Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om meddelande från kommissionen till Europaparlamentet och rådet för företagsbeskattning för 2000-talet

[COM(2021) 251 final]

(2022/C 275/07)

Föredragande: Krister ANDERSSON

Remiss Europeiska kommissionen, 01/7/2021 Rättslig grund Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt Presidiets beslut 08/06/2021 Ansvarig sektion Ekonomiska och monetära unionen, ekonomisk och social sammanhållning Antagande av sektionen 08/2/2022 Antagande vid plenarsessionen 23/2/2022 Plenarsession nr 567 Resultat av omröstningen (för/emot/nedlagda röster) 216/00/07

1. Slutsatser och rekommendationer

1.1 Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) välkomnar kommissionens sedan länge emotsedda initiativ för strategin för företagsbeskattning under 2000-talet. Kommittén stöder och uppskattar starkt det faktum att kommissionen anpassar sitt arbete till internationella diskussioner och överenskommelser.

1.2 EESK understryker behovet av att underlätta gränsöverskridande investeringar och minska efterlevnadskostnader för företag, och av att samtidigt göra den europeiska ekonomin grönare och mer digitaliserad.

1.3 EESK uppmuntrar kommissionen att fullfölja sin handlingsplan för rättvis och enkel beskattning till stöd för återhämtningsstrategin ( 1 ) , med beaktande av EESK:s yttrande ”Paket för rättvis och enkel beskattning” ( 2 )

1.4 EESK välkomnar G20-finansministrarnas godkännande av den överenskommelse mellan 136 av 140 länder inom det inkluderande ramverket som undertecknades den 8 oktober 2021 om att nå en global och konsensusbaserad paketlösning för hur beskattningsrätten ska fördelas mellan länder. Samtidigt erinrar EESK om konsekvenserna av komplexiteten i sådana ambitiösa mål, och efterlyser ett enhetligt och globalt samlat och samordnat genomförande av pelarna 1 och 2 (paketet).

1.5 EESK betonar att skattepaketet måste genomföras både i EU och, samtidigt, i viktiga handelspartnerländer. Om pelare 1 inte genomförs samtidigt av Förenta staterna och andra stora handelspartner kan europeiska företag drabbas av en konkurrensnackdel.

1.6 EESK betonar vikten av att ha exakt samma regler i Europa när det gäller pelare 2 och den effektiva minimiskatten för företag som de överenskomna komplexa regler som utarbetats i den globala överenskommelsen. Medlemsstaterna bör därför se till att tidsramen medger att en slutlig överenskommen text finns tillgänglig innan ett direktiv antas.

1.7 Syftet med beräkningen av den effektiva skattesatsen är att avgöra om den effektiva skattesatsen för en viss multinationell företagsgrupp ligger över eller under minimiskattesatsen när det gäller den aktuella jurisdiktionen. Kraven i fråga om beräkning av effektiva skattesatser måste ligga i linje med den överenskomna globala strategin, så att de administrativa kostnaderna inte ökar.

1.8 EESK stöder kommissionens initiativ att utfärda en rekommendation till medlemsstaterna om att tillåta förlustutjämning genom återföring.

1.9 EESK stöder kommissionen i kampen mot missbruk av skalbolag i syfte att ägna sig åt penningtvätt, aggressiv skatteplanering från enskildas och företags sida samt skatteundandragande. Kommittén ser fram emot att få framföra sina synpunkter på ett konkret förslag som tar itu med frågan om missbruk av skalbolag.

1.10 EESK välkomnar kommissionens initiativ att inrätta ett avdrag för minskning av snedvridningen till förmån för skuldfinansiering. Investeringar i ny grönare teknik är förknippade med en hög risk för investeraren. I sådana situationer är finansiering med eget kapital särskilt viktig, och den snedvridning till nackdel för finansiering med eget kapital som är inbyggd i skattesystemen måste åtgärdas.

1.11 EESK välkomnar regelverket för inkomstbeskattning för företag i Europa ( Business in Europe: Framework for Income Taxation eller BEFIT), som inbegriper ett enhetligt regelverk för bolagsbeskattning, och ser fram emot att kunna granska ett detaljerat förslag.

