SV    SV  EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 12.7.2005 
KOM(2005) 314 slutlig 
  
GRÖNBOK 
OM FÖRBÄTTRANDE AV EU:S RAMAR 
FÖR INVESTERINGSFONDER 
  
(SEK(2005) 947)  
. 
(framlagt av kommissionen) 
 
SV 2   SV GRÖNBOK 
OM FÖRBÄTTRANDE AV EU:S RAMAR 
FÖR INVESTERINGSFONDER  
Inledning 
På ett årtionde har investerings fondbranschen växt så mycket a tt den blivit en nyckelaktör på 
de europeiska kapitalmarknaderna. Investeri ngsfonderna fångar upp hushållens sparande och 
och kanaliserar det till produktiva investeringar. Fondbranschen i EU förvaltar i dag tillgångar 
på över 5 biljoner euro. I grönboken utvärderas effekterna av de n europeiska lagstiftning som 
införts för att svara mot utveckligen av fondför etagen (UCITS), som är den vanligaste typen 
av investeringsfonder på EU-marknaden. Dessa svarar för över 70 % av de tillgångar som 
fondbranschen förvaltar.  
Vad är fondföretag? 
UCITS betyder företag för kollektiva invest eringar i överlåtbara värdepapper, dvs. 
fondföretag. Dessa är särskilda kollektiva investeringsportföljer som enbart avser investering 
av investerares tillgångar. Enligt fondföretagsdirektivet1 kan fondföretagens investeringpolitik 
och förvaltare auktoriseras på vissa villkor. Syftet med lagstiftningen om fondföretag är 
inrättandet av ett definierat investerarskydd. De tta uppnås genom strikta investeringsgränser, 
kapital- och upplysningskrav samt genom ett oberoende förvaringsinstituts fondtillsyn och 
förvaring av tillgångar. Fondföretag kan efter anmälan tilldelas ett ’EU-pass’ som 
privatinvesterare kan använda i he la EU så snart fondföretaget auktoriserats i en medlemsstat. 
Flertalet intressenter menar a tt fondföretagslagstiftningen s kulle kunna fungera bättre. Den 
förhindrar att fondbranschen når si n fulla potential på EU-nivå. In te heller är den tillräckligt 
flexibel för att kunna möta de snabbt vä xande finansmarknadernas utmaningar. För 
närvarande krävs dock inte någon grundläggande omarbetning av lagstif tningen. I stället bör 
syftet vara att fullt utnyttja det nuvarande re gelverkets möjligheter. Grönboken söker därför 
hitta sätt att framgångsrikt ut veckla fondbranschen på kort och medellång sikt, genom att utgå 
från befintlig lagstiftning och samtidigt säkra ett fullgott inve sterarskydd på hög nivå. I den 
bifogade tabellen sammanfattas de nu planerade åtgärderna. Att dessa initiativ sätts i fokus 
under de närmaste två åren bör samtidigt inte  utesluta mer långtgående insatser som kan 
krävas för att fondbranschen i EU skall kunna f ungera effektivt och et t högt investerarskydd 
kunna säkras.  
Socioekonomiska förändringar har gjort tiden m ogen för denna översyn. EU:s regelverk bör 
stimulera fondbranschen till väl fördelade och förvaltade kollektiva investeringar som ger 
största möjliga utdelning och motsvarar de enskilda investerarnas finansiella kapacitet och riskvillighet, samtidigt som de ssa får tillräcklig information för att kunna bedöma risker och 
kostnader. Det är av strategisk  betydelse att EU:s investeri ngsfondmarknader är integrerade 
                                                
 
1 Direktiv 85/611/EEG av den 20 december 1985 (EGT  L 375, 31.12.1985, s. 3), bland annat ändrat 
genom direktiv 2001/107/EG ("förvaltningsbolagsdirektivet") av den 21 januari 2002 
(EGT L 41, 13.2.2002, s. 20) och direktiv 2001/108/EG ("produktdirektivet”) av den 21 januari 2002 
(EGT L 41, 13.2.2002, s. 35). I texten kallas de bägge senare fondföretag III. 
 
