Förslag RÅDETS FÖRORDNING om ändring av förordning (EG) nr 1251/1999 om upprättande av ett stödsystem för producenter av vissa jordbruksgrödor för att inkludera ris

(framlagda av Komissionen)

MOTIVERING

1. Inledning

Den europeiska marknaden för ris är i klar obalans.

I början av regleringsåret 1999/2000 fanns sammanlagt 495 402 ton paddyris (motsvarande ungefär 303 000 ton slipat ris) i interventionslager, vilket utgör ungefär 20 % av den interna produktionen. Om läget förblir oförändrat riskerar denna mängd att öka med motsvarande 150 000-200 000 ton slipat ris per år, vilket endast kan minskas genom tillfällig försäljning inom program för livsmedelsbistånd. Kostnaderna är betydande, eftersom riset på grund av att det försämras under lagring riskerar att förlora sitt värde helt efter 2-3 år.

Marknadspriserna ligger ständigt under interventionspriserna.

Obalansen orsakas av en kombination av dels ökad import och produktion, dels den begränsning av exportbidragen som GATT-avtalet innebär.

Detta problem kräver en snabb lösning genom att den gemensamma organisationen av marknaden för ris anpassas, och att anpassningen träder i kraft så snart som möjligt, dvs. regleringsåret 2001/2002. Lösningen bör innebära såväl att den europeiska produktens konkurrenskraft ökar som att flödet på rismarknaden förbättras. Dessutom bör den europeiska produktionen minska.

2. Marknadsläget nu och i framtiden

Historiskt produceras i gemenskapen Japonicaris (rund- och mellankornigt) som konsumeras i de producerande medlemsstaterna (Italien, Spanien, Grekland, Frankrike och Portugal).

I de norra medlemsstaterna konsumeras dock huvudsakligen Indicaris (långkornigt) som importeras från USA, AVS-staterna, ULT, Thailand, Indien och Pakistan.

För att konvertera överskottet av Japonica till Indica stödde gemenskapen mellan 1988 och 1993 produktionen av olika Indica-sorter genom direktstöd till producenterna. Efter denna period har Indica-produktionen ökat, också utan direktstöd, som en följd av efterfrågan från de norra medlemsstaterna (från 27 000 ha 1988/89 till 120 000 ha 1999/2000), vilket täcker ca 55 % av konsumtionen av Indicaris i gemenskapen.

Tabell 1 Balansräkning för ris inom EU 1994/95-1999/2000

>Plats för tabell>

Produktionen har ökat sedan 1996/1997, dels därför att risodlingsarealen har ökat, dels tack vare den höga avkastningen på grund av att torkan har upphört i Spanien och de allmänt gynnsamma klimatförhållandena. En viss minskning av risproduktionen kan noteras för 1998/99, troligen orsakad av sjunkande marknadspriser (se punkt 3).

Importen har ökat sedan 1994/95 (särskilt av Basmatiris) som en följd av tillämpningen av avtalet från Uruguayrundan och tillämpningen av förmånssystem (tullkvoter för AVS-stater).

Den totala exporten har stabiliserats sedan 1996/97, eftersom åtgärder för livsmedelsstöd delvis har ersatts av kommersiell export.

Konsumtionen har ökat sedan 1995/96, huvudsakligen tack vare de nya medlemsstaterna.

Sedan 1996/97 har EU börjat ackumulera interventionslager på grund av en kombination av ökad import och ökad produktion. Under de senaste tre åren har sammanlagt 818 000 ton paddyris köpts upp för intervention. Detta motsvarar 273 000 ton paddyris per år eller 164 000 ton helt slipat ris.

Tabell 2 Interventionsköp av ris i EU

>Plats för tabell>

Enligt de preliminära siffrorna för 1999/2000 kommer motsvarande ungefär 130 000 ton slipat ris att bjudas ut för intervention. Som tidigare nämnts är ris som lagras känsligt för försämring och kostsamma specialbetingelser krävs för lagring för att i möjligaste mån undvika att riset förstörs.

