G8 och tack vare starkt ledarskap från EU-medlemmarna i G8 och kommissionen. Där anges prioriterade åtgärder på global nivå. Enligt G8:s toppmöte i Aquila ska G8-staterna också bland annat ”stärka och bredda de internationella, regionala, nationella och lokala insatserna för att bevara den biologiska mångfalden”.

- EU:s råds slutsatser om global biologisk mångfald . I december 2009 antog rådet sina slutsatser om internationell biologisk mångfald efter 2010, där kopplingen mellan klimatförändringen och den biologiska mångfalden framhölls och det rekommenderades att ekosystembaserade strategier skulle utvecklas och användas för att anpassa och dämpa klimatförändringen.

- Det tematiska programmet för miljö och naturresurser . Enligt Europeiska kommissionens årliga handlingsprogram för 2010 ska 1 miljon euro anslås för att hjälpa sekretariatet för FN:s konvention om biologisk mångfald för att genomföra besluten från CoP10 och ytterligare 1 miljon euro till stöd för genomförandet av konventionens arbetsprogram för skyddade områden med fokus på skyddade marina områden.

- Tionde gemensamma AVS-programmet inom ramen för Europeiska utvecklingsfonden : Enligt Europeiska kommissionens årliga handlingsprogram för 2010 ska 20 miljoner euro anslås för långsiktigt bevarande och hållbar användning av den biologiska mångfalden i Afrika, Västindien och Stilla havet och minska fattigdomen hos befolkningen omkring de skyddade områdena.

7. Att avsevärt stärka stödet för biologisk mångfald och ekosystemtjänster i EU:s externa bistånd

I 2008 års bedömning av handlingsplanen för den biologiska mångfalden angavs att EU-medlemsstaternas genomsnittliga årliga yttre bistånd för biologisk mångfald uppgick till ungefär 740 miljoner euro för perioden 2003–2006, vilket motsvarar 48 procent av allt utvecklingsbistånd i samband med den biologiska mångfalden. Detta belopp håller på att uppdateras för perioden 2007–2009. Kommissionen kommer att uppdatera sitt eget bidrag inför CoP10.

Bland de yttre åtgärder som förvaltas av Europeiska kommissionen uppgick de sammanlagda åtgärderna för verksamheter relaterade till biologisk mångfald 2007–2009 till ungefär 325 miljoner euro.

Andra framsteg

- Globala miljöfonden (GEF) . Den totala budgeten för det fjärde tillskottet till GEF våren 2010 har ökat med 34 procent. Detta innebär att budgeten för den biologiska mångfalden har ökat med 28 procent, till stor del tack vare extra insatser från ett antal EU-medlemsstater.

- Miljökonsekvensbedömning . Nyligen gjordes en översyn av de system för miljökonsekvensbedömning som används av bilaterala och multilaterala biståndsorgan[23], där det framgick att alla de utvecklingsorganisationer i EU:s medlemsstater som undersöktes tog hänsyn till miljöbedömningar i sina förfaranden i viss omfattning, men att deras tillämpning och stringens varierade från land till land.

- ENRTP . Vid halvtidsöversynen av det tematiska programmet för miljö och naturresurser konstaterades att programmet hade stor betydelse för målen, som omfattar skydd av den biologiska mångfalden. Enligt översynen bör det tematiska programmets resultat också integreras bättre i de geografiska huvudprogrammen. Den andra fasen av det tematiska programmet kommer att pågå 2011–2013 och inför den föreslås ökade anslag till biologisk mångfald.

- Utbildning av EU-tjänstemän i fråga om biologisk mångfald . Anställda vid EU:s delegationer och landsansvariga enheter får utbildning för att intensifiera verksamheten riktad till tredjeländer för biologisk mångfald.

8. Att avsevärt minska den internationella handelns påverkan på global biologisk mångfald och globala ekosystemtjänster

Olaglig handel med hotade arter är en allvarlig belastning för den biologiska mångfalden. EU spelar en ledande roll i konventionen om internationell handel med utrotningshotade arter av vilda djur och växter (Cites) och ställde sig bakom antagandet av viktiga beslut vid konventionsparternas femtonde konferens i Doha i mars 2010. Parterna misslyckades dock i fråga om att bevara marina arter – däribland det symboliska fallet med blåfenad tonfisk.

