SV Europeiska unionens officiella tidning C 296/20

Offentliggörande av en ansökan i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

(2017/C 296/05)

Genom detta offentliggörande tillgodoses den rätt att göra invändningar som fastställs i artikel 51 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 (1).

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

”JAJCA IZPOD KAMNIŠKIH PLANIN”

EU-nr: PGI-SI-02112 – 4.11.2015

SUB ( ) SGB ( X )

1. Namn

”Jajca izpod Kamniških planin”

2. Medlemsstat eller tredjeland

Slovenien

3. Beskrivning av jordbruksprodukten eller livsmedlet

3.1 Produkttyp

Klass 1.4 – Andra produkter av animaliskt ursprung (ägg, honung, diverse mjölkprodukter utom smör).

3.2 Beskrivning av den produkt för vilken namnet i punkt 1 är tillämpligt

Äggen med den skyddade geografiska beteckningen ”Jajca izpod Kamniških planin” kännetecknas av ett enhetligt slätt och jämntjockt skal med en vacker matt lyster som ger intryck av en hållbar fräschör. Äggskalet är hårt. Den kraft som krävs för att knäcka äggskalen är i genomsnitt minst 32 N. Gulan är av enhetlig form, med en karakteristisk gul färg som motsvarar minst 11 på Roche-skalan. Äggen kan saluföras i olika viktkategorier i förpackningar med minsta nettovikt eller klassificerade enligt storlek i viktkategorierna S, M, L och XL. ”Jajca izpod Kamniških planin” har en hög halt av fleromättade fettsyror, särskilt alfa-linolensyra. Den minsta viktprocenten omega-3-syror är 2,5 % och den maximala kvoten omega-6/omega-3 är 8:1. Denna kvot är utmärkt ur närings- och hälsosynpunkt och helt i enlighet med rekommendationerna från Världshälsoorganisationen (WHO).

3.3 Foder (endast för produkter av animaliskt ursprung) och råvaror (endast för bearbetade produkter)

Värphönornas foder berikas med kalciumkarbonat från kalkbrottet i Stahovica pri Kamniku. Värphönorna dricker enbart vatten som hämtas från två pumpstationer vid floderna Kamniška Bistricas och Savinjas övre lopp. Omega-3-fettsyrorna kommer från linfrön som genomgått en lämplig behandling.

3.4 Särskilda steg i produktionsprocessen som måste äga rum i det avgränsade geografiska området

Uppfödning och reproducering av hönor och produktion av ägg ska ske inom det geografiska området.

3.5 Särskilda regler för skivning, rivning, förpackning osv. av den produkt som det registrerade namnet avser

—

3.6 Särskilda regler för märkning av den produkt som det registrerade namnet avser

—

4. Kort beskrivning av det geografiska området

Det geografiska området sträcker sig runt Kamnik-Savinjaalperna (på slovenska Kamniško-Savinjske Alpe) och innefattar de områden som avgränsas av vägförbindelserna som anges nedan och den nationella gränsen mellan Österrike och Slovenien.

— motorvägen mellan Šentrupert och Domžale

— lokala vägar mellan Domžale och Zaboršt pri Dolu

— huvudvägar mellan Zaboršt pri Dolu och Brod

— motorvägen mellan Brod och Kranj-vzhod (öst)

— den regionala vägen mellan Kranj och Zgornje Jezersko

— gränsen till Österrike

— den regionala vägen mellan Pavličevo sedlo och Šentrupert.

Alla orter som har förbindelse med de nämnda vägarna ligger inom det geografiska området.

5. Samband med det geografiska området

Äggen med kvalitetsbeteckningen ”Jajca izpod Kamniških planin” har en historia som går tillbaka till slutet av 1800-talet, då de många gårdarna i Kamnik levererade den uppskattade produkten till Ljubljanas kök och marknader. Redan på den tiden gynnades produktionen av hushållsägg av Kamnik-Savinjabergens utmärkta geografiska läge, med bland annat vatten av god kvalitet. Det är ett glest befolkat område där vildmarken dominerar, vilket innebär en riklig tillgång på friskt och rent dricksvatten. Vidare har kalkbrottet i Stahovica norr om Kamnik alltid haft en positiv effekt på äggproduktionen (kalkstenen som bryts där är över 200 miljoner år gammal, av sedimentärt ursprung och av en exceptionell kemisk renhet tack vare den termiska metamorfosen). Äggproduktionens utveckling i det geografiska området har också påverkats av det subalpina mikroklimatet som kännetecknas av tempererade temperaturer.

