[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel den 1.2.2006

SEK(2006) 111 slutlig

Rekommendation

RÅDETS YTTRANDE

enligt artikel 5.3 i rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om Luxemburgs uppdaterade stabilitetsprogram, 2005-2008

(framlagt av kommissionen)

MOTIVERING

Bakgrund

Stabilitets- och tillväxtpakten som trädde i kraft den 1 juli 1998 syftar till att genom sunda offentliga finanser stärka förutsättningarna för prisstabilitet och stark hållbar tillväxt som kan bidra till ökad sysselsättning. Pakten ändrades första gången 2005. Reformen genomfördes mot bakgrund av att pakten har visat sig användbar för att förankra budgetdisciplin, samtidigt som dess effektivitet och ekonomiska underbyggnad behövde stärkas och de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet säkerställas.

Enligt rådets förordning (EG) nr 1466/97 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken[1], som utgör en del av pakten, skall medlemsstaterna lägga fram stabilitets- och konvergensprogram och årliga uppdateringar av dessa för rådet (medlemsstater som redan infört den gemensamma valutan skall lägga fram [uppdaterade] stabilitetsprogram och medlemsstater som ännu inte infört den gemensamma valutan skall lägga fram [uppdaterade] konvergensprogram). Luxemburgs första stabilitetsprogram lades fram den 16 februari 1999. I enlighet med förordningen avgav rådet den 15 mars 1999 sitt yttrande på grundval av en rekommendation från kommissionen och efter samråd med Ekonomiska och finansiella kommittén. I enlighet med samma förfarande bedöms uppdaterade stabilitets- och konvergensprogram av kommissionen och granskas av den ovannämnda kommittén. De kan även granskas av rådet.

I dessa program skall medlemsstaterna ange sina mål för de offentliga finanserna på medellång sikt och beskriva genom vilka politiska åtgärder dessa mål skall uppnås samt de ekonomiska antaganden som planen bygger på. Sedan reformen av stabilitets- och tillväxtpakten skall målen på medellång sikt differentieras mellan enskilda medlemsstater mot bakgrund av de stora ekonomiska och finanspolitiska skillnaderna i EU, även med avseende på de finanspolitiska riskerna för de offentliga finansernas hållbarhet. Andra inslag i reformen är bland annat att en mer symmetrisk strategi för finanspolitiken över konjunkturcykeln bör eftersträvas, genom att striktare budgetdisciplin tillämpas under goda tider, samtidigt som ”omfattande strukturreformer” med en kontrollerbar effekt på de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet bör beaktas vid en tillfällig avvikelse från målen på medellång sikt eller anpassningsbanan mot dem.

Kommissionen har granskat det uppdaterade stabilitetsprogram som Luxemburg nyligen lagt fram, med beaktande av kommissionens höstprognos 2005 samt med hänsyn till uppförandekoden[2], den allmänt vedertagna metoden för uppskattning av potentiell total produktion och konjunkturrensade saldon och de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken för perioden 2005–2008, och har på grundval av nedanstående analys överlämnat en rekommendation till rådets yttrande om programmet.

Bedömning

(1) Den 28 november 2005 inkom Luxemburg till kommissionen med sitt sjunde uppdaterade stabilitetsprogram. Det omfattar perioden 2005-2008. Programmet följer i stora drag den modell för stabilitets- och konvergensprogrammen vad gäller struktur och uppgiftskrav som fastställs i den nya uppförandekoden[3].

(2) Den ekonomiska utvecklingen har varit anmärkningsvärt gynnsam under de senaste 20 åren, med en årlig ökning av BNP i reala termer på i genomsnitt 5½ % och av den inhemska sysselsättningen med i genomsnitt 3¼ %. Tillväxten dämpades kraftigt under 2001 men efter en snabb återhämtning noterades en tillväxttakt på 4,4 % 2004. Den offentliga sektorns finansiella ställning i Luxemburg har traditionellt sett varit mycket solid med återkommande överskott sedan början av 1990-talet och en mycket låg offentlig skuld. På grund av de mycket kraftigt ökade utgifterna har dessa överskott snabbt minskat sedan början av det innevarande decenniet övergått i ett underskott sedan 2004.

