•ù -ùr 
it -it 
•i* -ii EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 20.11.1996 
KOM(96) 589 slutlig 
Första handlingsplanen 
för innovation 
i Europa 
Innovation i tillväxtens och sysselsättningens tjänst 
(framlagt av kommissionen) 

"För att bemästra arbetslösheten måste Europa säkra en 
starkare tillväxt som är mer inriktad på framtidsområden" 
(Förtroendepakten om sysselsättningen, juni 1996) 
INLEDNING 
Grönboken drog igång en bred debatt om umovationsunderskottet11 i Europa. Debatten bekräftade i 
stora drag kommissionens beskrivning av situationen. Det rådde stor enighet om att 
innovationsproblematiken kräver ett helhetsgrepp som skall omfatta de tekniska frågorna, utbildning, 
riskvilligt kapital samt rättsliga frågor och handläggning. Av diskussionen framgick det vidare att den 
internationella dimensionen är mycket viktig och att det finns stora skillnader mellan olika nationer, 
regioner och branscher2. Vid toppmötet i Florens angav Europeiska rådet tydligt att "kampen för 
sysselsättning måste förbli det mest prioriterade området för unionen och dess medlemsstater" och 
uppmanade inom ramen för en strategi med detta syfte "kommissionen att utarbeta en handlingsplan 
för åtgärder som rör innovationer"3. 
På sådana områden som information, miljö, hälsovård, livsmedel, kultur växer det fram nya 
internationella marknader i stadig takt. Nya produkter oen tjänster efterfrågas. Förmågan att skapa nytt 
för att svara på dessa nya behov betingar Europas framtida sysselsättning. Denna förmåga är lika 
nödvändig för att bibehålla konkurrenskraften och sysselsättningen på andra verksamhetsområden. 
Det är i första hand medborgarnas, företagens samt de nationella, regionala och lokala myndigheternas 
sak att verka för innovation. 
Gemenskapsplanet skall, med noggrann tillämpning av subsidiaritetsprincipen, bara användas när det 
handlar om att upprätthålla fasta spelregler, särskilt på sådana områden som konkurrens, industriellt 
rättsskydd och den inre marknaden. På det planet kan man också ge en nödvändig helhetsuppfattning, 
samt förvalta utbyte av erfarenheter och spridning av modelllösningar. Gemenskapen bör också gå före 
med gott exempel genom att involvera gemenskapsinstrumenten, särskilt ramprogrammen för 
forskning och utveckling och strukturfonderna. 
Grönboken om innovation öppnade dörren för många alternativ. Av effektivitetsskäl innehåller denna 
första handlingsplan förslag på ett begränsat antal prioriterade åtgärder som kan sättas in snabbt på 
gemenskapsnivå. Den innehåller också pågående eller sedan tidigare aviserade åtgärder som i 
grönboken bedömts som viktiga för innovationsverksamheten4. 
Detta är en första handlingsplan. Kommissionen kommer dels att ytterligare utreda vissa av de mera 
långsiktiga alternativen i grönboken, dels att mera djupgående tillsammans med medlemsstaterna och 
länderna som ansöker om anslutning5 sondera åtgärder mom deras behörighet för att i ett andra skede 
lägga fast en gemensam referensram som utgångspunkt för prioriterade åtgärder och lämpligt 
samarbete. 
I denna första handlingsplan för innovation behandlas tre åtgärdsområden, nämligen att 
* främja en innovationskultur, 
* lägga fast innovationsfrämjande spelregler, 
* åstadkomma bättre koppling mellan forskning och innovation. 
1 Innovationsbegreppet och dess tillämpningsområde definieras i grönboken (KOM(95)688 slutslig). 
2 I bilaga 2 finns en sammanställning av de kommentarer som lämnats. 
•> Toppmötet i Florens, presidentskapets slutsatser. 21 och 22 juni 1996. SN/300/96. 
4 Ï bilaga 1 återfinns alla insatser och motiveringen för dem. 
^ De tio associerade länderna i Centraleuropa, Cypern och Malta. 
L FÖRSTA ÄTGÄRDSOMRADET; FRÄMJA EN HNNOVATIONSKULTUR. 
Innovation förutsätter ett hållningssätt som förenar kreativitet, initiativförmåga och företagaranda med 
håg för kalkylerade risker, beredskap inför felgrepp eller krav på social, geografisk och yrkesmässig 
rörlighet. Men innovation kräver också annat, exempelvis förmåga att förutse Kommande behov, stram 
organisation, fast hantering av frister och kostnader. 
Det gäller alltså att främja en innovationsmentalitet och det går inte att göra med påbud eller med 
åtgärder på kort sikt. Men det finns lämpliga åtgärder. 
(i) Insatserna skall först och främst sättas in på utbildningsområdet 
På det nationella planet bör läroplaner och pedagogik granskas kritiskt. Tonvikten bör särskilt läggas 
på hur väl de redan i tidig skolålder stimulerar till kreativitet och företagssamhet. Eventuella 
förändringar i lärarutbildningen bör också undersökas. Vidare bör medlemsstaterna satsa mer på 
utbildningsmodeller som alternerar studier och utbildning. 
Kommissionen kommer att bidra genom att inrätta ett permanent forum "utbildning och innovation", 
där man skall kunna ta del av varandras erfarenheter och sprida metoder som kan tjäna som modeller. 
Kommissionen kommer också att driva arbetet med att genomföra vitboken om utbildning vidare, 
särskilt i fråga om lärlingar (Erasmusprogram tor lärlingar, rättslig ställning för lärlingar) och på 
fortbildningsområdet. Den kommer att arbeta med att knyta samman skolorna inom ramen för 
initiativet "Lära i informationssamhället". 
(ii) Forskare och ingenjörer bör uppmuntras att söka sig till företagen 
Kommissionen föreslår i riktlinjerna för det femte forskningsramprogrammet ett stort program inriktat 
på växande mänsklig förmåga. Tanken är särskilt att betona arbetet inom ramprogrammet med att 
placera unga forskare och ingenjörer i företag utomlands, särskilt små och medelstora, som extra resurs 
när deras innovationsprojekt genomförs eller när tekniköverföringsprojekt genomförs. 
Medlemsstaterna uppmanas att vidta liknande åtgärder och att åstadkomma goda förutsättningar för 
denna typ av verksamhet. 
Kommissionen har inlett en diskussion om grönboken om rörlighet och kommer att studera 
Veilgruppens0 rekommendationer. 
(iii) Effektiva sätt att hantera innovationsproblematiken i samhället och i näringslivet. 
Det är lättare att vinna acceptans och därmed framgång för nyskapande verksamhet om medborgarna 
och deras representanter involveras i diskussionerna om viktiga tekniska vägval. Arbetstagare, 
användare och konsumenter bör också delta i processen. Arbetet med att sprida bra metoder på 
området kommer att förstärkas. 
Nästa ramprogram på forskningsområdet kommer att medföra nya former för demonstration. De 
kommer att integrera tekniska, ekonomiska och sociala aspekter med ledning och organisation. De 
kommer dessutom att gynna deltagande. 
Kommissionen har gett en grupp på hög nivå, ledd av Simone Veil, i uppdrag att granska kvarvarande hinder 
mot personers och arbetstagares fria rörlighet. På grundval av vad den kommer fram till skall gruppen föreslå 
åtgärder för att undanröja kvarstående rättsliga, administrativa och praktiska hinder. 
(iv) Information om bra modeller för ledning och organisation bör spridas bland 
företagen. 
Framgångsrika företag är i allt större utsträckning "snabbfotade", dvs. reaktiva, och lyckas inleda 
samarbete med kompetens utanför företaget. 
Både på det nationella planet och på gemenskaospianet bör större vikt läggas vid att sprida nya 
organisationsmodeller, samt vid att verka för an informations- och kommunikationstekniken används 
på området. Kommissionen kommer art verka för att tillgängliga gemenskapsinsirument 
(ramprogrammet, strukturfonderna, utbildningsprogram) används pä det sättet. Kvalitetspolitiken 
kommer att bidra till att företag och offentliga myndigheter utvecklas i denna riktning. 
Tävlan mellan företag, särskilt genom jämförande utvärdering ("benchmarking") som tillåter företagen 
att jämföra sig med de bästa i sin klass internationellt, är ett bra sätt att sprida bra metoder. Därför 
kommer kommissionen att inrätta ett "bencnmarking"-system på europeisk nivå, till att börja med på 
kvalitetsområdet. Den kommer också att sörja för att information om nationella erfarenheter, som 
medlemsstaterna uppmanas vidareutveckla, tillhandahålles via nätverk7. 
(v) Nyskapande verksamhet inom offentlig sektor och förvaltning bör stimuleras. 
På det nationella planet behövs ytterligare informationsinsatser för att den offentliga sektorns 
beslutsfattare och projekt- eller fondförvaltare skall bli tillräckligt kunniga och medvetna om 
innovation. 
Kommissionen kommer att uppmuntra till utbyte av erfarenheter om hur man stödjer 
innovationsverksamheten inom förvaltning och offentlig sektor. Detta kan leda fram till att en grönbok 
ges ut 1998. 
Kommissionen kommer att upprätta fortlöpande lägesrapporter över EU:s målsättningar och resultat på 
innovationsområdet. De kommer att tjäna som underlag för en regelbundet återkommande rapport om 
innovation i EU. 
Medlemsstaterna uppmanas att fortsätta arbetet meo att stimulera konkurrensen vid offentlig 
upphandling och att använda funktionsstandarder. 
Kom(96)463, 9.10.96. 
2. ANDRA ÅTGÄRDSOMRÅDET: LÄGGA FAST INNOVATIONSFRÄMJANDE 
SPELREGLER. 
(i) Lagar och författningar bör vara ändamålsenliga och enkla» 
• EU och medlemsstaterna måste först och främst förbättra patentsystemet i Europa. 
Målsättningen bör vara att göra det effektivare, tillgängligare och billigare. Den offentliga debatten 
har gett en klar uppfattning av användarnas behov. 
Nuvarande problem beror till stor del på att tre system samexisterar inom unionen, nämligen 
nationellt patent. Europapatent och gemenskapspatent. Inom systemet med Europapatent fmns 
ingen behörig rättsinstans som kan avgöra tvister pä området. Det fmns alltså en risk för att 
behöriga domstolar i medlemsstaterna meddelar avgöranden som motsäger varandra. 
Gemenskapspatentet har ännu inte trätt i kraft, eftersom alla medlemsstaterna inte har ratificerat 
konventionen. Det är dessutom redan dåligt anpassat till tidens krav och till nuvarande skede i den 
europeiska integrationen. 
Under 1997 kommer kommissionen att sammanställa en grönbok om gemenskapspatentet. Den 
kommer att behandla följande frågor: 
• Skall Luxemburgkonventionen om gemenskapspatentet omarbetas och föras in under fördraget? 
• Hur mycket mer bör nationell patenträtt harmoniseras på gemenskapsnivå? 
• Behövs det kopplingar mellan Europapatentsystemet och gemenskapspatentet? 
• Hur kan man anpassa avgiftssystemet sä att det svarar bättre mot tillhandahållna tjänster och 
inte fungerar som ett hinder mot patenträttsligt skydd? 
Tillsammans med medlemsstaterna kommer kommissionen att fortsätta arbetet med att harmonisera 
och komplettera lagstiftningarna (särskilt när det gäller informationssamhället, mönsterskydd eller 
arbetstagares uppfinningar). Kommissionen kommer också att engagera sig ytterligare i kampen 
mot efterbildningar. Den kommer att tillhandahålla deltagarna i forskningsramprogrammet 
information och stöd. 
Kommissionen rekommenderar medlemsstaterna att inrätta ett system för stöd i rättsliga tvister till 
små och medelstora företag samt till universiteten. Medlemsstaterna uppmanas också att göra de 
små och medelstora företagen mer medvetna på området samt att satsa på mer utbildning. 
• Rutiner förknippade med nybildning av företag och innovationsstöd bör förenklas på 
nationell nivå och på gemenskapsnivå 
Kommissionen rekommenderar medlemsstaterna att sätta upp mätbara mål och en ambitiös tidsplan 
för enklare och snabbare rutiner vid nybildning av röretag. 
På försök kommer kommissionen att, i likhet med vad som sker i vissa medlemsstater, införa en 
instruktion om förhandsbedömning av regelverkets inverkan på innovation i de övergripande 
riktlinjerna för lagstiftningsarbetet. 
Företagen, och särskilt de små och medelstora, har ibland svårt att hitta rätt i den djungel av 
stödorgan som fmns på såväl på lokal, regional och nationell nivå som på gemenskapsnivå. Arbetet 
med att rationalisera och samordna bör accentueras för att erhålla största möjliga utbyte och 
effektivitet. 
På samma sätt bör man sträva efter en generellare tillämpning av "one-stop shop"-systemet vid 
innovationsstöd till små och medelstora företag på lokal eller regional nivå. 
Lämpliga bolagsformer bör läggas fast rättsligt (Europabolag, gemensamt företag) och befintliga 
samarbetsformer (EEIG) bör understödjas. 
(ii) Det bör bli enklare att finansiera innovationsverksamhet i Europa. 
På detta avgörande område hänger mycket på privat initiativ och på regionala eller nationella insatser. 
Kommissionen bör verka för spridning och tillämpning av bra metoder. Detta kan särskilt ske genom 
stöd till försöksverksamhet, men också genom att man involverar strukturfonderna och mera 
nyinrättade organ som Europeiska mvesteringsfonden (EIF). Arbetet skall inriktas mot följande tre 
mål: 
* För det första bör investeringar i riskkapital! och i eget kapital stimuleras. 
Detta gäller särskilt för investeringar som tillåter nybildning av företag och för investeringar i 
innovativa och snabbt växande företag som utgör en viktig sysseisättningsskapande resurs. 
Långsiktigt sparande (pensionsfonder, livförsäkringar, business angels, lönsparande) bör i större 
utsträckning riktas mot riskinvesteringar. 
Kommissionen kommer att stödja ett starkare engagemang från EIF i innovationsverksamhet. Detta 
kan ske genom att man på försök ålägger de riskkapitalfonder EIF kommer att delta i8 att investera 
i tidiga investermgsskeden och i nyskapande projekt, bl. a. gemenskapsforskningsprojekt. 
• För det andra bör villkoren för att de transeuropeiska kapitalmarknaderna för innovativa 
snabbt växande företag (t. ex. sammanslutningen av nya marknader eller Easdaq) skall växa 
tryggas. Detta innebär att vissa rättsliga bestämmelser och vissa skatteregler måste ses Över. 
Dessutom måste man sörja för att nödvändig sakkunskap fmns tillgänglig. 
För det tredje måste kopplingen mellan teknisk innovation och finansieringskällor förbättras. 
Arbetet med att förmedla bra metoder över gränserna och med att pröva ut nya metoder måste 
fortgå. Det vore även bra om man kunde dra större nytta av gemenskapens forskningsresultat 
genom bättre koppling mellan forskning och riskkapitalkällor. Bättre information och vägledning 
på området kommer att erbjudas deltagarna i ramprogrammet. 
8 Sedan juni 1996 tillåter EIF.s stadgar sådant ddägarskap. 
3. TREDJE ÅTGÄRDSOMRÅDET: ÅSTADKOMMA BÄTTRE KOPPLING MELLAN 
FORSKNING OCH INNOVATION» 
I kunskapssamhället är de effektivaste systemen de som kan låta förmågan att skapa ny kunskap 
samverka med de funktioner som skall sprida den på bredast möjliga sätt och med de olika aktöremas 
(individer, företag eller organisationer) skicklighet att ta till sig och använda den. Det är alltså 
kopplingen mellan forskning (produktion av kunskap), utbildning, rörlighet, samverkan (distribution 
av kunskap) och företagens förmåga, särskilt de små och medelstora, att ta till sig ny teknik och 
kunskap som är avgörande i hela innovationsprocessen. 
i) På nationell nivå är åtskilliga insatser nödvändiga. De varierar i de olika 
medlemsstaterna och kommissionen kan, där så är lämpligt, komplettera på följande 
sätt: 
• För det första, att skaffa en strategisk och framåtsyftande syn på 
forskningen och dess tillämpningar» 
Initiativ av typen "nyckelteknologier", "delphi" eller "foresight" kan bidra till att rikta in de 
gemensamma ansträngningarna mot de för framtiden allra viktigaste områdena, disciplinerna eller 
teknikerna. De medlemsstater som saknar erfarenhet i denna fråga borde umyttja tillfället att studera 
om denna sorts åtgärder kan vara lämpliga att vidta. 
Kommissionen agerar för att 
• förenkla erfarenhetsutbytet mellan medlemsländerna och utnyttja resultaten från dessa initiativ till 
att försöka dra slutsatser om vilka vägar som är lämpliga på gemenskapsnivå, och 
- utöka insatserna för teknikbevakning på en europeisk nivå inom ramen för Europeiska 
observationsorganet för vetenskap och teknik (ESTO) som inrättats av Institutet för framtidsstudier 
inom teknik inom Gemensamma forskningscentret (GFC) och använda detta som en 
observationsknutpunkt i medlemsstaterna. 
• För det andra, att utöka den forskning som bedrivs i företagen, i absoluta såväl 
som i relativa termer. 
Medlemsstaterna anmodas att fastlägga kvantifierade högt ställda mål som syftar till att 
öka den del av BNP som går till forskning, utveckling och innovation, bl.a. genom 
främjandet av den forskning som företagen gör (särskilt den forskning som finansierats 
av företagen eller den som finansieras av samhället dock inom gränser som kan godtas 
enligt artikel 92 i Fördraget). 
I Europa är den andel av BNI som avser forskning finansierad av industrin, och som ger 
de största möjligheterna till kommersialisering, i medeltal 38 % lägre än Förenta 
staternas och 55 % lägre än Japans. 
• För det tredje, att kraftfullt främja bildandet av teknikföretag ("campus 
companies", avknoppningar m.m.) 
Kommissionen rekommenderar medlemsstaterna att utöka sina insatser på detta område 
och ta vara på de arrangemang som visat sig effektiva på området. 
Kommissionen organiserar, redan 1997 i detta ämne ett fördjupat utbyte mellan 
medlemsstaterna genom att sammanföra aktörerna på området. Det gäller ändringar 
som underlättar denna avknoppning (i fråga om immateriell äganderätt, sociala 
rättigheter, finansieringslösningar oi.m.) och nationella eller regionala 
främjar&deåtgärder. Kommissionen kommer art stödja spridningen av kunskap om 
ngar genom pilotåtgärder, som till exempel tjänster för tekniköverföring 
teten och berörda regionala instituttoner, riskkapitalföretag och optimala lösn 
från univers 
teknikmäklare 
• För det fjärde, att utöka forskningssamarbetet mellan den offentliga sektorn, 
universiteten och toretagen» 
Kommissionen rekommenderar medlemsstaterna att skapa de rättsliga och praktiska 
förutsättningarna för att underlätta detta samarbete till exempel genom att 
- ge universitetsanställda och forskare möjlighet att ägna en viss del av sin tid åt att 
utveckla ett företag, 
- medge att offentliga forskningsinstitutioner, universitet och andra centra, far sluta 
exkfusivavtal med industrin ror utnyttjande av resultaten, vilket till exempel kan ske 
genom förvärv av kapitalandelar. 
• Samt slutligen, att förbättra förmågan att ta till sig och utnyttja kunskaper och 
know-how var de än kommer ifrån. 
En kraftfull insats behöver göras här. Medlemsstaterna borde vidga området inom vilket 
stöd kan ges till att omfatta tekniköverföring med internationellt ursprung. Företagen, 
särskilt de små och medelstora, måste enklare kunna få tillgång till den bästa 
kompetensen, vare sig den är europeisk eller från övriga världen, på områdena teknik, 
organisation, utbildning eller styrning. 
För övrigt måste ansträngningarna, på regional eller nationell nivå, att rationalisera 
stödorgan för nyskapande som påfordras ovan och åtföljas av sådana åtgärder att de 
utförs i så stor omfattning att det blir effektivt och kan genomföras professionellt. 
Kommissionen skall intensifiera de åtgärder som syftar till att få en bättre koppling 
mellan nationella och regionala innovationsfrämjande stödsystem. Kommissionen skall 
bidra till att utföra detta mer professionellt och, eventuellt, garantera att nya 
yrkesutbildningar skapas i samarbete med berörda aktörer. 
ii) Gemenskapen skall involvera olika instrument för nyskapande på unionsnivå. 
• För det första föreslår kommissionen i det femte ramprogrammet enhetliga och 
förenklade förutsättningar för att integrera dimensionerna "innovation" med 
"små och medelstora företag". 
Insikten om att de stora företagen spelar en stor roll i innovationssammanhang, särskilt 
genom sin samverkan med mindre företag, gör att små och medelstora företag borde ge 
ett stort antal små och medelstora företag tillgång till de samlade forskningsinsatserna 
och dess resultat, och utöka tekniköverföringen och att tekniköverföringen kan 
utvecklas. 
- Ansatsen genom ramprogrammet för forskning och utveckling måste vara samlad. 
Aspekter pä organisation, styrning, marknader, finansiärer, juridik och skydd 
kommer att beaktas mer systematiskt i forskningsprojekten. 
- För det andra kommer villkoren att anoassas när riktlinjerna för projekten dras upp. 
Detta berör i synnerhet följande: 
* Kriterier för bedömning av anbud. 
* Att främja att förbereda utnyttjandet och spridningen av resultaten under 
forskningsfasen (dokumentation av resultaten, kompletterande studier, 
utbildningsinsatser, upprättande av licenser, kartlägga partner, att i ett tidigt skede 
överväga standardiseringsfrågorna m.rn.) 
* Anpassning av kontrakten i syfte att, särskilt, införa större flexibilitet och att bättre 
skydda den immateriella äganderätten för kontraktsparterna under utvecklingsarbete 
eller demonstration. 
* Forskning mot maximal användarvänlighet för de små och medelstora företagen 
och en snabbare procedur genom att man fastlägger maximala tider för de olika 
faserna. 
- För det tredje krävs att samordningen förbättras vid utformningen och styrningen av 
de olika insatserna så att man får 
* en utökad övergripande sammanhållning av åtgärderna, 
* ett brett utbud av tjänster som är anpassat till behoven hos olika kategorier av små 
och medelstora företag, 
* förutsättningar för att överbrygga projektets olika faser (forskning, demonstration, 
överföring, nyttjande) och 
* ett optimalt utnyttjande av det existerande nät av stödformer som finns, bland annat 
för små och medelstora företag för innovationsfrämjande, för skapande av projekt 
och för forskning i partnersamverkan. 
- Slutligen skall de positiva erfarenheterna med de s.k. "Task Forces"-grupperna för 
forskning-industri utnyttjas inom femte ramprogrammet för forskning. 
Debatten kring grönboken om innovation och erfarenheter från "Task Forces"-
grupperna i fjärde ramprogrammet visade på betydelsen av att ha instrument som 
tillåter att 
* man, tillsammans med användare, forskare och industriföreträdare bättre kan 
kartlägga vilka tekniska svårigheter, med ekonomisk och social prioritet i Europa, 
som kan finna sin lösning här, och att 
* man så bra som möjligt involverar experter och privata eller offentliga resurser, på 
gemenskaps- eller nationell nivå, för att så bra som möjligt leda projekt med mycket 
omfattande målsättningar, och som även påskyndar att man uppnår resultat från 
forskningsansträngningarna genom att man kan undvika dubbelarbete och kan öka 
synbarheten och mönstergillheten hos gemenskapsforskningen. 
Följaktligen bör man på gemenskapsnivå 
* förbättra den stimulans som dessa "Task Force "-gruppers arbete kan ge genom att i 
större utsträckning beakta innovation som ett urvalskriterium för projekt inom femte 
ramprogrammet och 
* förbättra effektiviteten i procedurerna, genom att planera för anbudsinfordran 
samtidigt eller kombinerat för flera av de prioriterade forskningsprogrammen. 
Dessutom skall, utanför ramprogrammet, samtliga gemenskapsinstrument involveras för 
nyskapandet: 
En orientering av strukturfonderna till förmån för innovationsfrämjande skall eftersträvas på såväl 
gemenskapsnivå (artikel 10 i ERUF respektive SMF-, Adapt- och Leader II - initiativen) som på 
nationell och regional nivå. 
Medlemsstaterna och de berörda regionerna anmodas att investera mer i åtgärder som har samband 
med nyskapande, inom ramen för existerande möjligheter under den aktuella 
programplaneringsperioden liksom även i nästa generation av strukturfonder. 
Kommissionen får på detta sätt information om strategiska regionala projekt för nyskapande som 
stöds gemensamt inom ramen för artikel 10 i ERUF- och innovationsprogrammet. 
Unionen bör dra största möjliga fördel av den intemationella dimensionen av nyskapandet. Två 
tredjedelar av världens innovationer och vetenskapliga upptäckter görs faktiskt utanför unionen och 
de expanderande marknaderna fmns allt oftare utanför vår kontinent. Detta medför i synnerhet 
följande: 
* En närmare samverkan inom ramprogrammet med samarbetsformer som COST och Eureka. 
Stöd till internationellt industrisamarbete. 
Ett intensifierat internationellt samarbete inom forskning och utveckling med tredje 
land. 
Ett mer omfattande stöd från de organ i de berörda länderna att finna ännu bättre 
samverkanseffekter mellan gemenskapens olika forskningsprojekt, med hjälp av de 
möjligheter som erbjuds via sådana instrument som Tacis. Phare9, Meda m.rn. 
En särskild uppmärksamhet i de internationella förhandlingarna måste ägnas frågor om 
europeisk innovation och dess resultat (till exempel den immateriella äganderätten och 
kampen mot olaga efterbildningar). 
Slutligen skall handlingsplanen koncentreras till vissa prioriterade tekniska 
sektorer/områden. 
Situationen varierar mycket mellan länder, sektorer och tekniker. Det är därför lämpligt att anpassa 
handlingsplanen till vissa områden eller sektorer som prioriteras. Till dem skulle kunna räknas 
miljöskyddet och en hållbar utveckling, tjänstesektorn, landsbygdsutvecklingen, frågor kopplade 
till efterfrågan och till konsumenten, audiovisuella sektorn eller att bättre ta vara på rymdteknik och 
teknik med dubbla funktioner. 
För de länder som inte ansökt om anslutning till gemenskapen. 
SLUTSATSER 
Kommissionen föreslår, på de tre behandlade områdena, åtgärder som under diskussionen framställts 
som prioriterade, verkningsfulla eller brådskande. De återfinns i tablåerna nedan. På gemenskapsplanet 
kan åtgärderna finansieras med innevarande eller planerade budgetanslag. 
Men det största arbetet måste göras på lokal, regional eller nationell nivå. När det gäller åtgärder som 
faller inom medlemsstaternas ansvarsområden föreslår kommissionen att den gör en grundligare analys 
i samarbete med medlemsstaterna och de stater som ansökt om inträde i gemenskapen, för att lägga fast 
en gemensam referensram som underlättar en identifiering av prioriterade områden och av vilka 
samarbetsmöjligheter som fmns. 
Kommissionen vidtar de nödvändiga åtgärderna för att säkerställa att en effektiv samordning av 
lämpliga åtgärder efter olika riktlinjer kommer till stånd och förstärker samverkan mellan 
medlemsländerna. Kommissionen anmodar dem att göra samma sak. 
Kommissionen kommer att fastställa en detaljerad tidplan för de genomförandet och göra en noggrann 
beräkning av vad det kommer att kosta att genomföra dem. Med detta som underlag kommer 
kommissionen sedan att lägga fram förslag till lagar och bestämmelser för rådet, parlamentet, 
Ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén. Kommissionen kommer regelbundet att 
förelägga Europeiska rådet rapporter om hur handlingsplanen verkställs. Eventuellt kommer 
rapporterna också att innehålla förslag till ändringar eller kompletteringar som kan bli nödvändiga på 
grund av konstaterade förändringar eller beroende på särskilda förutsättningar när de kommer att 
tillämpas. 
En ansamling av kraft och vilja måste till för att genomföra handlingsplanen och bygga ett Europa med 
större förmåga att nyskapa, att konkurrera och att generera arbetstillfällen. 
«t************************* 
Samlingstablåerna nedan utgör en integrerad del av denna handlingsplan. 
10 
~I- INNOVATIONSKULTUR 
LI. NYA ÅTGÄRDER 
1-Utbildning 
Kommissionen 
Inrätta ett forum "utbildning och innovation" för erfarenhetsutbyte och spridning av metoder som 
kan tjäna som modeller (1997). 
Medlemsstaterna samt de lokala och regionala samhällena 
Kritiskt granska läroplaner och pedagogik samt lärarutbildningen. 
Anpassa skolundervisningen så att kreativitet och företagssamhet utvecklas tidigt. 
2- Rörlighet för forskare, studenter och lärare 
Kommissionen 
• Föreslå ett stort tvärprogram inom det femte ramprogrammet som skall vara inriktat på växande 
mänsklig förmåga (första halvåret 1997). 
• Stimulera till "industrial PhD" över gränserna (placering av forskare/ingenjörer i företag) 
(försöksverksamhet 1997). 
• Göra gemenskapsstöden till rörlighet flexiblare (femte ramprogrammet). 
Medlemsstaterna 
• Ge forskare möjlighet till tillfälliga tjänstgöringsperioder i företag, särskilt små och medelstora. 
• Säkerställa goda förutsättningar för rörlighet mellan forskning och näringsliv (meritbedömning, 
befordringsgång). 
3- Innovation och företagsledning 
Kommissionen 
• Stödja nyskapande organisationsmodeller genom gemenskapsinstrument (ramprogram, 
stmkturfonder, utbildningsprogram etc) (1997-98). 
• Införa ett mätsystem ("benchmarking") på gemenskapsnivå (försöksverksamhet 1997). 
Kommissionen 
• Initiera erfarenhetsutbyte kring att verka för och sprida nyskapande verksamhet inom förvaltning 
och offentlig sektor. Konferens 1997 och grönbok 1998. 
• Upprätta återkommande lägesrapporter över EU:s målsättningar och resultat på 
innovationsområdet. 
Medlemsstaterna 
• Informera politiska ledare och tjänstemän i statlig förvaltning samt höja deras medvetandenivå med 
hänsyn till nyskapandets viktiga roll. 
11 
-1- INNOVATIONSKULTUR 
-1.2- PÅGÅENDE ÅTGÄRDER FÖR ETT BÄTTRE INNOVATIONSKLIMAT I EUROPA 
1- Utbildning 
Kommissionen 
• Genomföra förslagen i vitboken om utbildning ^Erasmusprogram för lärlingar, rättslig ställning för 
lärlingar). 
• Verka för att skolorna kopplas samman (initiativet "Att lära i informationssamhället"). 
Medlemsstaterna samt de lokala och regionala samhällena 
• Verka för att utbildning alterneras med arbete i större utsträckning, särskilt på högskolenivå. 
• Uppmuntra till behärskning av flera gemenskaosspråk. 
2- Rörlighet för forskare, studenter och lärare 
Kommissionen och medlemsstaterna 
• Dra igång debatten kring grönboken om forskares, studenters och lärares rörlighet och genomföra 
sådana handlingsalternativ som erhåller stöd, samt granska och eventuellt genomföra 
rekommendationerna från Veilgruppen. 
3- Deltagande och insikt 
Kommissionen 
• Utöka arbetet med att sprida bra metoder på området. 
Medlemsstaterna 
Främja en positiv inställning till vetenskap och teknik samt till välgörande effekter av innovation. 
Kommissionen och medlemsstaterna 
Involvera företagen, medborgarna och deras representanter i diskussioner om viktiga tekniska 
vägval. 
• Utöka arbetstagares, användares och konsumenters möjligheter att delta för att vinna uppsluming 
bakom nyskapande verksamhet. 
4- Innovation och företagsledning 
Medlemsstaterna 
• Stärka innovationsfrämjande utbildningsinsatser. 
• Verka för någon form av mätsystem ("benchmarking") mellan företagen. 
5- Offentliga myndigheter 
Medlemsstaterna 
• Stimulera konkurrensen vid offentlig upphandling och använda sig av funktionsstandarder. 
12 
INNOVATIONSFRAMJANDE SPELREGLER 
2.1. NYA ÅTGÄRDER 
M 
Kommissionen och medlemsstaterna 
Ge tit en grönbok om gemenskapspatentet (september 1997). 
Kommissionen 
Inrätta en "IPR-Helpline" för gemenskapstorskningen (1997). 
Medlemsstaterna 
Inrätta ett informations- och stödsystem för små och medelstora företag och universitet i händelse 
av rättstvist. 
2- Enklare handläggning 
Kommissionen 
• Införa försöksverksamhet med förhandsbedömning av regelverkets inverkan på innovation (slutet 
av 1997). 
• Åstadkomma samordning mellan gemenskapsnäten för stöd till innovation (1997). 
Medlemsstaterna 
• Ange mål och tidsplan för ett förenklat tillvägagångssätt för att starta företag. 
Medlemsstaterna samt de lokala och regionala samhällena 
• Påskynda rationaliseringen av innovationsfrämjande organs insatser. 
3- Finansiering 
Kommissionen 
• Stärka EIF:s innovationsfrämjande åtgärder och samarbetet mellan EIB och strukturfonderna 
(början av 1997). 
• Åstadkomma bättre koppling mellan gemenskapsforskning och riskkapital, särskilt genom att ge 
deltagare i ramprogrammet och investerare bättre information och vägledning på området (mitten 
av 1997). 
Bredda erfarenhetsutbyte och spridning av bra metoder mellan medlemsstaterna och aktörer på 
fältet (1997 och 1998). 
Medlemsstaterna 
- Lägga grunden för aktiemarknader inriktade på snabbt växande företag. 
- Dirigera en större andel av det långsiktiga kapitalet mot nskinvesteringar. 
Kommissionen 
• Planera ett meddelande om skatter och innovation (eventuellt 1997). 
Medlemsstaterna 
• Verka för gynnsam redovisning och beskattning av immateriella investeringar. 
13 
-2- INNOVATIONSFRÄMJANDE SPELREGLER 
2.2. PÅGÅENDE ÅTGÄRDER FÖR BÄTTRE INNOVATIONSKLIMAT I EUROPA 
h Konkurrens 
Kommissionen 
• Följa upp grönboken om kontroll av koncentrationer genom utvidgad enhetlig europeisk kontroll av 
företagssammanslagningar och harmonisenng av behandlingen av strukturella samriskföretag. 
• Ge ut en grönbok om tillämpningen av konkurrensreglerna på vertikala avtal. 
• Fortsätta dialogen med de amerikanska konkurrensmyndigheterna för att nå bättre 
överensstämmelse mellan definitionerna av relevant marknad särskilt vid bedömning av avtal med 
stort teknikinnehåll. 
2- Immaterialrättsligt skvdd 
Kommissionen och medlemsstaterna 
• Komplettera harmoniseringen av lagstiftningarna med anledning av utvecklingen på området 
informationsteknik och komplettera lagstiftningarna i fråga om skydd för mönster och arbetstagares 
uppfinningar. 
Kommissionen 
• Göra en kraftigare insats mot efterbildningar. 
Medlemsstaterna 
• Fullfölja förslaget till direktiv om biotekniska uppfinningar. 
• Stödja Europeiska patentverkets strävan att sänka kostnaderna för patent. 
Genomföra direktiven om upphovsrätt före 1996 års utgång. 
• Vidareutveckla utbildningen på området. 
• Ge företagen insikt om de konkurrensfördelar ett skydd ger. 
3- Enklare handläggning 
Kommissionen 
• Utvidga mandatet för kommittén för bättre och enklare företagsmiljö till att omfatta en särskild 
insats för innovationsverksamheten. 
• Borga för att man tar hänsyn till innovationsverksamhetens betydelse i arbetet med att förenkla 
förvaltningen (särskilt val av sektorer inom SLIM-projektet). 
Medlemsstaterna 
• Tillämpa systemet "one-stop shop" för företagen i innovationsfrågor. 
4- Lagar och författningar 
féplagsratten 
Rådet 
• Anta rättslig form för Europabolag snarast. 
Kommissionen 
• Förorda användning av Europeisk ekonomisk intressegruppering, särskilt genom bättre utbildning. 
• Undersöka om det går att skapa en rättslig form för gemensamma företag (artikel 130n i fördraget). 
14 
-3- BÄTTRE KOPPLING MELLAN FORSKNING OCH INNOVATION 
3.Î. NYA ÅTGÄRDER 
1- Nationella åtgärder och motsvarigheter i gemenskapen 
i) Förstärkning av den forskning som bedrivs i företagen 
Medlemsstaterna 
• Fastställa kvantifierade mål och anpassade riktlinjer. 
ii) Nybildning av teknikföretag 
Kommissionen 
• Genomföra en djupgående förändring i medlemsstaterna och aktörerna på området av de rättsliga 
och skattemässiga villkoren samt marknadsföringsåtgärderna (1997). 
• Göra pilotinsatser för att sprida optimala lösningar genom att samverka med universitet, 
riskkapitalbolag, regionala industrier och institutioner (1998). 
iii) Intensifierat forskningssamarbete mellan den offentliga sektorn, universiteten och företagen 
Medlemsstaterna 
• Skapa en rättslig ram som gynnar åtgärder för vidareutveckling som vidtas av forskningsorgan 
inklusive nybildade företag. 
iv) Utveckling av små och medelstora företags förmåga att utnyttja nya tekniker och kunskaper 
Medlemsstaterna 
• Stödja tekniköverföring över gränserna. 
Kommissionen och medlemsstaterna 
• Förena de nationella och regionala system för innovation på gemenskapsnivå på ett bättre sätt. 
v) Demonstration av effektiva angreppssätt för att främja innovation 
Kommissionen 
- Införa en ny typ av demonstrationsprojekt som anpassar tekniska, organisatoriska och sociala 
aspekter till nyskapandet (femte ramprogrammet). 
2- Integrera dimensionen innovation med små och medelstora företag i ramprogrammen för 
forskning 
Kommissionen 
• Anpassa villkoren för nyttjande av ramprogrammet (kriterier och snabbhet vid val av projekt, utöka 
demonstrationsinsatserna, anpassa de rättsliga villkoren i kontrakten) 
(Fjärde och femte ramprogrammen). 
• Utveckla rådgivnings- och samordningsuppgiften för "Task Force"-gruppen för forskning-industrin 
(Femte ramprogrammet). 
- Utveckla ett program "Innovation där de små och medelstora företagen deltar", som säkerställer 
inom ramprogrammet, att de små och medelstora företagen deltar i större utsträckning och att en 
samlad ansats för innovationsmålet görs med hänsyn till den rättsliga och finansiella behandlingen 
av projekten (Femte ramprogrammet). 
3- Involvera andra gemenskapsinstrument 
Kommissionen och medlemsstaterna 
• Koncentrera handlingsplanen till vissa prioriterade områden. 
15 
-3- BATTRE KOPPLING MELLAN FORSKNING OCH INNOVATION 
3.2. PÅGÅENDE ÅTGÄRDER FÖR BÄTTRE INNOVATIONSKLIMAT I EUROPA 
1- Nationella åtgärder och motsvarigheter i gemenskapen 
i) Strategisk syn på FoTU 
Medlemsstaterna 
Föranstalta om samråd angående framtida telcniker ( foresight). 
Kommissionen 
• Förenkla erfarenhetsutbytet och vidareutveckla resultaten på gemenskapsnivå. 
• Stimulera teknikbevakningen (nätverk mellan olika nationella organ kring Europeiska 
observationsorganet för vetenskap och teknik ( ESTO). 
ii) Nybildning av teknikföretag 
Medlemsstaterna 
• Förstärka dessas insatser som gynnar "campus companies" och avknoppningar. 
iii) Intensifierat forskningssamarbete mellan den offentliga sektorn, universiteten och företagen 
Medlemsstaterna 
Fortsätta och förstärka insatserna på detta område. 
Kommissionen 
• Analysera vilka hindren är och sprida kunskap om optimala lösningar. 
• Stödja nationella ansträngningar för att förbättra styrningen av forsknings- och teknikorganen och 
deras "benchmarking" på det internationella planet. 
• Inrätta forum för utbyte av teknik inom och över sektorgränserna. 
iv) Utveckling av små och medelstora företags förmåga att utnyttja nya tekniker och kunskaper 
Medlemsstaterna 
• Förbättra effektiviteten och öppenheten i stödstrukturerna. 
Kommissionen 
• Bidra till att det sker en vidareutveckling i de yrken som kan främja innovationsprocessen. 
• Utveckla åtgärder som syftar till att ta till sig och använda tekniken (stöd till 
förstagångsanvändaren, tillgång till tekniker som inte utvecklats inom unionen, internationalisering 
av de nybildade teknikföretagen, regionala projekt). 
v) Demonstration av effektiva angreppssätt för att främja innovation 
Medlemsstaterna och kommissionen 
• Utnyttja specialister i humanvetenskap bättre i teknikprojekt. 
2- Integrera innovationsdimensionen och små och medelstora företag i ramprogrammen 
• (Se Nya åtgärder). 
3- Involvera andra gemenskapsinstrument 
Kommissionen och medlemsstaterna 
• Förstärka strukturfondernas inriktning på att främja innovation. 
Dra fördel av den internationella dimensionen av innovationsprocessen. 
16 
HANDLINGSPLAN FÖR INNOVATION I EUROPA 
BILAGA 1 
Åtgärdssammanställiiing 
Al-
INNEHÅLLSFÖRTECKNING 
INLEDNING 2 
1. Rådslag 2 
2. Reaktioner 2 
3. En första handlingsplan 3 
A-INNOVATIONSKULTUR 5 
1. Utbildning 5 
2. Rörlighet 6 
3. Deltagande och insikt 7 
4. Ledning och organisation i företagen 7 
5. Offentliga myndigheter 9 
i) Nyskapande verksamhet inom offentlig sektor 9 
ii) Offentlig upphandling 9 
iii) Innovationsuppföljning 9 
B- INNOVATIONSFRÄMJANDE SPELREGLER 12 
1. Ramvillkor som sätts av förvaltningen, samt genom lagar och författningar 12 
i) Konkurrens 12 
ii) Immaterialrättsligt skydd 13 
iii) Enklare handläggning 16 
iv) Bolagsrätten 17 
v) Standardisering 18 
2. Ekonomiska förutsättningar 18 
i) Finansiering 18 
ii) Skatt 20 
C- BÄTTRE KOPPLING MELLAN FORSKNING OCH INNOVATION 23 
1. Nationella åtgärder och motsvarigheter i gemenskapen 24 
i) En strategisk och framåtsyftande syn på forskningen 24 
ii) Förstärkning av den forskning som sker på företagen 24 
iii) Nybildning av teknikföretag 25 
iv) Ett närmare forskningssamarbete mellan den offentliga sektorn, universiteten och 
företagen 25 
v) Utveckling av företagens förmåga att utnyttja nya tekniker och kunskaper 26 
vi) Demonstration av effektiva ansatser som främjar innovationsklimatet 27 
2. Integrera dimensionerna "innovation" och "små och medelstora företag" i ramprogrammet. 27 
i) En samlad ansats 27 
ii) Villkor anpassade för genomförandet 28 
iii) En samordnad styrning 29 
3. Involvera andra gemenskapsinstrument 30 
i) Förstärka strukturfondernas inriktning mot innovation 30 
ii) Dra fördel av den internationella dimensionen av innovation 31 
iii) Koncentrera handlingsplanen till vissa prioriterade tekniska sektorer/områden 31 
SLUTSATSER 35 
l{ 
'För att bemästra arbetslösheten måste Europa säkra en 
starkare tillväxt som ar mer inriktad på framtidsområden" 
(Förtroendepakten om sysselsättningen, juni 1996) 
INLEDNING 
L Rådslag 
Grönboken om innovation1 väckte ett mycket starKt och mångfaldigt gensvar. Den breda debatten 
sträckte sig t.o.m. utanför Europeiska ekonomiska samarbetsområdet. Över 40 000 exemplar 
distribuerades. Grönboken granskades av gemensKaosinsmutionema. av regeringarna och av berörda 
aktörer på fältet. 
Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén^ lämnade positiva 
yttranden och betonade särskilt att det är viktigt att sprida tekniker, att tillämpa 
subsidiaritetsprincipen, att uppmärksamma de ekonomiska aktörernas roll och att beakta de sociala 
aspektema vid innovation. 
Kommissionen och de nationella myndigheterna i varje medlemsstat, samt i Norge och på Island, 
organiserade tillsammans konferenser för att diskutera grönboken. 1 dessa konferenser deltog nära 
5 000 personer: företagsledare, representanter för forskningscentra, finansinrättningar, förvaltningar, 
innovationsorgan, fackföreningar, universitet etc 
Över 300 bidrag lämnades till kommissionen-3 De kom särskilt från företag och 
arbetsgivarorganisationer. 
De flesta av medlemsstaterna, samt även Norge ocn Ungern, lämnade en officiell kommentar4, vid 
sidan om bidragen från aktörerna på fältet. 
Kravet på innovation väckte alltså ett starkt engagemang. Innovation skall då inte uppfattas som ett mål 
i sig utan som ett nödvändigt verktyg för att nå grundläggande sociala mål och varaktig, uthållig 
tillväxt, samt som en väg mot bättre konkurrenskraft i företagen och ökad sysselsättning. Vid 
toppmötet i Florens angav Europeiska rådet tydligt att "kampen för sysselsättning måste förbli det mest 
prioriterade området för unionen och dess medlemsstater' och uppmanade inom ramen för en strategi 
med detta syfte "kommissionen att utarbeta en handlingsplan för åtgärder som rör innovationer"^. 
På sådana områden som information, miljö, hälsovård, livsmedel, kultur växer det fram nya 
internationella marknader i stadig takt. Nya produkter och tjänster efterfrågas. Förmågan att skapa nytt 
för att svara på dessa nya behov betingar Europas framtida sysselsättning. Denna förmåga är lika 
nödvändig för att bibehålla konkurrenskraften och sysselsättningen på andra verksamhetsområden. 
2. Reaktioner 
Synpunkterna är naturligtvis mycket skiftande. Men det råder samsyn om att 
• debatten är angelägen och viktig, 
• kommissionens helhetsgrepp är riktigt (integrering av utbildningsfrågor, konkurrensfrågor, 
rättsläge och handläggning, riskvilligt kapital etc), 
• analysen stämmer i stora drag, 
• en samordnad insats behövs snarast på varje nivå och mellan nivåerna. 
Av debatten framgår följande viktiga punkter: 
1 Grönbok om innovation. KOM(95)688 slutlig. 
2 Se bilaga 2c. , 
3 Bilaga 2a är en sammanfattning av bidragen. 
4 Se bilaga 2b. 
5 Toppmötet i Florens, presidentskapets slutsatser., 21 och 22 juni 1996. SN/300/96. 
/pj 
• Situationen skiljer sig kraftigt från nation till nation, region till region, bransch till branscn. Ett 
försök att behandla frågan enhetligt på gemenskapsnivå utan att ta hänsyn till dessa skillnader vore 
dömt att misslyckas. Innovation är i första hand medborgarnas, företagens samt de nationella, 
regionala och lokala myndigheternas sak. Subsidiaritetsprincipen måste tillämpas strikt. 
Gemenskapsnivån kan innebära ett mervärde, särskilt när det gäller att 
- lägga fast och tillämpa spelregler (rambestämmelser för konkurrens, inre marknad, industriellt 
rättsskydd etc), 
- tillhandahålla en helhetssyn som utgångspunkt för konkret formulerade valmöjligheter. 
- förmedla erfarenheter och sprida metoder som kan tjäna som modeller, 
- ge nödvändiga impulser eller politiska signaler genom målsättningar och instrument (forskning, 
strukturfonderna, inre marknad, små och medelstora företag etc.) 
Att vissa områden kräver prioriterade insatser och vilka dess områden är både på det nationella 
planet och på gemenskapsplanet, nämligen följande: 
- Att både på ett ekonomiskt och ett samhälleligt plan verka för en innovationskultur, dvs. en 
positiv syn på kreativitet, risktagande och experimentlusta. För detta krävs ett långsiktigt och 
uthålligt arbete inriktat på utbildning och fortbildning, på att ytterligare närma 
universitetsvärlden och affärsvärlden, på att höja offentliga och privata aktörers 
medvetandenivå. 
- Att skapa ett fast och gynnsamt innovationsklimat genom förändringar i förvaltning, lagar och 
författningar, finansieringsvillkor. Det gäller att påskynda arbetet med att förenkla 
handläggning på såväl gemenskapsnivå som nationell och regional nivå. Det behövs regler för 
konkurrens och immaterialrätt som stimulerar till innovation samt rättsregler som underlättar 
internationell samverkan inom näringslivet. På finansieringssidan måste man åstadkomma 
förutsättningar som är gynnsammare för nyskapande verksamhet och som ger nyskapande 
företag en starkare ställning finansiellt och större eget kapital. 
- Att bibehålla, eller ofta förstärka den gemensamma forskningsinsatsen. Detta gäller särskilt 
företagen, som också bör sträva efter att ta till sig och utnyttja ny kunskap och nya tekniker. För 
detta krävs dels bättre framförhållning när det gäller nya behov och förändringar i tekniken eller 
på marknaderna, dels intimare samarbete mellan forskning och industri med särskild tonvikt på 
teknik- och kompetensspridning, särskilt till små och medelstora företag samt till eftersatta 
regioner. 
• Betydelsen av ett internationellt perspektiv, som å ena sidan redan föreligger de facto och å andra 
sidan framstår som en nödvändighet6. Det går inte att stärka innovationsverksamheten i Europa och 
utestänga omvärlden. Arbetet måste föras på ett öppet och dynamiskt fält med internationell 
konkurrens och samverkan. 
3. En första handlingsplan 
Grönboken om innovation öppnade dörren för många alternativ. Av effektivitetsskäl innehåller denna 
första handlingsplan förslag på ett begränsat antal prioriterade åtgärder som kan sättas in snabbt på 
gemenskapsnivå. Den innehåller också pågående eller sedan tidigare aviserade åtgärder som i 
grönboken bedömts som viktiga för innovationsverksamheten. 
Detta är en första handlingsplan. Kommissionen kommer dels att ytterligare utreda vissa av de mera 
långsiktiga alternativen i grönboken, dels att mera djupgående tillsammans med medlemsstaterna och 
länderna som ansöker om anslutning sondera åtgärder inom deras behörighet, för att i ett andra skede 
lägga fast en gemensam referensram som utgångspunkt för prioriterade åtgärder och lämpligt 
samarbete. I nuvarande skede kommer endast sådana åtgärder att genomföras på gemenskapsnivån som 
Tekniska och vetenskapliga genombrott sker till två tredjedelar utanför EU. De expansiva marknaderna ligger 
utanför Europa, i Sydostasien. Befolkningen där närmar sig tre miljarder och nationalinkomsten går inom 
några år om EU:s och USA:s samlade inkomster. Kapital-, informations- och teknikflöden är internationella. 
Direktinvesteringarna i utlandet har ökat från 68 miljarder dollar 1960 till 1 650 miljarder dollar 1993, 
gemenskapsinterna flöden oräknade. Strategiska allianser, särskilt mom FoTU, gör det svårt för regeringarna 
att urskilja vem som gynnas av deras politik på teknikområdet. Nära 40 % av världshandeln äger rum inom 
företagen. 
IP 
är konkret formulerade och som kan finansieras inom gällande budget, efter en eventuell omfördelning 
av resurserna men utan nya utgifter. 
Innovationsverksamhet kräver engagemang från många aktörer, helhetssyn och fruktbart samspel. 
Därför är det nödvändigt att föreslå många olika åtgärder. För att framställningen skall bli så 
överskådlig som möjligt har åtgärderna ordnats efter en fallande skala i tid och förväntad effekt, samt 
grupperats kring följande tre mål: 
• Innovationskultur i näringsliv och samhälle. 
• Innovationsfrämjande spelregler. 
• Bättre koppling mellan forskning och innovation. 
I denna första handlingsplan läggs en allmän ram fast för verksamheten på unionsnivå och i 
medlemsstaterna, samt även i de länder som ansökt om anslutning7. Den har ambitionen att vara en 
första fas i ett varaktigt engagemang för innovation från gemenskapens, regeringarnas och 
fältaktörernas sida. 
På gemenskapsnivån kommer de nya åtgärderna att inledas omedelbart. De pågående åtgärderna 
kommer att påskyndas eller förstärkas om det behövs. Tankearbetet kommer att föras vidare och delas 
upp på lämpliga ämnesområden, lämpliga industri- och tjänstesektorer beroende på vad som förefaller 
fruktbart. 
Kommissionen föreslår att tillsammans med medlemsstaterna och länderna som ansöker om anslutning 
göra en mera djupgående beredning av åtgärder inom deras behörighet, för att lägga fast en gemensam 
referensram som utgångspunkt för deras prioriterade åtgärder och lämpligt samarbete. 
7 I enlighet med slutsatserna från rådsmötena i Köpenhamn och Essen kommer gemenskapsprogrammen och 
liknande initiativ att vara öppna för de länder som ansökt om anslutning. Detta är ett led i arbetet med att 
förbereda dem för anslutning. Ett stort antal punkter i handlingsplanen gäller alltså dessa länder. Det rör sig 
särskilt om förslag med anknytning till utbildning, rörlighet för studenter och forskare, åtgärder för att göra 
allmänheten mera medveten samt dessa länders deltagande i samhällsekonomisk forskning enligt det femte 
ramprogrammet. Dessa länder måste också beaktas vid genomförandet av rekommendationer om konkurrens, 
om förbättrade villkor i lagar och författningar. De bör också kunna utnyttja transeuropeiska 
kapitalmarknader. Konkreta former för deras deltagande i det femte ramprogrammet återstår att ange. Det är 
emellertid troligt att tonvikten kommer att ligga på relationerna universitet-industri samt på 
innovationsfrämjande åtgärder riktade till små och medelstora företag. 
En särskild diskussion kommer att föras om detta med de berörda länderna inom ramen för den strukturerade 
dialogen om hur de skall inlemmas i handlingsplanen. 
<ll 
A- INNOVATIONSKULTUR 
1.1. innovation förutsätter kreativitet, initiativförmåga och företagssamhet, håg för kalkylerade risker, 
beredskap inför felgrepp eller krav på social, geografisk och yrkesmässig rörlighet. Men innovation 
kräver också annat, exempelvis förmåga att förutse kommande behov, stram organisation, fast 
hantering av frister och kostnader. Innovationsverksamheten är i ökande grad ett fenomen som drar 
näring från skiftande ställen. Även kompetens på sådant som att samla och bearbeta information, 
kommunikation mellan människor eller mellan samhällen behövs för innovativ verksamhet. 
Innovation frodas helt enkelt där det finns en innovationskultur. 
USA är ett samhälle som byggts upp kring idéer om nya landvinningar och kulturblandning (melting 
pot). Risktagande, social och geografisk rörlighet, ett enkelt och rättframt sätt i kontakter med andra 
människor är sådant som värdesätts. I japanskt samhällsliv hyllas perfektionism, en ständig strävan 
efter att bli bättre och organisationsförmåga. 1 Europa finns många olika samhällssystem men den 
dominerande trenden i dag är som regel inte viljan att ta risker utan en strävan efter stabilitet och 
trygghet. 
Det går inte att förändra mentaliteten eller kulturen med påbud, inte heller med åtgärder på kort sikt. 
Men det finns lämpliga åtgärder. De skall framför allt sättas in på utbildningsområdet. När personer 
förflyttar sig sprider sig kunskaper och idéer lättare. Insatser inriktade på att involvera människor 
öppnar för större uppsluming. Informationskampanjer och medvetandehöjande åtgärder, särskilt med 
hjälp av nya medier, samt spridning av nya modeller för organisation och ledning i företag och i 
offentlig förvaltning är också viktiga arbetsområden. 
/. Utbildning 
1.2. I skolundervisningen bör så stort utrymme som möjligt ges åt färdigheter som behövs för att skapa och 
för att genomföra innovativa projekt. Tekniska utbildningar och praktiska yrkesutbildningar får inte 
nedvärderas8. Men det är samtidigt nödvändigt med en bra grundläggande allmänbildning för att 
kunna anpassa sig till nya omständigheter på det sätt som innovation kräver. 
I vår tid är det en villfarelse att tro att det räcker med en yrkesutbildning i början av livet. Utbildning är 
ett måste under hela livet. Detta är ett synsätt som i synnerhet stöter på patrull inom små och 
medelstora företag (dvs. varken ledning eller personal är inställda på ständig fortbildning). Problemen 
bör angripas med kreativa lösningar9, t. ex. undervisning på distans och multimedier. I det tredje 
fleråriga programmet för små och medelstora företag föreslås pilotprojekt som kan bidra till nya 
infallsvinklar på problemen10. 
Det är positivt med ett närmare samarbete mellan näringsliv och utbildningsväsende. Detta skulle 
särskilt kunna ske genom växelvis utbildning och arbete, något som både kan underlätta unga 
människors inträde i yrkeslivet samt skapa bättre framförhållning när det gäller att få fram den nya 
kompjetens som efterfrågas och att anpassa befintliga yrkesutbildningar till dessa nya kompetensbehov. 
EU gör insatser på området genom olika utbildningsprogram, särskilt Leonardo da Vinci och Sokrates, 
och via Europeiska socialfondens olika gemenskapsmål och gemenskapsinitiativ Adapt och Emploi. 
Medlemsstaterna, regionala eller lokala myndigheter uppmanas att intensifiera arbetet på dessa 
områden. De uppmanas i synnerhet att 
8 "Europa har 1996 4,7 forskare och ingenjörer per 1 000 invånare, mot 7,4 i USA och 8 i Japan. Nytt är att det 
nu finns lika många forskare och ingenjörer totalt i Kina, Indien och Indonesien som i EU." (Utforma 
framtiden. Europeisk forskning i medborgarnas tjänst, s. 6, KOM(96)332 slutlig, 10.7.1996). 
9 Rådet och kommissionen understryker i sin enhetsrapport om sysselsättningen (SI(95) 1000) hur viktigt det är 
att anpassa utbildningsprogrammen till de små och medelstora företagens behov och att stimulera små och 
medelstora företag som önskar investera i utbildning. 
'u Förslag till rådets beslut om ett tredje flerårigt program för små och medelstora företag, KOM(96)98. 
in 
- kritiskt granska11 läroplaner och pedagogik, särskilt hur väl de stimulerar till kritiska 
förhållningssätt och tvärvetenskapligt tänkande. Kreativitet och mänsklig kommunikation, 
grupparbete, experimentlusta, förmåga att hitta och utnyttja information, inlärningsförmåga, 
företagssamhet. 
• tänka igenom hur lärarutbildningen skulle kunna förbättras. 
- eventuellt bredda yrkesutbildningar till att omfatta ekonomi och förvaltning, information om hur 
man startar företag, om hur man skaffar sig immaterialrättsligt skydd, om formgivning och 
marknadsföring, särskilt i naturvetenskapliga och tekniska utbildningar. 
- satsa på högskoleutbildningar med växelvis utbildning och arbete, på tvärvetenskaplighet, 
- uppmuntra till färdigheter i flera gemenskapsspråk * 2, 
- stimulera till konkreta samarbetsprojekt mellan skola och företag, 
- utveckla långsiktiga samverkansformer mellan företag och utbildningsinrättningar, 
- släppa in företagen i de förnämsta yrkesutbildningsmrättningarna. 
Kommissionen kommer att fortsätta arbetet med att genomföra förslagen i vitboken om utbildning från 
november 1995. 
Kommissionen kommer att inrätta ett permanent forum "utbildning och innovation" där 
medlemsstaterna och arbetsmarknadens parter skall kunna delta och utbyta erfarenheter, låta sig 
inspireras av varandras metoder. 
Î.3. Under 1997 avser kommissionen även att inleda ett lärlingsprogram av Erasmustyp och att utarbeta ett 
förslag till en rättslig ställning för lärlingar. Den sistnämnda åtgärden kommer att genomföras i 
samarbete med medlemsstaterna och arbetsmanen adens paner. Som ett led i uppföljningen av 
Europaåret för livslångt lärande kommer kommissionen också att lägga fram13 förslag som skall göra 
det lättare att tillägna sig och få erkännande för livslång kompetensutveckling. 
1.4. Genom initiativet "Lära i informationssamhället" kommer kommissionen slutligen att samordna 
befintliga instrument och åtgärder (utbildning, forskning, transeuropeiska telekommunikationsnät, 
strukturfonderna). Målsättningen är att knyta samman skolorna i Europa med hjälp av redan 
existerande nationella initiativ pä området, samt stimulera till att det utvecklas sådana programvaror 
som behövs för att utbilda undervisningspersonal i att använda de nya teknikerna. 
2. Rörlighet 
1.5. När studenter, forskare, ingenjörer eller naturvetare förflyttar sig mellan länder eller mellan 
verksamhetsgrenar, såsom mellan utbildning eller forskning och näringslivet, sprids nya tekniker och 
nytt kunnande. Men trots att stimulansåtgärder satts in, exempelvis programmet Utbildning och 
rörlighet för forskare, hålls rörligheten mellan forskning, universitet och företag ofta tillbaka av 
praktiska och kulturella svårigheter. På liknande sätt bör rörligheten mellan olika industribranscher 
underlättas parallellt med att tekniken blir alltmer rvärsektonell. 
Av grönboken Grundutbildning-vidareutbildning-forskning: hinder för rörlighet över gränserna, som 
ges ut i slutet av 199614, framgår det att de viktigaste hindren mot rörlighet finns på områdena 
bosättningsrätt, social trygghet, beskattning, eller hänger samman med att det i vissa fall saknas 
gemenskapsbestämmelser, bl.a. för lärlingar15. 
11 I Danmark har utbildningsdepartementet nyligen utrett möjligheterna att stimulera till en fruktbar 
innovationskultur redan på grundskole- och gymnasienivå. Inom gemenskapen har frågan väckts genom 
vitboken om utbildningen, KOM(95)590 slutlig, 29.11.1995. 
*2 Inom ramen för Euromanagement genomfördes 1995 en undersökning som omfattade 927 små och medelstora 
företag. Undersökningen visade att språksvårigheterna var det avgörande problemet för 67 % av de små och 
medelstora företag som hade kunnat deita i gemenskapens forskningsprogram men avstått. 
13 På grundval av den pågående utvärderingen av hur medlemsstaterna genomfört rådets rekommendation av den 
30 juni 1993 om tillträde till fortbildning, EGT nr L 181. 23.7.1993. 
14 KOM(96)462. 
1 -* Kommissionen har gett en grupp på hög nivå ledd av Simone Veil i uppdrag att granska kvarvarande hinder 
mot personers och arbetstagares fria rörlighet. På grundval av vad den kommer tram till skall gruppen föreslå 
åtgärder för att undanröja kvarstående rättsliga, administrativa och praktiska hinder. 
På gemenskapspianet kommer kommissionen att invänta reaktionerna på grönboken och sedan 
genomföra sådana åtgärder för att främja studenters, lärares, ingenjörers och forskares rörlighet som är 
prioriterade och som erhållit stöd under debatten kring grönboken. 
Kommissionen föreslår i riktlinjerna för det femte ramprogrammet ett stort program inriktat på 
växande mänsklig förmåga. Betoningen bör särskilt ligga på utlandsplacering av unga forskare och 
ingenjörer för art hjälpa företagen, särskilt de små och medelstora, med innovationsprojekt eller 
tekniköverföringsprojekt. Kommissionen kommer också att sträva efter större flexibilitet i 
gemenskapsprogram inriktade på rörlighet och detta kommer särskilt att ske genom att 
- låta kostnader för personalutbyten berättiga till stöd vid långsiktig forskningssamverkan och vid 
utnyttjande av stora anläggningar16, 
- länka rörlighetsstöd till forskningsstöd så att de som får stöden kan använda bägge inom samma 
innovationsprojekt, 
- luckra upp åldersgränserna och placeringstiderna för att vidga kretsen av behöriga sökande (äldre 
forskare, personal i små och medelstora företag). 
På det nationella planet förordar kommissionen en utveckling mot "standardisering" när det gäller 
bedömningen av meriter eller befordringsgång (t. ex. skulle offentliganställda forskares verksamhet i 
näringslivet, arbete med industriprojekt eller meddelade patent kunna ge pluspoäng när de bedöms på 
sin huvudsakliga arbetsplats, och företag och andra organ skulle kunna anta rutiner som garanterar 
störningsfri befordringsgång även efter röriighetspenoder utanför den huvudsakliga arbetsplatsen). 
3. Deltagande och insikt 
1.6 Nyskapande verksamhet kan bara frodas och spridas om den är accepterad i samhället. Om 
konsumentledet är krävande och välkomnar nyheter fungerar det som en stimulansfaktor. Innovation 
handlar inte bara om framgångar på vetenskapliga och tekniska områden. Modeller för organisation 
och social kommunikation måste utvecklas parallellt med teknik och handel. Det är ofta svårare att 
skapa nytt på dessa områden eftersom beteenden, värden och gruppers sociala status ifrågasätts. 
Särskilda ansträngningar är påkallade. 
Att förändring, i vid betydelse, är något nödvändigt och har välgörande effekter är ett påstående som 
bör diskuteras i vida kretsar. Genom att involvera företagen, medborgarna och deras representanter i 
diskussioner om viktiga tekniska vägval, och genom att utöka arbetstagares, användares och 
konsumenters möjligheter att delta, bereder man väg för acceptans och uppslutning bakom nyskapande 
verksamhet. 
På detta område har medlemsstaterna gjort mycket och kan redovisa många framgångar. Ett logiskt 
nästa steg är att stimulera utbyte av erfarenheter mellan medlemsstaterna och eventuellt tillhandahålla 
information via nätverk om framgångsrika insatser för att underlätta spridning och vidareutveckling. 
1.7. Kommissionen kommer att använda tillgängliga medel för att urskilja bra metoder och sprida 
förfaringssätt som gör det lättare för aktörer i samhällsekonomin att delta i innovationsprojekt som kan 
ha social inverkan. 
1.8. Kommissionen kommer att uppmuntra ökat samarbete mellan nationella och regionala organ som kan 
ge en positiv bild av vetenskap, teknik och nyskapande. Den kommer också att sprida bra metoder, 
inom ramen för programmet Info 2000, särskilt via nätet av nationella konvergenspunkter (MIDAS). 
1.9. Kommissionen kommer att undersöka om ett utökat samarbete mellan europeiska televisionsbolag, 
inom ramen för programmet Media och mot bakgrund av framgångsrika projekt på nationell nivå, 
skulle kunna mynna i program avsedda att ge insikter i eller popularisera vetenskap och teknik, samt 
även om det är möjligt att ge en realistisk bild av vetenskapligt arbete i underhållningsfilmer. 
4. Ledning och organisation iföretagen 
1.10. Det är självklart inte de offentliga myndigheternas sak att lägga sig i hur företagen sköts. Men 
företagen kan och bör skapa ett klimat som innebär att ledning och organisation ständigt blir bättre. 
Snabb spridning av informations- och kommunikationsteknik bidrar kraftigt till förändringarna och bör 
understödjas aktivt. 
16 Ett exempel på personalutbyte under kort tid är "short term scientific mission" inom COST. 
I-, 
Nyskapande verksamhet är faktiskt i första hand företagens sak, och förmågan att hantera förändringar 
kan vara avgörande för framgång eller misslyckande. Förändringar kommer dock i allt snabbare takt. 
De rör marknader, tekniker och därmed förbundna konstruktions-, produktions- och 
organisationsformer. Bibehållen konkurrenskraft kräver att företagen lyckas ta till sig nya tekniker. För 
att vara nyskapande måste de också förnya organisationen, förändra metoder, uppgifter och 
ansvarsfördelning. De skall dessutom inte enbart ständigt förmedla kunskap utan även ständigt ta till 
sig kunskap (learning enterprises). 
"Snabbfotade" företag, dvs. sådana som kan reagera snabbt på förändringar i omgivningen, inleda 
samarbete med sinsemellan mycket olika partner (andra företag, universitet, konsulter, spetsforskning) 
och på så vis bilda flexibla kompetensenheter, förefaller bäst anpassade att möta de krav innovation 
ställer. 
Innovationsverksamheten stimuleras också av förändringar i de ramar som sätts genom lagar och 
författningar, av hur lätt det är att få tag i resurser, av hur finansiering och kommunikation fungerar. 
Därför bör företagen bevaka vad som händer på dessa områden. De skall vara ekonomiskt medvetna 
och bevaka förändringar i teknik och handel. 
Tävlan mellan företag genom någon form av jämförande utvärdering är ett bra sätt att sprida bra 
metoder på området. Kännedom om ett antal produktionsmetoder17 bör spridas så att de kan tillämpas 
på bästa nivå, särskilt inom små och medelstora företag. 
1.11. Med inriktning på företagen kommer kommissionen att ta initiativ till att viss branschinformation och 
viss teknikinformation tillhandahålles via nät (se nedan avsnitt C3.iii). Åtgärderna skall syfta till att ta 
fram metoder som kan tjäna som modeller för organisation och utbildning. Resultaten av 
kommissionens initiativ kommer att spridas pä bred front i unionen. En kommande Europahandledning 
om industriinnovation för företagsledare skall innehålla en gör-det-själv-metod för skattning av svaga 
och starka sidor när det gäller innovation, samt information om var stöd och råd kan sökas. 
1.12. I kommissionens meddelande om mätning av hur väl europeisk industri lyckas konkurrera18 förordas 
en mätmetod ("benchmarking") för att förbättra företagens konkurrenskraft. 
Medlemsstaterna uppmanas att verka för denna mätmetod som tillåter företagen att jämföra sig med de 
bästa i sin klass på nyckelområden i verksamheten (jfr "R&D scoreboard" i Förenade kungariket eller 
företagsbesök såsom TOP-initiativen i Tyskland och Spanien. Références en France eller Inside UK 
Enterprise). 
Kommissionen kommer att verka för att olika lösningar som tillämpas nationellt ges europeisk 
spridning. Kommissionen kommer också att införa ett mätsystem på gemenskapsnivå 
("benchmarking"), som särskilt skall tillämpas på kvalitetsområdet. 
1.13. Medlemsstaterna uppmanas att förstärka innovationsfrämjande utbildningsinsatser riktade till 
företagsledare och till representanter för fack och arbetsgivare. 
Kommissionen kommer att stödja innovationsfrämjande utbildningsinsatser, särskilt genom att etablera 
samverkan mellan europeiska "Business schools" och utveckla deras samarbete med näringsliv och 
stödorgan till små och medelstora företag. Målsättningen är att försöka finna för nya sätt att organisera 
företag och för hur förändringarna kan påverka stödorgan och små och medelstora företag. 
Enligt mål 2 och 4 liksom gemenskapsinitiativen Adapt och SMF kommer kommissionen också att 
stärka sitt stöd till utbildning av företagsledare, särskilt ledare för små och medelstora företag, i nya 
produktionsmetoder, samt sitt stöd till sådan utbildning av arbetstagare som behövs för att man skall 
kunna genomföra dessa metoder i företagen. 
17 Metoderna omfattar kvalitetssäkring, lagarbete, arbetstagares delaktighet och deltagande, "concurrent 
engineering", flexibla eller "intelligenta" produktionsmodeller, integrerad logistik. 
18 "Tillämpning av en mätmetod (benchmarking) för att göra europeisk industri mera konkurrenskraftig", 
KOM(96)463.9.10.96. 
2. s 
5. Offentliga myndigheter 
i) Nyskapande verksamhet inom offentlig sektor 
1.15. Politiska beslutsfattare blir mer och mer medvetna om teknik och nyskapande verksamhet. Men deras 
känsla för teknikens19 möjligheter, eller för innovationsfrämjande åtgärders särskilda karaktär, är 
otillräcklig. 
Medlemsstaterna uppmanas att satsa ytterligare på att informera politiska beslutsfattare, tjänstemän i 
statlig och regional förvaltning, projektledare, fondförvaltare och höja dessa gruppers medvetandenivå 
med hänsyn till teknikens och nyskapandets viktiga roll. 
1.16. De offentliga utgifterna närmar sig, eller överstiger t.o.m.. 50 % av bruttonationalprodukten i flera EU-
länder. Mot den bakgrunden är en strävan mot bättre prestation och mera nytänkande inom den 
offentliga sektorn och förvaltningen en åtgärd som kan ha omedelbar ekonomisk verkan. En sådan 
inriktning skulle också kunna mynna i bättre ramvillkor för företagande, något som den rådgivande 
gruppen om konkurrenskraft (Ciampigruppen) understryker i sin andra rapport. 
Under 1997 kommer kommissionen att initiera erfarenhetsutbyte och beredning av hur man kan verka 
för och sprida nyskapande verksamhet inom förvaltning och offentlig sektor. Kommissionens kommer 
att utgå ifrån pågående insatser och ta hjälp av Europeiska institutet för offentlig förvaltning. En 
konferens i ämnet kommer att hållas 1997 och resultatet skulle kunna leda till att en grönbok ges ut i 
början av 1998. 
1.17. Kommissionen kommer att fortsätta arbetet med "Samhälle och information", som tar sikte på att hitta 
innovativa infallsvinklar på offentlig sektor. 
ii) Offentlig upphandling 
1.18. Offentlig upphandling bör i större utsträckning bedrivas i ett konkurrensutsatt sammanhang, eftersom 
konkurrensen stimulerar till innovation. Många bestämmelser om offentlig upphandling i 
gemenskapsrätten föreskriver undantag eller särbestämmelser, särskilt på speciella områden (vatten, 
energi etc), som skall tillämpas när kontraktet gäller nya anordningar eller förfaranden. Dessa 
möjligheter bör användas fullt ut. För övrigt kan tekniska specifikationer i form av funktionsstandarder 
vara ett bra sätt att gynna tekniskt nytänkande och samtidigt ge konkurrensen fritt spelrum. 
iii) Innovationsuppföljning 
1.19 Det är nödvändigt att noggrant och fortlöpanae bevaka pågående innovationsverksamhet, vad den leder 
till och hur den påverkar det samhällsekonomiska livet. Jämförande studier över hur innovation bedrivs 
och hanteras i utvecklade länder, särskilt EU-länderna, bör genomföras. Information och erfarenheter 
bör också förmedlas mellan medlemsstaterna. Det är därutöver viktigt att med kommissionen som 
samordnare utarbeta ett harmoniserat statistiksystem, som bl. a. skall omfatta regelbundna 
undersökningar av innovationsläget i industrin, tjänstesektorn samt små och medelstora företag. 
Uppgiften bör lösas utan att administrativt merarbete skapas för företagen. 
Kommissionen kommer att förstärka sitt system för insamling och analys av data om forskning och 
innovation. Kommissionen kommer att upprätta återkommande lägesrapporter över EU:s målsättningar 
på innovationsområdet och resultat i jämförelse med andra delar av världen. På grundval av nationella 
och intemationella undersökningar och analyser av innovation kommer kommissionen regelbundet att 
framställa och sprida en rapport om innovation i EU. 
19 Politiska ledare i EU-länderna med naturvetenskaplig eller teknisk utbildning är en begränsad skara. Nyligen 
genomförda undersökningar i vissa regeringar nar visat att endast ett fåtal av ledamöterna hade god kännedom 
om hur man använder datorer och Internet. 
~ï 
-1- INNOVATIONSKULTUR 
1.1. NYA ÅTGÄRDER 
1- Utbildning 
Kommissionen 
Inrätta ett forum "utbildning och innovation" för erfarenhetsutbyte och spridning av metoder som 
kan tjäna som modeller (1997). 
Medlemsstaterna samt de lokala och regionala samhällena 
Kritiskt granska läroplaner och pedagogik samt lärarutbildningen. 
Anpassa skolundervisningen så att kreativitet och företagssamhet utvecklas tidigt. 
2- Rörlighet för forskare, studenter och lärare 
Kommissionen 
• Föreslå ett ston tvärprograrn inom det femte ramprogrammet som skall vara inriktat på växande 
mänsklig förmåga (första halvåret 1997). 
• Stimulera till "industrial PhD" över gränserna (placering av forskare/ingenjörer i företag) 
(försöksverksamhet 1997). 
• Göra gemenskapsstöden till rörlighet flexiblare (femte ramprogrammet). 
Medlemsstaterna 
- Ge forskare möjlighet till tillfälliga tjänsfegönngsperioder i företag, särskilt små och medelstora. 
- Säkerställa goda förutsättningar för rörlighet meilan forskning och näringsliv (meritbedömning, 
befordringsgång). 
3- Innovation och företagsledning 
Kommissionen 
- Stödja nyskapande organisationsmodeller genom gemenskapsinstrument (ramprogram, 
strukturfonder, utbildningsprogram etc) (1997-98). 
Införa ett mätsystem ("benchmarking") på gemenskapsnivå (försöksverksamhet 1997). 
4- Offentliga myndigheter 
Kommissionen 
• Förmedla erfarenheter och sprida nyskapande verksamhet inom förvaltning och offentlig sektor. 
Konferens 1997 och grönbok 1998. 
• Upprätta återkommande lägesrapporter över EU:s målsättningar och resultat på innovationsområdet 
(under 1997). 
Medlemsstaterna 
• Informera politiska ledare och tjänstemän i statlig förvaltning samt höja deras medvetandenivå med 
hänsyn till nyskapandets viktiga roll. 
10 
-Ï- INNOVATIONSKULTUR 
-1.2- PÅGÅENDE ÅTGÄRDER FÖR ETT BÄTTRE INNOVATIONSKLIMAT I EUROPA 
1- Utbildning 
Kommissionen 
• Genomföra förslagen i vitboken om utbildning (Erasmusprogram för lärlingar, rättslig ställning för 
lärlingar). 
• Arbeta med att knyta samman skolorna (initiativet "Lära i informationssamhället"). 
Medlemsstaterna samt de lokala och regionala samhällena 
• Verka för att utbildning alterneras med arbete i större utsträckning, särskilt på högskolenivå. 
• Uppmuntra till behärskning av flera gemenskapsspråk. 
2- Rörlighet för forskare» studenter och lärare 
Kommissionen och medlemsstaterna 
• Inleda debatten kring grönboken om forskares, studenters och lärares rörlighet och genomföra 
sådana handlingsalternativ som erhåller stöd, samt granska och eventuellt genomföra 
rekommendationerna från Veilgruppen. 
3- Deltagande och insikt 
Kommissionen 
• Utöka arbetet med att sprida bra metoder Dä området. 
Medlemsstaterna 
• Främja en välvillig inställning till vetenskap och teknik samt till positiva effekter av innovation. 
Kommissionen och medlemsstaterna 
• Involvera företagen, medborgarna och deras representanter i diskussioner om viktiga tekniska 
vägval. 
• Involvera arbetstagare, användare och konsumenter för att vinna uppslutning bakom nyskapande 
verksamhet. 
4- Innovation och företagsledning 
Medlemsstaterna 
• Stärka innovationsfrämjande utbildningsinsatser. 
• Verka för någon form av mätsystem ("benchmarking") mellan företagen. 
5- Offentliga myndigheter 
Medlemsstaterna 
• Stimulera konkurrensen vid offentlig uppnandling och använda funktionsstandarder. 
11 
Zï 
B- INNOVA TÏONSFRÂMJANDE SPELREGLER 
2.1. Att lägga fast innovationsfrämjande spelregler betyder först och främst att säkerställa fritt spelrum åt 
konkurrensen. Sedan måste ett effektivt och prisvärt immaterialrättsligt system inrättas. Det innebär 
också ett uthålligt arbete med att avskaffa eller förenkla olika plikter gentemot samhället sorn tynger 
företagen, särskilt byråkratiska formalia. och samtidigt slå vakt om skyddet för konsumenterna, 
särskilt på området hälsa, säkerhet och miljö. Det. är slutligen nödvändigt att ge mnovatörer möjlighet 
att enkelt finansiera olika faser i sina projekt och att sörja för att skattesystemet gynnar innovativ 
verksamhet. 
1. Ramvillkor som sätts av förvaltningen, samt genom lagar och författningar 
i) Konkurrens 
2.2. Konkurrens är en av de viktigaste drivkrafterna bakom innovation. Genom att motverka 
monopolbildning och verka för öppna och avregierade marknader stimulerar man innovation. Inom 
ramen för sin konkurrenspolitik har kommissionen alltid ägnat särskild uppmärksamhet åt innovation. 
Kommissionen fortsätter sitt arbete med att tillse att konkurrens utövas fritt på den inre marknaden 
och på det internationella planet. På samma sätt kommer insatserna för att öppna och avreglera sådana 
sektorer i europeisk ekonomi som varit skyddade eller uppdelade att fortgå. 
2.3. Kommissionen tillämpar alltså konkurrensrätten men är samtidigt medveten om att det är viktigt för 
ekonomin med ett väl fungerande patenträttsligt system. Genom att tillämpa individuella undantag 
och genom gruppundantag för avtal om tekniköverföring borgar kommissionen för att 
patentinnehavaren har så stor frihet som möjligt att umyttja sitt patent utan omotiverad snedvridning 
av konkurrensen. Nyligen20 antog kommissionen en ny förordning om gruppundantag när det gäller 
avtal om tekniköverföring. Detta ledde till att de regler som styr den sortens avtal blev betydligt 
enklare21. 
Kommissionen har dessutom tidigare antagit regler om undantag för specialiseringsavtal22 och för 
avtal om forskning och utveckling23. Målsättningen är att undvika ett system där varje fall skall 
anmälas och handläggas för sig, men samtidigt säkerställa rättssäkerhet. 
Dessa två förordningar om undantag löper dock ut den 31 december 1997. Kommissionen kommer att 
se över dem och, eventuellt efter att ha gen ut en grönbok, genomföra nödvändiga anpassningar till 
dagens krav. Reglerna om statlig^ stöd till forskning och utveckling (ny ram från februari 1996) syftar 
till att säkerställa lika behandling mellan olika aktörer på området. 
Efter debatten om översynen av förordningen om kontroll av koncentrationer, föreslår kommissionen 
medlemsstaterna att utvidga tillämpningsområdet för sådan kontroll av sammanslagningar som utövas 
på gemenskapsnivå till att omfatta ett större antal transaktioner med gemenskapsverkan. Därmed 
befrias företagen från att anmäla samarbetsavtal både till kommissionen och till ett stort antal 
nationella myndigheter som tillämpar olika materiella kriterier, frister och förfaranden. 
Sammanslagningar med verkan på gemenskapsnivå skulle i så fall kontrolleras enhetligt av en enda 
europeisk tillsynsmyndighet, nämligen kommissionen. Vidare föreslår kommissionen att 
behandlingen av strukturella samriskföretag harmoniseras. Kommissionen avslutar för närvarande en 
grönbok om regleringen av vertikala avtal (avtal om ensamrätt till distribution etc.) inom 
konkurrensrätten. 
20 Förordning nr 240/96 av den 31 januari 1996, EGT nr L 31, 9.2.1996. 
2' Genom den nya förordningen försvinner nämligen de skillnader som fanns mellan förordningen om 
patentlicensavtal och förordningen om knowhowlicensavtal. Flera bestämmelser i förordningarna som 
förhindrade gruppundantag har tagits bort eller överförts till invändningsförfarandet (invändningstiden har 
kortats från sex till fyra månader). Dessutom har nya bestämmelser som nyttjanderätt införts för att bättre 
respektera partemas avtalsfrihet. 
22 Förordning nr 417/85 av den !9 december 1984, EGT nr L 53, 22.2.1985. 
23 Förordning nr 418/85 av den 19 december 1984, EGT nr L 53.22.2.1985. 
12 
Marknaderna för nya avancerade tekniska produkter överlappar ofta varandra och då är det viktigt för 
tillsynsmyndigheterna på konkurrensområdet att kunna utbyta information. Därför kommer 
kommissionen att driva samarbetet med de amerikanska konkurrensmyndighetema vidare. Genom 
detta samarbete är det möjligt att nå bättre överensstämmelse mellan definitionerna av relevant 
marknad särskilt vid bedömning av avtal med stort teknikinnehåll. 
ii) Immaterialrättsligt skydd 
• Översyn av systemets uppbyggnad 
2.4. Det europeiska systemet för industriellt rättsskydd är onödigt komplicerat. En gemenskapslösning har 
antagits för varumärken och mönster (Kontoret för harmonisering på den inre marknaden som finns i 
Alicante) samt för nya växtsorter (Gemenskaoens växtsortmyndighet, tillfälligt förlagd till Bryssel). De 
första av gemenskapens växtförädlarrättigheter utfärdades nyligen där. Reglerna för Europapatentet 
(och gemenskapspatentet) lades däremot fast via internationella konventioner. Gemenskapen kan 
förhandla fram internationella avtal (exempelvis TRIPS-avtalet inom GATT), den kan utfärda 
bestämmelser, men det finns en risk för att de saknar verkan mot konventionen om Europapatentet. 
För närvarande fmns det tre patentsystem inom Europeiska unionen. Av dessa används endast två. Det 
rör sig om nationella patent och om Europapatent, som stammar ur patentkonventionen i MUnchen från 
1973 och som förvaltas av Europeiska patentvertcet i MUnchen. Europapatentet är inte något enhetligt 
europeiskt patentbrev, men det ger möjlighet till ett skydd i så många europeiska länder som sökanden 
önskar. Fördelen med systemet är att det är mycket smidigt, men det har också nackdelar, t. ex. är det 
komplicerat och dyrt24. Inom systemet fmns dessutom ingen behörig rättsskipande instans som kan 
slita tvister i patentärenden, och detta innebär en risk för att behöriga domstolar i medlemsstaterna 
avkunnar domar som inte Överensstämmer med varandra. 
Sett ur ett helhetsperspektiv vore det bra om patentsystemet kunde kompletteras med det tredje 
skyddssystemet, nämligen gemenskapspatentet, som skapades genom Luxemburgkonventionen från 
1975. Denna konvention, ändrad 1989, har fortfarande inte trätt i kraft på grund av att de tolv 
medlemsstater som undertecknat den ännu inte ratificerat den. 
Patentsystemet i Europa byggdes på internationella konventioner. Orsaken till detta är att initiativen 
togs vid en tid då gemenskapen inte hade någon behörighet på området. Den tiden är nu förbi och EG-
domstolen har flera gånger tillerkänt gemenskapen behörighet att ingripa på patentområdet, om 
ingripandet bidrar till att förverkliga något av målen i fördraget (fri rörlighet för varor eller fast grund 
för sund konkurrens). 
De åsikter om patentsystemet i Europa som kommer från användarna tyder på att de är i stort sett nöjda 
med Europapatentet. Två viktiga reformer bör emellertid införas relativt snabbt. Den första rör 
biotekniska uppfinningars patenterbarhet, ett område där nuvarande osäkerhet bör undanröjas genom 
att kommissionens nya förslag till direktiv från slutet av 1995 antas skyndsamt. Den andra rör åtgärder 
för att sänka kostnaden för Europapatent, vilket skulle kunna uppnås genom en översyn av Europeiska 
patentverkets avgiftssystem och en modifiering av reglerna för översättning av Europapatent. Dessa två 
möjligheter övervägs för närvarande. 
