[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel den 17.4.2008

KOM(2008) 195 slutlig

2008/0084 (COD)

Förslag till

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS DIREKTIV

om ändring av rådets direktiv 78/660/EEG och 83/349/EEG när det gäller krav på offentlighet för medelstora företag och skyldigheten att upprätta sammanställd redovisning

(framlagt av kommissionen)

{SEC(2008) 466}{SEC(2008) 467}

MOTIVERING

1. BAKGRUND TILL FÖRSLAGET

1.1. Syftet med förslaget

Syftet med ändringen av direktiv 78/660/EEG (fjärde bolagsrättsdirektivet)[1] är att förenkla den finansiella rapporteringen för små och medelstora företag[2] och lätta på rapporteringsbördan för små och medelstora företag på kort sikt. Ändringarna bör leda till en minskad administrativ börda utan att man går miste om relevant information.

Syftet med ändringen av direktiv 83/349/EEG (sjunde bolagsrättsdirektivet)[3] är att förtydliga förhållandet mellan reglerna om sammanställning i detta direktiv och de internationella redovisningsstandarderna (IFRS).

1.2. Allmän bakgrund

Vid sitt möte den 8–9 mars 2007 betonade Europeiska rådet att minskning av administrativa bördor är en viktig åtgärd för att stimulera Europas ekonomi, särskilt genom dess återverkningar för små och medelstora företag. Europeiska rådet framhöll att kraftfulla gemensamma insatser från Europeiska unionen och medlemsstaterna är nödvändiga för att minska de administrativa bördorna i EU.[4] Vid sitt möte i mars 2008 uppmanade Europeiska rådet kommissionen att ta fram nya lagstiftningsförslag som snabbt kan antas enligt det påskyndade förfarandet i syfte att minska administrativa bördor[5]. Redovisning och revision har lyfts fram som prioriterade områden för att minska de administrativa bördorna för europeiska företag.[6] Med redovisningsdirektiven avses i detta sammanhang direktiven 78/660/EEG och 83/349/EEG.

Förslaget till ändring ingår i det andra paket med lagstiftningsförslag som snabbt kan antas enligt det påskyndade förfarandet i syfte att minska administrativa bördor[7] som omfattar lagstiftningsåtgärder på områdena bolagsrätt, redovisning och revision som syftar till att förenkla företagsklimatet för europeiska företag. Den inför målinriktade och begränsade förändringar som bör leda till förenkling på kort sikt. Små och medelstora företag omfattas ofta av samma regler som större företag, men deras särskilda redovisningsbehov har sällan utvärderats och omfattande rapporteringskrav skapar en finansiell börda och kan hindra en effektiv användning av kapital för produktiva syften.

Det fjärde bolagsrättsdirektivet antogs 1978 i syfte att skapa en harmoniserad uppsättning regler för den externa rapporteringen för alla aktiebolag i EU. Genom det sjunde bolagsrättsdirektivet, som antogs 1983, infördes en gemensam uppsättning regler för sammanställd redovisning. Under de senaste 25 åren har redovisningsdirektiven ändrats flera gånger. Till följd av antagandet av förordning (EG) nr 1606/2002 om tillämpning av internationella redovisningsstandarden (IAS-förordningen)[8] måste noterade aktiebolag (och de som har skuldebrev upptagna till handel) upprätta redovisningar i enlighet med IFRS, och är följaktligen undantagna från de flesta av kraven i det fjärde respektive sjunde direktivet. Dessa direktiv ligger emellertid fortfarande till grund för små och medelstora företags redovisning i EU.

Tillämpningen av IAS-förordningen har dessutom tydliggjort gränslinjen mellan direktiven och IFRS. Enligt direktiv 83/349/EEG måste ett moderföretag upprätta en sammanställd redovisning även om det enda dotterföretaget eller alla dotterföretag sammanlagt är av ringa betydelse. Dessa företag omfattas följaktligen av IAS-förordningen och är därför skyldiga att upprätta sina sammanställda redovisningar enligt IFRS. Denna konsekvens av den särskilda artikeln i direktiv 83/349/EEG anses vara överdriven i de fall där ett moderföretag endast har dotterföretag av ringa betydelse. Sådana fall bör undersökas i syfte att komma fram till effektiva lösningar.

