[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel den 3.5.2007

KOM(2007) 230 slutlig

RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET

Kvalitetsrapport i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 501/2004 av den 10 mars 2004 om kvartalsvisa konton för finansiella transaktioner för den offentliga sektorn

RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET

Kvalitetsrapport i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 501/2004 av den 10 mars 2004 om kvartalsvisa konton för finansiella transaktioner för den offentliga sektorn

Enligt artikel 9 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 501/2004 av den 10 mars 2004[1] skall kommissionen (Eurostat) till Europaparlamentet och rådet överlämna en rapport med en utvärdering av tillförlitligheten i de kvartalsuppgifter som medlemsstaterna lämnar.

I den rapport om informationskrav från monetära kommittén som godkändes av Ekofinrådet den 18 januari 1999 framhålls behovet av ett övergripande statistiskt informationssystem som underlag för beslutsfattarna, inkl. kvartalsvis statistik över finanserna i den offentliga sektorn.

I detta syfte ålades medlemsstaterna i kommissionens förordning (EG) nr 264/2000 av den 3 februari 2000 och i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1221/2002 att till Eurostat överföra kvartalsvisa konton för icke-finansiella transaktioner i den offentliga sektorn, dvs. inkomster och utgifter enligt ENS 95. I förordning nr 501/2004 kompletteras dessa förordningar med en definition av de finansiella transaktioner och balansräkningar i den offentliga sektorn som enligt ENS 95 skall rapporteras. I rådets förordning (EG) nr 1222/2004 av den 28 juni 2004 utökas tillämpningsområdet för denna kvartalsvisa finansrapportering genom att den offentliga sektorns kvartalsvisa skuldsättning rapporteras.

De kvartalsvisa konton för finansiella transaktioner i den offentliga sektorn som skall överföras till Eurostat omfattar en uppsättning uppgifter med bortåt 300 tidsserier per land om transaktioner och stockar av finansiella tillgångar och skulder i den offentliga sektorn och dess delsektorer, dvs. stat, delstat[2], kommun och socialförsäkring samt information om motpartssektorn.

Då den regelbundna uppgiftsöverföringen inleddes i juni 2004 beviljade kommissionen 17 länder åtskilliga undantag, inkl. förordningens hela tillämpningsområde för Tjeckien, Estland, Grekland, Cypern, Malta, Polen, Slovenien och Slovakien. Dessa undantag utlöpte i december 2005. December 2005 blev därför den första månad då en fullständig överföring till Eurostat ägde rum.

Kvalitetsrapporten syftar till att täcka många kvalitetsdimensioner genom att tillämpa de kriterier som vanligen används vid utvärderering av kvalitet inom statistik[3]. Rapporten har i stort sett upprättats i samförstånd med ledamöterna i den arbetsgrupp för finansiella kvartalskonton i den offentliga sektorn som består av företrädare för Eurostat och Europeiska centralbanken.

I denna rapport ingår allmänna avsnitt där grundläggande begrepp, tekniska frågor och viktiga resultat från länderna förklaras samt ett avslutande avsnitt med en sammanfattning av slutsatser och rekommendationer för varje land. Mer omfattande dokumentation som förstärker dessa resultat har publicerats på Eurostats webbplats under år 2006.

Denna rapport är grundad på Eurostats databas och de metadata som är tillgängliga per den 15 mars 2006. De ytterligare framsteg som därefter gjorts av många medlemsstater återges i denna kvalitsrapport endast för fullständighetens skull.

Samråd om rapporten har skett med kommittén för det statistiska programmet och kommittén för valuta-, finans- och betalningsbalansstatistik enligt artikel 9 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 501/2004 av den 10 mars 2004.

