Det planerade överskridandet av fördragets referensvärde skulle vara övergående enligt kommissionens vårprognos 2020, som förutser att underskottet kommer att minska till under 3 % av BNP 2021. Beräkningarna omgärdas dock av exceptionellt stor osäkerhet.

Efter upphävandet av förfarandet vid alltför stora underskott i september 2017 inleddes en treårig övergångsperiod för att säkerställa att Grekland gjorde tillräckliga framsteg mot uppfyllande av riktmärket för skuldminskning. Övergångsperioden inleddes 2017 och avslutades 2019. För att säkerställa kontinuerliga och effektiva framsteg mot uppfyllande under övergångsperioden bör Grekland uppfylla följande två villkor samtidigt:

a.Den årliga strukturella anpassningen bör för det första inte avvika med mer än 0,25 % av BNP från den minsta linjära strukturella anpassningen för att säkerställa att riktmärket för skuldminskning är uppnått vid övergångsperiodens slut.

b.Den resterande årliga strukturella anpassningen bör för det andra inte vid någon tidpunkt under övergångsperioden överskrida 0,75 % av BNP (såvida inte det första villkoret förutsätter en årlig ansträngning på mer än 0,75 % av BNP).

De uppgifter som rapporterats visar att Grekland inte gjorde tillräckliga framsteg när det gäller att nå riktmärket för skuldminskning under 2019, eftersom det strukturella saldot beräknas ha försämrats med 2,2 % av BNP förra året, jämfört med den tillämpliga minsta linjära strukturella anpassningen på 0,8 % av BNP.

Analysen tyder således på att skuldkriteriet vid en första anblick inte förefaller vara uppfyllt enligt utfallsdata för 2019.

4. Faktorer av betydelse

Om en medlemsstat inte uppfyller de krav som gäller enligt det ena av eller båda dessa kriterier ska kommissionen enligt artikel 126.3 i EUF-fördraget utarbeta en rapport. Rapporten ska även ”beakta huruvida den offentliga sektorns underskott överstiger utgifterna för de offentliga investeringarna samt alla övriga faktorer av betydelse, inbegripet medlemsstatens ekonomiska och budgetmässiga läge på medellång sikt”.

Dessa faktorer beskrivs närmare i artikel 2.3 i förordning (EG) nr 1467/97, där det fastställs att ”eventuella andra faktorer som enligt den berörda medlemsstaten har betydelse för en samlad bedömning av om underskotts- och skuldkriterierna uppfylls och som medlemsstaten har förelagt rådet och kommissionen” ska beaktas.

Om skuldkriteriet inte förefaller vara uppfyllt, är det särskilt motiverat att analysera faktorer som är av betydelse, eftersom skuldutvecklingen i högre grad än underskottet påverkas av faktorer utanför regeringens kontroll. Detta erkänns i artikel 2.4 i förordning (EG) nr 1467/97, där det föreskrivs att faktorer som är av betydelse ska beaktas vid bedömningen av om skuldkriteriet uppfylls, oavsett avvikelsens storlek. I detta avseende måste åtminstone följande tre huvudaspekter beaktas vid bedömningen av efterlevnaden av skuldkriteriet med tanke på deras inverkan på skuldens utveckling och hållbarhet: i) efterlevnad av det medelfristiga målet eller anpassningsbanan mot detta mål, ii) genomförandet av strukturreformer och iii) rådande ekonomiska förhållanden.

Såsom anges i artikel 2.4 i förordning (EG) nr 1467/97 vad gäller uppfyllandet av underskottskriteriet 2020, eftersom skuldkvoten överstiger referensvärdet på 60 % och det dubbla villkoret inte är uppfyllt – dvs. att underskottet ska ligga nära referensvärdet och överskridandet vara tillfälligt – kan dessa faktorer av betydelse dock inte beaktas under de steg som föregår beslutet om förekomsten av ett alltför stort underskott på grundval av underskottskriteriet i Grekland.

I den nuvarande situationen är ytterligare en nyckelfaktor som ska beaktas vad gäller 2020 den ekonomiska inverkan av covid-19-pandemin, som har en mycket avsevärd inverkan på budgetsituationen och leder till mycket osäkra utsikter. Pandemin har även lett till att den allmänna undantagsklausulen har aktiverats.