Vissa kvantiteter skulle kunna användas för livsmedelsbistånd i tredje land (Nordkorea och Ryssland) och till de sämst ställda inom EU, men de sammanlagda offentliga lagren har ökat till 303 000 ton i slipat ris-ekvivalenter, dvs. 20 % av årsproduktionen.

Möjligheterna till exportbidrag kommer att minska ytterligare i framtiden på grund av GATT-gränsen på 133 400 ton per år.

Om läget förblir oförändrat kan man förvänta sig att interventionslagren ökar med 250 000-350 000 ton paddyris per år (motsvarande 150 000-210 000 ton slipat ris). Varje ytterligare 100 000 ton paddyris som köps upp för intervention innebär en omedelbar budgetkostnad på 10 miljoner EUR (avskrivning och inlagringskostnader) och en årlig budgetkostnad på 4 miljoner EUR (lagring och finansiella kostnader).

Detta innebär att situationen blir ohållbar både från ekonomisk synpunkt och budgetsynpunkt.

3. Utvecklingen av producentpriserna (paddyris)

Under 1995/96 var EU-produktionen fortfarande lägre än normalt på grund av torkan i Spanien. De interna medelpriserna var då högre än interventionspriserna.

Under 1996/97 ökade produktionen och importen, varför de interna medelpriserna sjönk till långt under interventionspriset.

Även under regleringsåren 1997/98 och 1998/99 var de interna priserna lägre än interventionspriset, både för Japonica- och Indicaris. De var särskilt låga i Grekland för Indicaris.

Tabell 3 Interna medelpriser som procentandel av interventionspriset

>Plats för tabell>

Sammanfattningsvis kan man säga att priserna på de mest representativa marknaderna under de senaste tre åren har legat långt under interventionspriset (interventionsköpen är öppna i 4 månader från och med den 1 april).

4. Importsystemet

4.1 Fast tull

Vid förhandlingarna under Uruguayrundan kom man överens om att konvertera de rörliga avgifterna till fasta tullar och att sänka dessa med sammanlagt 36 % fram till 2000. Detta gällde också för ris, och tabell 4 visar de avtalade tullarna för paddyris, råris och slipat ris.

Tabell 4 Importtullar för ris enligt GATT-schemat

>Plats för tabell>

4.2 Systemet med maxpriser

EU har dock samtyckt till att i sitt GATT-schema lägga in en särskild not 7 för ris, som innebär ett maxpris för importerat råris, oavsett priset/kvaliteten på riset i fråga, som skall motsvara följande:

- för Japonicaris: 188 % av interventionspriset för paddyris

- för Indicaris: 180 % av interventionspriset för paddyris.

I praktiken innebär detta en lägre tull för dyrare paddyris medan motsatsen gäller i ett normalt system med värdetullar.

Eftersom priserna på Basmatiris (aromatiskt Indicaris från Indien och Pakistan) i genomsnitt låg 250 EUR per ton högre än de referenspriser för världsmarknaden som skulle användas för beräkning av tullen var man tvungen att bevilja en särskild minskning av ekvivalensmängden för denna typ av ris [1]. Som en följd av detta ökade den tullfria importen och importen till låg tullsats av Basmatiris från ca 40 000 ton 1994/95 till ca 100 000 ton 1998/99.

[1] Under 1995/96 var sänkningen bara 50 euro per ton för Basmatiris från Pakistan.

På grund av systemet med maxpriser sjönk den importtull som tillämpades på råris av Indica-typ från ca 390 EUR per ton till ca 200 EUR per ton mellan juli 1995 och februari 2000. Detta ligger 89 EUR per ton under den avtalade fasta tullen för 1999/00.

4.3 Systemet för kumulativ återbetalning

Förenta staterna har två gånger (i november 1995 och i februari 1997) begärt att Världshandelsorganisationen skulle inrätta en tvistlösningspanel för gemenskapens importsystem för ris och spannmål, eftersom de ansåg att gemenskapens system med representativa priser är oförenligt med GATT. Enligt Förenta staterna måste noten tillämpas på varje enskild sändning. För att undvika en tvistlösningspanel införde gemenskapen ett system för kumulativ återbetalning för råris under en provperiod den 1.7.1997-31.12.1998 för att beräkna importtullar på grundval av de priser som deklarerats för varje sändning.