Kvalitetsrapportens uppställning

1. Institutionella frågor

2. Tillgänglighet och förståelighet

3. Aktualitet och fullständighet i fråga om uppgiftsöverföringen

4. Samanvändbarhet

4.1. Samanvändbarhet i fråga om kvartalsvisa uppgifter och årsuppgifter

4.2. Samanvändbarhet i fråga om finansiella och icke-finansiella konton

4.3. Samanvändbarhet i fråga om stockar och transaktioner

4.4. Samanvändbarhet i fråga om konsolidering

5. Jämförbarhet

5.1. Jämförbarhet över tid

5.2. Jämförbarhet med MUFA (Monetary Union financial accounts)

5.3. Jämförbarhet med den offentliga sektorns skuldsättning

6. Noggrannhet och tillförlitlighet

6.1. Täckning av uppgiftskällor

6.2. Kontroller av inre konsekvens och trovärdighet samt övervakning av större händelser

6.3. Metoder och antaganden som används vid statistiska skattningar

6.4. Anpassningar till begreppen i ENS 95

6.5. Revideringar av statistiken

7. Slutsatser och rekommendationer

Kvalitetsrapport om kvartalsvisa konton för finansiella transaktioner i den offentliga sektorn

Per den 15 mars 2006

1. INSTITUTIONELLA FRÅGOR

Kvartalsvisa konton över finansiella transaktioner i den offentliga sektorn sammanställs av de nationella statistikinstituten i flertalet medlemsstater och av de nationella centralbankerna i Belgien, Tyskland, Grekland, Spanien, Italien, Ungern, Österrike och Portugal. I Frankrike sammanställs de kvartalsvisa kontona över finansiella transaktioner i den offentliga sektorn gemensamt av finansministeriet och den nationella centralbanken och i Cypern av finansministeriet.

I ett antal medlemsstater behandlas såväl metodfrågor som frågor om uppgiftskällor i arbetsgrupper eller informella arbetslag bestående av företrädare för det nationella statistikinstitutet, den nationella centralbanken och finansministeriet för att förbättra överensstämmelsen mellan kvartalsvisa konton för icke-finansiella och finansiella transaktioner[4]. Aktiv samordning har visat sig användbar för att uppnå och vidmakthålla höga kvalitetsmål. Eurostat uppmuntrar att formellare arbetsgrupper som rutin inrättas i medlemsstaterna.

2. TILLGÄNGLIGHET OCH FÖRSTÅELIGHET

I tolv medlemsstater offentliggörs antingen kvartalsvisa konton över finansiella transaktioner i den offentliga sektorn (Spanien, Ungern, Finland, Sverige och Förenade kungariket) eller en delmängd (Belgien, Danmark, Italien, Nederländerna och Österrike) eller uppgifter som i stort sett är samordnade med dem (Frankrike och Portugal). Litauen och Luxemburg planerar att offentliggöra dem snart.

Den offentliggjorda statistiken är vanligtvis tillgänglig på de sammanställande organens webbplats och åtföljs ibland av korta metodanmärkningar eller förklarande analys som vägledning för användarna (Danmark, Spanien, Frankrike, Italien, Nederländerna, Österrike och Förenade kungariket).

Under våren 2006 offentliggjorde Eurostat på sin webbplats som EU-aggregat statistik över kvartalsvisa konton över finansiella transaktioner i den offentliga sektorn samt vissa nationella uppgifter tillsammans med länderbeskrivningar över sammanställningsrutiner (t.ex. Manual on Quarterly Financial Accounts for General Government ).

Alla medlemsstater har försett Eurostat med den redogörelse för källor och metoder som krävs i artikel 8 i förordning (EG) nr 501/2004. Otillräckliga länderbeskrivningar har noterats för i synnerhet Tyskland, Italien och Ungern.

3. AKTUALITET OCH FULLSTÄNDIGHET I FRÅGA OM UPPGIFTSÖVERFÖRINGEN

Enligt förordningen skall uppgifterna överföras till Eurostat senast tre månader efter utgången av det kvartal till vilket uppgifterna hänför sig.

En granskning av de fyra senaste kvartalsvisa överföringarna visade att de flesta medlemsstater rapporterade till Eurostat inom föreskrivna tidsfrister och att försenade leveranser höll sig inom några få dagar. Irland och Förenade kungariket var försenade två gånger. En medlemsstat var försenad med den sista leveransen men ingen med den föregående. Eurostat och medlemsstaterna har upprättat ett effektivt överförings- och kontrollsystem som möjliggör snabb uppgiftsbehandling och, om så krävs, en ny överföring.