(3) Enligt programmets makroekonomiska scenario bör BNP i reala termer öka från uppskattade 4,0 % 2005 till 4,4 % 2006 och till 4,9 % både 2007 och 2008. Detta tillväxtscenario förefaller rimligt, även om det ligger något över kommissionens beräkningar i 2005 års höstprognoser och de implicita uppskattningarna av tillväxtpotentialen i nämnda höstprognoser vad gäller periodens sista år. De beräkningar över inflationsutvecklingen som läggs fram i programmet förefaller rimliga. De är betydligt lägre än inflationsberäkningarna i 2005 års höstprognoser från kommissionen men bygger på andra antaganden, särskilt ett lägre oljepris. Oljeprodukter väger ovanligt tungt i Luxemburgs harmoniserade konsumentprisindex till följd stora inköp av motorbränsle av personer som inte är bosatta i landet.

(4) I sitt uttalande av den 18 januari uttalade rådet sitt stöd för den budgetstrategi som presenterades i den tidigare uppdateringen av stabilitetsprogrammet och som omfattade perioden 2004-2007. Vad gäller budgetgenomförandet 2005 uppskattas nu i höstprognosen från kommissionens avdelningar underskottet i den offentliga sektorns finanser till -2,3 % av BNP, jämfört med målet -0,1 % av BNP i den föregående uppdateringen av stabilitetsprogrammet. De offentliga inkomsterna, som i den tidigare uppdateringen beräknades öka med 1,2 procentenheter av BNP steg i verkligheten bara med 0,2 procentenheter av BNP, delvis tack vare stora och oväntade återbetalningar av mervädersskatt, samtidigt som de offentliga utgifterna ökade med 1,4 procentenheter av BNP (varav 0,8 procentenheter avsåg offentliga investeringar) i stället för 0,8 procentenheter som planerat.

(5) Programmet syftar till att minska underskottet i den offentliga sektorns finanser från -2,3 % av BNP 2005 till -0,2 % av BNP 2008 och på så sätt uppnå målet på medellång sikt på -0,8 % av BNP det året. Utvecklingen över tiden och nivån på primärsaldot är ungefär desamma som för det totala saldot, med en förbättring från ett primärt underskott på -2,1 % av BNP 2005 till en budget i balans vid slutet av perioden.Budgetstrategin har justerats sedan det föregående programmet lades fram, vilket grundades på mindre optimistiska men likväl starka makroekonomiska antaganden där underskottet i de offentliga finanserna beräknades minska från -1,4 % av BNP 2004 till -0,1 % 2005 och därefter i stort sätt ligga kvar på samma nivå under 2006 och 2007. Även om BNP-tillväxten 2005 till och med var något starkare än förväntat, ökade underskottet från en reviderad nivå på -1,2 % av BNP 2004 till -2,3 % 2005 i stället för att förbättras. Budgetstrategin har därför anpassats i det aktuella programmet för att komma tillrätta med denna oväntat försämrade situation. Den budgetjustering som planeras i programmet är utgiftsbaserad genom att de totala offentliga utgifterna beräknas minska med 2,5 procentenheter av BNP under perioden medan inkomstkvoten bör öka med 0,4 procentenheter av BNP. Minskningen av utgiftskvoten beräknas främst avse löpande utgifter, särskilt offentlig konsumtion och sociala transfereringar. Tyngdpunkten i anpassningsansträngningarna beräknas infalla mot slutet av programperioden eftersom takten i minskningen av både de nominella och konjunkturrensade underskotten beräknas öka betydligt 2007.

(6) Det konjunkturrensade saldot (såsom det beräknas av kommissionen med användning av den allmänt vedertagna metoden och på grundval av den information som ges i programmet) beräknas förbättras från ett underskott på 1½ % av BNP 2005 till en ställning med i stort sett balans i de offentliga finanserna 2008. Utan hänsyn till engångsåtgärder eller övriga tillfälliga åtgärder följer det strukturella saldot samma trend. Förbättringen i budgetställningen äger rum i en situation med ett negativt men minskande utbudsgap (från -1¾ % av BNP 2005 till -0,5 % 2008) mot bakgrund av den mycket höga potentiella produktionstillväxt som beräknas för Luxemburg. Programmets mål på medellång sikt uttrycks som ett strukturellt underskott på -0,8 % av BNP, motsvarande det uppskattade minimiriktvärde som syftar till att skapa en tillräcklig säkerhetsmarginal så att det fastställda gränsvärdet för underskottet i den offentliga sektorns finanser inte riskerar att överskridas. Genom att det målet uppnås bör således behovet av en tillräcklig säkerhetsmarginal vara tillgodosett. Det kan dessutom betraktas som lämpligt inom ramen för den nuvarande bedömningen, eftersom det ligger inom det intervall som angetts i stabilitets- och tillväxtpakten och i uppförandekoden för euroområdet och medlemsstater som deltar i ERM II och väl avspeglar skuldkvoten och den genomsnittliga potentiella långsiktiga produktionstillväxten.

