EUROPEISKA KOMMISSIONEN Bryssel den 3.7.2019 COM(2019) 315 final RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET Årsrapport om EU:s verksamhet inom forskning och teknisk utveckling samt övervakningen av Horisont 2020 under 2018



RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET EU:s verksamhet inom forskning och teknisk utveckling samt övervakningen av Horisont 2020 under 2018 1. Bakgrund Denna årsrapport om EU:s verksamhet inom forskning och teknisk utveckling och om spridningen av resultat har utarbetats i enlighet med artikel 190 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och artikel 7 i Euratomfördraget. Den innehåller en kortfattad och icke uttömmande översikt över viktiga åtgärder som vidtagits under 2018. 2. Politisk bakgrund Genom meddelandet En förnyad EU-agenda för forskning och innovation – EU:s tillfälle att forma sin framtid, som antogs av kommissionen inför Europeiska rådets informella möte i Sofia den 16 maj 2018, placerades forskning och innovation (FoI) i centrum för agendan för arbetstillfällen, tillväxt, rättvisa och demokratisk förändring, och för förberedelserna för EU:s framtid. Mot denna bakgrund har kommissionen antagit lagförslag för utgiftsprogrammen inom ramen för EU:s budget för 2021–2027, som nu är föremål för interinstitutionella förhandlingar. EU:s ekonomi fortsatte att växa under 2018 för femte året i rad, även om globala osäkerhetsfaktorer skymtar fram. Utvecklingen av makroekonomiska indikatorer såsom sysselsättning och investeringar har gått tillbaka till vad den var före finanskrisen. Långsamma produktivitetsförbättringar fortsätter dock att hämma den ekonomiska tillväxten. Fram till november hade Europeiska fonden för strategiska investeringar gett stöd till projekt i alla medlemsstater med ett sammanlagt investeringsvärde på 360 miljarder euro, varav två tredjedelar var privata medel. Horisont 2020 har direkt bidragit till denna positiva utveckling genom att skapa omkring 592 000 nya arbetstillfällen mellan 2014 och 2018. EU har låtit frågor kopplade till den digitala inre marknaden stå högt på dagordningen. Förutom att säkerställa skyddet av personuppgifter kommer den nya allmänna dataskyddsförordningen (som trädde i kraft den 25 maj 2018) även att stödja FoI. Kommissionen har främjat medlemsstaternas samarbete inom artificiell intelligens. Horisont 2020 har återigen spelat en viktig roll, särskilt genom att stödja upprättandet av ett nytt gemensamt företag för ett högpresterande datorsystem som bör säkerställa EU:s strategiska autonomi på detta område. Energi och klimat hamnade fortfarande högt upp på den globala och europeiska agendan. I en särskild rapport från Mellanstatliga panelen för klimatförändringar riktad till beslutsfattare görs en kraftfull markering av vikten av att ta itu med klimatförändringarna. Kommissionen har fortsatt att genomföra EU:s energi- och klimatåtaganden i linje med Parisavtalet om klimatförändringar och FN:s mål för hållbar utveckling från 2015. I detta sammanhang har kommissionen genomfört den lagstiftning som krävs för att uppnå EU:s nationellt fastslagna bidrag för att minska utsläppen av växthusgaser med 40 % senast 2030 (jämfört med 1990). I november 2018 presenterade kommissionen dessutom sin vision för att uppnå nettonollutsläpp av växthusgaser senast 2050. I denna långsiktiga strategi beskrivs den tekniska, ekonomiska och samhälleliga omvandling som krävs för att uppnå klimatneutralitet, så att en socialt rättvis övergång säkerställs. Denna grad av åtagande bör ligga till grund för EU:s globala ledarskap på detta område, och är förenligt med den tongivande roll som ordförande Jean-Claude Juncker förespråkade i sitt tal om tillståndet i unionen 2018. 3. Policyram Horisont Europa Den 7 juni antog kommissionen sina förslag till Horisont Europa, policyramen för FoI 2021–2027 (perioden för nästa fleråriga budgetram). I lagstiftningspaketet ingår förslag till ·en förordning om inrättande av Horisont Europa och fastställande av reglerna för att delta, ·ett beslut om ett särskilt program för genomförande av Horisont Europa, och ·en förordning om införande av ett forsknings- och utbildningsprogram för Europeiska atomenergigemenskapen (Euratom) för 2021–2025. Avsikten med paketet är att förenkla reglerna ytterligare, samtidigt som kontinuiteten säkerställs; t.ex. kommer de grundläggande principerna för EU:s FoI-ramprogram (spetskompetens, effekt och öppenhet) att fortsätta att tillämpas. Paketet har utformats på grundval av omfattade samråd med intressenter och offentliga personer samt andra viktiga källor, såsom LAB FAB APP – Investing in the European future we want , en rapport från den oberoende högnivågruppen om maximerade effekter av EU:s FoI-program (med Pascal Lamy som ordförande). Rådet (konkurrenskraft) hade i slutet av 2018 enats om en partiell allmän riktlinje vad gällde huvudförordningen, och Europaparlamentet hade i plenum godkänt en rapport om paketet från dess utskott för industrifrågor, forskning och energi. Kommissionens förslag är strukturerade kring följande tre pelare: ·Öppen vetenskap.

