[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel den 24.11.2005

KOM(2005) 598 slutlig

Förslag till

RÅDETS FÖRORDNING

om fastställande för år 2006 av fiskemöjligheter och därmed förbundna villkor för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i Östersjön

(framlagt av kommissionen)

MOTIVERING

1. BAKGRUND

110

- Förslagets syfte

Syftet med detta förslag är att fastställa medlemsstaternas fiskemöjligheter för de kommersiellt sett viktigaste fiskbestånden i Östersjön för 2006.

120

- Allmän bakgrund

I enlighet med rådets förordning (EG) nr 2371/2002 av den 20 december 2002 om bevarande och hållbart utnyttjande av fiskeresurserna inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken skall den gemensamma fiskeripolitiken se till att de levande akvatiska resurserna utnyttjas på ett hållbart sätt med avseende på ekonomiska, miljömässiga och sociala aspekter. Ett viktigt verktyg för att nå dessa mål är det årliga fastställandet av fiskemöjligheterna i form av totala tillåtna fångstmängder (TAC), kvoter och begränsningar av fiskeansträngningen. Fiskemöjligheterna har fram till i år fastställts i en enda rådsförordning (den s.k. TAC- och kvotförordningen). Av förenklings- och tydlighetsskäl föreslås det däremot att fiskemöjligheterna för 2006 fastställs i två separata förordningen, en för Östersjön och en för övriga områden.

Internationella havsforskningsrådet (ICES) lämnade i juni sina vetenskapliga rekommendationer om fiskemöjligheterna för 2006 i Östersjön. Mot bakgrund av de vetenskapliga rekommendationerna diskuterade gemenskapen i september, TAC och kvoter och därmed förbundna villkor med Ryska federationen inom ramen för Internationella fiskerikommissionen för Östersjön (IBSFC). De rekommendationer om TAC och den fördelning mellan de båda parterna som IBSFC antog avspeglar diskussionen och är förenliga med den gemensamma fiskeripolitiken.

Efter utvidgningen av gemenskapen 2004 återstod egentligen bara två parter i IBSFC, nämligen gemenskapen och Ryssland. Gemenskapen har lämnat IBSFC och organisationen kommer i praktiken att upphöra med sin verksamhet i slutet av 2005. De rekommendationer som IBSFC antar är därför inte bindande för gemenskapen efter 2005. Det finns däremot ingen anledning att inte följa rekommendationerna och de TAC och kvoter som läggs fram i detta förslag återspeglar IBSFC:s rekommendationer.

Förslaget omfattar tre delar som är av stor betydelse för förvaltningen av Östersjöfisket under 2006. En del är att fastställa TAC och kvoter, en del gäller att begränsa fiskeansträngningen och en del är att fastställa därmed förbundna tekniska åtgärder och kontrollåtgärder.

- Gällande bestämmelser

Fiskemöjligheterna och fördelningen mellan medlemsstaterna regleras varje år. Senast gjordes detta i rådets förordning (EG) nr 27/2005 av den 22 december 2004 om fastställande för år 2005 av fiskemöjligheter och därmed förbundna villkor för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i gemenskapens vatten och, för gemenskapens fartyg, i andra vatten där fångstbegränsningar krävs. Även rådets förordning (EG) nr 88/98 av den 18 december 1997 om fastställande av vissa tekniska åtgärder för bevarande av fiskeresurserna i Östersjön, Bälten och Öresund är av betydelse för förvaltningen av fisket i Östersjön.

- Förenlighet med Europeiska unionens politik och mål på andra områden

De föreslagna bestämmelserna har utformats i enlighet med målen med den gemensamma fiskeripolitiken och är förenliga med gemenskapens politik för hållbar utveckling.

2. SAMRÅD MED BERÖRDA PARTER OCH KONSEKVENSANALYS

- Samråd med berörda parter

Alla förslagets tre huvuddelar har diskuterats med fiskerinäringen, icke-statliga organisationer som sysslar med fiskefrågor i Östersjön och de berörda medlemsstaterna.

Fiskerinäringen och de icke-statliga organisationerna rådfrågades om TAC och kvoter vid ett seminarium som GD Fiske arrangerade i Bryssel den 23 februari. Förslagets vetenskapliga grund lades fram av ICES och GD Fiske redogjorde för sin ståndpunkt när det gäller TAC och kvoter för 2006. Det rådde allmän uppslutning kring GD Fiskes ståndpunkt även om fiskerinäringen argumenterade för en något högre TAC för skarpsill än vad som rekommenderats av ICES.

Diskussionen rörde huvudsakligen TAC för de två torskbestånden. Båda torskbestånden är överfiskade och särskilt beståndet i östra Östersjön utnyttjas på ett ohållbart sätt. ICES har rekommenderat kraftiga nedskärningar av fisket efter de två bestånden så att en återhämtning kan ske till nivåer som ligger inom säkra biologiska gränser. Genomförs denna nedskärning för att återuppbygga bestånden inom ett år så försvinner de ekonomiska förutsättningarna för fiskerinäringen och förvaltningssystemet urholkas. GD Fiske föreslog därför en mer långsiktig strategi där fiskenivåerna minskas gradvis till hållbara nivåer. Fiskerinäringen stödde denna strategi och även de TAC som strategin innebär.

Medlemsstaterna rådfrågades i anslutning till IBSFC:s möte i september och alla berörda medlemsstater uttryckte sitt stöd för de TAC som kommissionen föreslog.

När det gäller bestämmelserna om fiskeansträngning och kontroll har fiskerinäringen, de icke-statliga organisationerna och medlemsstaterna rådfrågats vid ett flertal tillfällen och förslaget återspeglar de synpunkter som lämnats av i synnerhet fiskerinäringen.

- Extern experthjälp

Gemenskapen ber varje år ICES och Vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen (STECF) lämna vetenskapliga rekommendationer om läget för viktiga fiskbestånd. De rekommendationer som erhållits omfattar alla Östersjöbestånd för vilka det föreslås TAC. De föreslagna TAC är baserade på rekommendationerna men följer dem inte nödvändigtvis till punkt och pricka. För skarpsillbeståndet har de föreslagna TAC satts högre än vad forskarna rekommenderar. ICES rekommendationer innebär en kraftig nedskärning av TAC. De föreslagna TAC har inte minskats så mycket som ICES rekommenderar vilket ligger i linje med den allmänna strategin att minska variationerna i fiskemöjligheterna från år till år. Enligt ICES:s prognoser är läget för beståndet gott och det tål de föreslagna TAC.

När det gäller torskbestånden avspeglar de föreslagna TAC en långsiktig strategi där TAC och fiskeansträngning gradvis minskas till hållbara nivåer över ett antal år. Parallellt med detta förslag kommer kommissionen att lägga fram ett förslag till långsiktig förvaltningsplan för fisket av torskbestånden i Östersjön. Huvudinslaget i planen är att gradvis minska fiskeansträngningen till en nivå som är hållbar på lång sikt och som ger hög och stabil avkastning. De föreslagna TAC följer därför inte ICES:s fångstrekommendationer utan avspeglar den strategi med en gradvis minskning som skall användas i den långsiktiga förvaltningsplanen.

De viktigaste organisationer och experter som rådfrågats

De vetenskapliga organisationer som rådfrågats är Internationella havsforskningsrådet (ICES) och Vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen (STECF).

- Konsekvensanalys

De föreslagna åtgärderna kommer, om de genomförs, totalt sett att leda till en ökning av fiskemöjligheterna för gemenskapens fartyg i Östersjön. Fiskemöjligheterna för torsk och vissa sillbestånd kommer att öka och endast när det gäller skarpsill kommer yrkesfiskarna att ställas inför lägre kvoter. Under förutsättning att priserna förblir oförändrade förväntas därför värdet i första handelsledet av landningar från Östersjön att öka under 2006.