(7) Programmets budgetmål är emellertid förenade med vissa risker för att utfallet kan bli sämre än beräknat. För det första kan de makroekonomiska beräkningar som redovisas i programmet möjligen vara något optimistiska när det gäller periodens sista år. För det andra har de åtgärder för att minska utgifterna som aviserats för 2007 och 2008 ännu inte specificerats. Villkoret för att programmets budgetberäkningar skall uppfyllas är därför att de åtgärder som måste vidtas under 2007 och 2008 specificeras och fullt ut genomförs.

(8) Mot bakgrund av denna riskbedömning förefaller den budgetstrategi som beskrivs i programmet på det hela taget tillfredsställande för att säkerställa att programmets mål på medellång sikt kommer att kunna nås till slutet av programperioden, förutsatt att de åtgärder som gäller 2007 och 2008 specificeras och fullt ut genomförs. Risken för att tröskelvärdet på 3 % av BNP skulle kunna överskridas kan inte uteslutas under 2006, eftersom det konjunkturrensade underskottet (såsom det beräknas av kommissionens avdelningar på grundval av programmet och i enlighet med den allmänt vedertagna metoden) fortsatt kommer att uppgå till 1¼ % av BNP, vilket är högre än minimiriktvärdet. Säkerhetsmarginalen kan eventuellt också vara otillräcklig, såvida inte de utgiftsminskande åtgärder som aviserats för det året specificeras och genomförs. Anpassningsbanan (i strukturella termer) för att nå upp till programmets mål på medellång sikt är godtagbar, utom möjligen för 2006 när minskningen av det konjunkturrensade underskottet endast beräknas uppgå till 0,3 % av BNP. Detta är mindre än den årliga genomsnittliga förbättring på 0,5 procentenheter av BNP i det strukturella saldot som föreskrivs i pakten, även om den övergripande ekonomiska situationen, trots ett negativt men minskande produktionsgap, kan betraktas som gynnsam.

(9) Den offentliga skulden beräknas för år 2005 uppgå till 6,4 % av BNP. Den beräknas i programmet öka till 10,2 % av BNP år 2008 och huvuddelen av denna ökning infaller under 2006. De främsta faktorerna bakom denna ökning är den planerade emissionen av nya lån som syftar till att finansiera utgifter för väg- och järnvägsinfrastruktur liksom vissa stora investeringsprojekt grundade på offentlig-privata partnerskap för vilka Luxemburgs regering ger det projektansvariga bolaget en finansiell garanti.

(10) När det gäller de offentliga finansernas hållbarhet förefaller risken för Luxemburgs del vara medelstor när det gäller de beräknade offentliga utgifterna för befolkningens åldrande. Den nuvarande skuldnivån är självfallet mycket låg och den planerade konsolideringen av de offentliga finanserna på medellång sikt bör bidra till att delvis minska risken i fråga om de offentliga finansernas hållbarhet. Luxemburg har emellertid under de gångna två decennierna upplevt en period av osedvanligt stark sysselsättningstillväxt, vilket gradvis kommer att gå över i en motsvarande ökning i antalet pensionärer och i kraftigt ökade pensionsutgifter. Samtidigt som den på ett avgörande sätt bidrar till de offentliga finansernas hållbarhet kommer den nuvarande storleken på pensionsfondsmedlen inte vara tillräcklig och, vilket erkänns i programmet, vissa förändringar i pensionssystemen kommer vid någon tidpunkt att visa sig nödvändiga för att hålla tillbaka framtida ökningar i offentliga utgifter och minska risken vad gäller den långsiktiga hållbarheten.

