1.Inledning

Interoperabilitet mellan informationssystem som ligger till grund för området med frihet, säkerhet och rättvisa är avgörande för att effektivisera kontrollerna vid de yttre gränserna och förhindra olaglig invandring, förbättra genomförandet av den gemensamma viseringspolitiken samt förebygga, upptäcka och utreda terroristbrott och andra grova brott och underlätta identifieringen av okända personer.

Den 11 juni 2019 trädde interoperabilitetsförordningarna i kraft. De innehåller bestämmelser om att kommissionen och Europeiska unionens byrå för den operativa förvaltningen av stora it-system inom området frihet, säkerhet och rättvisa (eu-Lisa) ska övervaka och utvärdera läget i fråga om genomförandet av interoperabiliteten.

Kommissionen lade fram en första rapport om genomförandet av interoperabilitetsförordningarna den 21 augusti 2020 och en andra rapport den 10 november 2021. Denna tredje rapport omfattar perioden mellan offentliggörandet av den föregående lägesrapporten i november 2021 och utarbetandet av denna rapport i juli 2022.

Denna tredje rapport kommer vid en kritisk tidpunkt för interoperabilitetsprojektet. Arbetet med att genomföra interoperabilitetsförordningarna fortskrider i olika takt i medlemsstaterna, de Schengenassocierade länderna och EU:s byråer. Vissa medlemsstater står inför särskilda utmaningar när de förbereder sig för den nya it-arkitekturen för EU:s informationssystem och deras interoperabilitet, bland annat kopplat till nationella förseningar vid offentlig upphandling, avtalsfrågor samt otillräcklig tillgång till sakkunskap och nödvändiga personalresurser.

På grund av förseningar i leveransen av in- och utresesystemet på central nivå bekräftade ministrarna en reviderad tidsplan för de nya it-systemen vid det informella mötet i rådet (rättsliga och inrikes frågor) den 11 juli 2022. Enligt den nya tidsplanen kommer genomförandet av alla nya system för förvaltningen av de yttre gränserna (SIS, in- och utresesystemet och Etias) att slutföras före utgången av 2023 i enlighet med det övergripande politiska målet, medan interoperabilitetskomponenterna kommer att utvecklas under 2023 och successivt tas i drift senast i juni 2024.

Det gemensamma genomförandet av interoperabiliteten kräver att alla intressenter arbetar på ett samordnat sätt, eftersom förseningar i en del av systemet påverkar alla. Under de kommande månaderna ska kommissionen fortsätta att noga övervaka och stödja medlemsstaterna för att uppnå det viktiga interoperabilitetsmålet inom den överenskomna tidsramen.

2.Lägesrapport

Arbetet pågår med att utveckla och genomföra den nya it-arkitekturen för EU:s informationssystem inom området gränsförvaltning, migrationshantering och säkerhet samt deras interoperabilitet. Genom årlig rapportering och genom arbetet i kommissionens kommittéer och expertgrupper har kommissionen hållit rådet och Europaparlamentet väl informerade om framstegen. Dessutom har kommissionen regelbundet bjudit in Europaparlamentet och rådet till relevanta forum för informationsutbyte med medlemsstaterna, såsom halvårsvisa interoperabilitetsforum. Det aktuella läget har också diskuterats kontinuerligt på teknisk och politisk nivå, bland annat i relevanta rådsorgan såsom rådets arbetsgrupp för informationsutbyte på RIF-området, Coreper samt rådet (rättsliga och inrikes frågor).

·It-systemen och deras interoperabilitet

I november 2022 kommer Schengens informationssystem (SIS) att förnyas med nya varningar, uppgraderade uppgifter och utökade funktioner. Nyheterna i SIS kommer att förbättra systemet genom att stärka samarbetet mellan medlemsstaterna, skydda de mest utsatta, förbättra hanteringen av irreguljär migration, bekämpa brottslighet och skydda medborgarnas rättigheter.

Som förberedelse för att in- och utresesystemet ska tas i drift i maj 2023 har alla nödvändiga genomförandeakter och delegerade akter antagits. Genomförandet av systemet går in i de slutliga utvecklings- och testfaserna både på central och nationell nivå. Med tanke på svårigheterna att i tid genomföra och leverera in- och utresesystemet på central nivå inledde eu-Lisa och kommissionen diskussioner med företrädare för det konsortium som utvecklar systemet, för att så långt som möjligt minska risken för ytterligare förseningar. För att minska trycket på redan belastade gränsövergångsställen bedömer kommissionen möjligheten att tillåta medlemsstaterna att i undantagsfall, efter det att in- och utresesystemet har tagits i drift, tillfälligt skapa en viss del av in- och utresesystemets filer utan biometriska uppgifter.