·Globala utmaningar och industriell konkurrenskraft. ·Öppen innovation. Det kommer att läggas till ytterligare en del om att förstärka det europeiska forskningsområde. Betydelsen av att hantera klimatförändringarna i linje med EU:s åtaganden för att genomföra Parisavtalet och målen för hållbar utveckling återspeglas i Horisont Europas mål för integrering av klimatåtgärder på minst 35 % av den totala finansieringsramen. När det gäller öppenheten i programplaneringen har en strategisk planeringsprocess föreslagits, som kommer att innebära en flerårig strategisk plan som baseras på riktlinjer och utformas gemensamt med medlemsstaterna och berörda parter. Denna inkluderande process kommer även att gynna synergier med andra EU-program och annan EU-politik, liksom den pågående dialogen med det civila samhället. Den andra pelaren (globala utmaningar och industriell konkurrenskraft) kommer att innebära ett begränsat antal uppdrag, som kommer att utformas tillsammans med slutanvändarna och bygga på ett sektorsövergripande och tvärvetenskapligt mönster och tydliga mål från början. Upplägget med uppdragen baseras på rapporten Missions: Mission-oriented research & innovation in the European Union och kommer att betona FoI-politikens inriktning. Inom ramen för den tredje pelaren (öppen innovation) kommer följande två kompletterande instrument att användas för att kanalisera stödet från Europeiska innovationsrådet till banbrytande och marknadsskapande innovationer under hela processen från FoI till marknadslansering och företagstillväxt: ·En Pathfinder för avancerad forskning för att stödja forskning som leder till omvandling och potentiella marknadsskapande innovationer. ·En Accelerator för att tillhandahålla specialanpassad blandad finansiering till stöd för marknadsskapande innovation samt tillväxt för innovativa företag. Europeiska planeringsterminen Som en del av europeiska planeringsterminens ekonomiska policycykel har kommissionen tagit fram rapporter för varje medlemsstat. Sammanlagt 13 medlemsstater har fått landsspecifika rekommendationer som belyser utmaningar kopplade till de nationella FoI-systemens kvalitet och effektivitet, med fokus på att ·uppnå en högre kvalitet på forskningen, en starkare vetenskaplig grund och större inverkan genom offentliga FoI-investeringar, ·förbättra kopplingarna mellan forskning och företag, och ·avlägsna flaskhalsar som påverkar företagsklimatet och innovationsinvesteringar. Öppen innovation Under den första fasen i ett av Europeiska innovationsrådets pilotprojekt (se avsnitt 4.2) beviljades stöd till ett stort antal innovatörer, och i slutet av året hade 1 276 projekt finansierats med totalt 731,15 miljoner euro. Kommissionen har vidtagit åtgärder för att se till att innovativa företag i EU får bättre tillgång till finansiering, vilket är en drivkraft för produktivitet. Kommissionen har även lanserat VentureEU, ett program för alleuropeiska fondandelsfonder för riskkapital som har till syfte att fördubbla mängden tillgängligt riskkapital i Europa. I 2018 års utgåva av Science research and innovation performance of the EU betonas att EU:s ekonomiska välstånd och sociala modell är avhängiga av unionens förmåga att skapa och sprida innovation. EU måste använda sig av framväxande innovation och teknik för att få bukt med allvarliga produktivitetsproblem och upprätthålla den ekonomiska tillväxten. Öppen vetenskap Kommissionen har inrättat styrformer för det europeiska öppna forskningsmolnet, som avser att utnyttja potentialen hos EU:s FoI genom att sammanföra människor, data, tjänster, utbildning och publikationer över gränserna och mellan olika vetenskapliga discipliner. Kommissionen har kallat till ett första möte med styrelsen för det europeiska öppna forskningsmolnet, som består av företrädare för medlemsstaterna och associerade länder.

