SV    SV SV 
 
SV    SV  EUROPEISKA KOMMISSIONEN 
Bryssel den 31.5.2010 
SEK(2010) 663 slutlig 
  
ARBETSDOKUMENT FRÅN KOMMISSIONENS AVDELNINGAR 
Följedokument till 
förslaget till  
Europaparlamentets och rådets förordni ng om genomförande av artikel 10 i FN:s 
protokoll om skjutvapen och införande  av exporttillstånd samt import- och 
transiteringsåtgärder för skjutvapen, de lar till skjutvapen och ammunition 
SAMMANFATTNING AV KONSEKVENSANALYSEN  
 
{KOM (2010) 273} 
{SEK(2010) 662} 
*** 
 
SV 2   SV 1. INLEDNING  
1.1. Bakgrund 
Bland de åtgärder som upptogs i handlingsplan en för genomförande av Haagprogrammet för 
ett stärkt område med frih et, säkerhet och rättvisa1 ingick ett förslag om att på Europeiska 
gemenskapens2 vägnar ingå protokollet mot olaglig tillverkning av och handel med eldvapen, 
delar till eldvapen och a mmunition (nedan kallat FN:s protokoll om skjutvapen )3, bifogat 
Förenta nationernas konvention mot gränsöverskr idande organiserad brottslighet. Det nyligen 
antagna Stockholmsprogrammet Ett öppet och säkert Europa i medborgarnas tjänst och för 
deras skydd4 lyfter fram den olagliga handeln med vapen som en av de olagliga verksamheter 
som fortsätter att vara en utmaning för EU:s interna säkerhet, och bekräftar ånyo att unionen 
bör fortsätta att främja ratificeringen av inte rnationella konventioner (och protokollen till 
dessa), särskilt de som har utarbetats inom ramen för FN.  
I sitt meddelande av den 18 juli 2005 om åt gärder för att öka säkerheten i fråga om 
sprängämnen, detonatorer, skjutvapen och utrustning för bombtillverkning5 informerade 
kommissionen allmänheten om behovet av att genomföra artikel 10 i FN:s protokoll om 
skjutvapen (nedan kallad artikel 10 ) som en del av det övergripande arbetet med att införliva 
bestämmelser med EU:s lagstiftning6. Syftet var ytterst att ingå (ratificera) protokollet på 
unionens vägnar, vilket är ett av de viktigaste målen i kommi ssionens gällande politik rörande 
skjutvapen. Det förslag som denna konsekvensbedö mning åtföljer skulle slutföra detta arbete. 
Enligt artikel 10 ska de avtalsslut ande parterna införa eller fö rbättra förfaranden eller system 
för att utöva effektiv kontroll över export, im port och transitering av skjutvapen, delar till 
skjutvapen och ammunition. 
Kommissionen förde förhandlingar om och underte cknade FN:s protokoll om skjutvapen på 
Europeiska gemenskapens vägnar7 med stöd av artiklarna 95 (den  inre marknaden) och 133 
(den gemensamma handelspolitiken8, ett område där unionen är ensam behörig och som 
artikel 10 faller under) i EG-fördraget9. Unionen har ännu inte ingått FN:s protokoll om 
                                                 
1 EUT C 198, 12.8.2005, avsnitt 4.2. Den inte rnationella rättsordningen, led o, s. 20. 
2 Där hänvisning görs till Europeiska gemenskapen bör läsaren vara medveten om att Europeiska unionen 
ersatt och efterträtt Europeiska gemenskapen i och med att Lissabonfördraget trädde i kraft den 1 
december 2009, i enlighet med artikel 1 tredje styc ket i fördraget om Europeiska unionen (EUT C 155, 
9.5.2008, s. 13). 
3 http://treaties.un.org/Pages/ViewDetails .aspx?src=TREATY&mtdsg_no=XVIII-12-
c&chapter=18&lang=en   
4 Europeiska unionens råds dokument 17024/09, CO EUR-PREP 3 JAI 896 POLGEN 229 av den 2 
december 2009. 
5 KOM(2005) 329 slutlig. 
6 Detta arbete inbegrep en uppdatering av direktiv 91/477EEG när det gäller innehav och överföring av 
skjutvapen inom EU, ändrat genom direktiv 2008/51/EG som behandlar andra delar av FN:s protokoll 
om skjutvapen ur ett inremarknadsperspektiv. 
7 Rådets beslut 2001/748/EG av den 16 oktober 2001 (EUT L 280, 24.10.2001). 
8 Enligt artikel 207 i EUF-fördraget ska den gemensamma handelspolitiken ”grunda sig på enhetliga 
principer, särskilt när det gäller ändring av tullsat ser och ingående av tull- och handelsavtal […], 
enhetlighet i fråga om liberaliseringsåtgärder, exportpolitik och handelspolitiska skyddsåtgärder, 
inbegripet åtgärder vid dumpning och subventioner”. 
9 Numera artiklarna 114 och 207 i EUF-fördraget (EUT C 115, 9.5.2008). 
 