SV 3   SV och effektiva: de kan ge ett betydande bidrag ti ll tillräckliga pensioner, de styr sparandet till 
produktiva investeringar och de ka n främja sund företagsledning. 
Analysen i detta dokument bygger på den rapport som expertgruppen för 
förmögenhetsförvaltning lade fram i maj 2004 och på efterföljande diskussioner med 
medlemsstaterna, Europeiska värdepapperstill synskommittén (CESR) och marknadsaktörerna. 
Detta samråd och kommissionens detaljerade analys av hur fondföretagslagstiftningen 
fungerar2 har uppmärksammat flera frågor som kommissionen anser motivera en omfattande 
offentlig debatt. Grönboken är kommissionenens första bidrag till denna debatt. 
1. A LLMÄN BEDÖMNING  
Fondföretagsdirektivet blev ett viktigt första steg mot en integrerad och konkurrenskraftig 
marknad för investeringsfonde r i EU. 28 830 fondföretag förv altar 4 biljoner euro och 
fondföretagen har en erkänd ställning på marknaden både inom och utanför EU.  
Användningen av EU-pass för fond företag har mer än fördubblat s under de senaste 5 åren. 
16 % av fondföretagen har gr änsöverskridande fonder och attraherar en ökande andel 
investerare. De gränsöverskrida nde fondföretagen har dock inte mer än börjat etablera sig som 
viktiga aktörer på värd ländernas marknader.  
När det gäller marknadens totala effektivitet har sektorn ännu inte nått sin fulla potential. Det 
som dominerar är fortfarande fonder som inte är tillräckligt stora. I genomsnitt är europeiska 
fonder 5 gånger mindre än sina motsvarigheter i USA. Fondbranschen kan därför inte dra full 
nytta av stordriftsfördelar, vilket mins kar den slutlige investerarens nettovinst.  
När det gäller investerarskydd ha r inga större finansskandaler ägt rum där fondföretag varit 
inblandade. Fondföretagen har stärkt en väl re glerad fondbransch. På senare tid håller dock 
branschens riskprofil på att ändras. Opera tiva funktioner läggs ut eller flyttas till öppen 
arkitektur vilket kan öka den operativa risken eller intressekonflikterna.  Olika typer av nya 
fonder som baseras på mer sofistikerade i nvesteringsstrategier kan ha inslag som 
privatinvesterarna inte är helt klara över. Oklara är de alternativa investeringsstrategiernas 
möjliga konsekvenser för investerarskydd och ekonomisk stabilitet. Dessutom konkurrerar 
ersättningsprodukter som fondförsäkringar  (Unit Link) eller certifika t med fondföretagen om 
det långsiktiga sparandet. De är dock inte nödvändigtvis föremål för samma krav på öppenhet 
och tillhandahållande av information.  
I grönboken granskas hur väl ramarna för f ondföretagen motsvarar syftena i denna 
föränderliga miljö. 
2. F Å DEN NUVARANDE LAGSTIFTNINGEN ATT FUNGERA  
2.1. Prioriterade insatser 
I januari 2002 ändrades det ursprungliga fondföretagsdirek tivet i flera grundläggande 
avseenden. Genom produktdirektiv et utökades de tillgångar som fondföretag kan investera i. 
Genom förvaltningsbolagsdire ktivet stärktes kapital- och organisationskraven på 
                                                 
2 Offentliggjort som kommissionens arbetsdokument. 
 
SV 4   SV förvaltningsbolag. De tilläts också flytta ut vissa tjänster oc h ett nytt dokument för 
tillhandahållande av information infördes: de t förenklade prospektet. Sedan dessa trädde i 
kraft i februari 2004 har motsättningarna ökat mellan medlemsstaterna om hur de förändrade 
bestämmelserna skall tolkas och tillämpas.  Fonder har fortfarande svårigheter med att 
använda produktpasset.  
De senaste månaderna har den viktigaste prio riteringen varit att kons olidera fondföretagens 
pass och ge mer vägledning om investerarskydde t. Ett viktigt bidrag har här kommit från 
CESR:s expertgrupp för investeringsförvaltni ng. De nationella inspek törerna arbetar via 
CESR3 och deras samarbete och engagemang är centralt för arbetet med att finna praktiska 
lösningar på tillämpningsproblem.  
Detta arbete kommer att fortsätta. Tyngpunkten kommer att ligga på följande: 
1. Att undanröja den osäkerhet som råder om erkännandet av fonder som startades 
under övergången från fondföretag I till fondför etag III. CESR:s riktlinjer har hjälpt 
till att lösa osäker heten kring hur man skall ha ntera fonder med skyddsklausul 
(”grandfathered funds”). Det är av största vikt att dessa ri ktlinjer tillämpas korrekt så 
att passet fungerar obehindrat. 
2. Att förenkla anmälningsförfarande t för fonder som utnyttjar EU-passet: 
anmälningsförfarandets innehåll, komple xitet och längd vari erar mycket från 
medlemsstat till medlemsstat. Det finns behov av att med nuvarande ansvarsförhållanden förenkla förfaranden oc h överväga praktiska lösningar. Detta 
kan också handla om förbättrat samarbet e mellan myndigheterna för att undvika att 
hemlandets auktorisering if rågasätts. CESR har redan börjat arbeta med att öka 
samförståndet mellan regleringsmyndigheterna på området. 
3. Att driva på genomförandet av kommi ssionens rekommendationer om användningen 
av derivat och det förenklade prospektet: sy ftet med dessa är främst att förbättra 
standarder för riskhantering samt öppenhet om  avgifter. Enligt en  preliminär analys 
som utgår från CESR:s redogörelse har myndi gheterna i nästan alla medlemsstater 
börjat genomföra dessa riktlinjer. På gr und av frågornas vikt kommer kommissionen 
att trycka på så att ytterligare framsteg görs i centrala frågor som information om 
avgifter och kostnader. 
4. Att klargöra definitionen på vilka ”tillgångar” som fondföretag kan förvärva. En av 
grundpelarna i fondföretagslagst iftningen är att en fond främst skall investera i 
likvida, finansiella instrument . I fondföretag III fanns utrymme för olika åsikter om 
huruvida fondföretag kan förvärva viss a typer av finansiella instrument. 
Kommissionen skall i början av 2006 utarbe ta rättsligt bindande klargöranden av vad 
som är godkända tillgångar i samba nd med artikel 53a i direktivet.  
Fråga 1:  Kommer tillämpningen av direktivet att bli tillräckligt rättsligt säker genom 
dessa initiativ?  
Fråga 2:  Finns det ytterligare farhågor kring den dagliga tillämpningen av direktivet 
som behöver prioriteras? 
                                                 