(11) Programmets strategi för de offentliga finanserna överensstämmer i huvudsak med de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken, vilka utgör en del av de integrerade riktlinjerna för perioden 2005–2008. Den ligger i synnerhet i linje med de integrerade riktlinjerna om att säkra ekonomisk stabilitet genom att bibehålla budgetmålet på medellång sikt över konjunkturcykeln och, så länge detta mål ännu inte har uppnåtts, vidta alla nödvändiga korrigerande åtgärder i linje med stabilitets- och tillväxtpakten. Den är också förenlig med de integrerade riktlinjerna om säkerställande av ekonomisk hållbarhet mot bakgrund av de beräknade kostnaderna för befolkningens åldrande.

(12) I Luxemburgs nationella reformprogram, som lades fram den 17 november 2005 inom ramen för den förnyade Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning, beskrivs säkrandet av ekonomisk stabilitet och tryggandet av ekonomisk hållbarhet som utmaningar med betydande konsekvenser för de offentliga finanserna. I programmet anges också utmaningar på andra områden som har betydande effekter på de offentliga finanserna, särskilt behovet att väsentligen öka de offentliga satsningarna på forskning och utveckling. Budgetkonsekvenserna av de åtgärder som skisseras i det nationella reformprogrammet avspeglas i stabilitetsprogrammets budgetberäkningar, och de åtgärder på de offentliga finansernas område som planeras i stabilitetsprogrammet ligger i linje med de åtgärder som skisserats i det nationella reformprogrammet. I stabilitetsprogrammet kompletteras dessa åtgärder med förändringar i den institutionella ramen för de offentliga finanserna, särskilt senareläggandet av framläggandet av budgeten från augusti till oktober, för att öka tillgången på statistiska uppgifter och förbättra budgetberäkningarnas kvalitet. I programmet aviseras också att en mer djupgående analys av kostnaderna i investeringsprojekt kommer att införas, bland annat genom att beakta projektens driftskostnader från den första planeringsfasen.

Den övergripande strategin för att reducera underskottet genom återhållsamhet med utgifterna är lovvärd, men mot bakgrund av bedömningen vore det lämpligt för myndigheterna i Luxemburg

- att öka insatserna i fråga om budgetanpassning under 2006 och fastställa och genomföra de åtgärder som krävs för 2007 och 2008, och

- att ta itu med de långsiktiga budgeteffekterna av befolkningens åldrande.

Rekommendation

RÅDETS YTTRANDE

enligt artikel 5.3 i rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om Luxemburgs uppdaterade stabilitetsprogram, 2005-2008

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR AVGETT FÖLJANDE YTTRANDE

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken[4], särskilt artikel 5.3 i denna,

med beaktande av kommissionens rekommendation, och

efter samråd med Ekonomiska och finansiella kommittén.

HÄRIGENOM FRAMFÖRS FÖLJANDE:

1. Den ekonomiska utvecklingen har varit anmärkningsvärt gynnsam under de senaste 20 åren, med en årlig ökning av BNP i reala termer på i genomsnitt 5½ % och av den inhemska sysselsättningen med i genomsnitt 3¼ %. Tillväxten dämpades kraftigt under 2001, men efter en snabb återhämtning noterades en tillväxttakt på 4,4 % 2004. Den offentliga sektorns finanser i Luxemburg har sedan en lång tid tillbaka varit mycket sunda, med återkommande överskott sedan början av 1990-talet och en mycket låg offentlig skuld. Dessa överskott har emellertid snabbt sjunkit sedan början av det innevarande decenniet som en följd av den mycket kraftiga utgiftsökningen och har omvandlats i ett u nderskott från och med år 2004.

2. I sitt uttalande av den 18 januari 2005 uttalade rådet sitt stöd för den budgetstrategi som presenterades i den tidigare uppdateringen av stabilitetsprogrammet som omfattade perioden 2004-2007.