I fråga om fullständighet skall medlemsstaterna lämna kvartalsvisa uppgifter från och med första kvartalet 1999. Endast 13 länder lämnade den heltäckande statistik som krävs i förordningen efter utgången av år 2005.

Malta och Slovenien har inte försett Eurostat med några uppgifter och Cypern med mycket få.

Tyskland och Luxemburg, samt i mindre utsträckning Estland, Lettland och Sverige, har inte lämnat fullständiga upplysningar om den offentliga sektorn och dess delsektorer, vilket ofta hindrar en beräkning av deras nettoutlåning/nettoinlåning (dvs. deras underskott) eller deras finansiella nettovärde (finansiella tillgångar minus skuldförbindelser). Tjeckien, Frankrike, Slovakien och Förenade kungariket har underlåtit att lämna viss information om motparten.

Tjeckien täckte inte hela perioden. Vissa andra länder har däremot frivilligt erbjudit längre tidsserier än som krävs: Förenade kungariket, Ungern, Spanien, Italien, Sverige, Grekland, Luxemburg och Irland.

Det bör anmärkas att sedan den 15 mars 2006 har fullständigheten i lämnade uppgifter förbättrats för följande länder: Tjeckien, Tyskland, Estland, Lettland, Slovenien och Sverige.

4. SAMANVÄNDBARHET

4.1. Samanvändbarhet i fråga om kvartalsvisa uppgifter och årsuppgifter

I artikel 2 i förordning 501/2004 fastslås att de kvartalsuppgifter och motsvarande årsuppgifter som rapporteras enligt förordning (EG) nr 2223/96 (dvs. årsräkenskaper) skall överensstämma med varandra. Teoretiskt är denna statistik identisk och de uppgifter som rapporteras bör vara desamma. I praktiken ger skiljaktigheter inom de sammanställande organen, påverkan från de ”omfördelande” system som används för sammanställning av räkenskaperna och skillnader i ”äldre modeller” utrymme för avvikelser. På grund av dessa faktorer kan skillnader konstateras under årets lopp. De förväntas försvinna minst en gång om året när båda uppsättningarna uppgifter överensstämmer helt och hållet.

En analys av samstämmigheten mellan kvartals- och årsuppgifter visar att Belgien, Danmark, Spanien, Grekland, Italien, Litauen, Nederländerna, Österrike, Polen, Portugal, Finland och Förenade kungariket når fullständig eller nästan fullständig överensstämmelse, medan Tyskland och Lettland uppvisar påfallande skillnader. Tjeckien, Estland och Slovakien rapporterade betydande skillnader som gick utöver vad som är godtagbart eller förklarligt.

4.2. Samanvändbarhet i fråga om finansiella och icke-finansiella konton

Från och med december 2005 och framöver skall alla medlemsstater förse Eurostat med en fullständig uppsättning uppgifter om den offentliga sektorn, som å ena sidan omfattar utgifter, inkomster och underskott samt å den andra transaktioner i finansiella tillgångar och skulder. Underskottet är teoretiskt lika med nettofinanstransaktionerna (dvs. ”över strecket” är lika med ”under strecket”). I praktiken leder problem med uppgiftskällor, svårigheter vid sammanställningen och institutionella frågor till skillnader, som ofta kallas ”statistisk avvikelse” (bristande samstämmighet mellan icke-finansiella och finansiella konton). Medan skillnaderna i allmänhet är påfallande lägre för den offentliga sektorn än för andra sektorer inom ekonomin, finns olika statistiska tillvägagångssätt i Europa: vissa sammanställare av finansiell statistik visar skillnaderna i deras totala omfattning medan andra låter dem försvinna under den statistiska bearbetningen. Eurostat har under år 2005 tagit initiativ till ett arbetsprojekt i denna fråga för att utvärdera nationella förfaranden och för att föreslå bästa metoder.