När det gäller EU-systemet för reseuppgifter och resetillstånd (Etias) pågår genomförandeåtgärder för ett idrifttagande i mitten av november 2023. Alla genomförandeakter och delegerade akter som är nödvändiga för utvecklingen av systemet har antagits eller nått en stabil version. De återstående akterna befinner sig också i antagandets slutskede. En omfattande kommunikationskampanj och en särskild Etias-webbplats håller på att utformas för att säkerställa att resenärer till Europa i god tid informeras om de nya kraven.

Utvecklingen av det europeiska informationssystemet för utbyte av uppgifter ur kriminalregister avseende tredjelandsmedborgare (Ecris-TCN) fortskrider. I linje med RIF-rådets senaste beslut skulle det kunna tas i drift i mitten av november 2023. När det gäller informationssystemet för viseringar (VIS) håller kommissionen på att utarbeta den sekundärlagstiftning som krävs för utvecklingen av ett reviderat system, även inom den större interoperabilitetsramen.

Medlemsstaterna lägger mycket kraft på det förberedande arbetet inför idrifttagandet av interoperabilitetskomponenterna.

·Genomförandelagstiftning om interoperabilitet

Enligt interoperabilitetsförordningarna ska genomförandelagstiftning antas för att komplettera och genomföra vissa detaljerade tekniska aspekter i förordningarna. Vissa av dessa aspekter är nödvändiga för att eu-Lisa ska kunna börja utforma och utveckla komponenterna i den övergripande systemarkitekturen, särskilt som tekniska specifikationer behöver fastställas och upphandlingsförfaranden förberedas inför arbete med externa leverantörer. Andra akter behövs för att fastställa tekniska regler som ska underlätta de berörda myndigheternas arbete ute på fältet, till exempel genom att använda standardformulär och införa samarbetsförfaranden för att åtgärda säkerhetsincidenter.

Sedan den senaste lägesrapporten har kommissionen fortsatt att i relevanta kommittéer och expertgrupper diskutera en rad genomförandeakter och delegerade akter som är nödvändiga för att utveckla interoperabilitetskomponenterna. Hittills har de allra flesta av dessa akter antagits i samarbete med Europaparlamentet och Europeiska unionens råd i enlighet med tillämpliga förfaranden. Kommissionen antog sammanlagt tre delegerade akter och nio genomförandeakter som härrör från interoperabilitetsförordningarna om tekniska förfaranden och svar från den europeiska sökportalen (artikel 9.7), den gemensamma biometriska matchningstjänstens prestanda (artikel 13.5), nödvändiga formulär vid en röd länk (artikel 32.5) och en vit länk (artikel 33.6), uppgifternas kvalitet (artikel 37.4), samarbetsförfaranden vid säkerhetstillbud (artikel 43.5), driften av webbportalen (artikel 49.6) och en teknisk lösning för att hantera åtkomstbegäranden från användare inom brottsbekämpningen (artikel 78.10). Tre av de redan antagna akterna håller på att ses över för att införliva ändringar som härrör från den nya förordningen om informationssystemet för viseringar (VIS) och följdändringar av EU-systemet för reseuppgifter och resetillstånd (Etias): akterna om tekniska regler för att skapa länkar mellan uppgifter från olika EU-informationssystem (artikel 28.7) och för profiler för användarna av ESP (artikel 8.2) samt akten om den centrala databasen för rapportering och statistik (artikel 39.5). I januari 2022 invände Europaparlamentet mot den delegerade akten om förfarandena för att avgöra ärenden där identitetsuppgifter kan anses vara desamma eller liknande (artikel 28.5). Kommissionen reviderade akten för att ta itu med Europaparlamentets farhågor och införliva ändringar som härrör från den nya VIS-förordningen och följdändringar av Etias. Förberedelserna omfattade samråd med undergruppen för interoperabilitet inom expertgruppen för informationssystem för gränser och säkerhet, med deltagande av Europaparlamentets experter. Kommissionen antog den reviderade akten om desamma eller liknande uppgifter i juli 2022.

En akt återstår att anta – genomförandeakten om det universella meddelandeformatet (UMF) (artikel 38.3). Denna akt var under antagande inom kommissionen då denna rapport utarbetades.