[pic] | EUROPEISKA KOMMISSIONEN |

Bryssel den 20.12.2010

KOM(2010) 793 slutlig

-

SEK(2010) 1604 slutlig

RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET, RÅDET OCH EUROPEISKA EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN

2009 ÅRS RAPPORT OM PHARE, FÖRANSLUTNINGSINSTRUMENTET FÖR TURKIET, CARDS OCH ÖVERGÅNGSMEKANISMEN

INLEDNING

Sedan den 1 januari 2007 ges EU:s föranslutningsstöd till kandidatländer[1] och potentiella kandidatländer[2] genom instrumentet för stöd inför anslutningen (Ipa)[3]. Ipa ersätter fem tidigare föranslutningsinstrument, bland annat Phare[4], föranslutningsinstrumentet för Turkiet[5] och Cards, det finansiella instrumentet för västra Balkan[6].

Rapporten och det därmed sammanhängande bakgrundsdokumentet omfattar det fortsatta genomförandet av 2006 års program och tidigare program inom ramen för Phare, föranslutningsinstrumentet för Turkiet och Cards, samt inom ramen för övergångsmekanismen[7] under 2009, med den 31 december 2009[8] som brytdatum.

Inga nya program har inletts inom ramen för dessa instrument sedan 2006, som var det sista programplaneringsåret.

GENOMFÖRANDET AV PROGRAMMEN: ALLMÄN ÖVERSIKT

Phare, föranslutningsinstrumentet för Turkiet och Cards

Under 2009 var förvaltningen av Cardsprogrammen i de stödmottagande länderna på det hela taget tillfredsställande. Vid slutet av rapporteringsperioden hade det ingåtts kontrakt för nästan alla medel (från 97 % av de anslagna medlen för Albanien och Bosnien och Hercegovina till 99 % för Kosovo[9]) inom ramen för programmen för åren 2001–2006 (2001–2004 för Kroatiens vidkommande). Utbetalningarna höll också på att slutföras överlag: över 90 % hade utbetalats av anslagen för 2001–2006 för alla Cardsstödmottagare. Undantaget var Albanien med 72 %.

När det gäller föranslutningsinstrumentet för Turkiet för programmen 2002–2006 uppnåddes nivåerna 85 % för kontraktstilldelning och 73 % för utbetalning av anslagen vid utgången av perioden för kontraktstilldelning 2009. Detta tyder på att de behöriga turkiska förvaltningsmyndigheterna inte fungerar tillfredsställande. Situationen förväntas bli bättre i framtiden efter ändringar på chefsnivå, nyrekryteringar och ett återupptagande av övervakningsåtgärder. De förbättringar i organisationen och förfarandena som införts i de berörda förvaltningsstrukturerna som en del av den ökade övervakningen av det decentraliserade genomförandet inom ramen för Ipa bör också ge positiva effekter på förvaltningen av stöd inom ramen för föranslutningsinstrumentet för Turkiet[10].

Under 2009 fortsatte Bulgarien och Rumänien att genomföra nationella och gränsöverskridande program inom ramen för Phare 2006. Största delen av verksamheten i de projekt som genomförts inom ramen för dessa program slutfördes före årets utgång, men de nationella myndigheterna och kommissionen har fortsatt att kontrollera resultaten 2010 och detta arbete fortsätter under 2011. För Rumäniens vidkommande kommer genomförandet av ett antal projekt inom ramen för 2006 års Phareprogram att fortsätta till mitten av 2011, och resultaten var därför ännu inte tillgängliga vid slutet av rapporteringsperioden. I Bulgarien uppgick utbetalningarna inom ramen för Phare 2005 och 2006 till 77,10 % respektive 65,10 % av anslagen. Motsvarande siffror i Rumänien var 79,62 % och 69 %. Kontraktstilldelningen för Phare 2005 och 2006 i Kroatien slutfördes 2009. Sammantaget ingicks kontrakt för 86 % av anslagen[11]. Utbetalningarna fortsatte och nådde 60 % av de sammanlagda anslagen.

