Särskild rapport Har Eruf-stödet till små 
och medelstora företag 
när det gäller e-handel 
varit ändamålsenligt?SV 2014  nr 20
EUROPEISKA
REVISIONSRÄTTEN
EUROPEISKA REVISIONSRÄTTEN  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tfn. +352 4398-1
E-post: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
En stor mängd övrig information om Europeiska unionen är tillgänglig på internet  
via Europa-servern ( http://europa.eu ).
Luxemburg: Europeiska unionens publikationsbyrå, 2014
ISBN 978-92-872-1339-6
doi: 10.2865/17642
© Europeiska unionen, 2014
Kopiering tillåten med angivande av källan.
Printed in Luxembourg
Har Eruf-stödet till små 
och medelstora företag 
när det gäller e-handel 
varit ändamålsenligt?
(i enlighet med artikel 287.4 andra stycket i EUF-fördraget)Särskild rapportSV 2014  nr 20
02
 Innehåll
Punkt
 Termer och förkortningar
I–IV Sammanfattning
1–11  Inledning
1–3 Varför är e-handel viktigt?
4–6 EU:s strategier för informationssamhället
7–9 Stöd från Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf) till investeringar i e-handel
10 –11  Erufs förvaltningssystem
12–16  Revisionens inriktning och omfattning samt revisionsmål
17– 62  Iakttagelser
17–27  Medlemsstaternas operativa program utgjorde en god grund för stödet till små och medelstora 
företag när det gäller e-handel, men inte för resultatmätning
18–19  Alla de utvalda medlemsstaterna hade utarbetat de operativa program som granskades i linje med 
relevanta regionala eller nationella strategier för informations- och kommunikationsteknik
20–27  Alla de granskade operativa programmen innehöll e-handelsåtgärder med mål och indikatorer men sena 
ändringar av målen förhindrade ibland en ordentlig resultatbedömning
28–51  Förvaltningsmyndigheterna var mer inriktade på output än på resultat under både urvals- och 
övervakningsetapperna
29–43  Vid förfarandena för urval av projekt bedömdes sällan huruvida de utvalda projekten var de projekt som 
med störst sannolikhet skulle bidra till utvecklingen av små och medelstora företag och/eller EU:s mål för 
informationssamhället
44–51  Förvaltningsmyndigheterna kunde i de flesta fall inte bedöma ett projekts effekt på ett litet eller 
medelstort företags utveckling
03 Innehåll
52–62  Generellt genomförde de små och medelstora företagen projekten väl men de lyckades inte alltid 
visa vilka resultat som uppnåtts
53–57  Projektens output stämde i allmänhet överens med de tillhörande ansökningarna
58–62  Många små och medelstora företag uppgav att de hade dragit nytta av genomförandet av sitt projekt men 
det förekom ingen systematisk mätning av uppnådda resultat
63–68  Slutsatser och rekommendationer
 Kommissionens svar
04
 Termer och förkortningar
AWP : Årligt arbetsprogram.
B2B : e-handel mellan företag ( Business-to-Business ).
B2C : e-handel mellan företag och konsument ( Business-to-Consumer ).
DAE : Digital agenda för Europa.
Dödviktseffekt : Dödviktseffekter uppstår när finansiering ges som stöd till en mottagare som skulle ha gjort 
samma val även utan stödet. I sådana fall kan utfallet inte tillskrivas politiken, och det stöd som betalats ut till 
mottagaren har inte haft någon effekt. Således är den utgiftsandel som framkallar dödviktseffekt per definition inte 
ändamålsenlig eftersom den inte bidrar till måluppfyllelsen. 
Effekter : De långsiktiga socioekonomiska konsekvenser som kan observeras en viss tid efter en avslutad insats och 
som kan beröra antingen direkta mottagare av insatsen eller indirekta mottagare som egentligen inte omfattas av 
insatsen, vilka kan vara vinnare eller förlorare.
Eruf : Europeiska regionala utvecklingsfonden: Eruf ger ekonomiskt stöd för att främja ekonomisk och social 
sammanhållning mellan EU:s regioner. Eruf-stödet genomförs främst via operativa program som omfattar ett stort 
antal projekt.
EU: Europeiska unionen.
Förmedlande organ : Ett offentligt eller privat organ eller en offentlig eller privat förvaltning som verkar under en 
förvaltningsmyndighets ansvar eller som utför uppgifter för en sådan myndighets räkning gentemot stödmottagare 
som genomför verksamhet.
Förvaltningsmyndighet : En nationell, regional eller lokal offentlig myndighet eller ett offentligt eller privat organ 
som medlemsstaten utser för att förvalta ett operativt program.
IKT: Informations- och kommunikationsteknik.
Operativt program : Ett dokument som godkänts av kommissionen med en enhetlig uppsättning prioriteringar 
som omfattar fleråriga åtgärder som i sin tur består av ett stort antal projekt.
Output : Det som produceras eller uppnås med de resurser som tilldelats en insats (t.ex. bidrag till små och 
medelstora företag, webbplatser som utvecklats och programvara som köpts in).
Resultat : Omedelbara förändringar som uppstår för direkta mottagare sedan de har deltagit i en insats (t.ex. ökad 
omsättning, ökning av antalet kunder, en ökning av andelen näthandel och nya arbetstillfällen).
SMF : Små och medelstora företag. Kommissionen definierar små och medelstora företag som företag med färre 
än 250 anställda och en årlig omsättning på mindre än 50 miljoner euro och/eller en balansräkning på högst 
43 miljoner euro.
05
 Sammanfattning
I
E-handelsteknik betraktas som ett sätt att påskynda 
ekonomisk tillväxt, ytterligare utveckla den inre 
marknaden och påskynda den europeiska integratio -
nen. Detta är särskilt viktigt för små och medelstora 
företag, som fortfarande släpar efter i förhållande till 
stora företag när det gäller att börja utnyttja informa -
tions- och kommunikationsteknik (IKT).
II
Kommissionen har därför lagt allt större vikt vid be-  
hovet av att främja utvecklingen av e -handel, särskilt 
genom ett av sina huvudinitiativ, den digitala agen -
dan för Europa. Inom Erufbudgeten har ungefär tre 
miljarder euro gått till att främja små och medelstora 
företags användning av IKT under programperioden 
2007–2013.
III
Revisionen gällde frågan om Eruf -stödet till små och 
medelstora företag när det gäller e -handel var ända -
målsenligt, och vi drog slutsatsen att stödet från Eruf 
till e -handelsprojekt har bidragit till att öka tillgången 
till företagstjänster online. Brister i övervakningen 
gjorde det dock omöjligt att bedöma i vilken utsträck -
ning det har bidragit till förverkligandet av EU:s och 
medlemsstaternas IKT -strategier samt till de små och 
medelstora företagens utvecklingsmål. Bristfälliga 
urvalsförfaranden resulterade dessutom i medfinan -
sierade projekt som troligen inte kommer att ge valuta 
för pengarna.IV
Revisionsrätten rekommenderar därför kommissionen 
att
a) försäkra sig om att den får enhetliga och tillför -
litliga uppgifter från medlemsstaterna om hur 
de operativa programmens fortskrider, inte bara 
finansiella uppgifter utan också uppgifter om 
resultat med särskild tonvikt på resultatindikatorer 
och mål,
b) insistera på att de urvalskriterier och urvalsförfa -
randen som medlemsstaterna har infört garanterar 
ett urval av projekt som ger de sökande mesta 
möjliga mervärde när det gäller att främja e -han -
delns utveckling bland små och medelstora före -
tag och uppnå målen för den digitala agendan för 
Europa och samtidigt garanterar att förfarandena 
är lämpliga för de stödmottagare man riktar sig 
till med hänsyn till den tid och det administrativa 
arbete som krävs,
c) kräva att medlemsstaternas förvaltningsmyndig -
heter inför förvaltningsverktyg för övervakningen 
av stödets effekter på utvecklingen av de små och 
medelstora företag som får stöd.
06
 Inledning
Varför är e -handel viktigt?
01 
Elektronisk handel (nedan kallad 
e-handel ) är försäljning eller köp av 
varor eller tjänster mellan företag, 
hushåll, enskilda personer eller privata 
organisationer genom elektroniska 
transaktioner via internet eller andra 
datormedierade nätverk (online)1.
