Före 2021 var medborgare från flera tredjeländer, bl.a. Armenien, Azerbajdzjan, Belarus, Kina, Guyana, Kazakstan, Kuwait och Turkiet, undantagna från krav på visering vid resa till Albanien. Albanien avskaffade viseringskravet säsongsvis (från maj till september) för medborgare i Bahrain, Oman, Qatar, Ryssland, Saudiarabien och Thailand. Medborgare från alla dessa länder måste inneha visering vid inresa i EU. Upphävande av viseringskraven enligt säsong är inte förenligt med EU:s viseringspolitik. År 2021 lade Albanien till Egypten och Indien i förteckningen över länder som omfattas av säsongsbundna viseringsfria resor. Albanien informerade kommissionen den 2 december 2022 om att det säsongsbaserade undantaget från viseringskravet för egyptiska medborgare för turiständamål löpte ut den 30 september och att det inte kommer att förnyas så att en anpassning till EU:s viseringspolitik kan säkerställas. Landet fattade också beslutet att bevilja ett permanent undantag från viseringskravet för utländska medborgare som har ett giltigt uppehållstillstånd i Förenade Arabemiraten. Detta beslut har ändrats för att införa restriktiva villkor (t.ex. måste ett uppehållstillstånd gälla i tio år), men undantaget har inte återkallats. En sådan utvidgning är inte förenlig med EU:s viseringspolitik och har missbrukats, eftersom vissa utländska medborgare med uppehållstillstånd i Förenade Arabemiraten inte återvände till Förenade Arabemiraten och i stället avvek med den sannolika avsikten att resa in i EU. I april 2022 förlängdes dessutom den säsongsbundna viseringsfria restiden för Bahrain, Indien, Oman, Qatar, Saudiarabien och Thailand till årets slut. Albanien informerade kommissionen den 2 december 2022 om att det säsongsvisa undantaget från viseringskrav för indiska medborgare för turiständamål löper ut den 31 december och inte kommer att förnyas.

År 2021 lämnades 2 695 ansökningar om internationellt skydd in av bosnisk-hercegovinska medborgare till medlemsstaterna, 78 % fler än 2020 (1 510). Andelen godkända asylansökningar ökade från 4 % 2020 till 5 % 2021.

Bosnien och Hercegovina har ännu inte undertecknat det statusavtal med EU som skulle göra det möjligt för Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån att sätta in sin stående styrka vid landets gräns mot EU, för operativ verksamhet tillsammans med gränspolisen.

År 2021 var antalet personer som irreguljärt reste in i Bosnien och Hercegovina (15 812) jämförbart med 2020 och mycket lägre än 2018 och 2019. Ett mottagningscentrum öppnades i Lipa, nära Bihać (kantonen Una-Sana) i november 2021, med kapacitet att ta emot 1 500 personer. I slutet av 2021 var omkring en tredjedel av de tillgängliga platserna i det nationella mottagningssystemet upptagna (2 162 av 6 050). Inkvarteringskapaciteten förblev koncentrerad till kantonerna Una-Sana och Sarajevo, utan rättvis fördelning mellan enheter och kantoner.

Den 26 maj 2022 antog Montenegro ett beslut om tillfälligt undantag från viseringskravet för saudiarabiska medborgare under perioden 1 juni–30 september 2022, vilket skulle kompensera minskningen av antalet turister från Ryssland och Ukraina.

I mars 2021 utvidgade Montenegro undantaget från viseringskravet till att omfatta utländska medborgare som har ett giltigt uppehållstillstånd i Förenade Arabemiraten. En sådan utvidgning är inte förenlig med EU:s viseringspolitik och har missbrukats, eftersom vissa utländska medborgare med uppehållstillstånd i Förenade Arabemiraten inte återvände till Förenade Arabemiraten och i stället avvek med den sannolika avsikten att resa in i EU.

Montenegro har inte vidtagit några åtgärder för att anpassa sin viseringspolitik till EU:s förteckning över länder som omfattas av viseringskrav. Under 2021 och början av 2022 avlägsnade sig Montenegro tvärtom från den rekommenderade politiken.

I mål som rör organiserad brottslighet fortsatte antalet domar och fällande domar att öka år 2021, vilket återspeglar den ständiga ökningen av antalet utredningar under de senaste två åren.

År 2021 ökade antalet ansökningar om internationellt skydd i medlemsstaterna från nordmakedoniska medborgare nästan fyrfaldigt (en ökning med 293 %): 5 345 ansökningar lämnades in 2021 jämfört med 1 360 året innan. Andelen godkända asylansökningar minskade något från 1,8 % år 2020 till 1,2 % år 2021.

