29.

Kommittén framhåller att samtliga åtgärder som främjas tack vare detta integrerade synsätt bör fokusera på tillväxt- och konkurrensmål och prioriteringar som sträcker sig längre än bara till utbyte av erfarenheter och information och inbegriper gemensamma projekt och insatser, utbyte av personal och stödmottagare mellan projekten samt utveckling av gemenskapsnät och gemenskapsinstitutioner etc. Därför föreslår vi följande: 1. GENOMFÖRANDE AV EN GEMENSAM STRATEGISK RAM FÖR KLUSTREN Kommittén anser att det behövs en övergripande strategisk ram som innefattar de olika aktörernas synsätt, såväl de offentliga myndigheternas och universitetens som forskningscentrumens och företagens, och som gör det möjligt att på ett samordnat sätt genomföra de tre ovannämnda processerna: — Göra det möjligt att skapa förutsättningar för och stimulera klusterutveckling. — Främja genomförandet av initiativ från klustren. — Åstadkomma samverkan mellan klustren både på nationell och transnationell nivå, för utbyte av erfarenheter och samarbete. Som ett första steg för att utveckla den strategiska ramen bör man inrätta en grupp med sakkunniga på hög nivå som studerar frågan och för rådet och kommissionen utarbetar riktlinjer för integration och harmonisering av kriterierna. Denna grupp bör ges ett stort oberoende och ledas av en europeisk personlighet med väldokumenterade erfarenheter på detta område. I gruppen bör det även ingå företrädare för samtliga berörda aktörer, från dels den politiska världen, olika förvaltningar (främst regionala), företag som har erfarenheter av att förvalta kluster, universitet, forskningscentrum och tekniska institut, dels finansiella institutioner och andra instanser som kan delta i finansieringen (nätverk bestående av företagsänglar, riskkapitalfonder osv.). Kommittén anser att den strategiska ramen kan dra nytta av de olika initiativ som redan förekommer runt klustren på olika områden, och att den kan ge en översikt över alla initiativ och bidra med åtgärder som gör det möjligt att främja klustrens utvecklingsprocesser. ETABLERINGSFASEN — Man skapar de yttre förutsättningar som behövs för att ett kluster ska kunna utvecklas. — Finansiella anslag gör det lättare för småföretagen i ett område att gå samman i nätverk och bedöma eventuella samverkanseffekter. — Företag som fungerar som ”lokomotiv” engageras. — Kontakter knyts med forskningsinstitut som är aktiva inom sektorn. LANSERINGSFASEN — Förtroendefulla relationer utvecklas. — Relevanta företag knyts till olika kluster för inrättande av transnationella metakluster. — Klustrets organisationsform och varumärkesbild utformas. — En strategisk samarbetsagenda utarbetas. TILLVÄXTFASEN — Egna projekt utformas och utvecklas. — Klustren införlivas i de europeiska teknikplattformarna. — Man bildar allianser mellan kluster och plattformar för samarbete mellan regioner. — Resultaten av klustrens samarbete sprids, varmed man garanterar att projektresultaten når ut till andra regioner. — Nya produkter skapas som ett resultat av samarbetsinitiativ. MOGNINGSFASEN — Egna innovationer och patent. — Kommersiella subkluster bildas. — Strategiska partnerskap för ekonomisk utveckling bildas. — Regionen drar till sig nya investeringar. 2. DYNAMISKA ÅTGÄRDER FÖR ATT SKAPA EN STRATEGISK RAM SOM GÖR PROCESSEN TROVÄRDIG Kommittén inser att man bör uppmuntra samarbete mellan företagen i klustren, och verka för att det inrättas ett nätverk för klusternätverken på högsta nivå som gör det möjligt för dem att dela olika tjänster och bästa praxis på europeisk och internationell nivå, bland annat på följande sätt: — Utveckling av samarbetsinstrument för att dela den kunskap som utvecklas i de regionala klustren. — Främjande av evenemang/möten/matchning med olika aktörer, särskilt företag, från olika kluster. — Utarbetande av en gemensam årsrapport om verksamheterna i alla europeiska kluster. — Främjande av gemensamma tjänster på områdena utbildning, information