3 Se kommissionens beslut 2001/527/EG av den 6 juni 2001 (EGT L 191, 13.7.2001, s. 43). 
 
SV 5   SV 2.2. Bättre tillämpning av gällande ramar 
Kan den nuvarande EU-lagstiftningen utvecklas så att den kan svara mot några av de 
viktigaste strukturella ut maningarna inom fondbranschen , framförallt förbättrad 
konkurrenskraft och förändrade investerarkrav? Ne dan redovisas två områden där insatser kan 
göras för att utveckla de n nuvarande lagstiftningen.  
2.2.1. Pass för förvaltningsbolag  
Att fondförvaltare kan grunda oc h driva fondföretag med säte i andra medlemsstater uppfattar 
vissa delar av branschen som det bästa sätt et att öka portfölj- och fondförvaltningens 
effektivitet och specialisering. En så dan möjlighet för fondföretag angavs i 
förvaltningsbolagsdirektivet. Direktivets tvet ydigheter och ofullständig het har dock gjort att 
dessa möjligheter inte realiserats. Det har särski lt uttryckts farhågor om att riskkontrollen och 
investerarskyddet skulle kunna minska om tillsynen  av fond respektive förvaltare delades upp 
på två olika jurisdiktioner. Innan något mer gör s på detta område vill kommissionen samla in 
ytterligare uppgifter om huruvi da pass för förvaltningsbol ag kan skapa ytterligare 
affärsmöjligheter och även klargöra till synsproblemen i detta sammanhang. När 
kommissionen lämnar sin uppföljningsrapport i början av 2006, kommer den att ange om och hur pass för förvaltningsbolag kan genomföras.  Den kommer att göra detta med utgångspunkt 
från svaren på denna grönbok. 
Fråga 3:  Skulle ett effektivt pass för förvaltn ingsbolag ge fler betydande ekonomiska 
fördelar än delegeringsåtgärder? Ange källor och de förväntade fördelarnas omfattning. 
Fråga 4: Skulle fler operativa risk er eller tillsynsproblem upps tå genom att ansvaret för 
tillsynen av förvaltningsbolag respektive fond delades upp på olika jurisdiktioner? Beskriv 
problemkällor och åtgärder som måste vidtas  för att effektivt ha ntera sådana risker. 
2.2.2. Distribution och försäljning av fondandelar och reklam för dessa 
Ett annat område som skulle gynnas av ett klar görande är reklam, erbjudande och försäljning 
av fondandelar till enskilda investerare. Inve sterare som ställs inför mer komplicerade 
produkter behöver bättre och använda rvänlig information om resultat och kostnader. Det finns 
ett ökad behov av rådgivning om vilka produkter som är lämpligast och uppvisar bäst resultat. 
Förändringar uppträder också på utbudssidan. Ba nkerna öppnar successivt sina nätverk för 
fonder som tillhör tredje part. De kan på det sättet koncentrera sig på sin nyckelkompetens 
och dra till sig kunder som söker ”den bästa produkten på marknaden”. Som sista ledet i 
värdekedjan är distributionen ett viktigt kostn adsställe för fondbranschen i EU (särskilt över 
gränserna). Konkurrens och öppenhet vid distri butionen av fondandelar skulle vara i de 
slutliga investerararnas intr esse. För att till exempel undvi ka riskerna för oseriösa 
försäljningsmetoder borde också villkoren klargöras för när en produkt får kallas ”garanterad 
fond”. 
Det nyligen antagna direktivet om marknader för finansiella instrument4 skulle kunna bli en 
användbar ”verktygslåda”, särskilt för att klargöra kraven på omso rg, riskvarningar eller annat 
som värdepappersföretag måste erbjuda kunder so m överväger att investera i fondföretag. 
Direktivet skulle också kunna användas för att förbättra öppenheten inom distributionen, 
                                                 