Finansunderrättelseenheten har infört ett e-ärendehanteringssystem. De behöriga myndigheterna (t.ex. inrikesministeriet, åklagarmyndigheten, skattemyndigheten, finanspolismyndigheten och tullmyndigheten) lämnar in rapporter om misstänkta transaktioner till finansunderrättelseenheten på elektronisk väg. Om behandlingen och analysen av sådana uppgifter ger upphov till misstankar om penningtvätt, finansiering av terrorism eller andra brott lämnar finansunderrättelseenheten in en rapport eller ett meddelande till de behöriga myndigheterna.

Nordmakedonien har gjort stora framsteg i genomförandet av det bilaterala avtalet inom ramen för den gemensamma handlingsplanen för terrorismbekämpning på västra Balkan, och parterna enades om att uppdatera avtalet. I mars 2022 lämnade Nordmakedonien in den fjärde interimsrapporten. Det krävs ytterligare insatser för att genomföra de återstående åtgärder som anges i avtalet.

Bristen på anpassning till EU:s viseringspolitik har utlöst allt fler irreguljära migrationsflöden via västra Balkanrutten, vilket uppvisar negativa effekter på Serbiens migrations- och gränsförvaltningssystem, och borde åtgärdas med prioritet. Uppgifter från de första månaderna 2022 visar särskilt att medborgare i Burundi, Tunisien, Indien, Kuba och Turkiet reste vidare irreguljärt från Serbien till medlemsstater längs migrationsrutten på västra Balkan. Viseringspolitiken i tredjeländer kan få en betydande inverkan på irreguljära migrationsströmmar in i EU. En anpassning av viseringspolitiken till EU bidrar därför till att dessa partners viseringsfria system med EU fungerar väl. Serbien informerade kommissionen den 20 oktober 2022 om att landet hade antagit ett beslut om införande av viseringskrav för medborgare från Burundi och Tunisien, i linje med vad landet på högsta politiska nivå har åtagit sig att göra gentemot kommissionen. Serbien har åtagit sig att ytterligare anpassa sig till förteckningen över tredjeländer vilkas medborgare är skyldiga att inneha visering för kortare vistelser i EU, i synnerhet genom att före utgången av 2022 införa viseringskrav för indiska medborgare. Kommissionen förväntar sig ytterligare anpassning av viseringsbestämmelserna i linje med dessa åtaganden och ser fram emot att motta ytterligare ingående uppgifter från Serbien om de åtgärder som landet ämnar vidta samt deras faktiska genomförande. Inom ramen för upphävandemekanismen för viseringar och i enlighet med artikel 8 i viseringsförordningen kommer kommissionen kontinuerligt att övervaka och bedöma Serbiens åtgärder för att anpassa sig till EU:s viseringbestämmelser.

År 2021 fortsatte Serbien att vidta åtgärder på områdena gränsförvaltning, migrationshantering och asyl. Enligt medlemsstaterna fungerar också samarbetet med Serbien i stort väl på områdena migration och gränsförvaltning samt återvändande och återtagande. Den rättsliga ramen för gränskontroll är till stor del harmoniserad med EU:s regelverk. Serbien fortsatte att effektivt genomföra strategin och handlingsplanen för integrerad gränsförvaltning, samtidigt som landet fortsatte att stå under stort migrationstryck i likhet med andra länder på västra Balkan. Landet fortsatte att genomföra färdplanen för att stärka kapaciteten på områdena asyl och mottagning i enlighet med överenskommelsen med EU:s asylbyrå.

År 2021 intensifierade Serbien insatserna mot organiserad brottslighet, efter en minskning av verksamheten 2020 till följd av covid-19-pandemin. En särskild insats gjordes för att bekämpa narkotikasmuggling samt olaglig tillverkning av och handel med vapen. Många operativa insatser genomfördes i samarbete med Europol, och serbiska polisen deltog i många analysinriktade Empact-projekt. Serbien hade ett särskilt nära samarbete med en medlemsstat för att förbättra det internationella samarbetet när det gäller förverkandet av tillgångar som härrör från brott. Under andra halvåret 2021 inleddes det preliminära arbetet med att ändra strafflagen, med fokus på organiserad brottslighet, särskilt för att förhindra olaglig tillverkning och smuggling av vapen.

Georgien har ett regelbundet operativt och analytiskt samarbete med Europol, även när det gäller smuggling av migranter. För att bekämpa kriminella nätverk som är involverade i denna verksamhet samarbetar landet bilateralt med medlemsstaterna, bland annat via ett omfattande nätverk av polisattachéer.