1.12 EESK uppmuntrar kommissionen att ta itu med gränsöverskridande distansarbetssituationer som en integrerad del av strategin för bolagsbeskattning.

1.13 Ett annat område som behöver ses över är mervärdesskattens täckning. Undantag och kryphål skapar komplexitet och resulterar i ojämna konkurrensvillkor samt i uteblivna skatteintäkter. EESK uppmuntrar kommissionen att se över mervärdesskattesystemets täckning.

2. Kommissionens förslag

2.1 Kommissionens meddelande om företagsbeskattning för 2000-talet syftar till att ta itu med flera stora utmaningar som har utvecklats genom åren, tillsammans med covid-19-utbrottet.

2.2 EU behöver ett robust, effektivt och rättvist skatteregelverk som tillgodoser behovet av offentlig finansiering och samtidigt stöder återhämtningen och den gröna och digitala omställningen genom att skapa ett klimat som främjar rättvis, hållbar och inkluderande tillväxt och investeringar så att sysselsättningsmöjligheter kan skapas.

2.3 Beskattning förväntas bidra till EU:s bredare politiska strategier såsom den europeiska gröna given , kommissionens digitala agenda , den nya industristrategin för Europa och kapitalmarknadsunionen . Beskattningen kommer också att behöva underlätta den digitala omställningen genom att skapa en miljö där digitala företag kan blomstra.

2.4 Kommissionens meddelande beaktar vederbörligen resultaten av BEPS-projektet och behandlar reformen av det internationella regelverket för bolagsbeskattning, under ledning av OECD och på uppdrag av G20. Reformpaketet består av två pelare. Syftet med pelare 1 är att anpassa de internationella skattereglerna till de nya affärsmodellerna, som gör det möjligt för företag att bedriva verksamhet utan fysisk närvaro. ( 3 )

2.5 Pelare 2 kommer i sin tur att minska skattekonkurrensen genom att fastställa en lägsta effektiv företagsskattesats på 15 %. ( 4 )

2.6 När en överenskommelse har nåtts inom ramen för en multilateral konvention kommer tillämpningen av paketet att bli obligatorisk och kommissionen kommer att föreslå ett direktiv för dess genomförande i EU.

2.7 Kommissionen kommer också att lägga fram ett nytt förslag om att årligen offentliggöra den effektiva bolagsskattesatsen för stora företag som är etablerade i EU och som omfattas av pelare 2, genom att använda den metod som överenskommits för beräkningarna inom pelare 2.

2.8 EU kommer också, som ett led i sin agenda för öppenhet, att vidta ytterligare åtgärder mot missbruket av skalbolag för skatteändamål – det vill säga företag med ingen eller minimal betydande närvaro och verklig ekonomisk verksamhet – genom ett nytt lagstiftningsinitiativ som syftar till att förhindra aggressiv skatteplanering, skatteundandragande eller penningtvätt från privatpersoners och företags sida.

2.9 Kommissionens strategi kommer också att ta itu med snedvridningen till förmån för skuldfinansiering inom bolagsbeskattningen genom att göra investeringar finansierade med eget kapital mindre ogynnsamma via ett avdragssystem för finansiering med nytt eget kapital.

2.10 Business in Europe: Framework for Income Taxation ). Kommissionen planerar att dra tillbaka sina förslag som håller på att behandlas om en gemensam konsoliderad bolagsskattebas ( 5 ) när ett nytt förslag för att stärka den inre marknaden läggs fram. Det kommer att bli ett nytt regelverk för inkomstbeskattning för företag i Europa, kallat BEFIT ().

2.11 BEFIT-förslaget kommer att bygga på pelare 1 och pelare 2. Kommissionen kommer att bedriva ett nära samarbete med medlemsstaterna vid utarbetandet av detta förslag, och även beakta Europaparlamentets synpunkter och samråda med näringslivet och grupper i det civila samhället.

2.12 Kommissionens strategi inbegriper en rekommendation till medlemsstaterna om att tillåta förlustutjämning genom att en förlust överförs bakåt i tiden, i syfte att skapa mer rättvisa villkor för företag i hela unionen. Rekommendationen gäller för räkenskapsåren 2020 och 2021.