4 Direktiv 2004/39/EG av den 21 april 2004 om marknader för finansiella instrument 
(EUT L 145, 30.4.2004, s. 1). 
 
SV 6   SV genom dess regler om förvaltning och inform ation om intressekonflik ter och ”bästa möjliga 
utförande” (best execution). 
I en första fas kommer kommissionen att närm are undersöka gränsen mellan marknadsföring 
(fondföretag) samt sälj- och rådgi vningstjänster som erbjuds f ondinvesterare. I en andra fas 
skall en analys av ’luckor’ att göras för att se  om lagstiftningen på nivå 2, för att genomföra 
uppförandereglerna och andra viktig a bestämmelser i direktivet, är  en tillräcklig och effektiv 
bas för finansförmedlingen i fallet investerings fonder. Detta måste dock vänta tills regelverket 
på nivå 2 avslutats. 
Fråga 5: Kommer större öppenhet, jämförbarhet och anpassning till investerarnas behov 
när det gäller distributionen av f ondandelar att praktiskt förbättra 
investeringsfondmarknadernas funktionssätt och stärka investerar skyddet? Borde detta 
prioriteras?  
Fråga 6: Kommer ett klargörande av ‘uppföra ndereglerna’ för företag som säljer 
fondandelar till investerare att väsentligen bidra till detta mål? Borde andra åtgärder 
övervägas (som bättre information)? 
Fråga 7: Finns det särskilda fondspecifika frå gor som inte täcks av de pågående 
insatserna för att i detalj genomfö ra direktivets uppföranderegler?  
3. E FTER DEN NUVARANDE LAGSTIFTNINGEN – PROBLEM PÅ LÅNG SIKT  
EU:s fondbransch genomgår omfattande stru kturella förändringa r som kommer att få 
bestående konsekvenser. Investeringsstrategier och produkter förnyas oa vbrutet, nya typer av 
affärsmodeller utvecklas, specialiserade tjän steproducenter upps tår, distributionssystemen 
omvandlas och investerarna blir mer insiktsf ulla. Europa behöver se till att ramarna för 
fondföretag utgör en livskraftig grund fö r fondbranschen så att den kan utvecklas 
framgångsrikt på längre sikt, samtidigt som de ssa ramar säkerställer ett investerarskydd på 
hög nivå. Regelverket bör göra det möjligt för branschen att erbjuda attraktiva och väl 
förvaltade produkter som framgångsrikt ka n konkurrera om investerarkunder. I följande 
avsnitt diskuteras olika sätt at t få EU-lagstiftningen att bättre  bidra till detta mål: genom att 
skapa ramar för att utnyttja kostnadseffektivitet och synergieffekter över gränserna, genom att 
bevara investerarnas förtroende, ge nom att undvika att konkurrensen mellan 
ersättningsprodukter snedvrids i onödan och genom att stimulera en hälsosam utveckling av 
alternativa investeringar inom EU. Emellertid är  en utveckling mot dessa mål inte möjlig med 
nuvarande lagstiftning. Det kommer i vissa fall att krävas omfattande  anpassningar eller 
utvidgningar av nuvarande regelverk för fondför etag. Fondföretagsöversynen ger därför en 
möjlighet att börja skärskåda om och hur EU -lagstiftningen på lä ngre sikt måste kunna 
hantera vissa av dessa större frågor.  
3.1. Mot en mer kostnadseffektiv bransch 
Det finns alltför många småfonder vilket hindra r denna EU-bransch från att fullt utnyttja 
stordriftsfördelar. 
1. Expertgruppen för kapitalförvaltning och andra har framhållit att mer 
sammanslagningar genom gränsöverskridande  fondfusioner skulle vara ett sätt att 
minska kostnaderna och förbättra fondernas  resultat, men fondförvaltarna har varit 
långsamma med att rationalisera sitt pr oduktutbud till och med på nationell nivå. 
Fondföretagsdirektivet hindrar visserligen inte gränsöverskrida nde fondfusioner men 
det är heller inte inriktat på de många praktiska hinder som kan behöva åtgärdas för 
 
