SV    SV SV 
 
SV    SV  EUROPEISKA KOMMISSIONEN 
Bryssel den 28.10.2010 
SEK(2010) 1263 slutlig 
  
ARBETSDOKUMENT FRÅN KOMMISSIONENS AVDELNINGAR 
SAMMANFATTNING AV KONSEKVENSANALYSEN 
  
Dokument som åtföljer förslag till Europapa rlamentets och rådets förordning (EU) om 
ändring av förordning (EG) nr 1406/2002 om inrättande av en europeisk 
sjösäkerhetsbyrå 
KOM(2010) 611 
 SEK(2010) 1264 
 
SV 2   SV ARBETSDOKUMENT FRÅN KOMMISSIONENS AVDELNINGAR 
Sammanfattning av rapporten om konsekvensanalysen av förslaget till ändring av 
 förordning (EG) nr 1406/2002 om inrätta nde av en europeisk sjösäkerhetsbyrå 
Ansvarigt GD:  MOVE 
1. FÖRFARANDE 
Detta förslag ingick i kommissionens la gstiftnings- och arbe tsprogram för 2008 
(referensnummer 2008/TREN/ 047, numera 2008/MOVE/047). 
Förberedelserna inför konsekve nsbedömningen inleddes 2007. En 
avdelningsövergripande styrgrupp inrättades. 
Två olika och oberoende kunskapskällor användes. För det första beställde byråns 
styrelse en extern utvärdering i enlighet med artikel 22 i förordningen om inrättande 
av en europeisk sjösäkerhetsbyrå. På grundval av den slutliga utvärderingsrapporten antog styrelsen rekommendationer i juni 2008. För det andra beställde 
kommissionens avdelningar en studie i nom ramen för ett ramavtal om stöd vid 
konsekvensbedömningar. Slutligen beaktades även byråns femåriga strategi som styrelsen godkände i mars 2010. 
2. PROBLEMFORMULERING 
Europeiska sjösäkerhetsbyrån inrätt ades 2002 som en del av det andra 
sjösäkerhetspaketet och ett generellt försök att förbättra sjösäkerheten på europeiska 
vatten, efter att det inträffat flera olyc kor till sjöss, varav vissa lett till 
miljökatastrofer i Europa. Byrån inledde sin verksamhet i början av 2003. 2004 var 
det första hela verksamhetsåret. 
Den externa utvärderingen bekräftar att byrån har täppt till de luckor som fanns på 
sjösäkerhetsområdet i EU. Många berörda pa rter anser dessutom att förordningen om 
inrättande av en europeisk sjösäkerhetsbyr å och byrån i sig är högst relevanta. Den 
externa utvärderingen visar dock att byråns effektivitet och ändamålsenlighet skulle 
kunna förbättras ytterligare på  ett antal områden och att vissa förtydliganden vore på 
sin plats. Det finns därför två pr oblemformuleringar att ta itu med: 
1) Ger förordningen om inrättande av en europeisk sjösäkerhetsbyrå byrån rätt 
förutsättningar att utföra sina arbetsuppgi fter på det sätt som berörda parter 
förväntar sig? 
2) Hur ska man hantera de styrningspr oblem som har konstaterats under byråns 
första verksamhetsår? 
Om man inte gör någonting åt saken kommer den bristande överensstämmelsen 
mellan förordningen om inrättande av en europeisk sjösäkerhetsbyrå och EU:s nya 
sjösäkerhetslagstiftning att skapa osäker het kring byråns arbe tsuppgifter och en 
bristande insyn i ansvarsfördelningen. Det är därför nödvändigt att bättre precisera 
byråns arbetsuppgifter och närmare defi niera byråns stöd till kommissionen och 
 