På detta tidiga stadium kan det konstateras att de skillnader som noterats är betydande. Även om tolv av de tjugo länder där skillnaderna kunde beräknas uppvisar genomsnittliga kvartalsvisa skillnader inom ±0,05 % av den årliga bruttonationalprodukten, uppvisar hälften av länderna också en standardavvikelse hos de kvartalsvisa skillnaderna av 0,5 % av den årliga bruttonationalprodukten. Två länder uppvisar osannolika skillnader som tyder på betydande uppgiftsbrister: Grekland och Tjeckien. Höga standardavvikelser i skillnaderna kan tyda på problem med säsongsbetonade mönster (Spanien och Estland) eller på omfattande registreringar för enskilda kvartal (Irland, Frankrike och Sverige). Detta kommer att analyseras ytterligare.

4.3. Samanvändbarhet i fråga om stockar och transaktioner

Då balansräkningar skall rapporteras till marknadsvärde behöver förändningar i stockarna inom ett givet finansiella instrument under en räkenskapsperiod inte vara lika med transaktionerna inom detta instrument. Omvärderingar och andra händelser som omklassificeringar påverkar balansräkningar utan att registreras som transaktioner. Övervakningen av alla dessa händelser, som också kallas ”andra ekonomiska flöden”, är en annan avgörande kvalitetsfråga för finansiella konton.

Eurostat har med aktivt stöd av arbetsgruppen för kvartalsvisa konton över finansiella transaktioner i den offentliga sektorn infört systematisk rapportering av de större händelser som styrker förekomsten av omfattande andra ekonomiska flöden. En överenskommelse om ett tröskelvärde av 0,5 % av den årliga bruttonationalprodukten (eller högre för vissa särskilda finansiella instrument) har träffats för att kartlägga dem.

Spanien, Lettland, Nederländerna, Österrike och Polen har dokumenterat alla sådana större händelser. Tjeckien, Danmark, Ungern och Förenade kungariket har däremot inte rapporterat några större händelser till Eurostat.

4.4. Samanvändbarhet i fråga om konsolidering

Alla uppgifter som rapporterats, utom för Irland och Slovakien, uppfyller de interna kriterierna för samanvändbarhet i fråga om konsolidering, dvs. genom konsolidering (definierad som icke-konsoliderade värden minus konsoliderade värden) av att de transaktioner och stockar som observerats på tillgångssidan är identiska med dem som observerats på skuldsidan.

5. JÄMFÖRBARHET

5.1. Jämförbarhet över tid

I artikel 7 i förordning (EG) nr 501/2004 tillåts sammanställning av de retroaktiva uppgifter som grundar sig på ”bästa skattningar”. Det bör noteras att de omklassificeringar av enheter som ofta uppfattas som avbrott i tidsserien här i stället rutinmässigt ses som ”andra ekonomiska flöden”.

De flesta medlemsstater har inte rapporterat några avbrott i sina tidsserier. Sju medlemsstater har rapporterat avbrott som kartlagts: Tjeckien, Spanien, Frankrike, Italien, Nederländerna, Österrike och Polen.

5.2. Jämförbarhet med MUFA (Monetary Union financial accounts)

Eurostat kontrollerar inte att uppgifterna ur de kvartalsvisa kontona över finansiella transaktioner i den offentliga sektorn överensstämmer med med de kvartalsvisa finansiella konton som av de nationella centralbankerna inrapporteras till Europeiska centralbanken ( ECB Guidelines on Monetary Union Financial Accounts (MUFA) (som från och med april 2006 också innehåller kvartalsvisa finansiella konton för den offentliga sektorn). Sådan samstämmighet har icke desto mindre dokumenterats med hjälp av ett frågeformulär riktat till länderna, förutsatt att de olika organens deltagande och påverkan från den ”omfördelning” som används för att sammanställa en fullständig uppsättning kvartalsvisa MUFA ger en möjlighet till skillnader. På grund sin aktualitet och fullständighet kan de kvartalsvisa kontona över finansiella transaktioner i den offentliga sektorn med fördel användas som en kvalitetskälla vid sammanställningen av MUFA.

