(4)Flera medlemsstater har utlyst undantagstillstånd eller vidtagit nödåtgärder. Nödåtgärderna bör vara strikt proportionella, nödvändiga, tidsbegränsade och i linje med europeiska och internationella standarder. De bör vara föremål för demokratisk tillsyn och oberoende rättslig prövning.

(5)Den 20 mars 2020 antog kommissionen ett meddelande om aktivering av den allmänna undantagsklausulen i stabilitets- och tillväxtpakten. Klausulen, som fastställs i artiklarna 5.1, 6.3, 9.1 och 10.3 i förordning (EG) nr 1466/97 och artiklarna 3.5 och 5.2 i förordning (EG) nr 1467/97, underlättar samordningen av budgetpolitiken under en allvarlig konjunkturnedgång. I meddelandet framför kommissionen till rådet att man bedömer att det rådande läget med en allvarlig konjunkturnedgång till följd av covid-19-pandemin innebär att villkoren för att aktivera undantagsklausulen är uppfyllda. Den 23 mars 2020 godkände medlemsstaternas finansministrar kommissionens bedömning. Aktiveringen av den allmänna undantagsklausulen medger en tillfällig avvikelse från anpassningsbanan mot det medelfristiga budgetmålet, förutsatt att detta inte äventyrar hållbarheten i de offentliga finanserna på medellång sikt. När det gäller den korrigerande delen kan rådet, på rekommendation av kommissionen, även besluta att anta en reviderad finanspolitisk strategi. Den allmänna undantagsklausulen innebär inte att stabilitets- och tillväxtpaktens förfaranden avbryts. Det ger medlemsstaterna möjlighet att avvika från de budgetkrav som normalt skulle gälla samtidigt som kommissionen och rådet kan vidta de nödvändiga politiska samordningsåtgärderna inom ramen för pakten.

(6)Det krävs fortsatta åtgärder för att begränsa och bekämpa smittspridningen, stärka de nationella hälso- och sjukvårdssystemens resiliens och mildra de socioekonomiska konsekvenserna genom stödåtgärder till företag och hushåll samt för att säkerställa adekvata arbetsmiljöförhållanden så att den ekonomiska verksamheten kan återupptas. Unionen bör använda alla tillgängliga verktyg för att stödja medlemsstaternas insatser inom dessa områden. Samtidigt bör medlemsstaterna och unionen samarbeta för att utforma de åtgärder som krävs för både en återgång till samhällen och ekonomier som fungerar normalt och till en hållbar tillväxt, där bland annat den gröna och digitala omställningen integreras och man drar nytta av lärdomarna från krisen.

(7)Covid-19-krisen har visat på den inre marknadens flexibilitet när det gäller att anpassa sig till extraordinära situationer. För att säkerställa en snabb och smidig övergång till återhämtningsfasen och en snabb och smidig återgång till fri rörlighet för varor, tjänster och arbetstagare måste dock de extraordinära åtgärder som hindrar den inre marknaden från att fungera normalt upphöra så snart de inte längre behövs. Den nuvarande krisen har visat att det behövs krisberedskapsplaner inom hälso- och sjukvården, bl.a. bättre inköpsstrategier, diversifierade leveranskedjor och strategiska reserver av viktig utrustning. Det är centrala faktorer för arbetet med att ta fram mer omfattande krisberedskapsplaner.

(8)Unionens lagstiftare har redan ändrat de relevanta regelverken för att ge medlemsstaterna möjlighet att mobilisera alla outnyttjade resurser från de europeiska struktur- och investeringsfonderna så att de kan hantera de extraordinära konsekvenserna av covid-19-pandemin. Ändringarna kommer att öka flexibiliteten och förenkla och effektivisera förfarandena. För att minska pressen på kassaflödena kan medlemsstaterna också använda en medfinansieringsgrad på 100 % från unionsbudgeten under räkenskapsåret 2020–2021. Slovakien uppmanas att fullt ut utnyttja dessa möjligheter för att hjälpa sina hårdast drabbade invånare och sektorer.

(9)Pandemins socioekonomiska konsekvenser kommer sannolikt att vara ojämnt fördelade mellan regionerna på grund av olika specialiseringsmönster och luckor i infrastrukturen. Detta medför en betydande risk för ökade regionala skillnader inom Slovakien, särskilt mellan å enda sidan huvudstaden och västra Slovakien och å andra sidan östra och sydöstra Slovakien. I kombination med risken för en tillfällig upplösning av konvergensprocessen mellan medlemsstaterna krävs i den nuvarande situationen riktade politiska insatser.