02 
E-handelsteknik betraktas som ett sätt 
att påskynda ekonomisk tillväxt, yt -
terligare utveckla den inre marknaden 
och påskynda den europeiska inte -
grationen. Det gäller särskilt små och 
medelstora företag, vars betydelse för 
den europeiska ekonomin upprepade 
gånger har erkänts av rådet, Europa -
parlamentet och kommissionen, men 
som fortfarande släpar efter i förhål -
lande till stora företag när det gäller 
informations- och kommunikationstek -
nik (IKT).
03 
Att främja användningen av IKT, sär -
skilt e -handel, är därför nyckeln till att 
förbättra den övergripande utveckling -
en och konkurrenskraften, särskilt hos 
små och medelstora företag, och skapa 
arbetstillfällen2, såsom har konstate -
rats i flera kommissionsdokument3.EU:s strategier för 
informationssamhället
04 
Sedan 2000 har kommissionen lagt 
fram en rad strategier för att utveckla 
informationssamhället i EU: Den lanse -
rade initiativet eEurope4 och strategin 
för det europeiska informationssam -
hället 2010 (i 2010)5 inom ramen för 
Lissabonstrategin, och 2010 lansera -
des den digitala agendan för Europa, 
som är ett av de sju huvudinitiativen 
i Europa 2020-strategin för tillväxt och 
sysselsättning (se figur 1 ).
05 
Den digitala agendan bygger på 
i2010-strategin. Den betonar vikten av 
ett fortsatt engagemang från EU och 
medlemsstaterna som helhet, även på 
regional nivå6. Den innehåller åtgärder 
som grupperas i grundpelare7. En av 
grundpelarna (”digital inre marknad”) 
inriktas på, bland annat, förenkling av 
transaktioner online och över gränser . 
Tre av de 13 målen rör e -handel och 
ett är särskilt inriktat på små och 
medelstora företag, dvs. att 33 % av de 
små och medelstora företagen senast 
2015 bör köpa och sälja online8. Den 
senaste resultattavlan för den digitala 
agendan visade på en långsam ökning 
av antalet små och medelstora före -
tag som köper och säljer online: från 
12 respektive 24 % 2009 till 14 respek -
tive 26 % 2013.1 Eurostats och OECD:s 
gemensamma definition.
2 Internetekonomin tros skapa 
2,6 nya arbetstillfällen för varje 
förlorat arbetstillfälle och kan 
svara för 25 % av all ny syssel-  
sättning (vilket anses ha varit 
fallet i Frankrike under perio-  
den 1995–2010). Impact 
d’Internet sur l’économie 
française  (inverkan av Internet 
på den franska ekonomin), 
McKinsey, mars 2011.
3 KOM(2010) 245 slutlig/2, 
26.8.2010 – En digital agenda 
för Europa . KOM(2011) 777 
slutlig, 15.11.2011 – Kommis-
sionens arbetsprogram 2012 , 
COM(2013) 739 final, 
22.10.2013 – Kommissionens 
arbetsprogram 2014 .
4 KOM(1999) 687 slutlig, 
8.12.1999  – eEurope: Ett 
informationssamhälle för alla .
5 KOM(2005) 229 slutlig, 
1.6.2005 – i2010 – Det 
europeiska informations-
samhället för tillväxt och 
sysselsättning .
6 KOM(2010) 245 slutlig/2, s. 7.
7 År 2010 hade den digitala 
agendan 101 åtgärder 
indelade i sju grundpelare. 
I samband med upp-
dateringen 2012 antog 
kommissionen sju nya 
prioriteringar och ytterligare 
31 åtgärder.
8 De två andra målen är både 
att 50 % av befolkningen 
senast 2015 bör handla online 
och att 20 % av befolkningen 
senast 2015 bör handla över 
gränserna online.
07 Inledning
9 Syftet var att e -handelns andel 
av detaljhandelsomsättningen 
(3,4 % 2010) och internet-
sektorns andel av EU:s BNP 
(mindre än 3 % 2010) skulle 
vara dubbelt så stor 2015. 
KOM(2011) 942 slutlig, 
11.1.2012  – Samstämmiga 
ramar för att öka tilltron till en 
inre e -marknad för e -handel 
och nättjänster .Figur 1EU:s strategier för informationssamhället
v
2000 2005 2015 2010 2020Lissabonstrategin (2000)
Mål: EU ska vara världens mest konkurrenskraf-
tiga och dynamiska ekonomi till 2010
Strategin belyser behovet av att EU tar tillvara de möjligheter som 
den digitala ekonomin och internet erbjuder
eEurope-initiativet och 
eEurope- handlings-
planerna
Mål: stimulera tjänster, 
program och internetinne-
håll. eEurope innehåller tio 
priorititeringar, varav en är 
att påskynda utvecklingen 
av e-handelStrategin för 
informationssamhället 
(Strategin i2010)
Mål: Främja IKT-konvergens 
fram till 2010 genom tre 
delprogram, varav ett gäller 
utvecklingen av ett 
gemensamt europeiskt 
informationsområdeMål: Att uppnå en smart och hållbar tillväxt för alla genom 
sju huvudinitiativ, varav ett är den digitala agendan för 
EuropaEuropa 2020-strategIn för tillväxt och 
sysselsättning (2010)
Digital agenda för Europa
Mål: att få EU:s ekonomi på fötter igen och hjälpa EU:s 
medborgare och företag att få ut så mycket som möjligt av den 
digitala tekniken
Mål: 13 mål – tre speciﬁka e-handelsmål
Källa : Europeiska revisionsrätten.
06 
Dessutom antog kommissionen i ja -
nuari 2012 meddelandet om e -handel 
och nättjänster i syfte att fördubbla 
e-handelsvolymen i EU senast 20159.
08 Inledning
Stöd från Europeiska 
regionala utvecklings-
fonden (Eruf) till 
investeringar i e -handel
07 
För programperioden 2007–2013 
angavs i gemenskapens strategiska 
riktlinjer10 vikten av att företag, särskilt 
små och medelstora företag, använder 
sig av IKT för att produktiviteten ska 
öka och en öppen och konkurrenskraf -
tig digital ekonomi främjas. I halv -
tidsöversynen av Lissabonstrategin11 
framhölls vidare betydelsen av utnytt -
jandet av IKT i alla sektorer i ekonomin 
och den roll som sammanhållnings -
politiken kan spela när det gäller att 
främja införandet av IKT.
08 
Erufbudgeten för små och medelstora 
företags utnyttjande av IKT under pro -
gramperioden 2007–2013, där inves -
teringar i e -handel ingår, uppgår till 
omkring tre miljarder euro, dvs. 11 % 
av det stöd som är riktat direkt till små 
och medelstora företag och 21 % av 
stödet till IKT. Enligt kommissionen 
hade 57 % av denna budget i novem -
ber 2013 fördelats till utvalda projekt, 
vilket är en låg utnyttjandegrad jäm -
fört med 85 % för alla strukturfonder 
(se även punkterna 24 och 27).
09 
Det finns inga uppgifter tillgängliga 
om vilka belopp som avsatts till just 
investeringar i e -handel eftersom de 
rapporteringskategorier som fastställs 
i förordningarna12 inte innebär någ -
ra krav på att stöd till e -handel ska 
rapporteras separat. I den utgiftska -
tegori som innefattar e -handelsstö -
det ingår dessutom även utbildning, 
arbete i nätverk och andra tjänster och 
tillämpningar för små och medelstora 
företag.Erufs förvaltningssystem
10 
Eruf är en av de sammanhållnings -
politiska fonderna. De sammanhåll -
ningspolitiska fonderna genomförs via 
fleråriga program och förvaltningen 
delas mellan kommissionen och med -
lemsstaterna. Till varje programperiod 
godkänner kommissionen på grundval 
av medlemsstaternas förslag operativa 
program och vägledande finansie -
ringsplaner som innefattar EU:s bidrag 
och nationella bidrag.
11 
De projekt som finansieras via de ope -
rativa programmen väljs ut av förvalt -
ningsmyndigheterna och genomförs 
av privatpersoner, föreningar, privata 
eller offentliga företag eller lokala, 
regionala och nationella offentliga 
organ.10 Rådets beslut 2006/702/EG av 
den 6 oktober 2006 om 
gemenskapens strategiska 
riktlinjer för samman-
hållningen (EUT L 291, 
21.10.2006, s. 11).
11 KOM(2005) 24 slutlig, 
2.2.2005 – Att arbeta 
tillsammans för tillväxt och 
sysselsättning  – Nystart för 
Lissabonstrategin .