3. Allmänna kommentarer

3.1 EESK välkomnar kommissionens sedan länge emotsedda initiativ för strategin för företagsbeskattning under 2000-talet. Kommittén stöder och uppskattar starkt det faktum att kommissionen anpassar sitt arbete till internationella diskussioner och överenskommelser.

3.2 EESK stöder kommissionens mål att se till att skatteagendan bidrar till det övergripande målet att möjliggöra rättvis och hållbar tillväxt genom att stödja en mer vittomfattande EU-politik såsom den europeiska gröna given, kommissionens digitala agenda, industristrategin för Europa och kapitalmarknadsunionen.

3.3 EESK understryker behovet av att underlätta gränsöverskridande investeringar och minska efterlevnadskostnader för företag, och av att samtidigt göra den europeiska ekonomin grönare och mer digitaliserad.

3.4 Kommittén är bekymrad över skattegapet, trots att bolagsskatteintäkterna i förhållande till BNP generellt sett har varit stabila eller till och med ökat i EU och OECD-länderna det senaste årtiondet.

3.5 EESK delar kommissionens uppfattning att regeringar har ägnat sig åt att anta ett lapptäcke av åtgärder mot skatteflykt och skatteundandragande och att åtgärderna har gjort den befintliga komplexiteten ännu mer invecklad. Kommittén efterlyser ett robust, effektivt och rättvist skatteregelverk som tar itu med de underliggande incitamenten att ägna sig åt metoder som inbegriper urholkning av skattebasen och överföring av vinster.

3.6 EESK uppmanar kommissionen att utvärdera effekterna av den rad lagar mot skatteflykt som införts under de senaste sex åren.

3.7 EESK uppmuntrar kommissionen att fullfölja sin handlingsplan för rättvis och enkel beskattning till stöd för återhämtningsstrategin ( 6 ) , med beaktande av EESK:s yttrande ”Paket för rättvis och enkel beskattning” ( 7 ) . Kommittén anser att det är viktigt att förbättra den europeiska ekonomins produktivitet så att den åtminstone ligger på samma nivå som i konkurrerande ekonomier. Skatt är bara en av de faktorer som påverkar produktiviteten, men en viktig sådan ( 8 )

4. Särskilda kommentarer

4.1 EESK välkomnar G20-finansministrarnas godkännande av den överenskommelse mellan 136 av 140 länder inom det inkluderande ramverket som undertecknades den 8 oktober 2021 om att nå en global och konsensusbaserad paketlösning för hur beskattningsrätten ska fördelas mellan länder ( 9 ) . Samtidigt erinrar EESK om konsekvenserna av komplexiteten i sådana ambitiösa mål, och efterlyser ett enhetligt och globalt samlat och samordnat genomförande av pelarna 1 och 2. I detta sammanhang måste EU:s förslag ta hänsyn till de särskilda kraven enligt EU-rätten, till exempel i fråga om etableringsfrihet och icke-diskriminering.

4.2 EESK konstaterar att mycket mer arbete krävs för att en detaljerad överenskommelse ska nås. Det är av största intresse att överenskommelser nås om många tekniska aspekter. När regler genomförs på EU-nivå får företag med huvudkontor i EU inte drabbas av en konkurrensnackdel i förhållande till sina motsvarande konkurrenter baserade i andra större jurisdiktioner ( 10 )

4.3 EESK betonar att skattepaketet måste genomföras inte bara inom EU utan också, samtidigt, i viktiga handelspartnerländer. Om pelare 1 inte genomförs samtidigt av Förenta staterna och andra stora handelspartner kan europeiska företag drabbas av en konkurrensnackdel. Det är därför nödvändigt att samordna både genomförandet och användningen av den multilaterala konventionen med handelspartner.

4.4 EESK understryker vikten av att reglerna införlivas och av att reglerna är exakt desamma när det gäller ett pelare 2-direktiv och effektiv minimiskatt för företag som de överenskomna komplexa regler som utarbetats i den globala överenskommelsen. Medlemsstaterna bör därför se till att tidsramen medger att en slutlig överenskommen text finns tillgänglig innan ett direktiv antas ( 11 )

4.5 EESK stöder kommissionens initiativ att utfärda en rekommendation till medlemsstaterna om att tillåta förlustutjämning genom återföring. Sådana regler är dock viktiga inte bara i en pandemisituation utan även under normala omständigheter. Ett företags nettovinst över tiden bör omfattas av bolagsskatt.