Mot bakgrund av den tekniska och institutionella utvecklingen har kommissionen uppdaterat sin rekommendation om tillgång till och bevarande av vetenskaplig information. För att påskynda övergången till öppen tillgång har kommissionen samarbetat med nationella finansieringsorgan för att stödja genomförandet av Plan S. Öppenhet inför världen Det internationella samarbetet inom FoI har lett till ökat inflytande för EU som en global aktör, i ett sammanhang där vetenskapsdiplomati spelar en allt större roll. Horisont 2020 har fortsatt att stödja operativt och vetenskapligt arbete via den mellanstatliga plattformen för biologisk mångfald och ekosystemtjänster och Mellanstatliga panelen för klimatförändringar. Genom riktade förslagsinfordringar inom Horisont 2020 stöds skapandet av ytterligare vetenskaplig kunskap, liksom dessa organs funktionssätt, vilket främjar multilateralism. Tillsammans med Tyskland och Finland anordnade kommissionen det andra ministermötet om arktisk forskning, vilket medförde att ett gemensamt uttalande antogs av EU, 23 länder och sex organisationer som företräder ursprungsbefolkningar. I linje med EU:s mångåriga åtagande i fråga om FoI-samarbetet rörande Atlanten har kommissionen undertecknat samarbetsavtal med Argentina och Kap Verde. Syftet är att stärka och förbättra FoI-samarbetet vad gäller blå tillväxt och hantera utmaningar med anknytning till Atlanten, däribland havsobservation, livsmedelssäkerhet, polarforskning och klimatvariation. Andra policyåtgärder Kommissionen har offentliggjort följande två viktiga publikationer om globala FoI-relaterade utmaningar: ·A sustainable bioeconomy for Europe: strengthening the connection between economy, society and the environment är en uppdatering av EU:s bioekonomiska strategi. FoI kommer också fortsatt att spela en avgörande roll i de tre typer av åtgärder som kommer att genomföras med början 2019: oFörstärkning och utbyggnad av biobaserade sektorer. oUtveckling av lokala bioekonomier i hela Europa. oFörståelse för bioekonomins ekologiska gränser. ·I En ren jord åt alla – En europeisk strategisk långsiktig vision för en stark, modern, konkurrenskraftig och klimatneutral ekonomi redogörs för hur EU har påbörjat den omvandling som är nödvändig för att uppnå en klimatneutral ekonomi, med beskrivningar av sju konkreta framgångsrika vägar. I meddelandet belyses även vikten av att använda finansiering och FoI för att stödja de många olika insatser som behövs för att förverkliga den klimatneutrala ekonomin. Arbetet har fortsatt med att genomföra de 20 policyåtgärder som anges i meddelandet Att påskynda innovationen för ren energi, vilka genom FoI bidrar till att uppnå målen för energiunionen. Den strategiska högnivågruppen för industriteknik har publicerat sin policystrategi för viktig möjliggörande teknik. I publikationen validerar gruppen de sex viktiga teknikområden som identifierades 2009 och föreslår även följande två nya områden: ·Artificiell intelligens. ·Digital säkerhet och konnektivitet. Gruppen med ansvariga vetenskapliga rådgivare (som efterträder högnivågruppen av vetenskapliga rådgivare inom mekanismen för vetenskaplig rådgivning) har avgett ett viktigt vetenskapligt yttrande, Novel carbon capture and utilisation technologies, och tagit fram riktlinjer för känsliga utmaningar på regleringsområdet, såsom genredigering. Gruppen har även samverkat direkt med allmänheten. Andra högnivåinitiativ för att hantera viktiga övergripande politiska prioriteringar utgjordes av europeiska batterialliansen samt meddelandena Vägen mot automatiserad rörlighet – en EU-strategi för framtidens rörlighet och Mot en heltäckande EU-ram för hormonstörande ämnen. Forskningsaspekterna är särskilt relevanta för genomförandet av de föreslagna strategierna.

