C 440/177

Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om främjande av rättvisa villkor och transparens för företagsanvändare av onlinebaserade förmedlingstjänster

[COM(2018) 238 final – 2018/0112 (COD)]

(2018/C 440/31)

Föredragande: Marco VEZZANI

Remiss Europaparlamentet, 28.5.2018 Europeiska unionens råd, 22.5.2018 Rättslig grund Artiklarna 114 och 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt Ansvarig facksektion Facksektionen för transporter, energi, infrastruktur och informationssamhället Antagande av facksektionen 6.9.2018 Antagande vid plenarsessionen 19.9.2018 Plenarsession nr 537 Resultat av omröstningen (för/emot/nedlagda röster) 190/0/3

1. Slutsatser och rekommendationer

1.1 Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) välkomnar kommissionens förslag till förordning och anser att det är ett viktigt första steg för att främja rättvisa och öppenhet för företagsanvändare av onlinebaserade förmedlingstjänster. EESK anser att detta förslag är särskilt viktigt eftersom det utgör det första försöket att reglera relationerna mellan företag inom e-handeln, och rekommenderar att det godkänns snabbt för att åtgärda en tydlig lucka i lagstiftningen.

1.2 Kommittén anser emellertid att denna förordning i sig inte kan lösa alla problem på den digitala inre marknaden och att den inte är heltäckande. Förordningens grundval är öppenhet, men det kommer inte att räcka för att reglera en mycket dynamisk och komplex marknad som den digitala marknaden. Skillnaderna i fråga om styrka mellan globala aktörer och företagsanvändare (särskilt små och medelstora företag) kan endast hanteras genom att sätta tydligare gränser och upprätta tydligare förbindelser mellan berörda parter och bekämpa missbruk av dominerande ställning. EESK rekommenderar också att man snarast tar itu med frågan om den sociala dimensionen av digitaliseringen genom social dialog. Lika stor uppmärksamhet bör ägnas åt frågor som rör skattedumpning, dataekonomin och äganderätt till data med hjälp av en helhetssyn, vilket kommissionen för övrigt redan gör på andra områden.

1.3 EESK föreslår att förordningen ska omfatta ett förbud mot prisrelaterade paritetsklausuler som fortsätter att hindra konkurrensen och skadar företag och konsumenter och som skulle kunna förvandla de stora onlineplattformarna till oligopol eller monopol. Det är avgörande att konsumenterna kan köpa varor och tjänster till lägre priser, att företag kan bygga upp sin verksamhet på ett effektivt sätt genom sina egna webbplatser och att nya onlineplattformar kan växa och växelverka med befintliga plattformar på lika villkor.

1.4 EESK anser att det är nödvändigt att företagsanvändare informeras om all differentierad behandling (t.ex. rangordning) som prioriterar vissa företag (särskilt mot betalning) som en del av avtalsvillkoren, med en tydlig märkning i stil med ”sponsrad annons”, ”innehåll betalt av” eller någon liknande formulering för att också vara lätt att känna igen för konsumenterna när de söker efter produkter eller tjänster på nätet. Det är också viktigt att informera företagsanvändare och konsumenter om de viktigaste parametrarna för hur den klassificering som bestämmer företagsanvändarnas rangordning är uppbyggd.

1.5 Kommittén ställer sig bakom införandet av mekanismer för att lösa tvister utanför domstol, och rekommenderar fastställande av harmoniserade kriterier för att garantera medlarnas oberoende. EESK anser att handelskammare som redan utför dessa tjänster effektivt på nationell nivå skulle kunna vara ett realistiskt alternativ. Det är lika viktigt att mekanismerna för att ansöka om förbudsföreläggande för att förhindra eller stoppa skador för företagsanvändare bör vara enkla, tydliga och billiga.