12 Rådets förordning (EG) nr 
1083/2006 av den 11 juli 2006 
om allmänna bestämmelser 
för Europeiska regionala 
utvecklingsfonden, Euro-
peiska socialfonden och 
Sammanhållningsfonden 
samt om upphävande av 
förordning (EG) nr 1260/1999 
och kommissionens för-  
ordning (EG) nr 1828/2006 av 
den 8 december 2006 om 
tillämpningsföreskrifter för 
rådets förordning (EG) nr 
1083/2006 om allmänna 
bestämmelser för Europeiska 
regionala utvecklingsfonden, 
Europeiska socialfonden och 
Sammanhållningsfonden och 
för Europaparlamentets och 
rådets förordning (EG) nr 
1080/2006 om Europeiska 
regionala utvecklingsfonden.
09
 Revisionens inriktning och 
omfattning samt revisionsmål
12 
Revisionsrätten undersökte om 
Eruf -stödet till små och medelstora 
företag när det gäller e -handel är än -
damålsenligt. Revisionen inriktades på 
följande tre huvudfrågor:
a) Utgjorde de operativa program 
som utarbetades av medlemssta -
terna och godkändes av kommis -
sionen en god grund för ett effek -
tivt stöd till e -handelsåtgärder för 
små och medelstora företag?
b) Har förvaltningsmyndigheterna 
valt ut och övervakat e -handels -
projekten ordentligt?
c) Har de e -handelsprojekt som med -
finansierats av Eruf genomförts 
framgångsrikt och gett mätbar 
nytta för de små och medelstora 
företag som fått stöd?
13 
Revisionen inriktades på stöd från Eruf 
under programperioden 2007–2013 
och omfattade fem operativa program 
från följande fyra medlemsstater: 
Grekland (Digital konvergens), Italien 
(Piemonte och Emilia -Romagna), Polen 
(Innovativ ekonomi) och Förenade 
kungariket (Lowlands och Uplands 
i Skottland). De svarade för totalt 
1,6 miljarder euro (51 %) av de Eruf-  
medel som är avsatta för små och 
medelstora företags utnyttjande av 
IKT.
14 
Medlemsstaterna valdes ut för att 
deras operativa program innehöll 
e-handelsåtgärder och på grundval av 
anslaget till små och medelstora före -
tags utnyttjande av IKT och de belopp 
för vilka åtaganden hade ingåtts.15 
Revisionsarbetet omfattade följande:
a) En genomgång av kommissionens 
strategiska ram för e -handel och 
informationssamhället.
b) En granskning av de nationella 
och de relevanta regionala stra -
tegidokument om e -handel som 
de utvalda länderna utarbetat 
för perioden 2007–2013 samt en 
analys av de tillhörande operativa 
programmen.
c) Besök vid de nationella och regio-  
nala myndigheter som ansvarar 
för förvaltningen av de opera -
tiva programmen i de utvalda 
medlemsstaterna.
d) En granskning på plats av 30 
projekt som hade varit i drift 
i minst två år för att effekten av 
dem skulle kunna bedömas13. De 
totala stödberättigande kostna -
derna för de granskade projekten 
varierade mellan cirka 1 800 euro 
och 527 000 euro (och bidragen 
från Eruf varierade mellan 12 och 
74 %). Tre projekt genomfördes 
i form av icke -finansiellt bi -
stånd, dvs. tillhandahållande av 
rådgivningstjänster.
e) Ett studiebesök i en region där sys -
temet med så kallade ”IKT -check -
ar” tillämpas (se ruta 2 ), som är ett 
pilotprojekt som kommissionen 
nyligen startade, för att bedöma 
denna alternativa användning 
av Eruf och jämföra den med de 
urvalsförfaranden genom vilka de 
granskade projekten hade valts 
och genomförts.
16 
Revisionsbevis samlades in vid inter -
vjuer med tjänstemän vid kommis -
sionen och i medlemsstaterna, liksom 
från de projektansvariga.13 Det bör noteras att 
projektgenomförandet 
i Förenade kungariket 
(Lowlands och Uplands 
i Skottland) hade två nivåer 
(projektsponsorprojekt och 
projekt för små och medel-
stora företag). Endast projekt 
för små och medelstora 
företag ingår i denna figur.
10
 Iakttagelser
Medlemsstaternas 
operativa program 
utgjorde en god grund för 
stödet till små och 
medelstora företag när 
det gäller e -handel, men 
inte för resultatmätning
17 
Revisionsrätten granskade huruvida
a) medlemsstaterna utarbetade sina 
operativa program i linje med rele -
vanta strategier på IKT -området,
b) de operativa programmen innehöll 
specifika mål och åtgärder som 
motsvarade konstaterade behov, 
samt lämpliga mål och indikatorer 
för att övervaka resultaten.
Alla de utvalda medlems -
staterna hade utarbetat de 
operativa program som gran -
skades i linje med relevanta 
regionala eller nationella 
strategier för informations- 
och kommunikationsteknik
18 
När de operativa programmen upprät -
tades hade alla de utvalda medlems -
staterna en strategisk ram som tog 
upp deras behov när det gäller utnytt -
jande av IKT/informationssamhället 
samt de små och medelstora företa -
gens utveckling och konkurrenskraft. 
Det var dock endast den granskade 
grekiska strategin som var så heltäck -
ande att den innehöll en organisa -
tionsstruktur där ansvaret fördelades 
både för genomförandet av de strate -
giska målen och för de resurser som 
krävdes och fanns tillgängliga.19 
Strategierna beaktades sedan av för -
valtningsmyndigheterna i de operativa 
programmen, men det var endast 
i de operativa programmen i Italien 
(Emilia -Romagna) och Grekland man 
uttryckligen nämnde dem. Vidare var 
det bara den grekiska förvaltnings -
myndigheten som uttryckligen hän -
visade till EU:s strategier för informa -
tionssamhället från allra första början 
av programperioden. När den digitala 
agendan lanserades i maj 2010 tog 
en förvaltningsmyndighet i Förenade 
kungariket vederbörlig hänsyn till den 
och anpassade sitt operativa program 
(se punkt 23 och ruta 1 ).
11 Iakttagelser
Alla de granskade opera-  
tiva programmen innehöll 
e-handelsåtgärder med mål 
och indikatorer men sena 
ändringar av målen förhind-  
rade ibland en ordentlig 
resultatbedömning
20 
Alla förvaltningsmyndigheter hade ta -
git med åtgärder för att främja e -han -
del i sina operativa program, antingen 
specifikt för små och medelstora före-  
tag eller som en del av bredare åtgär -
der för e -affärer och utnyttjande av 
IKT bland små och medelstora företag, 
och försökte på så sätt tillgodose de 
behov som identifierats i strategierna 
på området (se punkt 18).
21 
Kommissionen bedömde i sin tur 
behovsanalyserna i de operativa pro -
grammen och kontrollerade huruvida 
de uppställda målen låg i linje med 
analyserna och huruvida de bidrog till 
EU:s politik.22 
Alla förvaltningsmyndigheter hade 
fastställt egna outputindikatorer för 
e-handelsåtgärderna i de operativa 
programmen och alla utom en hade 
även fastställt resultatindikatorer (se  
figur 2 ) med tillhörande målvärden.  
Inledningsvis utgjorde de en god 
grund för övervakningen av program-  
genomförandet. Men endast två 
operativa program (Italien (Piemonte) 
och Grekland) hade med indikatorn 
”e-handel för företag” som anges i den 
digitala agendan för Europa. Mångfal -
den av indikatorer gjorde att de inte 
kunde aggregeras och användas för att 
tillhandahålla information på en högre 
nivå.
23 
Revisionsrätten konstaterade att kom -
missionen mellan 2009  och  2013 hade 
godkänt flera ändringar av alla de fem 
granskade operativa programmen. I tre 
fall (Grekland, Italien (Piemonte), och 
Polen) ändrades dock indikatorerna vid 
ändringar av de operativa program -
men i slutet av programperioden, dvs. 
2012 eller 2013 (se även punkt 19)14.14 Det operativa programmet 
i Piedmonte ändrades fyra 
gånger (2009, 2010, 2012 
och 2013), och Greklands 
operativa program ändrades 
två gånger (2011 och 2012) 
men indikatorerna ändrades 
endast en gång – 2012 – i båda 
fallen. I Polen gjordes änd-  
ringar 2011 och 2013 och 
indikatorerna ändrades vid 
både tillfällena.Exempel på ändring av ett operativt program som innebär en anpassning till det 
nya EU -initiativet: Förenade kungariket (Lowlands och Uplands i Skottland)
Det operativa programmet Förenade kungariket (Lowlands och Uplands i Skottland) hade ändrats i mars 2011 
så att det innehöll åtgärder som syftade till att bättre uppfylla målen i EU:s nya huvudinitiativ, den digitala 
agendan för Europa.