Även Europaparlamentet uppmanar ”kommissionen att fortsätta sitt arbete med att förenkla bolagsrätten och redovisnings- och revisionsbestämmelserna …, i synnerhet det fjärde och sjunde bolagsrättsdirektivet”.[9]

2. RESULTAT AV SAMRÅD MED BERÖRDA PARTER OCH KONSEKVENSBEDÖMNING

2.1. Samråd med berörda parter

2.1.1. Förenklingsförslagen avseende fjärde bolagsrättsdirektivet

Kommissionen har genomfört undersökningar för att identifiera de potentiellt mest betungande kraven i redovisningsdirektiven[10]. De första resultaten visade att flera ändringar skulle kunna göras för att förenkla dem.

Dessa inledande synpunkter och förslag diskuterades med medlemsstater i den föreskrivande kommittén för redovisningsfrågor vid flera möten som hållits från och med december 2006 och framåt. Efter dessa diskussioner offentliggjorde kommissionen ett meddelande i juli 2007[11] i vilket den identifierade potentiella ändringar av redovisningsdirektiven. Särskilt uppmärksamhet riktades mot ytterligare lättnader i rapporteringskraven för små och medelstora företag. Kommissionen identifierade olika alternativ till åtgärder och valde, utifrån dessa möjliga alternativ och efter ett offentligt samråd, ut följande lagstiftningsåtgärder.

Avskaffande av kravet på offentliggörande av bolagsbildningskostnader

En klar majoritet av respondenterna till kommissionens meddelande ställde sig bakom detta förslag. Ett mindre antal respondenter hävdade att detta särskilda krav på offentliggörande ledde till användbar information.

Avskaffande av kraven på offentliggörande av omsättning fördelad på rörelsegrenar och geografiska marknader för små och medelstora företag

Nästan tre fjärdedelar av respondenterna till kommissionens meddelande var för detta förslag, medan en fjärdedel var emot. Vissa aktörer ansåg att förslaget var användbart för små och medelstora företag, men inte för andra företag som omfattas av tillämpningsområdet för det fjärde bolagsrättsdirektivet.

2.1.2. Förhållandet mellan reglerna om sammanställd redovisning i det sjunde bolagsrättsdirektivet och internationella redovisningsstandarder

Olika diskussioner med medlemsstater och övriga berörda parter har visat att förhållandet mellan IAS-förordningen och det sjunde bolagsrättsdirektivet är oklart i fall där moderföretag inte har några dotterföretag som är betydande. Efter diskussionerna med medlemsstater tog kommissionen med denna fråga i det ovan nämnda meddelandet, eftersom den är kopplad till förenklingar, och föreslog att förhållandet skulle förtydligas genom en ändring av det sjunde bolagsrättsdirektivet.

Respondenterna var klart för ett sådant förslag, och företagen var samfällt positiva. Aktörerna ansåg att den föreslagna ändringen skulle innebära en betydande förenkling.

2.2. Konsekvensbedömning

2.2.1. Avskaffande av kravet på offentliggörande av bolagsbildningskostnader

Alla medlemsstater utom Danmark, Sverige och Förenade kungariket tillåter att kostnader för bolagsbildning redovisas som tillgångar och kräver att upplysningar lämnas om sådana kostnader[12]. Företag som omfattas av tillämpningsområdet för artikel 11 (som definierar små företag) i det fjärde bolagsrättsdirektivet kan redan undantas från denna skyldighet att lämna uppgifter enligt artikel 44.2 i samma direktiv. Detta undantag har utnyttjats i stor utsträckning, och endast Spanien kräver att upplysning om detta lämnas i en separat post för små företag. Vissa medlemsstater kräver emellertid att detta redovisas under immateriella anläggningstillgångar. Effekten av den föreslagna ändringen påverkar därför främst medelstora företag. Enligt en undersökning gjord av Ramboll Management finns det omkring 240 000 medelstora företag i EU[13].