1.6 EESK anser att EU:s observatorium för den onlinebaserade plattformsekonomin kommer att spela en nyckelroll i genomförandet av både denna förordning och alla andra relevanta lagstiftningsinitiativ. Detta innebär att observatoriet kommer att vara mycket betydelsefullt, såväl politiskt som tekniskt. Mot bakgrund av de många yttranden som den utfärdat i denna fråga är kommittén beredd och villig att stödja arbetet i expertgruppen genom att skicka en delegat som observatör, för att hjälpa till att förmedla det organiserade civila samhällets åsikter.

2. Inledning

2.1 Onlineplattformar och sökmotorer är en grundläggande del av det digitala ekosystemet och har en stark inverkan på dess organisation och funktionssätt. Under de senaste åren har de fått en central roll i internets utveckling och presenterat nya sociala och ekonomiska modeller genom vilka de styr medborgarnas och företagens val och agerande.

2.2 E-handeln växer exponentiellt i Europa. Omsättningen i detaljhandeln 2017 uppskattades till 602 miljarder euro (en ökning med 14 % jämfört med 2016), helt i linje med den uppåtgående trenden från året före då omsättningen var 530 miljarder euro (en ökning med 15 % jämfört med 2015) ( 1 )

2.3 Enligt Eurostat ( 2 ) var 20 % av företagen i EU-28 verksamma inom e-handel 2016. Denna siffra döljer stora skillnader beroende på företagets storlek – för att vara mer exakt säljer 44 % av de stora företagen, 29 % av de medelstora företagen och endast 18 % av småföretagen på nätet.

2.4 Av företagen verksamma inom e-handel använder 85 % sin egen webbplats, men användningen av onlineplattformar fortsätter att öka: 39 % av företagen (företagsanvändare) använder dem ( 3 ) . Detta beror på två faktorer: små och medelstora företag blir alltmer intresserade av e-handel och ser onlineplattformar som ett strategiskt verktyg för att penetrera den digitala marknaden, och sociala nätverk blir exponentiellt mer inflytelserika när det gäller att organisera användarnas verkliga och virtuella liv.

2.5 Även om över en miljon europeiska små och medelstora företag använder onlinebaserade förmedlingstjänster är det relativt få plattformar som tillhandahåller dessa tjänster. Detta innebär för det första att små och medelstora företag är helt beroende av onlineplattformar och sökmotorer, och för det andra att plattformarna och motorerna har möjlighet att vidta ensidiga åtgärder som missgynnar företagens och konsumenternas legitima intressen.

2.6 Enligt en annan undersökning från kommissionen, stöter nästan 50 % av de europeiska företag som är verksamma på onlineplattformar på problem. I 38 % av fallen kan problem som uppstår till följd av avtalsförbindelser inte lösas, medan 26 % kan lösas med svårighet ( 4 )

2.7 Särskilt konsumenter påverkas indirekt av begränsningen av en full och rättvis konkurrens. Detta blir uppenbart i en rad olika situationer: från bristen på öppenhet när det gäller rangordningen av varor och tjänster till bristen på valmöjligheter på grund av företagens misstro gentemot den digitala marknaden.

2.8 De möjligheter till prövning som är öppna för företag är begränsade, otillgängliga och ofta ineffektiva. Det är ingen tillfällighet att merparten av företagen (93 %) begränsar sin onlineförsäljning till sin hemmamarknad – detta beror till stor del på att fragmenterad lagstiftning gör regleringen av gränsöverskridande tvister till en långdragen och svår process ( 5 )

2.9 Hittills har den europeiska lagstiftningen fokuserat på att definiera förhållandet mellan företag och konsumenter i online-handel (B2C), samtidigt som förhållandet mellan företag och onlineplattformar (B2B) aldrig har behandlats med beslutsamhet.

2.10 Detta är anledningen till att kommissionen i förslaget införlivat en översyn av strategin för den digitala inre marknaden ( 6 ) , ett initiativ som syftar till att bygga upp detta område av EU-lagstiftningen för att säkerställa rättvisa och öppenhet, och förhindra missbruk till följd av den lucka i lagstiftningen eller den fragmentering som är effekten av de olika nationella lagstiftningssystemen.