SV 3   SV medlemsstaterna med anledning av den se naste händelseutvecklingen (det tredje 
sjösäkerhetspaketet, EU:s integr erade havspolitik, och i synnerhet 
havsövervakningen, diskussioner om en europeisk kustbevakning, havsforskning, 
EU:s roll i internationella organisa tioner med relevans för sjöfarten och 
förbindelserna med grannländerna). Det är vikt igt att se till att byrån även i framtiden 
kan fortsätta att uppfylla de berörda pa rternas berättigade krav i enlighet med 
händelseutvecklingen på sjösäkerhetsområdet. 
Det andra problemområdet som bör beha ndlas vid denna öve rsyn handlar om 
styrningsfrågorna. De senaste åren s erfarenheter har visat att vissa 
styrningsbestämmelser behöver förtydligas för att skapa en tydligare roll- och 
ansvarsfördelning mellan byrån, styrelse n, medlemsstaterna och kommissionen. 
Byrån har för närvarande dubbla roller , där den å ena sidan ska övervaka 
medlemsstaterna genom inspektioner oc h besök och å andra sidan ska erbjuda 
medlemsstaterna tekniskt stöd, ut bildning och marina stödtjänster. 
Styrelseledamöterna, som företräder medlem sstaterna, står även inför en potentiell 
intressekonflikt. Å ena sidan fattar de i eg enskap av styrelseledamöter beslut om 
byråns insatser och resurser, och å andra sidan företräder de nationella förvaltningar, 
som själva är föremål för de besök och in spektioner som byrån gör för att kontrollera 
att nationella förordningar och förfar anden är förenliga med gällande EU-
lagstiftning. Problematiken i de underlig gande bestämmelserna behöver åtgärdas. 
3. SYFTE 
Det allmänna politiska syftet  är att öka sjösäkerheten och sjöfartsskyddet och att 
bättre förhindra föroreningar från fartyg för att öka säkerheten för EU:s medborgare, på EU:s vatten och längs EU:s kuster.  
Det första specifika politiska syftet 
är att se till att byrån s arbetsuppgifter i enlighet 
med förordningen om inrättande av en europeisk sjösäkerhetsbyrå bättre 
överensstämmer med övriga delar av EU:s  sjösäkerhetslagsti ftning. Detta kan 
innebära att byråns arbetsuppgifter be höver utökas till nya områden inom 
sjösäkerhet, sjöfartsskydd, förebyggande av föroreningar och in satser vid sådana 
föroreningar. Det andra specifika politiska syftet  är att klargöra de oklarheter i 
styrningsfrågor som har konsta terats under byråns första ve rksamhetsår, för att skapa 
en tydligare ansvarsfördelning mellan de olika aktörerna (byrån, styrelsen, 
kommissionen och medlemsstaterna ). Slutligen är det tredje specifika politiska syftet 
att göra EU mer synligt på den internat ionella arenan genom att tillhandahålla 
förstklassigt tekniskt stöd till medlemsst aterna och kommissione n inom byråns alla 
expertisområden. 
4. KONSEKVENSANALYS 
Två olika alternativ beakta des, varav det första handl ar om byråns arbetsuppgifter 
och det andra om byråns förvaltning. 
Följande alternativ undersöktes i fråga om byråns arbetsuppgifter: 
 
SV 4   SV – Alternativ 1: ”Ingen åtgärd” (dvs. lå ta förordning (EG) nr 1406/2002 förbli 
oförändrad). 
– Alternativ 2: ”Minimal” omarbetnin g som endast omfattar arbetsuppgifter i 
samband med genomförandet av EU:s  tredje sjösäkerhetspaket. 
– Alternativ 3: ”Medelstor” omarbetning som inbegriper alternativ 2 samt innebär att 
byrån övertar en stor del av insats erna i Parissamförståndsavtalet om 
hamnstatskontroll. 
– Alternativ 4: ”Omfattande” omarbetning som inbegriper alte rnativ 3 samt nya 
uppgifter inom säkerhet, forskning och allmän havspolitik.  
Man ansåg redan från början att altern ativen 2–4 inte var oförenliga utan 
kompletterade varandra, och att ett anta l specifika uppgifter bör utvecklas och 
bedömas individuellt inom varje alterna tiv, vilket skulle kunna leda till att 
alternativen delvis omdefinieras. 
När det gäller byråns arbetsuppgifter väntas  de politiska altern ativen endast få 
begränsade ekonomiska, sociala och m iljömässiga konsekvenser, eftersom de 
aktuella ändringarna är av begränsad om fattning. Det går inte heller att korrekt 
fastställa hur omfattande alternativens effe kter blir. Alla byrå ns uppgifter är dock 
utformade som tekniskt stöd till kommissionen och medlemsstaterna. Det går inte att 
med dagens instrument mäta i vilken utst räckning det tekniska stödet bidrar till de 
politiska syftena. 
Man har inte kunnat konstatera att något av  alternativen har haft någon märkbar 
effekt på konkurrenskraften i sj öfartssektorn när det gäller  kostnader eller fördelar. 
Man räknar dock med att byråns stöd til l medlemsstaterna och kommissionen 
indirekt gynnar sjöfartssektorn eftersom  medlemsstaterna och kommissionen bör ha 
bättre förutsättningar att bedriva sin tills ynsverksamhet. Byråns tekniska stöd bör per 
definition varken utgöra någon administra tiv börda eller några kostnader för 
medlemsstaterna. Även om de besparingar som medlemsstaterna väntas göra är svåra 
att mäta framgick det under samråden  med berörda parter att många av 
medlemsstaternas företrädare räknade med att göra besparingar på nationell nivå 
genom byråns ökade tekniska stöd. Den stör sta ekonomiska effekt som konstaterats 
handlar om byråns ökade budget genom de administrativa och operativa anslag som 
behövs för att utföra ytterligare arbetsuppgifter. 
Alla alternativen har marginella sociala effekter. Det går att se vissa indirekta 
positiva effekter på sjöfolkets och passagerarnas säkerhet och arbets-/levnadsvillkor ombord på fartyg. 
Alternativen 2–4 väntas ha en positiv miljöpå verkan eftersom de aktuella åtgärderna 
skulle bidra till säkrare fartyg och sjöfart. 
På grund av byråns nuvarande erfarenhete r av liknande verksamheter drogs 
slutsatsen att byrån borde vara antingen effektiv eller till och med mycket effektiv när det gäller att utföra de allra flesta av dessa uppgifter. Dett a gäller alla 
arbetsuppgifter i alte rnativen 2 och 3, medan de två uppgifter som handlar om 
forskning och de två uppgift er som handlar om samarbete med angränsande 
 