Ändringen innebar att stöd till bredband för små och medelstora företag på landsbygden inkluderades och 
att den skotska regeringens digitala strategi anpassades till den digitala agendan för Europa.Ruta 1
12 Iakttagelser Figur 2Uppgifter och förändringar av de resultatindikatorer för e -handel med tillhörande 
målvärden som används i de granskade operativa programmen
Innovativ ekonomi
(Polen)Antal medﬁnansi-
erade projekt (13 100)
Antal företag som får 
stöd (11 400) Lowlands och Uplands 
i Skottland
(Förenade kungariket)Digital konvergens 
(Grekland)Antal företag som får stöd för att 
införliva IKT i sin dagliga 
verksamhet
(13 561 --> har minskat till 7 700)Emilia-Romagna (Italien)Piemonte (Italien)Antal projekt som medﬁnansieras 
(125 för tillhandahållande av 
tjänster och 250 för utnyttjande av 
informationstjänster)Operativt program
Antal företag som har fått stöd för 
e-handel
(5 700)Antal företag som får stöd 
(450)Outputindikatorer (och målvärden)
Finansierade företag som kan ta emot 
beställningar (8,75 %) 
Finansierade företag som kan ta emot betalningar 
online för försäljning via internet (1,31 %) 
--> Har slagits ihop: Finansierade företag som 
kan ta emot beställningar och/eller 
betalningar online för försäljning via 
internet (20 %) IngaResultindikatorer (och målvärden)
Företag som har tagit emot beställningar 
online (60 %) --> Har tagits bort
Företag som har gjort beställningar online 
(26 %) --> Har ändrats till: Antal företag 
som har gjort beställningar online (90) 
Sedan starten: Antal e-handelsstrate-
gier som har utvecklats (4 100)
Text/siﬀror i fet stil: Tillämpas nu
Text/siﬀror i normal stil: Tillämpas inte längreProcentandel företag som säljer till andra företag 
(B2B) via specialiserade internetmarknader (12 %)
Procentandel företag vars it-system är integrerade 
med andra företags it-system (17 %) 
--> Har slagits ihop och ersatts med: Antal 
företag med ett genomfört och/eller 
integrerat B2B-it-system (5 300)
Procentandel företag som tar emot beställningar 
via internet eller andra nät
(50 %) --> Har tagits bort
Sedan starten: Antal arbetstillfällen som har 
skapats som ett resultat av att projekten har 
genomförts (17 500 heltidsekvivalenter)
Sedan starten: Antal elektroniska tjänster som 
kan tillhandahållas som ett resultat av att 
projekten har genomförts (11 000)
Källa : Revisionsrätten.
13 Iakttagelser
24 
Närmare bestämt hade resultatindi -
katorer och/eller målvärdena ändrats 
avsevärt, vilket hindrade bedömning -
en av de faktiska resultaten av ett 
projekts genomförande. När målvär -
dena ändrades (de operativa program -
men i Grekland, Italien (Piemonte) och 
Polen) kunde inte de tidigare och nya 
värdena jämföras, eftersom defini -
tionen av indikatorerna (de operativa 
programmen i Grekland och Polen) 
eller måttenheterna (de operativa 
programmen i Grekland och Italien 
(Piemonte)) hade ändrats, och de 
ändringarna hade inte alltid varit mo -
tiverade av budgetminskningar eller 
externa faktorer. I två fall motiverades 
ändringen av den låga efterfrågan på 
de åtgärder som erbjöds, vilket även 
ledde till ett lågt anslagsutnyttjande 
(se även punkterna 8 och 27).
25 
Revisionsrätten anser att sådana 
förändringar mot slutet av program -
perioden (när det faktiska resultatet 
redan var känt) försvårade en objektiv 
mätning av i vilken grad de operativa 
programmen på ett ändamålsenligt 
sätt bidrog till att utveckla e -handeln. 
Dessa ändringar accepterades dock av 
kommissionen när den godkände änd -
ringarna av de operativa programmen 
2012  och  2013.26 
Kommissionens övervakning av de 
operativa programmen var främst 
inriktad på ekonomisk information, 
vilket är viktigt men inte tillräckligt för 
att de faktiska framstegen ska kunna 
utvärderas. När två förvaltningsmyn -
digheter (i Grekland och Förenade 
kungariket) kategoriserade de ekono -
miska uppgifter som rapporterades 
till kommissionen rapporterade de 
dessutom inte kategoriseringen på ett 
konsekvent sätt, eftersom de inte alltid 
klassificerade e -handelsprojekt kor -
rekt, dvs. i enlighet med den utgifts-  
kod som anges i rådets förordning15.
27 
Sedan 2003 har kommissionen an -
strängt sig för att ge ut16 riktlinjer som 
är avsedda att främja användningen av 
politiska verktyg som gäller små och 
medelstora företags användning av 
IKT, inbegripet e -handel. År 2013 före -
slog kommissionen också ett alterna -
tivt initiativ som skulle göra det lättare 
för små och medelstora företag att 
genomföra IKT -projekt, nämligen sys -
temet med ”IKT -innovationscheckar” 
(se  ruta 2 ). Syftet med initiativet var att 
öka den låga utnyttjandegraden för de 
medel som hade ställts till förfogande 
för att komma till rätta med problemet 
med det låga utnyttjandet av IKT bland 
små och medelstora företag17.15 Rådets förordning (EG) nr 
1083/2006 av den 11 juli 2006 
om allmänna bestämmelser 
för Europeiska regionala 
utvecklingsfonden, Euro-
peiska socialfonden och 
Sammanhållningsfonden 
samt om upphävande av 
förordning (EG) nr 1260/1999 
(EGT L 210, 31.7.2006, s. 25).
16 Till exempel ”Regional Policy 
for Smart Growth of SMEs” och 
”Digital Agenda Toolbox” (som 
finns på den plattform för 
smart specialisering som sköts 
av Gemensamma forsknings-
centrumet, http://s3platform.
jrc.ec.europa.eu/guides ).
17 Utnyttjandegraden för 
åtgärder som främjar IKT - 
användning bland små och 
medelstora företag låg långt 
under genomsnittet för Eruf.
14 Iakttagelser
Förvaltningsmyndighe -
terna var mer inriktade på 
output än på resultat 
under både urvals- och 
övervakningsetapperna
28 
Revisionsrätten undersökte om för -
valtningsmyndigheten försäkrade sig 
om att
a) urvalsförfarandet gav den tillräck -
ligt med uppgifter om företagens 
motiv för att göra investeringen 
och huruvida genomförandet 
av projekten kunde bidra till att 
förverkliga det operativa pro -
grammets mål, så att Erufstödets 
potential att skapa mervärde 
maximeras när det gäller både 
att främja små och medelstora 
företags utveckling och bidra till 
genomförandet av EU:s strategier 
för informationssamhället,b) projektresultaten övervakades 
både under och efter genomför -
andet så att projektets bidrag till 
att utveckla små och medelstora 
företag och till att uppnå strategis -
ka mål kunde bedömas.Systemet med IKT -innovationscheckar – ett alternativt system för stöd till små och 
medelstora företag
IKT-innovationscheckar är ett förenklat system för att hjälpa små och medelstora företag att modernisera sin 
befintliga affärsverksamhet genom att använda IKT. I praktiken får de en kreditlina med ett litet belopp så att 
de kan köpa förhandsdefinierade produkter eller tjänster från ackrediterade leverantörer. Systemet är avsett 
att ge små och medelstora företag snabbt stöd och minska deras administrativa börda.
Systemet har testats i två spanska regioner sedan 2013. I det område där pilotprojektet har kommit längst 
(Murcia), tar det två månader från den dag då ett meddelande om ansökningsomgång utfärdas till den dag då 
bidraget godkänns. Enligt förvaltningsmyndigheten är dessutom den administrativa kostnaden lägre än 10 %.
