Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om "Kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet -Handlingsplanen eLearning - Att planera morgondagens utbildning"

(2002/C 36/14)

Den 19 april 2001 beslutade rådet i enlighet med artikel 262 i EG-fördraget att rådfråga Ekonomiska och sociala kommittén om ovannämnda meddelande.

Sektionen för sysselsättning, sociala frågor och medborgarna, som ansvarat för det förberedande arbetet, antog sitt yttrande den 5 september 2001. Föredragande var Bernd Rupp och medföredragande var Christóforos Koryfídis.

Vid sin 385:e plenarsession den 17-18 oktober 2001 (sammanträdet den 17 oktober 2001) antog Ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 85 röster för och 2 nedlagda röster.

1. Inledning

1.1. Initiativet eLearning (e-lärande) kompletterar, analyserar och fokuserar på utbildningskomponenten i kommissionens meddelande eEurope(1).

1.2. Initiativet antogs av kommissionen i form av ett meddelande(2) i maj 2000 och är ett viktigt styrinstrument som syftar till att man skall kunna uppnå det strategiska mål som antogs vid Europeiska rådets möte i Lissabon den 23-24 mars 2000, nämligen "att bli världens mest konkurrenskraftiga och dynamiska kunskapsbaserade ekonomi, med möjlighet till hållbar ekonomisk tillväxt med fler och bättre arbetstillfällen och en högre grad av social sammanhållning(3)".

1.3. Initiativet knyter också an till kommissionens rapport "Konkreta framtidsmål för utbildningssystemen(4)".

1.4. Ovannämnda meddelande konkretiseras genom handlingsplanen om e-lärande(5).

1.5. Handlingsplanen om e-lärande kommer också att vara av stor betydelse i dagens samhällsdebatt om kommissionens memorandum om livslångt lärande(6).

2. Kommissionsdokumentets huvudsakliga innehåll

2.1. Handlingsplanen omfattar perioden 2001-2004 och innehåller allmänna utbildningsrelaterade mål och åtgärder för perioden 2001-2002. Handlingsplanens syfte är att bidra till att uppnå följande mål:

- Utbyggnad av infrastruktur(7): Utbyggnaden av en digital infrastruktur av hög kvalitet till rimliga kostnader i Europeiska unionen skall påskyndas.

- Nya kunskaper och färdigheter(8): Syftet är att öka utbildningsinsatserna på alla nivåer inom ramen för den europeiska sysselsättningsstrategin och de nationella strategierna för livslångt lärande, genom att bland annat

- främja en "digitalkultur",

- ge alla lärare lämplig utbildning, framför allt i den pedagogiska användningen av teknik och i hanteringen av förändringar,

- ge skolor, universitet och högskolor samt andra utbildningsinstanser en ny utformning såsom "lokala och mångsidiga centrum för kunskapsförvärv som är tillgängliga för alla(9)".

- Utveckling av innehåll, tjänster och inlärningsmiljöer som är pedagogiskt avancerade och relevanta: I initiativet om e-lärande läggs särskild tonvikt vid att skapa förutsättningar för utvecklingen av innehåll, tjänster och inlärningsmiljöer som är pedagogiskt avancerade och relevanta, både för marknaden och för samhället i stort.

- Stärkt samarbete och dialog: Initiativet om e-lärande syftar slutligen till att stärka samarbetet och dialogen och förbättra sambandet mellan åtgärder och initiativ på alla nivåer - lokal, regional, nationell och europeisk - och mellan alla berörda aktörer.

2.2. Initiativet om e-lärande bidrar till att utbildningsmålen i meddelandet eEurope uppnås och utvecklas genom att man skapar en ram och utarbetar ett program för samarbete mellan berörda gemenskapsinstanser och medlemsstaterna. Gemensamma prioriteringar och rekommendationer kommer därför att fastställas, undervisningspersonalen kommer att involveras och man kommer även att använda gemenskapens styrinstrument för att uppnå målen.

2.2.1. Efter en första genomgång av de åtgärder som hittills vidtagits och som ligger i linje med målen i handlingsplanen om e-lärande står det klart att det råder stora skillnader på såväl nationell nivå som gemenskapsnivå.

2.3. Medel för gemenskapsåtgärder: Initiativet om e-lärande skall genomföras utan att ytterligare bugdetmedel anslås. Initiativet kommer i stället att finansieras inom ramen för befintliga program och genom att man utnyttjar tillgängliga styrinstrument och resurser(10).

2.4. Gemensamma insatser(11). Fyra huvudsakliga handlingslinjer har fastställs för initiativet om e-lärande på följande områden: infrastruktur, utbildning, multimediatjänster och multimediainnehåll av hög kvalitet samt dialog och samarbete på alla nivåer.

3. Allmänna kommentarer

3.1. ESK stöder initiativet om e-lärande(12), och ser det som det moderna, alternativa inlärningssättet att närma sig, undersöka och lösa den digitala tidsålderns problem. Kommittén uppmanar därför samtliga gemenskapsinstitutioner, medlemsstaternas regeringar samt regionala myndigheter, det organiserade civila samhället och näringslivet att verka för att vi tillsammans kan genomföra denna handlingsplan.