Frågan är om gemenskapspatentet i sin nuvarande form fortfarande svarar mot de krav som angavs för 
det, eller om det behöver anpassas till ett nytt skede i den europeiska integrationsprocessen och till 
användarnas behov. I sin nuvarande form omfattar Luxemburgkonventionen endast de tolv 
medlemsstater som undertecknade den år 1989. Den utvidgning av gemenskapen som skett sedan dess 
och den som väntas gör det nödvändigt att anpassa konventionen till denna nya verklighet. 
Under 1997 kommer kommissionen att sammanställa en grönbok om gemenskapspatentet. Den 
kommer att behandla följande frågor: 
• Skall Luxemburgkonventionen om gemenskapspatentet omarbetas och föras in under fördraget? 
• Hur mycket mer bör nationell patenträtt harmoniseras på gemenskapsnivå? 
24 Sammanlagd kostnad för att erhålla och upprätthålla ett patent i 8 medlemsstater är på 120 000 $ (mot 13 000 
$ för hela USA). 
13 
> 
• Behövs det kopplingar mellan Europapatentsystemet och gemenskapspatentet? 
• Hur kan man anpassa avgiftssystemet så an det svarar bättre mot tillhandahållna tjänster och inte 
fungerar som ett hinder mot patenträttsligt skydd? 
• Specialfall: Bioteknik och informationsteknik 
2.5. På avancerade teknikområden, som informationsteknik ocn bioteknik, står stora ekonomiska värden 
på spel och åtgärderna brådskar.25 Det är nödvändigt att reagera och handla snabbt. Det är därmed 
viktigt att snabbt nå fram till en internationell harmonisering av reglerna om skydd på nya 
teknikområden om man vill bibehålla intressant forskningskapacitet i Europa, stimulera till att det 
skapas nya företag och till att resultaten marknadsförs. 
Medbeslutandeförfarandet om det nya förslaget till direktiv om rättsligt skydd för biotekniska 
uppfinningar avslutas inom kort. Kommissionen kommer att delta aktivt i beredningsarbetet inför 
översynen av artikel 27 i TRIPS-avtalet och i arbetet med konventionen om biologisk mångfald. 
Under överläggningarna kommer kommissionen an säkerställa att europeisk industri inte får sämre 
villkor än konkurrenterna på grund av begränsningar i immaterialrätten. 
I artikel 27.1 i TRIPS-avtalet anges att alla uppfinningar, anordningar eller förfaranden, på alla 
tekniska områden går att patentera. Detta betyder att datorprogram och uppfinningar på 
programvaruområdet i princip går att patentera. På den grunden har det amerikanska patentverket 
beslutat att i vissa fall utfärda patent pä datorprogram för vilka upphovsrätten, som annars är 
grundregel, inte ansågs tillräcklig. Detta går inte i Europa. Situationen kommer att bli ännu mera 
komplicerad i takt med att det utvecklas muitimedieprogram och informationssamhället växer fram. 
Kommissionen inledde nyligen samtal med berörda kretsar om patenterbarhet för programvara och 
om informationsteknikens inverkan pä det industriella rättsskyddet, för att sondera ett eventuellt 
behov av ytterligare harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning. Gemenskapen har sedan 1991 
antagit fem direktiv om upphovsrätten och angränsande rättigheter. Kommissionen har reagerat på de 
nya utmaningarna i det framväxande informationssamhället med grönboken Upphovsrätt och 
närstående rättigheter i informationssamhället som ledde till ett stort rådslag med berörda kretsar. 
Kommissionen har nyligen antagit ett meddelande till rådet och Europaparlamentet som uppföljning 
till grönboken. I meddelandet anges fyra prioriterade lagstiftningsområden (återgivningsrätt, rätt att 
meddela allmänheten, lagstadgat skydd av hela tekniska system samt spridningsrätt), där förslag 
kommer att läggas snart. Vidare bör man ägna särskild uppmärksamhet åt frågor som har samband 
med tillämpning av ansvarsregler i det internationella informationssamhället. 
• Andra harmoniseringsåtgårder 
2.6. Eftersom mönster har så stor ekonomisk betyaeise och skillnaderna mellan medlemsstaterna i fråga 
om skydd är så stora, kommer kommissionen att fortsätta arbetet med att harmonisera de nationella 
lagstiftningarna26 och att skapa gemenskaosiagar på området27. På området arbetstagares 
uppfinningar kommer kommissionen att inleda en utredning om huruvida harmonisering behövs och 
vad den i så fall skall omfatta, samt att initiera diskussioner i ärendet med berörda kretsar. Slutligen 
kommer kommissionen mot bakgrund av reaktionerna på grönboken om bruksmönster att fatta besiut 
om huruvida det är lämpligt med gemenskapslagstiftning på området. 
2.7. I förtroendepakten om sysselsättningen betonar kommissionen att den inre marknaden inte kommer 
att fungera optimalt förrän alla relevanta direktiv har genomförts i medlemsstaterna och faktiskt 
tillämpas. Särskilt på det nyckelområde som immaterialrätten är framstår läget som bekymmersamt, 
eftersom endast ett direktiv har genomförts av alla medlemsstaterna. Kommissionen uppmanar 
2^ 78% av dataindustrins intäkter kommer från produkter som funnits på marknaden 2 år eller mindre, 
marknaden för bioteknik, som år 1996 uppskattas till mindre än 10 miljarder ecu, beräknas närma sig 80 
miljarder år 2000. C Utforma framtiden. EuropeisK forskning i medborgarnas tjänst ", KOM(96)332). 
26 Ändrat förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om lagstadgat skydd av mönster. KOM(96)66 
slutlig, EGT nr C 142,14.5.96, s. 7. 
27 Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om gemenskapsmönster, KOM(93)342 slutlig, EGT nr 
C 29,31.194, s. 20. 
14 
V 
berörda medlemsstater att ta ansvar för sina åtaganden och lägga fram lagförslag för sina respektive 
folkvalda församlingar före 1996 års utgång.28 
• Sänkta kostnader 
2.8. På patentområdet finns det inbördes kompletterande förslag som syftar till att lösa det kvistiga 
översättningsproblemet, till att anpassa systemet till konkurrentländernas vad gäller patenterbarhet 
och kostnader, till att ge stöd i kampen mot efterbildningar. 
Kommissionen stödjer Europeiska patentverkets strävan att sänka kostnaden för att erhålla och 
upprätthålla patent. I arbetet ingår en översyn av nuvarande översättningsregler (med konventionen 
om gemenskapspatent från 1975 för ögonen, där det endast krävs översättning av sammandraget och i 
det fall skyddet ifrågasattes) och nyttan av att införa stimulansåtgärder för små och medelstora 
företag, enskilda uppfinnare och universitet ("small entity fee"). 
Medlemsstaterna uppmanas att granska det avgiftssystem för Europapatent som tillämpas nu. 
Avgifterna för att upprätthålla ett Europapatent fördelas nu lika mellan Europeiska patentverket och 
de deltagande staterna. Medlemsstaterna bör göra en utredning inriktad på att åstadkomma ett bättre 
fördelningssystem. Följande frågor bör utredas: !. Är det lämpligt att avgifterna för att upprätthålla ett 
Europapatent delvis finansierar de nationella patentsystemen? 2. Skall nuvarande fördelningsmodell 
bibehållas eller ändras? 3. Har inte systemet, sett ur innovationsfrämjande synvinkel, nackdelar i och 
med att en stor del av resurserna går direkt till respektive stats allmänna budget snarare än till 
innovationsfrämjande arbete? 
• Bättre skydd 
2.9. Åtgärder för att ge företagen insikt om betydelsen av rättsligt skydd och utbildning är nödvändiga. 
Under ramprogrammet kommer kommissionen att förstärka verksamheten på området, särskilt när det 
gäller att 
- förmedla kunskap om bra metoder mellan medlemsstaterna (särskilt mellan de nationella 
patentverken), samt även med EPO, i fråga om spridning av "patent"-informationen, särskilt bra 
metoder för att göra informationen tillgänglig och begriplig för små och medelstora företag, 
undersöka nyhetsvärdet i forskningsförslagen29, och inrätta ett serviceorgan för information till 
deltagarna i ramprogrammet ("IPR-Help Line"). 
2.10. Vidare uppmanas medlemsstaterna att satsa mer på utbildning kring skyddsfrågor och att därvid 
införliva den internationella aspekten30. 
• Front mot efterbildningar 
2.11. Efterbildningar innebär en stor kostnad31. De är i synnerhet ett hot för små och medelstora företag 
som ofta tvekar att inleda ett rättsligt förfarande, särskilt i tredje land. 
Medlemsstaterna uppmanas att inrätta ett system för stöd till små och medelstora företag samt till 
universiteten i rättsliga tvister, samt, om detta befinnes lämpligt, till särskilda lån avsedda att 
finansiera patentkostnaden och försäkringssystem för att skydda företagen, särskilt de små och 
medelstora, mot intrång i deras immateriella rättigheter. 
Kommissionen har beställt en utredning av vad gemenskapen, som komplement till insatserna på 
nationsnivå, skulle kunna göra i kampen mot efterbildningar och kommer att inleda ett rådslag på 
grundval av resultatet. 
28 Insatser för sysselsättningen i Europa: en förtroendepakt, CSE(96)1 slutlig, 5.6.1996. 
29 Försöksverksamheten med QUICK SCAN-systemet inom innovationsprogrammet i samarbete med EPO visar 
att kostnaden är lägre än 0,5% av projektets totalkostnad och att ungefär 5% av projekten berörs på så vis att 
de antingen får en ny inriktning, en ny uppläggning eller läggs ned i brist på nyhetsvärde. 
30 Ett föredöme är därvidlag Tyskland som skapat 100 lärartjänster inom högre teknisk utbildning under första 
halvåret 1996. 
3 ' Under 1994 gav europeisk industri ut nära 2 miljarder ecu på att inom och utom rättssystemet försvara patent. 
15 
iii) Enklare handläggning 
2.12. "Hindren i form av administration eller bestämmelser medför alltför höga kostnader i Europa. Enligt 
vissa utredningar uppgår kostnaderna till mer än 100 miljarder ecu per är32, till särskild nackdel för 
de små och medelstora företagen. Såväl gemenskapens som medlemsstaternas inställning måste ses 
över."33 
Ett steg i denna riktning togs när Molitorgruppen34 skapades och när kommissionen inrättade 
kommittén för bättre och enklare företagsmiljö inom ramen för det integrerade programmet för små 
och medelstora företag samt hantverk. Sistnämnda kommitté är ett forum för utbyte av bra metoder på 
området mellan medlemsstaterna och gemenskapen. Kommissionen kommer att föreslå kommittén att 
vidta åtgärder särskilt för innovation. 
» Att starta företag 
Alla formsaker som hör till att starta ett företag och alla andra skyldigheter som måste fullgöras är i 
regel mer komplicerade och tar längre tid i EU-länderna än i konkurrentländerna. Detta påverkar 
företagens livskraft, särskilt konkurrenskraften. 
I utredningar på området visar det sig att medlemsstaterna redan satt in åtgärder för att förenkla 
handläggningen. I vissa av Europeiska unionens länder har rutinerna kring att starta ett företag 
inskränkts till en blankett och till ett handläggningsställe. De länder som inte genomfört denna typ av 
reformer uppmanas att ta efter och förenkla förfarandet vid nybildnmg av företag. (Åtgärder för att 
stimulera till nybildning av företag behandlas även i punkt B2.i (Finansiering) och i punkt C3.iii 
(Nybildning av teknikföretag)). 
* Regelverkets inverkan på innovation 
2.13. På den inre marknadens område har kommissionen inlett ett pilotprojekt med syfte att förenkla 
lagstiftningen på fyra försöksområden. Det rör sig om initiativet SLIM (Simpler Legislation for the 
Internal Market) som är ett försök i liten skala inför framtida större operationer. Om verksamheten blir 
en framgång kommer kommissionen när det blir dags att välja nya ämnesområden för SLIM att beakta 
lagstiftningens inverkan på innovation och be lämplig SLIM-personal att se till att frågan ägnas 
tillbörlig uppmärksamhet. 
På försök kommer kommissionen att, i likhet med vad som sker i vissa medlemsstater, införa en 
instruktion om förhandsbedömning av regelverkets inverkan på innovation35 i de övergripande 
riktlinjerna för lagstiftningsarbetet.36 
Vidare bör man sträva efter att nå större enhetlighet i de nationella förvaltningarnas sätt att tillämpa 
gemenskapsbestämmelserna. Detta förutsätter bättre samverkan mellan behöriga myndigheter i 
32 Ar 1995-1996 gjorde det franska näringsdepartementet en utredning som omfattade 8000 små och medelstora 
företag och som visade att kostnaden per år för att fylla i blanketter från offentlig förvaltning motsvarade tre 
heltids månadslöner. 
33 Insatser för sysselsättningen i Europa: en förtroendepakt, CSE (96)1 slutlig s.8. 
34 Kommissionens kommentar till rapporten från den oberoende expertgruppen om förenklad lagstiftning och 
handläggning. SEK/2121 slutlig, 29.11.1995. 
35 I likhet med det tyska ekonomidepartementet som i en rapport om "Framtiden för tysk industri", godkänd 
1993, anger att "den tyska regeringen skall säkerställa att befintliga eller förslagna lagar och författningar 
granskas för att avgöra om de utgör ett hinder mot innovation och för att förhindra att bestämmelser med 
sådan verkan antas längre fram". En arbetsgrupp om "Avreglering av forskning och innovation" inrättades för 
18 månader sedan inom utbildningsdepartementet. Den går igenom alla lagar, förordningar etc. ur forsknings-
och innovationssynpunkt. Den anlitar utomstående experter i olika ämnen. Anmärkningar lämnas till ansvarigt 
departement som har svarsplikt. Erfarenheten visar att 70 till 80 % av klagomålen är felaktiga eller enkelt kan 
undanröjas genom att befintliga regler tillämpas på lämpligt sätt. Ett annat viktigt problem som man fått upp 
ögonen för är att det stiftas många lagar på samma område men med olika utgångspunkt. Här rör det sig om att 
samordna. 
36 SEK (95) 2255/7. 
16 
s^ 
medlemsstaterna i enlighet med rådets resolution av den 8 juli 199637. Kommissionen kommer att 
erbjuda stöd i form av gemensam utbytes- och utbildningsverksamhet för tjänstemännen på nationell 
nivå, varvid programmen Mattheus och Karolus kommer att tjäna som exempel. 
* "One-stop shop "-systemför stöd till innovation 
2.14. Offentliga myndigheters och privata initiativtagares önskan att stötta små och medelstora företag, har 
ofta mynnat ut i en djungel av rådgivnings-, informations- och stödorgan på nationell eller regional 
nivå. Ur företagarnas synpunkt saknas då kanske både ändamålsenlighet och överblickbarhet. 
Om medlemsstaterna inte redan vidtagit åtgärder på området uppmanas de att inrätta ett "one-stop 
shop"-system på lokal eller regional nivå, som små och medelstora företag kan vända sig till för att få 
stöd i innovationsfrågor, samt att utnyttja de möjligheter den nya informations- och 
kommunikationstekniken erbjuder på bästa sätt. 
På gemenskapsnivå kommer kommissionen att sprida bra metoder på området och förstärka 
samarbetet mellan olika till kommissionen knutna nät som arbetar med att stödja forskning och 
innovation. Kommissionen kommer också att sörja för bättre samverkan mellan dessa nät och 
nationella organ med samma uppgifter i medlemsstaterna för att stödja sig på befintliga organ med 
erkänd kompetens på området. Slutligen kommer kommissionen att understödja Euro-Info-center som 
har rollen av första kontaktpunkt för små och medelstora företag som ännu inte står i förbindelse med 
andra nät38. 
iv) Bolagsrätten 
Åtgärder krävs för att ge rättslig form åt Europabolag, gemensamma företag och famansföretag, samt 
för att lyfta fram Europeisk ekonomisk intressegruppering (EEIG). 
* Europabolag 
2.15. Genom att ge Europabolaget en rättsligt fastställd form går det att undanröja vissa hinder, som hänger 
samman med att 15 olika länders lagstiftning skall tillämpas, och att locka nödvändigt privat kapital till 
stora innovationsprojekt39. Det rör sig om en åtgärd som kommer att ge europeiska företag en 
bolagsform som passar för den inre marknaden och för internationell konkurrens. 
I november 1995 inledde kommissionen ett stort rådslag med institutionerna och arbetsmarknadens 
parter på gemenskapsnivå om kommissionens meddelande av den 14 november 1995 om information 
till och samråd med arbetstagare40. 
Målsättningen med meddelandet är att ge gemenskapsramen på området en fullständigare och 
konsekventare utformning samt att bereda väg för ett avgörande i rådet om Europabolagets rättsliga 
form, projektet har diskuterats i många år. och som en följdverkan behandling av andra förslag till 
bolagsformer, såsom europeisk förening, europeiskt kooperativ och europeiskt ömsesidigt bolag, samt 
förslaget till tionde direktiv om sammanslagningar över gränserna. 
Kommissionen har inrättat en expertgrupp på hög nivå för att lägga fram förslag som kan innebära en 
väg ut ur det fastlåsta läge dessa frågor hamnat i. 
* Andra bolagsformer 
2.16. • Europeisk ekonomisk intressegruppering (EEIG) är ett verktyg för samverkan mellan företag 
som redan visat intresse för att driva och leda nyskapande projekt. 
Kommissionen kommer att verka för bättre spridning av information om EEIG. 
37 EGT nr C 224, 1.8.1996. 
38 Förslag till rådets beslut om ett tredje flerårigt program för små och medelstora företag i Europeiska unionen. 
KOM(96)98 slutlig, 20.3.1996. 
39 Enligt en uppskattning av Ciampikoncernen skulle avsaknaden av en sådan bolagsform innebära en 
merkostnad för företagen på 30 miljarder ecu per år. 
40 KOM(95)547 slutlig, 14.11.1995. 
17 
1\ 
2.17. 'Som en del av arbetet med att hitta en organisationsform som skulle tillåta verkligt rättslig 
integrering, förutom den som redan existerar genom EEIG, undersöker kommissionen möjligheten att 
skapa en bolagsform för gemensamma företag på grundval av artikel 130n i fördraget. Den innehåller 
en möjlighet för gemenskapen att skapa sådana företag eller andra organisationer som krävs för att 
effektivt genomföra gemenskapens program för forskning, teknisk utveckling och demonstration. 
2.18. »En annan bra infallsvinkel för att uppmuntra till förnyelse skulle kunna vara att på det nationella 
planet skapa en enklare bolagsform för famansbolag. En smidig rättsakt skulle kunna inverka positivt 
på antalet nystartade ersmans- eller famansföretag. Detta är en typ av företag som ofta är idérika. 
Samtidigt skulle en sådan rättsakt inte påverka de regler som genom bolagsrätten måste finnas för 
företag med en spridd ägarbild. 
v) Standardisering 
2.19. På standardiseringsområdet gäller det att skapa normer som stimulerar till innovation snarare än att bli 
en hämsko. Detta pekar mot funktionsstandarder och frivilliga överenskommelser, bättre samordning 
mellan arbetet med att fastställa normer och det vetenskapliga och tekniska utvecklingsarbetet 
(standardiseringsforskningen) samt bättre insikt hos de konstruktörer och andra som använder 
standarder, särskilt små och medelstora företag. 
Kommissionen rekommenderar medlemsstaterna (och europeiska standardiseringsorgan inom gränsen 
för sin behörighet) att uppmuntra till frivilliga normer mellan tillverkare och leverantörer samt att 
alltid när de fastställer tekniska krav eller normer, även vid offentlig upphandling, om möjligt välja att 
använda funktionsstandarder för att på så vis ge konstruktörer av nya produkter större frihet och 
stimulera till konkurrens mellan leverantörer. 
Medlemsstaterna föreslås betona arbetet med att informera och medvetandegöra företagen, samt även 
konstruktörer inom industrin och forskningslaboratorier, om standardiseringsverksamheten. Vidare 
skall industriföretagen och de små och medelstora företagen kunna uppmuntras till att ta del i denna 
verksamhet. 
Kommissionen föreslår att det inom ramen för det femte ramprogrammet läggs större tonvikt på att 
med standardiseringsverksamheten samordna forskningsprojekt för tillämpning av nya tekniker 
(särskilt den förberedande verksamheten), samt på att tillämpa vetenskapliga rön på mätning av 
prestanda (standardiseringsforskning och metrologi). Gemensamma forskningscentret (GFC) bör 
kunna spela en viktig roll på sistnämnda område. 
Kommissionen kommer att uppmuntra sådan försöks-, validerings- eller demonstrationsverksamhet 
som marknadsaktörerna bedriver för att integrera nya standarder. 
Kommissionen kommer att stimulera ömsesidigt utbyte mellan branscher genom att verka för att 
standardiserade produkter och tjänster används, samt för att bra metoder i innovativa branscher 
tillämpas i mera traditionsbundna delar av industrin. 
2, Ekonomiska förutsättningar 
i) Finansiering 
2.20. Frågorna kring finansiering ges högsta prioritet i debatten kring grönboken om innovation. Det är ett 
område som till stor del hör hemma i den privata sektorn eller på det nationella eller regionala planet. 
Målen är bi. a. att 
• utveckla en europeisk kapitalmarknad för innovationsföretag, som skall vara en motsvarighet till 
Nasdaq i USA, och uppmuntra till kompletterande åtgärder på nationell nivå, 
• uppmuntra till investeringar i riskföretag eller i aktiekapital, särskilt för nya företag eller 
snabbväxande företag som är en viktig källa till nya arbetstillfällen41, 
41 År 1994 investerades europeiskt riskkapital på 310 miljoner ecu i projekt som befann sig i startfasen. Detta är 
5,7% av värdet på samlade investeringar under 1994.1 USA uppgick samma procentsats till 37%. Den andel 
18 
%' 
• förbättra samspelet mellan nyskapare (däribland deltagare i gemenskapens forskningsprogram) och 
finanskretsar42. 
Det faller däremot på kommissionens lott att säkerställa en gynnsam inramning, nämligen framför allt 
en väl fungerande inre marknad och effektiv tillämoning av konkurrensreglerna. Kommissionen 
kommer också att verka för att bra metoder sprids och tillämpas. Detta kommer särskilt att ske genom 
att stöd ges till försöksverksamhet men också genom att engagera strukturfonderna och utnyttja 
befintliga verktyg, såsom EIB eller Europeiska investeringsfonden. 
• Kapitalmarknader för snabbt växande företag 
1.1\. Kommissionen kommer att säkerställa lämpliga ram villkor för att det i Europa skall utvecklas väl 
fungerande aktiemarknader för "snabbt växande företag". 
Det är i synnerhet viktigt att medlemsstaterna fullföljer den nationella genomförandefasen för 
direktiven om finansiella tjänster och information om företag, att samarbetet mellan nationella 
tillsynsmyndigheter förstärks samt att kvarstående hinder i form av lagar eller andra författningar 
undanröjs. En gynnsam miljö för dessa aktiemarknader måste också åstadkommas genom att 
- informera företagen och förbereda dem som kan komma i fråga (i det fleråriga programmet 
för små och medelstora företag i EU planeras en del av initiativet Euromanagement 
användas till detta), 
- utarbeta metoder för att sprida information om företagen, 
- utbilda nödvändiga specialister (analytiker). 
- inrätta elektroniska kommunikationssystem etc. 
En utredning som pågår inom ramen för innovationsprogrammet kommer att klargöra vilka åtgärder 
som bör vidtas. 
• Eget kapital till nyskapande verksamhet 
2.22. Kommissionen kommer att ge spridning ät befintliga bra metoder för att rikta långsiktigt sparande 
(pensionsfonder, livförsäkringar, lönsparande, "business angels") mot riskinvesteringar. 
2.23. Målsättningen är att sörja för god tillgång på riskvilligt kapital genom att verka för gynnsamma 
skatteregler och andra bestämmelser inom unionen, samt genom att införa och använda statistiska 
metoder för att mäta hur väl man lyckas på ett objektivt och internationellt jämförbart sätt, vilket 
skulle kunna ge institutionella investerare en impuls att tillhandahålla kapital. 
2.24. Vidare planerar kommissionen att, i enlighet med vad som sägs i förtroendepakten om 
sysselsättningen, förstärka samarbetet mellan EIB och strukturfonderna för att utveckla finansiella 
instrument riktade till företag och nyskapande projekt i eftersatta regioner. 
2.25. Tillsammans med Europeiska investeringsfonden (EIF) kommer kommissionen att undersöka om det 
går att inrätta modeller för stöd till riskvilligt kapital som visat sig framgångsrika, särskilt i USA (lån i 
förhållande till anskaffat kapital). Det rör sig om stödformer som på grund av hävstångseffekten på 
investerarnas förväntade avkastning är förhållandevis okänsliga för skatteregler. 
2.26. Kommissionen kommer att förstärka EIF:s innovationsfrämjande åtgärder. På försök skall ett system 
inrättas som syftar till att stimulera sådana riskkapitalfonder som EIF deltar i43 till att investera i 
investerings- eller innovationsprojekt i ett tidigt skede. 
av europeiskt riskkapital som gick till teknikprojekt var 1993 17% i värde. I USA låg samma siffra på ungefär 
80%. 
42 För att uppmuntra till investeringar i avancerade teknikprojekt har t. ex. Eureka givit upphov till 
"Interlakendeklarationen" från 1995 som undertecknats av flera banker i Eureka-länderna och av EIB. 
Deklarationen är ett tecken på god vilja och syftar till ett positivt förhållningssätt, utan att några garantier för 
den skull ges, gentemot ansökningar om riskkapital till Eureka-projekt. 
43 Sedan juni 1996 tillåter EIF:s stadgar sådant deiägarskap. 
19 
• Kontaktytor mellan investerare och innovatörer 
2.27. Kommissionen kommer att bredda erfarenhetsutbyte och spridning av bra metoder mellan privata och 
offentliga aktörer på nationellt eller regionalt plan44 och därvid stödja sig på befintliga instanser. Inom 
innovationsprogrammet kommer kommissionen dessutom att stödja gränsöverskridande samarbete för 
att ta fram nya metoder (t. ex. teknisk riskvärdering, användning av patent som säkerhet etc). 
2.28 Kommissionen kommer att försöka göra det lättare för deltagarna i gemenskapens forskningsprogram 
(och i Eureka) att få tillgång till privat finansiering (riskkapital). Detta skulle kunna ske genom att man 
inrättar en "Innovation Financing Help-Desk". En sådan inrättning skulle kunna ge presumtiva 
investerare information om vilka projekt som finns och hur bärkraftiga de är (t. ex. via tillgång till 
EurotechData). Den skulle också kunna hjälpa företag eller forskare med kapitalanskaffning på den 
privata marknaden, särskilt den nationella (t. ex. information om riskkapitalkällor och villkor för att 
utnyttja dem, investerarnas förväntningar etc). 
ii) Skatt 
2.29. Kommissionen har redan lämnat rekommendationer och meddelanden om skatterättslig behandling av 
nyskapande verksamhet. Två exempel på detta är meddelandet om skatterättslig behandling av små 
och medelstora företag och rekommendationen om skatter för små och medelstora företag45. 
Kommissionen har redan betonat att skatteområdet (som omfattar direkta skatter, indirekta skatter, 
sociala avgifter) måste angripas som en helhet i ett större gemenskapspoiitiskt sammanhang. 
Vid Europeiska rådets möte i Florens46 begärde man en rapport av rådet om hur skattesystemen 
utvecklas inom unionen. Rapporten skulle beakta behovet av att skapa en skatterättsligt gynnsam 
miljö för företagsnybildning och nya arbetstillfällen. Arbetet kommer också att omfatta eventuella 
insatser för att förbättra företagens situation ur skattesynpunkt. Detta gynnar även 
innovationsverksamhet. Den skatterättsliga situationen när det gäller betalningar Över gränserna, 
räntor och avgifter måste t. ex. ses över, eftersom rådet inte kunnat komma överens om en lösning på 
gemenskapsnivå. 
Eftersom immateriella investeringar till stor del består av arbete (forskning, utbildning), påverkas de 
mycket mer än de materiella investeringarna av ett ständigt växande skatteuttag på arbete. Detta är ett 
systemfel, som påverkar sysselsättningen negativt och som, enligt vitboken om tillväxt, 
konkurrenskraft och sysselsättning, bör avhjälpas. 
Under 1997 räknar kommissionen med att sammanställa ett meddelande om skatter och innovation 
med förslag pä vissa 'bra metoder" för medlemsstaterna. Förslagen kommer att utformas mot bakgrund 
av en utredning av situationen i de olika nationerna och pågående arbeten i medlemsstaterna och i 
OECD kommer att beaktas. 
2.30. Kommissionen kommer att granska olika sätt att redovisa och beskatta immateriella investeringar, 
särskilt utbildning47, för att nå fram till en modell som gynnar konkurrenskraften. 
44 Insatser kan inledningsvis syfta till nätverk av s.k. Business Angels för stöd till innovationsprojekt, 
omvandling av lån till värdepapper, biandfinansiering (offentlig-privat), teknisk riskvärdering av 
finansinstitut. 
45 94/390/EG, 25.5.94, EGT nr L177,9.7.94. 
46 Se ordförandeskapets slutsatser. Florens den 21 och 22 juni 1996. SN/300/96. 
47 Vitboken om utbildning rekommenderar att materiella investeringar och investeringar i utbildning likställs. 
20 
n 
-2- INNOVATIONSFRÄMJANDE SPELREGLER 
2.1. NYA ÅTGÄRDER 
1- Immaterialrättsligt skvdd 
Kommissionen och medlemsstaterna 
Ge ut en grönbok om gemenskapspatentet (september i997). 
Kommissionen 
Inrätta en "IPR-Helpline" för gemenskapsforskningen (1997). 
Medlemsstaterna 
Inrätta ett informations- och stödsystem för små och medelstora företag och universitet i händelse 
av rättstvist. 
2- Enklare handläggning 
Kommissionen 
• Införa försöksverksamhet med förhandsbedömning av regelverkets inverkan på innovation (slutet 
av 1997). 
Åstadkomma samordning mellan gemenskapsnäten för stöd till innovation (1997). 
Medlemsstaterna 
• Ange mål och tidsplan för ett förenklat tillvägagångssätt för att starta företag. 
Medlemsstaterna samt de lokala och regionala samhällena 
- Påskynda rationaliseringen av innovationsfrämjande organs insatser. 
3- Finansiering 
Kommissionen 
• Stärka EIF:s innovationsfrämjande åtgärder och samarbetet mellan EIB och strukturfonderna 
(början av 1997). 
Åstadkomma bättre koppling mellan gemenskapsforskning och riskkapital, särskilt genom att ge 
deltagare i ramprogrammet och investerare bättre information och vägledning på området (mitten 
av 1997). 
Bredda erfarenhetsutbyte och spridning av bra metoder mellan medlemsstaterna och aktörer på 
fältet 1997 och 1998). 
Medlemsstaterna 
- Lägga grunden för aktiemarknader inriktade på snabbt växande företag. 
• Dirigera en större andel av det långsiktiga kapitalet mot riskinvesteringar. 
6- Skatt 
Kommissionen 
• Planera ett meddelande om skatter och innovation (eventuellt 1997). 
Medlemsstaterna 
• Verka för gynnsam redovisning och beskattning av immateriella investeringar. 
21 
V 
-2- INNOVATIONSFRÄMJANDE SPELREGLER 
2.2. PAGAENDE ÅTGÄRDER FÖR BÄTTRE JNNOVATIONSKLIMAT I EUROPA 
Kommissionen 
• Följa upp grönboken om kontroll av koncentrationer genom utvidgad enhetlig europeisk kontroll av 
företagssammanslagningar och harmonisering av behandlingen av strukturella samnskföretag. 
• Ge ut en grönbok om tillämpningen av konkurrensreglerna på vertikala avtal. 
• Fortsätta dialogen med de amerikanska konkurrensmyndigheterna för att nå bättre 
överensstämmelse mellan definitionerna av relevant marknad särskilt vid bedömning av avtal med 
stort teknikinnehåll. 
2- ImmaterialiUttsligt skydd 
Kommissionen och medlemsstaterna 
• Komplettera harmoniseringen av lagstiftningarna med anledning av utvecklingen på området 
informationsteknik och komplettera lagstiftningarna i fråga om skydd för mönster och arbetstagares 
uppfinningar. 
Kommissionen 
• Göra en kraftigare insats mot efterbildningar. 
Medlemsstaterna 
• Fullfölja förslaget till direktiv om biotekniska uppfinningar. 
• Stödja Europeiska patentverkets strävan att sänka kostnaderna för patent. 
• Genomföra direktiven om upphovsrätt före 1996 års utgång. 
• Vidareutveckla utbildningen på området. 
• Ge företagen insikt om de konkurrensfördelar ett skydd ger. 
3- Enklare handläggning 
Kommissionen 
• Utvidga mandatet för kommittén för bättre och enklare företagsmiljö till att omfatta en särskild 
insats för innovationsverksamheten. 
• Borga för att man tar hänsyn till innovationsverksamhetens betydelse i arbetet med att förenkla 
förvaltningen (särskilt val av sektorer inom SLIM-projektet). 
Medlemsstaterna 
• Tillämpa systemet "one-stop shop" för företagen i innovationsfrågor. 
4- Lagar och författningar 
Bolagsratten 
Rådet 
* Anta rättslig form för Europabolag snarast. 
Kommissionen 
- Förorda användning av Europeisk ekonomisk intressegruppering, särskilt genom bättre utbildning. 
• Undersöka om det går att skapa en rättslig form för gemensamma företag (artikel 130n i fördraget). 
22 
>r 
C- BÄTTRE KOPPLING MELLAN FORSKNING OCH INNOVA TION 
3.1. De europeiska företagen utsätts för större svårigheter än sina konkurrenter när det gäller att skörda 
frukterna av forskningen för nya produkter. Påståendet behöver emellertid nyanseras med beaktande av 
mångsidigheten i de europeiska förhållandena. Det är ändå klart att om man observerar ett visst antal 
indikatorer så visar sig de hittills vidtagna åtgärderna vara otillräckliga48. 
3.2 ökningen av forskningsinsatserna kan försvaras inför beslutsfattarna och skattebetalarna under en 
period med krympande offentliga utgifter49 och där företagen strävar efter att bli konkurrenskraftiga, 
om man klart kan se fördelarna eller resultaten, vare sig de sedan uttrycks i sociala termer (kamp mot 
sjukdomar, miljövård, energibesparing m.rn.) eller i nya produkter, processer eller tjänster. 
Förvisso har forskningen också som mål att flytta gränserna för vårt vetande utan att det nödvändigtvis 
leder till omedelbara praktiska resultat i en industriell tillämpning. Grundforskningen liksom den 
långsiktiga forskningen formar framtiden. Denna forskning kan också ge upphov till "spin-ofF-effekter 
med en snar industriell tillämpning. Denna forskning bör därför fortsätta, särskilt på nationell nivå där 
anslagen som avsätts till denna är störst, och även på gemenskapsnivå i särskilda fall. 
Inom de samhällen som bygger på kunskap är de effektivaste systemen de som i största möjliga 
utsträckning kan kombinera förmågan att skapa kunskapen, mekanismerna för att "distribuera" den och 
förmågan hos de olika aktörerna (individer, företag eller organisationer) att ta till sig den och använda 
den. Det är alltså kopplingen mellan forskningen (produktion av kunskap), utbildning, rörlighet, 
samverkan (distribution av kunskap) och förmåga hos företagen, särskilt de små och medelstora, att ta 
till sig ny teknik och kunskap som är avgörande för nyskapandeprocessen. 
3.3 Detta innebär att ett antal särskilda åtgärder behöver vidtas, huvudsakligen med nationell inriktning, 
som gemenskapen kan ge sitt stöd och gillande, genom spridning av kunskap om optimala lösningar, 
genom att överbrygga de nationella systemen för innovationsfrämjande och att vidta liknande eller 
kompletterande åtgärder på gemenskapsnivå. 
En andra serie åtgärder gäller utformningen och metoderna i ramprogrammet som skall säkerställa en 
bättre anpassning till företagens och samhällets behov och helt integrera dimensionen innovation med 
små och medelstora företag, särskilt genom att utveckla ett system med arbetsgrupper genom vilka 
samordning sker. 
48 Diagnosen som görs i dokumentet "Den europeiska industrins konkurrenskraft" (KOM(96) 463 är osminkad: 
"Forskning och teknisk utveckling har en signifikant betydelse för de immateriella investeringarna för vilka 
det europeiska delaktigheten är otillräcklig. Trots att man har haft en vetenskapligt framträdande bas, så är de 
totala utgifterna i Europa för FoTU (2 % av BNP) endast två tredjedelar av Förenta staternas (2,8 %) och 
Japans (3,1 %). När det gäller forskningsinsatser som görs och finansieras av industrin, ligger Europa 
betydligt efter i en jämförelse med Förenta staterna och Japan ( 1% av BNP jämfört med 1,6 % respektive 
2,2 %). 
Europa har inte kunnat dra fördel av sitt försprång inom vetenskap och teknik bättre, utan den europeiska 
forskningen förefaller till och med vara sämre marknadsanpassad i förhållande till sina viktigare konkurrenter. 
Utvecklingen av nya produkter motsvarar mindre än hälften av utgifterna för FoTU i Tyskland och Frankrike, 
medan mer än 60 % av utgifterna i såväl Förenta staterna som Japan används till det. Dessutom blir de 
mänskliga resurser som läggs på FoTU mindre och mindre. Forskarna utgör inte mer än 0,42 % av 
arbetskraften medan den utgör 0,76 % i Förenta staterna och 0,73 % i Japan. 
Mellan 1984 och 1993 ansökte Europeiska unionen om färre och färre patent, det viktigaste medlet för att fä 
immaterialrättsligt skydd. Alla områden var berörda, med undantag av rymdteknik och utrustning inom 
transportsektorn, sektorer som har liten betydelse när det gäller antalet patentansökningar. Tillbakagången 
inom kemisektorn har visat sig bestå. Den största skillnaden har visat sig inom elektroniksektorn, där FoTU är 
intensiv och har ett betydande inflytande över innovationer mom resten av industrin genom att tekniken 
integreras i utrustningen." 
49 Europeiska rådet har, efter mötet i Florens, uppmanat medlemsstaterna att "öka sina ansträngningar för att åter 
få balans i budgeten, med beaktande av de allmänna, redan identifierade, principerna, bland annat möjligheten 
att minska utgifterna snarare än att öka inkomsterna, att genomföra en selektiv omfördelning av utgifterna sä 
att man kan främja immateriella investeringar i humankapital och i forskning och utveckling, innovation och 
den infrastruktur som är oundgänglig för att öka konkurrenskraften,..." SN/300/96 
23 
Il O 
Gemenskapen skall slutligen säkerställa att man effektivt kan umyttja en annan politik och andra 
instrument för detta ändamål, särskilt strukturfonder och internationella samarbetsinsatser. 
/. Nationella åtgärder och motsvarigheter t gemenskapen 
3.4 De nationella förhållandena varierar oerhört mycket ocn lösningarna måste anpassas till den situation 
som råder i de olika länderna. Icke desto mindre kan en del generella rekommendationer utformas som 
efter behov kan anpassas till olika system för nyskapande när de tillämpas. Dessa rekommendationer 
omfattar 
i) • en strategisk och framåtsyftande syn på forskning, 
ii) • förstärkning av den forskning som sker på företagen i absoluta och relativa termer, 
iii) • nybildning av teknikföretag, 
iv) • ett närmare forskningssamarbete mellan den offentliga sektorn, universitet och företag, 
v) • utveckling av små och medelstora företags förmåga art umyttja nya tekniker och kunskaper samt 
vi) • demonstration av effektiva angreppssätt för innovationsfrämjande. 
i) En strategisk och framåtsyftande syn på forskningen 
3.5. Europa borde skaffa sig en strategisk och framåtsyftande syn på forskningen och dess tillämpningar, 
med siktet i första hand inställt pä tillväxtmarknader (inklusive den för tjänster) och på lämpliga 
nationella nischer50. Initiativ av typen "nyckelteknologier", "delphi" eller "foresight" kan bidra till att 
rikta in de gemensamma ansträngningarna mot de för framtiden allra viktigaste områdena, 
disciplinerna eller teknikerna. Det intressanta här är den breda dialogen som de bidrar till genom att 
visa på olika tekniska valmöjligheter, inom nätverken för industri, forskning, myndigheter, utbildare, 
finansiärer osv. som de skapar, men också genom de överväganden av interdisciplinär och 
intersektoriell karaktär som de framkallar. 
Kommissionen agerar för att 
- förenkla erfarenhetsutbytet mellan medlemsländerna på detta område, 
- utnyttja resultaten från dessa program till att försöka dra slutsatser om vilka vägar som är lämpliga 
på gemenskapsnivå och 
- utöka insatserna för teknikbevakning på en europeisk nivå inom ramen för Europeiska 
observationsorganet för vetenskap och teknik (ESTO) som inrättats av Institutet för framtidsstudier 
inom teknik vid Gemensamma forskningscentret (GFC) och använda detta som en 
observationsknutpunkt inom medlemsstaterna. 
Kommissionen anmodar de medlemsstater som saknar erfarenhet i denna fråga att ta tillfället att 
studera om denna sorts framåtsyftande åtgärder kan vara lämpliga att vidta (och bidra finansiellt till där 
det är lämpligt inom ramen för strukturfonderna). 
För övrigt inrättar kommissionen en arbetsgrupp som skall utvärdera vilka typer av - och sätt att styra -
forskningsprogram och tekniköverföring som passar behoven hos de företag som verkar inom 
servicesektorn. Arbetsgruppen skall basera sitt arbete på erfarenheter som vunnits från olika särskilda 
program som redan är direkt inriktade på tjänster (till exempel telematik. transport) och 
utbildningsprojekten Leonardo. 
ii) Förstärkning av den forskning som sker på foretagen 
3.6. Den del av BNI som motsvaras av forskning som utförs på företagen varierar starkt mellan länderna, 
vissa ligger redan på en högre nivå än våra konkurrenters. Andra har, i motsats till detta, mycket stora 
ansträngningar kvar att göra eftersom, totalt sett, det europeiska medelvärdet ligger 38 % under värdet 
för Förenta staterna och 55 % under det för Japan. Till de optimala lösningar som föreligger, och som 
visserligen redan är ganska spridda men som förefaller behöva förstärkas i vissa regioner, räknas 
följande: 
50 Beträffande frågan om att skapa nya arbetstillfällen, har den utveckling som förutses på tjänstemarknaden, i ett 
globalt perspektiv, mer fördelaktiga framtidsutsikter än till exempel de för tillverkningsindustrin. 
Innovationsprocessen inom detta område skiljer sig ganska mycket från hur den fungerar på mer traditionella 
områden. 
24 
^ 
- Samverkan mellan företagen i syfte att formulera forskningsprogram, hur de skall genomföras, och 
i förekommande fall, vid bedömning av förslagen. 
- En förstärkning av den kontraktsforskning som utförs av offentliga forskningscentra och av 
universiteten (en del av dessas finansiering bör komma från kontrakt med industrin som de erhållit i 
konkurrens). 