Under 1997/98 sjönk den genomsnittliga importtullen för råris med ca 70 EUR per ton till 200 EUR per ton som en följd av systemet för kumulativ återbetalning.

4.4 Nuvarande beräkningsmetod för importtull

I december 1998, efter samråd mellan kommissionen och Förenta staterna, beslutades det att det kumulativa systemet för återbetalning inte skulle fortsätta tillämpas, eftersom det var svåradministrerat och gav upphov till snedvridningar av handeln. Ett nytt system har inrättats som grundar sig på de tidigare representativa priserna för råris av Indica-typ ökat med 8 %, vilket för närvarande ger en tull för den ristypen på ca 200 EUR per ton. (Sänkningen för Basmatiris bibehålls på samma nivå, högst 250 EUR per ton).

4.5 Förmånsimport

Förutom importen under systemet med maxpriser importerar EU avsevärda kvantiteter ris på förmånsvillkor, varav den viktigaste är kvoten på 160 000 ton råris från AVS-staterna och ULT (35 % av den normala tullen för AVS-staterna och tullfrihet för ULT).

Dessutom har man nödsakats öppna en tullkvot grundad på artikel XXIV.6 i GATT (anslutning av nya medlemsstater) för

- 63 000 ton slipat ris per år tullfritt

och

- 20 000 ton råris per år till tullen 88 EUR per ton.

Denna import utgör ungefär 40 % av den totala importen, och den genomsnittliga tull som erlagts är 15 % av den som fastställts i GATT-schemat.

Det fanns ingen kvantitativ begränsning för importen enligt systemet med maxpriser, men förmånsvillkoren och tullkvoterna ovan är begränsade till vissa kvantiteter.

5. Reformförslag

Efter noggrann genomgång av alla aspekter, även förenligheten med GATT, har kommissionen kommit till slutsatsen att den bästa lösningen på de nuvarande problemen är att integrera rissektorn i systemet för jordbruksgrödor och samtidigt avskaffa systemet med interventionspriser.

5.1 Integrera rissektorn i systemet för jordbruksgrödor

En fullständig integrering av rissektorn i systemet med grödor innebär mycket stora fördelar i form av förenklingar och i form av marknadsjämvikt genom att det blir möjligt för jordbrukarna att där det är möjligt välja mellan ris och andra jordbruksgrödor.

En integration av rissektorn innebär att olika åtgärder måste vidtas:

- medlemsstaternas nationella basarealer för jordbruksgrödor måste utökas med hänsyn till arealerna för risproduktion under samma referensår som användes för jordbruksgrödorna, dvs. 1989, 1990 och 1991,

- det föreslås att det nuvarande arealstödet för ris höjs från 52,65 EUR per ton till 63 EUR per ton, vilket är det planerade arealstödet för spannmål för 2001/2002. Hektarstödet beräknas genom att dessa 63 EUR per ton multipliceras med den regionala avkastningen,

- medlemsstaterna kommer också att behöva anpassa sina regionala planer genom att ris läggs in,

- risproducerande medlemsstater kommer att, i sina regionala planer, kunna använda en annan avkastning för ris än för spannmål. Om denna avkastning är större än avkastningen för spannmål blir det nödvändigt att fastställa en separat basareal,

- för att integreringen av ris skall kunna ske utan att det förändrar medlemsstaternas möjlighet att behålla läget oförändrat för övriga jordbruksgrödor måste de totala nationella avkastningarna anpassas genom att befintliga risodlingsarealer räknas med.

Fullständig integrering av ris i systemet för jordbruksgrödor innebär också tillämpning av arealuttag. Med den nuvarande nivån på 10 % skulle detta innebära en produktionssänkning på ca 150 000 ton paddyris (motsvarande 90 000 ton slipat ris), vilket i sin tur utgör över 50 % av den kvantitet som i genomsnitt har köpts upp för intervention under de senaste tre åren.