Övergångsmekanismen

De tio länder som anslöt sig till EU i maj 2004[12] slutförde genomförandet av 2006 års program inom ramen för övergångsmekanismen den 15 december 2009, och åstadkom de resultat och effekter som förväntats, bland annat när det gäller att förbättra den offentliga förvaltningen i de stödmottagande länderna och bidra till att uppfylla de återstående kraven enligt EU:s regelverk. Vid slutet av rapporteringsperioden varierade utbetalningsnivån inom ramen för 2005 års övergångsmekanism från dryga 84 % på Malta till över 98 % på Cypern. Motsvarande siffror för 2006 års övergångsmekanism var 58 % för Malta och nästan 98 % för Cypern.

Bulgarien och Rumänien fortsatte 2009 med kontraktstilldelning och genomförande av program inom ramen för 2007 års övergångsmekanism. Vid slutdatumet för tilldelning av kontrakt den 15 december 2009 hade båda länderna nått en kontrakteringsgrad på knappt 70 % av anslagen. I Rumänien berodde den på att takten i upphandlingen var lägre än förväntat. Det svaga resultatet i Bulgarien förklaras av den tillfälliga indragandet av det behöriga genomförandeorganets ackreditering för decentraliserat genomförande (vilket också tillämpas för Phare-föranslutningsstöd).

Exempel på framgångsrika projekt

Stödet inför anslutningen hjälper de länder som strävar efter en EU-anslutning att förbereda sig för medlemskapet, men det har också medfört en stabilisering av situationen på västra Balkan under det senaste decenniet och främjat en långtgående agenda för ekonomiska och politiska reformer.

I det följande ges konkreta exempel på resultat som uppnåtts med hjälp av stöd inför anslutningen 2009[13]:

- I Albanien har ett gränsövergångsställe vid gränsen mot Montenegro och ett centrum för återintegrering av minderåriga finansierats genom Cards. Stödet bidrar således till att underlätta det regionala samarbetet och den fria rörligheten för personer och varor och att stärka sektorn för rättsliga och inrikes frågor i landet.

- I Bosnien och Hercegovina har ett gränsövergångsställe vid gränsen mot Montenegro och ett mottagningscentrum för olagliga invandrare finansierats genom Cards. Gränsövergångsstället bidrar till att effektivisera tullklareringen, möjliggör en tillräcklig kontroll av gods och passagerare som passerar gränsen och underlättar den lagliga genomströmningen av dessa. I mottagningscentrumet för olagliga invandrare kvarhålls olagliga invandrare från tredjeländer i väntan på utvisning i enlighet med internationella standarder, EU-standarder och bästa praxis, varvid de förbereds för att återvända till sitt ursprungsland eller ett annat land. Byggnader som inrymmer lokala och kantonala domstolar har renoverats så att lokalerna kan användas effektivare, vilket bidrar till att administrations- och domstolsverksamheten kan bedrivas på ett effektivare och mer verkningsfullt sätt.

- I Kroatien har Phare bidragit till att säkerställa skyddet för immateriella rättigheter , utveckla fiskerisektorn och närmare anpassa den till den gemensamma fiskeripolitiken och upprätta ” övervakning av de blå gränserna ” i enlighet med bästa praxis i EU. När det gäller immateriella rättigheter har de berörda institutionerna tack vare Pharestödet höjt allmänhetens medvetenhet om dessa frågor, ökat samarbetet och förbättrat samordningen och tillsynsmekanismerna genom utbyte av underrättelser, information och bästa metoder. Pharestödet till fiskerisektorn har förbättrat den institutionella strukturen, förvaltningen och statistiksystemet i sektorn samt stärkt inspektionen och övervakningen. Pharestödet har också hjälpt den kroatiska gränspolisen att utveckla och genomföra övervakningen av de blå gränserna som en del av landets handlingsplan för en integrerad gränsförvaltning. Cards har bidragit till att utveckla och upprätthålla ett högkvalitativt system för livsmedelssäkerhet . Förutom att upprätta ett nytt system för livsmedelssäkerhet och den därtill hörande institutionella ramen har man moderniserat kontrollverksamheten hos de organ som ansvarar för levande djur och livsmedelsprodukter.