3. Vad gäller budgetgenomförandet 2005 uppskattas nu i höstprognosen från kommissionen underskottet i den offentliga sektorns finanser till -2,3 % av BNP, jämfört med målet -1,0 % av BNP i den föregående uppdateringen av stabilitetsprogrammet. Medan de offentliga inkomsterna, som i den tidigare uppdateringen beräknades öka med 1,2 procentenheter av BNP, faktiskt endast ökade med 0,2 procentenheter av BNP, delvis som en följd av stora och oväntade återbetalningar av mervärdesskatt, ökade de offentliga utgifterna med 1,4 procentenheter av BNP (varav offentliga investeringar stod för 0,8 procentenheter) i stället för med 0,8 procentenheter av BNP som beräknat.

4. Den [14 februari 2006] granskade rådet Luxemburgs uppdaterade stabilitetsprogram, som omfattar perioden 2005-2008. Programmet följer i stora drag den modell för stabilitets- och konvergensprogrammens struktur som fastställs i den nya uppförandekoden[5].

5. Enligt programmets makroekonomiska scenario förväntas BNP i reala termer öka från uppskattade 4,0 % 2005 till 4,4 % 2006 och till 4,9 % både 2007 och 2008. Utifrån den information som finns tillgänglig för närvarande förefaller detta scenario grunda sig på rimliga tillväxtantaganden, även om de är något optimistiska för programperiodens sista år. Inflationsberäkningarna i programmet förefaller också vara realistiska.

6. Programmet syftar till att få ned det offentliga underskottet till nära balans mot slutet av programperioden och därigenom uppnå målet på medellång sikt på -0,8 % av BNP det året. Utvecklingen över tiden och nivån på primärsaldot är ungefär densamma som för det totala saldot, med en förbättring från ett primärt underskott på -2,1 % av BNP 2005 till ett överskott i det primära saldot på 0,1 % periodens slut. Minskningen av underskottet är utgiftsbaserad genom att de totala offentliga utgifterna beräknas minska med 2,5 procentenheter av BNP under perioden medan inkomstkvoten förväntas öka med 0,4 procentenheter av BNP. Budgetstrategin har anpassats sedan den föregående uppdateringen lämnades in för att hantera den oväntade försämringen av de offentliga finansernas saldo 2005. Den föregående uppdateringen grundades på ett mindre optimistiskt makroekonomiskt scenario, enligt vilket underskottet i de offentliga finanserna, efter att ha förbättrats från ett uppskattat underskott på -1,4 % av BNP 2004 till ett beräknat underkott på -1,0 % 2005, förväntades ligga kvar på ungefär samma nivå under 2006 och 2007.

7. Enligt beräkningar med den allmänt vedertagna metoden väntas det strukturella saldot i genomsnitt förbättras med drygt 0,5 % av BNP per år över programperioden (dvs. det konjunkturrensade saldot netto efter engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder). Tyngdpunkten i anpassningsansträngningen infaller mot slutet av perioden och ökar 2007 i såväl nominella som strukturella termer. I programmet fastställs budgetmålet på medellång sikt till 0,8 % av BNP och målsättningen är att till år 2008 uppnå denna budgetställning. rogrammets mål på medellång sikt är i det närmaste identiska med de minimiriktmärken som avser att ge en tillräcklig säkerhetsmarginal för att det tröskelvärde på 3 % som fastställts för underskottet i den offentliga sektorns finanser inte skall överskridas. Genom att målet uppnås bör således kravet på en tillräcklig säkerhetsmarginal ha tillgodosetts. Målet på medellång sikt kan vidare betraktas som lämpligt inom ramen för den nuvarande bedömningen, eftersom det ligger inom det intervall som angetts i stabilitets- och tillväxtpakten och i uppförandekoden för euroområdet och medlemsstater som deltar i ERM 2 samt väl avspeglar skuldkvoten och den genomsnittliga potentiella långsiktiga produktionstillväxten.

8. Utfallet för de offentliga finanserna kan komma att bli sämre än vad som anges i programmet. För det första kan de makroekonomiska beräkningar som redovisas i programmet möjligen vara något optimistiska när det gäller periodens sista år. Vidare har de åtgärder som aviserades i programmet och som syftar till att fortsätta anpassningssträvandena under 2007 och 2008 ännu inte specificerats. Förutsättningen för att programmets mål för de offentliga finanserna skall uppnås är att dessa åtgärder preciseras och i full utsträckning genomförs.