Men revisionsrätten konstaterade två brister: För det första ägnade man inte tillräcklig uppmärksamhet åt att 
försäkra sig om att projekten finansierades på grund av små och medelstora företags efterfrågan (och inte på 
grund av efterfrågan från IKT -leverantörer) och för det andra begärde man inte några resultatindikatorer från 
de stödmottagande små och medelstora företagen vilket gjorde det omöjligt att bedöma de faktiska effekter -
na av genomförandet av ett projekt.Ruta 2
15 Iakttagelser
Vid förfarandena för urval 
av projekt bedömdes sällan 
huruvida de utvalda projek -
ten var de projekt som med 
störst sannolikhet skulle 
bidra till utvecklingen av 
små och medelstora före -
tag och/eller EU:s mål för 
informationssamhället
Förvaltningsmyndig-
heterna begärde sällan 
vare sig en affärsplan 
eller några kvantifierbara 
mål vid bedömningen av 
projektansökningar
29 
Det fanns inga krav på affärsplaner el -
ler andra mätbara ekonomiska eller af -
färsmässiga mål i Eruf -förordningarna 
för operativa program under program -
perioden 2007–2013. Men sådana krav 
anses utgöra god praxis vid bedöm -
ningen av hur lönsamt och relevant ett 
företagsprojekt är. Inom de operativa 
program vi undersökte var det endast 
två av förvaltningsmyndigheterna (i 
Polen och Förenade kungariket) som 
begärde att affärsplaner skulle lämnas 
in tillsammans med projektansökan, och de gjorde det inte systematiskt. 
Som en följd av detta lämnade en -
dast sex av de 30 företag vars projekt 
granskades in en affärsplan eller andra 
mätbara ekonomiska eller affärsmässi -
ga mål (se ruta 3 ).
30 
Utöver de sex sökande som hade läm -
nat in en affärsplan hade ytterligare 
åtta av de 30 företag vars projekt gran -
skades angett kvantifierbara affärsmål 
i sina projektansökningar, vilka utgjor -
de en tillförlitlig grund för projektöver -
vakningen (se punkterna 44–46).
31 
När det gäller de återstående 16 grans-  
kade projekten (av 30), hade inte för-  
valtningsmyndigheten tillräcklig in -
formation om företagens motiv för att 
göra investeringen. I dessa fall om -
fattade den information som förvalt -
ningsmyndigheten hade begärt inte 
en affärsplan eller några kvantifierbara 
affärsmål.
Exempel på en heltäckande affärsplan i en projektansökan
I Polen ombads alla som ansökte om projektfinansiering genom åtgärden för ökad e -handel mellan företag 
(B2B, Business -to-Business ) att lägga fram en heltäckande affärsplan med sina projektansökningar.
Affärsplanen skulle innehålla detaljerade uppgifter som innefattade en beskrivning av företaget, en be -
skrivning av projektet (projektkomponenter, motivering för den föreslagna investeringen, uppgifter om de 
finansiella, tekniska och mänskliga resurser som krävdes för att genomföra projektet), uppgifter om förväntad 
nytta (inklusive mål, mätbara output- och resultatindikatorer och målvärden) och finansiella uppgifter om 
företaget (balansräkning, resultaträkning och kassaflödesanalys).
Dessa detaljerade uppgifter utgjorde grunden för en god förståelse av projektets syfte och därigenom för 
valet av de effektivaste projekten.Ruta 3
16 Iakttagelser
I vissa fall uppfyllde de 
granskade projekten inte 
målen med åtgärden enligt de 
operativa programmen
32 
I Grekland uppfyllde fem av de grans-  
kade medfinansierade projekten inte 
åtgärdens mål som de angavs i de 
operativa programmen. I det operativa 
programmet framhölls behovet av att 
stödja mikroföretag och små företag, 
men i de inbjudningar att lämna för -
slag där de granskade projekten hade 
valts ut tilläts också stora företag att 
ansöka om medfinansiering (se  ruta 4 ).33 
För en åtgärd inom ett operativt pro -
gram (i Polen) med målet att hjälpa ny -
startade företag att tillhandahålla onli -
netjänster konstaterade vi att det enda 
bevis som krävdes i urvalsskedet på att 
ett företag var nystartat var ett utdrag 
ur företagregistret med datumet för 
företagets inrättande. Det urvalskrite -
riet kunde därför lätt kringgås. I själva 
verket var två av de fem granskade 
projekt som får stöd inom ramen för 
åtgärden endast en ny rättslig form 
av företag som hade funnits tidigare 
och antingen lagts ned eller i hög grad 
begränsat sin affärsverksamhet och 
sedan fört över den till det nybildade 
företaget. Företagarna hade beslutat 
att starta ett nytt företag som upp -
fyllde kriterierna för stödberättigande 
för att få medfinansiering från Eruf. 
Genom att kriteriet för stödberättigan -
de kringgicks på detta sätt minskade 
åtgärdens ändamålsenlighet.
Val av projekt som inte var i linje med åtgärdens mål som de angavs i det operativa 
programmet
I Grekland hänvisade det operativa programmet uttryckligen till behovet av att stödja mikroföretag inom 
turistnäringen och definierade åtgärder som skulle tillgodose detta behov, eftersom det fanns en hög kon-  
centration av sådana företag i det operativa programmets upptagningsområde som utnyttjade IKT i särskilt 
liten utsträckning. Många av företagen i målgruppen bedömdes ha dålig eller ingen närvaro på nätet. Stödet 
till sådana mikroföretag syftade också till att minska säsongsvariationernas påverkan på den grekiska turist-  
näringen genom att öka sådan ekonomisk verksamhet som kan upprätthållas under hela året.
Men inbjudan att lämna projektförslag var utformad på ett sådant sätt att den inte lade särskild tonvikt på 
mikroföretag eller ens små företag. Resultatet var att stora hotell också fick bidrag (fyra av de sju företag som 
bedömdes i turistsektorn tillhörde de största grekiska hotellkedjorna).
Dessa hotell hade också en väl inarbetad affärsmodell som grundar sig på två huvudprinciper: försäljning via 
researrangörer (försäljningen direkt via webbplatsen var därför av mindre betydelse) och årstidsberoende 
(de har öppet sex månader per år). Genomförandet av de medfinansierade projekten hade ingen inverkan på 
deras affärsmodell, trots att detta utgjorde ett mål i det operativa programmet och dess riktlinjer.Ruta 4
17 Iakttagelser
18 Urvalsförfarandet i Förenade 
kungariket (Skottland) var 
uppdelat i två stadier. Under 
det första stadiet tillämpade 
förvaltningsmyndigheten ett 
tvådelat förfarande för att 
välja ut projektsponsorer 
(mellanhänder). Under första 
delen av förfarandet kunde 
förvaltningsmyndigheten 
(eller det förmedlande 
organet) fastställa om ett 
projekt uppfyllde stöd-
villkoren eller inte. De projekt-  Bristfälliga urvalsförfaranden 
resulterade i att projekt som 
troligen inte skulle ge valuta för 
pengarna medfinansierades
34 
Vi konstaterade att urvalsförfarande -
na skiljde sig åt mellan de operativa 
program som granskades, särskilt med 
avseende på projekttyper, finansie -
ringstak och urvalsmetod (se figur 3 )18.Figur 3Olika system för urval av e -handelsprojekt per medlemsstat
Källa : Revisionsrätten.Projektansvariga väljer ut projekten: 
Först till kvarn-principen utifrån 
uppfyllande av stödkriterierRangordning av ansökningar 
utifrån en utvärdering av 
materiella kriterier (som görs av 
externa experter)
Högst 200 000 euroFram till 2010: Först till kvarn, utifrån 
uppfyllande av stödvillkor
Från 2010: Rangordning av ansökningar 
utifrån en utvärdering av materiella 
kriterierBidrag: högst 200 000 euro
och/eller 
inget ﬁnansiellt stöd: rådgivningstjänsterHögst 200 000 euro
Först till kvarn-principen
utifrån uppfyllande av stödkriterierBeroende på stödordning: 
högst 40 000 euro (turistprojekt) eller 
200 000 euro (detaljhandelsprojekt)
Direktinvesteringar i små och 
medelstora företagFinansiering av mellanhänder 
(projektsponsorer)Direktinvesteringar i små och 
medelstora företagDirektinvesteringar i små och 
medelstora företagUrvalsförfarande Investeringstak Typ av stöd
Emilia-Romagna 
(Italien)Piemonte
(Italien)
Digital 
konvergens 
(Grekland)
Lowlands och 
Uplands i Skottland
(Förenade 
kungariket)Operativt program
Innovativ 
ekonomi
(Polen)
18 Iakttagelser
35 
De flesta urvalsförfaranden genom -
fördes enligt principen först till kvarn 
där endast stödkriterierna tillämpades 
och de var lätt att uppfylla. Fram till 
2010 hade förvaltningsmyndigheter -
na för endast två av de fem operativa 
programmen i Italien (Piemonte och 
Emilia -Romagna) tillämpat ett kva -
litativt urvalsförfarande baserat på 
materiella kriterier, rangordning av 
ansökningar och expertutvärdering. 