5.2 Avskaffande av systemet med interventionspriser

Ett korrekt fungerande interventionssystem skall utgöra en säkerhetsmekanism vid överproduktion. Det måste dock tillstås att intervention i praktiken ofta utgör en hämsko för flödet på marknaden och ett hinder för att inrikta produktionen efter den verkliga efterfrågan på marknaden.

Redan under 1995 års reform av rissektorn beslutade man att minska interventionsköpens betydelse genom att förkorta interventionsperioden från 7 till 4 månader (april-juli).

Nu föreslås det att interventionssystemet helt avskaffas.

Genom att rissektorn integreras i systemet för jordbruksgrödor kommer jordbrukarna att kunna reagera bättre på marknadssignalerna om efterfrågan. Marknadsbalansen kommer också att förbättras genom arealuttaget. Enligt förklaringen i punkt 5.1 kommer jordbrukarna att få ökat arealstöd, vilket kompenserar dem för att de inte genom interventionsköp skyddas mot marknadsprisernas variationer.

En rättslig grund föreslås för att kommissionen skall kunna öppna privat lagring som en metod för att klara marknadsstörningar utan intervention.

En särskild rättslig grund skapas, som tillåter kommissionen att vidta lämpliga kompletterande åtgärder om allvarliga marknadsstörningar fortsätter uppträda efter det att interventionssystemet avskaffats.

När det gäller import, enligt punkt 4.2, lades noten för ris till för tillämpningen av det allmänna systemet med fasta tullar (rörliga avgifter konverterades till fasta tullar och sänktes gradvis med 36 %). Om noten blir omöjlig att tillämpa i frånvaro av ett interventionssystem bör den fasta tullen i princip tillämpas på allt ris som nu importeras till gemenskapen under systemet med maxpriser. I så fall skulle gemenskapens förmånsimport öka, eftersom de tullar som för närvarande tillämpas enligt noten skulle öka från ca 200 EUR per ton för råris till den fasta tullen 264 EUR per ton och eftersom sänkningen för Basmatiris (högst 250 EUR per ton) inte längre skulle gälla.

Enligt detta scenario skulle de kvantiteter som importeras med förmånsvillkor (ca 200 000 ton eller 40 % av den nuvarande importen) fortsätta importeras, eftersom importen sker tullfritt eller till låga tullsatser.

Andra kvaliteter, till exempel US parboiled, Thai fragrant och Basmati, som har tagit icke föraktliga marknadsandelar (för närvarande ca 275 000 ton), skulle troligen fortsätta att ha samma konkurrenskraft, eftersom det rör sig om speciella typer av ris och på grund av konsumenternas preferenser. Om noten skulle tas bort skulle det i praktiken innebära att ett instrument försvann vars existens är svår att motivera, eftersom det både leder till diskriminering mellan olika kvaliteter och snedvridning av handeln. En återgång till fasta tullar skulle göra systemet mycket enklare och tillåta operatörerna bättre insyn, vilket i sin tur skulle stabilisera den internationella handeln.

Återgången till fasta tullar kommer att leda till tillämpningen av de tullsatser som är bundna enligt listan och kommer att göra not 7 verkningslös. Eftersom detta kommer att påverka vår handel med de exporterande länderna är kommissionen beredd att förhandla med dem för att söka en lösning som tar hänsyn till våra internationella förpliktelser. När tiden är mogen tänker kommissionen för rådet lägga fram en rekommendation i denna fråga enligt WTO-förfarandena och i vilken utvecklingsländernas intressen beaktas.

Det föreslås att den rättsliga grunden för exportbidrag för rissändningar till de franska utomeuropeiska departementen på Réunion bibehålls i grundförordningen för ris. Denna rättsliga grund kommer att ersättas med en övergripande förordning som kommissionen kommer att lägga förslag till.

När det gäller risodlingsarealen i Franska Guyana måste en bestämmelse införas i samma övergripande förordning, som kommer att tillämpas från och med den 1 juli 2001, med en definition av arealens särskilda status, som innebär att arealuttag inte skall tillämpas och att stödet är begränsat till en maxareal.