EU har fortsatt sitt helhjärtade engagemang i förhandlingarna om den internationella ordningen för tillgång och förmånsdelning av genetiska resurser (ABS) för att den ska antas av CoP10 i oktober 2010.

Andra framsteg

- Skogslagstiftningens efterlevnad samt förvaltning av och handel med skog (Flegt) . Det första frivilliga partnerskapsavtalet ratificerades av Ghana i november 2009. Förhandlingar om frivilliga partnerskapsavtal om Flegt pågår med Malaysia, Indonesien, Liberia och Centralafrikanska republiken. Avtal håller på att slutföras med Kamerun och Kongo-Brazzaville.

- Olaglig avverkning . Förordningen om skyldigheter för aktörer som för ut timmer och timmerprodukter på marknaden, som syftar till att undanröja olagligt timmer från EU-marknaden, godkändes av Europaparlamentet i juli 2010 och förväntas bli antagen före utgången av 2010.

- Hållbarhetsbedömningar . Att se till att rekommendationerna i hållbarhetsbedömningarna av handelsavtal följs har fortsatt att vara en prioriterad fråga.

C. HANDLINGSOMRÅDE 3: Biologisk mångfald och klimatförändring

Mål

9. Att underlätta den biologiska mångfaldens anpassning till klimatförändring

EU har fortsatt att lyfta fram de viktiga kopplingarna mellan biologisk mångfald och klimatförändring och detta avspeglas i allt högre grad i den politiska utvecklingen. I rådets slutsatser från december 2009 och mars 2010 erkänns uttryckligen att när det gäller att hjälpa länder att anpassa sig till klimatförändringen, kan den biologiska mångfalden i många fall erbjuda samma tjänster som de tekniska lösningar som utvecklats av människor, ofta till betydligt lägre kostnader. Att skydda och återställa den biologiska mångfalden ger alltså vissa kostnadseffektiva möjligheter till anpassning till och dämpning av klimatförändringen. I slutsatserna från december 2009 rekommenderas att ekosystembaserade strategier ska utvecklas och användas för anpassning till och dämpning av klimatförändringen.

Andra framsteg

- Vitbok om anpassning till klimatförändring[24] . Vitboken antogs 2009 och där betonas vikten av att upprätthålla och återupprätta ekosystemens integritet och att utveckla en grön infrastruktur.

- Köpenhamnsöverenskommelsen . Enligt Köpenhamnsöverenskommelsen i samband med FN:s ramkonvention om klimatförändringar (UNFCCC) i december 2009, särskilt bestämmelserna om finansiellt stöd från industrialiserade länder, undersöker kommissionen alternativ för att öka sidovinsterna från biologisk mångfald.

- Minskning av utsläppen från avskogning och skogsdegradering (Redd) . Baserat på meddelandet om avskogning från 2008 kräver EU att avskogningen ska stoppas fram till 2030 och att avverkningen av regnskogar ska minskas med minst 50 procent fram till 2020 från dagens nivå. Redd är det viktigaste verktyget för att uppnå detta mål som också skulle skapa stora sidovinster för klimatet och den biologiska mångfalden. Att nå en överenskommelse om Redd mellan parterna i UNFCCC i december 2010 i Cancún är ett av EU:s främsta mål.

- Europeiska kommissionens globala klimatförändringsallians (GCCA) ger bl.a. stöd till anpassningsåtgärder i de minst utvecklade länderna och små östater under utveckling. Flera projekt är inriktade på ekosystembaserade metoder, som återställning av ekosystem i våtmarker och kustområden.

D. HANDLINGSOMRÅDE 4: Kunskapsbasen

Mål

10. Att avsevärt stärka kunskapsbasen för bevarande och hållbart utnyttjande av biologisk mångfald i EU och globalt

Det har gjorts stora framsteg under de två senaste två åren när det gäller att stärka kunskapsbasen om biologisk mångfald och ekosystemtjänster både i EU och på senare tid på global nivå.