SV 7   SV att underlätta sådana fusi oner. Isolerade gränsöve rskridande fondfusioner 
förekommer men de är sällsynta, beroe nde på de svårigheter som skiljaktiga 
bolagslagstiftning och skattesystem ger upphov till. 
2. Gemensamma fonder (pooling) kan vara e tt alternativ för sammanslagningar inom 
branschen: detta skulle göra det möjligt fö r rättsligt sett självständiga fondtyper att 
förvaltas eller administereras gemensam t. Det kan antingen ske genom att deras 
tillgångar överförs till en huvudfond (jfr. sy stemet med ”master-feeder”) eller genom 
att använda IT-verktyg till att förvalta dem som om de vore en enda fond. Emellertid 
finns det även rätts-,  tillsyns- och skattehinder för gränsöverskridande pooling, till 
vilket kommer de tekniska problemen. 
3. Fondernas förvaringstjänster kunde också ra tionaliseras mer. I fondföretagsdirektivet 
föreskrivs att förvaltningsbolaget och förvaringsinstitutet skall finnas i en och samma medlemsstat. Tidigare ansågs närhet och integrerad tillsyn vara viktiga 
förutsättningar för effektiv fondförvaltni ng och effektiva förvaringsfunktioner. På 
senare tid har ett antal intressenter förespråkat större frihet vid val av 
förvaringsinstitut. Som kommissionen tidigare konstaterat
5 skulle ett initiativ i denna 
riktning kräva en ytterligare harmoniseri ng av dessa aktörers status, uppgift och 
ansvar. En jämförelse av de kostnade r och fördelar som en förändring av 
lagstiftningen skulle innebära kräver ytterligare analys – inte minst när det gäller vad 
som kan göras genom delegering eller system med underdepåhållare. Kommissionen föreslår en undersökning av effekterna på  effektiv tillsyn och investerarskydd, om 
ansvaret för tillsynen av fond-, förvarings - och depåfunktionerna skulle delas upp i 
medlemsstaterna. 
4. I EU är infrastrukturen sp littrad när det gäller att hantera order om teckning och 
inlösen av fondandelar. Resu ltatet är höga driftskostnader  och operativa risker i 
transaktionernas värdekedja. Kommissionen ger sitt starka stöd till branschens 
pågående ansträngningar att försöka förb ättra fondförvaltningens organisation, 
särskilt när det gäller olika lösningar över gränserna. Kommissionens omedelbara 
reaktion är att branschen bör behålla initiativet på detta område: De politiskt ansvariga i EU bör bara gr ipa in vid uppenbara samor dningsproblem eller olösliga 
regleringshinder eller politiska hinder.  
Fråga 8: Finns det någon affärsmässig eller ekonom isk logik (nettoavkastning) bakom 
gränsöverskridande fondfusioner? Kan dess a fördelar till stor del uppnås genom 
rationalisering på det nationella planet? 
Fråga 9: Kan dessa fördelar uppnås med gemensamma fonder (pooling)?  
Fråga 10:  Räcker konkurrens inom fond förvaltning eller distribution för att tillförsäkra 
investerarna en högre effektivitet? 
Fråga 11:  Vilka är för- och nackdelarna (tillsyns-  respektive affärsrisker) med att kunna 
välja ett förvaringsinstitut i en annan medlemsstat? I vilken mån kan delegering eller andra 
lösningar eliminera behovet av lags tiftningsinsatser i dessa frågor? 
                                                 
5 Meddelande från kommissionen till rådet och Europaparlamentet av den 30 mars 2004 
(KOM(2004) 207 slutlig). 
 
SV 8   SV Fråga 12:  Anser ni att branschens pågående standa rdiseringsarbete kommer att ge resultat 
i rimlig tid? Behöver den offentliga sektorn ingripa? 
När väl svaren på denna grönbok beaktats, komme r kommissionen att inrätta en expertgrupp 
för ytterligare studier av de ovan teckna de huvudorsakerna till ineffektiviteten inom 
fondbranschen. Det skall även undersökas om de t är genomförbart oc h effektivt att vidta 
åtgärder för att främja detta. 
3.2. Bevarat investerarskydd på hög nivå  
I fondföretagsdirektivet anges fl era försvarslinjer för skydd av investerarna. För detta skydd 
har resultatet hittills varit ti llfredsställande. Emellertid uppstår nya risker och förväntningarna 
på marknaden håller på att förändras. Det kan finnas behov av att mer uttömmande se över 
investerarskyddet med hänsyn till riskerna.  
Säkerhetsåtgärderna för skydd av investerare ändrades genom fondföretag III och bör få tid att 
visa om de räcker till. CESR kommer oc kså att arbeta för en samsyn bland EU:s 
regleringsorgan när det gäller att undvika intres sekonflikter och hur förvaltare av fondföretag 
skall säkra investerarskydd i enlighet med de  ändrade artiklarna 5 f och 5 h i direktiv 
2001/107/EG. Kommissionen anser dock att dess formella investeri ngsgränser gör att 
fondföretag på längre sikt kan tvingas kämpa fö r att hålla jämna steg med finansmarknadens 
förnyelse och med mer komplexa  distributionssystem . Detta kan påkalla en mer systematisk 
bedömning av huvudriskerna i varje led i fondbranschens värdekedja. Med tanke på branschens uttalade ambition att erbjuda privatinvesterare valmöjligheter för sina 
investeringar, kommer kommissionen att arbeta för att successivt stärka säkerhetsåtgärderna 
för skydd av investerare. Det pågående ar betet inom IOSCO:s ständiga kommitté för 
förmögenhetsförvaltning kan tjäna som utgångs punkt för att i en EU-kontext ytterligare 
skärskåda dessa frågor. 
Fråga 13:  Kan den starka tilliten till formella investeringsgränser på lång sikt säkra ett 
investerarskydd på hög nivå? 
Fråga 14: Anser ni att säkerhetsåtgärder – på förvaltningsbolagets och 
förvaringsinstitutets nivå – är tillräckligt ve rksamma för att åtgärda de risker som uppstår 
inom fondföretags förvaltning och administration? Vilka andra åtgärder finner ni lämpliga för 
att hålla investerars kyddet på en hög nivå? 
3.3. Konkurrens från ersättningsprodukter 
När diskussionen om EU:s fondföretagslagstiftn ing utvecklas, kommer de t att bli vi ktigt att 
skärskåda förmögenhetsförvaltning i bredar e mening. Fondföretag konkurrerar med många 
andra produkter om de privata EU-investerar nas sparande. Produkter som fondlivförsäkringar 
eller vissa strukturerade produkter  kopierar vissa av fondföretag ens produkter. Emellertid är 
regleringen eller beskattningen av dem annorlunda och de säljs genom andra kanaler. I vissa 
medlemsstater är sådana konkurrerande produkte r allmänt accepterade. Kommissionen hyser 
farhågor om att denna annorlunda  reglering kan snedvrida invest eringsbesluten. Den anser att 
det för investerarna skulle innebära ett steg tillbaka om fondföretagens information minskade 
till följd av regleringskonkurrens.  
 