4. Genomförandet av Horisont 2020 4.1 Reaktioner vid förslagsinfordringar Vid utgången av 2018 hade totalt 679 tidsfrister löpt ut för förslagsinfordringar inom Horisont 2020. Sammanlagt hade 191 731 stödberättigade förslag inkommit, och det begärda EU-bidraget för dessa uppgick till 290,3 miljarder euro. Av förslagen valdes 23 250 ut för finansiering, vilket innebar att den totala andelen stödberättigade förslag under de första fem åren uppgick till 12,13 %. I slutet av december hade sammanlagt 21 599 bidragsavtal undertecknats, med ett budgetanslag på 38,97 miljarder euro i EU-medel. Under 2014–2018 fick deltagare i EU-medlemsstaterna ta emot 91,5 % av medlen, medan återstoden gick till deltagare från associerade länder (7,2 %) och tredjeländer (1,3 %). Andelen deltagare från associerade länder (7,2 %) var i linje med den beviljade finansieringen, medan andelen deltagare från tredjeländer var betydligt större (3,9 %). Detta visar på ett intresse för internationell öppenhet, frikopplat från finansieringen. Högre utbildningsorganisationer ligger fortsatt i topp vad gäller mottagen finansiering (39,8 %), medan 25,9 % av EU-medlen enligt pelarna 2 och 3 gick till små och medelstora företag. 4.2 Viktiga beståndsdelar i Horisont 2020 Första fasen i Europeiska innovationsrådets pilotprojekt Högnivågruppen för innovatörer, som tillsattes för att bistå kommissionär Carlos Moedas i inrättandet av Europeiska innovationsrådet, har presenterat en rapport, Funding-Awareness-Scale-Talent (FAST), i vilken olika sätt uppmärksammas för att förbättra stödet till marknadsskapande innovation i EU. Med rapporten som grund, liksom tidigare åtgärder som vidtagits av kommissionskollegiet, inkluderades ett pilotprojekt för Europeiska innovationsrådet i arbetsprogrammet för 2018–2020. I överensstämmelse med rekommendationerna från högnivågruppen för innovatörer integrerar pilotprojektet all relevant innovationsfinansiering inom Horisont 2020 i en enda ordning med instrumentet för små och medelstora företag, snabbspåret till innovation, FET Open och Horisont-priserna. Denna del av arbetsprogrammet bör stödja upp till 1 000 projekt, med en sammanlagd budget på 2,7 miljarder euro. Dess effekter kommer att bedömas mot följande indikatorer: -Nya utvecklade marknader. -Uppnådda privata investeringar. -Tillväxt i de företag som tagit emot stöd. Europeiska rådet uppmanade i juni 2018 kommissionen att utarbeta en andra fas av initiativet, i syfte att ta fram blandade finansieringslösningar och prova nya former för programförvaltning. Internationellt samarbete Forskningssamarbete fortsätter att vara en central del i EU:s internationella relationer. Kommissionen har uppdaterat FoI-färdplanerna med viktiga partner, på både nationell och regional nivå. I dessa kombineras politisk dialog med samarbete på projektnivå genom arbetsprogrammets verksamhet inom ramen för Horisont 2020. Det är värt att notera att kommissionen uppdaterat färdplanerna för vetenskap och teknik för samarbete på ·nationell (bilateral) nivå – med Australien, Brasilien, Kanada, Kina, Indien, Japan, Sydkorea, Mexiko, Nya Zeeland, Ryssland, Sydafrika och USA, och ·regional nivå – med Afrikanska unionen, Sydostasien, det östliga partnerskapet, Gemenskapen för Latinamerikas och Västindiens stater, Medelhavsområdet och Mellanöstern samt västra Balkan. På projektnivå står verksamheten inom ramen för Marie Skłodowska-Curie-åtgärden fortfarande för mer än hälften av allt deltagande av tredjeländer i Horisont 2020.