- I f.d. jugoslaviska republiken Makedonien har Cards bidragit till en intensifierad kamp mot organiserad brottslighet och korruption genom att en övergripande laglig och institutionell ram för en mer verkningsfull politik har utarbetats och en specialiserad enhet mot korruption har blivit fullt fungerande. Tack vare Cards har också ett nationellt system för viseringshandläggning upprättats som leder till ökad säkerhet i EU, med hjälp av specialiserad programvara och utrustning med vars hjälp utfärdandet av viseringar förbättrats samt standardiserade förfaranden och en snabb, konsekvent och noggrann kontroll av viseringssökande införts. Cards har dessutom stött skapandet av ett nationellt system för kontroll och förvaltning av vinodlingar genom att stödja det ansvariga organet, utarbeta register över vinodlingar och hjälpa till att anpassa den nationella lagstiftningen om vinodling till EU:s lagstiftning.

- I Kosovo har man med hjälp av Cards skapat ett rättsskipningssystem för minderåriga som bygger på barns rättigheter, genom att bygga upp kapaciteten hos yrkesverksamma på området och utveckla forskning och målinriktade program för förebyggande och rehabilitering. Cardsstödet har också främjat etableringen av moderna, hållbara, konkurrenskraftiga, miljövänliga små och medelstora företag med sunda finanser och skapande av sysselsättning . Detta föranslutningsinstrument har vidare främjat leveranserna av kol till befintliga kraftverk genom upprustning av tunga maskiner för kolbrytning.

- I Montenegro har man tack vare Cards finansierat upprustningen av pumpstationer för avloppsvatten på fyra orter, vilket har lett till förbättrad avloppshantering i kuststäderna.

- I Serbien har Cards främjat större öppenhet, effektivitet och förutsägbarhet i de lokala myndigheternas verksamhet och en strategisk planeringsmetod för hållbar utveckling av de lokala myndigheterna har testats. Inom ramen för programmet har man också stött omstrukturering och utveckling av små och medelstora företag i prioriterade sektorer, bland annat företag som är problematiska ur miljö- och energieffektivitetssynpunkt, företag som ägs eller leds av kvinnor och/eller nya högteknologiföretag. Cardsstöd har dessutom getts till reformen av yrkesutbildning i form av fortbildning av lärare, skolledare och andra i moderna undervisningsmetoder, införande av nya läroplaner, resultatbaserad bedömning av elever och utarbetande av undervisningsmaterial.

- I Turkiet har man inom ramen för föranslutningsinstrumentet fastställt en nationell flerårig plan för jämställdhet mellan könen , utarbetat en modell för ett jämställdhetsorgan, skapat nätverk mellan berörda institutioner och bedrivit utbildnings- och upplysningsverksamhet. Föranslutningsinstrumentet har bidragit till kampen mot våld mot kvinnor i hemmet genom att man fått hjälp att stödja utvecklandet av en strategi och en nationell handlingsplan, bygga upp kapaciteten hos offentliga organ att erbjuda tjänster till kvinnor som drabbats eller riskerar att drabbas, upplysa allmänheten och samla in data om karaktären och omfattningen av problemet nationellt sett. Instrumentet har vidare bidragit till att minska föroreningen av grundvattnet och miljön genom upprättandet av ett stabilt system för avfallshantering i den region som berörs. Genom instrumentet har man dessutom finansierat ett stort antal sysselsättningsprojekt i olika provinser som ska hjälpa de offentliga arbetsmarknadsmyndigheterna att genomföra effektivare sysselsättningsåtgärder som motsvarar behoven på arbetsmarknaden på lokal nivå och öka anställbarheten för unga människor och för kvinnor.