- En breddning av samforskningsprogrammen (av typen COST eller Eureka), där endast en 
begränsad insats från industrins sida behövs. 
- Institutionella sätt att ge stöd eller ge passande skatteincitament. 
Medlemsstaterna anmodas att fastlägga kvantifierade högt ställda mål som syftar till att öka den del av 
BNP som går till forskning, utveckling och innovation, bl.a. genom främjandet av den forskning som 
företagen gör (särskilt den forskning som finansierats av företagen eller den som finansieras av 
samhället, dock inom gränser som kan godtas enligt artikel 92 i Fördraget). 
iii) Nybildning av teknikföretag 
3.7. Det är nödvändigt att intensifiera de insatser som syftar till att stimulera nybildandet av teknikföretag 
med deltagande av forskare och ingenjörer, som verkar inom universiteten ("campus companies")5* 
eller i teknikbyarna eller kanske avknoppningar från de stora företagen. 
Medlemsstaterna anmodas att utöka sina insatser på detta område när det gäller de regler som styr det 
statliga stödet, genom att gynna indirekta insatser, och genom att ta vara på de existerande strukturer 
som har visat sig vara effektiva på området, till exempel Europeiska gemenskapens företags- och 
innovationscenter (EC-BIC). 
Kommissionen för sin del organiserar, redan 1997, inom ramen för Innovationsprogrammet, ett 
fördjupat utbyte mellan medlemsstaterna av tillvägagångssätt, genom att sammanföra aktörerna på 
området för en sådan återkoppling. Det gäller bestämmelser som underlättar denna avknoppning (i 
fråga om immateriell äganderätt, sociala rättigheter, finansieringslösningar m.rn.) och nationella eller 
regionala främjandeåtgärder. 
Kommissionen kommer att stödja spridningen av kunskap om optimala lösningar genom pilotåtgärder, 
som till exempel tjänster för tekniköverföring från universiteten och berörda regionala institutioner 
(områdesföreningar, handelskammare,...) riskkapitalföretag och teknikmäklare. 
iv) Ett närmare forskningssamarbete mellan den offentliga sektorn, universiteten och 
företagen 
3.8. På såväl nationell som regional nivå måste detta samarbete intensifieras och mer effektivt inriktas mot 
innovationsfrågorna, mot att skapa nya företag och mot en mer generell överföring och spridning av 
kunskaper. Detta kan innebära följande: 
- En allt närmare samverkan mellan forskning och utbildning, med utgångspunkt i behoven inom 
produktionssektorn. 
- Att ge universitetsanställda och forskare möjlighet att ägna en viss del av sin tid åt att utveckla ett 
företag. Följande bör därvid beaktas: 
- Att ge de rättsliga förutsättningarna för att offentliga forskningsinstitutioner, universitet och 
andra centra, skall kunna sluta exklusivavtal med industrin för utnyttjande av resultaten (vilket 
redan förekommer i åtskilliga länder), vissa deltar till och med i finansieringen. 
- Att införa parametrar för styrning och utvärdering genom att beakta dessa aspekter i 
Forsknings- och teknikorgan och utvecklingen hos dessa av hur man kan använda den 
intemationella utvärderingsmetoden "benchmarking". 
- Att stimulera en dialog mellan tillverkare och användare av tekniken (till exempel genom 
sektorvisa eller mellansektoriella forum, klubbar för teknikutbyte, m.rn.) 
Kommissionen kommer att göra en analys av de nuvarande hindren och av vilka faktorer som gynnar 
ett sådant samarbete och kommer att brett redovisa resultaten för dem som är berörda och intresserade. 
5 * Åtskilliga empiriska studier har visat på den ekonomiska inverkan, bland annat när det gäller spridning av 
nytänkande, av denna typ av företag (Storey, 1996), och värdet av offentligt stöd i starten (Mustar, 1995). 
25 
hl 
Kommissionen kommer att stödja insatser på nationell, regional eller fackområdesnivå som syftar till 
att förbättra styrningen av forsknings- och teknikcentra vad gäller innovationsfrågorna och kommer att 
arrangera, på en gränsöverskridande basis av sektorvisa eller mellansektoriella "teknikforum", som 
syftar till att få fram konkreta förslag till samarbetsinsatser genom att försäkra sig om att 
organisationen och styrningen av dem är professionell. 
Dessa forum syftar till att främja en dialog mellan industrin och forskningsvärlden och även 
industriledarna sinsemellan kring de teknik- och organisationsfrågor som är aktuella och som kräver 
lösningar på Europanivå genom olika ramprogram eller andra vägar. Dessa forum kommer att kunna 
utgöra en utbytesbank av praktikexempel för företagen och för olika åtgärdsområden. Om det via dessa 
vägar skulle vara möjligt att finna åtgärder som kan tjäna som pilotfall, kommer kommissionen att 
ställa nödvändiga medel till förfogande för att pröva sådana nyskapande ansatser. 
Kommissionen vill dessutom dra nytta av erfarenheterna från arbetsgrupperna, de s.k "Task Forces" 
vars uppgift är att verka mellan forskning och industri för att förbättra samarbetet mellan aktörerna och 
forskningsområdena och som medför bättre koncentration och ordning av insatserna. 
v) Utveckling av foretagens förmåga art utnyttja nya tekniker och kunskaper 
3.9. Detta mål skall förverkligas oavsett vilket ursprung de nya kunskaperna, metoderna och teknikerna 
har. På det nationella planet innebär det följande åtgärder: 
- Att öka effektiviteten och öppenheten i de nationella eller regionala villkoren för stöd till 
nyskapande. 
- Att utveckla yrken som förmedlare mellan forskning, teknik samt små och medelstora företag 
(förmedling av tjänster som "Business Links" i Förenade kungariket, grupper för kompletterande 
teknik som de franska "Centres de ressources technologiques français" med förmåga att lösa 
tekniska problem för i stort sett alla behov inom innovationsområdet för små och medelstora 
företag (organisation, utbildning, marknadsföring, finansiering...). 
- Att skapa möjligheter som ger tillgång till andra länders kompetens, europeiska eller från hela 
världen, bl. a. i organisationskunnande och styrningsmetoder (till exempel "knowledge resource 
centers" som förordas i Ciampirapporten) och till samarbete mellan företagen (grupperingar, 
nätverk och värdekedjor). 
- Att ge stöd till rekrytering eller temporär anställning av forskare, ingenjörer eller tekniker i de små 
och medelstora företagen och även till företagsbesök (särskilt i andra länder) samt andra modeller 
för att demonstrera tekniker, metoder och processer som främjar innovation. 
Medlemsstaterna anmodas att utvidga området för nationella stödåtgärder till att också omfatta 
överföring av teknik med internationellt ursprung. 
Ansträngningarna att rationalisera insatser och stödformer till innovationer på regional- och 
medlemsstatsnivå skall fortsätta (se avsnitt Bl. iii) ovan), så att de kan uppnå en tillräckligt stor 
omfattning och blir effektiva och kan genomföras professionellt. 
Kommissionen fortsätter för sin del att stödja sådana åtgärder inom ramen för strukturfonderna och 
Innovationsprogrammet (regional innovationsstrategi och uppföljning av vilken regional infrastruktur 
för stöd som finns för tekniköverföring och innovationsfrämjande). 
För övrigt intensifierar kommissionen de åtgärder som syftar till att fa en bättre koppling mellan 
nationella och regionala innovationsfrämjande stödsystem. 
Kommissionen bidrar till att tillsammans med berörda aktörer fastställa vilka kompetenser som 
erfordras och vilka medel som är nödvändiga för att få ett mer professionellt genomförande och 
eventuellt kunna utfärda intyg om de nya yrkeskategorier som fordras i detta sammanhang. 
Slutligen föreslår kommissionen, i det femte ramprogrammet, ytterligare ett antal samlade insatser som 
syftar till att främja och förenkla överföring, utnyttjande och absorption av tekniken vare sig den 
utvecklats inom unionen eller ej. 
Den föreslår också en väsentlig utökning av insatserna från strukturfonderna för stöd till 
irmovationsfrämjande (se avsnitt C3 i)). För att dessa åtgärder skall lyckas krävs en noggrann och 
systematisk samordning. 
Dessa insatser kommer bland annat omfatta följande: 
26 
M 
- Stöd till tekniköverföring till företag eller sektorer i regioner som är mindre utvecklade, särskilt 
inom ramen för strukturfonderna. 
- Stöd till att använda ny teknik för första gången under förutsättning att en framtida spridning sker 
av de erfarenheter som användaren får (i likhet med Fuse- och Esprit-initiativen) och även insatser 
för tekniköverföring som ger nya innovationsföretag tillgång till den europeiska eller 
internationella marknaden. 
vi) Demonstration av effektiva ansatser som främjar innovationsklimatet 
3.10. Kommissionen föreslår, i samarbete med den europeisKa industrin, en ny typ av transnationeila 
demonstrationsprojekt, många av dem i unionens forskningsprogram, som skall visa på effektiva 
innovationsgrepp, som tar hänsyn till såväl tekniska, organisatoriska som sociala aspekter. 
Dessa mellanstatliga projekt erbjuder en ram för innovationsexperiment "ute i verkligheten" och visar 
hur liknande innovationer behandlas i kulturella och olika nationella sammanhang, vilket ger större 
möjligheter att undanröja hinder när innovationerna sedan skall ges spridning. Projekten ger följande 
möjligheter: 
• Att experimentera med nya metoder, samarbetsformer och tjänster (till exempel immateriell 
äganderätt, projektledning, finansiering av innovationerna). 
• Att visa hur man kan optimera de sociala fördelarna i en teknisk innovation, särskilt vad gäller 
sysselsättning och förbättring av arbetsförhållandena, men också för att anta gemensamma 
standarder. 
• Att utveckla optimala metoder när det gäller att deltaga i styrningen så att industrins 
innovationsförmåga kan förbättras och påskyndas. 
• Att stimulera deltagande i olika partssammansatta grupper52 som kan agera som katalysatorer och 
förstärkare i innovationsprocessen. 
• Att uppmuntra spridning av resultaten från pilotprojekten mellan sektorerna. 
Kommissionen rekommenderar att man, i industriella forskningsprojekt, tar hänsyn till de socio-
ekonomiska dimensionerna och anstränger sig för att främja en integration mellan program på detta 
område, genom att för ändamålet använda specialister inom områdena ekonomisk och social 
vetenskap. 
Kommissionen kommer att ta lämpliga initiativ inom femte ramprogrammet för att stödja forsknings-
och utvecklingsåtgärder som kan ge resultat på kort till medellång sikt, vilket säkerställer en 
varaktighet i produktionssystemen i fråga om miljön, och förenklar den sociala acceptansen av nya 
tekniker, bland annat i informationssamhället (till exempel i projekt som visar vad ny teknik förmår när 
det gäller att förstärka grundläggande rättigheter, som till exempel respekten för privatlivet genom att 
använda "privacy enhancing technologies"). 
2. Integrera dimensionerna "innovation" och "små och medelstora företag" i 
ramprogrammet 
3.11. Detta innebär att en "re-engineering" av hela ramprogrammet behöver göras. Ansatsen, villkoren för 
genomförandet och organisationen för styrning måste anpassas som en följd av detta. 
i) En samlad ansats 
3.12. För det första bör ansatsen för ramprogrammet för forskning och utveckling göras samlad. Debatten 
kring grönboken har bekräftat53 att forskningen och tekniken i allmänhet endast är en faktor i 
innovationsprocessen, visserligen en viktig sådan men otillräcklig ensam. Aspekter på organisation, 
styrning, marknader, finansiärer, juridik och skydd behöver beaktas mer systematiskt. Detta får 
åtskilliga effekter: 
52 Grönboken "Att leva och arbeta i informationssamhället" visar betydelsen av att samhället i sin helhet och 
löntagarna i företagen kan acceptera förändringar. Det senare berörs mer djupgående i grönboken om 
arbetsorganisation vilken är under utarbetande. KOM(96) 389 slutlig av den 24.7.1996. 
53 Gemenskapsenkäten om innovation visade att förmågan att minska de tekniska svårigheterna var det minsta av 
problemen i samband innovation enligt vaa företagen uppgav. 
27 
U) 
• Faktorerna skall tas med redan när riktlinjerna dras upp för de mest industribetonade programmen 
och projekten (inklusive aspekter på immatenaträttsligt skydd, problemen med standarder och 
med framtida åtgärder för att samordna dessa, frågan om tillgång till privat finansiering, analyser 
av den framtida marknaden, formgivning m.m.) 
• En närmare koppling mellan FoTU och annan ooiitik (utbildning, inre marknaden, strukturfonder 
m.m.) skall eftersträvas, så att de generella förutsättningarna för exploatering och snabb spridning 
av resultaten kan samordnas. 
• De särskilda arbetsgrupperna, s.k. Task Forces, utgör ett samordningsinstrument för att ge 
riktlinjer och kunna följa genomförandet av de åtgärder som i första hand är inriktade mot sociala 
och industriella mål. som tillåter läsbarhet, selektivitet och en koncentration av insatserna. Dessa 
arbetsgruppers arbetssätt skall förfinas i den meningen att de bland annat skall ge en större 
öppenhet när det gäller att välja teman och medföra ett så brett deltagande som möjligt från små 
och medelstora företag i alla regioner. 
• Samordningen av politiken på nationell och gemenskapsnivå måste bli effektivare. 
ii) Villkor anpassade för genomförandet 
3.13. För det andra skall villkoren för genomförande av programmen och projekten anpassas. Det gäller 
särskilt följande: 
• Fastställande av de samlade tekniska mälen och innehållet i arbetsprogrammen för de särskilda 
programmen, med beaktande av de huvudfaktorer som påverkar innovationsprocessen på deras 
respektive aktivitetsområden. 
• Ändring, kanske rent av en striktare tillämpning, av utvärderingskriterierna för projektförslag 
med avsikten att bättre kunna beakta dels förslagens karaktär av nyskapande, dels kvaliteten på de 
kommersialiseringsplaner som huvudintressenterna i form av konsortium har (och hur de 
eventuellt överensstämmer med de berörda företagens eller forskningscentras affärsplaner), dels 
möjligheten att tillämpa nödvändiga faktorer för att ge tillgång till en mellanstatlig nivå 
(skaleffekter, små och medelstora företag får tillgång till europeiska marknaden m.m.), dels vilka 
fördelar man kan vänta sig med avseende på andra handlingsprogram i gemenskapen (om 
sysselsättning, sammanhållning, miljö m.m.). 
• Främjande av förberedelser för utveckling och spridning av resultaten under forskningsfasen 
genom att kontraktsparterna ställer ny utrustning, metoder eller optimala metoder till förfogande 
och har stödfunktioner vad gäller metoder för att styra innovations- och teknikprocessen, 
immaterialrätten, tillgång till privat finansiering m.m. Som framgår ovan skall en snävare 
koppling etableras mellan gemenskapens innovations- och forskningsprojekt å ena sidan och 
riskkapitalkällor lämpliga för att säkerställa en finansiering för projekten när de kommer ut på 
marknaden å andra sidan, bl. a. genom samarbete med Europeiska investeringsfonden. 
• Ändring av villkor för styrning och uppföljning av kontrakten, så att de inriktas på resultat 
("deliverables") och/eller fullföljer mätbara mål ("milestones") tydligt identifierade av var och en 
av huvuddelägarna i konsortierna. En "Project Life Cycle Management for RTD" skall tas fram, 
provas och användas. Detta tillvägagångssätt syftar till att fä enhetliga kriterier och metoder inom 
hela ramprogrammet. Tekniker för totalkvalitetsstyrning kan komma att tillämpas här. 
• Forskning med inriktning mot att skapa maximal användarvänlighet för små och medelstora 
företag innebär kortare tider för procedurerna, inrättande av en enda kontaktpunkt och ett 
permanent förfarande vid offentlig anbudsinfordan med ett system där anbud lämnas in i två steg. 
• Anpassning av kontrakten i avsikt att införa större flexibilitet när konsortier bildas och att tillåta 
en anpassning under pågående projekt (till exempel genom att små och medelstora företag eller 
något tekniköverföringsorgan kan ansluta sig i ett senare skede för att nyttja eller överföra 
resultaten), eller skydda den immateriella äganderätten ännu bättre för kontraktsparterna vid 
arbete med utveckling eller demonstration. 
• Utökning av åtgärder (metoder och medel) i de särskilda programmen för att främja ett nyttjande 
av resultaten från projekten och en spridning av dessa genom bland annat 
28 ^S 
demonstrationsprogram, kunskaper och tekniker av allmän karaktär som programmen har gett, så 
att ett ökande antal företag skall kunna dra nytta av resultaten av gemenskapens FoTU. 
» Effektivt utnyttjande av resultaten från forskningsprojekten, som beror till en viktig del på de 
åtgärder som intressenterna själva kommer att vidta, ända från den egentliga forskningsfasen för 
att förbereda detta utnyttjande till vidareutvecklingen inom ramen för konsortiet som, om det inte 
skulle gå, överför det till andra delägare (kompletterande studier som tillkommer vid införandet 
av teknikerna, utbildningsåtgärder för ny teknik, dokumentering från projektets början, 
förberedande för licenser, identifiering av delägare m.m.). Stora resurser måste ställas till 
förfogande för dessa åtgärder för att de skall bli verkningsfulla. Forskningsprojektet måste också 
ingå i en innovationsstrategi. Man bör ta hänsyn till detta i urvalskriterierna liksom under hela 
genomförandet av projektet, fram till utvärderingen av resultaten. 
iii) En samordnad styrning 
3.14. Insikten om att de stora företagen spelar en stor roll i innovationssammanhang, särskilt genom sin 
samverkan med mindre företag gör att små och medelstora företag får tillgång till det samlade 
forskningsinsatserna och dess resultat och att tekniköverföringen kan utvecklas. Detta kräver en 
mycket nära samordning av de olika åtgärderna i avsikt att uppnå följande: 
- En ökad global sammanhållning, ett optimalt utnyttjande av synergiema mellan de olika åtgärderna 
och en ökad synlighet av åtgärder till förmån för både nyskapandet och de små och medelstora 
företagen. 
- Ett brett utbud av tjänster som är anpassat i synnerhet till behoven hos olika kategorier små och 
medelstora företag (inklusive immaterialrätt, styrmetoder för innovationsprocessen och tillgång till 
riskkapital). 
- En ökad enhetlighet när det gäller genomförande av åtgärder som främjar nyskapande såväl som 
åtgärder som är inriktade på små och medelstora företag genom att skapa förutsättningar för att 
överbrygga projektets olika faser (forskning, demonstration, överföring, nyttjande). 
- En bättre samordning av de andra handlingsprogrammen (regional nivå, utbildning m.m.) 
Om nyskapandet skall kunna främjas och om små och medelstora företag mer effektivt skall kunna 
delta beror i stor utsträckning på tillgänglighet, förstärkning och rationalisering av de redan existerande 
nätverk som skapats av lokala organisationer och som täcker hela territoriet och disponerar 
kompetenser för att kunna ge råd och hjälp till de olika berörda aktörerna, och särskilt de små och 
medelstora företagen när det gäller innovation liksom även vid förberedelser av projekt och letandet 
efter partner (se avsnitt Bl .iii) och Cl .v)). 
Förslaget om ett program "Förnyelse och delaktighet av de små och medelstora företagen" borde bidra 
till att utöka och på ett effektivt sätt samordna innovationsinsatsema och teknikspridningen, och att 
främja ett ökat deltagande av små och medelstora företag i forskningen. 
3.15. För övrigt, de positiva erfarenheterna från "Task Forces" mellan forskning och industri kommer att 
utnyttjas inom femte ramprogrammet för forskning. 
Debatten kring grönboken om innovation och erfarenheter som erhölls med "Task Forces" inom fjärde 
ramprogrammet visade på nyttan av att tillämpa metoder som gör det möjligt att 
- bättre kartlägga, tillsammans med användare, forskare och industriföreträdare, vilka 
tekniska svårigheter med ekonomisk och social prioritet i Europa som kan finna sin 
lösning här, samt 
- bättre ta i anspråk experter och privata eller offentliga resurser, från gemenskapen eller 
nationellt, för att lyckas genomföra projekt med en mycket stor omfattning, vilka så skulle 
uppnå resultat snabbare från forskningsansträngningarna genom att undvika dubbelarbete 
och därmed öka synligheten och föredömligheten hos gemenskapsforskningen. 
29 
Intr 
Det är följaktligen lämpligt att på gemenskapsnivå 
- förbättra den stimulans som dessa "Task Force"-gruppers arbete kan ge genom att i större 
utsträckning beakta innovation som ett urvalskriterium för projekt inom femte 
ramprogrammet, och 
- förbättra effektiviteten i procedurerna, genom att planera för att infordra anbud samtidigt 
eller kombinerat för flera av de olika prioriterade forskningsprogrammen. 
3. Involvera andra gemenskapsinstrument 
i) Förstärka strukturfondernas inriktning mot innovation 
3.16. Regionemas förmåga till nyskapande är inte enhetlig. Statistik visar att teknikklyftan mellan de 
utvecklade regionerna och de mindre utvecklade regionerna i unionen är dubbelt så stor som 
"sammanhållningsklyftan". Dessutom bidrar ett antal faktorer till att öka denna klyfta. Regionen blir 
därvid en särskilt lämplig nivå att göra de insatser på, som syftar till att främja och förstärka 
innovationssträvandena i Europa. Det är för övrigt också på regional nivå som man bättre kan påverka 
bindningarna mellan sammanhållning och forskning och nyskapande. Tre synpunkter stödjer denna 
syn: 
• En innovationspolitik bör bygga pä en djup kunskap om företagens behov inklusive små 
och medelstora företag, inom ett givet ekonomiskt system. Det finns inga normativa 
modeller som kan generaliseras och den typen av politik bör vara förankrad i den 
regionala verkligheten. Regionerna måste finna sin egen väg till nyskapande. 
• Det är på regional nivå som det nödvändiga samarbetet mellan nyckelaktörerna för 
innovationsfrämjande är bäst. 
• De olika regionala och lokala myndigheterna är bäst placerade för att organisera, på sin 
nivå, den innovativa "miljön" som utgör grunden för den regionala 
innovations förmågan. 
Med ovanstående synpunkter i beaktande har kommissionen, vid sidan om de åtgärder som skall gynna 
innovationer i hela Europeiska unionen, också vidtagit åtgärder för att förstärka nyskapandets 
betydelse inom strukturfonderna. Utöver åtgärder enligt artikel 10 i ERUF, ger de flesta av 
kommissionens initiativ, som SMF-, Adapt- och Leader II - initiativen, nyskapandet en mycket stark 
ställning. Dessutom är innovationsfrämjande åtgärder prioriterade i de nya direktiven som berör mål 2, 
där det är angett att "innovation är grundläggande för att konkurrenskraften och sysselsättningen skall 
kunna bibehållas". 
På samma sätt anser kommissionen att innovation är en viktig faktor när man skall ge prioritet för 
sysselsättning vid användningen av strukturfonderna. Kommissionen anser därför att det är önskvärt att 
medlemsstaterna och de berörda regionema investerar mer i åtgärder som har samband med 
nyskapande, inom ramen för existerande möjligheter under den aktuella programplaneringsperioden 
liksom även i nästa generation av strukturfonder.54 
Kommissionen drar för sin del lärdom av innovationsprojekten med regional strategi som samtidigt 
stöds inom ramen för artikel 10 i ERUF och Innovationsprogrammet. 
I regioner som omfattas av mål 1 och 2 rekommenderar kommissionen medlemsstaterna och berörda 
regionala och lokala myndigheter att helt beakta nödvändigheten av att göra insatser för nyskapandet, 
bland annat forskning, utveckling och tekniköverföring samt utbildning av arbetstagarna för att 
34 Förtroendepakten om sysselsättningen prioriterar inom strukturpolitiken utvecklingen för små och medelstora 
företag: "En särskild insats bör göras till förmån för små och medelstora företag och enmansföretag. Det 
gäller att sprida kunskapen om nyskapande åtgärder som visat sig verkningsfulla, särskilt sådana som berör 
finansiering, till exempel tillgång till riskkapital. Utvecklingen av små och medelstora företag får också stöd 
av åtgärderna till förmån för forskning och tekniska uppfinningar, som till exempel hänsynen till 
miljöaspekten, särskilt genom tillgång till nya marknader med koppling till miljövänliga produkter. ". (Insatser 
för sysselsättningen i Europa. En förtroendepakt. (CSE(96) 1 slutlig 5.6.1996, s. 24.) 
30 
^ 
motsvara den prioritering som ges sysselsättningen, i landbygdsområdena, särskilt i områden för mål 
5b. bevakar kommissionen, inom ramen för sysseisättningsstrategierna, att man får största möjliga 
spridning av kunskap om optimala lösningar identifierade och bedömda av Europeiska 
observationsorganet för innovation och utveckling av landsbygden inom Leader II. Inom ramen för 
mål 4 och gemenskapsinitiativet Adapt måste ansträngningarna koncentreras på insatser för förnyelse, 
bland annat inom områden för antagna behov och förbättring av utbildningssystemen, liksom för att 
hjälpa de små och medelstora företagen att hantera sina humanresurser. 
ii) Dra fördel av den internationella dimensionen av innovation 
3.17. Åtgärder som gynnar nyskapandet måste ses i ett sammanhang av globalisering av tekniker och 
marknader. Informationsflödet, kunskap och kapital accelererar och blir allt större på ett globalt plan. 
För att integrera denna dimension krävs åtskilliga kompletterande insatser. Dessa är 
• en närmare samverkan mellan ramprogrammet och samarbetsformerna COST och 
Eureka, 
• ett stöd för internationellt industrisamarbete och för främjande av samarbete mellan 
olika företag genom bilaterala avtal som tillåter att de europeiska företagen, däribland 
små och medelstora företag, får större tillgång till teknik, kunskap och kompetens på 
global nivå och kan öka sin kunskap och förstärka sin närvaro på de framtida 
marknaderna, 
• en intensifiering av det internationella samarbetet inom FoTU med tredje land. Denna 
bör ligga i linje med unionens politiska mål (till exempel inom energi och miljöskydd 
eller med skapandet av informationssamhället) och följa principen om ömsesidigt 
samarbete och där så är lämpligt, på grundval av bilaterala avtal. Det syftar till att 
främja, med ömsesidighet, ett ökat direkt deltagande av de organ i tredje land i 
gemenskapens FoTU-projekt. Särskild uppmärksamhet skall visas de länder i Central-
och Östeuropa vars integration i unionen planeras. Ett annat mål är att göra den 
europeiska forskningsmiljön mer attraktiv för forskare från länder med vilka unionen 
har intressegemenskap. Slutligen skall särskilda vetenskapliga internationella 
samarbetsinsatser ges riktlinjer på teman och för länder eller regioner som 
Medelhavsområdet, Oberoende staters samvälde (OSS) och utvecklingsländerna, till 
stöd för externa handlingsprogram för nyskapande och för industripolitiken i unionen, 
• ett mer omfattande stöd från de organ « de berörda länderna att finna ännu bättre 
samverkanseffekter mellan gemenskapens olika forskningsprojekt, med hjälp av de 
möjligheter som erbjuds via sådana instrument som Tacis, Phare55, Meda m.m. och 
• en särskild uppmärksamhet i de internationella förhandlingarna på frågan om europeisk 
innovation och dess resultat (till exempel immaterialrätten och kampen mot olaga 
efterbildningar). 
iii) Koncentrera handlingsplanen till vissa prioriterade tekniska sektorer/områden 
3.18. Vissa förslag i denna handlingsplan kan komma att visa sig vara mer eller mindre lämpliga i en viss 
sektor eller för en viss teknik och ändringar kan blir därför nödvändiga. Kommissionen försäkrar också 
att, inom ramen för sina möjligheter, se till att kunskapsutbytet över sektorgränserna blir effektivt 
genom att inrätta länkar mellan olika sektorer och olika tekniker. Vidare kommer ansträngningar att 
göras för att bättre anpassa de frågor som oroar industrin när de politiska riktlinjerna dras upp. 
Bland de områden där en sådan koncentration kan bli aktuell finns miljön och tjänstesektorn, ett bättre 
tillvaratagande av rymdteknik och teknik med dubbla funktioner, utvecklingen av landsbygden, 
konsumtion och audiovisuella produkter. Följande exempel kan ges: 
55 För de länder som inte ansökt om anslutning till gemenskapen. 
31 
U 
a) Innovation är en viktig faktor för utvecklingen av landsbygdsekonomierna. Tyngdpunkten måste då 
läggas på främjandet och spridningen av innovationer på de olika områdena för landsbygdens 
utveckling och då särskilt genom 
• användning av nya tekniker inom små ocn medelstora företag/industrier (SMF/SMI) i 
landsbygdsområden, 
• förbättring av möjligheterna för dem som brukar landsbygdsområdena, eller dess kringområden. att 
få tillgång till moderna medel för kommunikation ocn information och 
» en utveckling av de tjänster som erbjuds jordbruksproducenterna och SMF/SMI i 
landsbygdsområdena (studier, hjälp till styrning, prognosticering, riskvärdering...). 
b) Synpunkter kopplade till efterfrågan är grundläggande för innovationsfrågan. Detta gäller särskilt 
anpassning av de nya produkterna eller tjänsterna till behoven, inte bara företagens behov utan också 
slutkonsumentens. Särskilt bör innovationssträvandena motsvara sådana behov som inte nödvändigtvis 
står i motsats endast till marknadskrafterna (frågor om social och geografisk sammanhållning, tjänster 
som är generella och av allmänt intresse, forskning kring produkter och tjänster som är 
"användarvänliga", med beaktande av de problem som sammanhänger med analfabetism och social 
utslagning m.m.). Dessutom är det nödvändigt att. när man berör efterfrågan, beakta frågan om en 
varaktig konsumtion. 
Detta gränsar också till frågor som hör samman med konsumentskydd vad gäller produktkvalitet och 
rättsliga förutsättningar. Den senare punkten är särskilt betydelsefull för produkter eller tjänster i 
samband med informationstekniken (Internet, laddningsbara värdekort, cyberpengar). Inom dessa 
senare sektorer befinner sig lagstiftningen i vardande såväl när det gäller skyddet av den 
grundläggande rättsordningen som skyddet för användaren. Den multidisciplinära återspeglingen på 
dessa teman behöver fördjupas, för att man skall kunna identifiera vilka åtgärder som kan bli 
nödvändiga. 
c) Den audiovisuella tekniken är ett prioriterat område som har genomgått en accelererad utveckling 
under påverkan av nya tekniker. Kommissionen uppmuntrar samverkansformer mellan dataindustrin 
och olika kulturbärare (radiostationer, museer och nyskapare). Med det målet i sikte kommer breda 
rådslag kring konsekvenserna av den nya tekniken för audiovisuella marknaden i Europa att hållas och 
pilotprojekt för demonstration genomföras. 
d) Miljösektom (till exempel vattenreningsanläggningar, avfallshantering, reducering av buller och 
utsläpp i atmosfären) är en sektor med starkt ökande ekonomisk betydelse, såväl för 
industritillverkning som tjänster. På dessa sektorer nar tillväxten varit betydligt större än inom resten 
av ekonomin. Sysselsättningen har ökat med 3 % per är, vilket är nästan två gånger snabbare än inom 
andra sektorer. För närvarande domineras miljösektom av tekniker (och tjänster) för behandling av 
föroreningar ("vid utsläppet"). 
Emellertid går tendenserna för framtiden mot utveckling av ren teknik som integreras, områden där 
innovation är grundläggande och oundgänglig nar man skall påskynda introduktionen av dessa 
tekniker på marknaden och börja tillämpa dem. 
32 
VJ 
-3- BÄTTRE KOPPLING MELLAN FORSKNING OCH INNOVATION 
3.1. NYA ÅTGÄRDER 
1- Nationella åtgärder och motsvarigheter i gemenskapen 
i) Förstärkning av den forskning som bedrivs i företagen 
Medlemsstaterna 
• Fastställa kvantifierade mål och anpassade riktlinjer. 
ii) Nybildning av teknikföretag 
Kommissionen 
• Arrangera ett mer djupgående informationsutbyte mellan medlemsstaterna och aktörerna på 
området kring de rättsliga och skattemässiga villkoren samt marknadsföringsåtgärderna (1997). 
• Göra pilotinsatser för att sprida optimala lösningar genom att samverka med universitet, 
riskkapitalbolag, regionala industrier och institutioner (1998). 
iii) Ett närmare forskningssamarbete mellan den offentliga sektorn, universiteten och företagen 
Medlemsstaterna 
• Skapa en rättslig ram som gynnar åtgärder för vidareutveckling som vidtas av forskningsorgan 
inklusive nybildade företag. 
iv) Utveckling av små och medelstora företags förmåga att utnyttja nya tekniker och kunskaper 
Medlemsstaterna 
Stödja tekniköverföring över gränserna. 
Kommissionen och medlemsstaterna 
• Skapa bättre ledning på gemenskapsnivå av nationella och regionala system för innovation. 
v) Demonstration av effektiva angreppssätt för att främja innovation 
Kommissionen 
- Införa en ny typ av demonstrationsprojekt som anpassar tekniska, organisatoriska och sociala aspekter 
till nyskapandet (Femte ramprogrammet). 
2- Integrera dimensionen Innovation med små och medelstora företag i ramprogrammen för 
forskning 
Kommissionen 
• Anpassa villkoren för nyttjande av ramprogrammet (kriterier och snabbhet vid val av projekt, utöka 
demonstrationsinsatserna, anpassa de rättsliga villkoren i kontrakten) 
(Fjärde och femte ramprogrammen). 
• Utveckla rådgivnings- och samordningsuppgiften för "Task Force"-gruppen för forskning i 
industrin (Femte ramprogrammet) 
• Utveckla ett program "Innovation där de små och medelstora företagen deltar" som säkerställer 
inom ramprogrammet, att de små och medelstora företagen deltar i större utsträckning och att en 
samlad ansats för innovationsmålet görs med hänsyn till den rättsliga och finansiella behandlingen 
av projekten (Femte ramprogrammet). 
3- Involvera andra gemenskapsinstrument 
Kommissionen och medlemsstaterna 
• Koncentrera handlingsplanen till vissa prioriterade tekniksektorer/områden. 
33 O 
-3- BÄTTRE KOPPLING MELLAN FORSKNING OCH INNOVATION 
3,2. PAGAENDE ÅTGÄRDER FÖR BÄTTRE KNNOVATIONSKLIMAT i EUROPA 
i) Strategisk syn på FoTU 
Medlemsstaterna 
• Föranstalta om samråd angående framtida tekniker (Foresight). 
Kommissionen 
• Förenkla erfarenhetsutbytet och vidareutveckla resultaten på gemenskapsnivå. 
• Stimulera teknikbevakningen (nätverk mellan olika nationella organ kring Europeiska 
observationsorganet för vetenskap och teknik (ESTO)). 
ii) Nybildning av teknikföretag 
Medlemsstaterna 
• Förstärka dessas insatser som gynnar "campus companies" och avknoppningar. 
iii) Intensifierat forskningssamarbete mellan den offentliga sektorn, universiteten och företagen 
Medlemsstaterna 
• Fortsätta och förstärka insatserna på detta område. 
Kommissionen 
Analysera vilka hindren är och sprida kunskap om optimala lösningar. 
• Stödja nationella ansträngningar för att förbättra styrningen av forsknings- och teknikorganen och 
deras "benchmarking" på det internationella planet. 
• Inrätta forum för utbyte av teknik inom och över sektorsgränsema. 
iv) Utveckling av små och medelstora företags förmåga att utnyttja nya tekniker och kunskaper 
Medlemsstaterna 
• Förbättra effektiviteten och öppenheten i stödstrukturerna. 
Kommissionen 
Bidra till att det sker en vidareutveckling i de yrken som kan främja innovationsprocessen. 
• Utveckla åtgärder som syftar till att absorbera och använda tekniken (stöd till 
förstagångsanvändaren, tillgång till tekniker som inte utvecklats inom unionen, internationalisering 
av de nybildade teknikföretagen, regionala projekt). 
v) Demonstration av effektiva angreppssätt för att främja innovation 
Medlemsstaterna och kommissionen 
• Umyttja specialister i humanvetenskap bättre i teknikprojekt. 
2- Integrera innovationsdimensionen och små och medelstora företag i ramprogrammen 
• (Se Nya åtgärder) 
3=inyitb!ir8 andra gemenskapsinstriimem 
Kommissionen och medlemsstaterna 
• Förstärka strukturfondemas inriktning på att främja innovation. 
• Dra fördel av den internationella dimensionen av innovationsprocessen. 
34 
SLUTSATSER 
Kommissionen föreslår, på de tre behandlade områdena, åtgärder som under debatten har kommit att 
framstå som de mest angelägna, verkningsfulla eller brådskande. 
På gemenskapsplanet kan åtgärderna finansieras utan extra budgetanslag, inom ramen för redan 
anslagna medel. 
Men det största arbetet måste göras på lokal, regional eller nationell nivå. Uppgiften att verka för 
innovation faller i första hand på medlemsstaterna och aktörerna på fältet, särskilt företagen. 
Stora skillnader mellan situationen i olika medlemsstater gör att en mera djupgående analys är 
påkallad. Kommissionen föreslår en grundligare beredning i nära samarbete med medlemsstaterna för 
att lägga fast en gemensam referensram och därmed hjälpa dem att identifiera prioriterade åtgärder och 
att finna möjligheter till samarbete. 
Kommissionen uppmanar medlemsstaterna att vidta nödvändiga åtgärder för att inom landet säkerställa 
fungerande samordning mellan insatser på olika poiitikområden. På samma sätt bör man sträva efter 
optimalt utbyte av samarbetet med andra medlemsstater i unionen. 
Kommissionen kommer att fastställa en detaljerad tidplan för de föreslagna åtgärderna och göra en 
noggrann beräkning av vad det kommer att kosta att genomföra dem. Med detta som underlag kommer 
kommissionen sedan att lägga fram förslag pä lagar och bestämmelser till rådet, parlamentet. 
Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén. 
Kommissionen kommer regelbundet att förelägga Europeiska rådet rapporter om hur handlingsplanen 
genomförs. Eventuellt kommer rapporterna också att innehålla förslag till ändringar eller 
kompletteringar som kan bli nödvändiga beroende på utvecklingen eller på det särskilda sammanhang i 
vilket handlingsplanen tillämpas. 
En ansamling av kraft och vilja måste till för att genomföra handlingsplanen och bygga ett Europa med 
större förmåga att skapa nytt, konkurrera och generera sysselsättning. 
************************* 
35 
HANDLINGSPLAN FÖR INNOVATION I EUROPA 
1. Reaktioner på samrådet om grönboken 
2. Innovationspolitikens utveckling inom de europeiska medlemsstaterna på 
senare tid 
3„ Statistiska tabeller 
BILAGA 2.1 
Reaktioner på samrådet 
A. Sammanställning av kommentarerna från aktörerna på faltet 
B. Myndigheternas reaktioner 
C. Institutionernas reaktioner 
^ 
2.1-A- Sammanställning av kommentarerna från 
aktörerna på fallet 
<;s" 
Inledning 
Samrådet om Grönboken om innovation har gett upphov till en debatt utan motstycke om innovation i de femton 
länderna i Europeiska unionen samt i Norge och på Island. 
över 40 000 exemplar av grönboken har distribuerats. Den har analyserats, diskuterats och kommenterats av 
forskare, chefer för både stora koncerner och för små och medelstora företag, offentliga myndigheter, 
fackföreningar, fackliga sammanslutningar och gemenskapsinstitutionerna. Det anordnades konferenser i sjutton 
länder som samlade nära S000 deltagare. 
Många konkreta förslag har skickats till kommissionen. Förutom de nationella mötena, vars rapporter vittnar om 
bredden på reaktionerna och de förväntningar som väckts av detta initiativ, har kommissionen mottagit mer än 300 
bidrag direkt1. Många av bidragen vittnar genom sin bredd och kvaliteten på analysen om det intresse grönboken har 
väckt. 
En första analys av rapporterna från konferenserna och de mest representativa och konkreta bidragen (särskilt från de 
främsta fackliga sammanslutningarna och fackföreningarna, nationella och europeiska sammanslutningar, stora 
företag och finansiella institut) genomförs i denna del. Dessa bidrag behandlar framför allt de teman och de olika 
åtgärder som föreslogs i grönboken, särskilt att bättre inrikta forskningen mot innovation, att förbättra 
fmansieringsvillkoren för innovation, skyddet av immateriell egendom och stödet till de små och medelstora 
företagen. I vissa bidrag diskuteras dessutom teman som inte behandlades i någon större utsträckning i grönboken, 
t.ex. organisatorisk innovation, innovationsverksamhet inom servicesektorn, de stora företagens roll osv. 
Detta dokument är en första, icke uttömmande sammanställning av dessa bidrag och de har delats upp efter 
grönbokens huvudteman. Sammanfattningen omfattar inte bidragen från gemenskapsinstitutionerna och inte heller 
medlemsstaternas officiella bidrag, vilka beskrivs i del 2 och 3 i denna bilaga. 
Förteckningen över individuella bidrag med reaktioner på grönboken bifogas. 
4 
Sammanfattning 
!. Bland de teman som föreslogs i grönboken har vissa av de stora ämnena tagits upp oftare än andra i bidragen. 
Det handlar framför allt om att bättre inrikta forskning och utveckling mot innovation, finansiering av innovationer, 
industriellt rättsskydd och stöd till små och medelstora företag. 
Vad beträffar en förbättrad inriktning av forskning; mot innovation är den allmänna åsikten att man måste 
förbättra kontakterna mellan forskningsvärlden ocn industrin genom att underlätta dialogen mellan dem och öka 
forskarnas förståelse för affärsvärldens problem. Teknikbevakning anses vara betydelsefull och de nationella 
initiativen bör samordnas bättre och informationsutbytet förbättras, snarare än att inrätta en ny 
gemenskapsinstitution. Beträffande de offentliga satsningarna pä forskningen skiljde sig åsikterna åt mellan 
anhängarna av att endast forskning vars resultat ännu inte är färdiga för marknaden finansieras och de som 
föresoråkar att hela forskningsprocessen (fram till fasen ror industriell produktion) bör finansieras. Allmänt sett 
anser de stora länderna att arbetsgrupperna (de s.k. task forces) är intressanta, men det finns dock en önskan om att 
deras verksamhet bör vara mer öppen för insyn och att företagsledarna kan delta mer aktivt när gruppernas 
verksamhet fastställs. Det råder slutligen total enighet om att forskningsprogrammen bör välja projekt snabbare och 
att förfarandena bör förenklas, i dagsläget verkar de vara dåligt anpassade till nästan alla små och medelstora 
företag. 
För de mänskliga resurserna gäller att en större rörlighet rekommenderas, framför allt mellan universiteten och 
industrin. Kvalifikationer bör erkännas på europeisk nivå och frågor som rör innovation bör få större utrymme i 
utbildningsprogrammen i skolorna och på universiteten. 
En förbättring av fmansieringsvillkoren för innovationer var ämnet för ett stort antal kommentarer. Ï dessa 
fokuserade man sig särskilt på behovet av en finansiell marknad för innovationsföretag på europeisk nivå. att det 
upprättas band mellan teknik och finansiering, att det införs garantisystem och att skattesystemen utnyttjas för att 
gynna innovation. 
