Förslag till RÅDETS BESLUT om undertecknande, på Europeiska unionens vägnar, av avtalet med konungariket Norge om deltagande i arbetet med det europeiska stödkontoret för asylfrågor /* COM/2013/0878 final - 2013/0428 (NLE) */





MOTIVERING 1. BAKGRUND TILL FÖRSLAGET Genom förordning (EU) nr 439/2010 inrättades ett europeiskt stödkontor för asylfrågor[1] i syfte att stärka medlemsstaternas praktiska samarbete i asylfrågor, underlätta genomförandet av det gemensamma europeiska asylsystemet och stödja de medlemsstater vars asyl- och mottagningssystem är utsatta för särskilt starkt tryck. I skäl 24 i förordningen står det: ”För att stödkontoret ska kunna utföra sitt uppdrag bör det stå öppet för deltagande av sådana länder som slutit avtal med unionen och därmed har antagit och tillämpar unionsrätten på det område som omfattas av denna förordning, särskilt Island, Liechtenstein, Norge och Schweiz.” Dessa länder kallas ”associerade länder”. I artikel 49.1 i förordningen föreskrivs därför att ”Stödkontoret ska stå öppet för deltagande av Island, Liechtenstein, Norge och Schweiz som observatörer.” Det ska fastställas på vilket sätt och i vilken omfattning dessa länder främst ska delta i stödkontorets arbete. Sådana arrangemang ska inbegripa bestämmelser om deltagande i initiativ som tas av stödkontoret, om finansiella bidrag och om personal. När det gäller personalfrågor ska dessa arrangemang under alla förhållanden vara förenliga med tjänsteföreskrifterna”. Det är naturligt att de associerade länderna deltar i stödkontorets verksamhet eftersom de även är anslutna till Dublinsystemet, och detta ger dessutom ett tydligt mervärde till stödkontorets verksamhet när det gäller till exempel utbyte av goda metoder och erfarenheter, permanent stöd och krisåtgärder, insamling och analys av information samt kontorets system för tidig varning och beredskap. På grundval av detta lade kommissionen den 1 juli 2011 fram en rekommendation till rådet om att bemyndiga kommissionen att inleda förhandlingar med Island, Norge, Schweiz och Liechtenstein om internationella avtal om upprättande av sådana arrangemang. Kommissionen fick den 27 januari 2012 rådets bemyndigande att inleda förhandlingar med Island, Norge, Schweiz och Liechtenstein om villkoren för dessa staters deltagande i arbetet med europeiska stödkontoret för asylfrågor. Förhandlingarna fördes med alla associerade länder gemensamt. Fyra förhandlingsrundor ägde rum. Den slutliga texten i utkastet till avtal med konungariket Norge paraferades den 28 juni 2013. Medlemsstaterna har informerats och konsulterats inom ramen för rådets arbetsgrupper. För unionens del är den rättsliga grunden för avtalet artiklarna 74, 78.1 och 78.2 jämförda med artikel 218 i EUF-fördraget. Det bifogade förslaget utgör det rättsliga instrumentet för undertecknande av avtalet. Rådet kommer att fatta beslut med kvalificerad majoritet. 2. FÖRHANDLINGSRESULTAT Kommissionen anser att målen i rådets förhandlingsdirektiv har uppnåtts och att unionen kan godta utkastet till avtal. Det slutliga innehållet i avtalet kan sammanfattas på följande sätt: Utkastet till avtal innebär att konungariket Norge deltar fullt ut i stödkontorets verksamhet [artikel 1], finns representerat i stödkontorets styrelse som observatör utan rösträtt [artikel 2], lämnar årliga ekonomiska bidrag till stödkontoret som beräknas på den andel landets BNP utgör av BNP i alla stater som deltar i stödkontorets arbete [artikel 3 och bilaga I]. Därutöver har konungariket Norge godtagit bestämmelser om en eventuell ökning av bidraget om unionens bidrag ökas [artikel 3 och bilaga I]. Vidare inrättas enligt utkastet till avtal en kommitté med företrädare för kommissionen och de associerade länderna. Av effektivitetsskäl ska kommittén sammanträda tillsammans med motsvarande kommittéer som inrättats med andra associerade länder som deltar på grundval av artikel 49.1 i förordningen. Kommittén nämndes inte i förhandlingsdirektiven och har begärts av de associerade länderna för att göra det möjligt att utbyta information och övervaka genomförandet av avtalet [artikel 11]. Avtalet tillåter även provisorisk tillämpning efter det att det undertecknats [artikel 13.3]. 