SV 9   SV Fråga 15: Finns det något som snedvrider invest erarnas valmöjligheter och som påkallar 
särskild uppmärksamhet från politiskt an svariga på EU-nivå eller nationell nivå?  
3.4. Den alternativa investeringsmarknaden i EU 
Den alternativa investeringsbranschen består av hedgefonder och privata aktiefonder och har 
kommit för att stanna. Den erbjuder förmögenhet sförvaltare nya diversifieringsvinster, ger 
investerarna löften om hög utdelning och kan ge nerellt öka marknadens likviditet. Alternativa 
investeringsstrategier är dock me r komplicerade och kan för invest erare innebära större risker 
än normala fondföretag.  
Alternativa investeringar 
• Privata aktiefonder  innebär ett långsiktigt invester ingsengagemang och inbegriper ett 
aktivt deltagande i förvaltningen. För priv ata aktiefonder finns det dock ytterligare 
skattekomplikationer och flertalet fonder är  inte ömsesidigt erkända i de olika 
medlemsstaterna.  
• Hedgefonder  använder ett brett teknik- och instru mentspektrum, till exempel blankning 
(short-selling) eller hävstångseffekt (lever age), som ofta inte kan användas av mer 
traditionella typer av system för kollektiva investeringar. Hedgefonder kan innebära en 
motpartsrisk för finansinstitut som lånar till dem. Visserligen anses de för närvarande inte 
utgöra någon större systemrisk, men deras re lativa litenhet och blygsamma användning av 
hävstångseffekt/leverage mot säkerhet, sna bba tillväxt och märkbart bristande öppenhet 
skapar ökade farhågor om hur de påverkar marknaderna. Regleringsorganen koncentrerar 
sig i dag på att öka sin förmåga att bedöma de t finansiella systemet s totala exponering för 
hedgefonder.   
Skiljaktiga nationella system innebär en risk för splittrad reglering som kan hindra branschens 
utveckling.  Eftersom branschen utvecklas, särskilt om EU:s privatinvesterare får större 
kontakt med alternativa investeringar, komme r det att finnas ett ökande behov av en 
konsekvent och insiktsfull hålln ing till sektorn i fråga.  
Med beaktande av svaren på detta samråd kommer kommissionen att inrätta en arbetsgrupp. 
Denna skall undersöka om en gemensam reglerin g skulle främja utveckligen på marknaderna 
för hedgefonder och privata ak tiefonder i EU. Den skulle oc kså kunna undersöka vilka typer 
av insatser som bäst kunde hjälpa till att mins ka hindren för dessas utveckling över gränserna. 
Något som kunde tas upp är i vilken omfattning en gemensam tolkning av ’privat placering’ 
skulle främja vad de erbjuder kvalif icerade investerare över gränserna. 
Fråga 16:  I vilken mån är det så att problemen med splittrad reglering skapar problem med 
marknadstillträde, vilket kunde påkalla en gemens am EU-hållning till a) privata aktiefonder, 
b) hedgefonder och hedgefonders fonder?  
Fråga 17:  Finns det särskilda risker (när det gälle r investerarskydd eller marknadsstabilitet) i 
samband med privata aktiefonders eller hedge fonders verksamhet och som kan föranleda 
särskild uppmärksamhet? 
 