3.1.1. För att initiativet om e-lärande skall bli framgångsrikt och man skall kunna ta tillvara alla möjligheter på bästa sätt samtidigt som våra konventionella undervisningsmetoder berikas, måste kommissionen på ett tydligare sätt visa hur initiativet kan utgöra ett positivt bidrag till dagens undervisning, framför allt i skolundervisningen.

3.1.1.1. ESK vill i detta hänseende särskilt uppmärksamma den didaktiska och pedagogiska ram inom vilken e-lärandet skall ta form. Det är viktigt att man på ett övergripande plan och med stort allvar försöker att definiera denna ram genom exakta och detaljrika studier. Att utarbeta läromedel, material och undervisningsmetoder som lämpar sig för alla former av undervisning är också av högsta prioritet.

3.1.1.2. Av samma anledning anser ESK att det bör skapas en offentlig plattform för dialog och garantier, så att denna nya utbildningsform blir trovärdig.

3.1.1.3. Kommittén anser att det under alla omständigheter är viktigt att man förhåller sig kritisk till användningen av nya media, framför allt ur användarsynpunkt. Det är dock ännu viktigare att man - genom undervisning - verkar för att varje enskild individ lär sig att filtrera information och kontrollera dess giltighet(13), vilket krävs om man effektivt skall kunna lösa de problem som uppstår när informationssamhället tar form.

3.2. I sitt yttrande om eEurope(14) framhöll kommittén att "Europa reagerat för sent på den nya utmaning som Internet innebär" och att "denna eftersläpning måste avhjälpas". Handlingsplanen om e-lärande tenderar att beakta dessa synpunkter från ESK, och inger helt klart förhoppningar om att EU:s medborgare snabbt skall kunna finna sig till rätta i informationssamhället.

3.3. Övergången till informationssamhället får inte leda till någon form av utslagning(15).

3.3.1. ESK anser att risken redan är stor att vissa människor, grupper eller regioner redan stängts ute från informationssamhället, framför allt inom undervisningen:

- Vissa lärare och utbildare är av en eller annan anledning inte förtrogna med eller saknar tillgång till den digitala tekniken.

- En klyfta kan uppstå mellan barn som har respektive inte har tillgång till dator i hemmet.

- Tekniska orsaker kan också ligga bakom problemet, vilket innebär att man inte kan följa med de tekniska förändringarna i den takt som de inträffar.

- Slutligen förstoras också svårigheterna med tillgång till kunskaper och moderna utbildningsformer för personer med särskilda behov.

3.3.1.1. I samma yttrande efterlyser ESK även ett "gratis tillhandahållande av elektronisk infrastruktur för lärare på alla nivåer (persondatorer med gratis tillgång till Internet)(16)". Detta förslag bör förverkligas så snart som möjligt i nuvarande eller ändrad form (med starkt stöd från medlemsstaternas förvaltningar), så att man kan komma till rätta med lärarnas bristfälliga IT-medvetenhet och främja användningen av Internet inom en samhällsgrupp, vilket kommer att få en omedelbar multiplikatoreffekt.

3.3.1.2. EU måste underlätta för allmänheten (ungdomar, vuxna och äldre) att få tillgång till IT på lika villkor. Målsättningarna från Lissabon avseende datorer i skolan kan definitivt komma att utgöra ett viktigt bidrag på detta område. På medellång sikt krävs att samhället och näringslivet ändrar sin syn på elektronisk infrastruktur som läromedel. Detta nya synsätt vara integrerat på samma sätt som i fråga om skolböcker och på allmänna bibliotek. I första hand gäller det dock att skapa en medvetenhet bland ungdomar som inte har tillgång till informationsteknik i hemmet. Detta kommer att ställa krav på stora - men fullt genomförbara - förändringar i skolan, både i fråga om organisation och personal. Denna problemställning bör enligt kommittén behandlas inom ramen för medlemsstaternas allmänna tjänster.

3.3.1.2.1. En annan idé som kan lämpa sig för mer övergripande åtgärder handlar om att premiera duktiga elever i enlighet med den digitala tidsålderns krav. ESK rekommenderar att man stärker och anpassar incitamenten för duktiga elever. Stipendieanslagen på olika förvaltningsnivåer, men även andra källor bör i högre grad inriktas på att tillgodose studenternas IT-behov. Unionen skulle kunna agera som en pådrivande kraft i detta hänseende.

3.3.1.3. ESK vill också understryka att EU bör satsa mer på att göra elektronisk information och kommunikation snabbare, billigare och mer tillförlitlig.

3.3.2. En annan viktig aspekt av e-lärandet, som påverkar både unga och gamla, gäller frågan om ny kompetens. ESK anser att man på ett effektivt sätt måste komma till rätta med den kompetensklyfta som skiljer olika grupper åt, i syfte att främja rörligheten för samtliga arbetstagare och på så sätt höja deras produktivitet - både inom näringslivet och rent generellt i ekonomin - vilket ligger i linje med EU:s sysselsättningsstrategi. En intensifierad IT-utbildning kommer utan tvivel att få mycket positiva effekter på sysselsättningsstrategin, förutsatt att alla arbetstagare och jobbsökande får en adekvat fortbildning.

3.3.2.1. I detta hänseende kan arbetet med att förverkliga begreppet livslångt lärande vara av stor betydelse(17).

3.4. ESK finner det särskilt oroande att en digital klyfta kan komma att skilja generationer åt (generationsklyfta). Kommittén noterar ånyo att "förmågan att tillägna sig denna kompetens i allmänhet står i ett omvänt proportionellt förhållande till elevens ålder", vilket i praktiken innebär att "olika stora anpassningsinsatser måste göras allt efter åldern(18)".

