Den nya europeiska grannskapspolitiken framhåller behovet av ökad flexibilitet för att ge EU och partnerländerna möjlighet att reagera på de ständigt föränderliga behoven och omständigheterna. För att öka stödet och dess verkan har EU i) stärkt samarbetet med internationella finansinstitut via den externa investeringsplanen och faciliteten för strukturreformer, ii) moderniserat och strategiskt anpassat sina instrument för tekniskt bistånd (Taiex och partnersamverkan) för individuellt anpassat stöd, och iii) anpassat den institutionella strukturen till nya utmaningar. Som exempel kan nämnas stödgruppen för Ukraina, vilket är en unik struktur som samlar expertis från både Europeiska kommissionen och EU:s medlemsstater för att hantera landets främsta utmaningar. Europeiska utrikestjänstens arbetsgrupp East StratCom, som inrättades till följd av Europeiska rådets slutsatser från mars 2015 om bekämpande av desinformation, har också varit avgörande för att göra EU:s kommunikation och varumärkesprofilering i regionen strategisk och verkningsfull.

EU har ökat sitt strategiska samarbete med internationella finansinstitut. Via landsdialoger, regionala dialoger och sektorsdialoger har EU och de internationella finansinstituten lämnat omfattande stöd till små och medelstora företag och gröna investeringar i energieffektivitet och infrastruktur i städerna, vilket minskat energikonsumtionen, miljöföroreningarna och utsläppen av växthusgas och stärkt den miljö- och klimatmässiga resiliensen i hela regionen.

Ett omfattande och fördjupat partnerskapsavtal ramar in EU:s förbindelser med Armenien och förhandlingar pågår om ett nytt avtal med Azerbajdzjan. Samarbetet med dessa båda länder bygger på överenskomna partnerskapsprioriteringar. Sektorsdialoger präglar förbindelserna med Belarus och förhandlingar om partnerskapsprioriteringar pågår. Avtal om viseringslättnader och återtagande som ingåtts med Armenien, Azerbajdzjan och Belarus har varit viktiga för att underlätta resandet för människorna i dessa länder.

Samrådet pågick fram till slutet av oktober 2019. Det var brett och inkluderande och ledde till över 200 skriftliga inlagor, däribland via det östliga partnerskapets webbsida för strukturerat samråd. Nästan alla EU:s medlemsstater och partnerländer yttrade sig, liksom Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén. Andra yttranden inkom från Europeiska investeringsbanken, Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling och andra internationella finansinstitut, en lång rad aktörer från det civila samhället (däribland forumet för det civila samhället inom det östliga partnerskapet), tankesmedjor, akademiska institutioner och näringslivsorganisationer. Rekommendationerna från ungdomsforumet inom det östliga partnerskapet och nätverket för unga europeiska ambassadörer har också beaktats.

Under årens lopp har det östliga partnerskapet varit ett mycket viktigt verktyg för att föra EU och partnerländerna samman. Det östliga partnerskapets toppmöte i november 2017 i Bryssel var startskottet för en ny hållning som uttrycktes genom antagandet av den gemensamma agendan för reformer med titeln 20 mål för 2020. Denna ambitiösa arbetsplan inriktades på att nå påtagliga resultat i de praktiska insatserna och på att förbättra människors liv på i huvudsak fyra områden, nämligen 1) en starkare ekonomi, 2) en starkare styrning, 3) en starkare konnektivitet och 4) ett starkare samhälle. Detta kompletteras av mål för övergripande frågor som jämställdhet, det civila samhället, medier och strategisk kommunikation.

3. Framtida hållning inom det östliga partnerskapet

Samrådet visar att det råder stor enighet om att 20 mål för 2020 lett till påtagliga resultat på tre av fyra prioriterade områden, nämligen starkare ekonomi, starkare konnektivitet och ett starkare samhälle. När det gäller en starkare styrning har de första resultaten utmynnat i gemensamma kontaktpunkter som tillhandahåller effektiva och tillgängliga offentliga tjänster samt system för elektronisk redovisning av tillgångar i de flesta partnerländer.

EU:s medlemsstater, de flesta partnerländer och det civila samhället betonar behovet av väsentligt bättre resultat när det gäller styrning, i synnerhet med avseende på rättsstatsprincipen, kampen mot korruption och den organiserade brottsligheten samt insatser för oberoende massmedia och det civila samhället. Framsteg i dessa frågor är direkt kopplade till en hållbar ekonomisk utveckling. Rättssäkerhet och fungerande demokratiska institutioner är avgörande för att locka investeringar, stödja den politiska stabiliteten och reformer avseende rättsstatsprincipen samt för att främja socioekonomisk integration. Därför kommer den resultatinriktade agendan att förstärkas i framtida politik, understödd av professionell och oberoende officiell statistik av god kvalitet för övervakning av framstegen och som stöd för evidensbaserat beslutsfattande..

För den incitamentbaserade strategin krävs det tydligare vägledning om särskilda reformprioriteringar, med objektiva, exakta, detaljerade och kontrollerbara riktmärken. Reformsframstegen bör leda till ökad finansiering och mer investeringar. Allvarlig eller långvarig stagnation eller till och med tillbakagång när det gäller genomförandet av reformerna bör leda till att EU-finansieringen justeras nedåt, med undantag för stödet till det civila samhället.