Beträffande de rättsliga förhållandena har kommentarerna oftast behandlat industriellt rättsskydd, vilket anses vara 
ett kostsamt verktyg, som det är svårt att få tillgång till och som företagen inte känner till. Man kommenterade också 
att det är nödvändigt att ha en bolagsstadga som är anpassad till den inre marknaden och som de små och medelstora 
företagen har råd med. 
Slutligen, ett stort antal förslag rör det direkta stödet till små och medelstora företag och den nationella eller 
regionala stödsstrukturen för dessa företag. Förslagen ar ofta specifika för de olika medlemsstaterna, och det är 
därför svårt att fastställa en gemensam nämnare. Men det går trots allt att urskilja vissa återkommande drag som t.ex. 
behovet att underlätta deras deltagande i forskningsprogrammen (i de nationella och i gemenskapens program), att 
rationalisera och förenkla utbudet av tjänster, särskilt offentliga, samt att inte bara betrakta de små och medelstora 
företagen isolerat, utan se dem i förhållande till de stora företagen, kunderna och leverantörerna. 
2. Vissa kommentarer tar dessutom upp ämnen som grönboken inte har behandlat alls eller bara i liten 
utsträckning. 
Det handlar framför allt om innovation inom tjänstesektorn (trots att den är den största arbetsgivaren i Europa) och 
inom den offentliga sektorn (av samma anledning). "Innovation inom dessa sektorer ar ett område som i stort sett 
har förbisetts. Innovation inom tjänstesektorn spelar en betydelsefull roll för att ge upphov till förändringar i 
tillverkningsindustrin" (Oslo). 
Vissa kritiker konstaterar att grönboken lägger för stor tonvikt vid innovationernas tekniska aspekter och bortser 
ifrån de sociala och miljömässiga faktorerna. Vissa bedömer att i synnerhet främjandet av företagens 
organisatoriska kompetens har förbisetts. "DGB beklagar att grönboken är alltför inriktad mot att främja tekniken 
och att den mte i större grad beaktar direkta åtgärder för att främja företagens organisatoriska kompetens, som är 
avgörande för att ta till sig forskning och teknisk utveckling. " På samma sätt beklagar fackförbunden (särskilt de 
ryska) att det i de föreslagna åtgärderna saknas hänvisningar till de anställdas motivation och deltagande. UEAPME 
påpekar dessutom att "det är viktigt att komma ihåg att innovation inte bara omfattar utvecklingen av nya produkter, 
den är även organisatorisk och strukturell". Det anses också att begreppet vidareutvecklade (inkrementella) 
innovationer mte har behandlats tillfredsställande i förhållande till radikala innovationer och högteknologi 
(ÎRDAC). 
7 
I bidragen anges ofta att de stora företagen ger upphov till många innovationer. Man är därför förvånad över att de 
inte nämns i någon större utsträckning i grönboken. 'De stora företagen har inte fått delta i debatten, även om deras 
insatser för forskning och utveckling är mycket betydelsefulla och de är snabba med att ta till sig innovationer från 
små och medelstora foretag' (CEST). 
Slutligen anses det att den bild som grönboken målar upp är alltför dyster i vissa avseenden. Läkemedelsindustrin 
omnämns därför som ett exempel på en sektor inom vilken Europa på ett framgångsrikt sätt har lyckats dra nytta av 
sina vetenskapliga kunskaper kommersiellt. 
3. De huvudsakliga ämnen som tagits upp i de olika bidragen presenteras nedan efter de fem stora mål som anges i 
grönbokens resumé. 
Att bättre inrikta forskningen mot innovation. 
Att förstärka de mänskliga resurserna för innovationer. 
Att förbättra finansieringsvillkoren för innovation. 
Att införa ett juridiskt gynnsamt klimat för innovationer. 
Att utveckla möjligheterna till offentliga insatser för att främja innovation. 
L Att bättre inrikta forskningen mot innovation 
Det är viktigt att förbättra kontakterna mellan forskarvärlden, särskilt univers hen, och industrin i Europa. 
Rent allmänt fmns det en önskan om en bättre anpassning av forskningsprogrammen till industrins behov. 
Emellertid betonas det i vissa bidrag att det är nödvändigt att slå vakt om en grundforskning som inte är direkt 
kopplad till marknadens omedelbara behov. Denna anpassning kan åstadkommas genom en dialog och en förbättrad 
samordning mellan de två sektorerna, framför allt för att undvika skadlig konkurrens i användningen av de 
resurser som står till forskningens förfogande. Anpassningen fördrar också att sådana mellanled som kollektiva 
forskningscentrer aktivt involveras samt att tekniköverföringen från universiteten till näringslivet organiseras och får 
stöd. 
Ett av förslagen från Pariskonferensen går ut pä att engagera industriella ekonomer och projektledare som är 
utbildade för att skapa kontakter med företag och att följa forskningsprojekt fram till deras industriella tillämpning. I 
bidraget från CNPF påpekas för övrigt att det för Frankrikes del kommer att bli nödvändigt att omvärdera de 
tekniska forskningsprogrammen och forskningsorganen som i många fall har fått fortsätta och har blivit omoderna 
utan ha blivit utvärderade. 
Bristen på anpassning av universitetens utvärderingskriterier är något som ofta tas upp. De traditionella 
kriterierna bygger på publiceringar och tar inte hänsyn till forskarnas benägenhet till rörlighet och utbyte med 
näringslivet. "Det nuvarande utvärderingssystemet för offentliganställda forskare är ett hinder för deras deltagande i 
näringslivets verksamhet" (Madrid). Det föreslås att dessa kriterier omarbetas och framför allt att företagens 
utnyttjande av forskningsresultat införs som ett positivt kriterium. 
De principer som för närvarande styr forskarnas karriärer ses som kraftiga bromsar för detta samarbete. Forskare 
har i själva verket ett arbete som varar hela deras yrkesverksamma liv. "Tidsbegränsade kontrakt för forskare som 
arbetar på offentliga forskningsinstitut borde uppmuntras, möjligen i kombination med skatteincitament för de 
företag som anställer dem när de är tillgängliga på arbetsmarknaden" (Milano). Man skulle dessutom kunna göra 
dem medvetna och utbilda dem om företagsvärlden. Likväl anser fackförbunden att det är nödvändigt att säkerställa 
stabila karriärrutsikter för unga forskare för att garantera den stabilitet som är nödvändig för deras kreativitet. 
Teknikbevakning och ekonomisk information 
De tekniska framtidsstudier och den teknikbevakning som bedrivs på nationell nivå betraktas ibland av 
företagen som medel att vägleda nationell industri- och forskningspolitik, snarare än som användbara verktyg för 
företagen själva. "Initiativ för teknikbevakning eller tekniska framtidsstudier skapar bara arbetstillfällen inom 
framtidsforskningen och inte iföretagen" (UEAPME). Ekonomisk och teknisk information för företagen, särskilt för 
de små och medelstora företagen, anses vara ett problem som skall behandlas separat. En sammanställning bedöms 
trots allt som nödvändig. I själva verket deltar företagsledarna i verksamhet med tekniska framtidsstudier och 
resultaten av derma verksamhet utgör en del av den information som är av nytta för företagen. 
a 
Vad beträffar tekniska framtidsstudier understryks behovet att ta till vara det som medlemsstaterna redan har 
uppnått genom att stödja sig pä deras enskilda kunskaper. Att bilda ett nätverk av dessa initiativ får mer stöd än att 
utveckla en ny verksamnet på europeisk nivå. "En centraliserad modell för tekniska framtidsstudier är riskfylld" 
(Oslo). 
De små och medelstora företagens utnyttjande av teknikbevakning verkar vara otillräckligt. Vissa tvivlar på 
behovet av att tillhandahålla ytterligare information till företagen. På konferensen i Berlin underströks det att 
"allmänt sett behöver de små och medelstora företagen inte mer information om situationen på det tekniska området. 
De vet mte hur de skall ta till vara den information de har idag". På denna nivå verkar uppdelningen i ekonomisk 
och teknisk information konstlad. Företagen bör få information som är direkt användbar för dem, t.ex. information 
om marknaden, konkurrens, ekonomi och juridik. Många bidragslämnare påpekar att det vore bättre att göra de små 
och medelstora företagen medvetna om ekonomisk information. Den miljö där denna typ av åtgärder skulle få bäst 
genomslagskraft verkar vara den regionala nivån, där utbyte av information och undersökningar mellan företagen 
skulle kunna organiseras och där organisationer som är nära deltagarna skulle kunna medverka, t.ex. handels­
kammare och teknikförmedlingscentrer. 
Offentliga insatser 
Ett antal teman framträder vad beträffar möjligheten att öka de offentliga insatserna för forskning och teknisk 
utveckling. Särskilt framhålls en omprövning av distinktionen mellan forskning som inte är konkurrensutsatt och 
övrig forskning, hänsynstagandet till målen om sammanhållning och behovet av att förbättra inriktningen på 
insatserna. 
Deltagarna på de tyska och engelska konferenserna visade en viss skepsis inför tanken på en möjlig ökning av 
budgeten för forskning och teknisk utveckling. Å ena sidan ses detta som ytterligare en börda för företagen, å andra 
sidan ifrågasätts om det verkligen finns ett direkt samband mellan utgifter för forskning och utveckling och resultat i 
fråga om innovationer i en betydande del av kommentarerna. På konferensen i Birmingham gjordes bedömningen att 
"Europa inte har behov av mer forskning. Det som behövs ar korrekt tillämpad och effektiv forskning på hög nivå". 
Att ta hänsyn till målen om sammanhållning i programmen för forskning och utveckling anses gå stick i stäv mot 
målet att förstärka den innovativa kompetensen hos de europeiska företagen, en åsikt som särskilt framfördes av 
deltagarna på Berlinkonferensen. BDI hävdar särskilt att "det är lika skadligt att utnyttja gemenskapsfonder som 
tilldelats forskningspolitiken för att uppnå målen om sammanhållning som det är välmotiverat att finansiera 
forskning och utveckling med medel från strukturfonderna". De åtgärder som syftar till att stärka sammanhållningen 
anses emellertid vara nödvändiga. "Samarbetet mellan de mtnst gynnande och de mest utvecklade regionerna måste 
främjas, samtidigt som man alltid måste säkerställa att fördelarna av ett sådant samarbete stannar i de minst 
gynnande regionerna" (Madrid). 
Många bidragslämnare bedömer att frågan om möjligheten till finansiering även efter fasen då innovationen mte är 
marknadsföringsbar och i synnerhet under tillämpningsfasen i industrin ännu inte kan avgöras. Man anser särskilt att 
" innovationsprocessen inte slutar med att en protytyp utarbetas. Stödet måste vara fortlöpande och omfatta 
introduktionen på marknaden" (Berlin). På konferensen i Madrid nämns möjligheten att lansera ett program som 
skulle kunna finansiera de första tillämpningarna av särskilda tekniker som redan visat sig vara ändamålsenliga för 
industrin. Det finns dock ett tydligt motstånd från vissa stora företag. "Att föra forskning och utveckling som är 
finansierad med offentliga medel närmare marknaden innebär att man måste välja mellan att favorisera ett särskilt 
företag eller att offentliggöra information om de sista forskningsstadierna. Om man ser realistiskt på det hela kan 
varken det ena eller andra tillvägagångssättet fö stöd" (SmithKline Beecham). 
Slutligen verkar det vara nödvändigt att vissa sektorer (framför allt elektronikbranschen) kompenseras för 
minskningen av den offentliga forskningsbudget som har samband med försvaret. 
Arbetsgrupper (s.k. task forces) 
Arbetsgrupperna betraktas allmänt, särskilt i de större länderna, som ett användbart instrument för samla 
resurserna på viktiga områden. För att förbättra insynen rekommenderas det emellertid att företagsledarna bör 
involveras i större utsträckning redan i förberedelsearbetet då ämnena väljs och arbetsprogrammen förbereds. 
"Arbetsgruppernas roll och verksamhet måste vara öppen och ta hänsyn till samråden med företagsledarna samt 
resultaten från olika nationella program för tekniska framtidsstudier" (CBI). 
Även om de små och medelstora företagens deltagande i arbetsgrupperna anses vara önskvärt, betonas det i ett 
betydande antal kommentarer att de små och medelstora företagen och arbetsgrupperna är oförenliga. 
Arbetsgrupperna anses framför allt ta vara på de stora företagens intressen, vilket förklarar vissa medlemsstaters 
7 
tf 
reserverade hållning. "Arbetsgrupperna, såsom de framställs i grönboken, tjänar inte Portugals intressen" 
(Lissabon). 
Vissa framstående företagsledare oroar sig för ett eventuellt försök från Europeiska unionens sida att samordna 
insatser beträffande industrins forskning. De anser att en bättre lösning vore att stärka gemenskapsprogrammens 
samstämmighet. 
Forskningsprogrammen 
Det finns en total enighet om att forskningsprogrammen bör välja projekt snabbare och förenkla förfarandena. ï 
synnerhet är uppfattningen att de oftast inte är anpassade till de hinder som de små och medelstora företagen möter: 
Kostnaden för att utarbeta en ansökan bedöms vara oproportionell. "Ett litet högteknologiskt företag kan mte vänta 
på gemenskapsstöd - sex månader är en evighet" (Birmingham). Slutligen, företaget har behov av mer frihet och 
flexibilitet när det gäller hur det skall använda medlen. De små och medelstora företagens deltagande i 
ramprogrammet ifrågasätts till och med, eftersom man gör bedömningen att endast ett litet antal skulle kunna 
komma med ett faktiskt bidrag och följakligen vara berättigade att delta i de särskilda programmen. 
Vissa förslag syftar till att decentralisera beslutsförfarandena och att starta organ som verkar på fältet. I ett förslag 
anges att "projekt av typ Eureka, som befinner sig nära företagsledarnas problem och nära produkterna, är värda att 
förstärka" (Paris). Det föreslås också att deltagande i de särskilda programmen skulle kunna ersättas av mer flexibla 
bestämmelser om indirekt stöd. 
Ett antal kommentarer rör dessutom urvalsförfarandena för projekt. 
- De bör involvera fler experter från industrin. 
- Den tekniska kompetensen bör vara det avgörande kriteriet, snarare än att det skall ingå paner från olika 
medlemsstater. 
- Verksamhetsmålen bör ta hänsyn till att investeringarna ger utdelning beträffande forskning och utveckling och 
innovation. 
- Projektutvärderingen bör inte bara ta hänsyn till företagets planer, utan också till de deltagande 
forskningsinstitutens planer. 
Slutligen framförs önskemål om att programmen i större utsträckning bör beakta idén om samarbete mellan små 
och stora företag och att det bör vara möjligt att subventionera projekt om teman som bestämts på förhand. 
2. Att förstärka de mänskliga resurserna for innovationer 
Den personliga rörligheten mellan forskningsvärlden, utbildningssystemet och industrin bör förstärkas. 
Inom detta område känner man igen de farhågor som redan har framförts i samband med bedömningskriterier för 
forskare, som inte ger några incitament att delta i projekt som rör industrin. 
Att underlätta att unga akademiker integreras i företagen, särskilt i de små och medelstora företagen, betraktas 
som en mycket viktig punkt vid samtliga konferenser. "Rörlighet på det lokala planet för forskare och studerande 
mellan den akademiska världen och näringslivet skulle kunna vara ett intressant sätt att förbättra utbildningen, men 
också att uppmuntra investeringar och företagaranda" (UNICE). Det finns redan program på nationell nivå (t.ex. 
Teaching Company Scheme i Förenade kungariket. Cifre och Cortechs i Frankrike) som kan tjäna som exempel för 
de andra medlemsländerna. Ett särskilt förslag gäller akademiker med doktorsexamen, som man skulle kunna hjälpa 
genom att efter examen erbjuda praktiktjänster hos företagen, särskilt hos de små och medelstora företagen. 
Många kommentarer, som ibland är motstridiga, syftar till att anpassa de program, särskilt gemenskapens program, 
som främjar rörlighet. 
- De bör bli mer flexibla för att verkligen svara mot företagens behov. 
- De bör inte har någon åldersgräns. 
- De bör inriktas bättre. 
- De bör utvidgas och få mer ekonomiska resurser. 
Man beklagar bristen pa rörlighet mellan olika arbetsområden inom företagen. Det är önskvärt att belöna personal 
som byter inriktning under sitt yrkesliv, främia yrkesrädgivning, hjälpa personalen att hantera de problem som 
uppstår genom förändringar, öka deltidsarbetet osv. 
Mänga förslag går ut pä att läroplaner på alla nivåer i utbildningssystemet bör omfatta ämnen som har samband 
med innovation. Man bör i synnerhet inkludera ekonomi och management i tekniska och naturvetenskapliga 
utbildningar. Det bör läggas större tonvikt vid experimenterande i tekniska och naturvetenskapliga läroplaner. 
Industriellt rättsskydd bör få större utrymme i universitetsutbildningen och till och med på gymnasienivå osv. 
Utbildning bör anpassas till alla nivåer, vare sig det gäller utbildning av framtida beslutsfattare eller framtida 
operatörer som inte är yrkesutbildade. eftersom alla bör vara benägna att ompröva och att anpassa sig till snabba 
tekniska förändringar. 
Kommissionens bidrag måste, anser vissa, syfta till att organisera nätverk av nationella organ med kompetens 
mom området, snarare än att inrätta ett nytt organ. 
3. Att förbättra finansieringsvillkoren för innovation 
Finansiering är uppenbarligen ett ämne av stort intresse. I vissa bidrag riktas emellertid uppmärksamheten på det 
faktum att finansiering kommer att förbli en resurs som alla andra och att den inte i sig själv är tillräcklig för att 
garantera innovationer. "De problem som hör samman med organisationsfrågor och attityderna till entreprenörskap 
är viktigare än ekonomiska och tekniska underskott" (Berlin). 
Europeiska unionen spelar en betydelsefull roll när det gäller att underlätta utbyte av erfarenheter och bästa 
lösningar, att vidta åtgärder för harmonisering eller an uppmuntra gränsöverskridande initiativ för finansiering. 
Marknader 
På flertalet av de nationella konferenserna var man positivt inställd till bildandet av en europeisk marknad på 
vilken aktier i unga tillväxtföretag skulle noteras (ungefär som NASDAQ). Planeringen för att starta en sådan 
aktiemarknad bör gå snabbare framåt. "Det är otillfredsställande att tvingas styra framgångsrika riskkapitalföretag 
mot den amerikanska marknaden, vilket naturligtvis kommer att få mycket stora återverkningar på företagen själva, 
vilket kan gå så långt som till en begäran om omlokalisering" (BDJ). Nationella marknader av denna typ måste 
internationaliseras (Paris). 
Eftersom denna typ av marknad endast välkomnar de mest dynamiska företagen, är andra lösningar nödvändiga för 
att uppmuntra investerare (stödfonder för överlåtelse av företag, mekanismer som ger investerare möjlighet att få 
tillbaka sina investerade medel, ömsesidiga riskfonder i linje mea Joint Venture Capital Fund osv.). 
Teknik och finansiering 
Det bedöms som nödvändigt att finansiella institutioner i allmänhet tar mer hänsyn till innovation och teknik. Mot 
denna bakgrund föreslås det att man lanserar investeringsverksamhet för teknik, kanske genom att inrätta en bank 
som är specialiserad på teknik (Birmingham). Vidare föreslås det att man utarbetar ett system för teknisk certifiering 
eller garantier/försäkringar (i gemenskapen eller pä nationell eller regional nivå) som skulle fungera som en första 
referenspunkt och dra till sig extern finansiering samt att man uppmuntrar utvecklingen av system för 
"teknikklassning", som gör det möjligt att kvantifiera vilka chanser ett tekniskt projekt har att bli en industriell 
framgång. "Europeiska unionen är skyldig att uppmuntra ett utbyte av erfarenheter inom detta område" (ANVAR). 
Garantier 
Att uppmuntra att bankerna ger stöd till nyskapande företag omfattar bl.a, att bankernas risktagande minimeras. 1 
Frankrike "bör höjningen av Safaris täckningsgrad stimulera bankerna att i högre grad finansiera de nyskapande 
små och medelstora företagen" (Paris). I detta sammanhang välkomnas ofta det faktum att Europeiska investerings­
fonden ställer säkerhet för bankerna (Dublin. Helsingfors. Milano). 
Ömsesidiga garantifonder bör genom ett direktiv tillåtas att ha högre kapitalkvot. "Nivåerna på den risktäckning 
som krävs av dessa fonder för att ställa garantier bor tillåtas närma sig bankernas" (Madrid). 
b( 
Beskattning 
Det råder nästan helt enighet om att investerare bör få en mer förmånlig behandling inom skattesystemet om de 
investerar i projekt eller företag med nyskapande verksamhet. Det föreslås framför allt att kapitalvinster från 
värdepapper i innovationsverksamhet (särskilt för enskilda investerare) bör bli föremål för lägre skatter eller till och 
med undantas, att riskerna för förluster för aktieägare » riskkapitalföretag bör begränsas, kanske genom ett 
skatteavdrag som motsvarar en viss procent av investeringen, att undanta utdelad vinst från skatt osv. 
Dessa skatteåtgärder skulle kunna ha som särskilt mål att uppmuntra kapitalplacerare som vill investera 
långsiktigt (pensions- och livförsäkringsfonder samt lönsparande) att inrikta sig på riskfyllda placeringar. 
Slutligen går flera förslag ut på att företagens investeringar i innovationsverksamhet, särskilt inom 
utbildningsområdet, bör få en gynnsammare skattemässig behandling. 
Andra åtgärder 
Startkapital bör uppmuntras, förslagsvis i linje med den amerikanska modellen SBIC (Small Business Investment 
Company), för att säkerställa en högre avkastning. Medlemsstaternas olika initiativ inom detta område bör studeras 
och eventuellt spridas. 
EVCA (Europeiska riskkapitalföreningen) föreslår att Europeiska investeringsfonden bör investera direkt i de små 
och medelstora företagen via riskkapitalfonder. Denna idé har i allmänhet fått ett bra mottagande på de nationella 
konferenserna, även om det är svårt att uppskatta kostnaderna för och effekterna av en sådan åtgärd. "Det finns inga 
invändningar mot möjligheten att inrätta fonder för innovations företag. Det finns emellertid en viss oro för att 
pengarna bara investeras än här än där" (Zeist, NL). 
De rättsliga villkoren inom unionen måste harmoniseras för att undvika kapitalflykt till platser med mer 
fördelaktiga förhållanden. 
4. Att infora ett juridiskt gynnsamt klimat för innovationer 
Många har kommenterat immaterialrätten. Den allmänna bedömningen är att dess betydelse är underskattad. De 
höga kostnaderna i samband med patent och behovet av ett harmoniserat system i Europa är två punkter där man vid 
flertalet nationella konferenser bedömer att den nuvarande situationen är otillfredsställande. 
Upphovs- och patenträtt 
Ett stort antal kommentarer rör patent. Man anser att situationen i Europa är alltför komplicerad. "Beslutsfattarna 
bor utarbeta ett integrerat synsätt för att förbättra skyddet av upphovs- och patenträtt på alla områden" (UNICE). På 
konferensen i Birmingham anses det att "ett patent som omfattar alla medlemsstater är en uppenbar prioritering". Ett 
gemenskapspatent bör främjas. Det är en enhällig bedömning att kostnaderna i samband med patent, särskilt 
kostnaderna för översättning, är alldeles för höga. För att göra ett framtida gemenskapspatent mer attraktivt måste 
kostnaderna minskas och ansökningstiden förkortas. I linje med många andra bidrag begärde man vid 
konferensen i Aten att "en minskning av kostnaderna för registrering och skydd av patent. Finansieringen för 
forskning och utveckling bör utvidgas till att omfatta kostnaderna för att registrera patent för nya produkter". 
Det understryks att det är betydelsefullt att få tillgång till information om patent (informationsnät, databaser). Det 
är också önskvärt att förbättra bilden av upphovs- och patenträtt, särskilt genom att ge särskilda kurser vid 
universiteten (eller t.o.m. på gymnasienivå). 7 USA och Japan betraktas patent och varumärken som faktorer som 
förbättrar produktiviteten" (Madrid). 
Insatser för harmonisering av den nya tekniken bedöms vara nödvändiga och brådskande (särskild inom bioteknik 
och telekommunikation). 
Vad beträffar användningen av bruksmönster verkar de negativa åsikterna dominera. "Kommissionen bör varken 
uppmuntra att de används på nationell nivå eller främja att de används inom unionen" (Birmingham). 
Det är dyrt att försvara sina rättigheter beträffande patent- och upphovsrätt, framför allt i ett land utanför 
gemenskapen. Man föreslår att det upprättas ett försäkringssystem för att täcka dessa kostnader som skulle kunna få 
10 
Cl 
stöd från offentliga medel. "Att införa ett försäkringssystem mot kränknm^ar av patent- och upphovsrätten. Ett 
sådant system skulle kunna finansieras eller få stöd från offentliga medel" (Sverige,). 
Administrativa förenklingar 
En administrativ förenkling bedöms vara väsentlig. En vanlig åsikt är att det är bättre att undanröja administrativa 
hinder än att skapa nya strukturer för att överbrygga dem. 'Det ar bättre att undanröja olika administrativa hinder 
än att skapa an fler strukturer för ait överbrygga dem" (UEAPME). I detta sammanhang anger AN V AR att "s.k. one-
stop shops har visat sig vara en dålig idé". 
Bolagsrutt 
i alla kommentarer är man överens om att en stadga för ett europeiskt aktiebolag bör antas och att den bör gå längre 
än begreppet europeiska ekonomiska intressegrupperingar. Det anses emellertid ofta att detta begrepp är svårt att 
tillämpa på små och medelstora företag och att det skulle behövas en särskild stadga för denna företagstyp. 'Det är 
viktigt att stadgan för ett europeiskt aktiebolag antas snabbt för att underlätta samarbete över gränserna. Förslaget 
med ett 'litet europeiskt aktiebolag ' är ett steg mot att uppnå en gemensam lösning" (DIHT). 
Konkurrens 
Konkurrens uppfattas allmänt som en av drivkrafterna bakom innovationer. 1 vissa kommentarer krävs dock en viss 
uppmjukning av lagstiftningen på detta område. Den tyska sammanslutningen av handelskammare anser att "vissa 
framsteg inte är möjliga utan förenade krafter". 
I vissa bidrag kräver man en minskning av företagens administrativa bördor genom att utöka tillämpningsområdet 
för de enhetliga reglerna om fusioner i Europa och genom att harmonisera behandlingen av gemensamma 
strukturella dotterbolag. BDÏ understryker särskilt att "Kommissionen bör göra handläggningen av tillstånd för 
samarbetsprojekt snabbare och enklare. Den aktuella rättsliga situationen tenderar att hämma samarbete på grund 
av att handläggningen ar för långdragen och för att det saknas rättslig säkerhet. Till detta kommer att 
tillämpningsområdet för europeisk kontroll av fusioner bor utsträckas så att företagen inte är tvungna att meddela 
gemensamma dotterbolag samtidigt till ett flertal nationella myndigheter" Siemens: "Fler och fler samarbetsavtal 
blir föremål för nationell kontroll av fusioner. Detta leder till betydande kostnader och insatser för de berörda 
företagen samt även risker. Fusioner bör kontrolleras av Kommissionen på basts av enhetliga kriterier. " 
Siemens anger också att "Artikel 85 omfattar även hinder för vertikal konkurrens, medan endast principen om 
missbruk tillämpas på detta område enligt den tyska konkurrenslagstiftningen ... beträffande undantag uppdelat per 
kategori för relationer mellan företag (leverantörs- och OEM-kontrakt (original equipment manufacture))". 
I andra kommentarer föreslår man en revision av artikel 85 "för att samarbete mellan konkurrenter skall vara möjligt 
(en amerikansk 'rule of reason ') utom ifall av missbruk eller snedvridning'' (Thomson Multimédia). Eller: "Artikel 85 
bör skrivas om med liberalisering och ett vidsynt och dynamiskt synsätt på marknaderna som mål" (IBM Frankrike). 
Bedömning av lagstiftningens effekter pä innovationsverksamhet 
"All lagstiftning måste bedömas utifrån sin förmåga att främja eller bromsa innovationsverksamhet. Med detta som 
målsättning är det viktigt att företagen ar involverade på ett så tidigt stadtum som möjligt t processen med att 
utarbeta lagstiftning både på lokal och europeisk nivå" (CNPF) 
5. Att utveckla möjligheterna till offentliga insatser för att främja innovation 
Trots att detta tema har gett upphov till många kommentarer är det ibland svårt att göra sig en enhetlig bild. särskilt 
på grund av att de nationella förhållandena är mycket olika. Det går emellertid att urskilja några stora 
intresseområden. 
Sied till små och medelstora företag 
Det riktas mycket kritik mot det system som indelar de små och medelstora företagen i grupper efter antalet 
anställda, eftersom man anser att denna indelning inte speglar de mycket varierande problem som dessa företag står 
inför. 
! flera bidrag betonas det att i stället för att lägga tonvikten enbart vid de små och medelstora företagen som en 
motsats till de stora företagen, bör man också ta hänsyn till helneten i kedjan kund-leverantör samt till de stora 
företagens outnyttjade tekniska resurser. 
11 
£> 
Allmänt sett är man i kommenterarna ense om att pilotprojekt om de små och medelstora företagens 
internationalisering måste uppmuntras. Dessutom, 'kompletterande åtgärder bör vidtas för att ge utvalda små och 
medelstora foretag tillträde till marknaden och till transnationellt samarbete, tillsammans med andra företag eller 
med universitet och forskningscentrer i andra länder'" (Madrid). 
Den nationella eller regionala stödstrukturen 
En vanlig anmärkning är att de offentliga stödprogrammen kan verka komplicerade för de små och medelstora 
företagen, vilka har svårt att hitta rätt i dem. De tyska handeiskamrama konstaterar att en rationalisering av 
gemenskapens informationscentrer skulle vara välkommen. Den brittiska arbetsgivarföreningen betonar att det är 
bättre att använda de initiativ som redan är i gång än att inleda nya. "Man måste vara noga med att hitta det rätta 
jämviktsläget mellan närheten till och utbredningen av informationcentrer, annars kan detta föra med sig förvirring 
och slutligen förkastande " (UNICE). 
På den franska konferensen konstaterades dessutom att man Dör främja att det bildas stödnätverk för små och 
medelstora företag och att det offentliga stödet görs tillgängligt. På ett mer allmänt plan försöker man i flertalet 
länder att främja en helhetssyn på de små och medelstora företagens problem. 
De spanska bidragen visar på ett särskilt intresse för den regionala nivån (och samtidigt understryks det faktum att 
grönboken inte tillräckligt framhåller de regionala aspekterna) och för att de lokala myndigheternas roll inom 
innovationsverksamheten bör förstärkas. Denna åsikt får stöd » flera andra bidrag i vilka de lokala myndigheternas 
roll nämns i samband med stöd till små och medelstora företag. Forskarbyar nämns också vid flera tillfällen som en 
framgångsrik idé som det finns anledning att uppmärksamma, i andra bidrag ar man mindre positiv och det 
understryks som t.ex. i delstaten Hessens bidrag att "det ar viktigi att stärka den regionala aspekten på 
innovationsverksamhet: den regionala innovationsverksamheten kan emellertid inte betraktas som ett botemedel för 
alla problem eller som en reaktion på ekonomins växande globalisering ". 
Forskningsprogram 
Vissa kommentarer som redan har framförts under rubriken "Att bättre inrikta forskningen mot innovation" 
återkommer här, särkilt de som tar upp svårigheterna med de små och medelstora företagens deltagande i 
forskningsprogrammen. För att bemöta dessa svårigheter anger Daimler-Benz att ett effektivt sätt att stimulera de 
små och medelstora företagens deltagande skulle kunna vara att de deltar i programmen tillsammans med de stora 
företagen. 
Andra åtgärder kan vara mer effektiva för de små och medelstora företagen än forskningsprogrammen "för att 
uppfylla de små och medelstora företagens behov inom ramen för innovationsprocessen. Mer allmänna instrument, 
incitament via skattesystemet, samarbetsprojekt om forskning inom industrin samt användning av resultat är bättre 
anpassade än fastställda kvotsystem inom de särskilda programmen" (B DI). 
På konferensen i Madrid konstaterades slutligen att det finns ett behov av axtoka insynen hur man framställer de 
offentliga stödformerna för företagen så att de stadier förslaget måste passera, urvalskriterierna, betalningsfrister 
osv. är kända från början". Man föreslår även att ansökningsformulären görs mer enhetliga och att man hjälper 
företagen att besvara myndighetemas förfrågningar. 
12 
Bilaga 
Förteckning över individuella bidrag med reaktioner 
på grönboken 
13 
i 
Namn 
aBaCus Partnership 
ABBÖy ^fiiMimim Hi 
I Storbritannien 
ABB 
CÄDÄS" i Finland 
Académie des Sciences - Institut de France - Comité Applications de 
Action in Europe for Éducation, Invention, and innovation i Frankrike 
AEI i Frankrike 
Afonso Paulo Manuel (konsult) 
Agence Nationale pour l'Amélioration des Conditions de Travail i Spanien 
ANACT 
ANVAR' : Frankrike 
Agence Nationale pour ia Valorisation de la Rechercne 
Âgencia d'Avaiuacio de Tecnologia Medica * ! Frankrike 
• Spanien 
Air France 
Air Liquide Frankrike 
i Frankrike 
Akademie fur Innovation, Unternehmensdesign und Politikgestaltung GmbH 
Akademie fur Technikfolgenabschatzung * Die Denkfabrik i Tyskland 
; Tyskland 
Allianz Lebensversicherung, AG 
Amerada Hess itd ! Tyskland 
i Storbritannien 
Amsterdam Economisch en Sociaal Instituut 
Amsterdams universitet * ESI-VU i Nederländerna 
i Nederländerna 
Amt der Kärtner Landesregierung 
Ann Christoph (professor) i Österrike 
: Tyskland 
Ansaido ' 
Ärcadi - Réseau Italien 
Association des Consultants i Frankrike 
ARGO - Plastic Packaging Materials - Plastics in Engeering 
Ärovit Petfood * * ARGO i Grekland 
i Danmark 
Associaçâo Portuguesa de Professionais em Sociologia industrial, das Org. j 
Association "Industrialisation des Recherches sur les Procèdes et les i APSIOT 
ÏREPA I Portugal 
] Frankrike 
Association des Large concerns Françaises 
Association Nationale de ia Recherche Technique AGREF 
ANRf" Frankrike 
; Frankrike 
Association of European Radios 
Associazione Italia per ta Ricerca AER 
iAÏRÏ' : Belgien 
\ Italien 
Associazione Tigullio Attiva + Promotigullio srl 
Atlantis Research Organisation i Italien 
! Grekland 
Banca Nazicnale del Lavoro 
Banca Sella BNL \ Italien 
Italien 
BASF 
Bayeriscrie Vereinsbank, AG BASF 
'"FORWiss" ! Tyskland 
I Tyskland 
Bayerisches Forchungszentrum fur Wissensbasierte Système 
Becdelièvre Roland (Conseiller Général Le Mans) ; Tyskland 
i Frankrike 
Bertelsmann, AG 
Bio Soft ; Tyskland 
Danmark 
Bodiisen Holding 
Boehnnger Ingelheim Danmark 
i Tyskland 
Bonn International Centre for Conversion 
Bonnaure P. (expert) I Tyskland 
i Frankrike 
Bosch, GmbH 
Bouju André (konsult) '• Tyskland 
! Schweiz 
British Ceramic Confederation 
British Technology Group BCC 
BTG" i Storbritannien 
Storbritannien 
British Telecom I BT 
Bundesarbeiticammer m der Ständigen Vertretung Osterreichs bei der EU i BAK : Storbritannien 
i Österrike 
Bundesverband der Deutschen Industrie 
Bureau of European Designars Associations BDI 
BEDA I Tyskland 
: Nederländerna 
Burmah Castro! 
Bùro fur Énergie und Ökologie Management : Storbritannien 
i Tyskland 
CARIPLO 
Casa de la Sabiduria SA CARIPLO Italien 
Spanien 
Centre d'Etudes et Recherches Appliquées à la Gestion 
Centre de coopération internationale en recherche agronomique CERAG 
l'ciRAD" Frankrike 
Frankrike 
Centre de Ressources et d'initiatives pour l'International 
Centre européen d'entreprise et d'innovation ^Ministère de CR2i 
! Promotech ; Frankrike 
; Frankrike 
Centre Européen des Entreprises à Participation Publique 
Centre for Exploitation of Science and Technology CEEP 
'C'EST" Belgien 
Storbritannien 
Centrum, för arbetslivsforskning och -utveckling - Högskolan i Halmstad \ CAU 
Centre Technique des Industries Mécaniques i CETIM Sverige 
; Frankrike 
! Spanien 
i Portugal Centro de Eniace del Mediterraneo - Innovation Relay Centre 
Centro de Formaçao Professional para a Industria Ceramica CENEMES 
CENCAL 
14 
Centro de Robotics Intelligente ! UNINOVA | Portugal 
! italien 
I Portugal Centro di Ricerca Fitotecmca 
Centro Promoter de inovacao e Negocios CPIN 
ICERÄMI-UNTE' CERAME-UNIE Bureau de liaison des industries céramiques européennes 
Chambre de Commerce Américaine - The EU Committee i Belgien 
[ Belgien 
I Frankrike Chambre de Commerce et d'Industrie de Paris i CCI de Paris 
Chambre économique autrichienne i Österrike 
i Frankrike Chambre Régionale de Commerce et d'Industrie de Lorraine CCI de Lorraine 
CSD Chartered Society of Designers ! Storbritannien 
| Storbritannien 
! Nederländerna Chemical industries Association CIA 
CNV Christeijk Mationaal Vakverbond 
Colas [ Frankrike 
i Tyskland 
i Tyskland Coionia Assurance 
I Commerzbank, AG 
Compagnie des Signaux CS 
iCNCPÏ'" 
icËPSA" i Frankrike 
I Frankrike 
I Spanien Compagnie Nationale des Conseils en Propriété Industrielle 
Compania Espanola de Petroleos 
Computermac ! Danmark 
i Belgien 
! Storbritannien Confédération Européenne des Syndicats CES 
'"C'BT Confederation of British Industry 
Conftndustria \ Italien 
i Belgien 
i Frankrike Conseil Européen de l'industrie Chimique 
Conseil National du Patronat Français CEFIC 'CNPF" 
Consejo Superior de investigaciones Cientificas 
Consigiio Nazionaie délia Ricerche CSIC 
CNR" [Spanien 
! Italien 
! Storbritannien Construction Industry Council 
Construction Research and innovation Strategy Panel :CIC 
"CRÏSP" i Storbritannien 
; Storbritannien 
i Spanien Cornwall Innovation Centre, Ltd 
Corporation Émpresarial de Ëxtremadura 
Cranfield International Ecotechnology Research Centre 
Crédit Local de France i Storbritannien 
! Frankrike 
i Bulgarien cuy ^S.?.re*.?.. Daimler Benz ! CUV Progress 
: Tyskland 
: Frankrike 
; Frankrike Danel Technology Consultant 
De Montgolfier Philippe (konsult) Essor Europe 
Deutsche Aktionsgemeinschaft Bildung-Erfindung Innovationen 
Deutsche Ausgieichbank DABJEI 
IDB I Tyskland 
i Tyskiand 
! Tyskiand Deutsche Bahn 
Deutsche Bank, A.G i Tyskland 
; Tyskiand 
j Tyskiand Deutsche Erf inder Akademie 
Deutsche Telekom 
Deutscher Gewerkschaftsbund - Bundesvorstand 
Deutscher Industrie und Handelstag DGB 
'DIHY I Tyskland 
i Tyskland 
i Danmark Ejner Hessel 
Electrolux 
Émpresa Nacional de (nnovacion Sociedad Anonima ; Belgien 
: Spanien 
! Danmark ENISA 
IENÖT Enemaerke & Petersen * • 
Ente per le Nuove Tecnologie, i'Énergia e I'Ambient e ; Italien 
; Danmark 
! Danmark Ernst & Young * • 
Ésbjärg Oilfield Services 
Escuela Superior de Administraciôn y Direccion de Empresas de la i ESADE 
Espoirs Suscités par ses Etudes et ia Recherche | Club' Espar" i Spanien 
i Frankrike 
j Tyskiand Esso, AG 
ETANT"*" ETAN i Belgien 
i Grekland 
! Tyskland EtaneS.A: 
Ëuropaburo der Deutschen Kommunalen Selbsverwaltung Europabùro 
Europe's 50Ö 500 Europe's 
European Association of Aerospace industries 
European ! Danmark 
! Belgien 
i Tyskiand i AECMA 
PEÄiG Automative Initiative Group 
Business and Innovation Centre Network European 
European 
European EBN 
Eurofer i Belgien 
i Luxemburg 
i Belgien Confederation of Iron and Steel Industries 
Council for Construction, Research, Development and innovation i ECCREDI 
i EuroCase European 
European 
European 
European 
European 
European Council of Applied Sciences and Engineering 
Economic interest Group * ] Belgien 
i Grekland ZEUS 
Leaseurope Federation of Equipment Leasing Company Associations 
Federation of Technology & Innovation Consultants i EFTIC 
ÎËFER" 
:Ë)SA"* Belgien 
! Frankrike 
i Belgien 
' Belgien Fundation for Entrepreneurship Research 
independent Steel Works Association 
15 
4> 
European Industrial Research Managment Association 
European institute of Sociai Studies * EIRMA Frankrike 
: Italien 
European Organisation for Research and Treatment of Cancer 
European Organisation for technical Approvals EORTC 
EÖTÄ"" i Belgien 
! Belgien 
European Public Telecommunications Network Operators Association 
European Telecommunication Professional Electronic Industry ETNO 
"ECTEL" 
ËVCA" Belgien 
Storbritannien 
European Venture Capital Association 
Eurostat : Belgien 
! Luxemburg 
! Frankrike Fauconnier Jean-Marie (arkitekt) 
Fédération Internationale des Conseils en Propriétés industrielles FICPI 
IFËCS"' : Storbritannien 
i Belgien Federation of European Cancer Societies 
Federation of Small Businesses - National Federation of self employed and FSB i Storbritannien 
: Italien Federazione italiana délie Casse Rurali e Artigiane 
HAT "Auto FIAT 
"FiÄT Italien 
italien 
Italien F|ATS:p.A. 