Flertalet länder förklarar att de båda uppsättningarna uppgifter är eller kommer att bli identiska. Fyra länder rapporterar marginella skillnader (Tyskland, Spanien på grund av ”äldre modell”, Frankrike och Portugal).

5.3. Jämförbarhet med den offentliga sektorns skuldsättning

Den offentliga kvartalsvisa skuldsättning som av medlemsstaterna inrapporteras till Eurostat enligt rådets förordning (EG) nr 1222/2004 skall överensstämma med de offentliga skuldförbindelser som införts i de kvartalsvisa kontona över finansiella transaktioner i den offentliga sektorn i den utsträckning som definitionerna av offentlig sektor och finansiella instrument är desamma. De skall emellertid skilja sig åt då värderingsregeln är annorlunda: offentliga skuldförbindelser rapporteras enligt marknadsvärde medan offentlig skuldsättning rapporteras enligt nominellt värde (detta utesluter upplupen ränta och definieras för ”värdepapper” som nominellt värde).

På grundval av en kvantitativ analys befanns den offentliga skuldsättningen och de offentliga skuldförbindelserna i endast fyra länder: Grekland, Spanien, Luxemburg och Finland överensstämma för alla de fem kategorier finansiella instrument som undersöktes (kort- och långfristiga lån, kort- och långfristiga värdepapper samt sedlar, mynt och inlåning[5]), medan tre länder uppvisar inkonsekvenser för tre kategorier: Irland, Österrike och Sverige.

6. NOGGRANNHET OCH TILLFÖRLITLIGHET

6.1. Täckning av uppgiftskällor

I fråga om användningen av uppgiftskällor anges det i artikel 2 i förordning (EG) nr 501/2004 att kvartalsvisa uppgifter skall grundas på sådan information som är direkt tillgänglig inom den offentliga sektorn, såsom offentliga räkenskaper eller förvaltningskällor. Flexibilitet beviljas för sammanställning av ägarinnehav utom för noterade aktier och fondandelar.

De flesta medlemsstater rapporterar fullständig eller nästan fullständig täckning av uppgiftskällorna med avseende på den offentliga sektorns enheter och finansiella instrument. Denna uppnås på många sätt, i första hand genom tillgång till direkta källor såsom egna konton för varje enhet, till centrala databaser eller till undersökningar. Grekland, Sverige och Förenade kungariket (för lokala myndigheter) använder i stor utsträckning undersökningar. Indirekt information som insamlas ur ekonomi- och bankstatistik, betalningsbalans eller allmänna värdepappersdatabaser används för sammanställning av information om motparten, men ibland också för skattning av instrument: i synnerhet för Estland, Grekland, Italien, Luxemburg och Österrike (omfattande användning av försäkringsuppgifter genom försäkringsdatabaser) och Portugal samt också om än i mindre utsträckning för Tyskland, Nederländerna, Polen, Slovenien och Finland. Sammanställarna rapporterar vanligtvis om svårigheter vid skattningen av finansiella derivat (stockar eller transaktioner) och använder indirekta uppgiftskällor för försäkringstekniska reserver.

Transaktioner härleder sig vanligtvis från information om aktier, vilket i allmänhet är det näst bästa alternativet. Spanien, Nederländerna, Portugal, Slovakien och Förenade kungariket samt i mindre utsträckning Tyskland, Irland, Österrike, Finland och Sverige har emellertid tillgång till information om kassaflödet, vilket är bättre.

6.2. Kontroller av inre konsekvens och trovärdighet samt övervakning av större händelser

De flesta medlemsstater utför kontroller av såväl konsekvens som trovärdighet som en del av deras sammanställningsrutiner. Konsekvenskontrollerna görs enligt tabell 3 i förfarandet vid alltför stora underskott, med årliga finansiella konton eller på konsolidering. Trovärdighetskontroller görs på avvikelser, stockarnas tillväxttakt eller andra ekonomiska flöden. Tjeckien och Ungern har inte dokumenterat sina förfaranden.