Samrådet visade att alla partnerländer var mycket intresserade av att ytterligare anpassa partnerskapet till varje partnerlands intressen, ambitioner och framsteg. Associerade länder har stora förväntingar på att få delta i gemensamma initiativ i frågor som omfattas av associeringsavtal och avtal om djupgående och omfattande frihandelsområden för att kunna nå sin fulla potential.

Bilateralt samarbete förblir den huvudsakliga metoden för att säkerställa en individuellt anpassad hållning. Genomförandet av bilaterala avtal kommer att påskyndas och kompletteras med djupare sektorssamarbete och utbyte mellan intresserade partnerländer. EU kommer att fortsätta lämna stöd via bilaterala, regionala och multilaterala forum, däribland mål- och sektorsinriktat stöd, i enlighet med principerna om inkludering och differentiering. Därutöver kommer det östliga partnerskapet att fortsätta vara flexibelt och inkluderande för att ge länderna möjlighet att tillsammans hantera gemensamma och internationella utmaningar på en rad områden samt för att främja regional integration.

Med utgångspunkt i partnerskapets viktigaste framgångar och med tanke på att den överordnade policyramen är att stärka resiliensen, vilket poängterades i Strategic Approach to Resilience in the EU’s external action , kommer EU och dess medlemsstater och partnerländer att arbeta tillsammans på följande policymål för det östliga partnerskapet efter 2020:

·Tillsammans för resilienta, hållbara och integrerade ekonomier

·Tillsammans för ansvarsskyldiga institutioner, rättsstatsprincipen och säkerhet

·Tillsammans för miljö- och klimatmässig resiliens

·Tillsammans för en resilient digital omställning

·Tillsammans för resilienta, rättvisa och inkluderande samhällen

Europeiska kommissionen har uppmanat EU och dess partners, framför allt i Europa, att tackla gemensamma utmaningar och arbeta tillsammans kring nya politiska prioriteringar i framtiden för att stödja den ekologiska omställningen, den digitala omvandlingen och nå målet med ekonomier som fungerar för alla, i synnerhet fler arbetstillfällen för ungdomar och åtgärder för att främja jämställdheten. Dessa frågor kommer att beaktas i alla politiska målsättningar.

4. Huvudsakliga mål för det framtida östliga partnerskapet

4.1 Tillsammans för resilienta, hållbara och integrerade ekonomier

Att stärka ekonomin är viktigt för att leva upp till allmänhetens förväntningar, minska ojämlikheterna och göra partnerländerna till platser där människor vill skapa sig en framtid. Mer integrerade ekonomier som är inkluderande, hållbara och rättvisa ger resultat för alla. Syftet är att skapa anständiga arbeten och ekonomiska möjligheter samt säkra välståndet för människor som bor i partnerländerna.

Detta kommer att leda till ökad handel och ytterligare regional och bilateral integration av ekonomierna i partnerländerna och EU, i samarbete för en gradvis utfasning av fossila bränslen i riktning mot klimatneutralitet och aktivt utnyttjande av de möjligheter som uppkommer genom den ekologiska och digitala omställningen. Med utgångspunkt i de befintliga associeringsavtalen, samt de djupgående och omfattande frihandelsavtalen och övriga handelsavtal, kommer EU tillsammans med partnerländerna att fokusera på att stödja ett fullständigt genomförande av avtalen för största möjliga utdelning. I enlighet med EU:s nya strategi för tillväxt, den europeiska gröna given och den digitala strategin kommer EU och dess partnerländer att fortsätta stödja moderniseringen av de östliga partnerländernas ekonomier för att göra dem mer konkurrenskraftiga och innovativa. Därtill kommer EU och dess partnerländer att investera i fysisk konnektivitet och infrastruktur (transport, energi och digital infrastruktur) som är grundläggande förutsättningar för den ekonomiska utvecklingen. I händelse av en ekonomisk kris står EU redo att hjälpa partnerländerna att trygga den makroekonomiska stabiliteten och ge incitament till strukturreformer genom EU:s makroekonomiska stöd. Stöd till strukturreformer, förbättrad tillgång till finansiering och stöd till små och medelstora företag kommer att främja tillväxt och investeringar. Att investera i människor, särskilt ungdomar, och bättre knyta samman utbildning, forskning och innovation med behoven i den privata sektorn kommer att förbereda partnerländerna inför morgondagens utmaningar.

4.1.1 Handel och ekonomisk integration

Under det senaste årtiondet har handeln mellan EU och det östliga partnerskapet nästan fördubblats, vilket har gjort partnerländerna till EU:s tionde största handelspartner. EU är det första handelsblocket för fyra av partnerländerna (Azerbajdzjan, Georgien, Moldavien och Ukraina), och den näst största handelspartnern för Armenien och Belarus. Dessa handelsförbindelser har också lett till en diversifiering av exporten av varor från partnerländerna och till en bättre integrering av dem i globala värdekedjor. Dessutom har antalet företag som exporterar till EU från Georgien ökat med 46 %, från Moldavien med 48 % och från Ukraina med 24 %. Detta återspeglar tydligt de ömsesidiga fördelarna med det östliga partnerskapet.