Andra framsteg

- EU:s grundscenario för biologisk mångfald . I juni 2010 presenterade Europeiska miljöbyrån ett grundscenario för den biologiska mångfalden i EU 2010 och indikatorer ( Streamlining of European Biodiversity Indicators , SEBI) om läget för den biologiska mångfalden och ekosystemtjänsterna i EU och på global nivå.

- Europeiskt informationssystem för biologisk mångfald ( Biodiversity Information System for Europe , Bise) . I juni 2010 lanserade kommissionen och miljöbyrån ett informationssystem för biologisk mångfald, Bise. Detta är en webbportal som fungerar som gemensam ingång för alla uppgifter och all information om biologisk mångfald i EU.

- Ramprogram och det europeiska området för forskningsverksamhet . Ny kunskap, förståelse och kapacitet för att ge information till beslutsfattare och ledare har utvecklats genom innovativ forskning om biologisk mångfald i mark, hav, på land och i sötvatten.

- IPBES . På global nivå kom det internationella samfundet i juni 2010 överens om att inrätta en mellanstatlig panel för biologisk mångfald och ekosystemtjänster ( Intergovernmental Science-Policy Platform on Biodiversity and Ecosystem Services , IPBES) enligt modellen för den framgångsrika mellanstatliga panelen för klimatförändringar (IPCC). EU har varit initiativtagaren och den främsta förespråkaren för inrättandet av IPBES.

- Teeb . Som en del av Potsdaminitiativet som G8 beslutade om 2007, lanserades en studie av de ekonomiska aspekterna av ekosystem och biologisk mångfald ( The Economics of Ecosystems and Biodiversity , Teeb) för att se till att det ekonomiska värdet av den biologiska mångfaldens produktion värderas korrekt. Kommissionen har varit en av Teebs viktigaste finansiärer från första början. Många nya resultat av Teeb har offentliggjorts sedan 2008 – framför allt Teeb för beslutsfattare 2009 och Teeb för näringslivet 2010. Samtliga Teebrapporter är tänkta att färdigställas i oktober 2010[25].

E. DE FYRA CENTRALA KOMPLETTERANDE ÅTGÄRDER

1. Att säkerställa tillräcklig finansiering

Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (särskilt inom ramen för Axis 2) är fortfarande den viktigaste källan till finansiering från gemenskapen för Natura 2000 och biologisk mångfald i EU. Dessutom är Europeiska regionala utvecklingsfonden och Europeiska fiskerifonden viktiga källor till finansiering från gemenskapen. Det är fortfarande svårt att fastställa en överenskommen metod för att avgöra hur stor del av gemenskapens finansiering som medlemsstaterna har använt för natur och biologisk mångfald, vilket gör det svårt att få fram helt tillförlitliga siffror. Detta problem behöver lösas.

Endast 20 procent av de totala finansieringsbehoven för att förvalta skyddade områden – inklusive Natura 2000-nätverket – i Europa tillgodoses[26]. Under 2004 beräknades att förvaltningen av Natura 2000 skulle kräva en investering på 6,1 miljarder euro per år för EU-25[27]. En uppdaterad bedömning baserad på uppgifter från medlemsstaterna bekräftar i stort sett denna tidigare beräkning. Europeiska kommissionen har därför inlett ett arbete med medlemsstaterna för att bedöma de ekonomiska och sociala fördelarna tillsammans med de nuvarande utgifterna och det faktiska finansieringsbehovet för Natura 2000. Till sin hjälp har man utvecklat ett IT-verktyg.

Uppskattningar för mer omfattande behov i samband med biologisk mångfald – utöver Natura 2000 – utvecklas inom ramen för EU:s strategi för biologisk mångfald 2020.

Andra framsteg

- Natura 2000 – förvaltningsplaner för områden . Bristen på utvecklade verktyg fortsätter att begränsa möjligheterna att få fram tillräcklig finansiering av Natura 2000-nätverket.

- LIFE+ . Den öronmärkta finansieringen av natur och biologisk mångfald från LIFE+ har mindre omfattning än andra finansieringsströmmar från EU men de omkring 836 miljoner euro som ska satsas 2007–2013 är direkt avsedda att främja natur och biologisk mångfald.