4.6 EESK stöder kommissionens kamp mot missbruk av skalbolag i syfte att ägna sig åt penningtvätt, aggressiv skatteplanering från enskildas och företags sida samt skatteundandragande. Kommittén ser fram emot att få framföra sina synpunkter på ett konkret förslag som tar itu med frågan om missbruk av skalbolag.

4.7 EESK välkomnar kommissionens initiativ att inrätta ett avdrag för minskning av snedvridningen till förmån för skuldfinansiering. Investeringar i ny grönare teknik är förknippade med en hög risk för investeraren. I sådana situationer är finansiering med eget kapital särskilt viktig, och den snedvridning till nackdel för finansiering med eget kapital som är inbyggd i skattesystemen måste åtgärdas ( 12 )

4.8 EESK konstaterar att finansiering med eget kapital skulle kunna missgynnas mindre både på företagsnivå och på aktieägarnivå. Det är viktigt att skattebehandlingen inte ger upphov till incitament att kanalisera medel från en nivå till en annan.

4.9 Dessutom är det värt att notera att om lagstadgade bolagsskattesatser stiger så ökar värdet på ränteavdrag och det blir ekonomiskt sett mer lägligt för ett företag att investera genom lån. En högre inflationstakt och/eller högre räntor skulle få en liknande effekt och därmed förstärka den nuvarande snedvridningen till förmån för skuldfinansiering ( 13 ) . Eftersom en sådan utveckling inte kan uteslutas är kommissionens kommande initiativ särskilt välkomna och viktiga.

4.10 EESK välkomnar BEFIT-målen och ser fram emot att kunna granska ett detaljerat förslag. Förslaget bör beakta de särskilda rättsliga system för vissa typer av kooperativ och ömsesidiga bolag som historiskt sett har antagits av olika medlemsstater. EESK uppmuntrar kommissionen att inkludera berörda parter och det civila samhället i överläggningarna så att framsteg och acceptans kan uppnås.

5. Några ytterligare områden som behöver ses över när det gäller 2000-talets skattepolitik

5.1 EESK menar att pandemin kan ha förändrat arbetsplatsen för många på ett sådant sätt att distansarbete kommer att vara vanligare under de kommande åren. Skattekonsekvenserna av gränsöverskridande distansarbete ger upphov till skattefrågor både för företagen och för privatpersoner. För ett företag kan ett oavsiktligt fast driftställe uppstå, med de skattemässiga konsekvenser detta innebär. En privatperson kan få skattekrav från flera länder, medan sociala förmåner och socialt skydd kan påverkas negativt. Även pensionsrättigheter kan påverkas.

5.2 EESK uppmuntrar kommissionen att ta itu med gränsöverskridande arbetssituationer som en integrerad del av strategin för bolagsbeskattning.

5.3 Ett annat område som behöver ses över är mervärdesskattens täckning. Undantag och kryphål skapar komplexitet och resulterar i ojämna konkurrensvillkor samt i uteblivna skatteintäkter. EESK uppmuntrar kommissionen att se över mervärdesskattesystemets täckning.

Bryssel den 23 februari 2022. Christa SCHWENG Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

(1) COM(2020) 312 final.

(2) EUT C 155, 30.4.2021, s. 8.

(3) De berörda företagen är multinationella företag med en global omsättning på mer än 20 miljarder euro och en lönsamhet på mer än 10 % (dvs. vinst före skatt/intäkter) beräknat med hjälp av en genomsnittsmekanism med en omsättningströskel som ska sänkas till 10 miljarder euro, förutsatt att man bland annat lyckas genomföra skattesäkerhet, med en relevant översyn som inleds sju år efter det att överenskommelsen träder i kraft och som slutförs inom högst ett år. Utvinningsföretag och reglerade finansiella tjänster är undantagna. https://www.oecd.org/tax/beps/statement-on-a-two-pillar-solution-to-address-the-tax-challenges-arising-from-the-digitalisation-of-the-economy-october-2021.pdf.