Denna ändring leder till en minskad rapporteringsbörda för företagen. Användare av redovisningar går inte miste om någon betydande information. Information om kostnader för bolagsbildning kan inte anses vara särskilt relevant för användare. Både de som upprättar och använder redovisningar gynnas av förslaget. Andra aktörer påverkas i stort sett inte.

2.2.2. Avskaffande av kraven på offentliggörande av omsättning fördelad på rörelsegrenar och geografiska marknader för små och medelstora företag

Alla medlemsstater kräver upplysning om omsättning per rörelsegren och geografisk marknad[14]. Den möjlighet som beviljas enligt artikel 44.2 i det fjärde bolagsrättsdirektivet att undanta (små) företag enligt artikel 11 från detta krav har använts av alla medlemsstater. Effekten av den föreslagna ändringen påverkar därför medelstora företag. Enligt kommissionens bedömning kommer medlemsstaterna att använda den föreslagna ändringen, trots det faktum att de skulle kunna kräva mer information eftersom direktivet endast föreskriver rättsliga minimikrav.

Att avskaffa detta krav gör det möjligt för företag att strukturera sin interna rapportering i enlighet med sina förvaltningsbehov, snarare än enligt finansiella rapporteringskrav. Denna ändring minskar företagens rapporteringsbörda. Det blir ingen betydande informationsförlust för användare av redovisningar. Användare av redovisningar från små och medelstora företag och andra företag som omfattas av direktivet efterfrågar inte särskilt denna typ av information. Det skulle också offentliggöra viss information som anses vara konfidentiell för företag med endast en verksamhetsgren. Både de som upprättar och använder redovisningar gynnas av förslaget. Vissa aktörer med ett särskilt intresse av denna typ av information kan påverkas, men denna effekt anses vara begränsad.

2.2.3. Ändring av det sjunde bolagsrättsdirektivet i syfte att klargöra förhållandet mellan reglerna om sammanställd redovisning i direktivet och internationella redovisningsstandarder

Detta problem förefaller vara mycket specifikt och är koncentrerat till några större medlemsstater. Mindre medlemsstater verkar inte påverkas i lika hög grad, främst till följd av det färre antalet koncerner. Dessutom har vissa medlemsstater inte drivit igenom skyldigheten att upprätta sådan redovisning, men skulle kunna bli benägna att göra detta efter klargörandet i de diskussioner i den föreskrivande kommittén för redovisningsfrågor som hölls 2007. I särskilt Förenade kungariket och Frankrike tycks det finnas ett antal fall där upprättandet av sådana redovisningar ställer till problem.[15]

Upprättandet av denna redovisning omfattar betydande kostnader utan motsvarande fördelar för företaget. Denna redovisning omfattas dessutom av krav på revision, vilket är förenat med ytterligare stora kostnader. I normala fall går ingen information förlorad eftersom denna sammanställda redovisning är så gott som identisk med det enskilda bokslutet. Det kan emellertid förekomma några få enskilda fall där man skulle kunna gå miste om viss information skulle kunna uppstå. Kommissionen har bedömt att denna förlust av information är obetydlig. Vinnarna är moderföretag som har dotterföretag av endast ringa betydelse och som är skyldiga att upprätta sammanställd redovisning.

2.3. Övervakning och utvärdering

Detta förslag bör betraktas tillsammans med andra förenklingsåtgärder och effekten av dessa utvärderas tillsammans. Detta förslag utgör endast en första del av förenklingsarbetet på området för redovisning. Effektiviteten i de föreslagna åtgärderna bör övervakas under kommande steg i förenklingsarbetet och ytterligare ändringar kan, vid behov, föreslås i en kommande revision.