6. Budgetkostnader

Om ris integreras helt bland jordbruksgrödorna kommer budgetkostnaderna för hektarstödet att öka med ca 23 miljoner EUR per år.

Avskaffandet av interventionssystemet kommer dock att ge besparingar som väl kompenserar för de ökade kostnaderna. Så snart man har gjort sig av med de befintliga offentliga lagren kommer besparingarna att uppgå till ca 38 miljoner EUR per år.

7. Slutkommentarer

En integrering av rissektorn i systemet för jordbruksgrödor kräver en ändring av rådets förordning (EG) nr 1251/1999 om upprättande av ett stödsystem för producenter av vissa jordbruksgrödor. Det krävs bestämmelser för att anpassa såväl de nationella basarealerna som genomsnittsavkastning till ris.

Eftersom kommissionen nyligen även i samband med reformen av stödsystemet för lin och hampa har föreslagit en ändring av förordning (EG) nr 1251/1999 kommer förordningen att behöva konsolideras efter det att rådet har antagit de båda ändringarna.

Förslaget innebär enligt ovan att interventionssystemet tas bort från den nuvarande grundförordningen för ris (förordning (EG) nr 3072/95).

På grund av de ovannämnda ändringarnas omfattning och den nödvändiga harmoniseringen av de olika förordningarna om gemensam organisation av marknader föreslås det att den nuvarande grundförordningen för ris ersätts med en ny.

Genom detta förslag kan balansen på den inre marknaden för ris återställas vilket kommer att bidra till att skydda risproducenternas inkomster på lång sikt, vilket är ett av förslagets huvudmål, och möjliggöra en fortsatt risproduktion i Europeiska gemenskapen.

De föreslagna åtgärderna har potential att återställa och upprätthålla EU-risets konkurrenskraft, och de bör därför gynna de många små och medelstora jordbruksföretag som är verksamma inom rissektorn.

De föreslagna åtgärderna innebär även att hänsyn tas till miljön och jordbrukets mångsidiga betydelse eftersom deras syfte är att säkerställa att ris kommer att fortsätta odlas där en välplanerad vattenförvaltning är viktig för att bevara särdrag i miljön. Kommissionen är övertygad om betydelsen av att ris odlas i särskilda traditionella områden och uppmanar medlemsstaterna att senast den 31 december 2003 överlämna en särskild rapport om effekten av de föreslagna åtgärderna och om effekten av de nationella åtgärder som eventuellt vidtagits i detta hänseende.

Det är i detta sammanhang viktigt att notera att rådets förordning (EG) nr 1259/1999, där gemensamma bestämmelser fastställs för system för direktstöd inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken, också gäller för ris, särskilt artikel 3 i förordningen om miljöskydd. Vidare medger den nuvarande förordningen för landsbygdsutveckling (förordning (EG) nr 1257/1999, kapitel VI) att medlemsstaterna tar risodlingsarealer ur bruk permanent (dvs. i minst 5 år) för att exempelvis skapa naturreservat för fåglar.

De föreslagna åtgärderna bidrar väsentligt till budgetdisciplinen, eftersom den dyra ackumuleringen av interventionslager som inte kan fortsätta kommer att upphöra.

För att jordbrukarna skall få tillräcklig information i god tid, och för att medlemsstaterna skall kunna vidta de nödvändiga administrativa åtgärderna, är det viktigt att rådet fattar beslut om detta förslag så snart som möjligt.

2000/0152 (CNS)

Förslag RÅDETS FÖRORDNING om ändring av förordning (EG) nr 1251/1999 om upprättande av ett stödsystem för producenter av vissa jordbruksgrödor för att inkludera ris

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artiklarna 36 och 37 i detta,

med beaktande av kommissionens förslag [16],

[16] EGT C ..., s. .

med beaktande av Europaparlamentets yttrande [17],

[17] EGT C ..., s. .

med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande [18],

[18] EGT C ..., s. .

med beaktande av Regionkommitténs yttrande [19], och

[19] EGT C ..., s. .

av följande skäl:

(1) Syftet med den gemensamma jordbrukspolitiken är att nå de mål som anges i artikel 33 i fördraget, med hänsyn till marknadssituationen.