SV 10   SV Fråga 18: I vilken mån skulle ett gemensamt syst em för privata placeringar kunna eliminera 
hindren när alternativa invester ingar erbjuds kvalificer ade investerare över gränserna? Skulle 
detta klargörande av marknads förings- och försäljningsproc essen kunna tillämpas oberoende 
av kompletterande åtgärder på fondförvaltarnivå osv.? 
3.5. Modernisera fondföretagslagen? 
Erfarenheterna har visat på de svårighe ter som uppkommit när bestämmelserna om 
fondföretag skall anpassas till en föränderlig marknad och de  skall genomföras konsekvent. 
Fondföretagsdirektivet bekräftar farorna med att försöka reglera mycket tekniska frågor 
genom EU-lagstiftning på nivå 1. CESR och andr a har menat att direktivet måste omarbetas i 
enlighet med den senaste EU-lagstiftningen om vä rdepapper – nämligen lagstiftning på nivå 1 
som är funktionell och principbaserad, komp letterad med möjligheten till detaljerade 
genomförda lagar och förstärkt samarbete på t illsynssidan (Lamfalussy-metoden). Emellertid 
skulle en sådan omarbetning av fondföretag slagstiftningen innebä ra mer än kosmetiska 
ändringar: den skulle innebära att val måst e träffas om vilka övergripande principer som 
skulle bevaras i lagstiftningen på nivå 1 och om omfattningen och innehållet i de beslut som 
skulle fattas genom kommittéförfarandet. Det skulle  alltså få substantiella och institutionella 
konsekvenser och förutsätta noggranna  förberedelser och ett komplett 
medbeslutandeförfarande. Om senare åsikten breder ut sig att sådana förändringar av 
fondföretagslagstiftningen behövs, anser kommi ssionen att tillfället bor de utnyttjas till att 
omarbeta direktivet i enlighet med Lamfalussy-metoden. 
Fråga 19:  Är den gällande produktbaserade och nor mativa fondföretagslagstiftningen en 
på lång sikt stabil grund för en integrerad in vesteringsfondmarknad med god tillsyn? På vilka 
villkor eller på vilket stadium borde en överg ång till en princip- och riskbaserad förordning 
övervägas? 
4. S LUTSATSER  
Fondföretagen har stått i fokus under utveckli ngen av den framgångsrika fondbranschen i EU. 
Fondföretagslagstiftningen har främjat detta med sitt pass för produkter och sin starka 
betoning av privatinvesteraren. Trots denn a utveckling finns de t en uppfattning att 
fondföretagen är förenade med förlorade möjlighe ter och bör förbättras. För närvarande krävs 
dock ingen genomgripande omarbetning av lagstiftn ingen. Inriktningen bör i stället vara att ta 
vara på alla de möjligheter som de n nuvarande lagstiftn ingen erbjuder.  
Med tanke på sektorns stra tegiska betydelse behövs en omfattande genomgång av den 
framtida inriktningen på ramar för inve steringsfonder i EU. Om någon av de 
strukturrelaterade farhågorna enligt ovan skulle besannas, kommer omfattande insatser att 
krävas för att i EU se till att den stora fondsekto rn får rätt verktyg och investerarna ett skydd 
på hög nivå när de gå r in i nästa årtionde. 
Vid beslut om eventuella uppföljningsåtgärder kommer hänsyn att tas till svaren under detta 
samråd, gängse diskussioner med berörda intressent er och ytterligare förberedelsearbete inom 
kommissionen. I början av 2006 kommer sedan riktlin jer för arbetet med att förbättra ramarna 
för fondföretag. Om lagstiftningsinsatser blir  aktuella, kommer de att föregås av ett 
omfattande samråd, konsekvensanalys och utvärdering av kostnadseffektivitet. 
 
SV 11   SV Svar i samband med detta samråd bör senast den 15 november 2005 skickas till följande e-
postadress: markt-consult-investmentfunds@cec.eu.int  Svaren kommer att läggas ut på 
kommissionens webbplats – om de t inte uttryckligen yrkas på motsatsen. Som en del av 
uppföljningen av denna grönbok kommer kommissi onen i början av 2006 att offentliggöra en 
återföringsrapport som sammanfattar de svarandes bidrag. 
Förbättrande av ramarna för fo ndföretag – Föreslagna åtgärder 
Område Åtgärd Föreslagna datum 
Översyn av fondföretag Samråd  
Återföringsrapport om samrådet. KOM-
dokument om uppföljningsinsatser  Juli–nov. 2005 
Feb.–mars 2006 
1. Prioriterade åtgärder 
Klargörande av fondföretags 
tillåtna tillgångar Antagande av genomförande lagstiftning Mars–april 2006 
Rekommendationer om 
derivat och förenklade prospekt Offentliggörande av slututvärdering av 
medlemsstaternas tillämpning (CESR och KOM) Hösten 2005 
CESR:s riktlinjer för 
övergångsbestämmelser Delrapport om det nationella genomförandet  Hösten 2005 
Anmälningsförfaranden CESR:s riktlinjer för anmälningsförfarandet Hösten 2006 
2. Utveckling av de nuvarande ramarna 
Pass för förvaltningsbolag Analys av förutsättningarna för ett effektivt 
fungerande pass för förvaltningsbolag  Början av 2006 
Fonddistribution, försäljning, 
marknadsföring Analys av kopplingarna mellan fondföretag och 
direktiv 2004/39/EG  
Analys av ’luckor’ i åtgärder på nivå 2 i 
direktiv 2004/39/EG  Början av 2006 
Mitten av 2006 
3. Problem på lång sikt  
Gränsöverskridande 
fusioner/pooling Arbete i sakkunniggrupp Vintern 2005–
sommaren 2006  
Investerarskydd Analys av risker och riskkontroll i 
investeringsfondbranschen i EU (CESR och KOM): Bevakning av IOSCO:s arbete. Start och offentliggörande av kommissionens studier  
Alternativa investeringar  Arbete i sakkunniggrupp Vintern 2005–
sommaren 2006  
 