3. Sammanfattning av förslaget

3.1 Förslaget syftar till att reglera de förmedlingstjänster som erbjuds till företag genom onlineplattformar och sökmotorer. Detta inkluderar onlinebaserade programvarutillämpningstjänster (app-butiker) och onlinetjänster som tillhandahålls av samarbetsplattformar (sociala nätverk).

3.2 Förordningen gäller alla onlinebaserade leverantörer av förmedlingstjänster (etablerade inom eller utanför EU) förutsatt att företagsanvändarna eller företagswebbplatsanvändarna är etablerade i EU och att åtminstone en del av transaktionen innebär att dessa användare erbjuder sina produkter eller tjänster till europeiska konsumenter. Konsumenterna måste befinna sig i unionen, men det är inte nödvändigt att de ska ha sin hemvist i unionen eller vara EU-medborgare.

3.3 För att garantera rättvisa och öppenhet måste plattformarna på ett enkelt och tydligt sätt informera företagen om villkoren i kontraktet. Företagen måste underrättas om eventuella ändringar minst 15 dagar i förväg, och informeras om metoder för publicering av innehåll och de kriterier som används för att avsluta eller tillfälligt avbryta tjänsten.

3.4 I förslaget anges också att företagen måste underrättas om de parametrar som används för att fastställa rangordningen av innehåll eller webbplatser, även om de betalats för. All differentierad behandling hos tjänsteleverantören eller hos företagsanvändare som kontrolleras av leverantören, som prioriterar produkter eller tjänster som erbjuds konsumenter, måste preciseras i villkoren i avtalet.

3.5 För att skydda små företags rättigheter mer effektivt konstaterar kommissionen att leverantörer av onlinetjänster måste upprätta ett internt system för hantering av klagomål . Klagomål måste hanteras snabbt och kommuniceras tydligt till användarna. Leverantörerna kommer också att vara skyldiga att publicera regelbundna rapporter om antalet inkomna klagomål, vad de handlar om, hur lång tid det tar att handlägga dem och vilka beslut som fattas.

3.6 Det finns också bestämmelser om ett system för tvistlösning utanför domstol . Ett företag kommer således att kunna vända sig till en medlare som i förväg utses av tjänsteleverantören, som en del av avtalsvillkoren.

3.7 Medlarna ska vara opartiska och oberoende. Leverantörer uppmuntras att främja inrättandet av medlarförbund, särskilt i syfte att lösa gränsöverskridande tvister.

3.8 Efterlevnadskostnaderna kommer till stor del att bäras av tjänsteleverantörerna, medan små och medelstora företag kommer att undantas kommer till stor del att bäras av tjänsteleverantörerna, medan små och medelstora företag kommer att undantas ( 7 ) . De åtgärder som beskrivs ovan kommer inte att hindra någon från att vidta rättsliga åtgärder. De är utformade för att ta itu med och lösa tvister på ett effektivt sätt och inom en fastställd tidsfrist.

3.9 EU:s observatorium för den onlinebaserade plattformsekonomin De nya lagstiftningsarrangemangen kommer att övervakas och följaktligen kommer ( 8 ) att inrättas. Observatoriet kommer att stödja kommissionen genom att analysera utvecklingen på den digitala marknaden och bedöma förordningens genomförande och effekter. Resultaten kommer att användas i översynen av förslaget till förordning, som ska göras vart tredje år.

3.10 I förslaget föreskrivs att representativa organisationer, sammanslutningar eller offentliga organ ska ha rätt att inleda rättsliga förfaranden för att stoppa eller förbjuda eventuell bristande uppfyllelse av de relevanta kraven i denna förordning som leverantörer av onlinebaserade förmedlingstjänster gör sig skyldiga till.

3.11 Kommissionen uppmanar leverantörerna av onlinetjänster och de organisationer som företräder dem att utarbeta uppförandekoder för att bidra till en korrekt tillämpning av denna förordning, med särskild hänsyn tagen till de små och medelstora företagens behov.