Förslaget är inte bara baserat på kortsiktiga beslut utan är ett led i en långsiktig strategi där fiskenivåerna gradvis kommer att minskas till nivåer som är hållbara på lång sikt.

Förslaget kommer därför på medellång till lång sikt att leda till minskad fiskeansträngning men stabila eller ökade kvoter. De långsiktiga följderna av denna strategi förväntas därför bli minskad inverkan på miljön eftersom fiskeansträngningen minskas, fångstmängden minskar till följd av ett minskat antal fartyg eller av att den genomsnittliga fiskeansträngningen per fartyg minskar och landningarna förblir oförändrade eller ökar.

3. RÄTTSLIGA ASPEKTER

- Rättslig grund

Förslagets rättsliga grund är rådets förordning (EG) nr 2371/2002, särskilt artikel 20.

4. BUDGETKONSEKVENSER

Förslaget påverkar inte gemenskapens budget.

5. ÖVRIGA UPPLYSNINGAR

- Närmare redogörelse

I förslaget fastställs medlemsstaternas fiskemöjligheter i Östersjön för 2006. Genom förslaget införs dessutom de tekniska övergångsåtgärder och kontrollåtgärder som skall gälla under 2006.

Fördelningen av TAC och kvoter mellan medlemsstaterna anges i bilaga I. De föreslagna siffrorna återspeglar de vetenskapliga råd och rekommendationer som IBSFC antog vid sitt möte i september 2005.

TAC och kvoter för de två torskbestånden har nära samband med de begränsningar av fiskeansträngningen som fastställs i bilaga II och punkt 5 i bilaga III. TAC är endast godtagbara om de restriktioner i tid när torskfiske är tillåtet som föreslås i bilaga II och de därmed förbundna kontrollåtgärderna i punkt 5 i bilaga III antas.

De tekniska övergångsåtgärderna i bilaga III (förutom punkt 8) är viktiga åtgärder som för närvarande inte finns med i förordningen om tekniska åtgärder för Östersjön (rådets förordning (EG) nr 88/98). Kommissionen har lagt fram ett förslag till ny förordning om tekniska åtgärder som innehåller alla dessa åtgärder. Förslaget förväntas antas av rådet i november. I så fall kan de tekniska bestämmelserna i bilaga III utgå ur det här förslaget.

Förslag till

RÅDETS FÖRORDNING

om fastställande för år 2006 av fiskemöjligheter och därmed förbundna villkor för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i Östersjön

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2371/2002 av den 20 december 2002 om bevarande och hållbart utnyttjande av fiskeresurserna inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken[1], särskilt artikel 20,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 847/1996 av den 6 maj 1996 om att införa ytterligare villkor för förvaltning av totala tillåtna fångstmängder (TAC) och kvoter med fördelning mellan åren[2], särskilt artikel 2,

med beaktande av kommissionens förslag, och

av följande skäl:

(1) Enligt artikel 4 i förordning (EG) nr 2371/2002 skall rådet anta de bestämmelser som krävs för att säkerställa tillträdet till vatten och resurser och för att se till att fiskeverksamheten sker på ett hållbart sätt med beaktande av tillgängliga vetenskapliga utlåtanden, särskilt den rapport som utarbetats av den vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen.

(2) Enligt artikel 20 i förordning (EG) nr 2371/2002 åligger det rådet att fastställa begränsningar av fiskemöjligheterna för varje fiske eller grupp av fisken och fördela dessa fiskemöjligheter mellan medlemsstaterna.

(3) För att se till att fiskemöjligheterna förvaltas på ett ändamålsenligt sätt bör det fastställas särskilda villkor för fisket.

(4) Det bör fastställas principer och vissa förfaranden för fiskeförvaltningen på gemenskapsnivå så att medlemsstaterna kan förvalta de fartyg som för deras flagg.

(5) Artikel 3 i förordning (EG) nr 2371/2002 innehåller definitioner som rör fördelningen av fiskemöjligheterna.

(6) Enligt artikel 2 i rådets förordning (EG) nr 847/96 måste det anges vilka bestånd som skall omfattas av de olika åtgärder som fastställs i den förordningen.

(7) Tillämpning av artikel 2 i förordning (EG) nr 1434/98 av den 29 juni 1998 om att fastställa villkor för landning av sill i andra industriella syften än för att konsumeras direkt[3] garanterar inte att sillfångsterna hålls inom de fångstbegränsningar som fastställts för arten. Det bör därför införas övergångsåtgärder som gör det möjligt att på ett lämpligt sätt övervaka och räkna sill och strömming i osorterade landningar. Införs sådana åtgärder behöver inte bestämmelserna i den förordningen finnas kvar.

(8) Fiskemöjligheterna bör verkställas i enlighet med gemenskapslagstiftningen, särskilt kommissionens förordning (EEG) nr 1381/87 av den 20 maj 1987 om fastställande av närmare bestämmelser avseende märkning och dokumentation av fiskefartyg[4], kommissionens förordning (EEG) nr 2807/83 av den 22 september 1983 om närmare bestämmelser för registrering av uppgifter om medlemsstaternas fångster av fisk[5], rådets förordning (EG) nr 2847/93 av den 12 oktober 1993 om införande av ett kontrollsystem för den gemensamma fiskeripolitiken[6], rådets förordning (EG) nr 88/98 av den 18 december 1997 om fastställande av vissa tekniska åtgärder för bevarande av fiskeresurserna i Östersjön, Bälten och Öresund[7], kommissionens förordning (EG) nr 2244/2003 av den 18 december 2003 om närmare föreskrifter för det satellitbaserade övervakningssystemet för fartyg[8], rådets förordning (EEG) nr 2930/86 av den 22 september 1986 om definition av fiskefartygs egenskaper[9] och rådets förordning (EEG) nr 3880/91 av den 17 december 1991 om avlämnande av statistikuppgifter om nominell fångst för medlemsstater som bedriver fiske i Nordatlantens östra del[10].

(9) Vissa kompletterande kontrollåtgärder och tekniska villkor för fiske bör införas under 2006 som ett bidrag till bevarandet av fiskbestånden.

(10) För att trygga försörjningen för gemenskapens fiskare är det viktigt att dessa fisken öppnas den 1 januari 2006. Med tanke på frågans brådskande karaktär måste ett undantag medges från den sexveckorsperiod som anges i punkt I.3 i protokollet om de nationella parlamentens roll i Europeiska unionen, som är fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, fördraget om upprättandet av Europeiska kol- och stålgemenskapen och fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

KAPITEL I Tillämpningsområde och definitioner

Artikel 1 Syfte

I denna förordning fastställs fiskemöjligheterna för 2006 för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i Östersjön samt därmed förbundna villkor som skall gälla för utnyttjandet av dessa fiskemöjligheter.

Artikel 2 Tillämpningsområde

1. Denna förordning skall tillämpas på gemenskapens fiskefartyg (gemenskapsfartyg) och fiskefartyg som för ett tredje lands flagg, som är registrerade i ett tredjeland och som är verksamma i Östersjön.

2. Genom undantag från punkt 1 skall denna förordning inte gälla för fiskeverksamhet som uteslutande bedrivs i vetenskapligt syfte och som utförs med tillstånd från och under överinseende av den berörda medlemsstaten, om kommissionen och den medlemsstat i vars vatten undersökningarna äger rum har informerats i förväg.