3. BUDGETKONSEKVENSER Artikel 3 och bilaga I till utkastet till avtal innehåller bestämmelser om konungariket Norges årliga ekonomiska bidrag till stödkontoret och dess justering enligt bilaga I. 4. SLUTSATS Mot bakgrund av det ovanstående föreslår kommissionen att rådet beslutar att avtalet mellan Europeiska unionen och konungariket Norge om deltagande i arbetet med det europeiska stödkontoret för asylfrågor ska undertecknas på unionens vägnar och bemyndigar kommissionen att utse den eller de personer som ska ha rätt att underteckna avtalet på unionens vägnar. 2013/0428 (NLE) Förslag till RÅDETS BESLUT om undertecknande, på Europeiska unionens vägnar, av avtalet med konungariket Norge om deltagande i arbetet med det europeiska stödkontoret för asylfrågor EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 74, 78.1 och 78.2 jämförda med artikel 218.5, med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och av följande skäl: (1) I artikel 49.1 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 439/2010 av den 19 maj 2010 om inrättande av ett europeiskt stödkontor för asylfrågor[2] sägs att stödkontoret ska stå öppet för deltagande av Island, Liechtenstein, Norge och Schweiz som observatörer och att det ska fastställas på vilket sätt och i vilken omfattning dessa länder främst ska delta i stödkontorets arbete. (2) Den 27 januari 2012 bemyndigade rådet kommissionen att inleda förhandlingar med konungariket Norge om ett avtal om villkoren för dess deltagande i stödkontoret. Förhandlingarna slutfördes med framgång och avtalet paraferades den 28 juni 2013. (3) Avtalet bör undertecknas av förhandlaren på Europeiska unionens vägnar, med förbehåll för att det ingås vid en senare tidpunkt. (4) Enligt skäl 21 i förordning (EU) nr 439/2010 har Förenade kungariket och Irland meddelat att de önskar delta i antagandet och tillämpningen av den förordningen. De bör därför genomföra artikel 49.1 i förordningen genom att även delta i detta beslut. Förenade kungariket och Irland deltar därför i detta beslut. (5) Enligt skäl 22 i förordning (EU) nr 439/2010 deltar Danmark inte i antagandet av den förordningen, som inte är bindande för eller tillämplig på Danmark. Danmark deltar därför inte i detta beslut. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 Undertecknande av ett avtal mellan Europeiska unionen och konungariket Norge om deltagande i arbetet med det europeiska stödkontoret för asylfrågor bemyndigas härmed på unionens vägnar, med förbehåll för att avtalet ingås vid en senare tidpunkt. Texten till avtalet åtföljer detta beslut. Artikel 2 Kommissionen bemyndigas härmed att utse den eller de personer som ska ha rätt att underteckna avtalet på unionens vägnar. Artikel 3 I avvaktan på att de förfaranden som är nödvändiga för att formellt ingå avtalet avslutas ska det tillämpas provisoriskt i enlighet med dess artikel 13.3. Utfärdat i Bryssel den På rådets vägnar Ordförande BILAGA AVTAL mellan Europeiska unionen och konungariket Norge om deltagande i verksamheten vid det europeiska stödkontoret för asylfrågor EUROPEISKA UNIONEN, nedan kallad EU, å ena sidan, och KONUNGARIKET NORGE, nedan kallat Norge, å andra sidan, med beaktande av artikel 49.1 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 439/2010 av den 19 maj 2010 om inrättande av ett europeiskt stödkontor för asylfrågor[3], nedan kallad förordningen, och av följande skäl: (1) Enligt förordningen ska europeiska stödkontoret för asylfrågor, nedan kallat stödkontoret, för att kunna utföra sitt uppdrag stå öppet för deltagande av sådana länder som slutit avtal med unionen och därmed har antagit och tillämpar unionsrätten på det område som omfattas av denna förordning, särskilt Island, Liechtenstein, Norge och Schweiz, nedan kallade associerade länder. (2) Norge har ingått avtal med EU och har därmed antagit och tillämpar unionsrätten på det område som omfattas av förordningen, i synnerhet avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Island samt Konungariket Norge av den 26 oktober 2004 om kriterier och mekanismer för att fastställa vilken stat som ska ansvara för handläggningen av en asylansökan som görs i en medlemsstat eller i Island eller Norge.