SV 3   SV skjutvapen, men ingåendet utgör ett internatione llt åtagande för EU och är i linje med EU:s 
gällande politik rörande åtgärder för att minska spridningen av handeldvapen i hela världen.  
Artiklarna 3 och 207 i EUF-fördraget ligger til l grund för förslaget, som endast avser 
skjutvapen, delar till skjutvapen och ammun ition för civilt bruk (och inte för militära 
ändamål). 
1.2. Samråd och expertutlåtanden 
Samråd med berörda parter hölls med hjälp av  frågeformulär, genom inbjudningar till möten 
som sändes till alla EU-medlemsstater och till berörda privata aktörer (sammanslutningar av 
tillverkare, personer som bedriver civil vapenhandel, jägare, samlare, icke-statliga organisationer, forskningsinstitut osv.), med hjälp av en särskild e-postadress (JLS-
FIREARMS@ec.europa.eu ) och genom att en extern unde rsökning till stöd för utarbetandet 
av konsekvensanalysen10 genomfördes och en avdelningsövergripande grupp inrättades inom 
kommissionen. 
2. POLITISKT SAMMANHANG  
2.1. Artikel 10 
I Förenta nationernas vägledning till pr otokollet om skjutvapen anges följande: Protokollet 
kräver  (obligatoriska bestämmelser ) att stater som är parter i protokollet upprättar ett 
system för att säkerställa att skjutvapen inte exporteras till eller ge nom länder som inte har 
gett tillstånd till överföringen, för att se till att innehållet i de handlingar som används för 
laglig import och export räcker till för att styr ka brott vid olaglig handel, och för att höja 
import- och exportsystemens ansvarighet och säkerhet  och därigenom förb ättra kontrollen av 
överföringar och av efterlevnaden av lagstiftningen. Artikel 10 tillåter ( frivilliga 
bestämmelser ) också att förenklade förfaranden antas för kontrollerbara lagliga ändamål , 
t.ex. rekreation, reparation och utställningar.  
Kommissionens lagstiftni ngsinitiativ gäller endast handel med eller överföring av skjutvapen 
till tredjeländer . Handel med eller överföring av skju tvapen inom unionen omfattas alltså 
inte.  
2.2. Definition av skjutvapen 
I FN:s protokoll om skjutvapen görs ingen åtsk illnad mellan skjutvapen för civilt och militärt 
bruk. Konsekvensbedömningen avser endast skjutvapen för civilt bruk . I 
konsekvensbedömningen hänvisas alltså till  de relevanta numren i Kombinerade 
nomenklaturen och till kategorierna B, C och D i del II i bilaga 1 till direktiv 91/477/EEG.  
2.3. Importens/exportens omfattning11 
Skjutvapen, delar till skjutvapen och ammun ition, för civilt bruk, til l/från tredjeländer 200712 
                                                 
10 Ernst and Young/Regioplan. 
11 Följande data härrör från Eurostatdatabasens uppgifter avseende Kombinerade nomenklaturen. 
12 Analys gjord av Regioplan Policy Research (2008) av data ur Eurostatdatabasens uppgifter avseende 
Kombinerade nomenklaturen.  I konsekvensbedömningen finns också andra, mer detaljerade tabeller 
 
SV 4   SV  Exportmängd Exportvärde  Import-
mängd  Importvärde  
EU 27  10 359 214  € 693 877 545  2 789 587  € 221 552 424 
3. AVGRÄNSNING AV PROBLEMET  
3.1. Status quo 
Lagstiftningen i medlemsstaterna överensstämmer inte helt med bestämme lserna i artikel 10. 
Krav på importlicens, transiteri ngsåtgärder och förenklade förfar anden har inte införts i alla 
medlemsstater.  
3.2. Rättsliga aspekter på FN:s protokoll om skjutvapen 
Unionen bör fullgöra sina internationella skyldi gheter som följer av undertecknandet av FN:s 
protokoll om skjutvapen genom att ingå protokollet. Den harmonisering som den 
gemensamma handelspolitiken kr äver när det gäller export av skjutvapen för civilt bruk har 
ännu inte uppnåtts. Det är kommissionens sk yldighet att i unionslags tiftningen införliva 
bestämmelser på områden där unionen (t idigare gemenskapen) är ensam behörig. 
3.3. Säkerhetsaspekter 
Att motverka olaglig handel med skjutvapen är ett centralt inslag i kampen mot 
säkerhetsbrister och kriminalitet. Den förebygga nde verksamheten går bl.a. ut på att övervaka 
lagliga överföringar av skjutvapen, skärpa kontrollerna och stärka samarbetet mellan 
nationella myndigheter i EU. 
Ett viktigt mål för det förebyggand e arbetet är att unde rlätta spårning av  skjutvapen, från 
tillverkaren till den senaste lagliga köparen. St örsta delen av skjutvapnen på den olagliga 
marknaden (eller som används i olaglig verksamhet) kommer ursprungligen från den lagliga marknaden. Man kan nå detta mål t.ex. genom a tt genomföra artikel 10, vilket är vad det 
internationella samfundet kräver. Brottslighet me d anknytning till skjutvapen är ett allvarligt 
samhällsproblem. Allmänheten oroar sig också för missbruk av lagligt ägda skjutvapen, som 
på senare tid har lett til l flera tragiska dödsfall. 
3.4. Ekonomiska aspekter 
Olika medlemsstater tillämpar olika förfara nden för export och import av skjutvapen. FN 
betonar vikten av standardis erade förfaranden och dokument, vilket också kan leda till bättre 
säkerhet i överensstämmelse med artikel 10.5 och lägre kostnader
13. Man bör också beakta de 
kostnader som brottslighet ger upphov till, oavsett om de går at t uttrycka i reda pengar eller 
inte: utgifter för brottsbekämpning, försäkring ar, sjukvård, skador, förlust av människoliv, 
sämre sysselsättningsmöjligheter i områden med hög kriminalitet, känslomässiga och 
psykiska följder av brott osv. 
                                                                                                                                                         
över skjutvapen för rekreationsändamål, revolvrar och pistoler, ammunition samt delar och väsentliga 
komponenter till skjutvapen. 
13 Legislative guide for the implementation of the UNFP , kapitel 4 punkt 103 D, s. 441. 
 
SV 5   SV 3.5. Avgränsning av problemet och dess orsaker 
Allmänna problem: 
• Unionen har ännu inte fullgjort sina internatio nella skyldigheter med avseende på artikel 
10. 
• Unionen har ännu inte till fullo genomfört den gemensamma handelspolitiken när det 
gäller att införa enhetliga principer för export, import och transitering. 
• Det finns säkerhetsrisker i samband med export, import och transitering.  
Särskilda problem: 
• Avledning från den lagliga marknaden.  
• Ineffektivt samarbete mellan medlemsstaterna  när det gäller spårning av skjutvapen. 
• Olika villkor för företag i olika medlemsstater.  
• Kostnaderna för brott. 
3.6. Subsidiaritetsprincipen 
Subsidiaritetsprincipen är inte tillämplig i fråga om artikel 10, efte rsom unionen är ensam 
behörig.  
4. FASTSTÄLLANDE AV MÅLEN  
Allmänna mål: 
• Att fullgöra unionens internati onella skyldigheter när det gäll er genomförandet av artikel 
10 
• Att till fullo genomföra den gemensamma ha ndelspolitiken, där unionen är ensam behörig. 
• Att bidra till ökad säkerhet. 
Särskilda mål: 
• Att åstadkomma ett enhetligt tillvägagångssätt i alla medlemsstater när det gäller artikel 
10. 
• Att begränsa (möjlig) avledning från den lagliga marknaden och möjliggöra spårning. 
• Att motverka att EU-företag omfattas av olika villkor när det gäller export-, import- och 
transiteringsförfaranden. 
Operativa mål: 
• Att sörja för en effektiv och säker ordning för export och import. 
 
SV 6   SV • Att sörja för effektiva oc h säkra transiteringar.  
• Att åstadkomma en viss grad av harm onisering på minst betungande sätt. 
När det gäller säkerhet sammanfaller målet att begränsa avledning och möjliggöra spårning 
med målet för FN:s protokoll om skjutvapen som sådant.  
5. HANDLINGSALTERNATIV  
Alternativ 1: Ingen åtgärd från EU:s sida (status quo). De problem som konstaterats 
åtgärdas inte, artikel 10 genom förs inte och FN:s protokoll om  skjutvapen ingås (ratificeras) 
inte. Unionen fullgör inte sina politiska och internationella åtaganden. Alternativ 2: 
Reglering med inriktning på effektiv itet för största möjliga säkerhet. Upprättande av ett 
strikt och effektivt system. Endast de obligat oriska bestämmelserna i artikel 10 genomförs 
(inga förenklade förfaranden). Alternativ 3: Reglering med in riktning på effektivitet för 
privata aktörer. Systemets effektivitet står i främsta rummet. Syftet är att belastningen på 
privata aktörer ska bli så liten som möjligt. De frivilliga bestämmelserna om förenklade 
förfarandena får tillämpas. Alternativ 4: Reglering med in riktning på effektivitet för 
statliga myndigheter. Systemets effektivitet står i främsta rummet. Syftet är att belastningen 
på myndigheterna ska bli så liten som möjligt. 
6. JÄMFÖRANDE BEDÖMNING AV ALTERNATIVEN  
. 
 Bedömningskriterier14 
 Alterna-
tiv 1 Alterna-tiv 2
 Alterna-tiv 3
 Alterna-tiv 4
 
Att fullgöra unionens internationella 
skyldigheter när det gäller 
genomförandet av artikel 10 i FN:s 
protokoll om skjutvapen  0 √√ √√ √√ 
Att till fullo genomföra den 
gemensamma handelspolitiken, där 
unionen är ensam behörig, med 
avseende på export, import och transitering av skjutvapen för civilt bruk 
 0 √√ √√ √√ Relevans  
Att bidra till ökad säkerhet när det 
gäller skjutvapen för civilt bruk  0 √√ √ √ 
                                                 
14 För vart och ett av bedömningskriterierna rangordnas alternativen enligt följande: mycket positiva ( √√), 
positiva ( √), neutrala (0), negativa (-) eller mycket negativa konsekvenser (- -). Vissa alternativ kan ha 
både positiva och negativa konsekvenser i förhållande till ett bedömningskriterium. 
Nettokonsekvenserna definieras här som de positiva konsekvenserna minus de negativa 
konsekvenserna. 
 
SV 7   SV Genomförbarh
et  Svårighetsgrad/risker med 
införlivandet  Ej 
tillämpligt  - - 0 
Sociala/säkerh
etsrelaterade konsekvenser
 Konsekvenser när det gäller 
brottslighet, terrorism och säkerhet  0 √√ √ √ 
Ekonomiska 
konsekvenser  Finansiella och administrativa 
kostnader  0 -- - - 
 Konsekvenser för konkurrenskraft, 
handel och investeringsflöden  0 - √ - 
 
6.1. Bedömning av samråd med berörda parter 
Medlemsstaterna och de icke-statliga organisationer na ansåg att artikel 10 är till nytta när det 
gäller att förhindra avledning av skjutvapen från den lagliga marknaden. De privata aktörerna tyckte att lagstiftningen redan är tillräckligt st rikt i medlemsstaterna och att genomförandet av 
artikel 10 skulle ha negativa konsekvenser fö r små och medelstora företag. De uttryckte 
farhågor gällande transiteringsåtgärder. De  privata aktörerna och de icke-statliga 
organisationerna ansåg att licenser för fl era transporter och en maximilängd för 
handläggningstiden för licensansökn ingar skulle vara en fördel. De privata aktö rerna var för 
förenklade förfaranden för tillfäl lig import och export. Vissa medl emsstater skulle föredra att 
de förenklade förfarandena begränsa s till jägare och tävlingsskyttar. 
7. F
ÖRESLAGET ALTERNATIV  
Förslaget grundar sig på en bedömning av de fast ställda handlingsalternativen och på samråd 
med privata och offentliga berörda parter.  
Huvudområde 
för EU:s 
åtgärder  Huvudinnehållet i det föreslagna alternativet  
Förordning om genomförande i hela EU av de 
obligatoriska bestämmelserna i artikel 10 i FN:s protokoll om skjutvapen 
Tillståndens 
omfattning  Förenklade förfaranden (frivilliga bestämmelser) 
för tillfällig import eller export för kontrollerbara lagliga ändamål såsom jakt, tävlingsskytte, bedömning, utställningar och reparation 
Villkor för att 
ansöka om 
tillstånd  De privata aktörerna ska från transitstaten 
inhämta ett meddelande om att inga invändningar görs mot transiteringen och överlämna det till den exporterande staten 
 
SV 8   SV Huvudområde 
för EU:s 
åtgärder  Huvudinnehållet i det föreslagna alternativet  
Öppna licenser för fler a transporter används 
Underförstått samtycke avseende 
transiteringskrav används 
Medlemsstaterna ska utnämna en tjänsteman/myndighet/avdelning för tillståndsförfaranden 
Begränsad tidsåtgång för licensgivningen  
Elektroniska handlingar godtas Villkor för att 
behandla 
ansökningar  
Handlingarna får standardiseras 
7.1. Bedömning av det föreslagna alternativet 
Relevans i förhållande till de mål som ska nås: EU:s internationella skyldigheter, 
konsekvensen i EU:s handelsordning, stärkt sa marbete mellan medlemsstaterna, en gemensam 
handelspolitik på detta område, skärpt kontroll av export och import, färre möjligheter till 
avledning. Genomförbarhet:  På grund av de obligatoriska bestämmelserna kan vissa 
medlemsstater behöva anpassa sina nationella förfaranden. Sociala/säkerhetsrelaterade 
konsekvenser:  De obligatoriska bestämmelserna har positiva konsekvenser för säkerheten 
eftersom risken för avledning från den lag liga marknaden minskar. Användningen av 
underförstått samtycke inskränker i viss mån dessa positiva konsekvenser. Det föreslagna 
alternativet kommer sannolikt att öka den inre säkerheten och säkerhet en för medborgarna i 
EU och tredjeländer. Administrativa och finansiella kostnader:  De obligatoriska 
bestämmelserna kan medföra administrativa kos tnader för företagen, men dessa begränsas av 
de frivilliga bestämmelserna och de andra åtgärd er som föreslås, t.ex. underförstått samtycke, 
tillstånd för flera transporter samt en maximal tidsrymd för utfärdandet av tillstånd. Användningen av underförstått samtycke sku lle undanröja risken för dröjsmål vid 
transiteringar. Smärre negativ a konsekvenser för myndigheterna i de medlemsstater som inte 
redan tillämpar de obligatoriska bestämmelserna är att vänta. Konsekvenser för 
konkurrenskraft, handel och investeringsflöden: Genomförandet av enhetliga 
bestämmelser kan ha positiva konsekvenser i oc h med att det minskar skillnaderna mellan 
medlemsstaternas gällande regler, som potentiellt kan snedvrida konkurrensen. Även de förenklade förfarandena kan ha positiva konsekvenser.  Konsekvenser för tredjeländer: 
Positiva konsekvenser när det gäller säkerhet är att vänta också i tredjeländer. Säkerhet är en förutsättning för ekonomisk och social utveckling. 
8. B
EDÖMNING AV DE FINANSIELLA OCH ADMINISTRATIVA KOSTNADERNA FÖR DET 
FÖRESLAGNA ALTERNATIVET  
Bedömningen grundar sig på de  (begränsade) uppgifter som lämnats av myndigheter och 
privata aktörer samt siffror ur Eurostats databas. 
 
SV 9   SV A. Den aktuella situationen  
I. Uppskattning av antalet licenser 
På grundval av a) antalet licenser  utfärdade i de medlemsstater som lämnat dessa uppgifter (ca 
14 000 ), b) import- och exportmängden  i de medlemsstaterna (5 806 736 ) och c) import- och 
exportmängden i hela EU (13 148 80115) skulle, om man utgår från att de 16 återstående 
medlemsstaterna har liknande licens förfaranden, det totala antalet  licenser i de 27 
medlemsstaterna uppgå till omkring 35 000 (14 000 x 2,5). 
Antalet licenser på årsbasis kan på grundval av detta uppskattas till 25 000–30 000 , vilket 
indirekt bekräftades av en privat ak tör som angav 15 000–20 000 exportlicenser och 5 000 
importlicenser per år.   
II. Uppskattning av företagens nuvarande kostnader 
Att upprätta en licens ta r mellan en och fyra mantimmar, vilket ger två timmar i genomsnitt . 
Med en standardtaxa på 50 euro/timme  blir den totala administra tiva bördan 100 euro/licens. 
Företagens nuvarande  administrativa kostnad er kan uppskattas till 2 500 000–3 000 000 euro 
per år . 
III. Uppskattning av de nuvarande kostna derna för medlemsstaternas myndigheter 
Ingen av de myndigheter som deltog i samråd et kunde uppskatta hur många mantimmar som 
krävdes per licens, efters om några sådana uppgifter inte fanns att tillgå. 
B. Situationen framöver  
• Uppskattning av konsekvenserna av de obligat oriska bestämmelserna i det föreslagna 
alternativet 
Den totala tidsåtgången för tillämpning av best ämmelserna uppskattas till mellan fem och tio 
timmar, beroende på om transitländer är invol verade, vilket ger en administrativ börda på 
250–500 euro per licens. 
• De obligatoriska bestämmelsernas konsekvenser för medlemsstaterna 
De flesta medlemsstater ansåg att konsekvenserna när det gäller de strukturella administrativa 
kostnaderna skulle bli små.  
• Uppskattning av konsekvenserna av de frivilliga bestämmelserna och andra 
begränsande åtgärder  
Genomförandet av de frivilliga bestämmelserna och andra liknande åtgärder skulle begränsa 
de finansiella och administrativa kostnader na såsom framgår av uppskattningarna nedan. 
• Uppskattning av det föreslagna alternat ivets totalkostnad för företagen  
                                                 
15 Med beaktande av att de medlemsstater som deltog i samrådet svarar för över 40 % av den totala 
importen och exporten. 
 
SV 10   SV Det förefaller som om endast 10 % av transp orterna utgörs av tran siteringar. Användningen 
av standardiserade eller elektroniska handlingar och öppna licenser för flera transporter skulle 
minska antalet utfärdad e licenser med ungefär 30 %16. Totalkostnaden för det föreslagna 
alternativet skulle därför uppgå till 3 850 000–4 620 000 euro per år . 
• Uppskattning av det föreslagna alternat ivets totalkostnad för myndigheterna  
Vart och ett av alternativen medför en rad kostnader av engångskaraktär (genomförande av 
den nya förordningen, nya bestämmelser som behöve r läras in, utbildning av personalen). De 
flesta av de medlemsstater som deltog i samrådet  ansåg att alternativen inte skulle få några 
omedelbara eller långsi ktiga budgetkonsekvenser. 
C. Jämförelse av de uppskattade kostnaderna för företagen och myndigheterna i nuläget 
och framöver 
På grundval av uppskattningarna ovan  skulle det föreslagna alternativet leda till att de 
administrativa kostnaderna för alla EU-företag ökar med 1 350 00017–1 620 000 euro . De 
finansiella kostnader det medför för företage n att lära sig tillämpa den nya förordningen 
kommer antagligen också att öka. För medlemsstat ernas myndigheter förväntas endast en liten 
kostnadsökning (eller ingen ökning alls). 
Proportionalitetsprincipen. En förordning är den form av rättsakt som behövs för 
handelspolitiska frågor. Proportio nalitetsprincipen tryggas genom att förslaget begränsas till 
de obligatoriska bestämmelserna i artikel 10 i FN:s protokoll om skjutvapen. Det föreslagna 
alternativet tar hänsyn till medlemsstaternas gäll ande lagstiftning och gå r inte utöver vad som 
är nödvändigt för att uppnå målen, med undantag fö r de åtgärder som är avsedda att – när så 
är möjligt – tillmötesgå de privata aktörerna. 
9. UPPFÖLJNING OCH UTVÄRDERING  
Övervakningen skulle grundas på en fastst älld uppsättning indikatorer för att bedöma 
framstegen och det föreslagna alternativets effektivitet när det gäller att nå de viktigaste målen. Övervakningen skulle kunna inbe gripa rapportering (kommissionen och 
medlemsstaterna). Kommissionen skulle kunna lämna en lägesrapport om genomförandet 
efter fem år. Den skulle kunna följas av en överg ripande utvärdering av åtgärderna. Genom att 
jämföra de uppnådda resultaten med målen skulle kommissionen kunna besluta om 
ändringsförslag behöver läggas fram. 
                                                
 
16 En försiktig uppskattning som tar hänsyn till synpun kter som lämnats av företrädare för privata 
intressenter i EU, enligt vilka det totala antale t licenser är detsamma som antalet transporter. 
17 Denna uppskattning innebär att ökningen av de fi nansiella och administrativa kostnaderna motsvarar 
endast 0,19 % av det totala exportvärdet 2007.