Medlemsstaterna bekräftade ett fortsatt gott samarbete med de georgiska myndigheterna när det gäller återvändande och återtagande. Det väletablerade systemet för hantering av återtagandeärenden har visat sig särskilt användbart under pandemin. Insatserna för att underlätta yrkesmässig och social återanpassning av återvändande fortsatte genom statens återanpassningsprogram.

e)Fortsätta genomförandet av det bilaterala avtalet inom ramen för den gemensamma handlingsplanen för terrorismbekämpning på västra Balkan, särskilt när det gäller att bekämpa finansiering av terrorism (mål 4) och skydda kritisk infrastruktur (mål 5); anta den nya strategin och handlingsplanen för terrorismbekämpning och förebyggande av våldsbejakande extremism, som omfattar alla former av radikalisering och våldsbejakande extremism (oavsett deras politiska, religiösa eller etnonationalistiska grundorsaker) i linje med EU:s politik.

Serbien har vidtagit åtgärder för att ta itu med kommissionens tidigare rekommendationer. Det krävs dock ytterligare insatser när det gäller viseringspolitik, gränsförvaltning och kampen mot korruption och organiserad brottslighet samt för att förebygga och motverka alla former av våldsam extremism. Det är framför allt följande åtgärder som måste vidtas:

Serbien fortsätter sitt arbete på detta område. Siena-plattformen användes i stor utsträckning år 2021. Mellan april och maj 2021 riktade Serbien in sig på extremistiskt innehåll på nätet tillsammans med Europol. Tjeckien signalerade ett samarbete med Serbien för att bekämpa falska nyheter och stärka journalisters och valövervakares förmåga att motstå desinformation och propaganda.

d)Öka ansträngningarna för att förhindra alla former av radikalisering som leder till våldsam extremism och terrorism, även våldsam högerextremism.

År 2021 ökade antalet ansökningar om internationellt skydd i medlemsstaterna med 69 % jämfört med 2020: 14 600 ansökningar lämnades in 2021 jämfört med 8 650 året innan. Andelen godkända asylansökningar minskade något från 4,3 % 2020 till 4,9 % 2021.

Ändringsförslag för att göra en tydlig åtskillnad mellan åklagares och utredares funktioner under en utredning lämnades in till parlamentet den 24 november 2021: lagstiftningsförfarandet pågår.

I sitt beslut av den 7 oktober 2021 ställde kommissionen in den andra delbetalningen på 75 miljoner euro i makroekonomiskt stöd till Georgien, särskilt på grund av att landet inte hade uppfyllt det villkor som rör rättsväsendet, dvs. att öka rättsväsendets oberoende, ansvarsskyldighet och kvalitet. Urvalet av domare i Högsta domstolen fortsatte utan de lagändringar som krävs för att säkerställa fullständig efterlevnad av alla Venedigkommissionens rekommendationer. Processen garanterade inte heller lika behandling av alla kandidater. Dessutom antogs inte flera andra ändringsförslag som syftade till att öka insynen i rättssystemet.

Den 16 mars 2021 överfördes samordningen av korruptionsbekämpningen från justitieministeriet till regeringskansliet, under premiärministerns direkta uppsikt. Den 9 juni 2021 inrättades ett sekretariat för korruptionsbekämpning inom regeringskansliet, vilket ska fungera som sekretariat för rådet mot korruption, utarbeta den nya strategin för korruptionsbekämpning och dess handlingsplaner samt övervaka deras genomförande.

Frågan om viseringsfria resor till EU behandlas regelbundet i informationskampanjer om allmänna frågor som rör europeisk integration. En mer riktad åtgärd 2021 var offentliggörandet av en reviderad utgåva av handboken om fri rörlighet i EU för moldaviska medborgare. Skräddarsydda kampanjer genomförs bland utsatta minoriteter via lokala medlare.

Antalet ansökningar om internationellt skydd i medlemsstaterna från moldaviska medborgare ökade med 63 % mellan 2020 och 2021: 4 830 ansökningar lämnades in 2020 jämfört med 7 885 året därpå. Andelen godkända ansökningar var 1,0 % 2021, samma som 2020.

e)Öka insatserna mot den organiserade brottsligheten, inbegripet vissa nätverk som smugglar in människor och varor i EU, i nära samarbete med EU:s institutioner, medlemsstater och internationella partner.

f)Stärka arbetet mot bankbedrägerier genom att anta den nationella strategin för återvinning av tillgångar som härrör från brott och upprätta en ny effektiv mekanism för frysning, beslagtagande, förverkande och kapitalisering av tillgångar som härrör från brott.

VIII.Ukraina

Eftersom denna rapport avser 2021 återspeglar detta avsnitt huvudsakligen situationen före Rysslands oprovocerade och omotiverade militära angrepp mot Ukraina den 24 februari 2022.