År 2010 beslutade Polen att ändra sina 
urvalsförfaranden och införde kvali -
tativ utvärdering och rangordning av 
förslag i urvalsprocessen.
36 
Kombinationen av brist på krävan -
de kriterier och jämförande urval av 
ansökningar och brist på heltäckande 
företagsinformation i projektansök -
ningar resulterade i att mer än en 
tredjedel av de projekt som medfinan -
sierades gav lite eller ingen valuta för 
pengarna:
a) I Grekland var fyra projekt – med 
syftet att utveckla ett internetba -
serat bokningsverktyg  – överflödi -
ga. Företagen hade en webbplats 
och ett internetbaserat boknings -
system innan de genomförde pro -
jektet. Dessutom hade de webb -
platser som utvecklades samma 
layout som andra webbplatser som 
införts av andra hotell i samma 
kedja, vilka också hade medfinan -
sierats (till samma eller mycket 
liknande kostnader) genom Eruf 
inom samma ansökningsomgång.b) Tio av de 30 medfinansierade 
projekt som granskades (alla tio 
fanns i antingen Italien (Emilia -Ro-
magna och Piemonte) eller Grek -
land19) skulle enligt projektägarna 
ha genomförts även utan offentlig 
medfinansiering. Dessutom hade 
fem av dessa tio startats långt in-  
nan bidragbeslutet hade medde -
lats. Tre av projekten startades till 
och med innan ansökan om med-  
finansiering lämnades in. Alla  
dessa projekt innebär dödvikts-  
effekter.
c) I en medlemsstat (Förenade kung -
ariket) erbjöd projektsponsorerna 
företagen rådgivning utöver eller 
i stället för bidrag. När det gäller 
de tre projekt vid små och medel-  
stora företag som fick rådgivning 
var effekterna av Eruf -stödet 
enligt projektägarna försumbart, 
eftersom alla tre företagen hade 
utvecklat sin e -handelsstrategi och 
närvaro på nätet på egen hand 
och på egen bekostnad. I två av 
dessa fall hjälpte inte rådgivningen 
företagen alls, och de ansåg därför 
att den var meningslös.ansökningar som klarade den 
bedömningen gick vidare till 
den andra delen av förfaran-
det där ansökningarna ut-  
värderades utifrån specifika 
kriterier och sedan viktades. 
Det andra stadiet av det 
övergripande urvals-
förfarandet omfattade de 
projektsponsorer som hade 
valts ut för att bistå små och 
medelstora företag enligt först 
till kvarn -principen.
19 Inklusive de fyra projekt som 
nämns i punkt 36 a).
19 Iakttagelser
Urvalsförfarandena var ibland 
alltför långdragna
37 
När det gäller de projekt vi granskade 
tog projektgodkännandet (från det att 
inbjudan att lämna förslag offentlig -
gjordes till dess att bidraget bevilja -
des) i genomsnitt mer än sex månader 
inom tre av de fem operativa program 
som granskades (i Grekland och Italien 
(Emilia -Romagna och Piemonte)). 
Detta kan ha påverkat sökande som 
inte kunde skaffa fram tillräckligt med 
kapital och i själva verket hade större 
behov av offentligt finansiellt stöd och 
därmed inte kunde genomföra sina 
projekt.
38 
Handläggningstider på flera måna -
der kunde endast delvis förklaras av 
att det i urvalsprocessen ingick ett 
expertutlåtande och en jämförelse av 
ansökningarna utifrån en uppsättning 
materiella kriterier. Så var det i Italien 
där projektgodkännandet i genomsnitt 
tog antingen åtta månader (det ope -
rativa programmet för Emilia -Romag -
na) eller 14 månader (det operativa 
programmet för Piemonte).
39 
En handläggningstid på sju måna -
der var dock svår att motivera när 
urvalsförfarandet följde först till 
kvarn-principen utan någon materiell 
bedömning eller jämförelse mellan an -
sökningarna, vilket var fallet i Grekland 
(det operativa programmet Digital 
konvergens). Liknande förfaranden 
i Förenade kungariket (det operativa 
programmet Lowlands och Uplands 
i Skottland) och Polen (det operativa 
programmet Innovativ ekonomi) tog 
mellan två och fyra månader.40 
Tidsåtgången för urvalsförfarandet 
i det grekiska operativa programmet 
kan också jämföras med tidsåtgången 
för pilotprojektet för ”IKT -innovations -
checkar” eftersom båda finansierade 
liknande typer av redan utformade 
projekt som fastställts specifikt på 
regional nivå enligt principen först 
till kvarn. I pilotprojektet för innova -
tionscheckar valdes mycket likartade 
projekt ut på mindre än en tredjedel 
av den tid som krävdes i Grekland 
(se  ruta 2 ).
I merparten av de besökta 
medlemsstaterna tog man 
i urvalsförfarandet inte hänsyn 
till den gränsöverskridande 
dimensionen
41 
I början av programperioden behand -
lades inte frågan om gränsöverskridan -
de nättjänster i någon av de besökta 
medlemsstaterna i de urvalsförfaran -
den som de använde för att välja ut de 
granskade projekten, med undantag 
av Grekland (där det var obligatoriskt), 
trots att detta är en viktig faktor för att 
en mer integrerad digital inre marknad 
ska upprättas (i enlighet med vad som 
anges i i2010-strategin och betonas 
i den digitala agendan för Europa) 
(se även punkt 5). Polen införde 2010, 
efter att ha sett över sitt urvalsförfa -
rande och sina urvalskriterier, urvals-  
kriteriet ”projektets internationella 
dimension” (utbud av gränsöverskri -
dande tjänster) i det aktuella operativa 
programmet.
20 Iakttagelser
42 
Endast sju av de 22 företag vars 
projekt undersöktes och för vilka det 
var lämpligt med gränsöverskridande 
transaktioner genomförde faktiskt ett 
projekt som gjorde det möjligt för dem 
att skapa en webbplats eller anpassa 
sin webbplats för gränsöverskridan -
de transaktioner. Fyra andra företag 
hade redan en sådan komponent inom 
företaget eller den koncern som de 
tillhörde. Hälften av de företag som 
genom sina respektive projekt skulle 
ha kunnat dra nytta av de möjligheter 
som gränsöverskridande e -handel ger 
har alltså gått miste om dem.
43 
Tio av de 23 företag vars projekt 
granskades, och där det var rimligt att 
förvänta sig en flerspråkig webbplats, 
hade en webbplats på två eller flera 
språk. Av dessa tio företag hade två 
haft en flerspråkig webbplats innan 
projektet genomfördes. De övriga åtta 
fick för första gången denna kapacitet 
som ett resultat av att deras projekt 
genomfördes.Förvaltningsmyndigheterna 
kunde i de flesta fall inte 
bedöma ett projekts effekt 
på ett litet eller medelstort 
företags utveckling
För över hälften av de 
granskade projekten fanns 
inga krav på rapportering om 
resultatmål
44 
Alla förvaltningsmyndigheter bad  
stödmottagande företag att lägga 
fram lägesrapporter om projekt-  
genomförandet och, beroende på 
hur länge projekten pågick, lämnades 
rapporterna antingen efter eller både 
under och efter projektets genom -
förande. I 16 av de 30 fall som under -
söktes avsåg uppgifterna endast det 
fysiska slutförandet av projektet, dvs. 
inköp och/eller utveckling av nödvän -
diga it -lösningar. För en tredjedel av de 
granskade projekten innehöll rappor -
terna dessutom inga uppgifter om hur 
länge de pågick.
45 
De behöriga förvaltningsmyndighe-  
terna (i Grekland, Italien och Förena-  
de kungariket) ställde inga krav på 
resultatmål för något av de 16 aktuella 
projekten. Den enda information de 
begärde, och som de berörda stöd -
mottagare lämnade, gällde de faktiska 
projektkostnaderna och de resultat 
som uppnåtts.