RELEVANT UTVECKLING 2009, LÄRDOMAR OCH PERSPEKTIV

Den viktigaste utvecklingen och de viktigaste lärdomarna från genomförandet av Phare och övergångsmekanismen i Bulgarien och Rumänien

En av de viktigaste händelserna under 2009 när det gäller genomförandet av Phare och övergångsmekanismen hade samband med indragningen av medel till Bulgarien i februari 2008 och det därpå följande återkallandet av ackrediteringen av två genomförandeorgan i Bulgarien i juli samma år[14]. Under 2009 förbättrades situationen när det gäller erkännande och kvantifiering av svagheterna i kontrollsystemet och från och med juli månad samma år förbättrades även de behöriga bulgariska myndigheternas uppföljning av oegentligheter. I slutet av oktober 2009 överlämnade Bulgarien förslag till finansiella korrigeringar till kommissionen. Detta ledde till att kommissionen upphävde indragningen av utbetalningar den 18 november 2009.

Mot bakgrund av dessa erfarenheter inledde kommissionen under rapporteringsperioden en bredare satsning för att på ett mer övergripande sätt ta itu med de normer för internkontroll som var mest relevanta för att förbättra ansvarigheten, stärka tillförlitligheten och effektivisera beslutsfattandet vid programplaneringen och genomförandet av stödet inför anslutningen[15].

Bland övriga åtgärder som kommissionen vidtog 2009 och som var av betydelse även för förvaltningen av de föranslutningsprogram som höll på att avslutas, kan nämnas antagandet av en kontrollstrategi och anvisningar till delegationerna. Syftet med dessa var att de skulle fungera som handledning vid upprättandet av normer för internkontroll, särskilt i de nyligen inrättade[16] EU-delegationerna på västra Balkan, och förtydliga vissa aspekter av övervakning vid huvudkontoren. I detta sammanhang antogs även en strategi för validering av ansökningar om utbetalning vid centraliserad förvaltning[17], i vilken det bland annat ingår att vidaredelegerade utanordnare ska utarbeta årliga tillförlitlighetsstrategier [18]. Ytterligare efterhandskontroller av de vidaredelegerade utanordnarnas handlingar planerades från och med 2010.

Erfarenheterna från genomförandet av Phare och övergångsmekanismen inom ramen för systemet för utvidgat decentraliserat genomförande (Edis)[19] i Bulgarien och Rumänien har visat att decentraliserad förvaltning av EU-stöd utan förhandskontroller bör införas före anslutningen, så att det genom noggrann kontroll av kommissionen framgår och bekräftas att den fungerar effektivt och ändamålsenligt i praktiken.

Med detta i åtanke har kommissionen fastställt stränga villkor för decentraliseringen av förvaltningen av stödet inför anslutningen (Ipa) till myndigheterna i Kroatien. Dessa villkor ska säkerställa att de nationella myndigheterna har kapacitet att axla uppgifterna att förvalta Ipa-medel före anslutningen och medel från strukturfonderna efter anslutningen. På samma sätt kommer kommissionen att vidta ytterligare åtgärder för att efterkomma rekommendationerna från revisioner och utvärderingar om att stärka förvaltnings- och kontrollsystemen för det decentraliserade genomförandet av Ipa i Turkiet.

Genomförandet av stödet inför anslutningen i Bulgarien och Rumänien har också visat att problem som kvarstår under det sista genomförandeåret fortfarande kan vara komplicerade och resurskrävande. Därför intensifierade kommissionen under 2009 sina insatser för att säkerställa noggrannare bevakning och uppföljning i efterhand av de program som avslutades.

Slutligen har erfarenheterna i Bulgarien och Rumänien också inverkat på samordningen av EU:s stöd inför anslutningen i de länderna. Efter Europaparlamentets krav på regelbunden rapportering om hur genomförandet fortlöper i Bulgarien och Rumänien inrättade kommissionen under 2009 ytterligare en mekanism för intern samordning för att övervaka förvaltningen av EU-medel i dessa två länder.