(2) Marknaden för ris inom gemenskapen är i kraftig obalans och läget kännetecknas av att mycket stora kvantiteter ris, ungefär en femtedel av gemenskapens hela årsproduktion, hålls i interventionslager, och andelen ökar för varje år. Denna obalans har sitt ursprung dels i den ökade interna produktionen och en ökad import, dels i begränsningarna av exportbidragen i enlighet med bestämmelserna i det allmänna avtalet om jordbruk.

(3) Om ett prisstöd enligt rådets förordning (EG) nr 3072/95 av den 22 december 1995 om den gemensamma organisationen av marknaden för ris [20] skulle upprätthållas, skulle interventionslagren av ris öka kontinuerligt på grund av svårigheten att finna avsättning för lagren, och detta skulle i sin tur medföra en kännbar ökning av budgetkostnaderna.

[20] EGT L 329, 30.12.1995, s. 18.

(4) En lösning bör vara att i detta läge anpassa den gemensamma organisationen av marknaden för ris på ett sådant sätt att produktionen kan styras, att en bättre jämvikt och ett bättre flöde kan uppnås på marknaden och att konkurrenskraften hos gemenskapens jordbruk kan öka, samtidigt som man strävar att uppnå de andra målen i artikel 33 i fördraget, bland annat en höjning av producenternas inkomster. Denna integration skall genomföras genom förordning (EG) nr .../2000 [21].

[21] EGT L ..., s. .

(5) Efter en noggrann genomgång av situationens alla aspekter förefaller den bästa lösningen vara en integrering av rissektorn i systemet med stöd till producenter av vissa jordbruksgrödor, som regleras genom rådets förordning (EG) nr 1251/1999 [22], senast ändrad genom förordning (EG) nr 2704/1999 [23], samt av förordning (EG) nr ..../2000 för att även integrera lin och hampa avsett för fiberproduktion, i kombination med att interventionssystemet avskaffas.

[22] EGT L 160, 26.6.1999, s. 1.

[23] EGT L 327, 21.12.1999, s. 12.

(6) Eftersom avkastningen för ris avviker från avkastningen för övrigt spannmål bör det göras möjligt för medlemsstaterna att fastställa en särskild avkastning för denna produkt.

(7) I vissa medlemsstater kommer de genomsnittliga avkastningarna att påverkas av att stödet till producenter av vissa jordbruksgrödor ändras så att ris inkluderas. De uppgifter om genomsnittsavkastningar som ingår i förordningen bör därför anpassas.

(8) Med hänsyn till att interventionssystemet avskaffas bör det enhetliga grundbelopp som fastställts för alla jordbruksgrödor från och med det första regleringsåret också gälla för ris.

(9) För att underlätta genomförandet av förordningen bör ett förfarande införas för ett nära samarbete mellan medlemsstaterna och kommissionen. De åtgärder som krävs för att genomföra denna förordning fastställs i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter [24].

[24] EGT L 184, 17.7.1999, s. 23.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Förordning (EG) nr 1251/1999 ändras på följande sätt:

1. I artikel 3.3 skall andra stycket ersättas med följande:

"Den bevattnade basarealen skall motsvara genomsnittet för bevattnade arealer under åren 1989 till 1991 för skörd av jordbruksgrödor, inklusive de ökningar som gjorts enligt artikel 3.1 fjärde stycket sista meningen i förordning (EEG) nr 1765/92. De arealer som skall beaktas för ris inom denna särskilda areal utgörs av de arealer som avses i artikel 6.4 i förordning (EG) nr 3072/95.

Den bevattnade basarealen i Portugal skall gradvis ökas med upp till 60000 ha i de områden där det har fastställts att bevattningsinvesteringar har påbörjats efter den 1 augusti 1992. Denna ökning får helt eller delvis läggas till den bevattnade majsbasareal som avses i artikel 3.2."