4. Allmänna kommentarer

4.1 EESK var en av de första som stödde den digitala revolutionen och de tillhörande ekonomiska och sociala processerna. Eftersom kommittén är medveten om digitaliseringens risker och möjligheter har den alltid uppmanat kommissionen att fastställa en säker, tydlig, öppen och rättvis ram för den digitala inre marknaden.

4.2 I linje med sina tidigare yttranden ( 9 ) , välkomnar EESK kommissionens förslag att främja rättvisa och öppenhet i onlinebaserade förmedlingstjänster. Kommittén berömmer särskilt förslagets flexibla tillvägagångssätt, eftersom det måste fastställa en tydlig referensram för en sektor som befinner sig i ständig utveckling, samtidigt som det även ska säkerställa lika villkor.

4.3 Kommittén anser att detta initiativ är viktigt för att skydda små och medelstora företag, de primära användarna av dessa tjänster ( 10 ) , och för att skapa ett regelverk som garanterar rättvis och verklig konkurrens. Det är också avgörande att små och medelstora företag kan dra nytta av de tillväxtmöjligheter som är tillgängliga för dem på den digitala inre marknaden genom sina egna webbplatser och onlineplattformar.

4.4 Här är det viktigt att hålla i åtanke att det är en extremt komplex utmaning för små och medelstora företag att komma in på den digitala marknaden. De måste investera tillräckligt i att ändra sina produktions- och distributionssystem och i att förvärva ny kompetens och specialkunskaper. Om de inte lyckas göra det kommer de automatiskt att kastas ut från marknaden och deras rykte kommer att skadas. Ytterligare mekanismer (inklusive finansiella sådana) behövs således för att främja denna övergång.

4.5 klausuler om prisparitet (även kända som klausuler om mest gynnade kunder ) är ett allvarligt hinder för utvecklingen av en rättvis och öppen konkurrens på den digitala inre marknaden. Dessa klausuler tvingar företagsanvändare att offerera sitt lägsta pris – jämfört med andra onlineplattformar eller med sin egen webbplats – på en viss onlineplattform. Detta leder till betydande snedvridning av marknaden, eftersom det stärker några få onlineplattformar som redan är i drift (vilket förhindrar utvecklingen av nya plattformar), minskar konsumenternas möjligheter att få tillgång till lägre priser och binder företagsanvändare till plattformen, vilket hindrar dem att utveckla sina egna distributionsnät med konsumenter. Denna praxis har redan förbjudits i många EU-länder EESK anser att(även kända som) är ett allvarligt hinder för utvecklingen av en rättvis och öppen konkurrens på den digitala inre marknaden. Dessa klausuler tvingar företagsanvändare att offerera sitt lägsta pris – jämfört med andra onlineplattformar eller med sin egen webbplats – på en viss onlineplattform. Detta leder till betydande snedvridning av marknaden, eftersom det stärker några få onlineplattformar som redan är i drift (vilket förhindrar utvecklingen av nya plattformar), minskar konsumenternas möjligheter att få tillgång till lägre priser och binder företagsanvändare till plattformen, vilket hindrar dem att utveckla sina egna distributionsnät med konsumenter. Denna praxis har redan förbjudits i många EU-länder ( 11 ) på initiativ av dessa länders konkurrensmyndigheter, en åtgärd som har haft en positiv inverkan på marknadens funktionssätt och därför varit till nytta för både företag och konsumenter. EESK hoppas därför att dessa klausuler inom kort kommer att förbjudas i hela EU, möjligen i samband med den föreliggande förordningen.

4.6 EESK vill påpeka att huvuddelen av marknaden för onlinebaserade förmedlingstjänster hittills har kontrollerats av en handfull stora aktörer, varav många är baserade utanför EU. Det är därför viktigt att under genomförandet av denna förordning övervaka och säkerställa både rättvis konkurrens mellan onlineplattformar och möjligheter för nya (särskilt europeiska) plattformar att komma in på marknaden.