Bredare deltagande Kommissionen har offentliggjort en utförlig bedömning av deltagarmönster och FoI-resultat för stödberättigande länder i Spreading excellence & widening participation in Horizon 2020. Ländernas bredare deltagande ligger överlag i linje med deras nationella FoI-investeringar. Totalt 44 bidrag har undertecknats för att genomföra projekt för spridning av spetskompetens, till ett belopp av 62,38 miljoner euro. Av bidragen kommer 13 att hjälpa till att inrätta ERA-professurer i Tjeckien, Cypern, Estland, Litauen, Luxemburg, Portugal, Slovakien och Slovenien. En ny pilotåtgärd – bredare stipendier – infördes 2018, med utgångspunkt i de individuella stipendierna inom Marie Skłodowska-Curie-åtgärden. Dessa kommer att innebära ytterligare möjligheter för omkring 120 forskare, oavsett nationalitet, att ta emot stipendier i ett av de länder som omfattas av insatserna för bredare deltagande. Enheten för politiskt stöd har också främjat politiska reformer i dessa länder, t.ex. en sakkunniggranskning av Estlands FoI-system inför landets planerade FoI- och entreprenörskapsstrategi för 2021–2027. Projektet Forward lanserades som en del av den nya EU-strategin för de yttersta randområdena. Genom att sammanföra institutioner och berörda parter från Azorerna, Kanarieöarna, Guadeloupe, Franska Guyana, Réunion, Madeira, Martinique, Mayotte och Saint-Martin kommer projektet att inbegripa en inledande analys av FoI-ekosystemen och utarbetandet av en gemensam strategi och tematiska handlingsplaner. Samhällsvetenskap och humaniora Inom sammanlagt 136 ämnesområden som ingår i pelarna för industriellt ledarskap och samhällsutmaningar efterfrågades uttryckligen bidrag från samhällsvetenskap och humaniora (HumSam). I den tredje övervakningsrapporten om integreringen av HumSam i Horisont 2020 slås fast att 32 % av de projekt som finansieras inom HumSam-flaggade ämnesområden samordnas av en HumSam-partner. Ekonomi och sociologi är väl representerade, medan det fortfarande krävs en förbättring vad gäller integreringen av andra HumSam-discipliner, såsom juridik, historia och antropologi. Kön Olika former av stöd har bidragit till positiva trender på detta område, exempelvis följande: ·Nationella nätverk med kontaktpunkter har anordnat särskild utbildning i jämställdhetsaspekten. ·Kommissionen och Helsingforsgruppen har publicerat Guidance to facilitate the implementation of targets to promote gender equality in research and innovation, som omfattar utformningen av ramar för införande av könskvotering för beslutsfattare. Klimatåtgärder och hållbar utveckling I Horisont 2020-förordningen anges den förväntade andelen av budgeten för klimatåtgärder och hållbar utveckling under programmets löptid till 35 % respektive 60 %. Fram till och med 2018 hade utgifterna nått minst 30 % för klimatåtgärder och 69 % för hållbar utveckling. Ytterligare insatser pågår, i synnerhet via de särskilda fokusområdena. Synergier med andra program En rapport har offentliggjorts om ömsesidigt lärande om bredare deltagande och säkring av synergier mellan EU:s FoI-program och sammanhållningspolitiken, i vilken tolv medlemsstater och ett associerat land deltog. I rapporten fastställs att det kan finnas lagstiftningsmässiga flaskhalsar på projektnivå, men att effektiva synergier kommer att bero på möjligheterna att främja den politiska dialogen på programnivå. I Europeiska revisionsrättens särskilda rapport nr 28/2018 förordas att ytterligare information sprids om spetskompetensstämpeln. Hittills har 35 olika ordningar för spetskompetensstämpeln utformats av myndigheter som förvaltar europeiska struktur- och investeringsfonderna i 15 medlemsstater. 5. Euratom Genom rådets förordning (Euratom) 2018/1563 inrättades ramen för Euratoms forsknings- och utbildningsprogram för 2019–2020. Indirekta åtgärder