21 Iakttagelser
46 
För de övriga 14 projekten begärde 
förvaltningsmyndigheten detaljerad 
övervakning av uppgifter om företaget 
för att kunna bedöma projektgenom -
förandets omedelbara effekter på 
företagets utveckling. Vid en förvalt -
ningsmyndighet var utbetalningar -
na kopplade till projektets resultat 
(se  ruta 5 ).47 
Ingen ytterligare systematisk övervak -
ning skedde efter det att ett projekt 
var helt genomfört utom av en för -
valtningsmyndighet (Polen) och en 
projektsponsor (Förenade kungariket) 
som hade angett det som ett krav i 
bidragsöverenskommelsen. Övriga för -
valtningsmyndigheter hade därför inte 
tillräcklig information för att bedöma 
hur ändamålsenligt stödet hade bidra -
git till utvecklingen av de medfinansie -
rade företagen och/eller de strategiska 
mål som fastställts.
Exempel på resultatinriktad förvaltning: att koppla utbetalningar till resultat
I Polen var utbetalningar kopplade till uppnåendet av företagens resultatmål. Om målvärdena inte uppnåddes 
kunde det förmedlande organet minska bidragsbeloppet.
Det var fallet med ett av de projekt som bedömdes, där otillfredsställande resultat (den förväntade målvärdet 
för inkomster hade inte uppnåtts) återspeglades i en minskning av den offentliga finansieringen med 5 % för 
projektet i fråga.Ruta 5
I vissa fall registrerades 
inte projektresultatet 
på ett tillförlitligt sätt 
i övervakningssystemen
48 
Alla utom en av de förvaltnings -
myndigheter som granskades fick 
resultatuppgifter i form av en stan -
dardiserad rapport från de små och 
medelstora företagen. En förvaltnings -
myndighet (Italien (Emilia -Romagna)) 
hade dock inget sådant standardiserat format, vilket innebar att den fick 
rapporter av mycket varierande kva -
litet, eftersom varje företag fick välja 
vad och hur de skulle rapportera. Det 
medförde i sin tur att förvaltningsmyn -
digheten inte kunde bedöma huruvida 
ett projekt hade genomförts på ett 
framgångsrikt sätt. En stödmottagare 
rapporterade exempelvis inte att en 
del av projektet (en webbvarukorg) 
inte hade utvecklats, och förvaltnings -
myndigheten vidtog inga åtgärder 
trots att webbvarukorgen ingick i det 
medfinansierade projektet.
22 Iakttagelser
49 
Vid två andra förvaltningsmyndigheter 
(Italien och Förenade kungariket) var 
inte de uppgifter som registrerades 
i övervakningssystemen helt tillförlit-  
liga och/eller heltäckande:
a) I Italien (Piemonte) kontrollerade 
inte förvaltningsmyndigheten 
riktigheten i den information 
som lämnades in. I två av de fyra 
projekt som bedömdes var de 
uppgifter som matades in i syste -
met felaktiga (i ett fall gällde det 
outputindikatorn och i det andra 
fallet antalet anställda vid ett av de 
företag som medfinansierades).
b) I Förenade kungariket (Lowlands 
och Uplands i Skottland) ledde 
de bristfälliga indikatorer som 
fastställts av förvaltningsmyndig -
heten till att projektsponsorerna 
tolkade dem på olika sätt, och 
därför rapporterade de inte på ett 
konsekvent sätt om framstegen.Brist på uppgifter har ibland 
försvårat övervakningen av 
den ekonomiska nyttan med 
EU-finansiering
50 
I Förenade kungariket (Lowlands och 
Uplands i Skottland) fick företag stöd 
via mellanhänder (så kallade projekt-  
sponsorer). I vissa fall gav mellanhän -
derna icke -finansiellt stöd i form av 
rådgivning eller konsulttjänster (se 
även punkt 36 c).
51 
I två fall var mellanhändernas adminis -
trativa kostnader betydande, särskilt 
jämfört med kostnaderna i pilotpro -
jekten för ”IKT -innovationscheckar” 
(se  ruta 2 ). I de andra medlemsstater -
na var det möjligt att fastställa exakt 
vilket belopp som hade betalats till 
små och medelstora företag för IKT -an-
vändning, men i det här fallet var det 
oklart hur mycket Eruf -medel som 
faktiskt hade använts till att stödja 
stödmottagare (se ruta 6 ).
Bristfällig information om mellanhändernas administrativa kostnader i förhållande 
till principen om sparsamhet
I Skottland genomförde förvaltningsmyndigheten projekten via mellanhänder, så kallade projektsponsorer.
Eftersom mellanhänderna själva tillhandahöll rådgivningen till små och medelstora företag stod administrati -
va kostnader, inklusive löner, för en betydande andel av de utgifter som ersattes: En projektsponsor använde 
55 % av sin budget till löner och ytterligare 18 % till marknadsföring, medan lönerna för en annan projekt-  
sponsor stod för 82 % av den totala budgeten. Eftersom det inte fanns några uppgifter tillgängliga kunde 
dock inte revisionsrätten fastställa om medlen hade använts sparsamt. Dessutom kunde en av mellanhänder -
na inte dokumentera hur mycket tid eller arbete den ägnat åt rådgivning till vissa av de små och medelstora 
företag som den stödde.Ruta 6
23 Iakttagelser
Generellt genomförde  
de små och medelstora 
företagen projekten väl 
men de lyckades inte 
alltid visa vilka resultat 
som uppnåtts
52 
Revisionsrätten bedömde om
a) projekten hade genomförts och 
fortsatte på det sätt som ursprung -
ligen planerades,
b) den avsedda ekonomiska nyttan 
med att genomföra ett projekt 
hade uppnåtts och mätts.
Projektens output stämde 
i allmänhet överens med de 
tillhörande ansökningarna
53 
I de flesta fall genomfördes projek -
ten inom ramen för budgeten och 
utan större förseningar. När bud -
geten överskreds var det med små 
belopp och påverkade inte beloppet 
för den offentliga medfinansiering -
en. För alla projekt hade försening -
arna anmälts till och godkänts av 
förvaltningsmyndigheten.
54 
I 25 av de 30 granskade projekten 
hade outputen uppnåtts som planerat 
och fungerade:
a) 17 stödmottagande företag blev 
tillgängliga på internet sedan 
en webbplats hade skapats, 
och nio av dem kunde bedriva 
internetförsäljning.b) Ytterligare åtta företag fanns redan 
på internet innan projektet inled -
des, men valde att antingen skapa 
en ny webbplats eller uppdatera 
sina befintliga webbplatser.
I fyra av de ovan nämnda 25 fallen var 
utvecklingen av e -handel en del av 
mer omfattande projekt för digitalise -
ring av företagets interna förfaranden 
(e-affärer).
55 
När det gäller de återstående fem 
granskade projekten (i Grekland, 
Italien (Piemonte) och Polen) ledde 
genomförandet inte till avsedd output. 
Inom ett projekt använde företaget 
inte den applikation som hade utveck -
las. När det gäller fyra andra projekt 
hade man trots de it -applikationer 
som hade utvecklats och genomförts 
antingen inte lyckats skapa en nisch på 
marknaden eller haft tekniska svårig -
heter (se punkt 57).
56 
Även om de allra flesta projekt från 
början inte hade någon budget för 
it- underhåll (endast fyra projekt hade 
det) medförde det inga problem för de 
företag vars projekt bedömdes. I själva 
verket utformades it -programmen 
i allmänhet så att underhållskostnader -
na skulle hållas nere och användarna 
själva kunna uppgradera och göra 
ändringar (det var fallet i 14 projekt).
24 Iakttagelser
57 
Nästan inga företag drabbades av 
några större tekniska problem under 
eller efter genomförandet. De it -app -
likationer som utvecklades var i drift 
och fungerade utan avbrott. De få 
undantagen var följande: två företag 
i Grekland vars webbplats och/eller 
internetbokningssida inte kunde nås 
och tre företag i Polen och Italien som 
inte lyckades finna en marknadsnisch 
och inte hade några kunder. I dessa 
tre fall var projektets hållbarhet inte 
endast en fråga om it -underhåll: ett 
projekt slutfördes inte och för de två 
andra fruktade företagen att projek -
tens ekonomiska verksamhet inte 
skulle fortsätta efter den rättsliga 
varaktighetsperioden.