3. FÖRSLAGETS RÄTTSLIGA ASPEKTER

3.1. Rättslig grund

Artikel 44.1 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen[16].

3.2. Subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna

Detta förslag berör inte ett område där gemenskapen är ensam behörig. Eftersom de skyldigheter som skapar administrativa bördor grundas på EU-direktiv är det nödvändigt att vidta åtgärder på EU-nivå för att kunna ta itu med dessa problem. Syftet med åtgärden är att minska de administrativa bördorna genom att förenkla den finansiella rapporteringen för små och medelstora företag på kort sikt och klargöra förhållandet mellan reglerna för sammanställd redovisning i direktiv 83/349/EEG och IFRS utan att relevant information går förlorad.

Förslaget är i linje med gemenskapens principbaserade förhållningssätt till EU:s redovisningsreglering. Dessutom fastställer redovisningsdirektiven endast en ”minimiharmonisering”[17]. Detta säkerställer proportionalitet och ger myndigheter och ekonomiska aktörer flexibilitet i genomförandet av målen samtidigt som det minimerar deras finansiella och administrativa börda. Dessutom är det önskvärt att analyser av nationell lagstiftning utförs och ytterligare förenklingsåtgärder på nationell nivå kan vara lämpligt.

Syftet kan endast uppnås genom en anpassning av de relevanta EU-reglerna, varmed åtgärder på EU-nivå är berättigade. De föreslagna ändringarna går inte utöver vad som är nödvändigt för att undanröja de onödiga administrativa bördorna på de berörda områdena och är proportionerliga i förhållande till detta syfte.

3.3. Val av regleringsform

Den föreslagna regleringsformen ändrar befintliga direktiv och är därför ett direktiv.

4. REDOGÖRELSE FÖR FÖRSLAGET

4.1.1. Avskaffande av kravet på offentliggörande av bolagsbildningskostnader

Kostnader för bolagsbildning är olika typer av kostnader som uppstår i samband med bildandet av ett bolag, till exempel registreringsavgifter och kostnader för juridisk hjälp. Dessa kan under vissa omständigheter redovisas som tillgångar i balansräkningen. Om detta är fallet krävs enligt artikel 34.2 i det fjärde bolagsrättsdirektivet att dessa ”bolagsbildningskostnader” förklaras i en not. Små företag kan undantas från denna upplysningsskyldighet i enlighet med artikel 44.2 i samma direktiv.

Kommissionen föreslår att tillämpningsområdet för dessa undantag ska utvidgas till att även omfatta medelstora företag. Följaktligen föreslår kommissionen att i artikel 44.2 i det fjärde bolagsdirektivet lägga till medelstora företag till tillämpningsområdet för artikel 44.2 i direktivet och därmed utvidga medlemsstaternas befogenhet att undanta dessa företag från den skyldighet som föreskrivs i artikel 34.2.

4.1.2. Avskaffande av kraven på offentliggörande av omsättning fördelad på rörelsegrenar och geografiska marknader för små och medelstora företag

I det fjärde bolagsrättsdirektivet föreskrivs att upplysning ska lämnas om omsättningen fördelad på rörelsegrenar och geografiska marknader. Denna skyldighet omfattar alla företag, men små företag kan undantas i enlighet med artikel 44.2 i samma direktiv.

Kommissionen förslår att omfattningen av dessa undantag ska utvidgas till att även omfatta medelstora företag. Följaktligen föreslår kommissionen att medelstora företag ska läggas till i artikel 44.1 i det fjärde bolagsdirektivet inom ramen för artikel 43.1.8 i detta direktiv och därmed utvidga medlemsstaternas befogenhet att undanta dessa företag från den skyldighet som föreskrivs i artikel 43.1.8.