Finmeccanica 
Finnish Forest Industries Federation 
Forbitec Finland 
; Portugal 
: Tyskland Ford-Werke 
Fraunhofer - Patentstelle fur die Deutsche Forschung i Tyskland 
! Tyskiand Fraunhofer-lnstitut fur Systemtechnik und Innovationsforschung 
Fundacion Cotec para la innovacion tecnologica iCOTEC 
;Fundesco i Spanien 
i Spanien Fundacion para el Desarrollo de la Funcion Social de las Communicaciones 
Gaz de France : Frankrike 
: Storbritannien General Electric Compagny 
Générale de Placement Banque G.P Banque : Frankrike 
: Storbritannien GlaxoWellcome Plc 
GPVÏndustri •• Danmark 
; Frankrike 
! Belgien Groupe Ecole de Hautes Etudes Commerciales du Nord 
Groupement Européen des Caisses d'Épargne EDHEC 
[GECE™"" 
Eurelectric Groupement Européen des Entreprises d'Electricité 
Halarose of Oxford Belgien 
Storbritannien 
; Tyskiand Handelsblatt - Wirtschafts und Finanzzeitung 
Haour Georges (professor ) i Schweiz 
! Grekland Hellenic Republic - Ministry of Development 
Helsinki inventors' Association HEKE i Finland 
! Finland 
I Tyskiand Helsinki School of Economics Business Administration * 
Hessisches Ministerium des innern & fur Landwirtschaft, Forsten, 
Hoesch - Krupp, AG 
Huber Èdelstahï \ Tyskland 
! Tyskiand 
i Danmark lb Andersen Industri 
IBM Deutschïarid i Tyskland 
! Sverige Ideon Centre 
Industrie und Handelskammer zu Aachen IHK zu Aachen ; Tyskland 
! Irland 
; Luxemburg Industry Research and Development Group 
Infobrief * 
Innovation Relay Centre - North of England 
innovatop IRC North England ! Storbritannien 
i Tyskiand 
Institut Catala de Tecnologia 
institut Français du Pétrole ICT 
JFP" ! Spanien 
: Frankrike 
Institut National de Recherche Agronomique * 
institute for Managment of Innovation and Technology INRA 
TMIT" \ Frankrike 
\ Sverige 
Institute for Material Research - Universitair Centrum Limburgs 
Institute for Strategic Consumer Research * Belgien 
Nederländerna SWOKA 
fËPI Institute of Professional Representatives before the European Patent Office 
institution of Civil Ingeneers \ Frankrike 
! Storbritannien 
Institute de Desevolvimento e Inovacao Tecnologica do Minho 
institute Superior de Economia e Gestao IDITE Minho 
CEDE Portugal 
Portugal 
Instituto Superior Tecnico 
instituât voor Maatschappelijke Innovatie 1ST 
TMI 
MTA/MMSZ" Portugal 
Nederländerna 
Instrument, Measuring,Technique Servicing and Trading Company Limited 
Inter Primo Ungern 
i Danmark 
International Federation of Science Editors ; IFSE ; Italien 
istituto di studi suila ricerca e documentazione scientifica - Consiglio ; ISRDS - CNR ; Italien 
Istituto Sperimentale per la Frutticoltura • 
Jular Impotaçâo e comércio de madeiras, Lda i Italien 
; Portugal 
i Tyskland 
; Storbritannien Kiel Institute of World Economics 
Kiiight Peter (konsult) 
16 
IA 
K off ** 
Koninklijke Hoogovens : Danmark 
: Nederländerna 
; Portugal Kovacs ilona (professor) 
Kraft Malerwerkstätten Gmbh ARTA ; Tyskland 
; Belgien 
j Tyskiand Kredistbank 
Kreditanstait för Wiederaufbau 
Krog Iversen & Co ; Danmark 
j italien Labbri Mirko îprojekledare) 
Lacava Michel ®t Del Castillo Jaime (konsulter) i Spanien 
i Frankrike Lahure Bernard (konsult) 
Lancashire Enterprises i Storbritannien 
I Storbritannien Lancaster Centre for the Study of Environmental Change 
Landesbank Berlin 
Larsson John tKonsult) I Tyskiand 
; Danmark 
Library and Information Commission 
1 Ooyds f SB Group i Storbritannien 
i Storbritannien 
LPE ID Databank (Lex Poot) LPE • Nederländerna 
Lyonnaise des Eaux 
Magneti Marelli i Frankrike 
! Italien 
'. Storbritannien Managment Construction and Engineering 
Marks & Spencer MACE 
! Storbritannien 
i Ryssland Maroushkina Maria (konsult) 
Medinova ÄB i Sverige 
; Tyskland 
i Grekland Merck KgaA Darmstadt 
Micrel 
Minister of Education of Lithuania 
Mission of the Republic of Hungary to the European Communities j Litauen 
; Ungern 
M.O.A. Développement 
.^o.nj.s..4?.!.?.?.ssb.L^j..?ie.ns 
Mordchetles-Regnier G. (konsult) M.O.A. i Frankrike 
\ Italien 
i Frankrike 
• Storbritannien Morgan Bruce Soliicitors (advokat) 
Morin Jacques (konsult) i Frankrike 
ilriand Mulcahy Noel (professor) 
Multi-Poles * i Luxemburg 
i Ungern 
\ Grekland National Committe for Technological Development 
National School of Public Heaith * 
Nestlé 
Nethold Finance • Schweiz 
: Belgien 
Nonhoff Dieter (konsult) 
North East Innovation Center Company, Ltd ; Tyskland 
i Storbritannien 
North Tyneside Council 
Nuclear Research Institute - Department of Nuclear Technology ! Storbritannien 
i Tjeckien 
Nutek 
nv Bank Nederiandse Gemeenten Nutek i Sverige 
! Nederländerna 
Observatory on Agricultural Research Systems 
Ole'FÏënstedHoVdïng '•• IBV ; Italien 
i Danmark 
Omega Generation 
Organisation de Coopération et de Développement Économiques ;BNG 
lÖCDE ! Italien 
; Frankrike 
Österreichische Patentanwait Kammer 
OÏAonKY" i Österrike 
I Finland 
Otto Versand 
P.'T."HÖTdlng"" ; Tyskland 
i Danmark 
Pateloup Monique (konsult) 
Patent-och Registreringsverket i Frankrike 
i Sverige ;PRV 
Pechiney 
Pentacle j Frankrike •i ... ; Frankrike 
PFI-Pruf- und Forschungsintitut för die Schuhherstellung 
Piastre Robert (uppfinnare) i Tyskland 
i Frankrike 
Preussag AG 
Preussenelektra, AG ; Tyskland 
: Tyskiand 
Qazar 7 
Rank Xerox : Storbritannien 
i Storbritannien 
Renault 
Repsol, S.Ä Frankrike 
; Spanien 
Research and Consultancy Services for Food, Land, and Environment ; SAC 
RËTÏNËf -'ÏÏnïve7slty"of*"s"âîford" ]'Réti"net : Storbritannien 
! Belgien 
Reunanen Matti 
Roma Ricarche Kunnioittaen (konsult) i Finland 
i Italian 
17 
M 
RWE AG (Khunt Dietmar) 
Siemens AG i Tyskland 
i Tyskiand 
Smithkline Beecham i Belgien 
i Italien SNIA Ricerche 
Sociedad Estatal para el Desarollo del Diseno Industrial DDI 
i'SCM i Spanien 
I Frankrike Société de Calcul Mathémathique 
Steelcon Chimney, Esbjerg ; Danmark 
i Storbritannien Stephens David Huw (konsult) 
STOAS i Nederländerna 
i Belgien 
\ Frankrike Stokis Oil 
Stratégie et Mutation (konsulter) S&M 
Strategische Studien der Transformationsprozesse. Forscnung una Beratung Tysklano 
italien Studio Tempo, s.r.l 
Swedish Inventor Association Sverige 
: Schweiz Swiss Federal Institute of Technology at Zurich ETHZ 
Swissair i Schweiz 
I Finland Tampere University of Technology 
Tech'lnnove Exapnsion I Frankrike 
i Tyskland Technologie Beratung 
Technology Innovation Information ; Til 
rfEKES* : Luxemburg 
I Finland TEKES - Teknologien Kehittamiskeskus 
Télédiffusion de France i Frankrike 
i Spanien Telefonica 
The CIM Institute ; Storbritannien 
; israei The College of Management - Tel Aviv 
Thomson Multimedia i Frankrike 
i Frankrike Total 
toy Manufacturers of Europe TME : Belgien 
i Irland 
i Danmark Trinity College - Dublin 
Unibus Rutertratïk 
Unilever 
Union des Assurances de Paris : Nederländerna 
! Frankrike UAP 
ÎUBS" Union des Banks Switzerlands 
Union des Confédérations de l'Industrie et des Employeurs d'Europe i Schweiz 
\ Belgien ; UN1CE 
rùÊAPMÉ"' Union Européenne de l'Artisanat et des Petites et des Moyennes 
Union Française des Designers Industriels \ Belgien 
; Frankrike UFDI 
UATÏ Union Internationale des Associations et organismes techniques 
Unioncamere Piemonte Frankrike 
italien 
Unité de Formation et de Recherche en Science Sociales 
Universidad Nacionai de Éducation a Distancia * CTESI ; Frankrike 
! Spanien 
Universidade Aberta 
Universidade Autonoma de Lisboa | Portugal 
I Portugal 
Université degli Studi di Pavia, Dip.to di Elettronica, Prof. Franco Maloberti 
Université di Bologna • Italien 
italien 
Université de Innsbruck 
Lunds universitet 
Université de Vilnius Österrike 
: Sverige ACLU 
[ Litauen 
\ Irland University College Galway 
University of Hamburg UCG 
• Tyskland 
i Sverige Högskolan i Halmstad 
University of Centra! Ëngiand in Birmingham HH 
jUCE" • Storbritannien 
i Sverige Göteborgs universitet * 
University of Iceland, Scientific and Technical Information Services Island 
; Storbritannien University of Sheffield (National Transputer Support Centre) 
University of Sussex, Science Policy Research Unit NTSC 
jSPRU 
pGslBS^ney 
;WRI I Storbritannien 
i Australien University of Sydney - Graduate School of Business 
University of Warwick * Storbritannien 
Frankrike Usinor-Sacilor 
Veba, AG I Tyskland 
! Belgien 
; Tyskiand VerbindungsDùro des Landes Sachsen-Anhalt bei der Europäische Union 
Vew, ÄG (Ziegier Fritz) 
Victoria Holding Versicherung, AG 
Vienna Économies and BA University ; Tyskland 
! Österrike 
Villa Real, Ltd 
Voest Alpine Stahl Linz i Finland 
! Österrike 
Volkswagen * 
VÖ1VOXB3^]"~™ZZ!ZZ! 
Vuman f echnoiogy Services ; Tyskland 
i Sverige 
! Storbritannien 
18 
Welsh Development Agency 1WDA j Storbritannien 
Wenzel Joachim (advokat) I Tyskiand 
Wiison Roger (konsult) I Storbritannien 
Wirtschafitskammer Österreich j WKÔ j Österrike 
Yorkshire and Humbersicie Regional technology Network ; RTN ; Storbritannien 
Zentrum Mechanisierung ÄTechnotogie j tyskiand 
j i 
19 
V 
2.1-B - Regeringarnas reaktioner 
(Sammanfattning utarbetad av kommissionen) 
20 
DEN ÖSTERRIKISKA REGERINGENS SVAR FÅ GRÖNBOKEN OM 
INNOVATION 
Den österrikiska regeringen välkomnar Grönboken om innovation och anser att det är positivt att se att en 
bred definition på begreppet innovation har använts. Detta vittnar om att man erkänner att inte bara 
tekniska faktorer har betydelse, utan också att sådana frågor som organisation, management, deltagande, 
kvalifikationer och kultur är viktiga. Innovation är vtktigt för den ekonomiska konkurrenskraften, 
sysselsättningen och samhällsproblemen. 
Från ett österrikiskt perspektiv bör social innovation få större utrymme, med tonvikt på relationen mellan 
teknik, innovation och sysselsättning. Framtida åtgärder bör även ta hänsyn till det kvalificerade arbete om 
innovationspolitik och sysselsättning som bedrivs av olika organisationer i medlemsstaterna samt OECD:s 
studier. 
Den debatt som grönboken gett upphov till, sammanfaller med att man i Österrike arbetar med att slutligen 
fastställa en nationell plan för innovationspolitiken. Österrikes regering välkomnar det faktum att 
innovation har fått en central plats när riktlinjerna för det femte ramprogrammet förbereds och föreslår att 
Innovationsprogrammet bör tå en ledande och samordnande roll på europeisk nivå. 
Subsidaritet 
Subsidaritetsprincipen bör vara utgångspunkten för alla överväganden av utbildning, beskattning, rättsliga 
förhållanden och andra institutionella aspekter. Man bör akta sig för att skapa nya byråkratiska förfaranden 
för att ta sig an de olika enskilda åtgärderna i grönboken. De ledande principerna bör vara pragmatism och 
erkännande av den avgörande roll som spelas av de enskilda ekonomiska aktörerna. 
Task forces 
Arbetsgrupperna, de s.k. task forces, anses vara användbara. Man bör dock rikta uppmärksamhet mot 
unionens ekonomiska bidrag. Insyn och deltagande av medlemsstaterna måste säkerställas i 
beslutsfattandet. 
Små och medelstora företag 
"Utbudssidan" måste anpassas bättre till de små och medelstora företagens verkliga behov av 
tekniköverföring och innovationer. I detta syfte skulle några idéer utforskas som t.ex. begreppet 
"fortlöpande innovation", en förbättrad användning av kraftfulla IT-instrument, ett godkännande av ett 
långsiktigt perspektiv som går från idé til! kommersiell produkt och att stödprogrammen anpassas efter 
detta. (Bidraget från arbetsgmppen Crest om små och medelstora företag skulle kunna påverka det fortsatta 
arbetet på grönboken på ett användbart sätt.) 
Inriktning av forskning och utveckling mot innovation 
Österrikes regering är även övertygad om att 
• innovation bör få högre prioritet i ramprogrammet 
• organisatoriska och strukturella innovationer är minst lika viktiga som utnyttjandet av uppfinningar 
• ett europeiskt innovationspris och eventuell PR-verksamhet bör organiseras av kommissionen för att 
främja innovationsverksamhet i de små och medelstora företagen samt hos allmänheten. 
Den österrikiska regeringen är skeptisk till rollen för en centraliserad institution för teknikbevakning. 
Mänskliga resurser inom innovationsverksamheten 
Regeringen stöder, i princip, grönbokens förslag om de mänskliga resurserna och framför allt följande: 
• Vikten av att undervisa om tekniska ämnen i skolan. 
• Behovet av bättre kunskaper vad gäller kommunikation och samarbete. 
• Att främja en mer positiv bild av tekniska och naturvetenskapliga ämnen. 
» Livslångt lärande. 
• Att i större grad uppmärksamma ledning av innovationsverksamhet i undervisningen. 
• Att förbättra kunskapsöverföring och innovationsverksamhet genom att öka rörligheten bland 
studenter, forskare, tekniker och ingenjörer. 
21 
7^ 
Förbättrade ekonomiska förutsättningar för innovationsverksamhet 
Enligt den österrikiska regeringen bör man särskilja mellan de som håller sin vakande hand över företag, 
sk. business angels (främst för småföretag), riskkapital (för medelstora företag) och EASDAQ (för större 
företag). Det är nödvändigt att det utvecklas en bankkultur som är inriktad på innovationsverksamhet och 
risker. Generellt sett finns det ett behov av större sammanhållning och nätverksbildning mellan olika organ 
som sysslar med tekniköverföring, finansiering, management, organisation, teknik osv. Det instrument som 
strukturfonderna utgör skulle kunna inriktas mer effektivt mot innovationsverksamhet. 
Skattesubventioner begränsas av nationella budgetproblem, och de går i vilket fall som helst in under 
subsidaritetsprincipen. 
Att skapa en miljö som är gynnsam för innovation 
• Det är bättre att undanröja hinder för innovationsverksamhet än att skapa ineffektiva hjälpmedel för att 
överbrygga dem. 
• Att starta företag och innovationsprojekt bör bli enklare. En allmän förbättring av samordningen mellan 
lokala, regionala, nationella nivåer samt gemenskapsnivån är nödvändig. 
• En (av)regleringskultur krävs, inom vilken man tar hänsyn till företagens behov och möjligheter. 
• En strategisk användning av patent saknas och bör bli en del av politiken beträffande patent på 
nationell nivå och inom European Patent Office. 
• En harmonisering av avgifterna för patent och lägre avgifter för små och medelstora företag 
rekommenderas. 
• Att använda patent som marknadsföringsmedel bör främjas. 
22 
~K 
OEN DANSKA REGERINGENS SVAR PÄ GRÖNBOKEN OM INNOVATION 
Den danska regeringen välkomnar initiativet att ge innovattonsperspektivet en mer framträdande roll i 
forsknings- och industripolitik. Innovationer är ett aktuellt ämne i Danmark. Det kulturella sammanhanget, 
social och institutionell innovation, intresset för skydd av natur- och energiresurser samt även 
informationssamhällets inverkan utgör delar av det sammanhang, inom vilket den danska regeringen 
välkomnar en diskussion om konkreta åtgärder. Enligt den danska regeringen bör en analytisk bas (t.ex. 
OECD- och EU-undersökningar) utnyttjas bättre för att sammanställa en sammanhängande strategi för 
initiativ inom innovationsområdet. Den danska regeringen instämmer med grönbokens fem allmänna mål 
med följande reservationer: 
Gemenskapens politik för forskning och utveckling bör inte blandas samman med snäva mål inom 
industripolitiken. 
Att förbättra tillgången til! finansiering bör i första hand ses som en nationell angelägenhet. 
Generellt sett måste åtgärder på gemenskapsnivå respektera subsidaritetsprincipen och därför skall 
åtgärderna kunna motiveras av att de har en europeiska dimension, t.ex. som i fallet med standarder, 
immaterialrätt eller särskilt kostsam forskning och utveckling. 
Följande särskilda frågor har väckts med anledning av grönbokens föreslagna åtgärder. 
• Teknikbevakning kommer att bli mer och mer betydelsefullt för beslutsfattare inom den offentliga och 
den privata sektorn. Gemenskapens insatser bör sylta till att utveckla samarbete mellan olika nationella 
institut och metoder inom denna disciplin. 
• EU:s prioriterade områden för FoU bör fastställas så att etterfrågesidan beaktas i större utsträckning. 
• Utbildning måste förbli varje enskild medlemsstats angelägenhet, eftersom den har sina rötter i varje 
lands kulturella traditioner. Det borde dock ingå ett ömsesidigt erkännande av färdigheter och meriter i 
medlemsstaternas utbildningar. 
• Regeringen instämmer i att rörlighet innebär fördelar, men systemen får inte bli obligatoriska. Eftersom 
det har noterats att Programmet för utbildning och fri rörlighet för forskare inte har lyckats med att 
inrikta sig mot industrin, måste sädana program förfoga över andra och mer realistiska metoder för att 
uppfylla olika behov. 
Det måste riktas särskild uppmärksamhet mot administrativa och ekonomiska hinder för de små och 
medelstora företagens deltagande i FoU-programmen. Det är värt att beakta kommissionens 
samordningsinstrument, t.ex. teknikförmedlingscentrerna och Craft. 
Det bör inte införas styrmedel inom beskattningsområdet på gemenskapsnivå, men ökad insyn i 
innovations- och företagskrediter skulle välkomnas. 
Den danska regeringens främsta syfte med sin industripolitik är att uppmuntra innovationsverksamhet 
inom företagen, särskilt i de små och medelstora företagen och på regional nivå. De små och medelstora 
företagen som vanligtvis lider av en eftersläpning beträffande kompetens och företagsledning kommer 
även framöver att vara föremål för särskilt uppmärksamhet, och intern uppbyggnad, nätverk och 
sammanslutningar är nyckelbegrepp i detta avseende. 
Målet att vidareutveckla "ekonomisk intelligens" är ett område inom vilket den danska regeringen skulle 
vara intresserad att få ytterligare erfarenhet. 
23 
"K 
DEN TYSKA REGERINGENS SVAR PA GRÖNBOKEN OM INNOVATION 
Den tyska federala regeringen välkomnar publiceringen av kommissionens grönbok och rapporterar att 
"innovationsdebatten" har pågått i Tyskland under en längre tid. Detta gensvar visar tydligt att 
innovationsfrågor bör behandlas i medlemsstaterna eller på regional nivå för att uppnå bästa resultat. 
Regeringen betonar också att utbyte av information och erfarenheter mellan medlemsstaterna är av 
avgörande betydelse och anser att kommissionen Kunde ta på sig uppgiften att initiera sådana dialoger. 
Î den tyska federala regeringens svar hänvisades det särskilt till följande tyska initiativ vars erfarenheter 
bedömdes kunna vara av värde för den europeiska innovationsdebatten: 
• Koopman-rapporten behandlar förordningars formella framställning och effektivitet. 
• INSTI-programmet (înnovationsstimulierung der Deutschen Wirtschaft durch wissenschaftlich-
technishe Information) vars syfte är att stimulera den tyska ekonomin genom att tillhandahålla relevant 
vetenskaplig och teknisk information. 
• Delphi-initiativet för framtidsstudier om teknik har arbetat framgångsrikt på nationell nivå. 
• 
Utbildningssystemet i varje medlemsstat är unikt, men alla system bör dock ge grundläggande kunskaper i 
informationsteknik, juridiska och företagsekonomiska ämnen. Detta bör ge dem som har förmåga och vilja 
ett kunskapsbagage så att de kan genomföra sina individuella karriärplaner. 
Teknikbevakning är mer framgångsrik om det bedrivs på nationell nivå och om gemenskapen samordnar 
jämförande studier. Beslutet om vilken teknisk metod som är mest betydelsefull vilar till syvende och sist 
på de enskilda företagen. 
Regelbundna undersökningar om innovationer i varje medlemsstat rekommenderades inte vid denna 
tidpunkt. 
Den tyska regeringen instämmer i de frågor som rör immateriell egendom och pekar på att patent ofta är en 
nyckelfaktor för att få finansiering. För att åskådliggöra för allmänheten hur stora de verkliga kostnaderna 
för patentintrång är, skulle man kunna göra beräkningar av de sociala kostnaderna, t.ex. förlusten i form av 
minskad vinst för industrin och påföljande arbetslöshet. Regeringen är i princip överens med gemenskapen 
vad beträffar utbildning om och ökad användning av bruksmönster. 
Regeringen förespråkar att medlemsstaterna får större insyn beträffande innehållet i utbildningssystemen, 
vilket är att föredra framför att koncentrera sig pä ett ömsesidigt erkännande av slutprodukten, dvs. 
kvalifikationerna. 
För att uppmuntra forskares och studenters rörlighet föreslår regeringen att EU:s strukturfonder bör 
användas till att anställa akademiker eller studenter som innovationsassistenter. 
En förenkling av administrativa förfaranden välkomnas och i svaret föreslogs att ett seminarium med 
deltagande från näringslivet skulle sammankallas för en "brainstorming" om hur förfaranden skulle kunna 
förenklas. 
På samma gång som regeringen instämmer i att forskningsinsatser bör inriktas mer mot innovation, anser 
den att man måste vara försiktig så att inte kreativiteten hämmas eller nivån på grundforskningen sjunker, 
särskilt på gemenskapsnivå. 
• EU:s program för FoU bör koncentreras på några specialområden av strategisk betydelse för Europas 
framtid. 
• EU:s FoU bör förbehållas större högriskprojekt som inte kan genomföras på nationell nivå. 
• Målen för varje FoU-program bör fastställas tydligt med särskild tonvikt på deras inverkan på områden 
av strategisk betydelse. 
• EU:s strukturfonder bör inriktas på nyskapande metoder. 
• Det överensstämmer också med målet att varje medlemsstat ökar sina utgifter för FoU till 3 % av BNP. 
• 
Den tyska regeringen instämmer i att innovationsverksamhetens fördelar måste erkännas, särskilt av 
allmänheten, och anser att förslagen i grönboken inte är tillräckliga på något område. Följande åtgärder 
föreslås därför: 
24 
~>i 
• Att åskådliggöra för allmänheten den inverkan som EU:s FoU-program har på det dagliga livet. 
• Att undersöka möjligheten att låta en grupp PR-konsulter utarbeta en serie praktiska åtgärder för att 
främja en positiv bild av innovation, särskilt genom att använda moderna IT-metoder. 
• I framtiden bör sådana åtgärder ingå i ramprogrammen. 
25 
? > 
DEN SPANSKA REGERINGENS SVAR PÅ GRÖNBOKEN OM INNOVATION 
AllmSnna kommentarer 
Den spanska regeringen välkomnar grönboken. Den instämmer i grönbokens horisontella och integrerade 
infallsvinkel och delar behovet av att formulera en europeisk strategi för att främja innovation. Även om 
den spanska regeringen » regel instämmer i analysen av situationen i Europa, beklagar den att grönboken 
mte fullt ut drar nytta av vissa påpekanden från Vitboken om tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning, 
t.ex. den ekonomiska klyftan mellan stora företag och små och medelstora företag och sociala klyftor. 
Framför allt anser den att innovationer som fundament för teknisk, social och ekonomisk sammanhållning 
på lång sikt har fått för liten uppmärksamhet. 
I grönboken har man begränsat sig till att ta upp de huvudsakliga hindren och utmaningarna för innovation, 
utan att presentera ett verkligt ramförslag för att främja innovationsverksamheten i EU. Slutligen bör man 
intressera sig mer för initiativ som främjar tekniköverföring mellan regioner och (traditionella) sektorer 
och som stärker de små och medelstora företagens konkurrenskraft. 
Särskilda kommentarer 
Åtgärd 1: Att utveckla teknikbevakningen och de tekniska framtidsstudierna 
Institutet för vetenskapliga och tekniska prognoser (IPTS) bör få en mer betydande 
roll. 
Åtgärd 2: Att bättre inrikta forskningen mot innovation 
• Kommittéerna inom programmen bör intressera sig för verksamheten inom 
arbetsgrupperna. 
• De små och medelstora företagen bör delta tidigt i FoU-processen och inte bara 
vid tillämpningen av resultaten. 
• Bland de kriterier som används för att övervaka och utvärdera forskningsprogram 
bör social och ekonomisk sammanhållning och förbättrade levnadsvillkor 
inkluderas. 
Åtgärd 4: Att öka rörligheten bland studerande och forskare 
Det bör utarbetas åtgärder för att dra till sig (och behålla) välutbildade mänskliga 
resurser i mindre gynnade regioner. 
Åtgärd 5: Att förbättra kunskaperna om innovationernas positiva verkningar 
Traditionella medier (TV, radio och press) bör användas för att förbättra 
allmänhetens kunskaper inom detta område. 
Åtgärd 7: Att införa skattesystem som gynnar innovationer 
Mot bakgrund av försöken att minska de offentliga budgetunderskotten, bör det vara 
obligatoriskt att göra en grundlig förhandsanalys av effekterna på budgeten av nya 
program. 
26 
Åtgärd 8: Att främja intellektuell och industriell egendom 
Forskningscentrer (offentliga och privata) bör också kunna dra nytta av marknads­
föringsåtgärder. 
Åtgärd 9: Att förenkla administrativa åtgärder 
Kommissionens synpunkter delas helt och fullt. 
Åtgärd 12: Att uppmuntra innovationsverksamhet i företagen, i synnerhet i små och 
medelstora företag, och stärka den regionala dimensionen av innovation 
Det nödvändiga samarbetet mellan regionerna bör stärkas samt även de nationella 
myndighetemas samordningsroll. 
Åtgärd 13: Att förnya de offentliga insatserna för främjande av innovation 
Direkta offentliga styrmedel bör också uppmuntras. 
Slutligen bör innovationspolitiken behandlas på regerings-Zstatschefsnivå, vilket är det mest lämpliga 
politiska forumet om innovationsfrågorna skall föras in på ministerrådets dagordning. 
27 
->? 
DEN FINSKA REGERINGENS SVAR PA GRÖNBOKEN OM INNOVATION 
Den finska regeringen välkomnar Grönboken om innovation. Den vill dela med sig av de erfarenheter man 
gjort på medlemsstatsnivå till gemenskapen ocn aktivt delta i uppföljningsarbetet i samband med denna 
publikation. Följande aktuella initiativ i Finland har visat sig vara framgångsrika och kan vara av intresse 
för andra medlemsstater: 
(1) Ett nationellt högteknologiskt mentorprogram nar införts och testats med lovande resultat. Erfarna 
företagsledare bedömer intresserade små och medelstora företag och utfärdar ett "European 
Venture Capital Certificate' för att underlätta förhandlingar med finansiärer. Detta 
tillvägagångssätt har utarbetats i samarbete meo kommissionen. 
(2) Kera (den regionala utvecklingsfonden) nar nyligen infört en offenligt finansierad lånemöjlighet 
för nya företag med små och snabba iån (mindre än 20 000 ecu) och med mycket låga krav på 
säkerhet. Det har fått ett mycket positivt mottagande bland de små och medelstora företagen. 
Den finska regeringen stöder en snabb ökning av FoU-utgifterna. Europa kan inte konkurrera med Japan 
och USA om inte dessa utgifter uppgår till ungefär 3 % av 8NP. För att bereda väg för en gynnsam 
utveckling av den europeiska innovationspolitiken och för att främja den europeiska industrins 
konkurrenskraft, bör FoU-utgifterna öka på både nationell och europeisk nivå. Idéerna om hur man kan 
förbättra den europeiska innovationsprocessen måste införas i det femte ramprogrammet för att säkerställa 
dess effekt på den europeiska konkurrenskraften: Det finns ett behov av extern hjälp för att bedöma 
innovation, för att analysera marknaden och för an lösa problem på andra områden där små och medelstora 
företag har otillräcklig kompetens. * 
Regeringen ger sitt stöd till att EASDAQ uDprättas och föreslår att man experimenterar med 
teknikklassning på europeisk nivå och att denna kunskap sprids. Den rekommenderar även att banker bör 
skaffa sig kompetens inom och kunskaper om teknikområdet och om de teknikbaserade företagens 
specifika finansieringsfrågor, TEKES (Centret för teknisk utveckling) skall snart börja använda ett nytt 
finansieringsinstrument som kallas ett "egetkapitallån". Detta lån räknas som företagets eget kapital, vilket 
alltså förbättrar företagets balansräkning. Användningen av regionala utvecklingsfonder bör riktas mot 
FoU-projekt på nationell nivå. 
Regeringen stöder inte rollen för Institutet för vetenskaDiiga och tekniska prognoser (IPTS) när det gäller 
teknikbevakning och föredrar att det nuvarande nationella systemet används och att man utbyter 
erfarenheter. 
Innovationsverksamhet inom servicesektorn bör uppmuntras. Servicesektorn bör inkluderas i systemet för 
innovationsfinansiering och bör få samma behandling som industrin, eftersom den är minst lika viktig för 
sysselsättningen. 
Följande uppgifter inom innovationsområdet bör genomföras på gemenskapsnivå: 
- Att utarbeta gemensamma standarder, direktiv och övergripande överenskommelser. 
- Mekanismer och samarbetsforum som hjälper medlemsstaterna och deras företag att lära av varandras 
erfarenheter. 
- Projekt som är så omfattande och kostsamma att ett iand inte ensamt kan genomföra dem. 
- Ny gemensam lagstiftning (t.ex. stadgan för ett europeiskt bolag). 
- Samordning av EU:s innovationsverksamhet med andra gemenskapsåtgärder (t.ex. strukturfonderna, 
industripolitiken). 
28 
yp 
DE FRANSKA MYNDIGHETERNAS SVAR PÅ GRÖNBOKEN OM 
INNOVATION 
Grönboken om innovation är ett användbart och odogmatiskt bidrag till den offentliga debatten om det 
viktiga ämne som innovation utgör. 
Innovation och subsidaritet 
Innovationen är ett bra exempel på ett område där subsidaritsprincipens tillämpning är klar och tydlig 
(innovationsverksamhet är först och främst ett ansvar för företagen och företagens grundare - eftersom det 
är de och inte myndigheterna som har de goda idéerna). Att unionen vidtar åtgärder inom 
innovationsområdet är i princip berättigat om åtgärderna gäller de företag som verkar på den europeiska 
marknaden och på världsmarknaden. De små och medelstora företagens tillgång till gemenskaps­
programmen måste förbättras. 
Analys av grönboken 
För att förbättra den privata finansieringen av innovation inom de små och medelstora företagen, har 
Frankrike vidtagit stödåtgärder beträffande riskkapital t.ex. upprättandet av Nya marknaden (1996). 
Möjliga skattereformer för nyskapande företag är under utarbetande, och man undersöker även hur 
pensionsfonderna skall kunna uppmuntras att investera i innovationsverksamhet. 
Frankrike påpekar återigen att man är positiv till ett Europapatent (ratificering av konventionen om ett 
gemenskapspatent från 1992). 
En förenkling av administrativa förfaranden ligger inom medlemsstaternas område. 
Kommissionens analys av de otillräckliga forskningsinsatserna är pessimistisk. I Frankrike har betydande 
investeringar i forskningen genomförts, både pä nationell nivå och på gemenskapsnivå. 
Frankrike bedömer att grundforskningen måste stöttas av staten, eftersom det då bland annat går att 
säkerställa att det fmns ett samband mellan grundforskning och nya produkter. 
Frankrike beklagar att vinstdelning för forskare och avknoppning av verksamheter inte behandlas i 
grönboken. 
Grönbokens åtgärder 
Frankrike konstaterar att det i grönboken saknas konkreta förslag och praktiska åtgärder som 
kommissionen skulle kunna lansera. 
Ramprogrammen diskuteras inte mycket i grönboken och det är beklagligt att notera en alltför skarp 
uppdelning mellan åtgärd 3 "spridning och utvärdering av resultat" och åtgärd 1 "genomförande" av 
forskningsprogrammen. Inom det femte ramprogrammet skulle en bättre samordning mellan dessa två 
åtgärder vara önskvärd. 
Frankrike kräver också mer tydlighet beträffande ramprogrammets mål: Programmet bör understödja vår 
vetenskapliga och tekniska konkurrenskraft och det kan därför inte samtidigt vara ett särskilt instrument 
för sammanhållning (vilket mer är en uppgift för Europeiska regionalfonden). 
Frankrike stöder det utmärkta initiativet med arbetsgrupperna (task forces). 
Frankrike är mer återhållsam beträffande uppkomsten av nya institut som "Europeiska institutet för 
innovation och utveckling på landsbygden" eller "Europeiska institutet för innovativa metoder inom 
yrkesutbildning". 
En förstärkning av institutet i Sevilla är ingen prioritet. Frankrike förespråkar i stället att gemenskapen drar 
större fördel av medlemsstaternas insatser för framtidsforskning, t.ex. Technology Foresight i Förenade 
kungariket och 100-technologies-clés i Frankrike. 
29 
%i 
Frankrike är positiv till att EU agerar som samordnare och kan säkerställa sammanhållningen mellan 
offentliga åtgärder och privata insatser, för att inom ramprogrammet''stödja forskning inom industrin vars 
finansiering delas mellan kommissionen och företagen eller offentliga forskningsinstitutioner. 
Kommissionen skulle på detta sätt kunna tillföra grundforskningen en verklig europeiskt dimension och 
främja utvecklingen av teknik av vikt. 
30 
11 
DEN IRLÄNDSKA REGERINGENS SVAR PÅ GRÖNBOKEN OM 
INNOVATION 
Den irländska regeringen välkomnade Grönboken om innovation och instämmer med de stora riktlinjerna. 
Följande punkter åskådliggör den irländska regeringens åsikter beträffande vissa särskilda ämnen: 
• Medlemsstaternas förmåga att bedriva en omfattande teknikbevakning är begränsad. Det är därför 
önskvärt att denna verksamhet genomförs på £U-nivå och koncentreras på "teknikoffensiver" 
(technology push). 
• Arbetsgrupperna (de s.k. task forces) i sin nuvarande utformning skulle bara stimulera 
innovationsverksamhet inom vissa sektorer eller länder. Man föreslår att urvalsmetoden för 
arbetsgrupper bör återspegla alla medlemsstaternas behov. 
• Irland välkomnar att de små och medelstora företagens betydelse har uppmärksammats i grönboken. 
Den irländska regeringen har under sitt ordförandeskap medverkat till att en arbetsgrupp inom Crest 
inrättats för att undersöka hur de små och medelstora företagen kan uppmuntras att delta mer i EU:s 
forskningsprogram. Vissa av grönbokens åtgärder skulle förbättra de små och medelstora företagens 
villkor, men det skulle behövas en mer interventionistisk politik för att utvinna idéer och kunskap från 
forskningsinstituten och omvandla dem till kommersiella produkter. Aktuella politiska åtgärder i 
Finland och Israel anges som exempel. 
• Det är nödvändigt att beslutsfattarna, näringslivet och allmänheten får en bättre förståelse för 
vetenskap, teknik och innovation. Begreppet inlärning måste införas som en del av 
innovationsprocessen. Utbildning anses vara ett alltför specifikt begrepp för att man skall lyckas 
förändra människors mentalitet. 
• Ekonomiska incitament anses vara avgörande ocn man välkomnar förslagen om att upprätta EASDAQ, 
att införa Europeiska investeringsbankens bankgarantier för nyskapande små och medelstora företag 
samt multinationella fonder för startkapital. 
• Tekniköverföringens betydelse betonas och man föreslår att en serie särskilda åtgärder bör utarbetas för 
att understryka att det ofta kan vara en bättre lösning för företagen att tillägna sig teknik, vare sig den 
har utarbetats i Europa eller inte, än intern forskning och utveckling. 
I rapporten från STIAC (Science, Technology and Innovation Advisory Council) betonas betydelsen av 
samarbete och nätverk, särskilt för att övervinna nackdelarna med småskalighet. 
31 
^ 
DEN ITALIENSKA REGERINGENS SVAR PÅ GRÖNBOKEN OM 
INNOVATION 
Den italienska regeringen välkomnar Grönboken om innovation och instämmer med dess slutsatser och de 
föreslagna åtgärderna. Regeringen anser att grönboken och den sammanfattande konferensen i Rom (30 
maj 1996) har ökat medvetenheten om olika frågor som rör innovation i Europa. 
Den italienska regeringen instämmer i att investeringar i vetenskap och teknik bör göras i 
överensstämmelse med samhällets och näringslivets behov. 
Regeringen föreslår att, förutom de hinder för innovation som behandlas i grönboken, framtida åtgärder 
bör ta hänsyn till sektoriella hinder för innovation som är specifika för en bransch (t.ex. 
tillverkningsindustrin, integrerade produktionskedjor, fullt utvecklade branscher). 
Den föreslår att särskild uppmärksamhet bör riktas mot att skydda EU:s immateriella tillgångar. 
32 
DEN NORSKA REGERINGENS SVAR PÅ GRÖNBOKEN OM INNOVATION 
Den norska regeringen är positivt inställd till detta initiativ att förstärka Europas innovativa förmåga. 
Följande punkter belyser den norska regeringens inställning till några betydelsefulla faktorer i debatten: 
• Insatser inom teknikbevakning bör samordnas bättre och det arbete som institut som IPTS gör, bör få 
en omfattande spridning. 
• Det krävs ytterligare arbete inom området för statistiska undersökningar om innovation. Detta arbete 
bör knytas närmare till OECD:s arbete. 
• Gemenskapen bör spela en avgörande roll när det gäller att utarbeta nya och tydliga system för 
erkännande av kvalifikationer. 
• Man välkomnar upprättandet av en europeisk kapitalmarknad, EASDAQ. 
• Det finns en oro för att europeiska företag flyttar sin FoU-verksamhet från Europa på grund av en 
komplex lagstiftning, t.ex. inom immaterialrätten. Ytterligare initiativ inom detta område bör knytas 
samman med initiativ inom OECD och Världshandelsorganisationen, WTO, och samordnas på stats-
och gemenskapsnivå. 
• Erfarenhetsutbyte inom området regionala villkor för innovation bör förstärkas. 
Den norska regeringen pekar på det faktum att det råder brist på kunskaper om att analysera och fastställa 
ekonomisk intelligens och att kunskapsnivån behöver höjas. Den understryker också att en europeisk 
innovationspolitik för 2000-talet måste omfatta en djupare analys av servicesektorns innovativa förmåga. 
33 
& 
DE PORTUGISISKA MYNDIGHETERNAS INSTÄLLNING TILL 
GRÖNBOKEN OM INNOVATION 
L Innovationspolitik 
Uttrycket "den europeiska paradoxen" visar pä ett linjärt synsätt och går längre än fenomenet innovation. 
Gemenskapens forsknings- och utvecklingspolitik samt en eventuell innovationspolitik kan varken göra 
något åt bristerna mom industri- och företagspolitiken eller lösa allvarliga problem som spridning och 
demonstration, vilka har en oerhörd betydelse för de sma och medelstora företagen. Portugal anser att en 
överföring av resurser från FoU-programmen till innovationspoiitikens område inte är genomförbar på det 
politiska och ekonomiska planet. 
2. Tillväxt och sysselsättning - Social och organisatorisk innovation 
Portugal anser att grönboken bara snuddar vid problemet om det finns ett samband mellan innovation, 
tillväxt och sysselsättning. Det är inte teknik som kan lösa företagens problem eller som skapar nya 
möjligheter för företagen, utan det är en nyskapande tillämpning av tekniken och i detta ingår nya former 
av social och organisatorisk innovation. Mot denna bakgrund önskar Portugal att det införs åtgärder som 
gäller stadsplanering, att ge nytt liv åt landsbygden, undervisning och utbildning, hälso- och sjukvård och 
äldre människors problem. 
3. Finansiering 
Portugal anser an det bör skapas gynnsamma ramar för en europeisk finansmarknad för att främja 
europeiskt riskkapital som kan finansiera företag med ett utbud av innovativa tjänster och produkter. I 
överensstämmelse med detta ställer man sig bakom an en marknad av typ EASDAQ skapas. 
4. Beskattning 
För att kunna skapa ett system med skatteincitament som är anpassade till de nationella systemen för direkt 
stöd, föreslår Portugal att man bör göra ingreppen på området för skattemässig harmonisering, främst av 
konkurrenshänsyn, men även mot bakgrund av att bestämmelser och investeringsvillkoren på den inre 
marknaden blir alltmer enhetliga. 
5. Transnationeila nätverk mellan företag 
Portugal understryker att det saknas uppmuntran och stöd från gemenskapen (särskilt till små och 
medelstora företag) som gör det möjligt för företag från de ekonomiskt svagaste länderna att delta i 
transnationeila projekt med delade kosmader och som samlar både stora företag och små och medelstora 
företag. 
Följaktligen är det nödvändigt att öka de små och medelstora företagens kunskaper om de europeiska 
marknaderna och om möjligheterna att få stöd från gemenskapens fonder för FoU och att utveckla nätverk 
för samarbete. 
6. Arbetsgrupperna (sk. task forces) 
De lovvärda intentionerna att samordna och förena de olika programmen, som var motiveringen för att 
bilda arbetsgrupperna, har blivit lidande av bristen på insyn vid urvalet och i finansieringen. Detta leder till 
förvirring i debatten om grönboken, tilläggsfinansienngen av det fjärde ramprogrammet och de nyss 
påbörjade diskussionerna om det femte ramprogrammet. Portugal är dock positivt inställd till 
arbetsgrupperna om sjötransporter, integrerade transportssystem samt multimedieprogram för utbildning. 
34 
%L 
DEN NEDERLÄNDSKA REGERINGENS SVAR PÅ GRÖNBOKEN OM 
INNOVATION 
Den nederländska regeringen instämmer helt med de huvudsakliga mål som framställs i Grönboken om 
innovation. Undersökningar som nyligen har genomförts i Nederländerna har gjort det möjligt för landet 
att ha erfarenheter av nästan alla åtgärder som beskrivs i grönboken. Med tanke på subsidaritetsprincipen 
anser den nederländska regeringen att åtgärder på gemenskapsnivå endast bör planeras för projekt som är 
för stora för en nation eller projekt som uppkommer direkt som ett resultat av gemenskapens politik eller 
lagstiftning. Följande punkter illustrerar den nederländska regeringens synpunkter om vissa 
huvudområden. Den nederländska regeringen 
« uppmanar till försiktighet med att använda europeiska fonder som investeringskapital 
• välkomnar bildandet av EASDAQ, under förutsättning av att marknadskrafterna får styra denna 
marknad 
• uppmanar till försiktighet med europeiska priser och certifikat till dess man vet mer om värdet av 
sådana gemenskapsinitiativ 
• instämmer i de viktigaste frågorna som rör fortlöpande utbildning och betonar behovet att utarbeta 
metoder för att ömsesidigt erkänna varje medlemsstats utbildningar och kunskaper. 