Vid utgången av 2018 hade tre förslagsinfordringar genomförts. Sammanlagt hade 136 stödberättigade förslag inkommit, och det begärda ekonomiska bidraget från Euratom uppgick till 500,8 miljoner euro. Av förslagen valdes 47 ut för finansiering, med ett Euratom-bidrag på 196,9 miljoner euro, vilket innebar att den totala andelen godkända förslag sedan 2014 uppgick till 34,56 %. Direkta åtgärder som genomförs av det gemensamma forskningscentrumet Programmets direkta åtgärder, som genomförs av det gemensamma forskningscentrumet, omfattade forskning och utbildning inom följande områden: • Kärnsäkerhet, däribland säkerhet med avseende på reaktorer, bränsle och bränslecykler, hantering av kärnavfall, miljöövervakning samt beredskap och respons i nödsituationer. • Kärnämneskontroll, icke-spridning och säkerhet, inbegripet bekämpning av olaglig handel och nukleär kriminalteknik. • Grundläggande kunskap om forskning, standarder och referensmaterial som är av betydelse för kärnsäkerhet, nukleärt fysiskt skydd och kärnämneskontroll, inklusive forskning om kärnvetenskap för icke energirelaterad användning, såsom medicinska tillämpningar och rymdtillämpningar. Den forskning som bedrivs och den erfarenhet som erhålls, särskilt inom kärnsäkerhet och icke-spridning, främjar nödvändig kunskapshantering och bidrar till att tillhandahålla utbildning och avancerad fortbildning på det nukleära området. Detta gör det möjligt för det gemensamma forskningscentrumet att möta efterfrågan på vetenskapligt och tekniskt stöd beträffande EU-relaterad politik. Forsknings- och utbildningsprogrammet Stöd från forsknings- och utbildningsprogrammet har lett till att fler än 800 artiklar har publicerats i sakkunniggranskade, tongivande tidskrifter samt över 800 doktorsavhandlingar inom fusionsfysik och fusionsteknik. Över 900 forskare har fått tillgång till forskningsinfrastruktur. 6. Det gemensamma forskningscentrumets direkta, icke-nukleära åtgärder Förra året innebar ett genombrott för det gemensamma forskningscentrumets insatser för kunskapshantering, med inrättande av följande fyra kunskapscentrum, vilka nu uppgår till totalt sex stycken: ·Som svar på konsumenternas oro ger kunskapscentrumet för livsmedelsbedrägerier och kvalitet tillgång till aktuell, vetenskaplig kunskap om livsmedelsbedrägeri och livsmedelskvalitet. ·Genom att tillgängliggöra de senaste innovativa lösningarna och forskningsresultaten avser kunskapscentrumet för global livsmedels- och näringsförsörjning att förbättra åtgärderna för att minska livsmedelsosäkerhet och malnutrition i länder med osäker livsmedelsförsörjning, . ·Kompetenscentrumet för tekniköverföring är en viktig plattform för policystöd och kapacitetsuppbyggnad inom tekniköverföring på EU-nivå samt på nationell, regional och lokal nivå. ·Genom kompetenscentrumet för framsyn förses EU:s beslutsfattare med direkt, strategisk och framtidsorienterad information. Följande är några andra viktiga relevanta resultat: -Fordonsutsläpp – Det gemensamma forskningscentrumet har förberett sig för att (för kommissionens räkning) kontrollera fordons överensstämmelse med kraven för utsläpp vid verklig körning. -Målen för hållbar utveckling – Det gemensamma forskningscentrumet har bidragit till kommissionens diskussionsunderlag Towards a Sustainable Europe by 2030 , särskilt i form av en kvalitativ framtidsanalys. 7. Europeiska institutet för innovation och teknik Europeiska institutet för innovation och teknik (EIT) fortsatte under 2018 att förse de sex befintliga kunskaps- och innovationsgrupperna (nedan kallade KI-grupperna) med ekonomiskt stöd. EIT finansierade dessutom insatser för att främja samarbetet mellan KI-grupperna vad gäller viktiga aspekter av gruppernas verksamhet, i syfte att öka effekterna för t.ex. utveckling av humankapital och kompetens, kommunikation och uppsökande arbete. Det totala ekonomiska bidraget från EIT för genomförandet av KI-gruppernas affärsplaner för 2018 uppgick till 400 miljoner euro.