4.1.3. Ändring av det sjunde bolagsrättsdirektivet i syfte att klargöra förhållandet mellan reglerna om sammanställd redovisning i direktivet och internationella redovisningsstandarder

Förhållandet mellan IAS-förordningen och det sjunde bolagsrättsdirektivet är oklart i fall där moderföretag inte har några dotterföretag som är betydande. Frågan här är huruvida sådana moderföretag ska omfattas av IAS-förordningen – och därför vara skyldiga att upprätta redovisningar enligt IFRS – eller inte.

Kommissionen anser att kravet på sammanställd redovisning är orimligt när moderföretag endast har dotterföretag av ringa betydelse. Det är orimligt att kräva separata redovisningar eftersom den sammanställda redovisningen – i detta fall – skulle vara närapå identisk med de enskilda boksluten (som inte obligatoriskt omfattas av IFRS-standarderna enligt IAS-förordningen).

.

5. BUDGETKONSEKVENSER

Förslaget har inga konsekvenser för gemenskapens budget.

2008/0084 (COD)

Förslag till

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS DIREKTIV

om ändring av rådets direktiv 78/660/EEG och 83/349/EEG när det gäller krav på offentlighet för medelstora företag och skyldigheten att upprätta sammanställd redovisning

(Text av betydelse för EES)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av fördraget om upprättande av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 44.1,

med beaktande av kommissionens förslag[18],

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande[19],

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget[20], och

av följande skäl:

(1) I slutsatserna från mötet den 8–9 mars betonade Europeiska rådet att minskning av administrativa bördor är en viktig åtgärd för att stimulera Europas ekonomi, särskilt genom dess återverkningar för små och medelstora företag. Europeiska rådet framhöll att kraftfulla gemensamma insatser från Europeiska unionen och medlemsstaterna är nödvändiga för att minska de administrativa bördorna.

(2) Redovisning och revision har lyfts fram som prioriterade områden för att minska de administrativa bördorna för europeiska företag.

(3) I kommissionens meddelande av den 10 juli 2007[21] om ett förenklat företagsklimat på områdena bolagsrätt, redovisning och revision identifieras nödvändiga ändringar av rådets fjärde direktiv 78/660/EEG av den 25 juli 1978 grundat på artikel 54.3 g i fördraget om årsbokslut i vissa typer av bolag[22] och rådets sjunde direktiv 83/349/EEG av den 13 juni 1983 grundat på artikel 54.3 g i fördraget om sammanställd redovisning[23]. Särskilt uppmärksamhet riktades mot att ytterligare lätta på rapporteringskraven för små och medelstora företag.

(4) Tidigare har att ett antal ändringar gjorts för att göra det möjligt för företag som omfattas av tillämpningsområdet för direktiven 78/660/EEG och 83/349/EEG att använda redovisningsmetoder i enlighet med internationella redovisningsstandarder (IFRS). I enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1606/2002 av den 19 juli 2002 om tillämpning av internationella redovisningsstandarder[24] måste företag vars värdepapper är noterade på en reglerad marknad i en medlemsstat upprätta sin koncernredovisning i enlighet med IFRS, och är därför undantagna från de flesta av kraven i direktiven 78/660/EEG och 83/349/EEG. Dessa direktiv ligger emellertid fortfarande till grund för små och medelstora företags redovisning i gemenskapen.

(5) Små och medelstora företag omfattas ofta av samma regler som större företag, men deras särskilda redovisningsbehov har sällan utvärderats. I synnerhet är det ökade antalet krav på offentliggöranden betungande för sådana företag. Omfattande rapporteringskrav skapar en finansiell börda och kan hindra en effektiv användning av kapital för produktiva syften.

(6) Tillämpningen av förordning (EG) nr 1606/2002 har också visat att det finns ett behov av att klargöra förhållandet mellan redovisningsreglerna enligt direktiv 83/349/EEG och IFRS.

(7) Även om kostnader för bolagsbildning kan redovisas som tillgångar i balansräkningen, krävs enligt artikel 34.2 i direktiv 78/660/EEG att dessa kostnader förklaras i en not. Små företag kan undantas från denna upplysningsskyldighet i enlighet med artikel 44.2 i det direktivet. För att minska den onödiga administrativa bördan bör det vara möjligt att även undanta medelstora företag från denna upplysningsskyldighet.