Medlemsstaterna övervakar och rapporterar till Eurostat de större händelser som styrker omfattande transaktioner eller andra omfattande ekonomiska flöden. Belgien, Estland, Spanien, Frankrike, Irland, Lettland, Nederländerna, Österrike, Polen och Portugal dokumenterar de flesta av sina omfattande transaktioner. Däremot har Tjeckien, Grekland, Irland och Förenade kungariket inte dokumenterat större transaktioner. Övervakning av andra större ekonomiska flöden utförs också av många medlemsstater (se avsnitt 4.4 ovan).

6.3. Metoder och antaganden som används vid statistiska skattningar

I artikel 2 i förordning 501/2004 tillåts uttryckligen att interpolerings- och extrapoleringsteknik används för några särskilda finansiella instrument. Medan ett antal medlemsstater inte använder sådana metoder (Grekland, Litauen, Malta, Österrike, Slovenien och Förenade kungariket) använder många andra dem tillfälligtvis för att värdera aktier, andra fordringar/skulder eller information som endast är tillgänglig årligen som fallet ibland är med den lokala förvaltningen.

6.4. Anpassning till begreppen i ENS 95

Begreppsmässiga anpassningar skall göras för att få kvartalsvisa uppgifter att överensstämma med begreppen i ENS 95. Dessa anpassningar liknar dem som görs i årsräkenskaperna.

Kategoriindelning

De flesta medlemsstater (utom Tjeckien, Frankrike och Slovakien) rapporterar källuppgifter för att i stort sett få dem att överensstämma med kategoriindelningen av finansiella instrument i ENS 95 utan något behov av anpassningar. För Frankrike infaller förfallodagen för kortfristiga värdepappersinstrument sedan betydligt mer än ett år.

Värdering

Enligt ENS 95 skall balansräkningen värderas till marknadsvärde för aktier och andra värdepapper. Medlemsstaterna tillämpar en marknadsvärdering för långfristiga skuldförbindelsevärdepapper utom Belgien, Tjeckien, Estland, Lettland, Litauen och Slovakien. Många medlemsstater värderar sina kortfristiga skuldförbindelser till nominellt värde, vilket också är felaktigt om än med mer begränsade kvantitativa följder (Belgien, Tjeckien, Tyskland, Lettland, Litauen, Slovakien och Förenade kungariket).

Medlemsstaterna skall värdera aktier till deras marknadsvärde eller motsvarande med användande av indirekta indikatorer för onoterade aktier. Irland värderar onoterade aktier med nettotillgångar till marknadsvärdet, Ungern till justerat bokfört värde. Tjeckien, Estland, Grekland, Italien, Lettland, Luxemburg, Malta, Nederländerna, Österrike, Polen, Finland, Sverige och Förenade kungariket värderar onoterade aktier med nettotillgångar till bokfört värde och Slovakien till anskaffningsvärdet, vilket inte är de bästa metoderna.

Bokföringstidpunkt

I ENS 95 föreskrivs att transaktioner skall bokföras på bokföringsmässiga grunder och skillnaden bokföras med kontantutbetalningar i andra konton obetalt/fordran. Den bästa metoden enligt ENS 95 är bokföra upplupen ränta på det bakomliggande finansiella instrumentet vilket är ett krav i handboken om offentliga underskott och skulder ( Manual on Government Deficit and Debt[6]) . Endast ett fåtal länder följer emellertid dessa rekommendationer för alla skuldförbindelser; de flesta väljer att för vissa skuldinstrument bokföra upplupen ränta under skulder.