Den nederländska regeringen betonar att vissa frågor av allmän natur, t.ex. administrativa kostnader, 
arbets- och patenträtt bör föras samman, eftersom de ofta behandlas på rådgivande forum som inrättats 
särskilt för detta ändamål. Det är av yttersta vikt att innovationsaspekten införs på dagordningen hos dessa 
forum. 
35 
> 
DEN SVENSKA REGERINGENS SVAR PÅ GRÖNBOKEN OM INNOVATION 
Den svenska regeringen anser att det är oroande att innovationsfrågorna betraktas ur ett mycket tekniskt 
perspektiv och understryker att innovation påverkar livets alla aspekter. Den betonar särskilt skolans roll 
för individernas kreativitet och påpekar att OECD:s arbete inom detta område skulle kunna vara intressant. 
Regeringen har uppfattningen att alla åtgärder som föreslås i grönboken är inriktade på att förbättra 
ekonomiska resultat genom innovationsverksamhet. Även om att detta är lovvärt i sig, så finns det sociala 
behov som bör behandlas och som också kräver ett nyskapande angreppssätt, t.ex. vården av det ökande 
antalet äldre i befolkningen. Det påpekas också att innovationsverksamhet inom det organisatoriska 
området inte har tagits upp. 
Följande specifika påpekanden ger en antydan om den svenska regeringens inställning till grönboken. 
• Kommissionens roll för att stärka den europeiska innovationsverksamheten bör begränsas till åtgärder 
som inte är genomförbara på nationell nivå. Ett viktig uppgift bör vara att samordna överföring och 
utbyte av erfarenhet och kunskap mellan medlemsstaterna. 
• De tretton åtgärderna innehåller inget nytt. Den information som framförs har undersökts och testats 
under en längre tid och den har oftast inte Ökat innovationsverksamheten i någon större utsträckning. 
• Det är inte säkert att ratificeringen av den europeiska patentkonventionen är ett bra tillvägagångssätt. 
Den svenska regeringen rekommenderar att det arbete om innovation som har bedrivits av OECD bör 
utgöra en utgångspunkt för kommissionens framtida verksamhet. 
36 
1S 
DEN BRITTISKA REGERINGENS SVAR PÅ GRÖNBOKEN OM INNOVATION 
Förenade kungarikets regering välkomnar kommissionens initiativ att utarbeta och publicera grönboken. 
Regeringen berömmer särskilt erkännandet av att det fmns ett behov av att bygga vidare på de 
framgångsrika erfarenheter som gjorts i enskilda regioner ocn länder och att sprida kunskaper om optimala 
lösningar i Europa. Dessutom uttrycker Förenade kungariket sitt gillande över att man betonar att det är 
nödvändigt att lära från varandra genom att utbyta kunskaper om optimala lösningar, så att alla 
medlemsstaterna inte nödvändigtvis gör samma sak. 
Särskilt på gemenskapsnivå välkomnar och stöder Förenade kungariket kommissionens arbete med 
avreglering, förenkling av förfaranden och konkurrensregler samt användningen av privata entreprenörer 
och decentralisering. Det fmns utrymme att ytterligare effektivisera de existerande åtgärderna och 
initiativen inom gemenskapen och att förbättra samordningen av EU:s verksamheter. 
Att bättre inrikta forskningen mot innovation 
De mekanismer som binder samman grundforskning och innovation är oumbärliga. Vidareutvecklade 
(inkrementella) innovationer som är särskilt viktiga för innovationsverksamheten i små och medelstora 
företag, har dock inte fått mycket uppmärksamhet. 
Förenade kungariket förespråkar starkt ett effektivt samarbete mellan programmen. Arbetsgrupperna har 
visat sig vara till hjälp när det gäller att finna bra samarbetsområden. Arbetsgruppemas verksamhet under 
den inledande fasen har emellertid gett upphov till viss oro. 
Regeringen välkomnar förslaget att i det fjärde ramprogrammets förfaranden för övervakning och 
utvärdering inbegripa en bedömning av innovationsverksamhetens effekter. 
Förenade kungariket instämmer i att det finns ett behov av att ta hänsyn till innovationsfaktorer i det femte 
ramprogrammet, men anser att det är oklart hur kommissionen tänker genomföra detta. 
Det fmns inget behov av ett nytt informationsprogram på gemenskapsnivå. 
Teknikbevakning och tekniska framtidsstudier på gemenskapsnivå har små möjligheter att få någon större 
betydelse. 
Att förstärka de mänskliga resurserna för innovation 
Rekommendationerna är relevanta. Medlemsstaterna kommer emellertid att ha en uppsjö olika 
prioriteringar och tillvägagångssätt för att förbättra sina utbildningssystem. 
Det är inte offentliga myndigheter, varken på medlemsstats- eller gemenskapsnivå, som är bäst 
kvalificerade att bedöma vilka färdigheter och kvalifikationer som näringslivet behöver. Man kan därför 
inte motivera att en ny institution inrättas som skulle göra samma arbete som redan utförs. 
Det fmns inga skäl för att öka budgeten för Programmet för utbildning och fri rörlighet för forskare och 
inte heller något som motiverar att nya initiativ tas. 
Att förbättra finansieringsvillkoren för innovation 
De föreslagna mekanismerna bör utarbetas inom den privata sektorn. Erfarenheten visar att bristen på 
finansiering sällan är det huvudsakliga problemet för innovationsverksamhet, även om det ofta används 
som en ursäkt. Förenade kungariket har inga invändningar mot att Europeiska investeringsfonden får 
tillåtelse att investera i riskkapital. 
Beskattningsfrågor är i första hand en fråga för medlemsstaterna på nationell nivå, i enlighet med 
subsidaritetsprincipen. 
37 
-t)' 
Att införa ett juridiskt gynnsamt klimat 
Förenade kungariket stöder insatser inom internationella forum som arbetar för harmonisering, om sådana 
åtgärder kan leda till en förbättring av förhållandena för handel och/eller till större effektivitet eller lägre 
kosmader inom systemet för immaterialrätt. 
Förenade kungariket stöder att informationstjänster om patent främjas som en metod för teknikbevakning. 
Förenade kungariket ställer sig helt bakom att administrativa förfaranden på gemenskapsnivå 
rationaliseras. 
Förenade kungariket har i princip inga invändningar mot en europeisk bolagsstadga. Det går dock inte att 
motivera en separerat form av europeisk bolagsstadga eller europeiska ekonomiska intressegrupperingar 
för små eller nyskapande företag. 
Kontroll av statligt stöd bör vara en viktig prioritet för kommissionen. I princip stöder Förenade kungariket 
helt kommissionens insatser för att begränsa nivån på statligt stöd till produkter som kräver stora 
investeringar. Den brittiska regeringen välkomnar och stöder helt kommissionens förslag att fortsätta att ha 
konkurrensregler som underlättar tekniköverföring. 
Att utveckla möjligheterna till offentliga insatser för att främja innovation 
Förenade kungariket stöder målet att främja samarbete mellan företag och att stärka grupperingar. Att 
uppmuntra ett internationellt synsätt inom företagen är en viktig fråga. 
Ramprogrammen bör inte användas för att ge stöd åt regionala åtgärder som bäst bedrivs inom ramen för 
strukturfonderna. 
Investeringar i innovation inom gemenskapen, medlemsstaterna och i regionerna bör utvärderas på ett 
lämpligt sätt. Regionala och nationella initiativ bör utvärderas av medlemsstaterna. Förenade kungariket 
välkomnar att kommissionen underlättar utbyte av kunskap om optimala lösningar mellan regioner och 
länder. 
38 
2.1-C - Institutionernas reaktion 
(Sammanfattning utarbetad av kommissionen) 
1. Europaparlamentet 
2. Ekonomiska och sociala kommittén 
3. Regionkommittén 
39 ¥/ 
1. Kommentarer från Europaparlamentet 
Europaparlamentet välkomnar grönboken och de olika åtgärderna och ser fram emot de mätbara 
resultat som förväntas följa. I en resolution med 35 punkter förespråkar parlamentet bl.a. följande: 
Spridning och utnyttjande av FoTU-resultat 
• Bättre spridning av teknisk know-how, vari även skall ingå ökat stöd till innovationsprogrammet 
och till programmet fortbildning och rörlighet för arbetstagare. 
» En ny Task Force för att främja spridning och utnyttjande av FoTU. 
• Inriktning på forskning som är tvärvetenskaplig, tillämpad och nätverksorienterad, eller som 
bedrivs vid industrier som för närvarande är för sma för att vara självförsörjande med forskning. 
• Större användning av informationsteknik, grunden bör läggas genom att tillgång till Internet 
säkerställs i alla skolor. 
» Prioritetsbedömning på grundval av bättre kännedom om innovationsprocessen, varvid kunskapen 
skall byggas på kvantitativa innovationsindikatorer. 
• Ständig bevakning av inhemska "bra metoder" för att främja innovation i medlemsstaterna. 
Förvaltning av FoTU 
• Bättre samordning mellan forskningspolitiken på nationell nivå och på gemenskapsnivå. 
• Gemensamma forskningscentrets institut för tekniska framtidsstudier bör ha en nyckelroll när det 
gäller att utveckia nätverkslänkar mellan forskningscentrer med liknande verksamhet. 
Ekonomiska och finansiella överväganden 
• Medlemsstaterna bör se över sin skattelagstiftning med målsättningen att främja innovation. 
Förslagen omfattar reglering av inhemska finansmarknader efter japanskt mönster, längre 
avbetalningsperioder för investeringar samt billiga lån för innovativa företag. 
• Mer konkurrens på den inre marknaden som skydd mot att stora företag dominerar marknader och 
stöd. 
• Oberoende teknisk bedömning för att ge bankerna bättre förståelse för teknikföretag. 
Administrativt och rättsligt hinder 
• Enklare administrativa rutiner både på nationell nivå och på gemenskapsnivå. Kommissionens 
SLIM-initiativ (Simpler Legislation for the Internal Market) välkomnas och parlamentet uppmanar 
också till att gå längre när det gäller att förenkla administrationen av forskningsramprogrammen. 
• Snart antagande av stadgan för ett europeiskt bolag. 
• Patentskyddsperioder som varierar beroende på typ av produkt för att väga innovation (som 
gynnas av patent) mot konkurrens (som hindras av patent). 
Innovationsstimulans till små och medelstora företag 
• Innovationsstöd på regional nivå samt program för att uppmuntra små och medelstora företag att 
samarbeta med universitet, forskningscentrer inom industrin och stora företag. 
• Den stödfunktion gentemot småföretag som innehas av biorganisationer, såsom banker, konsulter, 
marknadskooperativ och tekniska skolor bör uppmärksammas. 
• Strukturfonderna bör inriktas på innovation. 
• Förståelse för att små och medelstora företag inte är någon homogen grupp och ingripanden 
därefter, dvs respekt för skillnader och målinriktning på grundval av storlek och sektor. 
• Hjälp till små och medelstora företag för att begränsa de ekonomiska riskerna med innovation, 
samt även stöd från Europeiska investeringsbanken. 
40 V 
Sociala aspekter och utbildningsaspekter 
• Bättre kommunikation mellan forskare och allmänheten, särskilt genom statlig radio och tv. 
Finansiering skall innebära ett ansvar för att forskningsresultaten förmedlas till allmänheten. 
• En mera konsumentinriktad forskningspolitik. 
• ökat arbetstagarengagemang i innovationsprocessen, genom utbildning och direkt deltagande. 
• "Inkrementell" innovation bör lyftas fram, eftersom den kan vara lika viktig som helt nya 
produkter. 
• Betoning på att integrera innovation i utbildningen och en ny ram för kommande 
umovationsorienterade yrkeskvalifikationer. 
Task Forces och innovation 
• Debatt om målen för Task Forces och angivande av tydliga samband mellan deras arbete och 
åtgärderna i grönboken. 
41 
2. Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande 
Ekonomiska och sociala kommittén är positiv till grönboken och anser att ett helhetsperspektiv är en 
förutsättning för en framgångsrik innovationspolitik. 
Kommittén anser att det innovationsfrämjande arbetet bör vara de politiska ledamas huvuduppgift, 
eftersom innovation är nyckeln till konkurrenskraft, sysselsättning och utveckling. Den uttalar sig för 
gemensamma europeiska insatser på området som skall vara förenliga med subsidiaritetsprincipen. 
Kommittén anser att innovationer också spelar en viktig roll för ekonomisk och social 
sammanhållning. 
Kommittén understryker forskningsprogrammens och de tekniska framtidsstudiemas viktiga roll. 
Kommittén förordar ett angreppssätt från basen och uppåt. Den anser att man bör inhämta eventuella 
användares synpunkter och främja samverkan mellan forskare och användare. 
Resurserna bör koncentreras till viktiga gemenskapsprojekt och gemenskapsområden. Samarbete är en 
avgörande faktor, eftersom kvalitet är viktigare än kvantitet vid resursutnyttjandet. Insatserna måste 
koncentreras och vissa mål prioriteras. 
Kommittén anser att tillräckligt gynnsamma innovationsförhållanden finns genom integreringen av 
företagen, forskningsenheterna och andra faktorer för att bilda en innovationsnödvändig "kritisk 
massa". 
Kommittén anser att innovationsfrämjande åtgärder bör sättas in till stöd för företag med 
förhållandevis sämre förutsättningar så att de kan delta i innovationsnätverken. 
Kommittén betonar att innovationsprocessen i ett företag eller i någon annan organisation kräver att 
alla anställda deltar genom att fortbilda sig och bidra till ett öppet klimat inriktat på samarbete. 
Om de innovationsfrämjande faktorer som kommissionen redogör för anser kommittén att varje förslag 
till ny reglering borde bedömas ur innovationssynvinkel, att det måste skapas en köpstark efterfrågan 
på ur samhällssynpunkt viktiga områden, att marknaderna måste bli flexiblare. 
Enligt kommittén hör följande åtgärdsområden till de viktigaste: forskningsverksamhetens inriktning 
som skall anges med hjälp av tekniska framtidsstudier, utbildning, finansiering, beskattning, 
avreglering av marknader samt små och medelstora företags tillgång till innovationer. 
Kommittén anser det nödvändigt att främja synergi mellan olika politiska områden, såsom forskning, 
industri etc. 
Kommittén anser att grönboken lägger tonvikten vid samarbete mellan forskningsinstitut och företag, 
men att den i gengäld förbiser sådant som samverkan mellan avdelningarna inom företaget, 
kapacitetsvinster till följd av förbättrad arbetsmiljö, personalpolitik och skillnaden mellan intern och 
extern rörlighet. 
Om grönbokens åtgärder lämnar kommittén följande kommentarer: 
Åtgärd 1 - Utveckla teknikbevakningen och de tekniska framtidsstudierna. Enheter i 
medlemsstaterna som sysslar med tekniska framtidsstudier måste uppmuntras. 
Åtgärd 2 - Att bättre inrikta forskningen mot innovation. Offentliga myndigheter skall ingripa med 
verktyg i stil med Task Force på områden som är viktiga ur samhällssynpunkt om marknaden inte på 
egen hand skapar efterfrågan. 
Åtgärd 3 - Bättre grundutbildning och fortbildning. Man måste etablera en ständig strävan att bli 
bättre. Idén med "Knowledge Resource Centres" måste praktiseras. Tanken är att de skall vara en länk 
mellan utbud och efterfrågan på information inom ett valfritt utbildningsområde. 
Åtgärd 4 - öka utbytesverksamheten bland studerande och forskare. Rörlighet mellan olika 
områden och inuti länderna måste främjas. 
42 
^ 
Åtgärd 5 - AU underlätta förståelsen för innovationernas positiva verkningar. Eventuella 
informationskampanjer riktade till allmänheten bör ge en grundlig förståelse för orsakssammanhangen. 
Åtgärd 6 - Bättre finansiering av innovationer. Allt måste göras för att ge små och medelstora 
företag samma finansieringsvillkor som de stora företagen har. 
Åtgärd 7 - Att införa skattesystem som gynnar innovationer. När politiska beslut fattas eller när 
skattesystemen ändras måste eventuella negativa effekter på innovationsverksamheten beaktas. 
Åtgärd 8 - Att främja immateriell äganderätt Ett europeiskt patenträttssystem vore önskvärt. 
Åtgärd 9 - Att förenkla administrativa åtgärder. Det är dags att vidta konkreta åtgärder. 
Åtgärd 10 - Ett för innovationer juridiskt gynnsamt klimat Innovationsverksamheten måste 
beaktas när EU utformar sin konkurrenspolitik. Gemenskapsregleringen på områdena hälsa, miljö och 
säkerhet måste vara noggrann och tvingande. 
Åtgärd 11 - ökande insatser för "ekonomisk intelligens". De offentliga myndighetema bör utöka 
upplysningsverksamheten. 
Åtgärd 12 - Uppmuntra till innovationer i företagen, i synnerhet i små och medelstora företag, 
och stärka den regionala dimensionen av innovation. Ekonomisk och social sammanhållning är ett 
av unionens centrala mål och subsidiaritetsprincipen är dess arbetssätt. 
Åtgärd 13 - Förnyelse av offentliga insatser för främjande av innovation. Verksamheten byggs i 
större utsträckning på samarbete med olika samhällsgrupper. 
43 
3. Regionkommitténs yttrande 
Regionkommittén välkomnar grönboken och anser att det behövs samordning mellan insatser för att 
sprida kunskap och insatser för att utnyttja resultaten, samt att detta bör ske enligt 
subsidiaritetsprincipen. Den är också positiv till det utrymme de lokala och regionala samhällena har 
fått. 
Kommittén är positiv till att innovationspoiitiken grundas på frivillighet och på lokalt engagemang, 
eftersom den betraktar detta som villkor för bibehållen och stärkt konkurrenskraft och sysselsättning. 
De regionala och lokala samhällena har ett ston ansvar för kraftsamlingen på området. 
När det gäller stöd till innovationsverksamhet bör de lokala och regionala samhällena bidra till att 
gynnsamma förutsättningar i fråga om lagar, ekonomi, finansiering och utbildning läggs fast. 
Kommittén betonar att offentliga myndigheter bör bevilja forsknings- och innovationscentrer 
ekonomiskt stöd. Privata finansiärer bör bringas till insikt om innovationsverksamhetens avgörande 
roll. Strukturfondemas regler för att ställa riskkapital till förfogande bör klarläggas så att fondema blir 
ett verksamt redskap. Det är nödvändigt att utarbeta innovationsfrämjande åtgärder för att förbättra 
tillverkningsförfaranden, skapa nya produkter och tjänster samt utbildning inom ramen för en politik 
med inriktning på små och medelstora företag. Tidigare har EU många gånger stött de lokala och 
regionala myndighetemas ansträngningar på området. De regionala utbildningsprogrammen bör 
slutligen inriktas pä utbildning för innovationsverksamnet. De bör stödjas av gemenskapsprogrammen 
Sokrates, Leonardo och Info 2000. 
Kommittén anser att man genom att sprida innovationsresultaten bidrar till ekonomisk och social 
sammanhållning. Den anser också att nätverk av regionala innovationssystem skulle leda till en bättre 
regionuppbyggnad. De lokala och regionala samhällena bör verka för att det knyts kontakter mellan 
forskning, universitet och företag så att informations- och erfarenhetsutbyte sker inom regionerna, 
mellan regionerna och över gränserna. System för stöd till innovation bör inte begränsas till att omfatta 
forskning/utveckling utan även täcka marknadsförings- och tillverkningsfaser. En regionalt förankrad 
politik för teknikbevakning behövs. Kommittén anser att nätet av innovationsförmedlingscentrer bör 
tillåtas växa så att det får reell betydelse. Inom ramen för en förenklad stödorganisationen och ett 
förfarande för att sprida forskningsresultat skulle de kunna tjäna som "one-stop shop" för de små och 
medelstora företagen. 
Kommittén lämnade följande kommentarer om åtgärderna i grönboken: 
Åtgärd 1 - Utveckla teknikbevakningen och de tekniska framtidsstudierna. Den information som 
samlas in och bearbetas vid Institutet för framtidsstudier i Sevilla skall gå att använda på regional och 
lokal nivå. 
Åtgärd 2 - Att bättre inrikta forskningen mot innovation. De lokala och regionala samhällena skall 
inrätta organ som är lyhörda för små och medelstora företag för att stärka deras kapacitet när det gäller 
forskning och ny teknik. 
Åtgärd 3 - Bättre grundutbildning och fortbildning. De lokala och regionala samhällena kan gör 
unga människor medvetna om vad innovation är, med ekonomiskt stöd från EU, och utveckla 
forskningssamarbetet mellan företagen och utbildningsinrättningarna. 
Åtgärd 4 - öka utbytesverksamheten bland studerande och forskare. Kommittén betonar att 
rörlighet är viktigt och understryker att de lokala och regionala samhällena spelar en viktig roll genom 
att de utvecklar samverkan mellan EU:s regioner. 
Åtgärd 5 - Att underlätta förståelsen för innovationernas positiva verkningar. Kommittén vill att 
man håller de lokala och regionala samhällena underrättade om framgångsrika initiativ på 
innovationsområdet. 
44 
f1 
Åtgärd 6: Bättre finansiering av innovationer. Alla potentiella finansiärer bör uppmanas att se över 
sina stödsystem och, med hjälp av stimulansåtgärder, uppmuntras att delta i innovationsprojekt. 
Med anledning av åtgärderna 7, 8, 9 och 10 anger kommittén att den samtycker till förslaget att 
rådgöra med marknadsaktörerna och arbetsmarknadens paner om innovationsfrämjande fömtsättningar 
i fråga om skatter, handläggning och lagar. Seminarier på regional nivå skulle kunna anordnas som en 
del av åtgärderna för att förenkla företagens arbetsklimat. 
Åtgärd 11 - ökande insatser för "ekonomisk intelligens". Anslagen till verksamheten på regional 
nivå behöver förstärkas. Detta gäller oberoende av om man tänker sig hjälp med rådgivning, 
fortbildning eller rekrytering. Det vore önskvärt med en regelbunden utvärdering av insatserna på 
regional och lokal nivå för att mäta effekten. 
Åtgärd 12 - Uppmuntra till innovationer i företagen, i synnerhet i små och medelstora företag, 
och stärka den regionala dimensionen av innovation. Den lokala eller den regionala nivån är den 
mest ändamålsenliga nivån när det gäller att nå företagen med stöd till innovation. 
Åtgärd 13 - Förnyelse av offentliga insatser för främjande av innovation. Kommittén är positiv till 
förslagen om vilken roll staten skall spela i innovationssammanhang. 
Sammanfattningsvis välkomnar kommittén Europeiska kommissionens initiativ. Den trycker på ständig 
hänvisning till subsidiaritetsprincipen och de lokala och regionala samhällenas roll. Den föreslår att 
man från kommitténs medlemmar hämtar erfarenheter och förslag som kan ge näring åt 
sammanställningen av reaktionerna och handlingsplanen. 
45 
^7~ 
BILAGA 2.2 
Innovationspolitikens utveckling 
inom de europeiska medlemsstaterna 
på senare tid 
INNOVATIONSPOLITIKENS UTVECKLING I DE EUROPEISKA 
MEDLEMSSTATERNA PÅ SENARE TID 
Inledning 
På följande sidor presenteras ett antal valda utvecklingslinjer i de europeiska medlemsstatemas 
innovationspolitik under 90-talet. För att åskådliggöra vad som för närvarande faller under begreppet 
innovationspolitik har man grupperat exemplen i enlighet med aktionsplanens tre huvudmålsättningar 
för innovationer: 
A Mänskliga resurser, utbildning och yrkesutbildning. 
B Ramvillkor för företagande och innovationsfinansiering. 
C FoTU och industri. 
Koncentrationen av sådana mängder information på ett fåtal sidor kan naturligtvis inte göra rättvisa åt 
de enskilda statemas ansträngningar. Det är emellertid tämligen enkelt att konstatera att EU-staterna är 
villiga att se till att deras politik när det gäller innovationer och teknologiska förändringar får ett 
uppdaterat innehåll och ökad stringens. Den tyska Bundesbericht Forschung 1996, de brittiska 
vitböckerna och regeringens treårsplaner i Sverige kan ses som exempel på sådana ansträngningar. 
A Mänskliga resurser, utbildning och yrkesutbildning 
Utbildning, yrkesutbildning, fortbildning och omsorg om hela arbetsstyrkans kompetensnivå är 
framträdande drag i innovationspolitiken. Utbildnmgsbudgeten i medlemsstaterna är emellertid mer 
decentraliserad än budgetposterna för de flesta andra satsningar som har att göra med 
innovationspolitik. Vetskapen om att de naturvetenskapliga ämnena är mindre populära bland skolbarn 
och ungdomar har blivit ett bekymmer för de flesta regeringar i medlemsstaterna. Science and 
Technology Policy Council i Finland hävdar i sin utvecklingsstrategi Towards an innovative society att 
"[...] undervisningskvaliteten kommer att förbättras och innehållet i utbildningen kommer att förnyas 
på alla nivåer inom utbildningen". Innovationsagentur i Österrike främjar innovationsprojekt i 
skolorna, stöder innovativa problemlösningar som utvecklats av de studerande genom att stå för 
projektkostnaderna, dela ut priser till vinnande lag och ser till att dessa kan deltaga i internationella 
tävlingar. Detta organ står också för Award for Innovation. I Luxemburg förespråkar man en ändring 
av lagen gällande den tekniska utbildningen s de högre klasserna och avgångsbetyget på den tekniska 
linjen. Dessutom har Luxembourgish Federation of Industries tagit fram "Prix â l'Innovation" åt 
utbildningssystemet. Utbildningsdepartementet i Danmark arbetar på olika sätt för att sprida ett 
innovativt och företagarvänligt klimat pä grundskola och gymnasium. THOR-initiativet (Technology by 
Highly Oriented Research) som skall börja gälla från och med 1997 består av ett begränsat antal större 
forskningsstipendier åt framstående forskare och är tänkt att bidra till att göra de tekniska och 
vetenskapliga områdena mer attraktiva för ungdomar. I Förenade Kungariket har Prince of Wales 
Award nyligen också utökats med priser för sådana innovationer som varit mest framgångsrika 
kommersiellt. 
Tittar man på mer särpräglade utbildningsområden skulle man kunna nämna följande initiativ: 
A. 1 Utbildning och rörlighet bland forskare på doktorandnivå 
I Tyskland stöder man det internationella utbytet av forskare genom flera program såsom Alexander 
von Humboldt Stiftung där man delar ut stipendier till fler än 2 000 forskare per år och Deutscher 
Akademischer Austauschdienst som ger stöd åt fler än 50 000 personer per år. Dessutom har DFG-
programmet för doktorander (Graduiertenkollegs) vuxit snabbt från 1,6 miljoner ecu 1990 till 41 
miljoner ecu 1995. I treårsplanen för forskning och innovation 1994-96 i Italien hävdar man att 
"akademiska avgångsbetyg och doktorsgraden för forskare, vilka infördes senare än i andra 
industrialiserade länder, måste överensstämma bättre med de krav som landets produktionssystem 
ställer". 
Sft 
Programmet riktade forskartjänster (YPER) infördes i Grekland 1995 med sikte på att skapa en reserv 
med högt utbildade personer som sysslar med industnrelaterade problem. Det nationella programmet 
för utbildning av forskningspersonal i Spanien har riktats in på prioriterade områden i 19 nationella 
program som utgör den tredje nationella FoU-planen (1996-1999). Ar 1997 kommer PhD support 
grants i Irland att öka från 1 250 ecu per individ för närvarande till 2 500 ecu vilket går utöver det 
antal doktorander som stöds via andra budgetposter avsedda för vetenskap och teknik. I Danmark 
fortsätter regeringen att ge hög prioritet åt utbildning av forskare, exempelvis genom att behålla 
programmet för gästforskare från utlandet och dela ut stipendier åt danska forskningsstuderande för 
resor till utlandet. Målet är att åtminstone behålla den nuvarande inskrivningsnivån på 
doktorandkurserna. 
A.2 Kopplingen mellan studier på universitetsnivå och företagssektorn 
Mycket i politiken och åtgärderna inom detta område har varit inriktat på att stödja akademiker på väg 
mot sitt första jobb och främja forskarutbytet. I Belgien har man i både den flamländska och wallonska 
regionen genomfört program med inriktning på att ekonomiskt stödja företagens anställning av 
akademiker, särskilt små och medelstora företag. I Wallonien gör programmet FIRST det möjligt för 
forskare att bli rekryterade av universitet och små och medelstora företag i avsikt att bygga upp 
partnerskap, och i Flandern är ett liknande system kopplat till främjandet av företagsgrupperingar. Med 
hjälp av Teaching Company Scheme i Förenade Kungariket bereder man vägen för studerande och 
akademiker till industrin. Även karriärproblemen bland den kontraktsanställda forskningspersonalen 
vid universiteten har mildrats genom en överenskommelse mellan forskningsråden. Royal Society och 
British Academy. 1 Nederländerna kommer man att använda extra resurser till projektet 
Kennisdragers in hei Midden- en Kleinbedrijf (KIM) (påminnande om det brittiska teaching company 
scheme). I Sverige rekommenderar man i en rapport från Industridepartementet att 
doktorandutbildningen skall anpassas till industrins behov och att man skall införa en ny typ av 
industriell docentur för att underlätta rekryteringen av personer med erfarenheter från industrin. The 
Ministry of Education and Science i Spanien har startat ett sektorprogram för utbildning av akademisk 
högskolepersonal och vidareutveckling av forskningspersonalen med sikte på att främja utbytet av 
forskningspersonal mellan industrin och offentliga forskningscentrer och utvecklingen av FoU-enheter. 
För att kunna uppfylla det speciella målet att integrera FoU-personal i de små och medelstora 
företagens FoU-projekt i de nya delstaterna i Tyskland, fortsätter man med och utvidgar storleken på 
flera program inom ramen för BMBF och BMW i. Lanseringen 1995 av Centre of Advanced European 
Studies (CAESAR) i Bonn kan ses som ännu ett försök att öka flexibiliteten, särskilt genom att undvika 
fasta forskartjänster. Istället kommer man att anställa forskare under endast fem år för grundforskning 
och tillämpade forskningsprojekt såsom nano-teknologi och bioelektronik som tycks lovande inför 
nästa sekel. En annan nyhet är att CAESAR skall fungera som ett privat institut och finansieras genom 
avkastningen från en initialdonation på 360 miljoner ecu från den federala regeringen och 34 miljoner 
ecu från Nordrhein-Westfalen. I Danmark fortsätter man med Industrial PhD Fellowships med 45 nya 
akademiker per år som samtidigt är anställda av ett företag och inskrivna vid en universitetsinstitution 
som doktorander. Det grekiska programmet Diavlos kan karakteriseras som ett pilotprojekt 
(samfinansierat av Europeiska socialfondens med inriktning på att stödja en första kontakt mellan 
studenter och företag som sysslar med FoU-verksamhet. I Irland omfattar programmen för utbildning 
och rörlighet bland akademiker också ekonomiskt stöd åt företagens FoU-personal så att man kan 
arbeta på FoU-avdelningår hos utländska företag, utbildning åt företagare med akademisk bakgrund så 
att dessa skall kunna driva egna företag och assistans åt små och medelstora företag för rekrytering av 
högskoleingenjörer under ettårsperioder. 
A. 3 Yrkesutbildning och fortbildning 
Regeringarna i medlemsstaterna möter kraven på yrkesutbildning och fortbildning huvudsakligen med 
utgångspunkt från målet att ge en ökad andel ungdomar fullgoda färdigheter och behålla deras 
attraktivitet på arbetsmarknaden. 
I Förenade kungariket gör regeringen reklam för de nya nationella målen för utbildning och 
yrkesutbildning i vitboken Competitiveness. Forging Ahead (1995), framlagd av National Advisory 
4&0 
Council for Education and Training (NACETT). och presenterar sina konkreta mål som omfattar stöd 
åt en målsättningstävling sektorsvis för organisationer som tillhandahåller utbildning åt industrin och 
andra organisationer. Man jämför också de grundläggande färdigheter som behövs för en anställning 
med liknande kriterier i de viktigaste konkurrentländerna och samarbetar med organisationer som 
tillhandahåller utbildning åt industrin för att skapa standarder för företagsutbildning. Vidare håller man 
i en tävling med en pott på 6 miljoner ecu åt det bästa utbildningsprojekt som omfattar tio eller fler 
småföretag och publicerar ett konsultationsdokument om individens eget ansvar för yrkesutbildning 
under hela livet. Inom Science and Technology Policy Council i Finland hävdade man 1993 (i 
Towards an innovative society) att man i början av yrkesutbildningen skulle ge ökad vikt åt 
grundläggande färdigheter med sikte på mer övergripande kursplaner. På grund av dess ökande 
betydelse skall man också göra en utvärdering av den utbildningssektor som rör yrkesutbildning för 
vuxna. I Nederländerna dryftade man i vitboken Knowledge in actum (1995) behovet av att öka 
effektiviteten i den nuvarande finansieringen när det gäller yrkesutbildning och företagsorienterad 
utbildning. Man tog också upp behovet av att årligen bidra med 7 miljoner ecu till en innovationsfond 
för yrkesutbildning och teknisk utbildning och över skattsedeln stimulera införandet av praktik- och 
lärlingsplatser på företag. Åtgärder för teknologiorienterad yrkesutbildning omfattar i Österrike 
introduktion och användning av ny teknik, nya metoder och organisationsformer samt tonvikt på 
kvalitet. Vidare betonar man utvecklingen av utbildningsmodeller som kombinerar yrkeskompetens 
med extern kompetens, modeller som tar hänsyn till kopplingen mellan teknisk, kommunikativ och 
social kompetens samt utvecklingen av kompetenssamarbete över företagsgränsema. 
B Ramviilkor för företagande och imiovationsfinansicring 
Nationella vitböcker och handlingsplaner på senare tid visar vilket behov det fmns av att rationalisera 
ramvillkoren för stödet till små och medelstora företag och industrins konkurrenskraft. Följande 
exempel står upptagna under några huvudkategorier som rör företagande och innovationsfinansiering. 
B. 1 Administrativ förenkling 
Administrativ förenkling, avreglering och liberalisering, upprättande av one-stop shops för företag är 
samtliga delar av sådana planer som offentliggjorts av många regeringar. Varje enskild region i 
Belgien planerar att upprätta one-stop shops som ett led i ansträngningarna med att förenkla de 
administrativa rutinerna. Som ett led i en större handlingsplan i Danmark återfinns flera moment i det 
projekt som startats av Ministry of Business and Industry för att minska den administrativa 
belastningen såsom slopandet eller förenklingen av gängse administrativa rutiner, förenklade skatte-
och avgiftsregler samt upprättandet av ett förenklat rapporteringssystem med följden att företagen kan 
uppfylla alla krav från myndigheterna genom att rapportera till ett enda ställe. Både Frankrike och 
Tyskland har upprättat one-stop shops för administrativa formaliteter. På liknande sätt reviderar det 
tyska BMBF den befintliga lagstiftningen med utgångspunkt i vilken effekt denna har på forskning och 
innovationer. Ett pilotprojekt i Frankrike kommer att gå av stapeln i fyra regioner så att man skall 
kunna samordna rättsliga ingripanden på det tekniska området från olika statliga ministerier. I 
Förenade kungariket har man utvecklat en prototyp till en one-stop shop för bestämmelser som 
kommer att förevisas på utvalda Business Links i hela landet. Dessutom har Minister for Science and 
Technology aviserat ett paket med avregleringsåtgärder för att hjälpa mindre företag i samband med 
enkel inlämning av skatteuppgifter och nationell försäkring för nya företag, nya rättighetter för företag 
när det gäller indrivningsförfaranden, strömlinjeformade utvecklingskontroller, ett lagförslag om 
samråd i industritribunaler och en prototyp till ett system för informationsteknik när det gäller att få till 
stånd ramar och bestämmelser. 
B. 2 Immaterialrätt och patent 
De omfattande kostnaderna för skyddande av patent i Europa jämfört med USA och det ökande antalet 
nya problem i samband med immaterialrätt har man tagit itu med i de flesta medlemsstaterna. 
Olikheterna i åtgärderna visar hur svårt det är att kombinera fördelama med skydd (med återbetalning 
till uppfinnaren/innovatören) med de fördelar man kan få genom ett bredare umyttjande av nya 
produkter, processer (särskilt när det gäller bioteknik) eller tjänster. 
A<V'^ 
Finland har skrivit under Europeiska patentkonventionen och i Irland överväger man för närvarande 
att följa efter. I Grekland har man förlängt tiden för patentskydd från 15 till 20 år för att uppnå 
överensstämmelse med riktlinjerna inom EU. I Förenade kungariket undersöker man för närvarande 
den roll som UK Patent Office spelar i förhållande till Europeiska patentkonventionen och vilken roll 
de europeiska direktiv spelar som gäller uppfinningar pä bioteknikområdet. 
För att bättre kunna umyttja patentinformation har man tagit en del andra initiativ, i Österrike genom 
att upprätta en plattform med benämningen 'Patentverwertung , i Spanien med stöd från Ministry of 
Industry och i Belgien via Office for Industrial Property Rights (i den flamländska delen). Från och 
med 1997 kommer man i Tyskland att erbjuda subventioner åt patentansökningar från små och 
medelstora företag, och 100 nya lärartjänster kommer att inrättas i patentinformation på vetenskapliga 
och tekniska fakulteter inom ramen för det nya programmet Innovationsstimulierung der deutschen 
Wirtschaft durch wissenschaftlich-technische Information (INSTI). 
Problem i samband med immateriell äganderätt undersöks för närvarande i många länder. I Italien har 
man infört nya normer när det gäller rutiner och sanktioner rörande patent, varumärken, royalties etc., 
medan Bundesrat i Tyskland är på väg att godkänna Schlichterkommissionens rekommendationer som 
lagts fram i form av ett regeringsförslag. Man stöder BMBF i detta arbete och i sänkningen av de icke­
rättsliga barriärerna för forskning och innovation genom det så kallade Clearingstelle fur Innovation 
und Recht. I Sverige har man inom Industridepartementet studerat de särskilda problemen med 
immaterialrätt när industrin använder universitetens forskningsresurser. 
B. 3 Normer och standarder 
Den befintliga infrastrukturen som behövs för att ta till vara de framsteg man gjort under senare år 
inom användningen av högkvalitativa normer och standarder är ojämn, inte minst på tjänsteområdet 
och när det gäller tillämpningen av totala standarder för kvalitet eller formgivning som en 
konkurrensparameter. Bland utvecklingslinjerna på senare tid återfinns följande: 
I Spanien har bestämmelser som gäller kvalitet, industrisäkerhet och miljöbokföring trätt i kraft med 
sikte på att hjälpa upp exporten, och ett National Certification Agency (ENAC) har skapats i form av en 
fristående förening. I Sverige kommer systemet för testning och kontroll att anpassas ytterligare till de 
europeiska reglerna. ! Det nya nationella organet för bedömning av efterlevnaden i Förenade 
kungariket som går ijmder beteckningen United Kingdom Accreditation Service (UKAS) Iancerades i 
augusti 1995 och fullföljde således privatiseringen av National Measurement Accreditation Services 
(NAMAS). I Österrike har man tillhandahållit stöd åt översyn inom ramen för ISO 9 000 inom 
tjänstesektorn, och Ihnovationsagentur främjar industriell formgivning. Arbetet med att främja 
standardisering och certifiering i Grekland och Portugal är en del av handlingslinjerna i stödet till 
industriell utveckling öch innovationer. 
B. 4 Innovationsfinansiering 
Innovationsfinansierin^g och mer omfattande investeringar som man behöver för att kunna umyttja nya 
produkter och processer får understöd, särskilt där de små och medelstora företagens behov kommer 
in, i alla medlemsstater med program för startkapital och riskvilligt kapital, lån och garantier till låg 
ränta eller incitament] till privat sparande, 'business angels' samt åtgärder för pensionsfonder och 
hypotekskassor så att dessa kan ställa kapital till förfogande för kunskapsbaserade företag. I flera 
medlemsstaters statsbudget finns också utrymme för vissa intäktsförluster i samband med 
skattetekniska incitament. På de stora finansmarknaderna i London, Frankfurt, Bryssel och Paris har 
man vidtagit konkreta åtgärder för att få till stånd EASDAQ (National Association of Securities 
Dealers Automated Quotation) mot slutet av 1996. 
I Österrike kommer man att genomföra två initiativ: Private Capital for SMEs med garantier åt privata 
investerare, utveckling av en standardiserad modell för finansiering av eget kapital/kapital för 
stamaktier och lansering av en "marknad" för ''business angels' samt Grändungssparen för 
investeringskrediter på längre sikt åt nya företag under etableringsfasen och för grundande och 
övertagande av företag. Ett program för startkapital som finansieras av ITF och sköts av 
Innovationsagentur ger stöd åt nya företag som är verksamma inom nya teknikområden genom att 
ställa rådgivningstjänster och startkapital till förfogande, inom ramen för programmet som rör 
industrial Development Companies i Danmark ställer man en garanti (till 50 %) till förfogande för 
investeringar av privata utvecklingsföretag som finansierar de små ocn medelstora företagens behov av 
ytterligare kapital och ledningskompetens. Tolv sådana investmentbolag har godkänts efter 1994 inom 
ramen för en övergripande statlig garanti på 132 miljoner ecu. Stamaktiebaserade utvecklingslån i 
Finland för FoU inom små och medelstora företag och riskvilligt kapital för nya företagsetableringar, 
det sistnämnda genom den nyligen etablerade Finnish Industrial Fund, tycks ha framtiden för sig. 
I Frankrike förväntar man sig att lanseringen av "NOVEAU MARCHE" kommer att mobilisera 
nyckelaktörerna på den franska aktiemarknaden och målsättningen är att få till stånd 30 introduktioner 
per år. I den franska innovationsplanen förutsätter man att fondema för riskvilligt kapital kommer att 
mobilisera 155 miljoner ecu inom tre år. På Deutsche Börse i Tyskland tillkännagav man i mars 1996 
att man kommer att öppna en Neuer Märkt 1997. Denna nya marknad kommer att inrikta sig på 
telekommunikationer, bioteknik, multimedia och nya tjänster. Deutsche Börse kommer också att gå 
samman med 'NOVEAU MARCHE' i Paris och Bourse i Bryssel när det gäller att utveckla ett nätverk 
med nya aktiemarknader (EURONM) i tillväxtföretag. Statsunderstödda aktie- och kreditprogram för 
små och medelstora företag kommer också att expandera: Låneprogrammet för innovationer 
Kreditanstalt fur Wiederaufbau skall förstärkas med åtminstone 525 miljoner ecu årligen (i avvaktan 
på godkännande av Europeiska kommissionen). Det experimentella Beteilungskapital fur junge 
Technologiunternehmen (BJTU), som påbörjades 1989- kommer att fortgå under Beteiligungskapital 
fur kleine Technologiunternehmen (BTU) med ytterligare 471 miljoner ecu till förfogande. 