Artikel 3 Definitioner

Utöver de definitioner som fastställs i artikel 3 i förordning (EG) nr 2371/2002 gäller följande definitioner i denna förordning:

a) ICES-områden : områden som fastställts av Internationella havsforskningsrådet och som definieras i förordning (EEG) nr 3880/91.

b) Östersjön : ICES-sektionerna IIIb, IIIc och IIId.

c) totala tillåtna fångstmängder (TAC) : den kvantitet som får fångas ur varje bestånd varje år.

d) kvot : en andel av de TAC som tilldelas gemenskapen, en medlemsstat eller ett tredjeland.

KAPITEL IIFiskemöjligheter och därmed förbundna villkor

Artikel 4 Fångstbegränsningar och tilldelningar

Fångstbegränsningarna, fördelningen av dessa begränsningar mellan medlemsstaterna och ytterligare villkor enligt artikel 2 i förordning (EG) nr 847/96 skall vara de som fastställs i bilaga I till den här förordningen.

Artikel 5 Särskilda bestämmelser om tilldelningar

1. Fördelningen mellan medlemsstaterna av fångstbegränsningarna enligt bilaga I skall göras utan att det påverkar tillämpningen av

a) byten enligt artikel 20.5 i förordning (EG) nr 2371/2002,

b) nya tilldelningar enligt artiklarna 21.4, 23.1 och 32.2 i förordning (EEG) nr 2847/93,

c) ytterligare landningar som tillåts enligt artikel 3 i förordning (EG) nr 847/96,

d) de mängder som hålls inne i enlighet med artikel 4 i förordning (EG) nr 847/96,

e) avdrag enligt artikel 5 i förordning (EG) nr 847/96.

2. I syfte att hålla inne kvoter som skall överföras till 2007 får artikel 4.2 i förordning (EG) nr 847/96 tillämpas, genom avvikelse från den förordningen, på alla bestånd som omfattas av analytisk TAC.

Artikel 6 Villkor för fångster och bifångster

1. Det är förbjudet att behålla ombord eller landa fångster från bestånd för vilka fångstbegränsningar har fastställts, om inte något av följande villkor uppfylls:

a) Fångsterna har gjorts av fartyg från en medlemsstat som har en kvot och den kvoten inte är uttömd.

b) Fångsterna utgör en del av en gemenskapsandel av den totala tillåtna fångstmängden som inte har tilldelats medlemsstaterna med hjälp av kvoter och som inte är uttömd.

c) Fångsterna är, när det gäller andra arter än sill, strömming och skarpsill, blandade med andra arter och har tagits med trålar, snurrevadar eller liknande redskap med en maskstorlek mindre än 32 mm, och sorteras varken ombord eller vid landning.

2. Alla landningar skall räknas av mot kvoten eller, om gemenskapsandelen inte har fördelats mellan medlemsstaterna med hjälp av kvoter, mot gemenskapsandelen, utom för de fångster som gjorts enligt punkt 1 c.

3. Om en medlemsstats kvot för sill och strömming är uttömd skall det vara förbjudet för fartyg som för den medlemsstatens flagg, är registrerade i gemenskapen och verksamma inom de fisken där den aktuella kvoten gäller att landa osorterade fångster som innehåller sill och strömming.

Artikel 7 Osorterade landningar

1. Medlemsstaterna skall se till att det finns ett adekvat provtagningssystem som gör det möjligt att effektivt övervaka landningar per art när landningarna är osorterade.

2. Osorterade fångster får landas endast i hamnar och på landningsplatser där det finns ett sådant provtagningssystem som avses i punkt 1.

Artikel 8 Landning av sill och strömming för industriella ändamål

Förordning (EG) nr 1434/98 skall inte tillämpas på Östersjön.

Artikel 9 Begränsningar av fiskeansträngningen

Begränsningarna av fiskeansträngningen skall vara de som fastställs i bilaga II.

Artikel 10 Tekniska övergångsåtgärder och kontrollåtgärder

De tekniska övergångsåtgärderna och kontrollåtgärderna skall vara de som fastställs i bilaga III.

KAPITEL IIISlutbestämmelser

Artikel 11 Försäljning av marina organismer som fångas för vetenskapliga ändamål

Marina organismer som fångas för vetenskapliga ändamål enligt artikel 2.2 får säljas, lagras, presenteras för eller bjudas ut till försäljning, förutsatt

a) att de fiskemöjligheter som fastställs i bilaga I inte är uttömda, eller

b) att de säljs direkt för andra ändamål än för att användas som livsmedel.

Artikel 12 Dataöverföring

När medlemsstaterna i enlighet med artikel 15.1 i förordning (EEG) nr 2847/93 sänder data till kommissionen om de kvantiteter ur varje bestånd som landats, skall de använda de beståndskoder som anges i bilaga I till denna förordning.

Artikel 13 Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning .

Den skall tillämpas från och med den 1 januari 2006.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den [...]

På rådets vägnar

Ordförande

BILAGA I

Landningsbegränsningar och därmed förbundna villkor för förvaltningen mellan åren av fångstbegränsningarna för gemenskapens fartyg i områden med fångstbegränsningar, per art och per område

I följande tabeller anges totala tillåtna fångstmängder (TAC) och kvoter (i ton färskvikt, utom där annat anges) för varje bestånd, fördelningen mellan medlemsstaterna och därmed förbundna villkor för förvaltningen av kvoterna från år till år.

Art: | Sill/strömming | Zon: | Delsektionerna 30-31 |

Clupea harengus | HER/3D30.; HER/3D31. |

Finland | 75 099 | Analytisk TAC. Artikel 3 i förordning (EG) nr 847/96 skall tillämpas. Artikel 4 i förordning (EG) nr 847/96 skall tillämpas. Artikel 5.2 i förordning (EG) nr 847/96 skall tillämpas. |

Sverige | 16 501 |

EG | 91 600 |

TAC | 91 600 |

Art: | Sill/strömming | Zon: | Delsektionerna 22-24 |

Clupea harengus | HER/3B23.; HER/3C22.; HER/3D24. |

Danmark | 6 658 | Analytisk TAC. Artikel 3 i förordning (EG) nr 847/96 skall tillämpas. Artikel 4 i förordning (EG) nr 847/96 skall tillämpas. Artikel 5.2 i förordning (EG) nr 847/96 skall tillämpas. |

Tyskland | 26 207 |

Finland | 3 |

Polen | 6 181 |

Sverige | 8 451 |

EG | 47 500 |

TAC | 47 500 |

Art: | Sill/strömming | Zon: | Delsektionerna 25-27, 28.2, 29 och 32 |

Clupea harengus | HER/3D25.; HER/3D26.; HER/3D27.; HER/3D28.; HER/3D29.; HER/3D32. |

Danmark | 2 548 | Analytisk TAC. Artikel 3 i förordning (EG) nr 847/96 skall inte tillämpas. Artikel 4 i förordning (EG) nr 847/96 skall inte tillämpas. Artikel 5.2 i förordning (EG) nr 847/96 skall tillämpas. |

Tyskland | 676 |

Estland | 13 015 |

Finland | 25 404 |

Lettland | 3 212 |

Litauen | 3 382 |

Polen | 28 861 |

Sverige | 38 744 |

EG | 115 842 |

TAC | 128 000 |

Art: | Sill/strömming | Zon: | Delsektion 28.1 |

Clupea harengus | HER/03D.RG |

Estland | 18 472 | Analytisk TAC. Artikel 3 i förordning (EG) nr 847/96 skall tillämpas. Artikel 4 i förordning (EG) nr 847/96 skall tillämpas. Artikel 5.2 i förordning (EG) nr 847/96 skall tillämpas. |