4.7 differentierad behandling som prioriterar erbjudna produkter eller tjänster (ofta i utbyte mot betalning). EESK noterar med tillfredsställelse att många av kraven och rekommendationerna i dess tidigare yttranden har införlivats i förordningen. I synnerhet ser kommittén starka analogier och kontinuitet när det gäller avtalsvillkorens transparens och klarhet, den utförliga förklaringen av rangordningsparametrar och av ojämlik behandling, fastställandet av stabila mekanismer för att inge klagomål och lösa tvister utanför domstol, vilket ingjuter en ansvarsfull attityd hos onlineplattformarna (uppförandekoder), och processövervakningen ( 12 ) . Framför allt vill kommittén påpeka att konsumenterna på ett tydligt och begripligt sätt måste informeras om allsom prioriterar erbjudna produkter eller tjänster (ofta i utbyte mot betalning).

4.8 Kommittén anser att förslaget är helt i linje med den allmännare rättsliga ramen för den digitala inre marknaden, som dock fortfarande är långt ifrån fullbordad. Resultaten i EU är sämre än dem som dess viktigaste globala konkurrenter uppvisar när det gäller antalet användare, företag och transaktioner på nätet. EESK uppmanar därför kommissionen och medlemsstaterna att öka ansträngningarna för att reglera hela e-handelssektorn och, mer allmänt, e-demokratin för att göra internet och den digitala marknaden till en säker plats som skapar möjligheter för alla.

4.9 Dataekonomin är en väsentlig del av den digitala marknaden. Kommittén anser att särskilt äganderätten till data inte bara kan vara en sak som två parter reglerar genom ett avtal. Det utlämnande av information som föreskrivs i detta förslag löser dessutom inte ett viktigt problem, nämligen den potentiella användningen av sådan information när en privat aktör kommer i besittning av den. EESK rekommenderar därför att kommissionen tar upp denna fråga som en brådskande angelägenhet och vidtar åtgärder för att reglera den, främst till förmån för användarna och själva begreppet dataekonomi ( 13 ). är en väsentlig del av den digitala marknaden. Kommittén anser att särskiltinte bara kan vara en sak som två parter reglerar genom ett avtal. Det utlämnande av information som föreskrivs i detta förslag löser dessutom inte ett viktigt problem, nämligen den potentiella användningen av sådan information när en privat aktör kommer i besittning av den. EESK rekommenderar därför att kommissionen tar upp denna fråga som en brådskande angelägenhet och vidtar åtgärder för att reglera den, främst till förmån för användarna och själva begreppet

4.10 EESK anser att den digitala inre marknaden bör garantera lika villkor för alla berörda ekonomiska aktörer, vare sig de är europeiska eller inte. Kommittén rekommenderar därför att kommissionen bekämpar alla otillbörliga affärsmetoder (såsom digital skattedumpning) genom att fastställa att skatt på vinster måste betalas där den motsvarande ekonomiska aktiviteten äger rum ( 14 ) och måste överensstämma med den faktiska omsättningen ( 15 ) . Kommittén vill till exempel påpeka att Airbnb-plattformen endast betalade 69 000 euro i skatt i Frankrike 2015, jämfört med cirka fem miljarder euro för hela hotellbranschen ( 16 )

4.11 Kommittén anser att det är mycket viktigt att den rättsliga ramen för hela e-handelssektorn slutförs så snart som möjligt, i syfte att fastställa lämpliga garantier och skyddsmekanismer för alla aktörer som är verksamma på den digitala inre marknaden ( 17 ) . Framför allt anser EESK att det är avgörande att ta itu med de mest kontroversiella aspekterna av digitaliseringens sociala dimension, inklusive löner, avtal, arbetsförhållanden och arbetstid för dem som antingen är anställda genom digitala plattformar ( 18 ) eller som ska tillhandahålla tjänster kopplade till dessa plattformar ( 19 ) . Kommittén rekommenderar därför att den europeiska sociala dialogen snabbt inleds ( 20 ) . Med tanke på den allt större mängden lagstiftning som reglerar denna sektor rekommenderar dessutom kommittén att en kodex för EU-onlinerättigheter ska utarbetas för EU-medborgarna ( 21 )