(8) I direktiv 78/660/EEG föreskrivs att noterna ska innehålla en upplysning om omsättningen fördelad på rörelsegrenar och geografiska marknader. Denna skyldighet omfattar alla företag, men små företag kan undantas i enlighet med artikel 44.2 i det direktivet. För att minska den onödiga administrativa bördan bör det vara möjligt att även undanta medelstora företag från denna upplysningsskyldighet.

(9) Enligt direktiv 83/349/EEG måste ett moderföretag upprätta en sammanställd redovisning även om det enda dotterföretaget eller alla dotterföretag sammanlagt endast har ringa betydelse med hänsyn till de syften som anges i artikel 16.3 i direktiv 83/349/EEG. Dessa företag omfattas följaktligen av förordning (EG) nr 1606/2002 och är därför skyldiga att upprätta sammanställda redovisningar enligt IFRS. Detta krav anses vara betungande när ett moderföretag endast har dotterföretag av ringa betydelse. Det bör därför vara möjligt att undanta ett moderföretag från skyldigheten att upprätta en sammanställd redovisning och ett sammanställt årsbokslut om detta moderföretag endast har dotterföretag som anses vara av ringa betydelse, både sett för sig och sammanlagt.

(10) Eftersom målen för detta direktiv, dvs. att minska de administrativa bördor som är kopplade till vissa krav på offentliggörande för små och medelstora företag samt skyldigheten att upprätta en sammanställd redovisning för vissa bolag inom gemenskapen, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och därför, på grund av den planerade åtgärdens omfattning eller verkningar, bättre kan uppnås på gemenskapnivå, får gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i den artikeln går direktivet inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål.

(11) Direktiven 78/660/EEG och 83/349/EEG bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Ändringar av direktiv 78/660/EEG

Artikel 44 i direktiv 78/660/EEG ska ändras på följande sätt:

1. Följande punkt ska införas som punkt 1a:

”1a Medlemsstater får tillåta sådana bolag som avses i artikel 27 att upprätta noter i förkortad form utan de uppgifter som krävs enligt artikel 43.1.8.”

2. Följande punkt ska införas som punkt 2a:

”2a Medlemsstater får tillåta att de bolag som avses i artikel 27 undantas från skyldigheten att i noterna lämna de uppgifter som föreskrivs i artikel 34.2.”

Artikel 2

Ändring av direktiv 83/349/EEG

I artikel 13 i direktiv 83/349/EEG ska följande punkt införas som punkt 2a:

”2a Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 4.2 och artiklarna 5 och 6 ska moderföretag som lyder under en medlemsstats lagstiftning som endast har dotterföretag av ringa betydelse med hänsyn till de syften som anges i artikel 16.3, både sett för sig och sammanlagt, undantas från skyldigheten enligt artikel 1.1.”

Artikel 3

Införlivande

1. Medlemsstaterna ska senast den 30 april 2010 sätta i kraft de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv. De ska till kommissionen genast överlämna texten till dessa bestämmelser tillsammans med en jämförelsetabell över dessa bestämmelser och detta direktiv.

När en medlemsstat antar dessa bestämmelser ska de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen ska göras ska varje medlemsstat själv utfärda.

2. Medlemsstaterna ska till kommissionen överlämna texten till de centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.

Artikel 4

Ikraftträdande

Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning .

Artikel 5

Adressater

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den

På Europaparlamentets vägnar På rådets vägnar

Ordförande Ordförande

[1] EGT L 222, 14.8.1978, s. 11. Direktivet senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/46/EG (EUT L 224, 16.8.2006, s. 1 ).

[2] Enligt definitionerna i artikel 11 (små företag) och artikel 27 (medelstora företag) i det fjärde bolagsrättsdirektivet.