9. Mot bakgrund av denna riskbedömning förefaller programmets finanspolitiska inriktning vara väl avvägd för att säkerställa att målet på medellång sikt uppnås senast 2008, i enlighet med programmet, under förutsättning att de åtgärder som aviseras för 2007 och 2008 specificeras och i full utsträckning genomförs. Enligt kommissionens beräkningar kan risken för att tröskelvärdet för det offentliga underskottet på 3 % av BNP överskrids vid normala konjunktursvängningar inte uteslutas år 2006. Även om det planerade strukturella underskottet från och med år 2007 är lägre än minimiriktmärket från 2007 och framåt, kan det tänkas att säkerhetsmarginalen inte heller är tillräcklig 2007, om inte de utgiftsreducerande åtgärder som aviserats för det året specificeras och genomförs. Den takt i anpassningen för att nå programmets mål på medellång sikt som förutses i programmet är i stort sett förenlig med stabilitets- och tillväxtpakten, där rikmärket för den årliga förbättringen i det strukturella saldot angetts till 0,5 % av BNP för euroområdet och de medlemsstater som deltar i ERM II. Den planerade förbättringen i det strukturella underskottet i programmet uppgår emellertid endast till 0,3 procentenheter av BNP 2006, när det ekonomiska läget totalt sett kan betraktas som gynnsamt, trots ett negativt om än minskande utbudsgap.

10. Den offentliga skulden uppskattas för år 2005 uppgå till 6,4 % av BNP. Den beräknas i programmet öka till 10,2 % av BNP år 2008 och huvuddelen av denna ökning infaller under 2006.

11. När det gäller de offentliga finansernas hållbarhet förefaller risken för Luxemburgs del vara medelstor med avseende på de beräknade offentliga utgifterna för befolkningens åldrande. Den nuvarande skuldnivån är förvisso mycket låg och den planerade konsolideringen av de offentliga finanserna på medellång sikt bör bidra till att delvis minska risken när det gäller de offentliga finansernas hållbarhet. Luxemburg har emellertid under de gångna två decennierna upplevt en period av osedvanligt stark sysselsättningstillväxt, vilket gradvis kommer att övergå till en motsvarande ökning i antalet pensionärer och i kraftigt ökade pensionsutgifter. Samtidigt som denna sysselsättningsökning väsentligen bidrar till de offentliga finansernas hållbarhet, kommer den nuvarande storleken på pensionsfondstillgångarna inte räcka till, vilket erkänns i programmet, och vissa förändringar i pensionssystemen kommer vid någon tidpunkt att visa sig bli nödvändiga för att hålla tillbaka framtida ökningar i offentliga utgifter och minska risken beträffande den långsiktiga hållbarheten.

12. Programmets strategi på området för de offentliga finanserna är i stort sett förenlig med de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken, vilka utgör en del av de integrerade riktlinjerna för perioden 2005-2008, särskilt med den integrerade riktlinjen om säkrande av ekonomisk stabilitet genom att hålla fast vid budgetmålet på medellång sikt över konjunkturcykeln och, så länge detta mål ännu inte uppnåtts, vidta alla nödvändiga korrigerande åtgärder i linje med stabilitets- och tillväxtpakten samt med de integrerade riktlinjerna om att säkra ekonomisk hållbarhet mot bakgrund av de beräknade kostnaderna för befolkningens åldrande.

13. I Luxemburgs nationella reformprogram, som lades fram den 17 november 2005, lyfts följande utmaningar fram som har betydande konsekvenser för de offentliga finanserna: (i) att skydda den ekonomiska stabiliteten och (ii) trygga den ekonomiska hållbarheten. I programmet anges också utmaningar på andra områden som har betydande effekter på de offentliga finanserna, särskilt behovet att väsentligen öka de offentliga satsningarna på forskning och utveckling. Budgetkonsekvenserna av de åtgärder som skisseras i det nationella reformprogrammet avspeglas i stabilitetsprogrammets budgetberäkningar, och de åtgärder på de offentliga finansernas område som planeras i stabilitetsprogrammet ligger i linje med de åtgärder som skisserats i det nationella reformprogrammet.

Samtidigt som den övergripande strategin för att reducera underskottet genom återhållsamhet med utgifterna är lovvärd, anser rådet att myndigheterna i Luxemburg bör

- öka insatserna i fråga om budgetanpassning under 2006 och fastställa och genomföra de åtgärder som krävs för 2007 och 2008, och

- ta itu med de långsiktiga budgeteffekterna av befolkningens åldrande.