SV 5   SV tredjeländer under alternativ 4 ansågs vara ”relativt effe ktiva” eftersom båda utgör 
ganska nya verksamhetsområden för byrå n. Nästan alla eventuella nya uppgifter 
under alternativen 2–4 medför ett stort mervärde för EU. 
Vid bedömningen av de olika alternat ivens genomförbarhet var kommissionens 
avdelningar även tvungna att ta hänsyn till tillgången till budgetmedel. Det finns inte 
utrymme i budgetramen fram till 2013 att fö rse byrån med de budgetresurser som 
den behöver för att utföra alla ev entuella och önskvärda nya uppgifter. 
Kommissionens avdelningar var därför tvungna att välja bland de uppgifter som 
identifierades i konsekvensanalysen utifrå n deras relevans och mervärde för EU. 
Under tiden har byrån redan genomfört en  del av de nya uppgifterna utifrån den 
nuvarande förordningen och med nuvarande budgetmedel. 
Följande alternativ undersöktes  angående byråns styrning: 
– Alternativ 1: ”Ingen åtgärd” (dvs . låta förordning (EG) nr 1406/2002 förbli 
oförändrad). 
– Alternativ 2: Omarbetning av styrningsfr ågorna inom den institutionella ramen för 
ett tillsynsorgan. 
– Alternativ 3: En radikal omarbetn ing genom att förändra byråns nuvarande 
institutionella ram. 
Den radikala lösningen i alternativ 3 förkastades tidigt eftersom de administrativa 
kostnaderna för förändringen ansågs opropor tionerligt stora. En uppdelning av byrån 
i två separata enheter s kulle dessutom ha lett til l oönskad och kontraproduktiv 
ineffektivitet. Man beslutade därför att låta  byrån förbli ett så kallat ”tillsynsorgan” 
med stor självständighet och en odelad st ruktur. Eftersom man räknar med att de 
styrningsrelaterade aspekterna av omarbe tningen inte kommer att innebära några 
negativa ekonomiska, sociala eller miljömä ssiga konsekvenser har man beslutat sig 
för att gå vidare med alternativ 2. Det hade varit orimligt att inte ta itu med 
styrningsfrågorna under omarbetn ingen av byråns ar betsuppgifter, vilk et hade blivit 
resultatet i alternativ 1. 
Mot bakgrund av de pågående interins titutionella öv erläggningarna om EU:s 
byråsystem beslutade man tidigt under utarbetandet av  förslaget att bortse från alla 
övergripande frågor (till exempel styrelsens  struktur och rösträtt) och koncentrera sig 
på det fåtal styrningsfrågor som är specifika för byrån (till exempel organisationen 
vid inspektioner i EU:s medl emsstater). Förslaget innehåller därför ett begränsat 
antal förbättringar och förtydliganden om byråns styrning. 
5. SLUTSATS 
Kommissionens avdelningar kons taterar att alternativ 4 so m, som sagt, inbegriper 
alternativen 2 och 3, är det bästa alternativet vid omarbetningen av byråns 
arbetsuppgifter, eftersom ma n på så vis kan se till att byrån kan fortsätta att 
tillhandahålla värdefullt tekni skt stöd till kommissionen och medlemsstaterna på alla 
relevanta områden inom sitt ansvarsområde. Mot bakgrund av den budgetsituation som beskrevs i föregående avsnitt ha r kommissionens avdelningar valt en mer 
 
SV 6   SV begränsad version av alternativ 4. Med tanke på ovannämnda budgetsituation och de 
åtgärder och investeringar som redan har påbörjats under 2008–2011 är kostnaderna 
för byråns fortsatta expansion begränsad till  18 nya tjänster som gradvis ska införas 
från och med 2012 fram till 2014, varav byrån  själv bör kunna stå för sex tjänster 
genom intern omfördelning. Budgetkonsekvenserna beräknas uppgå till cirka 3,9 miljoner euro för perioden 2012–2015.