2. Att stärka EU:s beslutsfattande och genomförande

Kommissionen har tidigare konstaterat att bristande genomförande sannolikt är en av orsakerna till att EU inte nådde sitt mål för den biologiska mångfalden 2010 och har arbetat aktivt för att ta itu med viktiga luckor i genomförandet.

Andra framsteg

- Miljölagstiftning . År 2008 antogs ett meddelande om genomförande av Europeiska gemenskapens miljölagstiftning[28] för att visa hur EU:s miljölagstiftning kunde genomföras bättre genom en rad olika innovativa verktyg.

- Europeiskt nätverk för miljömyndigheter (Enea) . År 2009 inrättade Enea (som skapats av kommissionen och som består av sakkunniga från medlemsstaterna som arbetar med strukturfondsprogram) en särskild arbetsgrupp för biologisk mångfald.

- Rapportering om handlingsplanen för biologisk mångfald . Trots att handlingsplanen för biologisk mångfald inte är bindande och det är frivilligt att följa rapporteringskraven i planen, har medlemsstaterna gjort stora insatser för att ge kommissionen omfattande och aktuell information.

3. Att etablera partnerskap

Att etablera partnerskap med medlemsstater, andra institutioner och intressenter har ofta betonats på nationell nivå och på EU-nivå som en förutsättning för att kunna föra en framgångsrik politik för biologisk mångfald.

Andra framsteg

- EU:s plattform för företag och biologisk mångfald . Kommissionen lanserade plattformen i juni 2010 för att hjälpa företag att identifiera affärsrisker och möjligheter i samband med biologisk mångfald. Nu är målet att skapa synergieffekter med liknande initiativ på nationell nivå.

- Europeiska investeringsbanksgruppen (EIB) . Under 2010 började kommissionen att arbeta med att skapa ett partnerskap EIB-gruppen för att utveckla innovativa finansiella instrument för biologisk mångfald.

4. Att stärka allmänhetens kunskap, medvetenhet och deltagande

EU har fortsatt sina ansträngningar för att öka allmänhetens medvetenhet om den biologiska mångfaldens betydelse och ta fram argument för att bevara den biologiska mångfalden.

Andra framsteg

- Eurobarometer . Kommissionen lät Eurobarometer göra en opinionsundersökning om biologisk mångfald 2010[29]. Två tredjedelar av EU-medborgarna känner till begreppet biologisk mångfald. Men bara 38 procent sade att de visste vad begreppet betydde och åtta av tio respondenter hade aldrig hört talas om Natura 2000.

- EU:s kampanj för biologisk mångfald . En stor kampanj inleddes i januari 2010[30] för att stärka allmänhetens stöd för åtgärder för att stoppa förlusten av biologisk mångfald.

- Gröna veckan . Gröna veckan 2010 ägnades helt och hållet åt biologisk mångfald för att öka medvetenheten och delaktigheten ytterligare hos intressenterna.

F. ÖVERVAKNING

I tillägg till de viktiga framsteg som nämns ovan (EU:s grundscenario för den biologiska mångfalden, BISE), har forsknings- och övervakningsinsatserna utökats för att fylla viktiga kunskapsluckor och nya parametrar över läget för den biologiska mångfalden.

Andra framsteg

- Analys av kunskapsluckor . Europeiska miljöbyrån kommer inom kort att offentliggöra en sådan analys, särskilt över indikatorerna för ekosystem och ekosystemtjänster.

- BioSoil . Under 2009 slutförde EU detta demonstrationsprojekt för att övervaka den markförhållanden och biologisk mångfald i skog, medfinansierat genom förordningen om Forest Focus[31].

- Natura 2000 Viewer . År 2010 lanserade Europeiska kommissionen ett interaktivt verktyg där man kan leta reda på Natura 2000-områden och få tillgång till information om dem: Natura 2000 Viewer.

- Global övervakning för miljö och säkerhet (GMES) . Verksamheten inom ramen för detta initiativ kommer att inledas 2011 och kommer att tillhandahålla jordobservationsdata och informationsprodukter till stöd för övervakningen av miljön både till havs och på land.