Rysslands angrepp har lett till att miljontals människor söker skydd i EU och grannländerna. Efter ett förslag från kommissionen om att för första gången aktivera direktivet om tillfälligt skydd antog rådet den 4 mars 2022 genomförandebeslut (EU) 2022/382, vilket gav ukrainska medborgare (och andra kategorier av personer) som fördrivits från Ukraina den 24 februari 2022 eller senare tillfälligt skydd. Dessutom antog kommissionen operativa riktlinjer för förvaltningen av de yttre gränserna för att underlätta gränsövergångar vid gränserna mellan EU och Ukraina. Nästan 8,9 miljoner ukrainska medborgare kom in i EU mellan den 24 februari och den 5 september.

Under dessa exceptionella omständigheter har viseringsfriheten mellan EU och Ukraina gjort det möjligt att underlätta resor till och från Ukraina, särskilt för ukrainska medborgare som inte vill bosätta sig i EU eller inte omfattas av tillämpningsområdet för direktivet om tillfälligt skydd.

Trots den drastiskt förändrade situationen anser kommissionen att det fortfarande är relevant att övervaka om Ukraina uppfyller riktmärkena för viseringsliberalisering, och kommissionen ska fortsätta att hjälpa de ukrainska myndigheterna att genomföra de reformer som krävs för att fortsätta att uppfylla riktmärkena.

1.Migration, asyl och återtagande

1.1 Vidtagen åtgärd för att fortsätta att uppfylla riktmärkena för viseringsliberalisering

För 2021 bekräftade medlemsstaterna ett fortsatt gott samarbete med Ukraina när det gäller återvändande och återtagande samt andra migrationsområden, särskilt med Belgien, Tyskland, Estland, Lettland, Litauen och Polen. Ukraina fortsatte att utarbeta och anta genomförandeprotokoll om återtagande tillsammans med flera medlemsstater. Landet fortsatte också sina ansträngningar för att minska antalet ogrundade asylansökningar från sina medborgare i EU genom att genomföra ett antal informationskampanjer om asylsökandes rättigheter.

Ukraina fortsatte att genomföra strategin för integrerad gränsförvaltning 2019–2025 och dess handlingsplan samt strategin för migrationspolitik 2018–2021 och dess handlingsplan. Arbetet med den nya handlingsplanen för perioden efter 2022 inleddes med deltagande av projektexperter från EU4IBM.

År 2021 gjordes stora ansträngningar för att förbättra effektiviteten i it-systemen för gräns- och invandringskontroll och förlänga det EU-finansierade IOM-projektet Support for migration and asylum management in Ukraine (IMMIS).

En gemensam analys av hoten mot gränssäkerheten genomfördes med Slovakien, Polen, Ungern, Rumänien och Moldavien. Dessutom genomfördes en gemensam trilateral bedömning av hoten mot gränssäkerheten tillsammans med Polen och Belarus. Vidare fortsatte Ukraina och Tyskland att utarbeta en gemensam rapport om gränspolisens situation.

År 2021 störde covid-19-pandemin i hög grad arbetet på asylområdet. Bestämmelserna om social distansering sätter asylsökande och personal på asylcentrum och tillfälliga boendeanläggningar under stor press. Stora investeringar (bland annat i fler medicinska anläggningar, isoleringsrum och brandsäkerhet) gjordes för att tillfälliga boendeanläggningar och andra anläggningar skulle uppfylla de särskilda hälso- och säkerhetskraven.

Ukraina har utfärdat biometriska pass sedan 2015. De sista icke-biometriska passen utfärdades 2016, och de planeras vara helt utfasade 2026, då de löper ut.

1.2 Åtgärd vidtagen för att ta itu med rekommendationerna i Fjärde rapporten inom ramen för upphävandemekanismen för viseringar på migrationsområdet

a)Fortsätta arbeta för att minska antalet ukrainska medborgare som vistas irreguljärt i EU-medlemsstaterna och lämnar in omotiverade asylansökningar.

De ukrainska myndigheterna inriktar sig på att ge information till medborgarna om bestämmelserna för viseringsfria resor. Informationen finns inte bara tillgänglig på internet, utan lämnas även i särskilda kampanjer (se rekommendation c nedan) eller allmänna kampanjer om europeisk integration (t.ex. EUKraina), som även berör viseringsfria resor.

Före Rysslands invasion av Ukraina samarbetade de ukrainska myndigheterna proaktivt med kommissionen för att få information om bästa praxis och/eller konkreta åtgärder som skulle kunna vidtas för att minska antalet ogrundade asylansökningar. I det nuvarande sammanhanget samarbetar Ukraina nära med EU och medlemsstaterna för att informera ukrainarna om de rättigheter och skyldigheter som är kopplade till systemet för tillfälligt skydd.