5. Särskilda kommentarer

5.1 leverantörer av onlinebaserade förmedlingstjänster . Internet och e-handel utvecklas snabbt och oförutsägbart, och därför anser EESK att man måste reglera de medel och tidsramar varigenom sådana tjänster hanteras, i stället för de digitala operatörer som tillhandahåller dem. Till följd av internets snabba och oförutsägbara utveckling skulle dessa operatörers karaktär eller funktioner snart kunna förändras EESK ställer sig bakom en övergripande definition av begreppet. Internet och e-handel utvecklas snabbt och oförutsägbart, och därför anser EESK att man måste reglera de medel och tidsramar varigenom sådana tjänster hanteras, i stället för de digitala operatörer som tillhandahåller dem. Till följd av internets snabba och oförutsägbara utveckling skulle dessa operatörers karaktär eller funktioner snart kunna förändras ( 22 )

5.2 Kommittén anser att detta förslag åtgärdar en viktig lucka i lagstiftningen och att det är avgörande för att ta itu med den fragmentering som orsakas av de många nationella lagstiftningarna, vilket för närvarande är en av de främsta orsakerna till problem i gränsöverskridande tvister. Kommittén anser också att förslaget passar väl in i det befintliga regelverket, som består av regler för den digitala inre marknaden och det fåtal bestämmelser som för närvarande reglerar (på ett direkt eller annat sätt) B2B-förbindelser. Den omfattande rättsliga ram som bygger på EU:s grundläggande värden tycks vara lämplig för att ge de myndigheter som ska säkerställa efterlevnaden av reglerna ett brett handlingsutrymme så att deras handlingsförmåga kan stärkas.

5.3 EESK stöder kravet att leverantörer av nättjänster ska redovisa de huvudparametrar som används för att rangordna innehåll och webbplatser. Kommittén vill icke desto mindre påpeka att detta initiativ måste hanteras varsamt, eftersom det skulle kunna främja bedrägerier från företagsanvändares sida till förfång för andra företag eller konsumenter, vilket leder till en snedvridning av marknaden.

5.4 Medlare kommer att spela en nyckelroll när det gäller att lösa tvister utanför domstol. EESK anser att de kännetecken som utmärker medlare och arrangemangen för att rekrytera dem inte är helt tydliga, och uppmärksammar skillnaderna mellan de olika medlemsstaterna. Kommittén rekommenderar att man fastställer harmoniserade kriterier för att säkerställa deras oberoende. Kommittén föreslår att man överväger möjligheten att upprätta ett europeiskt yrkesregister för att öka företagsanvändarnas förtroende. I detta sammanhang föreslår kommittén att man utnyttjar handelskammares expertis och de resultat de redan framgångsrikt uppnått på nationell nivå.

5.5 EESK välkomnar införandet av förbudsföreläggande för att skydda företagsanvändare. Detta instrument är mycket viktigt för att övervinna ”skrämselfaktorn”, som ofta håller tillbaka småföretag gentemot stora multinationella företag inom sektorn. Kommittén anser särskilt att de mekanismer som inrättats för att ansöka om ett förbudsföreläggande måste vara tydliga, enkla och billiga.

5.6 Observatoriet kommer att bli oerhört viktigt för att övervaka utvecklingen på den digitala marknaden och det korrekta och fullständiga genomförandet av själva förordningen. Framför allt anser EESK att experterna bör väljas med stor omsorg så att man kan garantera deras oberoende och opartiskhet. Kommittén är beredd och villig att stödja arbetet i expertgruppen genom att skicka en delegat som observatör för att hjälpa till att förmedla det organiserade civila samhällets åsikter ( 23 )

5.7 Även om en förordning, tillsammans med ett harmoniserat påföljdssystem, anses vara det lämpligaste instrumentet stöder EESK kravet på att leverantörerna av nättjänster ska utarbeta en uppförandekod som garanterar att lagstiftningen genomförs fullt ut och på korrekt sätt.