6.5. Revideringar av statistiken

Medlemsstaterna rapporterar metadata om större revideringar och deras orsaker till Eurostat. Revideringens omfattning är en väsentlig del av kvalitetsbedömningen ur både användar- och sammanställarsynvinkel. Revideringar från en uppgiftsleverans till nästa (i synnerhet från den första skattningen till den andra) analyseras här då de framhåller problem med källuppgifter. Beräkningar av revideringar mellan den första skattningen och de slutgiltiga uppgifterna, i praktiken uppmätta under åtta kvartal, kunde inte utföras i detta skede då regelbundna uppgiftsleveranser från de kvartalsvisa kontona över finansiella transaktioner i den offentliga sektorn inleddes för mindre än två år sedan.

En preliminär analys av de senaste sju regelbundna överföringarna tyder på att medianvärdet för revidering för alla medlemsstater och alla överföringar ligger nära 0,2 % av den årliga bruttonationalprodukten för den offentliga sektorns finansiella nettovärde för både den första skattningen och de senaste fyra kvartalen och nära 0,1 % av den årliga bruttonationalprodukten för den offentliga sektorns nettoutlåning/nettoinlåning. Den första skattningen revideras således inte onormalt mer än följande kvartal. Det finns få belägg för snedvridningar, allra minst för nettoutlåning/nettoinlåning. Revideringar av statsförvaltningens uppgifter dominerar ofta på grund av storleken och den invecklade beskaffenheten hos dess finansiella transaktioner.

Det finns en betydande skillnad mellan alla länderna, där vissa uppvisar fler revideringar: Frankrike, Italien, Ungern och Portugal (jämte Danmark och Luxemburg för finansiellt nettovärde), medan andra betydligt färre: Nederländerna, Sverige och Förenade kungariket. Beroende på begränsad erfarenhet då många länder tills nyligen åtnjöt undantag eller befann sig i en utvecklingsfas behöver revideringsanalyserna tolkas med försiktighet. Det är för tidigt att dra säkra slutsatser.

7. SLUTSATSER OCH REKOMMENDATIONER[7]

Betydande framsteg har gjorts i fråga om sammanställning av de kvartalsvisa kontona över finansiella transaktioner i den offentliga sektorn. Uppgifterna för de flesta länder är av godtagbar kvalitet, användbara för analysändamål och lämpade för viktig sammanställning av aggregat för euroområdet och EU. De bör följaktligen spridas.

Vissa medlemsstater skall vidta särskilda åtgärder för att förbättra kvaliteten i de uppgifter som rapporterats. I vissa fall kan förbättringen åstadkommas genom att skyldigheten gentemot gemenskapen att rapportera tidsserierna till Eurostat fullgjordes. Detta skulle avhålla kommissionen från att inleda ett överträdelseförfarande enligt fördraget för att se till att gemenskapsbestämmelserna efterlevs helt och hållet.

Offentliggörandet av de kvartalsvisa kontona över finansiella transaktioner i den offentliga sektorn bör uppmuntras genom lämplig handledning för användarna: metadata som avspeglar nationella förfaranden tillhandahålls där användarna varnas för dessa kvartalsvisa siffrors flyktighet och där hjälp att tolka avvikelserna finns. Ett offentliggörande skulle stärka kvaliteten.

Denna bedömning skall upprepas framöver för att övervaka medlemsstaternas framsteg. Vissa särskilda bedömningar och rekommendationer för medlemsstaterna anges i tabellen nedan.

Medlemsstat | Uppgifter och metadata är av: | En insats bör göras i fråga om: |

Belgien | genomgående hög kvalitet | värdering av skuldebrev |

Tjeckien | genomgående otillräcklig kvalitet | tillhandahållande av hela tidsserier samanvändbarhet i fråga om årliga finansiella konton och icke-finansiella konton rapportering av större händelser värdering av skuldebrev och onoterade aktier |

Danmark | genomgående hög kvalitet | rapportering av större händelser |

Tyskland | genomgående tillräcklig kvalitet; ofullständig täckning | täckning länderbeskrivningar konsekvens inom årliga finansiella konton och skuldsättning |

Estland | genomgående otillräcklig kvalitet; större brister observeras där kvartalsuppgifter ofta inte är verklig kvartalsstatistik | täckning samanvändbarhet i fråga om årliga finansiella konton och icke-finansiella konton värdering av skuldebrev och onoterade aktier användning av direkta källuppgifter |