Lärdomar från genomförandet av föranslutningsinstrumentet i Turkiet och perspektiv

Turkiet är den största mottagaren av föranslutningsstöd från EU. Förvaltningen av detta stöd är delvis decentraliserad, dvs den har överlåtits till de nationella myndigheterna men omfattas av förhandskontroller som görs av EU:s delegation. Även om revisionsrätten i sin särskilda rapport 16/2009 om förvaltningen av föranslutningsstödet till Turkiet under perioden 2002–2006[20] medgav att de projekt som finansierats från EU-budgeten hade uppnått de avsedda målen och att resultaten sannolikt var hållbara, ansåg den att kopplingen mellan stödet och prioriteringarna i utvecklingsagendan tidigare inte kunde påvisas i tillräcklig grad och inte heller stödets effekt som stöd för dessa prioriteringar.

Mot bakgrund av dessa resultat vidtar kommissionen åtgärder inom ramen för det nya instrumentet för föranslutningsstöd (Ipa) för att göra det effektivare. Utöver en förstärkning av det ovannämnda förvaltnings- och kontrollsystemet för decentraliserad förvaltning vidtas följande åtgärder:

- Programplaneringen av det ekonomiska stödet får en bättre koppling till politiska prioriteringar och kompletteras med en mer sektorsspecifik inriktning där så är lämpligt, med sektorsstrategier som syftar till både ökat egenansvar och ökad effekt.

- Kommissionen kommer att se till att framtida projekt har tydligare mål som leder till en förbättrad interventionslogik med relevanta och mätbara indikatorer och riktmärken.

- Vid behov kommer klart definierade villkor att användas för att säkerställa att stödmottagarna genomför de åtaganden som krävs för att det ekonomiska stödet ska leda till resultat och få effekt.

- Ökat fokus i övervakningssystemen på resultat och effekter av projekt som håller på att genomföras.

- Revisioner, utvärderingar och noggrann övervakning kommer att säkerställa att förbättringarna är effektiva och att det vid behov görs ytterligare anpassningar av systemet.

I årsrapporten om Ipa[21] och dess bakgrundsdokument[22] finns mer information om perspektiven i samband med förvaltningen av föranslutningsstödet.

RESULTATEN AV PHARE/CARDS/FÖRANSLUTNINGSINSTRUMENTET FÖR TURKIET

Under 2009 genomfördes, som en del av systemet för interimsöversyn i Turkiet och Kroatien, sektorsspecifika, tematiska och särskilda utvärderingar som huvudsakligen omfattade föranslutningsinstrumentet (Turkiet) och Phare och Cards (Kroatien). Tillbakablickande utvärderingar av Cardsprogram genomfördes också i f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Kosovo, Montenegro och Serbien[23].

Enligt utvärderingarna har det stöd som levererats överlag använts till de prioriteringar och strategier som man kommit överens om med stödmottagarna. Utvärderingsresultaten ger vid handen att effekterna av stödet varierade från måttligt tillfredsställande till måttligt otillfredsställande. Positiva resultat har uppnåtts , bland annat ökad kapacitet bland de människor och institutioner som arbetar med EU-finansierade program inom alla sektorer, vilket lett till positiva effekter på regeringens politik, institutioner, privata enheter och enskilda personer. Genom instrumenten har man fått medel för att modernisera infrastruktur, utrustning, rutiner och förfaranden. Insatserna i de sektorer som utvärderades har följaktligen fått politiska, sociala, miljömässiga och ekonomiska effekter.

Effekterna av stödet dämpades ofta av svagheter i mottagarländerna i samband med programplaneringen (otillräcklig institutionell genomförandekapacitet och bristfälliga nationella strategier vid den tidpunkt då förslagen till projekt utarbetas), genomförandet (begränsad kapacitet hos mottagarna inom vissa områden och förseningar i genomförandet) och övervakningen (underkommittéer för sektorsövervakning fungerar bara i begränsad omfattning) av stödet. Det saknades också verktyg för att bedöma kostnadseffektiviteten och mottagarnas absorptionsförmåga förblev ganska svag.