2. I artikel 3 skall följande text läggas till som punkt 3a:

"3a. Medlemsstaterna får i sina regionaliseringsplaner föreskriva att en särskild avkastningsnivå skall tillämpas för ris för varje berörd produktionsregion. Dessa särskilda avkastningar skall fastställas på en sådan nivå att det viktade genomsnittet uppgår till 6,04 för Italien, 6,35 för Spanien, 7,48 för Grekland, 6,05 för Portugal och 5,86 för Frankrike. En basareal i enlighet med föreskrifterna i artikel 2.2 skall i så fall fastställas separat för ris."

3. I artikel 3.6 skall följande stycke läggas till:

"Senast den 1 augusti 2000 skall medlemsstaterna till kommissionen överlämna eventuella ändringar av regionaliseringsplanerna som gjorts för att inkludera ris. »

4. I artikel 3.7 skall första stycket ersättas med följande:

"Om en medlemsstat i enlighet med punkt 1 väljer att upprätta produktionsregioner vars gränser inte motsvarar gränserna för de regionala basarealerna, skall den till kommissionen översända en sammanfattning av alla ansökningar om ersättning och av de avkastningar som kan hänföras till dessa. Om det av dessa uppgifter framgår att den genomsnittsavkastning som följer av regionaliseringsplanen för 1993, eller när det gäller Österrike, Finland och Sverige, den genomsnittsavkastning som följer av planen för 1995 eller, när det gäller Italien, Spanien, Grekland, Portugal och Frankrike, den avkastning som fastställts till 4,00 ton per hektar, 2,95 ton per hektar, 3,48 ton per hektar, 3 ton per hektar respektive 6,02 ton per hektar, skall all ersättning som skall betalas ut i den medlemsstaten under följande regleringsår sänkas i proportion till det konstaterade överskottet. Denna bestämmelse skall emellertid inte tillämpas om den kvantitet för vilken ansökningarna gjordes, uttryckt i ton spannmål, inte överskrider den kvantitet som utgörs av produkten av medlemsstatens samtliga basarealer och ovannämnda genomsnittsavkastning.

5. Artikel 4.2 skall ersättas med följande:

"2. Beräkningen i punkt 1 skall göras med hjälp av den genomsnittliga spannmålsavkastningen för samtliga jordbruksgrödor. Om en medlemsstat väljer att tillämpa en sådan särskild avkastning som anges i artikel 3.3a skall den avkastningen användas för ris och den genomsnittliga spannmålsavkastningen användas för andra jordbruksgrödor än ris. Om majs behandlas separat skall majsavkastningen användas för majs och avkastningen från "andra sädesslag än majs" användas för spannmål, oljeväxter, ris och oljelin samt lin och hampa för fiberproduktion."

6. I artikel 4.3 skall följande läggas till i första stycket:

"För ris:

- 63,00 EUR/ton från och med regleringsåret 2001/2002."

7. I artikel 6.2 skall följande stycke läggas till:

"Producentmedlemsstaterna skall, senast den 31 december 2003, skicka en rapport till kommissionen om miljön vid risproduktionen, och särskilt nämna utvecklingen i traditionella zoner och påverkan av eventuella nationella åtgärder som vidtagits i syfte att skydda miljöintressena för de risodlingsarealer som tagits ur produktion."

8. Artikel 9 skall ändras på följande sätt:

a) Den inledande meningen skall ersättas med följande:

"Tillämpningsföreskrifter för detta kapitel skall antas i enlighet med förfarandet i artikel 9a.2, särskilt"

b) I första stycket skall följande läggas till efter femte strecksatsen:

"- sådana som, för ris, och eventuellt fastställande av den särskilda basarealen med beaktande av de arealer som avses i artikel 6.4 i förordning (EG) nr 3072/95,"

c) I andra stycket första strecksatsen skall punkt ii ersättas med följande:

"ii) certifierat utsäde när det gäller durumvete, ris samt lin och hampa för fiberproduktion."