Irland | genomgående rimlig kvalitet | konsolideringskonsekvens i fråga om icke-finansiella konton och skuldsättning konsekvent rapportering av större händelser |

Grekland | genomgående otillräcklig kvalitet | samanvändbarhet i fråga om icke-finansiella konton rapportering av större händelser värdering av onoterade aktier |

Spanien | genomgående mycket hög kvalitet | samanvändbarhet i fråga om icke-finansiella konton |

Frankrike | genomgående hög kvalitet | införande av ett korrekt kriterium för utvecklingsgrad begränsning av revideringar av första skattningar samanvändbarhet i fråga om icke-finansiella konton |

Italien | genomgående hög kvalitet | länderbeskrivningar konsekvens i fråga om skuldsättning värdering av onoterade aktier användning av direkta källuppgifter |

Cypern | Begränsade uppgifter och begränsad dokumentation har inkommit till Eurostat. | En omedelbar insats krävs för att uppfylla EU:s förordning. |

Lettland | genomgående hög kvalitet; ofullständig täckning | täckning värdering av skuldebrev och onoterade aktier samanvändbarhet i fråga om årliga finansiella konton |

Litauen | genomgående hög kvalitet | värdering av skuldebrev |

Luxemburg | genomgående hög kvalitet; otillräcklig täckning | täckning länderbeskrivningar användning av direkta källuppgifter |

Ungern | genomgående hög kvalitet även om metadata är otillräckliga | länderbeskrivningar rapportering av större händelser |

Malta | Inga uppgifter har inkommit till Eurostat. | En omedelbar insats krävs för att uppfylla EU:s förordning |

Nederländerna | genomgående hög kvalitet | samanvändbarhet i fråga om icke-finansiella konton värdering av onoterade aktier användning av direkta källuppgifter |

Österrike | genomgående hög kvalitet | konsekvens i fråga om skuldsättning värdering av onoterade aktier användning av direkta källuppgifter |

Polen | genomgående hög kvalitet | konsekvens i fråga om skuldsättning värdering av onoterade aktier användning av direkta källuppgifter |

Portugal | genomgående hög kvalitet | konsekvens i fråga om icke-finansiella konton och skuldsättning användning av direkta källuppgifter |

Slovenien | Inga uppgifter har inkommit till Eurostat. | En omedelbar insats krävs för att uppfylla EU:s förordning. |

Slovakien | genomgående otillräcklig kvalitet; stora brister vid sammanställning av transaktioner noterades | konsolideringskonsekvens i fråga om icke-finansiella konton och årliga finansiella konton värdering av skuldebrev och aktier rapportering av större händelser |

Finland | genomgående hög kvalitet | värdering av onoterade aktier användning av direkta källuppgifter |

Sverige | genomgående hög kvalitet; ofullständig täckning | täckning konsekvens i fråga om icke-finansiella konton och skuldsättning värdering av onoterade aktier |

Förenade kungariket | genomgående hög kvalitet | överföringsförfaranden rapportering av större händelser värdering av onoterade aktier konsekvens i fråga om skuldsättning |

[1] EUT L 81, 19.3.2004, s.1

[2] Endast tillämpligt i Belgien, Tyskland, Spanien och Österrike.

[3] Se Eurostats intressegrupp på Circa ”Quality in Statistics”, http://forum.europa.eu.int/Public/irc/dsis/Home/main.

[4] I många medlemsstater sammanställer samma organ båda kontona.

[5] Mynt är ofta statens skuldförbindelse och det offentliga kan godta inlåning som vid sällsynta tillfällen införs i monetära aggregat.

[6] Handboken finns under avsnittet Statistik över offentliga finanser (underavdelning II.3) på Eurostats webbplats: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_pageid=2373,47631312,2373_58674363&_dad=portal&_schema=PORTAL#II.2.

[7] Den ytterligare utveckling som många medlemsstater undergått sedan den 15 mars 2006 återges inte i denna kvalitetsrapport.