MOTIVERING

1.BAKGRUND TILL FÖRSLAGET

•Motiv och syfte med förslaget

Framgången för både den digitala och den gröna omställningen är beroende av arbetstagare med rätt kompetens, och behovet av att agera snabbt ställer höga krav på medlemsstaternas stödsystem för kontinuerligt lärande. Dessutom innebär de demografiska förändringarna i Europa att vi måste utnyttja allas fulla potential för att säkerställa en hållbar tillväxt. Slutligen krävs det, för att återhämta sig från de socioekonomiska effekterna av covid-19-pandemin,en förstärkt kompetenspolitik för att stödja framgångsrika övergångar på arbetsmarknaden där så behövs.

Kompetensutveckling är en grundläggande del av svaret på dessa utmaningar. Kompetens är en central del av den europeiska livsstilen eftersom det är en viktig faktor bakom enskildas framgång på en snabbt föränderlig arbetsmarknad. En robust uppsättning kompetenser öppnar möjligheter, erbjuder ett skyddsnät i osäkra tider och främjar inkludering och sociala framsteg. I Europa som helhet är det dock alltför få människor som deltar i regelbunden utbildning efter det att de har avslutat sin grundutbildning. Många finner sig utestängda från möjligheter till kompetenshöjning eller omskolning på grund av sin ställning på arbetsmarknaden eller personliga omständigheter som brist på pengar, tid eller motivation att utbilda sig. Begränsad medvetenhet om de egna kompetensbehoven, begränsad insyn i utbildningsutbudet, osäkerhet om ett utbildningsprograms kvalitet och erkännande, samt en otillräcklig anpassning av det tillgängliga utbudet till de individuella behoven bidrar till den låga motivationen att delta i utbildning, i synnerhet i ljuset av de begränsade möjligheterna till ekonomiskt stöd.

Till följd av detta genomgår i dag endast 1 av 10 vuxna i Europa utbildning under en given fyraveckorsperiod och mindre än hälften av alla vuxna säger sig delta i formell eller icke-formell utbildning under en period på 12 månader. Till yttermera visso är de som genomgår utbildning inte nödvändigtvis de som behöver den mest. Det är exempelvis mer sannolikt att fast anställda deltar i lärande än andra vuxna (45 % mot 29 %), och sektorer, yrken och typer av sysselsättning där andelen lågkvalificerade arbetstagare är högre ligger i botten av rangordningen över kompetenshöjning. Totalt sett deltar kvinnor något mer i vuxenutbildning än män (38,4 % jämfört med 36,4 %). Det är dock något mer sannolikt att män, snarare än kvinnor, säger sig delta i utbildning av arbetsrelaterade skäl.

En kvalificerad arbetskraft är också en viktig faktor bakom produktivitet, hållbarhet och innovation för företag av alla storlekar, särskilt för små och medelstora företag. Den gör det möjligt för företagen att växa och bidra till en framgångsrik grön och digital omställning, och därigenom skapa arbetstillfällen av hög kvalitet. Att förse människor med rätt kompetens gör det också möjligt för företagen att dra nytta av avancerad teknik.

På arbetsmarknaden finns dock fortfarande kompetensglapp och kompetensklyftor kvar och ökar. De begränsar exempelvis redan övergången till en grönare ekonomi, vilket understryker vikten av kompetensinvesteringar för att nå EU:s ambitiösa mål för den europeiska gröna given, inklusive målen avseende utsläppsminskningar. De innebär också en bromskloss för den digitala omställningen; mer än 70 % av företagen rapporterar en brist på personal med tillräckliga digitala färdigheter som ett hinder för investeringar. I synnerhet har små och medelstora företag ofta en nackdel jämfört med större företag när det gäller att stödja personalens kompetensutveckling. Det är mer sannolikt att anställda i stora företag deltar i utbildning (55 %) än att anställda i små och medelstora företag gör det (42 %). Små och medelstora företag inkluderar mikroföretag med färre än 10 anställda, och dessa anställda tenderar att delta allra minst i utbildning (36 %).

Kommissionens meddelande om en europeisk kompetensagenda för hållbar konkurrenskraft, social rättvisa och motståndskraft offentliggjordes i juli 2020, när covid-19-pandemin var som värst. I meddelandet efterlystes en kompetensrevolution och ett paradigmskifte när det gäller kompetenspolitiken, och tolv åtgärder för att förverkliga detta aviserades. En av dessa åtgärder var ett initiativ om individuella utbildningskonton för att göra det möjligt för människor att ackumulera och bevara utbildningsrättigheter och använda dem för utbildning, vägledning eller validering.

Detta paradigmskifte när det gäller kompetenspolitiken formar också många viktiga kommissionsinitiativ:

·Handlingsplanen för den europeiska pelaren för sociala rättigheter innehåller ett ambitiöst överordnat mål för kompetens: att, senast 2030, 60 % av de vuxna i arbetsför ålder i EU ska delta i utbildning varje år. EU:s ledare välkomnade detta i Portoförklaringen av den 8 maj 2021 och i Europeiska rådets slutsatser av den 25 juni 2021.

·I den europeiska gröna given erkänns kompetens som en avgörande faktor för den gröna omställningen till en modern, resurseffektiv och konkurrenskraftig ekonomi. I kommissionens meddelande av den 14 juli 2021 om 55 %-paketet framhålls att den gröna omställningen endast kan lyckas om EU har den kvalificerade arbetskraft som behövs för att förbli konkurrenskraftig.

·I sitt tal om tillståndet i unionen 2021 underströk kommissionens ordförande Ursula von der Leyen vikten av att investera i digitala färdigheter och behovet av att uppmärksamma EU:s ledare på detta. I meddelandet om Europas digitala decennium upprepas målet att andelen vuxna i EU med åtminstone grundläggande digitala färdigheter ska vara 80 %, och fastställs målet att det ska finnas 20 miljoner anställda IKT-specialister, med bättre jämvikt mellan kvinnor och män, senast 2030. I det nyligen antagna förslaget om En färdväg för det digitala decenniet fastställs en ram för att gå vidare med detta.

·I kommissionens meddelande En ny industristrategi för EU efterlyses beslutsamma åtgärder för att göra livslångt lärande till en verklighet för alla och säkerställa att utbildningen håller jämna steg med och uppnår resultat för de båda omställningarna.

·Faciliteten för återhämtning och resiliens, som del av Next Generation EU, och den fleråriga budgetramen tillhandahåller EU-finansiering för medlemsstaterna i aldrig tidigare skådad omfattning så att de kan investera i kompetens. Alla nationella planer för återhämtning och resiliens som kommissionen hittills har antagit innehåller åtgärder för kompetenshöjning och omskolning av vuxna.