4.1. Covid-19-pandemin och aktiveringen av den allmänna undantagsklausulen

Covid-19-pandemin har lett till en kraftig ekonomisk chock som fått mycket negativa effekter i hela Europeiska unionen. Vilka följder detta får för BNP-tillväxten beror både på hur länge pandemin varar och hur länge de åtgärder är i kraft som vidtagits av nationella myndigheter och på europeisk och global nivå för att bromsa spridningen, skydda produktionskapaciteten och stötta den samlade efterfrågan. Medlemsstaterna har redan antagit eller håller på att anta budgetåtgärder för att öka kapaciteten i sina sjukvårdssystem och bistå de medborgare och sektorer som drabbats hårdast. Betydande likviditetsstödåtgärder och andra garantier har också antagits. Behöriga statistikmyndigheter ska, när det föreligger mer detaljerad information, granska huruvida dessa åtgärder har någon direkt inverkan på saldot i de offentliga finanserna. Dessa åtgärder kommer tillsammans med nedgången i ekonomisk aktivitet att leda till att det offentliga underskottet och den offentliga skulden stiger betydligt.

4.2. Ekonomiskt läge på medellång sikt inbegripet strukturreformer

Sedan 2016 har BNP-tillväxten i fasta priser återhämtat sig till följd av nettoexport och privatkonsumtion. Den nominella tillväxten ökade fram till 2018 och avtog något 2019. Det kan dock inte hävdas att de makroekonomiska förhållandena är en förmildrande omständighet när det gäller att förklara Greklands otillräckliga framsteg mot att uppfylla skuldminskningsriktmärket under 2019.

Den ekonomiska aktiviteten väntas påverkas kraftigt av covid-19-utbrottet och de tillhörande åtgärderna för att begränsa smittspridningen. I kommissionens vårprognos 2020 beräknas BNP minska med 9,7 % 2020, och turism och sjöfart – två mycket viktiga sektorer för Greklands ekonomi – kommer sannolikt att drabbas särskilt hårt, och den förväntade ökningen av arbetslösheten kan också pressa ned den inhemska efterfrågan. De makroekonomiska utsikterna präglas av exceptionellt stor osäkerhet om pandemins varaktighet och dess följder för ekonomin. Detta är en förmildrande faktor i bedömningen av Greklands efterlevnad av underskottskriteriet 2020.

I sin landsrapport 2020 bedömde kommissionen att Grekland hade gjort vissa framsteg med att uppfylla de landsspecifika rekommendationerna för 2019. Mer specifikt genomförde Grekland reformer i linje med åtaganden efter programperiodens slut som gjorts vid Eurogruppens möte den 22 juni 2018. Under 2019 genomförde Grekland viktiga reformer i syfte att öka effektiviteten i den grekiska offentliga sektorn, stärka socialpolitikens effektivitet, föra privatiseringsprocessen framåt och ytterligare förbättra företagsklimatet. I synnerhet fortsatte myndigheterna att vidta åtgärder för att höja kapaciteten hos den oberoende myndigheten för offentliga inkomster och stärka den offentliga sektorns personalförvaltning. Vad gäller den finansiella sektorn skedde fortsatta framsteg med de nödvändiga reformerna för att sanera stocken av nödlidande lån. Myndigheterna följde också en bredare reformagenda, till exempel inom god lagstiftning, e-demokrati och utbildning.

4.3. Budgetläge på medellång sikt inbegripet offentliga investeringar

Det samlade överskottet ökade från 1,0 % av BNP 2018 till 1,5 % 2019 på grund av stabil ekonomisk tillväxt, begränsad utgiftsökning och mottagande av överföringar av belopp motsvarande de vinster som nationella centralbanker i euroområdet gjort på sina innehav av grekiska statsobligationer inom ramen för överenskommelsen om finansiella nettotillgångar (ANFA) och värdepappersmarknadsprogrammet (SMP). Offentliga investeringar uppskattas ha minskat från 3,0 % av BNP 2018 till 2,2 % 2019.

Eftersom Grekland inte behövde lämna in stabilitetsprogram medan landet omfattades av ett makroekonomiskt anpassningsprogram (nedan kallat programmet) har de grekiska myndigheterna inte fastställt ett medelfristigt budgetmål för 2019. Våren 2018 utfärdade rådet ingen landsspecifik rekommendation till Grekland inom ramen för den europeiska planeringsterminen, eftersom Grekland enligt artikel 12 i förordning (EU) nr 472/2013 undantagits från övervakning och bedömning inom ramen för den europeiska planeringsterminen då landet fortfarande omfattades av programmet. Under dessa omständigheter utförs bedömningen av år 2019 utan något medelfristigt budgetmål, med beaktande av ovan nämnda faktorer, målet för det primära överskottet enligt rådets rekommendation, som kontrolleras inom ramen för den förstärkta övervakningen, samt balans i det strukturella budgetsaldot under 2019.