Med utvärderingsresultaten som grund ingick i rekommendationerna för den framtida programplaneringen bland annat att de stödmottagande institutioner som handhar stöd inför anslutningen bör säkerställa att de har tillräcklig kapacitet för programplanering och utformning av projekt. Detta skulle framför allt omfatta en grundligare bedömning av behoven och absorptionskapaciteten för den institution som drar nytta av projektresultaten, en mer systematisk integrering av stödet med nationella strategier och större hänsyn till effektivitetsaspekter. När det gäller genomförandet bör den administrativa effektiviteten både inom de nationella strukturerna och EU-delegationerna förbättras ytterligare så att upphandlingsförfarandena blir klara i tid och förseningar undviks. När projekten har inletts bör de omfattas av mer systematisk övervakning. Övervakningssystemet bör stärkas ytterligare både när det gäller verksamheten vid underkommittéerna för sektorsövervakning och kvaliteten i övervakningsrapporterna.

Föranslutningsstödets långsiktiga effekter och hållbarhet är fortfarande oviss för flertalet stödmottagare, främst på grund av den höga personalomsättningen och osäkerheten om budgeten räcker till uppföljningsverksamhet och underhålls- och driftskostnader för projekten. De nationella myndigheterna måste därför snabbt ta itu med problemet med den höga personalomsättningen för att säkerställa långsiktiga effekter och hållbarhet. I den framtida programplaneringen bör man också mer systematiskt ta hänsyn till frågan om vilka ekonomiska resurser som krävs för att de resultat som programmen leder till blir hållbara.

Stödmottagarna håller på att behandla slutsatserna och rekommendationerna i utvärderingarna från 2009. Kommissionen å sin sida har intensifierat sin regelbundna kontroll av framstegen i de åtgärder som vidtas av stödmottagarna till följd av utvärderingsresultaten. Dessutom använder kommissionen utvärderingsresultaten för att förbättra förvaltningen av föranslutningsstödet inom ramen för det nya Ipainstrumentet, inte bara när det gäller genomförandet utan även programplaneringen och det nya instrumentets interventionslogik i vidare bemärkelse, enligt ovan.

SAMARBETE MED EIB OCH INTERNATIONELLA FINANSINSTITUT

Under 2009 anslogs inom ramen för den Pharefinansierade finansieringsmekanism som inrättats i samarbete med internationella finansinstitut[24] ytterligare 35 miljoner euro i incitament som öronmärkts för projekt inom ramen för finansieringsinstrumentet för små och medelstora företag (SMEFF) och ytterligare 5 miljoner euro i incitament för vilka åtaganden ingåtts inom ramen för instrumentet för kommunal finansiering (MFF). Sammantaget höll 31 Phareprogram på att genomföras under 2009 inom ramen för de fyra befintliga finansieringsinstrumenten (dvs. de två ovannämnda plus infrastrukturinstrumentet för kommuner (MIF) och instrumentet för finansiering av effektivare energiutnyttjande (EEFF)[25] ). Nya projekt godkändes inom alla instrument med undantag av infrastrukturinstrumentet för kommuner, för vilket perioden för ingående av kontrakt med lokala finansiella intermediärer hade löpt ut. De fortsatt svåra marknadsförhållandena under 2009 ledde till svårigheter med genomförandet av programmen inom vissa instrument (t.ex. instrumentet för kommunal finansiering 2005 och 2006) och till ansökningar om att ändra deras tillämpningsområde (t.ex. att inkludera projekt för förnybar energi i instrumentet för finansiering av effektivare energiutnyttjande). Under 2009 omarbetade man dessa instrument för att anpassa dem till målen i Europa 2020[26]. Denna process var ännu inte avslutad vid slutet av rapporteringsperioden.

[1] Kroatien, Island (från och med 2010), f.d. jugoslaviska republiken Makedonien och Turkiet.

[2] Albanien, Bosnien och Hercegovina, Montenegro, Serbien och Kosovo.

[3] Rådets förordning (EG) nr 1085/2006 av den 17 juli 2006.

[4] Rådets förordning (EEG) nr 3906/89 av den 19 december 1989.

[5] Rådets förordning (EG) nr 2500/2001 av den 17 december 2001.