[4] HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 Deltagandets räckvidd Norge ska delta fullt ut i stödkontorets arbete och ha rätt att få stöd från kontoret på det sätt som anges i förordningen och i enlighet med villkoren i detta avtal. Artikel 2 Styrelse Norge ska vara företrätt i stödkontorets styrelse som observatör utan rösträtt. Artikel 3 Ekonomiskt bidrag 1. Norge ska årligen bidra till stödkontorets inkomster med ett belopp som ska beräknas på landets bruttonationalprodukt (BNP) som procentandel av BNP för alla deltagande stater i enlighet med formeln i bilaga I. 2. Det ekonomiska bidrag som avses i punkt 1 ska lämnas från och med den dag som följer på ikraftträdandet av detta avtal eller den dag avtalet börjar tillämpas provisoriskt enligt artikel 13.3 i avtalet. Det första ekonomiska bidraget ska sättas ned i förhållande till hur stor del av året som återstår när avtalet träder i kraft eller börjar tillämpas provisoriskt. Artikel 4 Skydd av personuppgifter 1. Vid tillämpningen av detta avtal ska Norge behandla personuppgifter i överensstämmelse med Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter.[5] 2. Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 av den 18 december 2000 om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter[6] ska tillämpas när stödkontoret behandlar personuppgifter. 3. Norge ska iaktta sekretessbestämmelserna i styrelsens arbetsordning avseende handlingar i stödkontorets besittning. Artikel 5 Rättslig ställning Stödkontoret ska ha ställning som juridisk person enligt gällande lag i Norge och ska i Norge ha den mest vittgående rättskapacitet som tillerkänns juridiska personer enligt gällande lag i Norge. Kontoret ska särskilt ha rätt att förvärva eller avyttra fast och lös egendom och får vara part i rättsliga förfaranden. Artikel 6 Ansvarsbestämmelser Stödkontorets ansvar ska regleras av artikel 45.1, 45.3 och 45.5 i förordningen. Artikel 7 Domstol Norge ska erkänna Europeiska unionens domstols behörighet i frågor som rör stödkontoret enligt artikel 45.2 och 45.4 i förordningen. Artikel 8 Stödkontorets personal 1. I enlighet med artikel 38.1 och 49.1 i förordningen ska norska medborgare som anställs vid stödkontoret omfattas av tjänsteföreskrifterna för tjänstemän i Europeiska unionen, anställningsvillkoren för övriga anställda i Europeiska unionen och bestämmelser som antagits gemensamt av unionens institutioner för tillämpningen av dessa tjänsteföreskrifter och anställningsvillkor och de bestämmelser som antagits av stödkontoret i enlighet med artikel 38.2 i förordningen. 2. Med avvikelse från artikel 12.2 a och artikel 82.3 a i anställningsvillkoren för övriga anställda i Europeiska unionen får norska medborgare som åtnjuter fulla medborgerliga rättigheter anställas på kontrakt av stödkontorets verkställande direktör enligt gällande regler för urval och rekrytering av personal som antagits av stödkontoret. 3. Artikel 38.4 i förordningen ska tillämpas med nödvändiga ändringar på norska medborgare. 4. Norska medborgare får dock inte utnämnas till tjänsten som verkställande direktör för stödkontoret. Artikel 9 Privilegier och immunitet Norge ska på stödkontoret och dess personal tillämpa protokollet om Europeiska unionens immunitet och privilegier[7] samt alla bestämmelser som antas i enlighet med detta protokoll avseende stödkontorets personal. Artikel 10 Bedrägeribekämpning Bestämmelserna i artikel 44 i förordningen ska tillämpas och Europeiska bedrägeribekämpningsbyrån (Olaf) samt Europeiska revisionsrätten har rätt att utöva sin behörighet. Olaf och revisionsrätten ska informera Riksrevisjonen i god tid om eventuella planer på att utföra kontroller på plats, som på norsk begäran ska utföras tillsammans med Riksrevisjonen. Artikel 11 Kommitté 1. En kommitté som ska bestå av företrädare för Europeiska kommissionen och Norge ska övervaka genomförandet av avtalet och kontinuerligt följa tillhandahållandet och utbytet av information i detta avseende. Av praktiska skäl ska kommittén sammanträda tillsammans med motsvarande kommittéer som inrättats med andra associerade länder som deltar på grundval av artikel 49.1 i förordningen. Kommittén ska sammanträda på begäran av antingen Norge eller Europeiska kommissionen. Stödkontorets styrelse ska informeras om kommitténs arbete. 