3.4.1. I detta hänseende och med hänsyn till den demografiska utvecklingen i Europa bör e-lärande bland vuxna ges särskild uppmärksamhet(19). Incitament bör skapas för vuxna, oavsett om de är yrkesverksamma eller ej, i syfte att öka deras kunskap och medvetenhet avseende e-lärandets fördelar inom ramen för ett livslångt lärande.

3.4.1.1. För att den äldre befolkningen, som lämnat sitt yrkesverksamma liv bakom sig, skall kunna dra fördel av och delta aktivt i den digitala tidsåldern, bör de uppmuntras att skaffa sig de IT-färdigheter som behövs för att få tillgång till den nya tekniken.

3.5. ESK noterar med tillfredsställelse att telekommunikationskostnaderna för näringslivet och allmänheten inom EU har sjunkit kraftigt under de senaste åren, även om avgiftssänkningarnas omfattning varierat från land till land och inte kan jämföras med prissänkningarna i USA. Om målen i handlingsplanen om e-lärande skall kunna uppnås, måste avgifterna sänkas ytterligare, även för Internet-anslutning.

3.6. Så länge som EU prioriterar alla EU-medborgares rätt till utbildning och kommunikation i det moderna samhället, bör målet vara att ge alla medborgare tillgång till Internet (och en personlig e-postadress) i framtiden. Höghastighetsuppkopplingar bör därför vidareutvecklas och befintlig teknik förbättras (framför allt digital-TV och radio, satellitteknik och ADSL). Det nya Internet-protokollet version 6 (Ipv6) bör dessutom tillämpas så snart som möjligt.

3.6.1. Kommitténs rekommendationer gäller också det allmänna företagsklimatet för tillverkare av denna teknik. ESK anser att det är viktigt att man verkar för ökad konkurrens i fråga om produktion och spridning av ny teknik och nya produkter, och kommittén är emot alla former av monopol på detta område.

3.7. ESK vill betona undervisningens centrala mål och lärarnas roll med hänsyn till de sätt på vilka den moderna digitala miljön förändrar förhållandet mellan lärare och elever.

3.7.1. I informationsrapporten "Utbildningens europeiska dimension: karaktär, innehåll och framtidsutsikter" framhåller ESK "familjens och lärarens oersättliga roll som fostrare och lärarens förändrade förhållande till sina kunskaper; i stället för innehavare och förmedlare av vissa begränsade kunskaper skall han eller hon vara en mänsklig mellanhand, en samordnare och förvaltare av de mekanismer som skapar tillgång till vårt samlade vetande. Denna förändring ger läraren en central roll i den kollektiva processen för vetenskaplig, teknisk, social och ekonomisk utveckling. Likaså kräver den ett nytt förhållningssätt till utbildning, urvalsprocesser, vidareutbildning och lärarlöner".

3.7.1.1. I synnerhet vad beträffar lärarnas löner erkänner ESK behovet av en omedelbar lösning på problemet och vill i sammanhanget understryka följande:

- I vissa medlemsländer kan löneskillnaden mellan lärare och arbetstagare med samma kvalifikationer men inom andra sektorer uppgå till 300 procent.

- Det är förhållanden som dessa som resulterar i att de bästa lärarna flyr utbildningsväsendet.

- Det finns ingen tillströmning av unga begåvade lärare i utbildningssystemen, vilket påverkar moderniseringen av dessa system och deras förmåga att leva upp till den digitala tidssålderns förväntningar.

3.7.2. I fråga om lärarrollen konstaterar ESK att utbildningen även fortsättningsvis bör bygga på "de övergripande humanistiska värderingarna", och kommittén rekommenderar följaktligen att "alla planeringsalternativ inom utbildningen skall ligga i linje med dessa värderingar(20)", vilket innebär att det huvudsakliga ansvaret för att kontrollera och garantera att dessa principer tillämpas naturligtvis bör ligga hos lärarna. Denna överensstämmelse måste dessutom utvärderas i ljuset av EU:s aktuella prioriteringar som exempelvis hållbar utveckling.

I detta hänseende anser ESK att det är både omotiverat och farligt att den tidtabell avseende lärarnas IT-utbildning som slogs fast i Lissabon fördröjs. Det går inte att tala om e-lärande i organiserad form om det saknas lärare med kunskaper i informationsteknik och teknikens roll i det moderna samhället. ESK uppmanar därför medlemsstaterna och kandidatländerna att anstränga sig ytterligare på detta område. Mot bakgrund av slutsatserna från Europeiska rådets möte i Stockholm den 23-24 mars 2001 och i synnerhet åsikten att informationsteknik och digitalkompetens borde vara prioriteringar av högsta dignitet för unionen, och med beaktande av de etiska problem som är förknippade med e-lärande och e-utbildning, uppmanar kommittén också kommissionen att göra en utvärdering samt en rapport om problemets art och omfattning. En dylik åtgärd från kommissionens sida skulle utan tvivel ge ny drivkraft åt medlemsstaternas åtgärder på detta område, särskilt om man samtidigt sprider kunskap om bästa praxis.

3.8. ESK:s kommentarer och iakttagelser är ett uttryck för en djup oro inom det organiserade civila samhället, där man undrar om medlemsstaternas utbildningssystem någonsin kommer att utformas med hänsyn till det moderna samhällets krav och utmaningar.

3.8.1. Vi befinner oss redan i den digitala tidsåldern och står inför förändrade inlärningsprocesser. Morgondagens utbildning kommer utan tvivel att påverkas av förändrade metoder och möjligheter att få tillgång till information och kunskap (med risk för utslagning, såsom nämnts ovan). Utbildningen kommer också att präglas av en ny syn på tiden (förändrad hastighet när det gäller att få fram information), ett nytt avståndsbegrepp (videokonferenser, distansstudier m.m.) och ett förändrat förhållande mellan lärare och elever. Dessa förändringar påverkar utan tvivel även dagens undervisning.

3.8.2. Kommittén rekommenderar att kommissionen försöker dra största möjliga nytta av de kommentarer avseende e-lärande och livslångt lärande som framförts av det organiserade civila samhället på europeisk nivå. Rent konkret bör kommissionen dra (större) nytta av

- stödet för utvecklingen av ett livslångt lärande(21),

- förslaget att inkludera e-lärande (och livslångt lärande) i det europeiska området för utbildning och kultur(22),

- stödet för att främja flerspråkighet och europeiskt multimediainnehåll på Internet(23),

- stödet för åtgärder som motverkar utslagning, och rent konkret, åtgärder som riktar sig till personer med särskilda behov(24).

4. Särskilda kommentarer

4.1. ESK stöder helhjärtat förslaget om att utrusta skolor och andra utbildningsinstanser med datorer och att verka för att skolorna snabbt kopplas upp mot Internet. Kommittén vill dock peka på de skillnader som råder mellan unionens medlemsstater och uppmanar kommissionen att göra allt som står i dess makt när det gäller att reglera detta område.

4.2. ESK uppmanar Europaparlamentet, rådet och kommissionen å ena sidan och medlemsstaternas regeringar och förvaltningar på nationell och regional nivå å andra sidan att skapa incitament för ökade investeringar i mänskliga resurser, så att skolor och andra utbildnings- och forskningsinstanser kan utnyttja nätverken till fullo. Våra utbildningsinstanser måste bli "mångsidiga lokala utbildningscentrum(25)", med uppdraget att bl.a. ge medborgarna möjlighet till livslångt lärande.

4.3. Det är viktigt att omedelbart råda bot på den osäkerhet som många lärare som följer program för yrkesutbildning och praktik känner, liksom de brister som kan konstateras i fråga om användningen av IT, genom att tillhandahålla en solid IT-utbildning.

4.3.1. Informationsteknik är ett verktyg för kunskapsinhämtning som skall användas på lämpligt sätt och får inte ersätta lärarledd undervisning.

4.3.2. Målet är att radikalt förändra undervisningen och att presentera undervisningsmaterialet på ett bättre sätt. Detta betyder bland annat att man i högre grad måste rikta in sig på elevernas behov.

4.3.3. För att inlärningsprocessen skall bli mer effektiv måste utbildningsprogrammen kompletteras med undervisning i den teknik som krävs för att hantera datorer å ena sidan och olika tillämpningsprogram å andra sidan (Internet, multimediamjukvara m.m.).

4.4. Vid sidan av den tekniska utbildningen är det särskilt viktigt att lyfta fram exempel på lyckade undervisningsmetoder (riktmärkning, bästa praxis), vilket kan vara till gagn för både lärare och elever.

4.4.1. Denna process bör i synnerhet inbegripa både elever och lärare. För att man skall kunna tillhandahålla elektroniskt undervisningsmaterial av högsta pedagogiska kvalitet bör man beakta elevernas konkreta IT-behov och önskemål i fråga om inlärningsform (enligt principen nedifrån-och-upp) samt lärarnas och undervisningspersonalens nya möjligheter att planera undervisningen (enligt principen uppifrån-och-ned med hjälp av IT). Man bör också skapa pedagogiskt inriktad programvara för e-lärande.

4.4.2. Riktmärkningen bör inte begränsas till Europa. Erfarenheter i andra länder bör också beaktas (t.ex. USA, genom statistik från OECD).

4.5. Utvecklingen av elektroniska hjälpmedel är av stor betydelse för att man på ett målinriktat sätt skall kunna utarbeta gemensamma ramar och utbildningsprogram i Europa. Det är mycket viktigt att man i första hand tar fram indikatorer för e-lärande som visar på de framsteg som görs i fråga om IT-användningen. Kommissionen bör presentera dessa indikatorer före 2001 års utgång.

4.5.1. ESK vill betona vikten av att EU:s kulturella mångfald bevaras i det nya digitala samhället. Vi måste slå vakt om vår kulturella mångfald, som kommer att öka i samband med EU:s utvidgning. Det måste vara möjligt att tillämpa olika undervisningsmodeller i olika regioner. E-lärandet bör således utvecklas och främjas inom en ny ram för tvärkulturell forskning och kommunikation.

4.5.2. Det är nödvändigt att i detalj studera på vilka konkreta områden det är mest lämpligt att vidta åtgärder inom ramen för initiativet om e-lärande. Man måste göra en åtskillnad mellan olika undervisningsmetoder och olika ämnesområden med hjälp av nya undervisningsformer, eftersom detta möjliggör en mer intensiv inlärning(26).

4.6. ESK anser det vara nödvändigt att skolor och andra utbildningsanordnare anställer IT-experter med lämplig (kompletterande) pedagogisk utbildning och att dessa ges ansvar för användningen av multimedia, nätverksunderhåll m.m.

4.7. ESK ställer sig bakom kommissionens planer på att påskynda nätverksanslutningen av skolor och andra utbildningsanordnare, i syfte att underlätta åsiktsutbyte i virtuella diskussionsforum via lämpliga portaler. Ett brett åsiktsutbyte i dessa forum och en omfattande nätverksanslutning kommer på ett effektivt sätt att ge alla som omfattas av initiativet om e-lärande möjlighet att delta i debatter, utbyta erfarenheter, samla in uppgifter och i slutändan vidareutveckla bästa möjliga metoder och program.

4.7.1. Kommissionen kan i ett sådant sammanhang påskynda processen genom att inrätta väl strukturerade expertforum på webbplatsen eLearning. Dessa portaler bör vara fullständiga och öppna för alla.

4.7.2. Dagens erfarenheter ger vid handen att en bred europeisk allmänhet endast kan få tillgång till undervisningsmodeller och läromedel genom ett nära samarbete på flerspråkig basis.

4.8. ESK anser att det finns ett stort behov av att uppmuntra språkstudier, för att deltagarna i virtuella forum och virtuell undervisning skall kunna kommunicera. Europaåret för språk (2001) och gemenskapens program på språkområdet (Leonardo da Vinci, Lingua) har utgjort positiva bidrag i detta hänseende. För att kunskapsinhämtningen på IT-området skall vara effektiv måste dock studenterna ha tillgång till pedagogisk programvara på sitt modersmål. Detta innebär höga kostnader, framför allt eftersom man även måste ta hänsyn till minoritetsspråk, och kommittén vill därför betona vikten av riktmärkning.

4.9. Förutsatt att EU:s medborgare inser nyttan av och hyser förtroende för Internet kommer man att använda Internet och följaktligen se på lärandet med nya ögon. Det krävs därför åtgärder för att stärka allmänhetens förtroende för nätverkssystemet och göra systemet godtagbart och tillgängligt (europeiskt och flerspråkligt innehåll).

4.9.1. E-lärandet innebär också en klart större flexibilitet när det gäller att leva, studera och arbeta i ett modernt arbetssammanhang, eftersom hänsyn kan tas till människors varierande livssituation och arbetsförhållanden. Arbetsmarknadens parter uppmanas att skapa förutsättningar för att e-lärandet på lämpligt sätt skall kunna integreras på arbetsplatsen i enlighet med gällande arbetsplats- och branschavtal.

4.10. ESK anser också att man på europeisk nivå bör fastställa de baskunskaper som varje EU-medborgare bör besitta eller ha möjlighet att inhämta (kunskap om kunskapsinhämtning, självstudier, livslångt lärande med hjälp av olika läromedel, utbildning utanför arbetet m.m.). Allmänhetens syn på e-lärandet kommer i stor utsträckning att avgöras av om läromedlen och läromiljöerna uppfattas som attraktiva. Det krävs också ekonomiska incitament för att skapa positiva attityder, t.ex. skatteavdrag för pedagogisk programvara på licens och lägre moms för denna typ av mjukvara.

4.10.1. Kommittén anmodar också kommissionen att påskynda inrättandet av ett integrerat europeiskt certifieringssystem för kvalifikationer och färdigheter på detta område och skapa kanaler som underlättar rörligheten mellan konventionell utbildning och nya utbildningsformer.

4.11. E-lärandet kommer att vara av stor betydelse för Europas framtid i en globaliserad värld och kommissionen anmodas därför att vidta övergripande åtgärder internt, i form av relevanta arbetsgrupper för e-lärande. Åtgärderna bör också samordnas på ett effektivt sätt (eftersom e-lärandet omfattar alla verksamhetsområden och stödåtgärdsprogram samt kommissionens samtliga generaldirektorat). Åtgärderna bör också utvärderas objektivt utifrån de faktorer som anges i handlingsplanen (med särskild hänsyn till de framsteg som görs i medlemsstaterna).

4.11.1. EU:s fortbildningsorgan Cedefop, i egenskap av europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning, och Gemensamma forskningscentrets institut för framtidsstudier i Sevilla bör kunna spela en viktig roll i detta hänseende.

4.12. Det är särskilt viktigt att värna om jämställdheten inom IT-branschen. Åtgärder måste vidtas för att öka antalet kvinnor inom branschen och för att skapa nya karriärsmöjligheter och förutsättningar för ett framgångsrikt arbetsliv för kvinnor på detta område. Kommittén stöder därför uttryckligen de förslag i handlingsplanen som syftar till att skapa ett ökat intresse för vetenskap och teknik bland yngre och till att förbättra framför allt kvinnornas ställning(27).

4.13. ESK välkomnar beslutet att inrätta en arbetsgrupp för etiska frågor (riktlinjer för innehåll och tjänster).

4.13.1. På denna punkt anser kommittén det vara särskilt viktigt att lyfta fram skyddet av barn på Internet(28) (pornografi, våld, hasardspel).