Tack vare dessa gynnsamma naturliga förhållanden har gårdsproduktionen av hushållsägg utvecklats på många lantbruk. Den ökande linodlingen för framställning av linnetyg i det geografiska området ledde till att textilindustrin (spinnerier) i Mengeš utvecklades i hela regionen. Linet odlades för produktion av linnefibrer, medan fröna var en biprodukt som användes för att utfodra djuren, främst fjäderfä. Det finns mycket litteratur om linodlingen i det område som utgör det avgränsade geografiska området för ”Jajca izpod Kamniških planin”. Litteraturen spänner från 1493, då linodling nämns som en skyldighet för bönderna i de jordeböcker som upprättades av prinsen av Jabljes förvaltning, till 1953, med en presentation av linförädlingsfabriken Induplati i Jarše.

Linfröna innehåller omkring 40 % fett, varav hälften består av omega-3-fettsyror (alfa-linolensyra), vilket ger ägg av hög kvalitet som är utmärkta för hälsan. Traditionen att ge värphönorna linfrö i fodret vid produktion av ”Jajca izpod Kamniških planin” har alltså bevarats. Det är det som skiljer ”Jajca izpod Kamniških planin” från produkter som erbjuds av många andra äggproducenter, vilka använder mindre traditionella råvaror för att berika sina ägg med omega-3-fettsyror, exempelvis denaturerad fiskolja och alger.

Jämfört med andra ägg innehåller ”Jajca izpod Kamniških planin” minst dubbelt så mycket omega-3-fettsyror och jämfört med andra ägg som berikats med omega-3 har de en högre halt av alfa-linolensyra.

Bönderna i Kamnik och på den kringliggande landsbygden fortsatte att förse staden Ljubljana med hushållsägg fram till andra världskriget, då ockuperande makter inrättade en gräns och kringgärdade huvudstaden med dubbla rader taggtråd, vilket satte stopp för denna blomstrande handel. I visan ”Katarina Barbara” som nedtecknades 1895 av Karel Štrekelj, slavist och samlare av folkvisor, sjunger man bland annat om en stulen höna som skulle värpa ägg för Ljubljana. Efter andra världskrigets slut tog det lång tid innan traditionen att föda upp fjäderfä vid Kamnikbergens fot återupptogs, men sedan dess har produktionen utvecklats stadigt och befästs. Under många år var ”Jajca izpod Kamniških planin” en produkt med ett självskrivet renommé. Det var först i slutet av förra århundradet som producenterna aktivt började marknadsföra produkten. I dag kan äggens ryktbarhet styrkas med olika artiklar i press, i mattidskrifter och på internet, tv-program, kommersiell dokumentation och olika broschyrer. Exempelvis skriver Boštjan Šaver i sin bok ”Nazaj v planinski raj: alpska kultura slovenstva in mitologija Triglava” (2005) om ”Jajca izpod Kamniških planin” som ett exempel på en beteckning som visar på sambandet mellan invånarna och Sloveniens alper, eller bergstrakter i allmänhet. ”Jajca izpod Kamniških planin” presenteras också i broschyren ”Okusiti Slovenijo” som publicerats av den slovenska turistmyndigheten och som är ägnad att framhålla det rika slovenska gastronomiska kulturarvet. Äggen nämns även i många andra publikationer (tidskrifter, almanackor), bland annat om maten i Gorenjska (Gorenjska hrana, 2011) och Slovenien (Slovenska kulinarika), artiklar från slovenska konsumentföreningar, som bland annat framhåller ”Jajca izpod Kamniških planin” i sin broschyr ”Slovenska tradicionalna živila” i en artikel med rubriken ”To so dobra jajca” (Detta är ett bra ägg), osv.

Hänvisning till offentliggörandet av produktspecifikationen

(Artikel 6.1 andra stycket i denna förordning)

http://www.mkgp.gov.si/fileadmin/mkgp.gov.si/pageuploads/podrocja/Varna_in_kakovostna_hrana_in_krma/zasciteni_kmetijski_pridelki/Specifikacije/JAJCA_IZPOD_KAMNISKIH_PLANIN-splet.pdf

(1) EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.