Lettland | 21 528 |

EG | 40 000 |

TAC | 40 000 |

Art | Torsk | Zon: | Delsektionerna 25-32 (gemenskapens vatten) |

Gadus morhua | COD/3D25.; COD/3D26.; COD/3D27.; COD/3D28.; COD/3D29.; COD/3D30.; COD/3D31.; COD/3D32. |

Danmark | 11 307 | Analytisk TAC. Artikel 3 i förordning (EG) nr 847/96 skall inte tillämpas. Artikel 4 i förordning (EG) nr 847/96 skall inte tillämpas. Artikel 5.2 i förordning (EG) nr 847/96 skall tillämpas. |

Tyskland | 4 498 |

Estland | 1 102 |

Finland | 865 |

Lettland | 4 204 |

Litauen | 2 770 |

Polen | 13 019 |

Sverige | 11 455 |

EG | 45 339 |

TAC | 49 220 |

Art: | Torsk | Zon: | Delsektionerna 22-24 (gemenskapens vatten) |

Gadus morhua | COD/3B23.; COD/3C22.; COD/3D24. |

Danmark | 12 395 | Analytisk TAC. Artikel 3 i förordning (EG) nr 847/96 skall tillämpas. Artikel 4 i förordning (EG) nr 847/96 skall tillämpas. Artikel 5.2 i förordning (EG) nr 847/96 skall tillämpas. |

Tyskland | 6 061 |

Estland | 275 |

Finland | 244 |

Lettland | 1 026 |

Litauen | 665 |

Polen | 3 317 |

Sverige | 4 417 |

EG | 28 400 |

TAC | 28 400 |

Art: | Rödspätta | Zon: | IIIbcd (gemenskapens vatten), |

Pleuronectes platessa | PLE/3B23.; PLE/3C22.; PLE/3D24.; PLE/3D25.; PLE/3D26.; PLE/3D27.; PLE/3D28.; PLE/3D29.; PLE/3D30.; PLE/3D31.; PLE/3D32. |

Danmark | 2 697 | Försiktighets-TAC Artikel 3 i förordning (EG) nr 847/96 skall tillämpas. Artikel 4 i förordning (EG) nr 847/96 skall tillämpas. Artikel 5.2 i förordning (EG) nr 847/96 skall tillämpas. |

Tyskland | 300 |

Sverige | 203 |

Polen | 565 |

EG | 3 766 |

TAC | Ej tillämpligt |

Art: | Lax | Zon: | IIIbcd (gemenskapens vatten) utom delsektion 32 |

Salmo salar | SAL/3B23.; SAL/3C22.; SAL/3D24.; SAL/3D25.; SAL/3D26.; SAL/3D27.; SAL/3D28.; SAL/3D29.; SAL/3D30.; SAL/3D31. |

Danmark | 93 512 | (1) | Analytisk TAC. Artikel 3 i förordning (EG) nr 847/96 skall inte tillämpas. Artikel 4 i förordning (EG) nr 847/96 skall inte tillämpas. Artikel 5.2 i förordning (EG) nr 847/96 skall tillämpas. |

Tyskland | 10 404 | (1) |

Estland | 9 504 | (1) |

Finland | 116 603 | (1) |

Lettland | 59 478 | (1) |

Litauen | 6 992 | (1) |

Polen | 28 368 | (1) |

Sverige | 126 400 | (1) |

EG | 451 260 | (1) |

TAC | 460 000 | (1) |

__________ |

(1) Uttryckt i antal enskilda fiskar. |

Art: | Lax | Zon: | Delsektion 32 |

Salmo salar | SAL/3D32. |

Estland | 1 581 | (1) | Analytisk TAC. Artikel 3 i förordning (EG) nr 847/96 skall inte tillämpas. Artikel 4 i förordning (EG) nr 847/96 skall inte tillämpas. Artikel 5.2 i förordning (EG) nr 847/96 skall tillämpas. |

Finland | 13 838 | (1) |

EG | 15 419 | (1) |

TAC | 17 000 | (1) |

_________ |

(1) Uttryckt i antal enskilda fiskar. |

Art: | Skarpsill | Zon: | IIIbcd (gemenskapens vatten) |

Sprattus sprattus | SPR/3B23.; SPR/3C22.; SPR/3D24.; SPR/3D25.; SPR/3D26.; SPR/3D27.; SPR/3D28.; SPR/3D29.; SPR/3D30.; SPR/3D31.; SPR/3D32. |

Danmark | 41 512 | Analytisk TAC. Artikel 3 i förordning (EG) nr 847/96 skall inte tillämpas. Artikel 4 i förordning (EG) nr 847/96 skall inte tillämpas. Artikel 5.2 i förordning (EG) nr 847/96 skall tillämpas. |

Tyskland | 26 299 |

Estland | 48 204 |

Finland | 21 730 |

Lettland | 58 219 |

Litauen | 21 060 |

Polen | 123 552 |

Sverige | 80 250 |

EG | 420 826 |

TAC | 468 000 |

BILAGA IIBegränsningar av fiskeansträngningen

1. Det är förbjudet att fiska med trålar, snurrevadar eller liknande redskap med en maskstorlek på minst 90 mm, med bottensatta garn, snärjgarn och grimgarn med en maskstorlek på minst 90 mm och med bottensatta linor under perioderna

a) 15 mars–14 maj i delsektionerna 22–24, och

b) 15 juni–14 september i delsektionerna 25–32.

2. Det är förbjudet att fiska med trålar, snurrevadar eller liknande redskap med en maskstorlek på minst 90 mm, med bottensatta garn, snärjgarn och grimgarn med en maskstorlek på minst 90 mm och med bottensatta linor från lördag 23.00 UTC till påföljande söndag 23.00 UTC under perioderna

a) 1 januari–14 mars och 15 maj–30 oktober i delsektionerna 22–24, och

b) 1 januari–14 juni i delsektionerna 25–32.

BILAGA IIITekniska övergångsbestämmelser och övergångsbestämmelser som rör kontroll

1. Villkor för vissa redskap som är tillåtna vid torskfiske i Östersjön

1.1. Släpredskap

1.1.1. Nätens struktur

Genom undantag från bilaga IV till förordning (EG) nr 88/98 skall trålar, snurrevadar och liknande redskap med en maskstorlek på minst 105 mm vara utrustade med ett Bacoma-fönster eller med ett T90-lyft och förlängningsstycke med den maskstorlek och enligt de specifikationer som anges i tillägg 1.

1.1.2. Regel om enda tillåtna redskap

Om en trål, snurrevad eller ett liknande nät med ett Bacoma-fönster eller med ett T90-lyft och förlängningsstycke används får ingen annan typ av redskap förvaras ombord.

1.2. Nät

1.2.1 Genom undantag från bilaga IV till rådets förordning (EG) nr 88/98 skall den minsta maskstorleken för nät vara 110 mm.

1.2.2. Näten får maximalt vara 12 km för gemenskapsfartyg med en total längd på högst 12 meter.

1.2.3. Näten får maximalt vara 24 km för gemenskapsfartyg med en total längd över 12 meter.

1.2.4. Näten får inte ligga ute mer än 48 timmar från och med den tidpunkt då näten först läggs ut till dess att de i sin helhet tas ombord på gemenskapsfartyget.

2. Bifångst av torsk i Östersjön

2.1. Genom undantag från artikel 3.4 i förordning (EG) nr 88/98 får ingen torsk som inte uppfyller storlekskraven behållas ombord, utom i det fall som anges i 2.2.

2.2. Genom undantag från artikel 3.5 i förordning (EG) nr 88/98 får bifångst av torsk som tas vid fiske efter sill, strömming och skarpsill med maskstorlekar på 32 mm eller mindre uppgå till högst 3 % av vikten. Av denna bifångst får högst 5 % av den torsk som inte uppfyller storlekskraven behållas ombord.

2.3. Bifångsterna av torsk får inte överskrida 10 % vid fiske efter andra arter än sill, strömming och skarpsill med andra typer av trålar eller snurrevadar än de som anges i punkt 1.1.2.

3. Minsta tillåtna storlek för torsk i Östersjön

Genom undantag från bilaga III till rådets förordning (EG) nr 88/98 skall minsta tillåtna storlek för torsk vara 38 cm.

4. Fiskerestriktioner

4.1. Allt fiske är förbjudet i de områden som avgränsas av en linje som i angiven ordning förbinder följande positioner enligt koordinatsystemet WGS84.

Område 1 :

– 55°45'N, 15°30'O

– 55°45'N, 16°30'O

– 55°00'N, 16°30'O

– 55°00'N, 16°00'O

– 55°15'N, 16°00'O

– 55°15'N, 15°30'O

– 55°45'N, 15°30'O

Område 2 :

– 55°00'N, 19°14'O

– 54°48'N, 19°20'O

– 54°45'N, 19°19'O

– 54°45'N, 18°55'O

– 55°00'N, 19°14'O

Område 3 :

– 56°13'N, 18°27'O

– 56°13'N, 19°31'O

– 55°59'N, 19°13'O

– 56°03'N, 19°06'O

– 56°00'N, 18°51'O

– 55°47'N, 18°57'O

– 55°30'N, 18°34'O

– 56°13'N, 18°27'O

5. Kontroll, inspektion och övervakning i samband med återhämtning av torskbestånden i Östersjön

5.1. Särskilt tillstånd för fiske efter torsk i Östersjön.

5.1.1. Genom undantag från artikel 1.2 i rådets förordning (EG) nr 1627/94 av den 27 juni 1994 om allmänna bestämmelser för särskilda fisketillstånd[11] skall alla gemenskapsfartyg med en total längd på 8 meter eller mer som medför ombord eller använder redskap med en maskstorlek på minst 90 mm ha ett särskilt tillstånd för torskfiske i Östersjön.

5.1.2. En medlemsstat får utfärda det särskilda tillstånd för torskfiske som avses i 5.1.1 endast till de gemenskapsfartyg som under 2005 hade ett särskilt tillstånd för torskfiske i Östersjön i enlighet med punkt 6.2.1 i bilaga III till rådets förordning (EG) nr 27/2005 av den 22 december 2004 om fastställande för år 2005 av fiskemöjligheter och därmed förbundna villkor för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i gemenskapens vatten och, för gemenskapens fartyg, i andra vatten där fångstbegränsningar krävs[12]. En medlemsstat får dock utfärda ett särskilt tillstånd för torskfiske till ett gemenskapsfartyg, som för dess flagg och är registrerat i gemenskapen, men som inte hade ett särskilt fisketillstånd under 2005 om den garanterar att fiske med motsvarande kapacitet, mätt i kilowatt (kW), förhindras i Östersjön med redskap med en maskstorlek på minst 90 mm.

5.1.3. Varje medlemsstat skall upprätta och uppdatera en förteckning över de fartyg som har ett särskilt tillstånd för torskfiske i Östersjön och göra den tillgänglig på sin officiella webbsida för kommissionen och Östersjöns övriga kustmedlemsstater.

5.1.4. Befälhavaren på ett gemenskapsfartyg, eller dennes företrädare, till vilket en medlemsstat har utfärdat ett särskilt tillstånd för torskfiske i Östersjön skall förvara en kopia av tillståndet ombord på fiskefartyget.

5.2. Anmälan av inpassering och utpassering

5.2.1. När ett gemenskapsfartyg som har mer än 50 kg torsk ombord lämnar eller anländer till delsektionerna 22–24 skall befälhavaren, eller dennes företrädare, underrätta myndigheterna i flaggmedlemsstaten om datum, klockslag, inpasserings- eller utpasseringsposition och kvantitet angiven i färskvikt av varje art för alla fångster som behålls ombord. Ny fiskeverksamhet får inte påbörjas förrän alla torskfångster har landats.

5.2.2. När ett gemenskapsfartyg som har mer än 50 kg torsk ombord lämnar eller seglar in i delsektionerna 25-32 skall befälhavaren, eller dennes företrädare, underrätta myndigheterna i flaggmedlemsstaten om datum, klockslag, inpasserings- eller utpasseringsposition och kvantitet angiven i färskvikt av varje art för alla fångster som behålls ombord. Ny fiskeverksamhet får inte påbörjas förrän alla torskfångster har landats.

5.2.3. Trots vad som sägs i punkterna 5.2.1 och 5.2.2 skall gemenskapsfartyg som bedriver fiske i flera områden och som korsar gränslinjen mellan delsektionerna 24 och 25 mer än en gång under loppet av 24 timmar, förutsatt att de håller sig inom en begränsad zon av fem sjömil från gränslinjen mellan delsektionerna, lämna de begärda uppgifterna vid sin första inpassering och sin sista utpassering under denna 24-timmarsperiod.

5.3. Loggböcker

5.3.1. Genom undantag från artikel 6.4 i rådets förordning (EEG) nr 2847/93 av den 12 oktober 1993 om införande av ett kontrollsystem för den gemensamma fiskeripolitiken[13] skall befälhavarna på gemenskapsfartyg med en total längd på 8 meter eller mer föra loggbok över sin verksamhet i enlighet med artikel 6 i förordning (EEG) nr 2847/93.

5.4. Toleransmarginal

Genom undantag från artikel 5.2 i kommissionens förordning (EEG) nr 2807/83 av den 22 september 1983 om närmare bestämmelser för registrering av uppgifter om medlemsstaternas fångster av fisk[14] skall den tillåtna toleransmarginalen vid uppskattning av de kvantiteter, angivna i kg, av fisk ombord på gemenskapsfartyg vara åtta procent av den siffra som anges i loggboken.

5.5. Anmälan i förväg

5.5.1. Genom undantag från artikel 7.1 i förordning (EEG) nr 2847/93 skall befälhavaren, eller dennes företrädare, på ett gemenskapsfartyg som har mer än 300 kg torsk i färskvikt ombord underrätta de behöriga myndigheterna i medlemsstaten minst två timmar före ankomsten till en landningsplats i den medlemsstaten om

a) landningsplatsens namn, och

b) den beräknade ankomsttiden till landningsplatsen.

5.5.2. Genom undantag från artikel 7.1 i förordning (EEG) nr 2847/93 skall befälhavaren, eller dennes företrädare, på ett gemenskapsfartyg som har mer än 300 kg torsk i färskvikt ombord underrätta de behöriga myndigheterna i medlemsstaten minst en timme före ankomsten till en landningsplats i den medlemsstaten om de kvantiteter ombord, angivna i kg färskvikt och per art, som överstiger 50 kg.

5.5.3. Fartyg som har mer än 300 kg torsk i färskvikt ombord får inte börja lossa fångsten förrän de behöriga myndigheterna i den medlemsstat där landningen skall göras har gett sitt tillstånd.

5.6. Utsedda hamnar

5.6.1. Fartyg med mer än 750 kg torsk i färskvikt ombord får landa torsken endast i särskilt utsedda hamnar.

5.6.2. Varje medlemsstat skall utse de hamnar i vilka fångster på mer än 750 kg Östersjötorsk skall landas.

5.6.3. Senast 15 dagar efter det att denna förordning träder i kraft skall varje medlemsstat upprätta och uppdatera en förteckning över utsedda hamnar och göra den tillgänglig på sin officiella webbsida för kommissionen och Östersjöns övriga kustmedlemsstater. Förteckningen skall innehålla relevanta kontaktuppgifter för inlämnande av loggböcker och landningsdeklarationer när landning sker i den medlemsstaten.

5.7. Vägning av torsk vid första landningen

5.7.1. De behöriga myndigheterna i en medlemsstat får kräva att varje kvantitet torsk som fångats i Östersjön och först landats i den medlemsstaten, vägs i kontrollanters närvaro innan den transporteras vidare från hamnen för den första landningen.

5.7.2. Varje medlemsstat skall fastställa särskilda riktvärden för inspektion. Riktvärdena skall ses över regelbundet efter det att resultaten har analyserats. Inspektionsriktvärdena skall utvecklas allteftersom tills de målriktvärden som anges i tillägg 2 har uppnåtts.

5.8. Uppgifter om fiskeansträngning

Genom undantag från artikel 19a.1 i förordning (EEG) nr 2847/93 skall artiklarna 19b, 19c, 19d, 19e och 19k i den förordningen gälla för gemenskapsfartyg med en total längd på åtta meter eller mer.

5.9. VMS-meddelanden

5.9.1. Medlemsstaterna skall se till att följande uppgifter, som de mottar i enlighet med artikel 8, artikel 10.1 och artikel 11.1 i kommissionens förordning (EG) nr 2244/2003, registreras i dataläsbart format:

a) Varje inpassering i och utpassering ur hamn.

b) Varje inpassering i och utpassering ur havsområden som omfattas av särskilda regler när det gäller tillträde till vatten och resurser.

5.9.2. Medlemsstaterna skall kontrollera inlämnandet av loggböcker och relevanta uppgifter som registreras i loggboken med hjälp av VMS-uppgifter. Dessa korskontroller skall registreras i dataläsbart format under tre år.

5.10. Förbud mot transitering och omlastning

5.10.1. Transitering genom områden som är stängda för torskfiske är förbjuden om inte fiskeredskapen ombord är ordentligt surrade och undanstuvade i enlighet med artikel 20.1 i förordning (EEG) nr 2847/93.

5.10.2. Omlastning av torsk är förbjuden.

5.11. Transport av Östersjötorsk

Genom undantag från artikel 13.1 i förordning (EG) nr 2847/93 skall alla kvantiteter av Östersjötorsk som överstiger 50 kg och som landas för transport av ett gemenskapsfartyg med en total längd på åtta meter eller mer åtföljas av en landningsdeklaration i enlighet med artikel 8.1 i samma förordning.

5.12. Gemensam övervakning och utväxling av inspektörer

5.12.1. Medlemsstaterna skall bedriva gemensam inspektion och övervakning och för det ändamålet fastställa gemensamma operativa rutiner.

5.12.2. Medlemsstater som bedriver gemensam inspektion och övervakning skall se till att inspektörer från varje deltagande medlemsstat erbjuds att delta i åtminstone denna verksamhet.

5.12.3. Inspektörer från kommissionen får delta i denna gemensamma inspektions- och övervakningsverksamhet.

5.12.4. De behöriga nationella inspektionsmyndigheterna skall av kommissionen sammankallas till ett möte före den 31 januari 2006 för att samordna det gemensamma inspektions- och övervakningsprogrammet för 2006.

5.13. Nationella handlingsprogram för kontroll

5.13.1. De berörda medlemsstaterna skall sätta upp ett nationellt handlingsprogram för kontroll avseende Östersjön i enlighet med tillägg 3.

5.13.2. De berörda medlemsstaterna skall före den 31 januari 2006 göra det nationella handlingsprogram för kontroll som avses i punkt 5.13.1 tillgängligt på sin officiella webbsida för kommissionen och Östersjöns övriga kustmedlemsstater, tillsammans med en tidsplan för genomförandet.

5.13.3. Kommissionen skall sammankalla kommittén för fiske och vattenbruk till ett möte för att utvärdera huruvida det nationella handlingsprogrammet för kontroll av torskbestånden i Östersjön har följts och resultaten av detta.

6. Särskilda bestämmelser för delsektion 28.1

6.1. Särskilt fisketillstånd

6.1.1. Fartyg skall för att få fiska i delsektion 28.1 inneha ett särskilt fisketillstånd som utfärdats enligt artikel 7 i förordning (EG) nr 1627/94.

6.1.2. Medlemsstaterna skall se till att de fartyg för vilka det särskilda fisketillstånd som avses i punkt 6.1.1 har utfärdats finns upptagna i en förteckning med namn och internt registreringsnummer som varje medlemsstat skall överlämna till kommissionen.

Fartyg i förteckningen skall uppfylla följande villkor:

a) Den totala maskinstyrkan (kW) för de fartyg som ingår i förteckningarna får inte överstiga den som noterats för varje medlemsstat under åren 2000-2001 i delsektion 28.1.

b) Maskinstyrkan får inte vid något tillfälle överstiga 221 kW.

6.2. Utbyte av fartyg eller maskiner

6.2.1. Ett enskilt fartyg i förteckningen i punkt 6.1.2 får bytas ut mot ett eller flera andra gemenskapsfartyg som för den medlemsstatens flagg och är registrerade i gemenskapen, förutsatt att

a) inget utbyte leder till en ökning av den totala maskinstyrka som anges i punkt 6.1.2 a i den berörda medlemsstaten, och att

b) inget utbytesfartyg har en maskinstyrka som vid något tillfälle överstiger 221 kW.

6.2.2. En maskin i ett enskilt fartyg i förteckningen i punkt 6.1.2 får bytas ut, förutsatt att

a) utbytet av en maskin inte leder till att fartygets maskinstyrka vid något tillfälle överstiger 221 kW, och att

b) ersättningsmaskinens styrka inte är sådan att utbytet leder till en ökning av den totala maskinstyrka som avses i punkt 6.1.2 a för den berörda medlemsstaten.

Tillägg 1 till bilaga III

Tekniska specifikationer för selektionsfönster i lyftets övre panel enligt Bacoma-modellen

Beskrivning

a. Identifiering av selektionsfönster

Selektionsfönstret skall utgöras av ett rektangulärt nätstycke i lyftet. Det skall bara finnas ett fönster.

b. Lyftets storlek, förlängningsstycke och trålens bakre del

i. Lyftet skall bestå av två paneler som är lika stora, med en söm på vardera sidan.

ii. Diagonalmaskorna skall ha en maskstorlek på minst 105 mm. Nätet skall vara gjort av flätat polyetengarn med en garntjocklek på högst 6 mm om garnet är enkeltrådigt och högst 4 mm om garnet är dubbeltrådigt.

iii. Det är förbjudet att använda lyft och förlängningsstycken som är gjorda av ett enda nätstycke och som bara har en söm.

iv. Antalet öppna diagonalmaskor, icke inbegripet dem i sömmarna, får inte vid någon punkt på någon omkrets i förlängningsstycket understiga eller överstiga det maximala antalet maskor i omkretsen av främre delen av lyftet (Fig. 1).

c. Selektionsfönstrets placering

i. Selektionsfönstret skall placeras i lyftets övre panel (Fig. 2).

ii. Det skall sluta högst 4 maskor från bottenstroppen, inklusive den handknutna rad av maskor genom vilken bottenstroppen dras (Fig. 3 eller 4).