4.14. Enligt ESK är det mycket viktigt att slå vakt om den intellektuella äganderätten och att se till att upphovsmän ges skälig ersättning. Det måste alltid vara värt mödan att utföra denna typ av arbete, så att man är villig att erbjuda sina tjänster även på lång sikt. Frågan om garanterad tillgång till allmänt tillgängliga gratisprogram får därför inte stå i motsatsställning till upphovsmännens skäliga intressen.

4.15. Frågan om uppgiftsskyddet inom ramen för e-lärandet är också viktigt. Detta gäller framför allt företag och offentliga förvaltningar. Särskilda avtal i fråga om e-lärande bör ingås internt inom respektive företag eller förvaltning innan utbildningen påbörjas. Avtalen måste uppfylla de minimikrav som fastställs i medlemsstaternas lagstiftning om uppgiftsskydd.

4.16. ESK betonar slutligen fördelarna med offentlig-privata partnerskap. För den offentliga sektorn innebär dessa partnerskap budgetbesparingar, kvalitetsgaranterade tjänster och produktkvalitet genom konkurrens. För den privata sektorn kan partnerskapet leda till ökat stöd från allmänheten och fungera som en bra förtida utbildning för framtida personal. Det är dock viktigt att betona att det krävs rättsliga bestämmelser för användningen av mjukvara (t.ex. förbud mot olämplig reklam i mjukvaran eller på datorskärmen), och att ansvaret för den certifierade elektroniska mjukvaran alltid ligger hos den offentliga myndigheten eller förvaltningen.

4.16.1. ESK anmodar kommissionen att så snart som möjligt göra en inventering av befintliga kvalitetscertifieringssystem, i syfte att stärka konsumentskyddet inom EU. Endast produkter som verkligen lämpar sig för undervisning bör ställas till elevernas förfogande.

4.16.2. Det är också viktigt att främja utarbetandet av modeller för små och medelstora företag som redan använder sig av e-lärande i stor utsträckning(29). Små och medelstora företag skulle dra stor nytta av att använda effektiva och standardiserade produkter, eftersom det inte är ekonomiskt lönsamt för företag i denna storleksordning att utveckla egen mjukvara(30).

4.16.3. En särskild standard för e-lärande bör tas fram i samarbete med den privata sektorn och med hjälp av lämpliga medel. Denna standard bör därefter tillämpas inom hela Europa, så att alla berörda parter kan få tillgång till och dra nytta av standardiserade läromedel oberoende av språk. Kommissionen anmodas att påskynda sitt arbete på området, så att detta mål kan uppnås år 2002.

4.17. ESK efterlyser ett närmare samarbete med näringslivet, i syfte att komma till rätta med den eftersläpning som råder i Europa (framför allt i förhållande till USA) när det gäller att utarbeta och tillhandahålla uppdaterade läromedel och att erbjuda läromedel vars innehåll anpassats till den europeiska marknadens krav och till europeiska utbildningsmål.

4.18. Kommittén medger att ansvaret för utbildningsfrågor ligger hos medlemsstaterna. Kommissionen bör dock uppmana medlemsstaterna att prioritera och genomföra initiativet om e-lärande i de egna utbildningssystemen.

4.18.1. ESK anmodar å sin sida samtliga medlemsstater och kandidatländerna att införliva begreppet e-lärande i de nationella utbildningssystemen och att genomföra initiativet så snabbt som möjligt.

4.19. Kommissionen bör samtidigt utnyttja samtliga strukturpolitiska och utbildningspolitiska stödprogram i störta möjliga utsträckning. Huvudsyftet bör vara att genomföra och utvärdera ytterligare projekt för att på så sätt få fram ett tillräckligt stort antal exempel på goda lösningar, vilka bör göras tillgängliga för samtliga berörda parter i lämpliga forum, så att de får så stor genomslagskraft som möjligt på europeisk nivå.

4.20. ESK efterlyser en bredare representation för samordningen och utvecklingen av åtgärderna under perioden 2001-2002. Kommittén anser sig bland annat kunna ta del av ansvaret för att utveckla "gemensamma insatser för att stärka samarbetet och dialogen" (punkt 3.4 i handlingsplanen).

5. Rekommendationer

Kommittén stöder kommissionens initiativ om e-lärande och vill optimera genomförandet av handlingsplanen genom att framföra följande förslag:

5.1. Initiativets bidrag till undervisningen bör förtydligas (se punkt 3.1.1). Detta innebär att man bör

- tydliggöra e-lärandets roll på olika nivåer inom undervisningen,

- utveckla säkerhetsventiler för problem som hänger samman med det framväxande informationssamhället,

- skapa förutsättningar för att hela systemet skall kunna fungera på ett tillförlitligt sätt.

5.1.1. ESK vill särskilt framhålla skolundervisningens speciella förhållande till den digitala tekniken. Kommittén rekommenderar därför att man riktar särskild uppmärksamhet mot de beslut som fattas på detta område (se punkt 3.1.1.1).