[3] EGT L 193, 18.7.1983, s. 1. Direktivet senast ändrat genom rådets direktiv 2006/99/EG ( EUT L 363, 20.12.2006, s. 137 ).

[4] Ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets möte i Bryssel – dok. 7224/07, slutsats 1.

[5] Ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets möte i Bryssel – dok. 7652/08, slutsats 1.

[6] EU-projekt om referensnivåberäkningar och minskning av administrativa kostnader, andra interimsrapporten, 15 januari 2008, s. 37. Den slutliga rapporten kommer att offentliggöras på kommissionens webbplats.

[7] Se kommissionens arbetsdokument ”Reducing administrative burdens in the European Union – 2007 progress report and 2008 outlook”, KOM(2008) 35.

[8] Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1606/2002 av den 19 juli 2002 om tillämpning av internationella redovisningsstandarder, EGT L 243, 11.9.2002, s. 1.

[9] Betänkande om internationella redovisningsstandarder (IFRS) och styrningen av IASB (2006/2248(INI)), Europaparlamentet; Utskottet för ekonomi och valutafrågor; Fördragande: Alexander Radwan, A6-0032/2008, 5.2.2008, s. 10.

[10] Däribland den undersökning som på uppdrag av kommissionen genomförts av Ramboll Management: ”Study on Administrative Costs of the EU Company Law Acquis”, juli 2007, tillgänglig på kommissionens webbplats: http://ec.europa.eu/internal_market/company/docs/simplification/final_report_company_law_administrative_costs_en.pdf

[11] Meddelande från kommissionen om ett förenklat företagsklimat på områdena bolagsrätt, redovisning och revision, KOM(2007) 394 slutlig av den 10 juli 2007. Tillgängligt på kommissionens webbplats: http://ec.europa.eu/internal_market/company/simplification/index_en.htm.

[12] Rapporten ”Implementation of the Fourth Directive in EU Member States” av den 1 januari 1998, s. 2, 38 och 62. Tillgänglig på GD Inre marknaden och tjänsters webbplats på: http://ec.europa.eu/internal_market/accounting/docs/studies/1998-fourth-dir_en.pdf.

[13] Ramboll Management. Juli 2007. ”Study on administrative costs of the EU Company Law Acquis”.Tillgänglig på GD Inre marknaden och tjänsters webbplats på:http://ec.europa.eu/internal_market/company/docs/simplification/final_report_company_law_administrative_costs_en.pdf.

[14] ”Implementation of the Fourth Directive in EU Member States, Summary of findings from a study on the implementation of Fourth Directive 78/660/EEC in the Member States of the European Union, As per 1 January 1998”, Europeiska kommissionen, GD Inre marknaden och tjänster, Finansiella tjänster – Finansiell information och bolagsrätt (se fotnot nr. 12), s. 54 och 59.

[15] Enligt uppgifter från Förenade kungariket finns det 1,6 miljoner aktiva börsnoterade aktiebolag i Förenade kungariket, där 51 000 bildar koncerner men av vilka endast 10 000 tillhandahåller sammanställda redovisningar. Av dessa tillhandahåller 1 000 koncerner som endast har dotterföretag av ringa betydelse sammanställda redovisningar.

[16] EGT C 325, 24.12.2002, s. 53.

[17] Medlemsstaterna kan införa mer omfattande nationella krav. Direktiven innehåller redan flera alternativ för små och medelstora företag, men åtskilliga av dessa har inte utnyttjats av medlemsstaterna.

[18] EUT C […] […], s.[…]

[19] EUT C […] […], s.[…]

[20] EUT C […] […], s.[…]

[21] KOM(2007) 394 av den 10 juli 2007.

[22] EGT L 222, 17.8.1978, s. 11. Direktivet senast ändrat genom direktiv 2006/99/EG ( EUT L 363, 20.12.2006, s. 137 ).

[23] EGT L 193, 18.7.1983, s. 1. Direktivet senast ändrat genom direktiv 2006/99/EG.

[24] EGT L 243, 11.9.2002, s. 1.