osv. Kommittén framhåller att det är avgörande att de offentliga myndigheterna uppmuntrar projekt som kan föregripa efterfrågan, och att det sker genom följande: — Sammankoppling av tekniska observations- och övervakningsorgan i de olika regionerna genom inrättande av ett europeiskt system för övervakning av forskning och innovation inom industrin samt förbättring av informationen om intellektuella resurser, så att det blir möjligt att föregripa eventuella lösningar på utbudssidan och åstadkomma teknik som kan skapa värde. — Främja samarbetet med de europeiska teknikplattformarna. — Utveckling av offentliga projekt som är gemensamma för flera regioner (gemensamma kravspecifikationer och inköpsprocesser). — Främjande av gemensamma regelverk i olika regioner som bidrar till eller föregriper utvecklingen av innovativ teknik. Kommittén framhåller att det är absolut nödvändigt att samla all information i en enda informationsplattform för kluster (INFOCLUSTER) och att införliva funktioner som är nyttiga för företagen och som i dag endast delvis täcks. Observationsorganet European Cluster Observatory vore bäst lämpat att axla uppgiften som informationsplattform. Det rör sig om följande: — En system för geografisk information som innefattar det nuvarande utbudet av forskningsinfrastruktur och forskningscentrum, företag som är aktiva på FoU- och innovationsområdet, universitet och andra centrum, forskningsområden som uppbär stöd, tekniska och politiska viktiga kontakter etc. Detta redskap skulle underlätta förbindelserna mellan olika kunskapscentrum och de egna klustren. Det skulle kunna ledas av kommissionen i samarbete med Regionkommittén, som skulle kunna underlätta kontakterna med regionerna och klustren på regional nivå. — En dynamisk och konkurrenskraftig barometer som skulle göra det möjligt för varje kluster att jämföra sig med andra kluster av liknande karaktär och få reda på hur man ligger till i konkurrensen. — En karta över klusterpolitiken, med de program och den nationella och regionala politik som tillämpas i vart och ett av territorierna på alla områden (stöd till FoU och innovation, finansiella stödinstrument, utbildnings- och utbytesprogram etc.) för utbyte av information. — Olika rapporter om företagens och klustrens bästa praxis i fråga om kunskapsdelning. Kommittén bekräftar att det är nödvändigt att främja samarbetet mellan de olika regionernas och ländernas finansiella innovationsinstrument (kapital/skuld/direktstöd), i syfte att underlätta investeringar i stora projekt som via kluster omfattar olika regioner i olika europeiska länder och som skulle kunna dra nytta av en hävstångseffekt från gemenskapsmedel från EIB och EIF. Kommittén anser att det är möjligt att dela resurser och tjänster mellan klustren, så att de kan få gemensam tillgång till tjänster av högre kvalitet. — En specialiserad jobbörs och program för utbyte och utbildning av forskare inom den privata sektorn. — Rörlighet för företag som delar på utrustning och tjänster i företagskuvöser. — Utbyte av teknisk kompetens, forskningsinfrastruktur och produktionsutrustning som möjliggör skalfördelar och fördelar i fråga om bredd. — Ett europeiskt system för övervakning av investeringar, innovation inom industrin och förbättrad information om intellektuella resurser. 3. FÖRHANDSBEDÖMNING OCH INTERIMS- OCH EFTERHANDSUTVÄRDERING SOM KAN TJÄNA SOM UNDERLAG FÖR FRAMTIDA ÅTGÄRDER Utvärdering kan betraktas som en sorts forskning som använder särskilda metoder och ger svar på frågor om huruvida klustrens behov har tillgodosetts, en lämplig politik har utformats och genomförts på ett korrekt sätt och de förväntade effekterna har uppnåtts, och huruvida det är möjligt att åter försöka uppnå de mål som ännu inte uppnåtts och göra politiken effektivare. Kommittén ser bedömning och utvärdering som redskap som ska användas under hela genomförandeprocessen och som förutom andra fördelar torde öka klusterpolitikens trovärdighet.