5.2. Metoder bör utarbetas för att motverka att olika grupper stängs ute från informationssamhället när initiativet genomförs. ESK betonar (se punkt 3.3) bland annat vikten av att man

- kommer till rätta med den eftersläpning som kännetecknar lärarkårens satsningar på att tillgodogöra sig en digital kultur och skaffa sig relevant kompetens,

- stöder barn som inte har dator i hemmet, genom att låta skolor tillhandahålla relevanta tjänster, stärka stipendiesystemen och minska infrastrukturkostnaderna,

- utvecklar ett system för observation av tekniska förändringar och sprider relevant information till lärare och användare.

5.3. Kunskapsklyftan i fråga om IT-kompetens bör angripas på ett beslutsamt sätt och inom ramen för ett livslångt lärande, i syfte att främja sysselsättningen (se punkt 3.3.2).

5.4. Man bör särskilt studera initiativet om e-lärande ur de vuxnas synvinkel (se punkt 3.4).

5.5. Det är viktigt att försöka sänka kostnaderna för Internet-anslutning ytterligare, förbättra dagens teknik med målet att om möjligt ge alla i EU gratis tillgång till Internet och effektivt motverka monopol på detta område (se punkterna 3.5, 3.6 och 3.6.1).

5.6. Läraren är oersättlig i undervisningen av unga människor och fler åtgärder bör vidtas för att tidtabellen för IT-utbildning av lärare skall respekteras. Särskild hänsyn bör tas till att undervisningen även fortsättningsvis "skall grunda sig på humanistiska värderingar" (se punkt 3.7).

5.7. Det civila samhällets syn på e-lärande och livslångt lärande skall beaktas i största möjliga utsträckning (se punkt 3.8.2).

5.8. Europas kulturella mångfald bör upprätthållas genom livslångt lärande i det nya digitala samhället (se punkt 4.5.1).

5.9. Studier i främmande språk, virtuell rörlighet, samarbete och flerspråkiga undervisningsmodeller och läromedel bör främjas ytterligare (se punkt 4.8).

5.10. Åtgärder bör vidtas för att stärka allmänhetens förtroende för Internet (se punkt 4.9).

5.11. ESK rekommenderar att kommissionen utan dröjsmål främjar inrättandet av ett övergripande gemenskapssystem för certifiering av kvalifikationer och färdigheter och skapar kanaler som möjliggör rörlighet mellan konventionell utbildning och nya utbildningsformer (se punkt 4.10.1).

5.12. ESK stöder uttryckligen kommentarerna i handlingsplanen om att unga människors intresse för teknik och vetenskap måste stimuleras och att det måste bli lättare för kvinnor att söka sig till branschen (se punkt 4.12).

5.13. ESK är mycket medveten om de problem som gäller skyddet av barn på Internet och uppmanar kommissionen att hitta effektiva lösningar på detta problem. Kommittén avser att delta i debatten genom att presentera sin syn på frågan(31) (se punkt 4.13.1).

5.14. ESK ställer sig positiv till ett samarbete mellan den offentliga och privata sektorn i fråga om forskning kring samt tillverkning, spridning och användning av elektroniska läromedel. Kommittén betonar dock att man samtidigt bör stödja utvecklingen av modulbaserad, kostnadsfri och anpassningsbar mjukvara. Denna strategi kommer att uppfylla den europeiska marknadens krav och tillfredställa de europeiska utbildningsmålen. Kommittén noterar samtidigt att användningen av elektroniska läromedel måste regleras i lag och att medlemsstaternas regeringar i framtiden måste ta ansvar för den certifierade mjukvarans innehåll.

5.15. ESK anmodar medlemsstaterna och gemenskapens politiska institutioner, i synnerhet kommissionen, att utnyttja varje tillfälle respektive möjlighet att utveckla e-lärandet. En metod som kan visa sig vara effektiv är att koppla e-lärande till gemenskapspolitiken och främja det genom den. En sådan möjlighet ESK är redo att göra allt som står i kommitténs makt för att detta mål skall kunna uppnås.

Bryssel den 17 oktober 2001.

Ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

Göke Frerichs

(1) KOM(2000) 330 slutlig av den 14 juni 2000. http://europa.eu.int/comm/information_society/eeurope/news/index.htm; http://ue.eu.int/el/Info/eurocouncil/index.htm. Initiativet eEurope (elektroniskt Europa) lanserades av Europeiska kommissionen i december 1999. Initiativet avser att påskynda introduktionen av digitala produkter i Europa samt försäkra att européerna har de nödvändiga kunskaperna att använda dessa teknologier. Till följd av en ökad medvetenhet om den avgörande roll som den digitala tekniken spelar för den ekonomiska utvecklingen och sysselsättningen blev det uppenbart att en ny, elektronisk ekonomi håller på att växa fram med Internet i centrum. Användningen av datorer och Internet i Europa ligger dock fortfarande kvar på en låg nivå trots Europas delvis ledande roll inom den digitala tekniken, t.ex. inom mobiltelefoni och digital-TV (punkterna 1.1, 1.2 och 1.3 i EGT C 123, 25.4.2001; http://www.ces.eu.int/pages/avis/01_01/op_January_en.htm).

(2) KOM(2000) 318 slutlig av den 24 maj 2000: Meddelande från kommissionen - eLärande - "Att planera morgondagens utbildning"; http://europa.eu.int/comm/education/eLearning/doc_en.html.

(3) Europeiska rådet i Lissabon (23-24 mars 2000). Ordförandeskapets slutsatser (punkt 5), se relevant Internet sida (fotnot 1).

(4) KOM(2001) 59 slutlig av den 31 januari 2001.