[6] Gemenskapsbistånd till återuppbyggnad, utveckling och stabilisering (Cards), rådets förordning (EG) nr 2666/2000 av den 5 december 2000.

[7] Artikel 31 i anslutningsfördraget för Bulgarien och Rumänien.

[8] För programplaneringen och genomförandet av följande program redogörs i 2009 års rapport om Ipa (KOM(2101) 687 slutlig av den 25 november 2010).

[9] Enligt FN:s säkerhetsråds resolution 1244/99.

[10] Se 2009 års rapport om Ipa för närmare uppgifter (jfr fotnot 8).

[11] Anslag som det inte ingåtts kontrakt för vid tidsfristens slut har frigjorts.

[12] Cypern, Estland, Lettland, Litauen, Malta, Tjeckien, Ungern, Polen, Slovakien och Slovenien.

[13] Projekt som slutfördes eller pågick 2009.

[14] I februari 2008 drog kommissionen in utbetalningar inom ramen för Phare och övergångsmekanismen som förvaltades av två godkända organ, och i juli 2008 återkallade kommissionen ackrediteringen av dessa organ, dvs. deras rätt att förvalta programmen. Detta skedde efter kontroller på plats då det framkom att de nationella förvaltnings- och kontrollsystemen som inrättats för att förvalta medel inför anslutningen inte var tillförlitliga. Se 2008 års rapport om Phare, föranslutningsinstrumentet för Turkiet, Cards och övergångmekanismen, KOM(2009) 700 av den 21 december 2009.

[15] Dvs. de normer för internkontroll som har samband med mål och resultatindikatorer , riskhanteringsprocesser , processer och förfaranden samt kontroll av förvaltningen .

[16] Fram till utgången av 2008 förvaltades större delen av Cardsprogrammen av Europeiska byrån för återuppbyggnad. Sedan september 2008 har de återstående uppgifterna i samband med genomförandet av detta program i f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Kosovo, Montenegro och Serbien övertagits av EU-delegationerna under kommissionens överinseende (GD Utvidgning).

[17] Gäller i tillämpliga delar för decentraliserat genomförande, även om ytterligare förtydliganden behövs i så fall.

[18] Dvs. med de genomförandebefogenheter som kommissionen har överfört (delegerat) till dem i enlighet med artikel 51 i budgetförordningen för EU:s allmänna budget, rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002

[19] Systemet för utvidgat decentraliserat genomförande (Edis). Förvaltningen av stödet inför anslutningen är en viktig inlärningsfas för de nationella myndigheterna i ett kandidatland för att förbereda sig för den kommande förvaltningen av – betydligt högre – belopp som landet kommer att ta emot efter anslutningen. Därför sker överföringen av förvaltningen av stödet inför anslutningen till de nationella myndigheterna stegvis, först under överinseende av EU:s delegation (Dis – decentraliserat genomförande med förhandskontroller) och senare utan sådana kontroller (Edis).

[20] Särskild rapport nr 16/2009 Europeiska kommissionens förvaltning av föranslutningsstödet till Turkiet, offentliggjord den 13 januari 2010.

[21] Se fotnot 8.

[22] KOM(2010) 1430 slutlig av den 25 november 2010.

[23] När det gäller Albanien och Bosnien och Hercegovina genomfördes och rapporterades utvärderingar av Cards 2008.

[24] Europeiska investeringsbanken (EIB), Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling (EBRD) och Europarådets utvecklingsbank (CEB) tillsammans med Kreditanstalt für Wiederaufbau (KfW).

[25] Mer information om de fyra programmen finns i 2008 års rapport om Phare, föranslutningsinstrumentet för Turkiet, Cards och övergångsmekanismen, (KOM(2009) 700 slutlig av den 21 december 2009).

[26] Europa 2020 är den nya strategi för smart och hållbar tillväxt för alla som lanserades av kommissionen den 3 mars 2010 (KOM(2010) 2020 slutlig av den 3 mars 2010) för att komma ur krisen och förbereda ekonomin för nästa årtionde, och som antogs av rådet i juni (EUCO 13/10 av den 17 juni 2010).