9. Följande text skall läggas till som punkt 9a:

"Artikel 9a

1. Kommissionen skall bistås av den förvaltningskommitté för spannmål som inrättas genom artikel 23 i förordning (EG) nr 1766/92.

2. När hänvisning görs till denna punkt skall artiklarna 4 och 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, i enlighet med artikel 8 i samma beslut.

3. Den tid som föreskrivs i artikel 4.3 i beslut 1999/468/EEG skall vara en månad."

10. I artikel 10.3 sista stycket och i artikel 12 skall hänvisningen till "artikel 23 i förordning (EEG) nr 1766/92" ersättas med en hänvisning till "artikel 9a.2".

11. Följande punkt VI skall läggas till i bilaga I:

KN-nr // Varubeskrivning

VI. RIS

1006 10 //

Ris

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den sjunde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning.

Den skall tillämpas från och med regleringsåret 2001/2002.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den

På rådets vägnar

Ordförande

>Plats för tabell>

BILAGA TILL FINANSIERINGSÖVERSIKTEN

1. Utgifternas art

Förslagets effekt på budgeten för garantifonden vid EUGFJ bedöms i förhållande till de antaganden som använts för rissektorn i det preliminära budgetförslaget för 2001 (scenariot med oförändrat läge):

- hektarstödet betalas ut för en stödberättigande areal på sammanlagt 408 034 ha, med en maximal basareal för unionen på 434 123 ha

- med gällande förordningar är prognosen för offentligt uppköp av ris för intervention 333 000 ton paddyris (motsvarande 200 000 ton slipat ris) med en försäljning på 157 000 ton.

Som en följd av att interventionssystemet avskaffas kommer motsvarande 200 000 ton slipat ris inte att köpas upp, vilket bör leda till sänkta marknadspriser. Detta kan stärka gemenskapsrisets konkurrenskraft och leda såväl till ett bättre upptag på den interna marknaden som till ökade möjligheter till export till tredje land utan exportbidrag. Med detta scenario blir prognosen

* ökad försäljning med 40 000 ton gemenskapsris på den interna marknaden, varav 15 000 ton beror på ökad konsumtion tack vare förbättrat marknadsflöde och 25 000 ersätter motsvarande mängd importerat ris,

* ökad export med 15 000 ton från gemenskapen utan exportbidrag,

* en sänkning av nivån på exportbidragen och försörjningsstödet för ris för Réunion med upp till 60 EUR per ton motsvarande slipat ris, som en följd av bättre konkurrenskraft, jämförbar med den genomsnittliga minskningen i nivån på arealstödet.

Budgetkonsekvenerna efter åtgärd framgår av bilaga I.

2. Egna resurser

Påverkar inte resultaten av samråd med berörda länder.

För närvarande importeras motsvarande 525 000 ton slipat ris (ca 710 000 ton produktvikt), undantaget brutet ris.

Om interventionspriset avskaffas kan det nuvarande systemet med importtullar kopplade till ett takpris från och med den 1 juli 2000 ersättas med den fulla tull som anges i WTO-schemat. I detta fall, och med hänsyn till medgivandena för vissa kategorier av ris som importeras från AVS-staterna och ULT samt till WTO:s minimikvoter för tillträde, kommer tillämpningen av den fulla tullsatsen enligt beräkningarna att innebära att gemenskapens import från och med 2001/2002 minskar med 25 000 ton, dvs. till 500 000 ton. Detta bygger på antagandet att den sammanlagda minskningen på 25 000 ton skulle koncentreras till de kategorier och ursprung för vilka tullhöjningen är störst.

Effekten av förslaget på de egna resurserna om dessa antaganden görs framgår av bilaga III.

BILAGA I

Beräkning av budgeteffekten av den föreslagna ändringen av den gemensamma marknaden för ris

>Plats för tabell>

BILAGA II

>Plats för tabell>

BILAGA III

>Plats för tabell>

1. Prognos för import och tullar

>Plats för tabell>

2. Effekt per räkenskapsår

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

Anmärkning

Det antas att tullar räknas som egna resurser två månader efter importmånaden.