(10)Den 18 maj 2020 lade Slovakien fram sitt nationella reformprogram för 2020 och sitt stabilitetsprogram för 2020. De båda programmen har bedömts samtidigt för att deras inbördes kopplingar ska kunna beaktas.

(11)Slovakien omfattas för närvarande av stabilitets- och tillväxtpaktens förebyggande del.

(12)Den 13 juli 2018 rekommenderade rådet Slovakien att säkerställa att den nominella ökningen av de primära offentliga nettoutgifterna inte överstiger 4,1 % under 2019, vilket motsvarar en årlig strukturell anpassning på 0,5 % av BNP. I kommissionens samlade bedömning bekräftas en betydande avvikelse från den rekommenderade anpassningsbanan mot det medelfristiga strukturella målet 2019 samt 2018 och 2019 sammantaget. Eftersom den allmänna undantagsklausulen aktiverats är det emellertid inte motiverat med fler åtgärder inom ramen för förfarandet vid betydande avvikelse.

(13)I sitt stabilitetsprogram för 2020 väntar sig regeringen att det samlade underskottet kommer att försämras från ett underskott på 1,3 % av BNP 2019 till ett underskott på 8,4 % av BNP 2020. Underskottet beräknas förbättras från 4,9 % av BNP 2021 till 3,7 % av BNP 2022 och till 2,9 % av BNP 2023. Den offentliga skuldkvoten minskade till 48 % under 2019, men väntas enligt stabilitetsprogrammet för 2020 öka till 61,2 % under 2020. De makroekonomiska och finanspolitiska utsikterna påverkas av den stora osäkerhet som covid-19-pandemin medför.

(14)Som en reaktion på covid-19-pandemin, och som del av en samordnad EU-strategi, har Slovakien antagit budgetåtgärder för att öka kapaciteten i hälso- och sjukvårdssystemet, begränsa smittspridningen och hjälpa de hårdast drabbade invånarna och branscherna. Enligt stabilitetsprogrammet för 2020 uppgick dessa finanspolitiska åtgärder till 2,6 % av BNP. Åtgärderna omfattar lönekompensation för arbetstagare, subventioner för egenföretagare, sjukförsäkrings- och mödraskapssystem och inköp av medicinska varor i samband med covid-19-pandemin. Slovakien har dessutom aviserat åtgärder som, även om de inte påverkar budgeten direkt, kommer att bidra till likviditeten i företagen, och som enligt stabilitetsprogrammet för 2020 uppskattas till 3 % av BNP. Åtgärderna omfattar anstånd med inkomstskatt och sociala avgifter om inkomsterna sjunkit med mer än 40 % (1,4 % av BNP) och lånegarantier (1,6 % av BNP). Totalt sett är de åtgärder Slovakien har vidtagit i linje med riktlinjerna i kommissionens meddelande om en samordnad ekonomisk reaktion på covid-19-utbrottet. Ett fullständigt genomförande av dessa åtgärder, följt av en omläggning av finanspolitikens inriktning mot en välgenomtänkt offentligfinansiell ställning på medellång sikt när det ekonomiska läget medger detta, kommer att bidra till att bevara hållbarheten i de offentliga finanserna på medellång sikt.

(15)Enligt kommissionens vårprognos 2020 beräknas Slovakiens saldo i de offentliga finanserna vid oförändrad politik uppgå till -8,5 % av BNP 2020 och -4,2 % av BNP 2021. Den offentliga skuldkvoten beräknas ligga kvar under 60 % av BNP både 2020 och 2021.

(16)Den 20 maj 2020 utfärdade kommissionen en rapport i enlighet med artikel 126.3 i fördraget på grund av att Slovakien planerade att överträda underskottsgränsen på 3 % av BNP 2020. Sammantaget visar analysen att underskottskriteriet enligt definitionen i fördraget och i förordning (EG) nr 1467/1997 inte är uppfyllt.