(4) Pelare 2 består av a) två sammanlänkade inhemska regler (tillsammans med de globala reglerna mot urholkning av skattebasen): (i) en bestämmelse om inkomstintegrering, som påför en tilläggsskatt på ett moderföretag avseende en lågbeskattad inkomst för en ingående enhet; och (ii) en regel om underbeskattning, som nekar avdrag eller kräver en likvärdig justering i den mån den låga skatteinkomsten för en ingående enhet inte är föremål för skatt enligt en bestämmelse om inkomstintegrering; och b) en fördragsbaserad regel (föremål för skatt-regeln) som tillåter källjurisdiktioner att införa begränsad källbeskattning på vissa närstående betalningar som är föremål för skatt under en minimisats. Föremål för skatt-regeln kommer att avräknas som en täckt skatt enligt de globala reglerna mot urholkning av skattebasen. De globala reglerna mot urholkning av skattebasen kommer att gälla för multinationella företag som når upp till tröskeln på 750 miljoner euro enligt BEPS-åtgärd 13 (land för land-rapportering). Länder är fria att tillämpa bestämmelsen om inkomstintegrering på multinationella företag med huvudkontor i respektive land även om de inte når upp till tröskeln. Den lägsta skattesats som används för bestämmelsen om inkomstintegrering och regeln om underbeskattning är 15 %. https://www.oecd.org/tax/beps/statement-on-a-two-pillar-solution-to-address-the-tax-challenges-arising-from-the-digitalisation-of-the-economy-october-2021.pdf.

(5) COM(2016) 685 final och COM(2016) 683 final.

(6) COM(2020) 312 final.

(7) EUT C 155, 30.4.2021, s. 8.

(8) Det finns många rapporter där slutsatsen dras att bolagsskatternas inverkan på tillväxten och produktiviteten är särskilt skadlig. OECD har flera gånger kommit fram till denna slutsats, se t.ex. ”Tax and Economic Growth, OECD Economics Department Working Paper No. 620” eller ”Tax Policy Reform and Economic Growth”, OECD (2010). Att bolagsskatt överförs på – i synnerhet lågutbildade – arbetstagare och att investeringar påverkas negativt är viktiga faktorer som bidragit till slutsatsen. Även andra skatter, såsom skatter på arbetsinkomster, kan bromsa utvecklingen i fråga om tillväxt och produktivitet.

(9) Skattereglerna gäller för alla företag över en tröskelnivå, oavsett vilka sektorer de är verksamma inom. Det gäller inte bara så kallade digitala affärsmodeller eller konsumentinriktade företag.

(10) I avsaknad av en regel om underbeskattning, och om regeln om inkomstintegrering inte gäller i inhemska situationer, skulle vi befinna oss i ett läge där utländska multinationella företagsgrupper, inklusive grupper med hemvist i Förenta staterna, endast skulle tillämpa den lägsta effektiva skattesatsen i gränsöverskridande situationer. Effekten skulle bli att de håller sina inhemska dotterbolag skyddade från den lägsta effektiva skattesatsen: i detta sammanhang skulle de lågbeskattade inhemska dotterbolagen till ett företag med huvudkontor i Förenta staterna eller andra länder utanför EU fortsätta att dra nytta av till exempel skattelättnader för FoU och betala skatt med en skattesats under det överenskomna minimivärdet, medan ett företag med huvudkontor i EU och dess inhemska dotterbolag skulle få sina FoU-skatteavdrag neutraliserade via tilläggsskatten om de sänker sin egen inhemska effektiva skattesats under det överenskomna minimivärdet.

(11) Om alla regler i OECD:s inkluderande ramverk inte är kända vid den tidpunkt då medlemsstaterna enas om ett direktiv måste man inleda en process för att ändra direktivet för att kunna införliva den globala överenskommelsen i ett EU-avtal. Vissa medlemsstater kan komma att motsätta sig en sådan ändring av direktivet. För att ett korrekt och fullt införlivande ska komma till stånd måste den globala överenskommelsen vara fullständigt utarbetad och känd innan man enas om ett direktiv.

(12) Se EESK:s yttrande ”Bolagsskatternas roll när det gäller bolagsstyrning” (EUT C 152, 6.4.2022, s. 13).

(13) Se ”The Taxation of Income from Capital”, Mervyn King och Don Fullerton, The University of Chicago Press och NBER (1984).