(5) KOM(2001) 172 slutlig av den 28 mars 2001. Kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet - Handlingsplanen eLearning - Att planera morgondagens utbildning. http://europa.eu.int/comm/education/eLearning/doc_en.htm.

(6) SEK(2000) 1832 slutlig av den 20 oktober 2000 - debatten måste resultera i fastställandet av en handlingsplan före utgången av 2001.

(7) Se punkt 1.1 i KOM(2001) 172 slutlig; - http://europa.eu.int/comm/education/eLearning/doc_it.html.

(8) För konkreta målsättningar se KOM(2001) 172 slutlig, punkt 1.1.

(9) Se KOM(2001) 172 slutlig (3:e stycket) punkt 1.1.

(10) För mer information se KOM(2001) 172 slutlig, punkt 2. Se dessutom kommissionens publikation om vägledningen till relevanta program och instrument (SEK(2001) 526 slutlig) som gör det avsevärt enklare att förstå de olika programmen. Dessutom står det även hur de fungerar och villkoren för att delta i dem.

(11) För vidare information se KOM(2001) 172 slutlig, punkt 3.

(12) I sitt yttrande om utbildningens europeiska dimension (EGT C 139, 11.5.2001, punkt 4.5) framhåller kommittén följande: "Kommittén betraktar 'eLearning'-initiativet som en hörnsten i Europas ansträngningar att föra in medborgarna i den digitala tidsåldern, och mer specifikt att främja Internetutnyttjande, nätverk mellan utbildningsinstitutioner och utveckling av den virtuella rörligheten. Vi rekommenderar följaktligen att man snarast eliminerar hindren för en verksam utveckling av detta initiativ, där de viktigaste är den elektroniska infrastrukturens kostnad och kvalitet, anslutningskostnaderna, det digitala programinnehållet och Internets språkliga realiteter".

(13) Se EGT C 157, 25.5.1998 (punkt 2.3.8) - "I ett läge där det finns obegränsade möjligheter för informationsöverföring bör vi ta oss tid att fråga oss hur vi utbildningsvägen skall kunna skapa en informationskultur som möjliggör en sovring av informationsflödet och som ger verklig kunskap".

(14) EGT C 123, 25.4.2001 (punkt 1.5).

(15) Se även EGT C 123, 25.4.2001 (punkterna 3.2.2 och 5.1.3).

(16) Se EGT C 123, 25.4.2001 (punkt 3.4.3, förslag 2).

(17) Se SEK(2000) 1832 slutlig och ESK:s initiativyttrande om denna fråga.

(18) Se EGT C 123, 25.4.2001 punkt 4.2.1.1 (anmärkning 3); se även EGT C 117, 26.4.2000 (ESK:s analys och rekommendationer om hur man gör medborgarna mer förtrogna med informationssamhället).

(19) "ESK föreslår att det genomförs studier i hur försöken med att göra den vuxna delen av befolkningen förtrogen med informationssamhället bemöts av denna. Studierna skall framför allt rikta in sig på personer i politiskt, socialt och ekonomiskt högt uppsatta positioner och kräver särskild uppmärksamhet, eftersom barn och ungdomar för första gången i mänsklighetens historia kunskapsmässigt befinner sig i en gynnsammare sits (i fråga om informationsteknik) än stora delar av den yrkesverksamma generationen (i synnerhet de som för närvarande befinner sig i ledande positioner)." (Förslag 1, EGT C 123, 25.4.2001, punkt 3.4.3).

(20) Se EGT C 139, 11.5.2001 (punkt 4.7).

(21) Se EGT C 311, 7.11.2001 - punkt 3 (ESK:s initiativyttrande är under utarbetande).

(22) Se EGT C 139, 11.5.2001 (punkt 2.5).

(23) Se EGT C 116, 20.4.2001 (punkt 7.3).

(24) Se EGT C 123, 25.4.2001 (punkt 5.1.3).

(25) Se EGT C 311, 7.11.2001 (punkt 4.3.1.1). (ESK:s yttrande om 'Livslångt lärande' är under utarbetande).

(26) Möjligheter till e-lärande tycks vara färre vid studier av samhällsorienterade ämnen än vid studier av vetenskapliga. Studerande erbjuds oftast integrerade studiemetoder p.g.a. att de tillåter mer flexibla undervisningsmetoder som är anpassade till särskilda behov och till varje studerandes studietakt (samspel mellan "computer-based training (CBT), web-based training (WBT)", lektioner i vilka de studerande deltar,on-line-tester etc.

(27) Publikationen "Kvinnor och Forskning" från GD Sysselsättning och socialpolitik är användbar i detta avseende.

(28) Se kommitténs yttrande "Ett program för skydd av barn på Internet" som är under utarbetande.

(29) Se (ESK:s yttrande på temat "Att hjälpa små och medelstora företag att bli digitala" som är under utarbetande). Se dessutom Cedefops publikation om: eLärande, "Vilken spridning har eLärande i Europa?" - Studie, särskild rapport till det europeiska toppmötet om eLärande i La Hulpe (www.trainingvillage.gr).

(30) Också från ekonomisk synvinkel blir sådana investeringar lönsamma endast i företag med minst 2000 anställda.

(31) ESK utarbetar för närvarande ett yttrande på eget initiativ i denna fråga.