5.8 Kommittén vill påpeka att stora plattformar, till stor del i Förenta staterna, för närvarande använder affärsmetoder som syftar till att tvinga bort andra aktörer från marknaden, såsom fri frakt, vilket undergräver paketleveransföretag. På medellång sikt skulle detta kunna ge upphov till oligopolsituationer som skadar både företagen och konsumenterna. EESK uppmanar därför kommissionen att hålla ett vakande öga på sådana metoder.

5.9 EESK anser att detta förslag kommer att få betydande indirekta effekter på både konsumenterna (genom att erbjuda dem ett bredare utbud av produkter och ökad konkurrens mellan företagen) och sysselsättningen (arbetstillfällen kommer att skapas då fler företag är verksamma på den digitala marknaden). Det är därför viktigt att små digitala plattformar (t.ex. kooperativa plattformar) också finner en nisch på onlinemarknaden.

5.10 EESK upprepar sin uppmaning till kommissionen och medlemsstaterna att främja digital innovation med hjälp av lämpliga strategier för digital kompetens, som åtföljs av riktade utbildningsvägar, med särskilt fokus på unga och utsatta människor ( 24 ) . I syfte att öka medvetenheten hos företagsanvändare anser dessutom kommittén att det är avgörande att involvera branschorganisationer för att uppmärksamma och främja särskilda utbildningar, med särskild tonvikt på små och medelstora företag, så att det blir möjligt att fullt ut dra nytta av de möjligheter som tillhandahålls av den digitala inre marknaden.

Bryssel den 19 september 2018. Luca JAHIER Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

(1) European E-commerce Report 2017.

(2) Eurostat, Digital economy and society statistics – enterprises, 2018.

(3) Eurostat, Web sales of EU enterprises, 2018.

(4) europa.eu/rapid/press-release_IP-18-3372_sv.pdf

(5) Eurostat, E-commerce statistics, 2017.

(6) COM(2017) 228 final.

(7) Rekommendation 2003/361/EG.

(8) Observatoriet kommer att inrättas enligt kommissionens beslut C (2018) 2393. Det kommer att bestå av 10–15 oberoende experter som väljs via ett urvalsförfarande. De kommer att tjänstgöra under en tvåårsperiod och kommer inte att få någon ersättning för sitt arbete.

(9) EUT C 75, 10.3.2017, s. 119, EUT C 81, 2.3.2018, s. 102, EUT C 12, 15.1.2015, s. 1 och EUT C 271, 19.9.2013, s. 61.

(10) EUT C 389, 21.10.2016, s. 50.

(11) Tyskland, Frankrike, Italien, Sverige, Belgien och Österrike.

(12) EUT C 75, 10.3.2017, s. 119, EUT C 81, 2.3.2018, s. 102.

(13) EUT C 345, 13.10.2017, s. 130; EUT C 345, 13.10.2017, s. 138.

(14) EUT C 75, 10.3.2017, s. 119.

(15) EUT C 367, 13.10.2017, s. 73.

(16) http://www.lastampa.it/2016/08/11/esteri/airbnb-in-francia-riscoppia-il-caso-tasse-KfgawDjefZxFdSNydZs8XP/pagina.html

(17) INT/845, Artificiell intelligens/konsekvenser för arbetslivet, föredragande: Franca Salis-Madinier och Ulrich Samm, 2018 (se sidan 1 i detta nummer av EUT).

(18) EUT C 125, 21.4.2017, s. 10.

(19) EUT C 75, 10.3.2017, s. 119.

(20) EUT C 434, 15.12.2012, s. 30.

(21) EUT C 271, 19.9.2013, s. 127.

(22) EUT C 75, 10.3.2017, s. 119.

(23) Kommissionens beslut C(2018) 2393, artikel 10.

(24) EUT C 173, 31.5.2017, s. 45, EUT C 173, 31.5.2017, s. 1.