SV 12   SV Annex  
OVERVIEW OF THE UCITS MARKET  
UCITS legislation has provided the foundations for the development of a 
successful European fund industry. 20 year s after the adoption of the original 
UCITS Directive, 28,830 UCITS funds mana ge €4 trillion representing over 70% 
of the assets under management by the EU  investment fund industry as a whole. 
Assets managed by UCITS are growing ra pidly (some 4 times over the last 10 
years). This industry has a st rong presence in all of the ‘o ld’ Member States and is 
gaining ground in many of the new Member States. In some Member States, over 
20% of the adult population have invest ed in funds. UCITS also enjoy wide 
market recognition outside the EU (nam ely in Asia and South America).  UCITS enjoy 
wide market acceptance  
Evolution of UCITS's net assets (€ billion)
05001.0001.5002.0002.5003.0003.5004.0004.500
1992
1993
1994
1995
1996
1997
1998
1999
2000
2001
2002
2003
Equity Bond Balanced Money Market UCITS
  
The UCITS Directive has proved an important first step towards integrated and 
competitive European markets for investment funds: it has been the catalyst for the growth of an industry which is in creasingly investing and competing on a 
cross-border basis. At present, less than a fifth of all European  UCITS (in terms of 
number of funds) are true cross-border funds in that they are sold  in more than one 
country other than that of  the sponsoring parent comp any. However, as shown in 
the table below, the number of cross-borde r funds has increased more rapidly than 
the total number of funds over the last ye ars. Their assets under management are 
also growing at a fast pace: net sales of cross-border funds represented more than 
60% of the total industry net inflows in 2004.  …with 
increasing cross-border penetration 
 End-98 Mar 2001 End 2002 End 2003 Change (98-03) 
X-border funds 2,287 3,260 3,750 4,529 98% 
X-border notifications 11,338 22,791 26,966 26,030 130% 
Total no. of funds 20,069 n.a. 28,459 28,149 40% 
X-border/total funds  11% n.a. 13% 16% 41%  
Despite the increase in the number of no tifications and the sales of cross-border 
funds, the market share in most host Member States is often small. Despite recent years’ move towards open-architecture, the range of products on offer remains 
biased towards national providers. Na tional distribution networks remain  
 
SV 13   SV dominated by local players. Most Europ ean third party funds (TPF) distributors 
are “semi-open” with 33% of them offering less than 5 TPF and only 6% putting in their list of products more than 49 TPF. In addition to this, 46% of fund 
distributors do not offer even  one TPF. Consequently, competition is limited and 
investors do not necessarily have access to the best funds in the EU market. 
Distribution of funds ( 2002)
0%10 %20%30%40%50%60%70%80%90%1 00%
be dk de el es f r ie it lu nl at pt f i se uk
In-house funds Third-party funds from  dom estic suppliers Third-party funds from  foreign suppliers  
Viewed from the perspective of overall ma rket efficiency, the facilitation of cross-
border fund offer has not yet delivered an optimally functioning European fund market. The number of funds is consid erably higher than 10 years ago. This 
reflects the rapidity with which managers  have reacted to new trends and the 
needs of increasingly demanding invest ors. For instance, products such as 
guaranteed funds have recently enlarged th e range of investment opportunities for 
UCITS investors. The end-re sult is that the landscape remains dominated by funds 
of sub-optimal size which are on average 5 times smaller than their average US 
counterpart. Fund managers and administrato rs are not able to benefit fully from 
scale economies – reducing net returns to e nd-investors. Estimates  indicated that if 
EU funds could attain US funds’ average size, annual cost savings of € 5bn could 
be achieved.  Lack of market 
integration translates into higher costs for investors. 
From an investor protection perspective,  there have not been notable financial 
scandals involving UCITS in Europe. UCITS has provided a solid underpinning 
for a well-regulated and generally well-m anaged industry. The investment limits, 
capital requirements, and organisational controls on asset segregation and safe-
keeping, disclosure obligations or the ove rsight responsibili ty of depositaries 
introduced by the Directive have been  important contributing factors.  No 
notablefinancial scandals so far… 
 
 
SV 14   SV Recent trends in European fund industry are changing the risk-features of the 
business. Changes in the organisation of  the business, such as outsourcing of 
operational functions or moves towards open-architecture may entail increased 
operational risk or conflicts of interest . New fund-types, ba sed on more complex 
or sophisticated investment strategies , may embody features that are not well-
understood by retail investors. The possible im plications of alternative investment 
strategies for investor protection and fi nancial stability remain poorly understood. 
Furthermore, substitute products, such as  unit-linked products  or certificates, 
compete with UCITS for long-term savings . However, they ar e not necessarily 
subject to the same level of disclosure  and transparency. This may call into 
question the levels of disclosure and investor protection promoted by UCITS. … but business 
is evolving and current trends 
may accentuate 
certain risks to investors. 
The accompanying Commission staff working document provides an extensive 
treatment of these issues. To furthe r improve our understanding, the Commission 
is sponsoring further research to evaluate  the degree of integration of European 
fund markets; to assess whether there are as yet unrealised effi ciency gains that 
could be achieved through cross-border competition or a more rational pan-
European organisation of the market; and to  study evolutions in the risk-features 
of European asset management business.