Ett program av typen praktisk teknikfinansiering (XAT) kommer snart att lanseras i Grekland med 
sikte på att sprida innovationsfinansieringen över tre parter, dvs. teknikleverantören, teknikanvändaren 
och finansieringsorganet. En av handlingslinjerna i Spanien när det gäller initiativ från små och 
medelstora företag för industriell utveckling ägnas åt att förbättra de små och medelstora företagens 
tillträde till finansieringskällor och att stödja ett nät med förmedlande organisationer av finansiell 
karaktär. ICO-Pymes är en ny kreditform som företag kan använda sig av för att utveckla projekt som 
finansieras av Centre for Industrial and Technological Development (CDTI), med möjlighet till extra 
finansiering av upp till 70 % av projektets totala investeringskostnad. National Innovation Company 
(ENISA) som är ett offentligt företag för riskkapital räknar med investeringar på 21 miljoner ecu i sin 
plan för 1996-1999. I Luxemburg har "Société Nationale de Crédit et de d'Investissement" (SNCI) 
utvecklat låneprogram för projekt som berör teknik och innovation. 
Medan man konstaterat att de administrativa kostnaderna är ett allmänt problem för alla slags företag i 
Nederländerna, har man tagit ett flertal initiativ för att göra det möjligt att tå krediter och finansiering 
för tekniska investeringar. Exempelvis kommer man att förenkla ansökningshandlingarna till 
pilotstudier och krediter från den tekniska utvecklingsfonden (Techmsch Ontwikkelingskrediet). Nya 
teknikbaserade företag kommer att få extra stöd från staten, teknikförmedlare startkapital och licenser 
medan man kommer att införa teknikvärdering när det gäller kontroll av genomförbarheten. 1 Sverige 
pågår tre NUTEK-program som håller kostnaderna nere för sådana små och medelstora företag som 
sysslar med innovativa projekt, SNITS där man stöder tekniköverföring i form av bidrag för hur 
genomförbara utvecklade företagsplaner är. Vidare pågår SMINT där man främjar etableringen av 
särskilda FoU-konsortier för internationellt samarbete och inom ramen för startbidrag erbjuder man 
mindre bidrag för genomförbarhet och lån till låg ränta för innovativa projekt under de stadier som 
föregår marknadsfinansiering. Man har infört en svensk version av den brittiska Business Expansion 
Scheme som medger skattesparande i samband med investeringar i mindre oregistrerade företag. Ett 
nytt styrmedel för riskvilligt kapital åt mindre, innovativa företag är under införande i Svenska 
industrifondens regi. 1993 beslutade Riksdagen att avskaffa löntagarfonderna. Omkring 770 miljoner 
ecu anslogs som styrmedel för riskvilligt kapital (medan ett större belopp användes till att skapa 18 
forskningsstiftelser). 
Regeringsförslagen i vitböckerna om konkurrenskraften från 1995 och 1996 i Förenade kungariket 
innehåller en uppmuntran till ökad konkurrens när det gäller tillhandahållande av kapital, särskilt till 
små och medelstora företag, till hjälp åt växande företag att få tillgång till den allra lämpligaste 
finansieringen genom en ny Business Link-tjänst i England, Enterprise Networks i Scotland och 
Business Connect i Wales. Man skall fortsätta med att uppmuntra till omedelbar betalning, tillåta att 
MD 
företagsobligationer förekommer i personliga aktieplaner och släppa på restriktionerna för att göra det 
enklare för företag att utfärda obligationer, i Förenade Kungariket där mer än 45 % av de europeiska 
fondema för riskvilligt kapital återfinns har man utvecklat ett antal initiativ och program såsom 
nätverket för "Business Angels" eller 'Alternative Investment Market (AIM)' på Londonbörsen i juli 
1995. 
Skatteincitament 
Skatteincitament ät företag så att ae kan ägna sig åt FoU är numera vanligt förekommande i 
medlemsstaterna (Österrike, Belgien, Grekland. Irland, Nederländerna, Spanien och Sverige) men 
används inte längre i Finland. I Grekland exempelvis ändrade man Lagen om investeringar 1994. 
Genom denna tillhandahåller man ett brett utbud av incitament (investeringsbidrag, räntesubventioner, 
skattebidrag och högre avskrivningstakt) med sikte på att samtidigt främja regional utveckling. Den 
federala regeringen i Belgien har planer pä att revidera skattelagstiftningen för att uppmuntra till en 
förstärkning av företagens egna resurser. Självfinansiering mom de små och medelstora företagen 
kommer att göras mer attraktiv. Högre skatteavdrag kommer också att kopplas till deponering av 
patent. Skatteincitament i Luxemburg för materiella investeringar i företag har utvecklats på ett sätt 
som direkt skall främja innovationer på företagen. 
Skatteavdrag för FoU-arbete togs i bruk i Finland under 1980-talet men används inte längre som ett 
skattetekniskt styrmedel. Bland rekommendationerna från STIAC i Irland återfanns en integrerad 
uppsättning skatteåtgärder för att stimulera till FoU på företagen, inklusive lägre skatt på avkastningen 
för ägare som också är företagsledare, skattekrediter på FoU, lägre kosmader för FoU-personal och 
tjänsteföretag på FoU-området samt skatteändringar för att uppmuntra multinationella företag att 
etablera sina regionala huvudkontor och strategiska funktioner i Irland. 1 Nederländerna kommer man 
att tillhandahålla 23 miljoner ecu per år för att göra avskrivningsförfarandet mer flexibelt när det gäller 
ny teknik som introduceras i Nederländerna. Sedan 1994 har man inom ramen för Act to Promote 
Research and Development (WBSO) ökat fondmedlen genom skatteincitament. Man erbjuder WBSO 
antingen i form av minskade personalkostnader genom en minskning av skatter och påslag på löner för 
FoU-personal som skall betalas av arbetsgivaren eller som en extra minskning av inskomstskatten som 
läggs till skattelättnaden för egenföretagare som själva utvecklar FoU-verksamheten inom små och 
medelstora företag. I början på 1996 trädde olika slags skatteincitament i kraft i Spanien. Fyrtio 
procent av de FoU-kostnader på företagen som överstiger genomsnittskostnaderna under de föregående 
två åren kan dras av. 
C FoTU och industrin ~~"~ ' "~ 
Många länder har sett en del förändringar s typerna av ministerposter, i många fall till följd av ett 
regeringsskifte. Den vanliga trenden har varit att man fått till stånd en starkare koordinering av 
politiken för industrin, forskningen och de mänskliga resurserna. Målsättningarna sammanfaller och 
alla länder förbereder eller inför åtgärder med stora likheter vilket framkommer tydligast när det gäller 
initiativ för informationssamhället. Det finns skillnader mellan länderna i prioriteringarna när det gäller 
nuläget inom vetenskapliga, teknologiska och innovativa system i varje enskilt land. Storleken på varje 
lands ekonomi, industriella struktur, särskilda ekonomiska problem är likaledes faktorer som 
bestämmer prioriteringarna på nationell och regional nivå. Nedan sammanfattas de karakteristiska 
exemplen på den senaste utvecklingen. 
C / Teknisk framförhållning 
De första resultaten av de tekniska åtgärder med framförhållning i stor skala som använde sig av 
Delphi-teknik offentliggjordes i Förenade kungariket, Frankrike och Tyskland. Man kan redan se 
uppföljningen i form av en viss effekt på utgifterna i de olika statemas FoU-planer. Technology 
Information and Policy Advice Programme kommer att förlängas fram till 1998 i Österrike, i 
Nederländerna har man startat Consultative Committee for Explorative Studies (OCV) där större 
forskningsorganisationer ingår i studierna. I Irland har man också utvecklat en strategi för sina 
program för teknisk framförhållning. Science and Technology Policy Council (under ledning av 
statsministern) följer upp de olika tekniska behov som finns i den finska ekonomin. Ett nytt 
Technology Assessment Council har skapats för att ge råd åt parlamentet och regeringen i Danmark 
med särskilt tiyck på att inleda en allmän debatt om framväxande teknik i olika tappningar. I Spanien 
genomför National Evaluation and Assessment Agency även studier och framtidsanalyser. Ett initiativ 
för teknologisk bevakning i Luxemburg håller på att utvecklas av ekonomiministenet och CRP-Henn 
Tudor. 
C. 2 Fleråriga program 
Breda fleråriga program på regeringsnivå vid sidan av föreskrivna årsbudgetar och ekonomisk 
lagstiftning är vanligt förekommande i ert flertal medlemsstater. I de flesta av de följande exemplen 
skisseras både de övergripande målen, budgetposterna och institutionerna. Bland exemplen på de årliga 
budgetplaner där uppgifter om innovativa områden är vanligt förekommande återfinns Trade and 
Industry av Cabinet Office i Förenade kungariket och Ministry for Economic Affairs (BMWi) i 
Tyskland. I Finland har man en större kompani vart femte år för att kunna lansera en ny generation 
nationella teknikprogram. Bundesbericht Forschung 1996 står för en treårig översikt i Tyskland. 
Grekland befinner sig i mitten av 2nd Operational Programme for Research and Technology (EPET 
II) (1994-1999), medan man i Italien genomför en Three-year plan for research and innovation (1994-
1996). Flerårig finansiering av de bästa FoU-instituten ingår som en del i den nya regeringens program 
i Portugal. I Spanien lanserades Third national plan for R&D (1996-1999) i juni 1995. I 
överensstämmelse med vedertagen svensk praxis skall ett treårigt förslag till forskning gå av stapeln i 
september 1996 som en efterföljare till ett förslag till industrin 1995. 
C. 3 Vitböcker 
Med vitböcker och nationella strategier eller utvecklingsplaner utnyttjar man den politiska makten för 
ytterligare samordning i ett tidsperspektiv och när det gäller skilda budgetposter. De exempel som är 
relevanta för innovationer varierar i omfattning och detaljrikedom. En nationell strategi för vetenskap 
och forskning håller på att införas i Danmark. I Finland offentligjorde man en strategi för 
innovationer 1993 och publicerade en vitbok med titeln Industrial Policy Vision 1996 som man 
förväntar sig skall följas upp av en strategi för teknik. Industriministeriet i Frankrike har aviserat en 
innovationsplan. I både Irland och Nederländerna publicerade man vitböcker under 1995 på temat 
kunskapssamhället. 1996 offentliggjorde Förf ås i Irland ett strategidokument för de kommande 15 
åren, Shaping our future: A strategy for enterprise in Ireland in the 21st century, som är avsedd för 
industri- och arbetsmarknadsministern. I Förenade kungariket slutligen, landet som skapade den 
speciella vitboksterminologin, har man gjort kampanjen till en årligen återkommande händelse. 
C. 4 Nya nationella organisationsformer 
En omfördelning av ministerposter och departementens ansvarsområden är ännu ett tecken på att 
åtgärdspolitiken är under utveckling. Trenden i flera länder har varit att man behåller eller ökar den 
nivå där FoU-kostnaderna samordnas med andra budgetar som är relevanta för industrin. 
De två huvudministeriema i Österrike är för närvarande Ministry for science. Transports and the Arts 
och Ministry for Economic Affairs. Inter-ministerial Science Policy Conference är forumet för 
samarbetsöverenskommelser t Belgien och omfattar de federala, regionala och kommunala 
myndighetemas kompetensområden. Sedan 1994 har man i Danmark grupperat forskning och 
informationsteknik på ett ministerium och infört ny lagstiftning om rådgivningssystemet under 1995 
och 1996. Science and Technology Council i Finland (under statsministerns ordförandeskap) 
undersöker vilka behov ekonomin har av ny teknik. 
Den federala regeringen i Tyskland tillhandahåller det mesta av sin forskningsfinansiering genom det 
omorganiserade Ministry for Education. Science. Research and Technology (BMBF). Genom att skapa 
Council for Research, Technology and Innovation under Förbundskanslerns ledning, har man fått en 
plattform för att kunna styra dialogen mellan vetenskap, industri, fackföreningar och politik mot de 
centrala framtidsfrågorna. Man har i Grekland skapat ett nytt Ministry of Development genom att slå 
samman ministerierna för industri, handel och turism. I Italien kommer man årligen att uppdatera 
treårsplanerna inom ramen för riktlinjerna från Inter-mimsterial Committee for Economic Planning. En 
parlamentarisk kommitté går igenom ett lagförslag som skulle ge ett externt observationsorgan i 
./UlÇ> 
uppgift att utvärdera universiteten och de offentliga forskningsinstituten. AGITEC. the agency for 
innovation, har lanserats på Ministry oflndustrys initiativ 
Den nya regeringen i Portugal har deklarerat sina målsättningar när det gäller ett flertal frågor som är 
centrala för innovationspolitiken (exempelvis PEDIP IL flerårig finansiering för de bästa FoU-
orgamsationema, informationssamhället, yrkesutbildning och Institute for Support of Small and 
Medium Firms and Investment (IAPMEI)). Man gör viktiga förändringar i Ministry of Economy och 
Ministry of Science and Technology. Enligt förslagen från den nya spanska regeringen fortsätter man 
med en linje som infördes redan i juni 1995 i Third national plan for R&D (1996-1999). Office of 
Statistics and Technology (OST) i Förenade kungaråketc fördes över till Department of Trade and 
Industry under 1995. 
C. 5 Styra FoU mot innovationer 
Nedan följer ett antal karakteristiska exempel på medlemsstatemas program och åtgärder för att bättre 
kunna styra forskningsansträngningarna mot innovationer och internationell konkurrenskraft. 
De två huvudstyrmedlen i Österrike är Research Promotion Fund (FFF) som 1994 inriktade sig på 
områden som mikroelektronik, miljöskydd, informationsteknik och utveckling av mjukvara samt 
Innovation and Technology Fund (ITF). Mötesplatserna för universiteten och industrin och 
forskarbyarna i Belgien har flerfaldigats under de senaste tio åren utöver gemensamma 
forskningscentrer sektorsvis vilka finansieras av den federala regeringen tillsammans med regionerna. I 
den danska regeringens senaste forskningspaket har man allokerat medel för att förstärka forskningen 
på universiteten och godkänt tekniska institut såväl som strategiska program. THOR (Technology by 
Highly Oriented Research) som är tänkt att lanseras 1997 kommer att bestå av ett begränsat antal större 
forskningsanslag åt framstående forskare för grundforskningsprojekt med stark industriprägel. En ny 
handlingsplan för företagare är inriktad på nya företagsetableringar och deras överlevnad, särskilt små 
och medelstora företag. 
Den ovannämnda Finnish Technology Strategy i Finland kommer att fungera som riktlinjer åt 
Technology Development Centre (TEKES) som spelar en central roll när det gäller finansiering av både 
forskning på universiteten och inom industrin såväl som av andra organ, exempelvis Technical 
Research Centre of Finland (VTT) som är det största forskningsinstitutet. Både TEKES och VTT har 
gått igenom en utvärderingsprocess för att förbättra sin effektivitet. I Frankrike har Ministry of 
Industry just aviserat en innovationsplan med stora förskjutningar i sin åtgärdspolitik i riktning mot en 
utveckling av sådana frågor som rör Key Technologies (155 miljoner ecu kommer att reserveras för en 
ansökningsomgång) och av programmen ANVAR. SME, Trade and Handkraft Ministry har aviserat att 
man tänker skapa ett nytt offentligt organ (ANVAC) som skall ägna sig åt innovationsutveckling inom 
tjänste- och handelssektom. Bland sina prioriteringar har Ministry of Research en kategorisering av 
Centres de Ressources Technologiques som pågår i sex regioner. Från och med 1997 kommer man att 
dela ut en bonus på 5 till 10% till sådana storföretag som inkluderar partnerskap med små och 
medelstora företag i sina projekt. Man kommer att modifiera handlingslinjerna inom den medicinska 
forskningen för att öka rörligheten mellan forskning och kliniskt arbete och förstärka 
forskningsinriktningen på medicinsk forskning och biovetenskap. 
Införandet av modellprojekt (Leitprojekte) i Tyskland kommer att vara till hjälp för en tidig insikt 
bland forskare och användare i hur man utnyttjar den befintliga FoU-potentialen. Efter återföreningen 
har Ministry for Economic Affairs (BMWi) ökat sitt engagemang i programmen för FoU-personal, 
innovationsstöd och forskningsstöd i de nya delstaterna, exempelvis i form av Innovationkollegs med 
olika vetenskapliga organ och innovativa företag, vart och ett på fem år. Ledningen av de befintliga 
programmen i Grekland och lanseringen av nya är även fortsättningsvis baserade på att man genomför 
Community Social Funds. I ett antal program måste företag delta: Programme for the development of 
industrial research (PAVE), Research consortia for improving the industrial competitiveness 
(EKVAN), Co-financing programme (SYN) och Programme of targeted research fellowships (YPER). 
I Irland tillkännagav man i mars 1996 att ytterligare 5 miljoner ecu skulle tilldelas vetenskapliga, 
teknologiska och innovativa program samtidigt som regeringens övergripande svar på rapporten från 
Science, Technology and Innovation Advisory Council (STIAC) ännu inte är klar. Programmes in 
.<IÙ4 
Advanced Technologies (PATs) står för en strategi på medellång och lång sikt för utvecklingen av en 
teknologisk infrastruktur åt den irländska industrin. Ii Three-year plan for research and innovation 
1994-96 anser man att Inter-University Consortia, vilka varit framgångsrika och utlovar högre 
effektivitet när det gäller att använda resurser, borde kategoriseras som institutioner. Man ger också 
riktlinjer åt CNR (bättre integrering av verksamheten med andra offentliga och privata organ), ENEA 
(sedan 1980-talet har man gått in i ny teknik, energi och miljövård) och forskningsorgan under andra 
ministerier. Inom ramen för Ministry for University and Scientific and Technological Research 
(MURST) har man skrivit under nya tekniska kontrakt i samband med National Research Programmes 
för uppförande och skydd av byggnader, miljövård och kardiologi. 
Handlingsinitiativet i Nederländerna som skisseras i vitboken "Knowledge in action" håller på att 
utvecklas, exempelvis kommer man att ge bidrag till Project based co-operation för att främja 
samarbete mellan företagen själva och mellan privata institut och forskningsinstitut inom ett flertal 
teknikområden. Regeringen kommer att inrätta Leading Technological Institutes (Topinstituten). I 
Portugal tar man med den ovannämnda administrativa omstruktureringen fasta på ökad effektivitet, 
inklusive för de två huvudsakliga incitamentprogrammen PEDIPII och PRAXIS XXI som stöds av EU. 
När det gäller politiken på det vetenskapliga området kommer trycket att ligga på stöd åt förstklassiga 
forskningsteam och även på utbildning av och sysselsättning åt forskare istället för på ren infrastruktur. 
Innovationspolitiken inom industrin kommer att omfatta ett starkare engagemang när det gäller att 
uppmuntra till immateriella investeringar. Inom National programme for the promotion and linking-up 
of the science-technology-industry system (PACTI) i Spanien koncentrerar man sig på att förbättra 
befintliga åtgärder samtidigt som man skapar nya mekanismer. 
28 kompetenscentrer vid åtta svenska universitet inrättades 1995 med stöd från Närings- och 
teknikutvecklingsverket (NUTEK) med sikte på att skapa koncentrerade forskningsmiljöer där olika 
industriella organ aktivt kan delta. FoTU-konsortier för regional utveckling är ett tillfälligt femårigt 
program där man lanserat 22 konsortier. Det stora inflytandet från programmet Foresight i Förenade 
kungariket märks exempelvis i forskningsrådens och departementens prioriteringar inom S&T: Sedan 
mars 1995 har 13 nya program inom LINK riktats in på lovande nyckelområden och sådan forskning 
som är relevant för näringslivet kommer man att ta hänsyn till i de anslag man beviljar universiteten. 
C. 6 Små och medelstora företag, infrastruktur för nydanande och den regionala dimensionen 
Omorganiseringen på regeringsnivå har också åtföljts av en omorganisering av institutionerna. 
Institutioner på mellannivå som stöd åt tekniköverföring och samarbete mellan större 
forskningsinstitutioner organiseras ofta i form av privata icke-vinstdrivande enheter utanför den 
offentliga sektorn. Den regionala dimensionen i arbetet med att göra detta nätverk av institutioner på 
mellannivå mer effektivt och bättre integrerat med nationella initiativ framgår i några fall av följande 
exempel. 
Austrian Institute for the Promotion of the Economy (WIFI) i Österrike har utvecklat omfattande 
konsulttjänster när det gäller ledning av företag och Ministry for Economic Affairs står i begrepp att 
lansera ett program för besöksutbyte mellan företag. Austrian Industrial Promotion Fund har dragit 
igång ett överföringsprogram för nydanande teknik med 'kontaktprojekt', inklusive möjligheter att få 
anslag eller subventionerade lån för produkter som är gångbara på marknaden. Inom European 
Recovery Programme - Funds (ERP) betonar man numera innovationer, regional utveckling, 
infrastruktur och internationalisering på investeringsstödets bekostnad. Utöver annan ovannämnd 
verksamhet är Innovationsagentur generalsekretariatet åt Association of Austrian Technology Centres. 
Den flamländska regeringen i Belgien exempelvis månar om att etablera samarbetsgrupperingar av 
företag som huvudsakligen sysslar med FoU och står för tekniska tjänster. 
Inom ramen för handlingsplanen för företagare för 1996 och 1997 riktar man i Danmark in sig på att 
stärka företagarandan, minska den administrativa bördan, förbättra tillgången av medel för 
innovationer, stärka och rationalisera tjänsterna för råd och stöd på regional nivå samt göra särskilda 
ansträngningar för att stödja högteknologiska och innovativa företagare. Centres of Expertise i Finland 
har inrättats i samarbete med de mest framstående universiteten och forskningsinstituten som en länk 
mellan FoU och regionalpolitiken. 
10 
/u^r 
Den nya franska strategi som lagts upp för ANVAR i innovationsplanen innebär att man följer upp de 
snabbast växande företagen på ett bättre sätt. inför kriterier för projektutvärdering när det gäller 
projektens effekt på tillväxt och sysselsättning, förstärker de regionala delegationemas roll och 
erbjuder nya finansieringsformer åt små och medelstora företag vilket redan tagits upp ovan. 
Ytterligare planer på att organisera om stödet till nya företagsetableringar och deras fortbestånd 
kommer troligen att offentliggöras i höst. Den regionala dimensionen i den nationella politiken för STÏ 
(Science, Technology and Innovation) utökas i form av initiativet ORATE (Observation Régionale de 
l'Appui Technologique aux Entreprises) som tagits av Ministry of Education and Research. I och med 
detta initiativ för man samman det innovativa tillväxtskiktet i de små och medelstora företagen med de 
regionala myndighetemas ansvarsområde för att försäkra sig om att åtgärderna hänger samman. 
ORATE tar också sikte på behovet av mänskliga resurser och den ekonomiska effekten pä medellång 
sikt när det gäller spridning av teknik. 
Tre aktuella program inom BMWi i Tyskland kommer att föras samman till ett federalt program med 
betydande finansieringstillskott. Programmen inom ramen för BMBF för de nya delstaterna stöder 
företagens arbetskraftskostnader i samband med rekrytering av nya forskare eller ingenjörer, 
småföretagen vid utnyttjande av externa FoU-kontrakt, tekniska nyckelområden och nya 
företagsetableringar. Utöver programmet STRIDE-Hellas har man i Grekland på en decentraliserad 
nivå upprättat tekniska utvecklingsföretag sektorsvis, forskarbyar och förbindelsekontor. Man har 
också lanserat program för demonstrationsprojekt (PEPER) och teknikförmedling. Förutom befintliga 
program har man i Irland inrättat 37 företagsräd på grevskapsnivå för att uppmuntra till nya 
företagsetableringar och för att stödja utvecklingen pä redan verksamma mikroföretag. Det finns också 
ett förslag om stöd åt företag för att bilda nätverk. 
I den italienska treårsplanen för forskning och innovation 1994-96 är en av målsättningarna 
rationaliseringen av den tekniska infrastmkturen för små och medelstora företag. Ett antal lokala 
initiativ (försöksstationer, forskningslaboratorier, experiment i samband med informationssamhället 
etc.) har tagits med deltagande från det lokala näringslivet. Ett antal innovationsåtgärder för små och 
medelstora företag i Nederländerna vilka fungerar som skatte- och kreditincitament har redan 
diskuterats ovan. Bland nyare projekt kan nämnas företagshus för förbättrat samarbete mellan företag 
på mellannivå som sysslar med tekniköverföring. Det finns också nationella åtgärder för små och 
medelstora företag när det gäller produktion som inte är patentskyddad. 
Det ovannämnda IAPMEI i Portugal kommer att ägna sig mer åt att ge råd och tjänster till små och 
medelstora företag. Forskarbyn Taguspark har lanserat så kallade ankarprojetct tillsammans med större 
institutioner, företag och banker inom FoU-omrädet. Man undersöker för närvarande vilka 
framtidsmöjligheter det finns för forskarbyar mom Lissabon-området och försöksstationer. En av de tre 
pelama i den spanska teknikpolitiken som lyder under Ministry of Industry är Institute of the Small 
and Medium Sized Industrial Enterprises (IMIP). 
De ovannämnda 22 nya FoU-konsortierna för regional utveckling i Sverige hjälper små och 
medelstora företag i stödområdena att få till stånd samarbete och uppfatta institut universitet och större 
företag som kompetensresurser. Andra nya ätgärdsformer är exempelvis ett pilotprogram för 
tekniköverföring till små och medelstora företag från industrins forskningsinstitut med sikte på att 
skapa nätverk med lång livslängd, ALM1 Business Partners som är en statlig konsultbyrå med 40 
filialer samt stöd åt handeln med tekniska tjänster mellan små och medelstora företag och offentliga 
teknikleverantörer. Cabinet Office i Förenade kungariket räknar med en ytterligare ökning av antalet 
program av typen Teaching Company Scheme' tillsammans med en tillväxt av iiknande 'College-
Business Partnership' som lanserades i början av 1996. Man räknar också med att företagen snabbt 
skall börja använda sig av de nya tjänsterna från 'Design Counsellors' som lagts till programmet 
Business Link. 
11 
life 
Aktuella vitböcker och lanseringar av strategiska planer i 
medlemsstaterna 
ÖSTERRIKE 
"Technologiepolitisches Konzept der Bundesregierung (utkast)", WIFO, Seibersdorf & 
Joanneum Research, maj 1996. 
"Informationsoffensive, Bundeskanzier Vranitzky stellte in Alpbach die Weichen fur den 
Informations-Highway", i Innovativ. 3/oktober 1994. 
"BMöWV - Informationsgesellschaft - Telekom Initiative Österreich, Grilssworte von 
Bunde saiinister Mag. Viktor Klima", från webmastertg)iis.joanneum.ac.at. (04/07/95). 
DANMARK 
"Research in perspective, White paper on a national research strategy", Ministry of Research 
and Information Technology, 1995. 
"From vision to action, Info-society 2000", Ministry of Research and Information 
Technology, 1995. 
"Erhvervsredeg0relse 1995", Ministry of Industry and Business, 1995. 
"Open dialogue on Danish research for the future, Research policy 1996 report to the Danish 
Parliament", Ministry of Research and Information Technology, juni 1996 
FINLAND 
"Towards an innovative society, A development strategy for Finland", Science and 
Technology Council of Finland, 1993. 
"Finland's way to the information society, The national strategy", Ministry of Finance, 1995. 
"National innovation system and employment", Science and Technology Policy Council, 
november 1995. 
"Industrial policy vision", Ministry of Industry, maj 1996. 
FRANKRIKE 
"Les 100 technologies clés pour l'industrie française à l'horizon 2000", Direction générale des 
stratégies industrielles, 1995. 
L'innovation dans les PME, Rapport Chabbal, 1995 
GREKLAND 
2nd Operational Programme for Research and Technology (EPET II). 
Operational programme for the Industry (1994-1989) 
TYSKLAND 
"Bundesbericht Forschung 1996", BMBF, 1996. 
"Forschungsleistungsplan 1994 des Bundesministeriums fttr Wirtschaft", BMWi, 1994. 
IRLAND 
"Making knowledge work for us, A strategic view of science, technology and innovation in 
Ireland", STIAC, 1995. 
"Shaping our future: A strategy for enterprise in Ireland in the 21st century", Forfas, maj 
1996. 
12 
^€?5 
ITALIEN 
"Ricerca e innovazione per lo sviluppo, Piano triennela délia ricerca 1994-1996", MURST, 
1994 
NEDERLÄNDERNA 
"Kennis in beweging, Over kennis en kunde in de Nederlandse économie". EZ, OC&W and 
LNV, 1995. 
"SWAP 2000", EZ, and OC&W, 1996 
PORTUGAL 
"Program do XII Govemo Constitutional", 1995. 
SPANIEN 
"HI Plan Nacional de I+D 1996-1999", CICYT. 
"Libro Blanco de la industrial Una politica industria para Espana". 
"Estrategia Tecnologia Energética de la Largo Alcance (ESTELA)", Ministry of Industry and 
Energy, 1995. 
SVERIGE 
"Näringsdepartementet", Regeringens proposition 1994/95:100 Bilaga 13,1994. 
"Åtgärder för att bredda och utveckla användingen av informationsteknik", Regeringens 
proposition 1995/96:125,1996. 
"Samverkan mellan högskolan och näringslivet", Industridepartementet, 1996. 
"Forskning och pengar", Utbildningsdepartementet, 1996. 
FÖRENADE KUNGARIKET 
"Competitiveness: Forging ahead. White paper", DTI, 1995. 
"Trade and Industry 1996, The Government's Expenditure Plans 1996-97 to 1998-99", 
Presented to Parliament by the President of the Board of Trade and Industry ..., 1996. 
"Developing a Winning Partnership", A report of a joint City/Industry working group 
established by the Innovation unit of DTI. 
"Foresight, First progress report", OST, 1996. 
"Competitiveness, Creating the enterprise centre of Europe", HMSO, juni 1996. 
"Forward look of government-funded science, engineering and technology 1996", HMSO. 
13 
BILAGA 2.3 
Statistiska tabeller 
1/)4 
Tabell 1 
Europa och den internationella forskningen ~ 
FoU-indikatorer för de tre ledande Industrigrupperna 
Sammanlagda FoU-utgifter (i milj. ecul år 1994 
Sammanlagda FoU-utgifter i % av BNI år 1995 
Sammanlagda FoU-utgifter per invånare (ecu! 
år 1994 
Procent av de sammanlagda FoU-utgifterna 
som finansierades av staten år 1993 
Procent av de sammanlagda FoU-utgifterna 
som finansierades av näringslivet år 1993 
Antal forskare år 1993 
Antal forskare per 1 000 yrkesverksamma år 
1993 
Antal forskare i näringslivet år 1993 
Antal forskare i näringslivet per 1 000 yrkes­
verksamma år 1993 EUR 15 
121 882 
1,91 
O *ù%£ 
39,6 
53,5 
774 071 
. ._ 
4,7 
376 000 
2 USA 
142 047 
2,45 
545 
39,2 
58,7 
962 700 
7,4 
765 000 
6 JAPAN j 
104 069 j 
2,95 
833 
Ï9,7 j 
73,4 
526 501 
8,0 
367 000 
6 
Källa: Europeiska kommissionen, GD XII, på grundval av uppgifter från OECD. 
IabfilL2 
Tendenser beträffande de privata företagens FoU-utgifter 
(i 1987 års USA-priser, miljarder ecu, genomsnittligt tillväxttal per år) 
EU 
GB 
NL 
USA 
JAP 
4 
i procent 12 16 
11981-1991 01991-1993 
Källa: MERIT. Uppgifter: OECD, EUROSTÄT, IMF, UNIDO och UNESCO 
Al 
Tabell 3 
De tre ledande industrigruppernas ställning 
inom olika tekniska områden under år 1993, mätt i patent 
EUROPA Väridsandei för 
europeiska patent (%) 
EU USA Japan Världsandei för 
USA-patent (%) 
EU USA Japan 
Elektronik/elektricitet 
Instrument/optik 
Kemi/läkemedelsprodukter 
Processindustri 
Mekanisk industri/transport 
Konsumtionsvaror 
Alla områden 34,2 
37.8 
40,3 
50,1 
58,5 
64,0 
46,4 30.0 
32.4 
33,7 
25,6 
19,2 
16,9 
27,3 31,8 
23,4 
20,0 
16,6 
15,5 
8.0 
20.9 11,5 
14,9 
28.2 
22,3 
23,6 
19,1 
16,6 46,7 
50.8 
51.0 
50.5 
45,4 
50,1 
48,7 35,4 
28.0 
19,7 
19,3 
22,5 
12,5 
25,0 
Källa: USPTO. 
Uppgifter: OST och CHI-Research treatments, 1995. 
UNESCO World Science Report 
Tabell 4 
FoU-utgifter (i procent av BNP) och utvecklingen i ett antal länder 
1993 
JAP 
USA 
D 
F FoU-utgifter i % av BNP 
*** «a %4ÉMMIK-
WaeW*» < ^é^lMi^Älfe 
,ÄV" .i*-4&*J*?b, »•vv^*^4P^Ï#i^%|*-
^w^^mèa^m^à^m^iim^f' Reell tillväxt av FoU-utgifter 
0 0.5 1 1.5 2.5 89-93 
Taiwan 
Sydkorea 
JAP 
E 
F 
0 
USA 
Kanada 
UK 
-5 Q 5 10 15 
Årsgenomsnitt (%) 20 
Källa: The World Competitiveness Report, World economic forum, IMD 
/K?3 
IabôJLS 
Nationell bruttoutgift för FoU i procent av medlemsstaternas BNP 
3 T 
2,5 + 
2 + 
1,5 + 
1 +! 
0.5 + 
O F GB DK NL B ! IRL E P GR 
Referensår: 1991 (B), 1992 (D, F, IRL, PK 1993 (UK, DK, NL, I, E, GR) 
Källa: Eurostat, Forskning och utveckling, årsstatistik 1995. 
IabeJL£ 
Fördelning av innovationsutgifterna i vissa medlemsstater* under år 1992 
Provtillverkning etc. 
övrigt Marknadsanalys 
Produktkonstruktion 
FoU 
Patent 
* I de tolv medlemsstaterna år 1992, med undantag av Grekland, Portugal, Förenade 
kungariket och Frankrike. 
Källa: CIS 
Preliminära resultat 
A% 
IahelLZ 
Fördelning av innovationsufgiftema i vissa medlemsstater * under år 1992 
uppdelat efter företagens storlek 
• Marknadsanalys 
a Provtillverkning etc. 
Q övrigt 
• Produktkonstruktion 
O Patent 
• FoU 
Små 
Storlek 
* De tolv medlemsstaterna år 1992, med undantag av Grekland, Portugal, Förenade 
kungariket och Frankrike. För Tyskland har endast uppgifter om stora företag lämnats. 
Källa: CIS, preliminära resultat 
JjäbsiLB 
Metoder för att upprätthålla konkurrenskraften beträffande 
produktkonstruktion i vissa medlemsstater* 
60 T 
Förspräng till 
konkurrenter Komplex 
produkt­
konstruktion Sekretess Mönsterskydd 
planeringsfasen 
K Stora O Medelstora «Små 
* De tolv medlemsstaterna år 1992, med undantag av Spanien, Frankrike, Italien, Grekland, 
Portugal och Förenade kungariket. 
Källa: CIS, preliminära resultat 
^A< 
1 * f 
IabeJLâ 
Viktiga innovationshämmande faktorer 
Ekonomiska Faktorer immaterial- Kopiering Kundrespons Tidsfaktor Bristande 
faktorer inom ratt alltför enkel tekn. möjlig­
företaget heter 
•ickevinnovativa företag Q Innovativa företag" 
* Företag som har infört produkt/processinnovationer under perioden 1990-1992. 
Källa: Eurostat (CIS), preliminära resultat 
Tabell 10 
Viktiga bakomliggande mål för nyskapande verksamhet 
90 T 
lllllllll 
Oka Minska Höja Utöka Skapa Göra Skapa Ersatta Minska 
mark- kostn. för produk- produkt- nya mark- produkt. bättre inaktuella miljö­
råds- produkt temas utbudet nåder mer arbets- produkter skador 
andel kvalitet flexibel villkor 
Mål 
Procent av företagen som anser dessa faktorer vara mycket viktiga eller avgörande 
(referensår: 1990-1992). 
Källa: CIS, preliminära resultat 
/?/?£ 
Betydelsefulla korrelationskoeffidenter mellan genomsnittlig sysseSs&ttntngstillväxt och 
produktinnovation respektive processinnovation i olika europeiska länder 11970-1992! 
Produktinnovation 
8090 89-92 91-92 
Belgien *$• Procès sinnovation 
70-90 80-90 89-92 91-92 
+ + 0 
Danmark + + 0 + + 0 
Frankrike + + + + 
I Förenade 
Ikungariket 
i Italien + + + 
+ 
Nederländerna 
Norge 0 + 0 
o o o o o 
Spanien + + 0 + + + 
Tyskland + 0 0 + 0 o 
Källa: EIMS, innovation and employment in Europe. Analys gjord på grundval av uppgifter från CIS, 
Licht, 1995 
laheJLlZ 
Utveckling av sysselsättningen i mikroföretag, små, medelstora och stora företag, 
Eur-15, 1988-1995, bas 1988 = 100 
110 T 
108 + 
100 
1988 1989 1990 1991 1992 1993 1994 199S 
Källa: EIM Small Business Research and Consultancy, EIM, Vol. A, nr 11/12 november 1994. 
-»/?' t 
IabfilLia 
Nyregistrerade företag per land under perioden 1988-1993 
1988 1989 1990 1991 1992 1993 variation i % 
Belgien 100 100 95 93 97 
Danmark 100 117 117 143 131 
Finland 100 108 95 88 92 
Frankrike 100 101 99 91 90 
Förenade 100 109 109 91 75 
kungariket 
Grekland 100 84 70 62 69 
Irland 100 99 98 i.u. i.u. 
Italien 100 95 94 114 103 
Luxemburg 100 130 137 140 149 
Nederländerna 100 109 112 121 135 
Norge 100 i.u. 76 i.u 52 
Portugal 100 112 125 119 146 
Spanien i.u. 100 99 107 118 
Sverige 100 99 117 101 84 
Tyskland 1 100 103 114 120 122 
Tyskland 2 i.u. i.u. 100 110 102 
Österrike 100 115 83 79 91 i.u. 
i.u. 
96 
76 
i.u. 
97 
159 
i.u. 
i.u. 
141 
i.u. 
94 
125 
101 
102 + 31 
-4 
-10 
-33 
-24 
-2 
-3 
+ 59 
+ 35 
-48 
+ 41 
+ 18 
-6 
+ 25 
+ 1 
+ 2 
Medianvärde 100 103 99 107 99,5 99 -1 
Tyskland 1 motsvarar det forna Östtyskland och Tyskland 2 det återförenade Tyskland. 
Källor: Belgien 
Danmark 
Finland 
Frankrike 
Förenade kungariket 
Grekland 
Irland 
Italien 
Luxemburg 
Nederländerna 
Norge 
Portugal 
Spanien 
Sverige 
Tyskland 
Österrike National Institute for Statistics 
Danish Statistical Bureau 
Statistics Finland, handelsregistret 
INSEE, fichier SIRENE, 1994 in ANCE 
Business Start-up estimates. National 
Westminster Bank 
National Statistical Services Greece 
Census of Industrial Production 1987-1990 
Databasen Movimprese 
Handelsregistret 
Van der Hoeven, WHM and WHJ Verhoeven, 
Creatie en teloorgang van arbeidsplaatsen, EIM 
Small Business Research and Consultancy, 1994 
Statistiska centra/byrån 
INE-Monetary and Financial Statistics 
Industrial record office et estimation IKEI 
Statistics Sweden 
IfM,' Bonn 
Regional Databank of the IFG, Vienna 
/i/)i 
IflbfiILM 
innovationens betydelse for sysselsättningen. Italien 
["Storlek 
20-199 ^ 
j 200-499 1 
J500 + Sysselsättningstiiiväx t 
Innovationsföretag 
Sysselsätt­
nings-
tillväxt 
1992 
1,07 
1,01 
v? t C» O Produk­
tivitets­
tillväxt 
1,12 
1,14 
1,10 Exportandel 
1992 
73,0 
81,3 
98,3 Icke innovations företag 
Sysselsätt-
ningstiliväxt 
1992 
1,03 
0,98 
0,94 Produk­
tivitets­
tillväxt 
1,03 
0,95 
0,86 Exportandel 
1992 
59,0 
64,5 
68,1 
Kalla: WlMS, The impact of Innovation on Employment in Italy. En analys på grundval av uppgifter 
från CIS, 1995. 
IabelL15 
immateriella faktorer och konkurrenskraft 
Föroaljn.arbete 
Inledande marknadsandel 
Källa: PIMS 1994 GLåg GMedel BHög 
PIMS-studien (Profit Impact of Market Strategy) har utförts av PIMS Associates Ltd (USA} och The 
Irish Management institute. 
Undersökning av enheter inom större företag i Nordamerika (huvudsakligen USA) och Europa (varav 
50 % i Förenade kungariket). 
• ) 
lakeJLlS 
Riskkapital 
Fördelning i procent av antalet investeringar l Europe * under år 1995 
Expansion 
52.8% Förnyefa© 
Etabferfng 
18,4% 
* De 15 medlemsstaterna, förutom Luxemburg, samt Norge, Schweiz och Island. 
Källa: EVCA, Ernst & Young 
Tabell 17 
Riskkapital 
Fördelning av investeringar i utgifter under år 1995 
(Förvärv 
Källa: EVCA, Ernst & Young Q Förnyelse Q Expansion B Start & etablering 
10 
11* 
labfilLlfi 
Investeringar med riskScapital i Europa och USA 119951 
1935 ] 
Totala investerinqar 1 
i Investeringar per 
i fas 
! stan: & första 
1 verksamhet 
| utveckling 
! förvärv 
| Investeringar per 
sektor 
informationsteknik 
biovetenskap 
icke tekn. sektorn 
Genomsnittliga 
investeringar vid 
starten USA 11) 
1 000 ecu 1 
5 748 0001 
1 475 000 
3 307 000 
932 000 
2 641 000 
1 398 000 
1 709 000 
932 % 
+ 50* 
26 
58 
16 
46 
24 
30 
_ # 1 
1.100* 
445 EU 12) 
1 000 ecu 
5 548 
000 
320 000 
2 300 
000 
Å 900 
000 
902 000 
422 000 
4 222 
000 
280 % 
+ 2 
5,7 
42 
16 
8 
76 
""*"" "•"•"""-• 1 
# 
4 955 ; 
939 
LJ 
' Källa: VentureOne (amerikanskt företag) 
2 EVCA 
* 50 % ökning av antalet investeringar (under perioden 1994-1995) 
** 1 100 investeringar i USA under 1995 
IabfiUJfi 
Skatter och sociala avgifter i Europa (1993) 
rLand Skatt och sociala avgifter i 
u, ^-___ „-__» procent av BNP 
Belgien 44,5 
Danmark 49,0 
Fsnland I 45,9 
—. ^-___ _ „__ _____ 
Förenade kungariket 32,2* 
~~lrland ——-—•— -^j^?———-^ 
Italien 42,3 
Luxemburg 43,2 
Nederländerna 47,6 
Norge 47.5 
_ ^^^—^^^^^ ^_^__-___.„___.^ 
Spanien 35,9** 
Sverige 50,6 
___ ______ ____^-™______-^™^^™»«_™ 
* 1991 
** 1992 
Këlia: Eurostat, Skatter och sociala avgifter 1982-1993 
11 
S7 
ISSN 1024-4506 
KOM(96) 589 slutlig 
OJhktJ LvJ w-<r% I 
SV 08 64 15 10 
Katalognummer : CB-CO-96-606-SV-C 
ISBN 92-78-11821-4 
Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg