SV Europeiska unionens officiella tidning C 383/14

Yttrande från facksektionen för sysselsättning, sociala frågor och medborgarna om Idrott och europeiska värderingar

(Yttrande på eget initiativ)

(2015/C 383/03)

Föredragande: Bernardo HERNÁNDEZ BATALLER

Den 10 juli 2014 beslutade Europeiska ekonomiska och sociala kommittén att i enlighet med artikel 29.2 i arbetsordningen utarbeta ett yttrande på eget initiativ om

Idrott och europeiska värderingar.

Facksektionen för sysselsättning, sociala frågor och medborgarna, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 17 juni 2015.

Vid sin 509:e plenarsession den 1–2 juli 2015 (sammanträdet den 2 juli) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 99 röster för, 59 röster emot och 32 nedlagda röster.

1. Slutsatser och rekommendationer

1.1 Idrotten bidrar till att uppnå EU:s strategiska mål, framhäver de pedagogiska och kulturella grundläggande värderingarna och är en pådrivande faktor för integrering då den riktar sig till alla medborgare oavsett kön, etniskt ursprung, religion, ålder, nationalitet, sociala förhållanden och sexuell läggning. Idrotten är ett instrument för att bekämpa intolerans, främlingsfientlighet och rasism.

1.2 Idrotten gör det möjligt för alla människor att på ett konstruktivt sätt styra sina förhoppningar genom att de från den fysiska idrotten får med sig värderingar som hårt arbete, solidaritet och sammanhållning. Den bidrar också till fysiskt och mentalt välbefinnande, samtidigt som sociala problem mildras genom de positiva värderingar den förmedlar. Därför är det viktigt att man i diskussionen även tar upp frågan om fastställandet av ett antal universella minimiregler som på ett övergripande sätt kan främja barns och ungdomars idrottsutövande i alla idrottsgrenar.

1.3 Frivilligarbetet fyller en viktig funktion i utvecklingen av den idrott som utförs på gräsrotsnivå och genom klubbar, och har stort socialt, ekonomiskt och demokratiskt värde. Frivilligarbete och aktivt medborgarskap bör därför främjas genom idrott inklusive vintersporter.

1.4 Principen om god ledning och förvaltning bör garantera idrottstävlingarnas integritet. Inom idrotten är idrottsorganisationernas autonomi en förutsättning, och dessa bör verka enligt principerna om öppenhet, ansvarsskyldighet och demokrati. Alla berörda parter bör därför vara tillräckligt representerade i beslutsfattandet. För att konsolidera denna allmänna förebyggande ram och mot bakgrund av en uttömmande studie (1) som nyligen utfördes är det viktigt att stärka förtroendet mellan de nationella myndigheterna och idrottsinstitutionerna för att underlätta det nödvändiga informationsutbytet mellan de nationella rättsliga myndigheterna och de internationella idrottsinstitutionerna.

1.5 EESK uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att på EU-nivå sprida och sinsemellan utbyta information om innovation, om positiva erfarenheter och om de bästa formerna för att skapa och stödja bildandet av strategiska partnerskap mellan de främsta intressenterna från olika sektorer, i syfte att stärka idrottens roll som motor för innovation och ekonomisk tillväxt. Därför är det mycket viktigt att kunna dra nytta av de fördelar som stora idrottsevenemang kan och bör medföra för de regioner och städer där de äger rum. Kommissionen bör uppmärksamma nya initiativ och metoder på global nivå som syftar till att hjälpa regionerna och städerna att lansera projekt som kan främja en hållbar ekonomisk och social utveckling.

1.6 För att utveckla idrotten bör man på olika nivåer främja användningen av EU:s finanseringsinstrument.

1.7 Social sammanhållning liksom åtgärder för att involvera missgynnade grupper i idrottsaktiviteterna och integrera människor i samhället bör främjas på EU-nivå. Detta gäller även för frihetsberövade, som i idrotten kan finna ett instrument för återintegrering i samhället. Idrotten ger upphov till ett emotionellt välbefinnande, bidrar till stabilitet tack vare värderingar som hårt arbete, solidaritet och ”rent spel” och kan hjälpa till att undanröja social utestängning och diskriminering.

1.8 EU har en viktig uppgift när det gäller att bekämpa ojämlikheter för att avskaffa de hinder som hindrar personer med funktionsnedsättning från att delta i idrottsverksamhet, främja deras deltagande i tävlingar och eliminera de sociala fördomarna i denna fråga. Det skulle därför vara positivt om kommissionen uppmanade ministerrådet att ta fram en europeisk kod för goda rutiner avseende idrott och social integration för att främja och ytterligare stimulera idrotten bland personer med funktionsnedsättning.

1.9 EU och medlemsstaterna bör ägna särskild uppmärksamhet åt att främja idrott och fysisk aktivitet bland äldre personer. I ett allt äldre Europa är det oerhört viktigt att riktade initiativ och finansiella resurser utnyttjas för detta ändamål.

2. Inledning

2.1 I Lissabonfördraget fastställs unionens och dess medlemsstaters gemensamma värderingar när det gäller integrationsprocessen. Dessa centrala värderingar är människans värdighet, frihet, demokrati, jämlikhet, rättsstaten och respekt för de mänskliga rättigheterna, inklusive rättigheter för personer som tillhör minoriteter. I Lissabonfördraget ges unionen behörighet att främja idrottens europeiska dimension (artikel 165 i EUF-fördraget). När det gäller idrottens sociala, ekonomiska och kulturella dimensioner är det viktigt att ta hänsyn till deras koppling till de värderingar som fastställs i artikel 2 i fördraget om Europeiska unionen, vilket förutsätter ett tydligt åtagande att agera från institutioner och medlemsstater som med hänvisning till subsidiaritetsprincipen ska ta initiativ till politiska strategier, normer och åtgärder för att främja idrottens europeiska aspekter.

2.2 Syftet med detta initiativyttrande är att försöka främja den inneboende potentialen i EU:s och idrottens – inklusive vintersporternas – värderingar och förmedla dem till alla medborgare och sociala organisationer, samt driva på unionens idrottspolitik eftersom det fram till i dag endast har avgetts sporadiska rättsliga yttranden, ofta i samband med utövandet av de ekonomiska friheterna.

2.3 Redan under antiken gjorde man i den grekiska filosofin åtskillnad mellan kroppens och själens aktiviteter, och den olympiska andan är en utveckling av dessa idéer, där etik och främjande av fred har en central ställning. Idrottens betydelse för de europeiska och globala målen i Europa 2020-strategin är viktig, eftersom sektorn kan bidra till en smart och hållbar tillväxt för alla.

3. Idrottens roll i samhället

3.1 För att säkerställa idrottens sociala funktion måste medlemsstaterna förfoga över lämplig infrastruktur som underlättar idrottsutövandet, och runt om i respektive regioner måste det finnas ett lämpligt, tillfredsställande och proportionerligt grundläggande nät av idrottsanläggningar.

3.2 Frivilligarbete är fortfarande hörnstenen för idrotten i EU, eftersom de frivilliga tillsammans med idrottsföreningar utan vinstsyfte gör det möjligt att utveckla och sprida idrottens ideal. I detta sammanhang bör man understryka skolans roll när det gäller att sprida de olympiska värderingar som främjar fred och sämja inom ramen för idrotten genom att värna om gemenskap och integration i ett demokratiskt och pluralistiskt samhälle. Även de mänskliga värderingar som man förknippar med idrotten är viktiga och bidrar till elimineringen av våld, rasism, intolerans och främlingsfientlighet inom idrotten.

3.2.1 Goda styrelseformer inom idrotten är nödvändiga för idrottsföreningarna. De bör utgå från principerna om öppenhet, ansvarsskyldighet och demokrati. I dessa föreningar bör alla berörda parter vara företrädda i beslutsfattandet, även supportrarna som i allmänhet värnar om rent spel. Vid finansiering av deras verksamhet med offentliga medel bör man överväga möjligheten att införa striktare krav på öppenhet.

3.2.2 EESK anser att man bör överväga möjligheten att vidta samordnade åtgärder mot oönskade företeelser som manipulation av idrottsresultat, dopning eller våldshandlingar, inte endast utifrån den behörighet som unionen tilldelats enligt artiklarna 6 och 165 i EUF-fördraget, utan även genom den behörighet som avser området med frihet, säkerhet och rättvisa eller andra som kan bli nödvändiga för att vidta överstatliga åtgärder som skulle kunna få en verkligt avskräckande effekt.

3.2.3 Dessa åtgärder bör syfta till att säkerställa en hög säkerhetsnivå, genom exempelvis åtgärder för att uppnå samordning och samarbete mellan polismyndigheter (Europol), rättsliga myndigheter (Eurojust) och andra behöriga myndigheter, bland annat idrottsförbunden.

3.3 Att främja fysisk aktivitet och idrott är en avgörande faktor för att värna folkhälsan i ett modernt samhälle. Det bör framhållas att utövandet av idrott främjar en sund livsstil samt förbättrar livskvaliteten, och när man till fullo utnyttjar möjligheterna inom idrotten minskar hälso- och sjukvårdskostnaderna.

3.4 EU-institutionernas agerande när det gäller idrotten har fått en ordentlig knuff framåt, bland annat tack vare den offentliga debatt som har inletts om idrottens så kallade europeiska dimension, det faktum att idrotten ingår i programmet Erasmus+ samt de strategiska jämställdhetsåtgärderna inom idrotten. Programmets prioriteringar diskuteras varje år, och EESK efterlyser att man vid nästa utvärdering tar hänsyn till de synpunkter som framförs i detta yttrande.

3.4.1 Denna institutionella insats bör stärkas genom att man vidtar nödvändiga åtgärder för att ta till vara den ursprungliga, lokala och traditionella idrottsverksamhetens mervärde och positiva aspekter, som är ett uttryck för den kulturella och historiska mångfald i EU som bör främjas och spridas.

3.4.2 Kommissionen bör med det nämnda programmet Erasmus+ som bas lägga fram en tydlig resultatbalans över effekterna av att idrottsverksamheten tagits med i programmet, med särskild tonvikt på uppnåendet av målen om nya kvalifikationer och sysselsättning samt målen på ungdomsområdet.

3.5 För att se till att idrotten bidrar till de europeiska värderingarnas konsolidering och utveckling är det nödvändigt att anta och genomföra samordnande, kompletterande eller stödjande åtgärder som är inriktade på att skydda dessa europeiska värderingar, särskilt de som avser att skydda den mänskliga värdigheten och vissa aspekter av utbildningen av personer vars korrekta assimilering är avgörande för en välfungerande demokrati och rättsstatsprincip. Detta tillvägagångssätt kan förstärkas genom det budskap om ”rent spel” som kanaliseras av idrotten, som sprider en stor del av de europeiska värderingarna till det övriga samhället. Idrottens europeiska dimension spelar en minst lika viktig roll när det gäller att nå vissa milstolpar i fråga om jämställdhet. Det skulle vara viktigt att skapa och använda undervisningsmaterial för att utbilda ansvariga personer, såväl ansvariga inom idrotten som föräldrar, för att bidra till undanröjandet av könsstereotyper och främjandet av jämställdhet inom idrotten, och för att uppmuntra en allt större jämvikt i könsfördelningen i styrelser och kommittéer på idrottsområdet. I detta sammanhang skulle utarbetandet av en stadga med bästa praxis för ungdomars utveckling och skydd inom idrotten vara ett viktigt steg (2).

3.6 Utövandet av idrott, på egen hand eller i grupp, kan utgöra en legitim källa till sysselsättning, välstånd och välbefinnande, och för närvarande är det viktigt att ta tillvara detta på bästa sätt för att bekämpa ungdomsarbetslöshet och socialt utanförskap. Man bör särskilt nämna situationen för idrottare som inleder en andra karriär efter att ha lämnat elitidrotten och som måste förbereda sig särskilt inför denna fas i livet (dubbla karriärer). För att dessa ungdomar ska kunna utvecklas på ett bra sätt krävs det jämförbarhet och erkännande av diplom och kvalifikationer inom idrotten. Den sistnämnda punkten är viktig för att försöka få bukt med den svarta ekonomi som kan förekomma inom denna sektor och se till att den legaliseras i framtiden.

3.6.1 Det skulle vara lämpligt att besluta hur de europeiska finansieringsmekanismerna ska kunna mobiliseras för att främja idrott som ett redskap för att stimulera social integration, sysselsättning för ungdomar, jämställdhet mellan könen, innovation, skapandet av nätverk av organisationer som stöder social återanpassning och andra ändamål av allmänt intresse. När det gäller att bekämpa social utslagning och främja återanpassning är idrott ett lämpligt hjälpmedel för att praktiskt genomföra de värderingar som stärker den personliga och sociala utvecklingen genom att fokusera på människors hälsa och utbildning. Social sammanhållning och integrering av människor i samhället bör främjas på EU-nivå, även när det gäller frihetsberövade som i idrotten kan finna ett instrument för återintegrering i samhället eftersom den skapar ett emotionellt välbefinnande och bidrar till sammanhållning och stabilitet tack vare värderingar som hårt arbete, solidaritet och – kort sagt – ”rent spel”.

3.6.2 Man bör bygga upp ett nätverk av organisationer som verkar för social sammanhållning och social återanpassning genom utövandet av idrott, särskilt de grenar som har särskilt stor spridning, för att gynna utbytet av bästa praxis med utgångspunkt i de europeiska värderingar som tas upp i fördragen. Detta kan ske genom att man organiserar en europeisk kongress om innovativa metoder för social återanpassning genom idrott, anordnar EU-mästerskap och offentliggör och sprider resultaten av dessa nät.

3.7 EU har en viktig institutionell uppgift i kampen mot ojämlikheter för att avskaffa de hinder som stoppar personer med funktionsnedsättning från att delta i idrottsverksamhet, främja deras deltagande i tävlingar och eliminera de sociala fördomarna i denna fråga. Det skulle vara positivt om kommissionen uppmanade ministerrådet att ta fram en europeisk kod för goda rutiner avseende idrott och social integration.

3.7.1 Integreringen av personer med funktionsnedsättning bör främjas genom idrottsevenemang med syftet att förbättra livskvaliteten och utveckla de sociala vanorna hos personer med funktionsnedsättning och deras familjer. Idrott är därför inte bara en hälsosam vana, utan ökar och förbättrar också dessa personers rörlighet och främjar deras personliga utveckling på områden som beslutsfattande, vänskap och lagarbete.

3.7.2 För att främja spridningen av paralympisk idrott eller högnivåidrott för personer med funktionsnedsättning och därigenom öka medvetenheten bland medborgarna bör offentliga myndigheter genomföra en kommunikationsstrategi som fokuserar på paralympiska spelen och andra internationella högnivåevenemang. Denna strategi bör genomföras med hjälp av nödvändiga hjälpmedel och fackmän och kulminera i en högkvalitativ tv-täckning av paralympiska spelen med ett stort antal sändningstimmar och sändningstider när det finns många tittare.

3.7.3 I den nationella lagstiftning som innebär att reglerna anpassas till den internationella konventionen om rättigheter för personer med funktionshinder eftersträvar man samma mål och slår fast att ”tillgänglighet och formgivning för alla” är redskap som bör användas för att anpassa och skapa miljöer som ger medborgarna möjlighet att delta fullt ut.

3.7.4 Ett av de hinder som systematiskt brukar identifieras när man har för avsikt att utveckla program för att främja integreringen av äldre personer och personer med funktionsnedsättning i fysisk idrottsaktivitet är det utbildningsunderskott som förekommer hos de olika aktörer som är involverade i processen, och därför bör man tillhandahålla det material som behövs för att tillgodose utbildningsbehoven hos lärare i gymnastik och idrott så att de lär sig mer om utvecklingen av fysisk aktivitet och idrott i en inkluderande miljö.

3.8 Den till synes oundvikliga process som innebär att det europeiska samhället åldras och att den förväntade livslängden konstant ökar, gör det nödvändigt att utarbeta riktade initiativ och program för att främja idrott och fysisk aktivitet bland äldre. Detta är ett område som har förbisetts i de flesta länder och som kräver särskild uppmärksamhet på såväl EU-nivå som medlemsstatsnivå.

4. Idrottsaktivitetens ekonomiska aspekter

4.1 Idrotten har en ekonomisk dimension till följd av den ekonomiska verksamhet som är kopplad till idrottsutövandet och utvecklingen av professionell idrott och som påverkar den inre marknaden. Idrotten har också en specifik karaktär eftersom dess struktur bygger på frivilligarbete som genom sin sociala, pedagogiska och kulturella funktion avsevärt bidrar till positiva värderingar såsom sportsmannaanda, respekt och social inkludering. Därför måste man göra en åtskillnad mellan de idrottsliga och de kommersiella intressena, och EESK anser att idrotten bör skyddas mot ett alltför stort ekonomiskt inflytande så att dess principer och värderingar fortsätter att stå i centrum.

4.1.1 På grund av idrottens unika och viktiga aspekter bör man ta särskild hänsyn till dess särdrag i samband med tillämpningen av EU:s lagstiftning, vid tillfällen när EU kan agera effektivare än medlemsstaterna och med respekt för subsidiaritetsprincipen.

4.2 När det gäller idrottens så kallade ekonomiska dimension måste hänsyn tas till de speciella kopplingarna mellan denna typ av aktiviteter och de grundläggande rättigheterna.

4.2.1 För att garantera ett lämpligt skydd mot intrång i immateriella rättigheter och i synnerhet mot digital piratkopiering, som utgör ett hot mot idrottsekonomin, måste man överväga vilka åtgärder som ska vidtas på basis av proportionalitetsprincipen. Under alla omständigheter måste man garantera medborgarnas grundläggande rättighet att få information för att åtminstone säkerställa allmänhetens rätt att tillhandahållas och ta del av nyheter, och för att se till att särskilt viktiga evenemang sänds och att journalister har rätt att rapportera.

4.2.2 Det finns andra områden såsom konkurrenspolitiken, och mer specifikt det statliga stödet, där det skulle vara en god idé att anta riktlinjer om statligt stöd för att klargöra vilka typer av stöd som anses vara legitima för att fylla idrottens sociala, kulturella och fostrande uppgifter.

4.2.3 Vadslagning inom idrott som anordnas online på oreglerade marknader, särskilt olaglig vadhållning, är i nuläget ett av de största hoten mot idrotten, och dess negativa effekter är jämförbara med dopning och läktarvåld och kan ge upphov till manipulation på grund av idrottsresultatens oförutsägbara karaktär. Det finns andra aspekter, exempelvis vadslagning och spel, och man behöver anta åtgärder av allmänt intresse i syfte att förhindra spelberoende och i synnerhet skydda underåriga mot hasardspel online.

4.2.4 Idrotten har ett inneboende och naturligt incitament som driver utövarna att fortlöpande förbättra sin förmåga och sina resultat, vilket leder till att idrotten kännetecknas av en ständigt pågående innovationsverksamhet som har gjort idrottsteknik till ett betydande område inom den ”tillämpade forskningen”, till exempel när det gäller textilteknik, människans rörelsemekanik, nya material, sensorer, mekaniska styrenheter och människoanpassad formgivning i synnerhet. Utbyggnad och drift av idrottsanläggningar samt aktivt och passivt deltagande i idrottsevenemang håller på att bli en viktig del av den s.k. upplevelseekonomin, som också utvecklingen av idrottsturismen är ett exempel på.

4.2.5 Andra teman med ekonomisk koppling till idrott, såsom fri rörlighet för personer och tjänster, sponsoravtal, reglering av spelaragenternas verksamhet, idrottsförsäkringar och hälsa, utbildningsprogram för idrottsutövare och idrottsrelaterade yrkeskvalifikationer bör vara föremål för utvärdering och, om så är lämpligt, bör kommissionen anta eller föreslå åtgärder på dessa områden.

4.2.6 När det gäller yrkesutbildning för yngre tränare är det nödvändigt att förbättra bestämmelserna i EU:s olika medlemsstater, eftersom tränarnas insats kan jämföras med en lärares arbete och tränaren i vissa fall (t.ex. vid förberedelserna inför idrottstävlingar) tillbringar mer tid med den unga idrottaren än vad en lärare gör med sina elever. Tränarens utbildning bör äga rum i en formell ram och erkännas ur utbildningssynpunkt genom ett diplom utfärdat av staten.

4.2.7 EESK uppmanar de europeiska idrottsförbunden att engagera sig för att värna om de värderingar och principer som tas upp i detta yttrande, och vi hoppas att de kommer att beakta dem i sin verksamhet på alla områden, även inom den verksamhet som endast består av utdelning av priser och offentliga utmärkelser.

Bryssel den 2 juli 2015. Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande Henri MALOSSE

(1) ”Protecting the Integrity of Sport Competition: The Last Bet for Modern Sport”, s. 120–124, Université de Paris 1 Panthéon-Sorbonne och International Centre for Sport Security (ICSS), maj 2014.

(2) Detta var en av de huvudsakliga slutsatserna från det mellanregionala idrottspolitiska toppmötet (Lissabon, den 16–17 mars 2015), som samlade en majoritet av de främsta globala aktörerna när det gäller utformningen av idrottspolitiken.