d. Selektionsfönstrets storlek

i. Selektionsfönstrets storlek, uttryckt i stolprader, skall vara lika stor som antalet öppna diagonalmaskor i den övre panelen dividerat med två. Vid behov kan det vara tillåtet att behålla högst 20 % av antalet öppna diagonalmaskor i den övre panelen om de är jämt fördelade på båda sidor om fönsterpanelen (Fig. 4).

ii. Selektionsfönstret skall vara minst 3,5 meter långt.

e. Selektionsfönstrets nätstycken

i. Maskorna skall ha en öppning på minst 110 mm. Maskorna skall vara kvadratiska, dvs. fönsternätstyckets fyra sidor skall bestå av skurna maskor.

ii. Nätstycket skall monteras så att maskorna löper parallellt med och vinkelrätt mot lyftets längdriktning. Nätet skall vara gjort av knutlöst, flätat enkeltrådigt garn eller nätmaterial som bevisligen har samma selektiva egenskaper. Med knutlöst nät avses nät som består av maskor med fyra sidor där maskornas hörn bildas genom sammanflätning av trådarna från två angränsande sidor av maskan.

iii. Det enkeltrådiga garnets diameter skall vara minst 4,9 millimeter.

f. Andra uppgifter

i. Specifikationerna för monteringen anges i figurerna 3 och 4.

ii. Lyftstroppen skall vara minst

1. 4 meter för ett lyft med en omkrets på mellan 100 och 89 diagonalmaskor mätt i selektionsfönstrets främre del,

2. 3,5 meter för ett lyft med en omkrets på mellan 88 och 75 diagonalmaskor mätt i selektionsfönstrets främre del,

3. 3 meter för ett lyft med en omkrets på mindre än 75 diagonalmaskor mätt i selektionsfönstrets främre del.

iii. En avlastningsstropp får inte omge Bacoma-fönstret. Den skall bestå av rep med en diameter på högst 20 mm och vara minst 2 m lång.

i v. En lyftboj skall vara klotformig och ha en diameter på högst 40 cm. Den skall vara fastgjord i bottenstroppen med bojrepet.

v. Stängnätet får inte överlappa Bacoma-fönstret.

Villkor för lagning av paneler med fyrkantsmaskor.

a. Av kontrollskäl är det nödvändigt att det finns detaljerade regler för hur skadade fyrkantsmaskor i Bacoma-fönstret skall lagas.

i. Det är förbjudet att använda Bacoma-fönster med fyrkantsmaskor i vilka mer än 10 procent av maskorna har lagats.

ii. Skadade fyrkantsmaskor skall lagas enligt den föreskrivna metoden.

iii. En lagad maska är en masköppning som på något sätt har lagats.

b. Metod för lagning av Bacoma-fönster.

[pic]

Punsch: Hål/Patch: Lagningsstycke/Repaired net with double meshes: Lagat nät med dubbla maskor

i. Putsa hålet genom att smälta ihop trådändarna i kanten av hålet för att förhindra att tråden flätas upp.

ii. Räkna de maskor som skall ersättas. Gör i ordning ett stycke knutlöst, flätat enkeltrådigt garn av samma material, diameter och styrka som det nät som behöver lagas.

iii. Lagningsstycket skall i varje riktning vara två maskor större än det putsade hålet för att en tillräckligt stor del av nätet utanför hålet skall täckas.

i v. Putsa lagningsstycket genom att smälta trådändarna runt styckets kanter.

v. Lägg lagningsstycket över hålet och snöra fast det i nätet med hjälp av flätad tråd enligt illustrationen.

vi. Det är viktigt att nätkorsen snörs samman.

vii. Fortsätt att snöra samman runt hålet så att du har åtminstone två snörda rader runt lagningsstyckets kanter.

viii. Det lagade hålet kommer att likna ovanstående illustration efter lagningen.

[pic]

Figur 1

En trål kan delas in i tre delar med hänsyn till form och funktion.

Trålens öppna del är alltid avsmalnande och är ofta mellan 10 och 40 meter lång. Förlängningsstycket är en rak del som normalt består av ett eller två stycken nät som är 49,5 maskor långa och som i utsträckt tillstånd blir mellan 6 och 12 meter. Lyftet är ett rakt stycke som ofta består av dubbelt garn för att motstå påfrestningarna. Den del som sitter nedanför lyftstroppen kallas för egentligt lyft.

Figur 2

A Förlängningsstycke

B Lyft

C Selektionsfönster med fyrkantsmaskor

1 Övre panel med högst 50 öppna diagonalmaskor

2 Undre panel med högst 50 öppna diagonalmaskor

3 Sömmar

4 Fästning runt eller snörning

5 Lyftstropp

6 Avlastningsstropp

7 Bottenstropp

8 Selektionsfönstrets avstånd till bottenstroppen ( Fig. 3 och 4)

9 Bojrep

10 Lyftboj

[pic]

MONTERING AV SELEKTIONSFÖNSTRET

Figur 3

A 110 mm selektionspanel med kvadratiska maskor (25 maskstolpar).

B Hur selektionspanelen med kvadratiska maskor fästs vid sömmen.

C Hur selektionspanelen med kvadratiska maskor fästs vid nätet med diagonalmaskor, utom fönstrets båda kantstolpar.

Två diagonalmaskor fästs vid varje maskstolpe i de kvadratiska maskorna.

D Nät med 105 mm diagonalmaskor (max 50 öppna maskor).

E Avstånd mellan selektionsfönster och bottenstropp. Selektionsfönstret skall sluta högst 4 maskor från bottenstroppen, inklusive den handknutna rad av maskor genom vilka bottenstroppen dras.

F En rad handknutna bottenstroppsmaskor.

[pic]

MONTERING AV SELEKTIONSFÖNSTRET

Figur 4

A 110 mm selektionspanel med kvadratiska maskor (20 maskstolpar).

B Hur selektionspanelen med kvadratiska maskor fästs vid sömmen.

C Hur selektionspanelen med kvadratiska maskor fästs vid nätet med diagonalmaskor, utom fönstrets båda kantstolpar.

D Nät med 105 mm diagonalmaskor (max 50 öppna maskor).

E Avstånd mellan selektionsfönster och bottenstropp. Selektionsfönstret skall sluta högst 4 maskor från bottenstroppen, inklusive den handknutna rad av maskor genom vilka bottenstroppen dras.

F En rad handknutna bottenstroppsmaskor.

G Högst 10 % öppna maskor enligt D på båda sidor.

[pic]

II. TEKNISKA SPECIFIKATIONER FÖR T90-TRÅL

a. Definition

i. Med T90-trål avses trålar, snurrevadar och liknande redskap med ett lyft och ett förlängningsstycke gjort av nät med diagonalmaskor som vridits 90° så att garnets huvudriktning löper parallellt med släpriktningen.

ii. Nedan visas hur maskorna löper i ett nät med vanliga diagonalmaskor (A) jämfört med i ett nät med maskor som är vridna 90° (B).

[pic]

A | B |

b. Maskstorlek och mätning

Maskstorleken skall vara minst 110 mm. Genom undantag från artikel 5.1 i kommissionens förordning (EG) nr 129/2003 av den 24 januari 2003 om närmare bestämmelser för fastställande av maskstorlek och garntjocklek på nätredskap[15] skall maskstorleken i lyftet och förlängningsstycket mätas vinkelrätt mot fiskeredskapets längdaxel.

c. Garntjocklek

Lyftet och förlängningsstycket skall vara gjort av nät med en garntjocklek på högst 5 mm om garnet är enkeltrådigt eller av nät med en garntjocklek på högst 4 mm om garnet är dubbeltrådigt. Denna bestämmelse skall inte gälla den bakersta maskraden om lyftet har en bottenstropp.

d. Konstruktion

iii. Ett lyft och förlängningsstycke med vridna maskor (T90) skall bestå av två paneler som är lika stora med samma antal maskor på bredden och på längden och med den maskvridning som anges ovan, sammanfogade med två sidosömmar. Varje panel skall vara bestå av glidfria knutar och vara konstruerad på ett sätt som gör att maskorna alltid är helt öppna vid användning.

iv. Antalet öppna maskor i varje omkrets måste vara konstant från förlängningsstyckets främre del till lyftets bakre del.

v. Vid den punkt där lyftet eller förlängningsstycket är fastgjort vid trålens avsmalnande del skall antalet maskor runt omkretsen i lyftet eller förlängningsstycket vara 50 procent av den sista maskraden i trålens avsmalnande del.

vi. Ett lyft och ett förlängningsstycke illustreras nedan.

e. Omkrets

Antalet maskor får inte i någon omkrets runt lyftet och förlängningsstycket, exklusive sömförstärkningslinor och sömmar, vara fler än 50.

f. Fästning

Framkanten av de paneler som utgör både lyftet och förlängningsstycket skall vara försedd med en knuten rad halvmaskor. Lyftpanelens bakkant skall vara försedd med en hel rad knutna maskor som kan styra bottenstroppen.

g. Lyftets längd

Lyftet skall vara minst 50 maskor långt.

h. Lyftstropp

Längden på lyftstroppen vid den punkt där den är fastgjord vid lyftet får inte vara mindre än utsträckta längden av maskorna runt lyftets omkrets multiplicerad med en faktor på 0,6.

i. Lyftboj

En lyftboj skall vara klotformig och ha en diameter av högst 40 cm. Den skall vara fastgjord med bojrepet i bottenstroppen. Bojrepets längd får inte vara kortare än två och en halv gång kvadratroten ur djupet.

[pic]

Garntjocklek: Polyetengarn 5 mm enkeltrådigt eller, endast i lyftet, 4 mm dubbeltrådigt

Alla maskor vridna 90 grader. Nättrådarnas huvudriktning parallell med trålens längdaxel.

Lyft Förlängningsstycke 2 lika stora paneler

Snitt: alla knutar

Omkrets 50 % av antalet maskor i trålens avsmalnande del om maskvidden är densamma i kroppens och förlägningsstyckets bakkant.

Tillägg 2 till bilaga III

Gemensamma regler för nationella kontrollprogram

Syfte

1. Varje medlemsstat skall fastställa särskilda riktvärden för inspektion i enlighet med detta tillägg.

Strategi

2. Inspektion och övervakning av fiskeverksamhet skall vara koncentrerad på fartyg som sannolikt fångar torsk. Slumpmässiga inspektioner av transport och saluföring av torsk skall användas som en kompletterande mekanism för korskontroll, för att pröva hur effektiva inspektionerna och övervakningen är.

Prioriteringar

3. Olika redskapstyper skall prioriteras olika, beroende på i vilken grad fiskeflottorna påverkas av begränsningar i fiskemöjligheterna. Därför skall varje medlemsstat fastställa egna prioriteringar.

Mål för riktvärden

4. Senast en månad efter det att denna förordning har trätt i kraft skall medlemsstaterna genomföra sina inspektionsprogram med beaktande av de mål som fastställs nedan.

a. Inspektioner i hamnar

I allmänhet skall inspektionerna omfatta 20 % i vikt av den torsk som landas vid samtliga landningsplatser. Alternativt skall inspektionerna genomföras så ofta att man kan se till att ett antal gemenskapsfartyg som under en tremånadersperiod står för minst 20 % i vikt av landad torsk har inspekterats minst en gång. Det sammanlagda antalet inspekterade landningar skall garantera att beräkningen av de sammanlagda kvantiteter torsk som har landats kan göras med 95 % säkerhet.

b. Inspektioner av saluföring

Inspektion av 5 % av de kvantiteter torsk som bjuds ut till försäljning på auktion.

c. Inspektion till havs

Flexibla riktvärden, som skall fastställas efter en noggrann analys av fiskeverksamheten i varje område. Riktvärden för inspektioner till sjöss skall ange antalet patrulldagar till sjöss i förvaltningsområdena för torsk, och eventuellt ett separat riktvärde för antalet dagar med patrullering i enskilda områden.

d. Flygövervakning

Flexibla riktvärden, som skall fastställas efter en noggrann analys av fiskeverksamheten i varje område och med beaktande av de resurser som medlemsstaten har tillgång till.

Tillägg 3 till bilaga III

De nationella handlingsprogrammen för kontroll

De nationella handlingsprogrammen för kontroll skall bland annat innehålla följande:

1. KONTROLLRESURSER

Personalresurser

1.1. Antalet landbaserade inspektörer och inspektörer till sjöss, och under vilka perioder och i vilka zoner de kommer att vara aktiva.

Tekniska resurser

1.2. Antalet patrullfartyg och flygplan, och under vilka perioder och i vilka zoner de kommer att vara aktiva.

Ekonomiska resurser

1.3. Budgettilldelningen för utplacering av personal, patrullfartyg och flygplan.

2. UTSEDDA HAMNAR

2.1. En förteckning över de hamnar som valts ut för landning av torsk enligt punkt 5.6.2 i bilaga III.

3. ANMÄLAN AV INPASSERING OCH UTPASSERING

3.1. En beskrivning av de system som används för att säkerställa att bestämmelserna i punkt 5.2 i bilaga III följs.

4. KONTROLL AV LANDNINGAR

4.1. En beskrivning av de system som används för att säkerställa att bestämmelserna i punkt 5.5 i bilaga III följs.

4.2. En beskrivning av de system som används för att beräkna den toleransmarginal som avses i punkt 5.4 i bilaga III.

4.3. En beskrivning av de system som används för vägning av landningar enligt punkt 5.7 i bilaga III.

4.4. En beskrivning av det system som används för att fastställa de särskilda riktvärden för inspektion som avses i punkt 5.7.2 i bilaga III.

5. INSPEKTIONSPROTOKOLL

5.1. Protokoll från inspektioner i samband med torskfiske som gjorts till sjöss och på land.

5.2. Protokoll från kommunikationen med de behöriga myndigheter som har utsetts av andra medlemsstater för att ansvara för det nationella handlingsprogrammet för kontroll när det gäller torsk.

5.3. Protokoll från gemensam övervakning och utväxling av inspektörer, inbegripet närmare bestämmelser om vilka befogenheter de inspektörer har som är verksamma i andra medlemsstaters vatten.

[1] EGT L 358, 31.12.2002, s. 59.

[2] EGT L 115, 9.5.1996, s. 3.

[3] EGT L 191, 7.7.1998, s. 10.

[4] EGT L 132, 21.5.1987, s. 9.

[5] EGT L 276, 10.10.1983 s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1965/2001 (EGT L 268, 9.10.2001, s. 23).

[6] EGT L 261, 20.10.1993, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1954/2003 (EUT L 289, 7.11.2003, s. 1).

[7] EGT L 9, 15.1.1998, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 812/2004 (EUT L 150, 30.4.2004, s. 12).

[8] EUT L 333, 20.12.2003, s. 17.

[9] EGT L 274, 25.9.1986, s. 1. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 3259/94 (EGT L 339, 29.12.1994, s. 11).

[10] EGT L 365, 31.12.1991, s. 1.

[11] EGT L 171, 6.7.1994, s. 7.

[12] EUT L 12, 14.1.2005, s. 1.

[13] EGT L 261, 20.10.1993, s. 1.

[14] EGT L 276, 10.10.1983, s. 1.

[15] EUT L 22, 25.1.2003, s. 4.