(17)Efter covid-19-utbrottet har Slovakien vidtagit snabba åtgärder utan motstycke för att stoppa och förebygga vidare spridning av viruset. Sedan det första fallet konstaterades den 6 mars 2020 utlystes undantagstillstånd från och med den 12 mars 2020, och sträng social distansering, karantän- och sanitetsregler och reserestriktioner infördes. Butiker och produktion i betydelsefulla ekonomiska sektorer stängde i flera veckor, till dess att regeringen gradvis började häva restriktionerna med början i slutet av april 2020. Till följd av detta förväntas den slovakiska ekonomin gå in i en djup recession 2020 eftersom privat konsumtion, investeringar och handel drabbas. Ekonomin spås minska markant med 6,7 % under 2020, och arbetslösheten tros nå 8,8 % under 2020, en ökning från 5,8 % under 2019. Slovakien har reagerat med flera åtgärder för att mildra krisens skadeverkningar, bland annat genom att omfördela 1,2 miljarder euro i outnyttjade sammanhållningspolitiska medel. Åtgärderna är bland annat system med förkortad arbetstid med lönekompensation, stöd till anställdas inkomst genom sjukdoms- och föräldraförmåner samt bidrag till egenföretagare för att kompensera deras inkomstbortfall. Ytterligare åtgärder, som syftar till att stödja företags och egenföretagares likviditet på kort sikt, är bland annat banklån, uppskov med skatt och sociala avgifter samt bankgarantier och system med förmånlig ränta. Ett lånesystem för små och medelstora företag med en ursprunglig tilldelning på 38 miljoner euro kommer att utökas med 330 miljoner euro i outnyttjade unionsmedel och ett nationellt system uppgående till 500 miljoner euro. Andra åtgärder är att skattekontroller och förhandsinbetalningar av skatt skrinläggs, och att företag och enskilda får anstånd med att betala hyra.

(18)Covid-19-pandemin gör att det är ännu viktigare för Slovakien att fortsätta att ta itu med de strukturella utmaningarna i landets hälso- och sjukvårdssystem. Det krävs ytterligare investeringar för att öka dess resiliens, åtgärda bristen på arbetskraft inom hälso- och sjukvården och se till att det finns lämplig tillgång till kritiska medicinska produkter och kritisk infrastruktur. Parallellt med insatserna för tillräcklig tillgång till hälso- och sjukvårdspersonal i framtiden skulle effektiva politiska insatser kunna minska de geografiska skillnaderna i tillgång till läkare och säkra tillgång till vård för hela befolkningen. Att modernisera nätverket av sjukhus och åtgärda den strukturella underfinansieringen av de offentliga sjukhusen är avgörande för att förbättra hälso- och sjukvårdstjänsternas kvalitet och kostnadseffektivitet. Primärvården måste stärkas för att minska trycket på sjukhusen och förbättra hanteringen av kroniska sjukdomar, i kombination med ökad samordning mellan olika nivåer och typer av vård. Särskilt oroande är den otillräckliga tillgången till långtidsvård och omsorg av hög kvalitet till överkomligt pris, på grund av den allmänna underfinansieringen av närvård och hemsjukvård, splittrad förvaltning och brist på regelbunden samordning av sociala tjänster och hälso- och sjukvårdstjänster.

(19)Covid-19-krisen har satt strålkastarljuset på de sociala utmaningar som redan fanns i Slovakien. Det har uppstått ett akut behov av att i nära samarbete med arbetsmarknadens parter ge arbetstagarna adekvat ersättning för inkomstbortfall. För att mildra krisens inverkan på sysselsättningen har system för arbetstidsförkortning satts in, med bidrag från unionsfonderna. Enligt kommissionens prognos förväntas arbetslösheten öka till 8,8 % 2020 och minska till 7,1 % 2021. Trots en viss uppmjukning 2018 kännetecknas systemet med arbetslöshetsförmåner i Slovakien av stränga kvalifikationskrav, förhållandevis kort varaktighet (i regel sex månader, med små förlängningar under krisen) och låg ersättningsgrad för förmånstagarna. Vissa grupper är särskilt sårbara för krisen och kan drabbas av begränsad tillgång till socialt skydd och omsorgstjänster, däribland marginaliserade grupper av romer, som ofta saknar tillgång till nödvändiga tjänster, liksom äldre och lågutbildade.