Jämförelse av prognostiserade nyckeltal för makroekonomin och de offentliga finanserna

2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |

Real BNP (förändring i procent) | SP dec. 2005 | 4,4 | 4,0 | 4,4 | 4,9 | 4,9 |

KOM nov. 2005 | 4,5 | 4,2 | 4,4 | 4,5 | Ej till. |

SP dec. 2004 | 4,4 | 3,8 | 3,3 | 4,3 | Ej till. |

HIKP-inflation (%) | SP dec. 2005 | 3,2 | 3,7 | 2,6 | 2,0 | 1,8 |

KOM nov. 2005 | 3,2 | 4,1 | 4,4 | 2,2 | Ej till. |

SP dec. 2004 | 2,6 | 3,2 | 1,5 | 1,7 | Ej till. |

BNP-gap (i % av potentiell BNP) | SP dec. 20051 | -1,7 | -1,7 | -1,3 | -0,7 | -0,6 |

KOM nov. 20052 | -1,8 | -1,6 | -1,3 | -1,2 | Ej till. |

SP dec. 20041 | -1,2 | -2,2 | -3,8 | -5,0 | Ej till. |

Saldot för de offentliga finanserna (i % av BNP) | SP dec. 2005 | -1,2 | -2,3 | -1,8 | -1,0 | -0,2 |

KOM nov. 2005 | -1,2 | -2,3 | -2,0 | -2,2 | Ej till. |

SP dec. 2004 | -1,4 | -1,0 | -0,9 | -1,0 | Ej till. |

Primärsaldo (i % av BNP) | SP dec. 2005 | -0,9 | -2,1 | -1,7 | -0,7 | 0,1 |

KOM nov. 2005 | -0,9 | -2,1 | -1,8 | -2,0 | Ej till. |

SP dec. 2004 | -1,2 | -0,9 | -0,8 | -0,9 | Ej till. |

Konjunkturrensat saldo= Strukturellt saldo3 (i % av BNP) | SP dec. 20051 | -0,3 | -1,5 | -1,2 | -0,6 | 0,1 |

KOM nov. 2005 | -0,4 | -1,5 | -1,4 | -1,6 | Ej till. |

SP dec. 20041 | -0,7 | 0,3 | 1,4 | 2,0 | Ej till. |

Offentliga sektorns bruttoskuld (i % av BNP) | SP dec. 2005 | 6,6 | 6,4 | 9,6 | 9,9 | 10,2 |

KOM nov. 2005 | 6,6 | 6,8 | 7,1 | 7,3 | Ej till. |

SP dec. 2004 | 5,0 | 5,0 | 4,6 | 4,5 | Ej till. |

Anmärkningar: 1 Kommissionens beräkningar baserar sig på uppgifterna i programmet 2 Baserat på en beräknad potentiell tillväxt på respektive 4,1 %, 4,0 %, 4,1 % och 4,3 % under perioden 2004-2007. 3Eftersom inga engångsåtgärder eller tillfälliga åtgärder redovisats i programmet, överensstämmer det strukturella saldot med det konjunkturrensade saldot. Källor: Stabilitetsprogrammet (SP), kommissionens höstprognos 2005 (KOM) samt kommissionens beräkningar. |

[1] EGT L 209, 2.8.1997, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1055/2005 (EGT L 174, 7.7.2005, s. 1). De dokument som det hänvisas till i texten återfinns på webbplatsen http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[2] ”Närmare angivelser för genomförandet av stabilitets- och tillväxtpakten samt riktlinjer för stabilitets- och konvergensprogrammens utformning och innehåll”, som godkändes av Ekofinrådet den 11 oktober 2005.

[3] Det finns luckor i både det obligatoriska och och valfria siffermaterial som föreskrivs i uppförandekoden.

[4] EGT L 209, 2.8.1997, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1055/2005 (EGT L 174, 7.7.2005, s. 1). De dokument som det hänvisas till i texten återfinns på webbplatsen http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[5] Den uppvisar luckor vad gäller de obligatoriska och valfria sifferuppgifter som föreskrivs genom koden.