SLUTSATSER

Trots att det har gjorts stora framsteg med att genomföra handlingsplanen för biologisk mångfald har varken det övergripande målet att stoppa förlusten av biologisk mångfald i EU fram till utgången av 2010 eller det globala målet uppfyllts.

Det har ändå gjorts betydande framsteg under då två senaste åren när det gäller

- det fortsatta urvalet och effektivare skydd av Natura 2000,

- att förbättra kunskapsbasen,

- upprätta fler kopplingar mellan biologisk mångfald och klimatförändring och att betona sidovinster till följd av integrerade metoder.

Slutsatserna i den här rapporten bekräftar också de misslyckanden som identifierades i kommissionens meddelande om alternativ för politiken efter 2010[32]. Det krävs ytterligare framsteg i fråga om

- att integrera hänsyn till biologisk mångfald i politiken för andra sektorer,

- att få fram tillräcklig finansiering,

- att fylla befintliga luckor i politiken.

Kommissionen arbetar med EU:s kommande politiska ram för biologisk mångfald. Slutsatserna i denna bedömning av handlingsplanen för biologisk mångfald 2010 kommer att ge ett värdefullt bidrag till det arbetet. Åtgärder och genomförande krävs fortfarande på flera nivåer: internationellt, i EU, nationellt och subnationellt. Handlingsplanens strategi, som går ut på att dela ansvaret för genomförandet mellan alla sektorer och att inrätta partnerskap med medlemsstaterna, är fortfarande helt och hållet relevant. Det är också uppenbart att bristerna i genomförandet av handlingsplanen hittills och misslyckandet med att uppnå 2010 års mål för biologisk mångfald måste granskas närmare, för att se till att vi kan nå målet för 2020, både inom EU och globalt.

[1] KOM(2006) 216.

[2] KOM(2008) 864 slutlig.

[3] KOM(2010) 4 slutlig.

[4] EUCO 7/10 http://www.consilium.europa.eu/ueDocs/cms_Data/docs/pressData/en/ec/113591.pdf

[5] KOM(2010) 2020.

[6] Webbplats: http://biodiversity.europa.eu/countries_and_networks

[7] http://www.eea.europa.eu/publications/eu-2010-biodiversity-baseline/

[8] http://www.rubicode.net

[9] http://gbo3.cbd.int/

[10] Global Footprint Network 2010.

[11] Direktiv 2008/62/EG och direktiv 2009/145/EG.

[12] Direktiv 2009/28/EG.

[13] Direktiv 2000/60/EG.

[14] KOM(2010) 66 slutlig.

[15] KOM(2009)163.

[16] SEK(2009)1343.

[17] http://www.surf-nature.eu/index.php?id=2

[18] KOM(2010) 110 slutlig och SEK(2010) 360 slutlig.

[19] Grön infrastruktur är ett sammanbundet nät av naturområden med inslag av jordbruksmark, gröna korridorer, våtmarker, parker, skogsreservat och naturliga växtsamhällen samt marina områden som på ett naturligt sätt reglerar höga vattenflöden, temperaturer, översvämningsrisker och vatten-, luft- och ekosystemkvalitet.

[20] KOM(2010) 4 slutlig.

[21] KOM(2008) 789 slutlig.

[22] GBO3.

[23] Environmental Assessment Summary Sheets: Bilateral and Multilateral Development Agencies, Canadian International Development Agency on behalf of the DAC Working Party on Environmental and Development Assistance http://www.acdi-cida.gc.ca/acdi-cida/acdi-cida.nsf/en/REN-218131217-PEH

[24] KOM(2009) 147 slutlig.

[25] Teeb. www.teebweb.org

[26] Teeb 2009.

[27] KOM(2004) 431.

[28] KOM(2008) 773.

[29] Flash Eurobarometer Series No. 290 http://ec.europa.eu/public_opinion/flash/fl_290_en.pdf

[30] http://ec.europa.eu/environment/biodiversity/campaign/index.htm

[31] Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2152/2003 av den 17 november 2003 om övervakning av skogar och miljösamspel i gemenskapen (Forest Focus).

[32] KOM(2010) 4.