(20)Krisen har ökat behovet av att utveckla befolkningens digitala kompetens, även lärarnas, och behovet av att bygga ut bredband, eftersom många elever fortfarande saknar anslutning till internet eller saknar andra förutsättningar att studera hemma, särskilt hos marginaliserade romer. Utmaningar rörande lika tillgång till inkluderande utbildning av god kvalitet kvarstår, eftersom de studerandes grundläggande kompetens och allmänna resultat påverkas starkt av deras socioekonomiska bakgrund. Det råder tydliga skillnader i resultat mellan skolor och regioner, vilket också märks i den höga andelen elever som lämnar utbildningen i förtid, särskilt i östra Slovakien. Läraryrkets attraktionskraft och den grundläggande lärarutbildningens kvalitet förblir låg. Dessutom är andelen barn i landet som helhet som deltar i förskola och barnomsorg, särskilt barn under tre, lägst i unionen, vilket ytterligare försämrar utbildningsresultaten.

(21)Covid-19-krisen har gjort snabba insatser av likviditetsstöd till företag till en akut prioritering för Slovakien genom väl riktade lån och garantier, särskilt till små och medelstora företag, med hjälp av den nya flexibiliteten enligt den tillfälliga ramen för statligt stöd för att understödja ekonomin och omfördela sammanhållningspolitiska medel. Tillräckliga riskgarantier i kombination med låg ränta och långa löptider kan bidra till att lån beviljas snabbt av förmedlare och tas ut snabbt av företagen. Vid utformningen och genomförandet av dessa åtgärder bör banksektorns motståndskraft beaktas. Att bevilja uppskov med betalningar av skatter och sociala avgifter kan ytterligare bidra till att lindra likviditetsbrist på kort sikt för små och medelstora företag och egenföretagare. Bekämpning av skatteflykt och bättre efterlevnad av skattereglerna förblir prioriterat för Slovakien på medellång sikt som ett sätt att säkerställa de offentliga finansernas hållbarhet och främja lika spelregler för alla, vilket underlättar den ekonomiska återhämtningen. För att de små och medelstora företagen ska kunna ha ett livskraftigt kassaflöde är det viktigt att offentliga organ på alla nivåer och företag instrueras att betala fakturor till sina leverantörer snabbare.

(22)Att verka för ett gynnsamt företagsklimat och höja de offentliga tjänsternas kvalitet är avgörande för återhämtningen och för ett mer fördelaktigt investeringsklimat. För att återhämtningsåtgärderna ska få avsedd verkan är det viktigt att minska onödiga administrativa bördor och förenkla rutinerna, bland annat genom effektiv användning av gemensamma ingångar för företagen. Slovakiens offentliga institutioner och offentliga förvaltning har fortfarande generellt låg effektivitet. Effektiviteten kan höjas genom ytterligare digitalisering och bättre samordning och planering av den digitala infrastrukturen och programvaruutvecklingen. Ytterligare reformer kan inriktas på att förbättra samordningen av det politiska beslutsfattandet och lagstiftandet, och se till att den offentliga förvaltningen och personaladministrationen håller hög kvalitet. För att stärka ekonomins resiliens skulle Slovakien tjäna på att öka näringslivets innovationskapacitet, särskilt i de små och medelstora företagen, genom att åtgärda den splittrade styrningen i forsknings- och innovationsekosystemet. Bättre samarbete mellan näringsliv, forskning, högskolor och offentlig sektor kan stödja kunskaps- och kompetensspridning och hjälpa företagen vara innovativa och utveckla nya arbetssätt och produktionsprocesser.

(23)För att underlätta den ekonomiska återhämtningen kommer det att vara viktigt att tidigarelägga mogna offentliga investeringsprojekt och främja privata investeringar, bland annat genom relevanta reformer. För att mindre utvecklade regioner ska kunna komma i kapp och bli mer kunskapsbaserade, konkurrenskraftiga och produktiva krävs dessutom mer strategiska investeringar i Slovakien för att fylla luckor i infrastrukturen och förbättra transportnäten. Covid-19-utbrottet har satt strålkastarljuset på befintliga luckor i den digitala infrastrukturen. Om bredbandstäckningen och hastigheten ökar kan tillgången till internet bli mer jämlik och bättre. Slovakiens utbildningsystem och arbetsmarknad kan förbättras med satsningar på att rusta befolkningen med bättre kompetens för en föränderlig ekonomi och ett föränderligt samhälle, bland annat genom livslångt lärande, mer samarbete mellan näringsliv och utbildning på alla nivåer och bättre kopplingar mellan yrkesutbildnings- och omskolningsprogram och dagens och morgondagens behov på arbetsmarknaden.