2. Information ska utbytas och diskuteras i kommittén avseende planerad EU-lagstiftning, som antingen direkt påverkar eller ändrar förordningen eller väntas påverka det ekonomiska bidrag som avses i artikel 3 i detta avtal. Artikel 12 Bilagor Bilagan till detta avtal ska utgöra en integrerad del av avtalet. Artikel 13 Ikraftträdande 1. De avtalsslutande parterna ska godkänna detta avtal i enlighet med sina egna förfaranden. Parterna ska underrätta varandra om att förfarandena avslutats. 2. Detta avtal ska träda i kraft den första dagen i den första månaden efter dagen för den sista underrättelsen som avses i punkt 1. 3. Efter undertecknande av avtalet får avtalsparterna genom en gemensam överenskommelse ange att det ska tillämpas provisoriskt från den dag som följer på dess undertecknande. Artikel 14 Uppsägning och giltighetstid 1. Detta avtal ska ingås på obestämd tid. 2. Alla avtalsslutande parter kan efter samråd i kommittén säga upp detta avtal genom anmälan till motparten. Avtalet ska upphöra att gälla sex månader efter dagen för uppsägning. 3. Detta avtal ska upphöra att gälla om man avslutar avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Island samt Konungariket Norge av den 26 oktober 2004 om kriterier och mekanismer för att fastställa vilken stat som ska ansvara för handläggningen av en asylansökan som görs i en medlemsstat eller i Island eller Norge. 4. Detta avtal är upprättat i ett exemplar på bulgariska, danska, engelska, estniska, finska, franska, grekiska, italienska, kroatiska, lettiska, litauiska, maltesiska, nederländska, polska, portugisiska, rumänska, slovakiska, slovenska, spanska, svenska, tjeckiska, tyska, ungerska och norska språken, vilka alla texter är lika giltiga. …………… BILAGA I Formel för att beräkna bidraget 1. Norges ekonomiska bidrag till stödkontorets inkomster enligt artikel 33.3 d i förordningen ska beräknas på följande sätt: De mest aktuella slutliga uppgifterna om Norges bruttonationalprodukt (BNP) som föreligger den 31 mars varje år ska delas med summan av tillgängliga uppgifter om BNI i alla stater som deltar i stödkontorets verksamhet. Den erhållna procentandelen ska tillämpas på den del av stödkontorets inkomster som avses i artikel 33.3 a i förordningen under det aktuella året för att beräkna Norges ekonomiska bidrag. 2. Det ekonomiska bidraget ska betalas i euro. 3. Norges andel ska betalas högst 45 dagar efter mottagande av debetnotan. Vid varje försening i betalningen av bidraget ska Norge betala dröjsmålsränta på det belopp som var utestående på förfallodagen. Räntan ska beräknas enligt den räntesats som Europeiska centralbanken tillämpar på sina större refinansieringstransaktioner och som offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, C-serien. Den räntesats som ska användas är den som gäller den första arbetsdagen i den månad då förfallodagen infaller, plus tre och en halv procentenheter. 4. Norges ekonomiska bidrag ska anpassas enligt denna bilaga om Europeiska unionens bidrag som belastar unionens allmänna budget enligt artikel 33.3 a i förordningen höjs i enlighet med artiklarna 26, 27 eller 41 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012[8] av den 25 oktober 2012 om finansiella regler för unionens allmänna budget och om upphävande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002. I sådana fall ska mellanskillnaden erläggas 45 dagar efter mottagande av debetnotan. 5. Om de betalningsanslag för år N som stödkontoret erhållit från EU i enlighet med artikel 33.3 a i förordningen inte utnyttjats före den 31 december år N eller om stödkontorets budget för år N har sänkts enligt artiklarna 26, 27 eller 41 i förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 om finansiella regler för unionens allmänna budget och om upphävande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002, ska den andel av de outnyttjade eller sänkta anslagen som motsvarar Norges bidrag överföras till stödkontorets budget för år N+1. Norges bidrag till stödkontorets budget för år N+1 ska sättas ned i motsvarande grad. [1] Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 439/2010 av den 19 maj 2010 om inrättande av ett europeiskt stödkontor för asylfrågor, EUT L 132, 29.5.2010, s. 11. [2] EUT L 132, 29.5.2010, s. 11. [3] EUT L 132, 29.5.2010, s. 11. [4] EGT L 93, 3.4.2001, s. 40. [5] EGT L 281, 23.11.1995, s. 31. [6] EUT L 8, 12.1.2011, s. 1. [7] EUT C 83, 30.3.2010, s. 266. [8] EUT L 298, 26.10.2012, s. 1.