Många små och medelstora 
företag uppgav att de hade 
dragit nytta av genomför -
andet av sitt projekt men 
det förekom ingen systema -
tisk mätning av uppnådda 
resultat
58 
Av de 30 företag vars projekt bedöm -
des hade knappt hälften ombetts att 
uppge resultatmål (se även punkter -
na 44–46). Av de 14 projekt vars ansök -
ningar innehöll resultatmål som också 
övervakades uppnåddes resultaten 
i åtta fall. Resultatmålen gällde ökad 
omsättning, fler kunder, större andel 
internetförsäljning och/eller skapande 
av arbetstillfällen.59 
När det gäller den andra hälften av 
de företag som fick stöd från Eruf för 
att utveckla e -handel kunde inget 
samband fastställas mellan det bidrag 
företaget tog emot och den utveckling 
som företaget uppnått.
60 
13 företag hävdade att de hade gjort 
effektivitetsvinster till följd av genom -
förandet av projekten, trots att endast 
ett av företagen hade fastställt sådana 
mål i sin projektansökan. Av dessa 13 
företag kunde endast fyra kvantifiera 
dem. Sex företag hade inte kopplat 
ihop den medfinansierade webbplat -
sen med sina interna företagsprogram, 
vilket innebar att varje internetbok -
ning de tog emot måste föras in manu -
ellt i det interna systemet.
61 
Att skapa arbetstillfällen var i all -
mänhet inte syftet med de flesta av 
de medfinansierade projekten. Åtta 
projekt hade dock ett mål för ska -
pande av arbetstillfällen som före -
tagen hade angett som mål i sina 
projektansökningar.
62 
Alla åtta projekten uppnådde sina mål. 
Ytterligare fem företag hävdade att 
de hade anställt en eller fler personer 
till följd av projektets genomförande, 
varav fyra kunde styrka detta. Hälften 
av de företag vars projekt bedömdes 
anordnade utbildning för sina anställ -
da i hur man använder de it -applika -
tioner som utvecklats inom projektet. 
Utbildningen skräddarsyddes för att 
passa varje enskilt företag som begär -
de den, och därför utfärdades inga 
intyg. I många fall genomfördes också 
utbildning på arbetsplatsen.
25
 Slutsatser och 
rekommendationer
63 
E-handelsteknik betraktas som ett sätt 
att påskynda ekonomisk tillväxt, yt -
terligare utveckla den inre marknaden 
och påskynda den europeiska inte -
grationen. Kommissionen har därför 
lagt allt större vikt vid behovet av att 
främja utvecklingen av e -handel, sär -
skilt genom ett av sina huvudinitiativ, 
den digitala agendan för Europa. Inom 
EU:s strukturfondsbudget har tre mil -
jarder euro gått till att främja små och 
medelstora företags användning av IKT 
under programperioden 2007–2013.
64 
Revisionen gällde frågan om Eruf -stö -
det till små och medelstora företag när 
det gäller e -handel var ändamålsenligt, 
och vi drog slutsatsen att stödet från 
Eruf till e -handelsprojekt har bidragit 
till att öka tillgången till företagstjäns -
ter online. Brister i övervakningen 
gjorde det dock omöjligt att bedöma 
i vilken utsträckning det har bidragit 
till förverkligandet av EU:s och med -
lemsstaternas IKT -strategier samt till 
de små och medelstora företagens 
utvecklingsmål. Bristfälliga urvalsför-  
faranden resulterade dessutom i med -
finansierade projekt som troligen inte 
kommer att ge valuta för pengarna.65 
Medlemsstaternas operativa program 
utgjorde en god grund för stödet till 
små och medelstora företag när det 
gäller e -handel. De innehöll e -handels -
åtgärder som stämde överens med na -
tionella eller regionala behov, i enlig -
het med vad anges i deras respektive 
IKT-strategier. En meningsfull mätning 
av framstegen försvårades dock när 
indikatorer och målvärden revidera -
des, ofta mot slutet av programperi -
oden, och inte alltid med vederbörlig 
motivering. Dessutom rapporterades 
utgifter för e -handelsprojekt inte alltid 
i rätt kategori till kommissionen vilket 
förhindrade en helhetsbedömning av 
dem. År 2013 föreslog kommissionen, 
för att försöka komma till rätta med 
det långsamma utnyttjandet av medel, 
en alternativ användning av struk -
turfonderna för att främja små och 
medelstora företags användning av IKT 
genom ”IKT -innovationscheckar”. Men 
kommissionen ägnade inte tillräck -
lig uppmärksamhet åt att följa upp 
resultat, vilket är oumbärligt för att de 
faktiska framstegen ska kunna utvär -
deras (punkterna 18–27).
66 
Förvaltningsmyndigheterna var mer 
inriktade på output än på resultat 
under både urvals- och övervak -
ningsetapperna. De urvalsvillkor som 
tillämpades var så begränsade att 
alla stödberättigande projekt finan -
sierades så länge finansiering fanns 
tillgänglig, oavsett om de medförde 
ett potentiellt mervärde med hänsyn 
till utveckling av små och medelstora 
företag eller EU:s mål för informations -
samhället (punkterna 29–43). Dessut -
om kunde förvaltningsmyndigheterna 
i de flesta fall inte bedöma ett projekts 
effekt på ett litet eller medelstort före -
tags utveckling. Slutligen utförde två 
av de utvalda medlemsstaterna inte de 
nödvändiga kontrollerna av tillförlitlig -
heten i de uppgifter som matades in 
i systemet (punkterna 44–51).
26 Slutsatser och rekommendationer
67 
Generellt genomförde de små och 
medelstora företagen projekten väl 
och projektens output stämde i all -
mänhet överens med de tillhörande 
ansökningarna. Många små och me-  
delstora företag uppgav att de hade 
dragit nytta av genomförandet av sitt 
projekt men resultatet mättes endast 
i mindre än hälften av de granskade 
projekten. I dessa fall har det kunnat 
konstateras att de var till nytta för över 
hälften av de berörda små och medel -
stora företagen (punkterna 53–62).
68 
Revisionsrätten rekommenderar därför 
följande:
Rekommendation 1
Kommissionen bör försäkra sig om att 
den får enhetliga och tillförlitliga upp -
gifter från medlemsstaterna om hur 
de operativa programmens fortskrider, 
inte bara finansiella uppgifter utan 
också uppgifter om resultat. Därför 
bör den
a) bedöma relevansen av de resultat-  
indikatorer som föreslås, när den 
godkänner såväl de operativa pro -
grammen som senare ändringar,
b) utforma ett övervakningssystem 
som gör det möjligt att i tid mäta 
framstegen mot alla de målvärden 
som fastställts och göra jämförel -
ser över tid,
c) föreslå standardindikatorer som är 
relevanta för EU:s strategiska mål 
om e -handel.Rekommendation 2
Kommissionen bör insistera på att 
de urvalskriterier och urvalsförfaran -
den som medlemsstaterna har infört 
ska garantera ett projekturval som 
maximerar mervärdet för de sökande 
när det gäller att främja e -handelns 
utveckling bland små och medelstora 
företag och uppnå målen för den digi -
tala agendan för Europa och samtidigt 
garanterar att förfarandena är lämpliga 
för de stödmottagare man riktar sig till 
med hänsyn till den tid och det admi -
nistrativa arbete som krävs.
Vid urvalet av projekt bör medlemssta -
ternas myndigheter, när det är lämp -
ligt, kräva att sökande
a) lämnar en motivering av behovet 
av att genomföra det berörda pro -
jektet, helst i form av en tillräckligt 
detaljerad och realistisk affärsplan,
b) visar att projektet är ekonomiskt 
lönsamt,
c) visar att det behövs offentligt 
ekonomiskt stöd i syfte att undvika 
dödviktseffekter,
d) uppmuntra projektägare att beak -
ta den gränsöverskridande dimen -
sionen av sin verksamhet för att till 
fullo utnyttja den inre marknadens 
möjligheter.
27 Slutsatser och rekommendationer
Rekommendation 3
Kommissionen bör kräva att medlems -
staternas förvaltningsmyndigheter 
inför förvaltningsverktyg för övervak -
ningen av stödets effekter på utveck -
lingen av de små och medelstora 
företag som får stöd. Den bör särskilt 
kräva att
a) en minimiuppsättning av stabila 
indikatorer med tillhörande mål 
definieras i bidragsöverenskom -
melserna, mäts och underkastas 
senare kontroll, både när projektet 
har genomförts och när det är 
i drift och i ett senare skede, när 
man sannolikt kan se den fulla 
effekten,b) man när det är lämpligt inför en 
mekanism som garanterar att 
betalningarna kopplas till resul -
tatet och kan justeras vid mycket 
otillfredsställande resultat,
c) nödvändiga kontroller utförs som 
garanterar att de uppgifter som 
registreras i övervakningssystemen 
är tillförlitliga och konsekventa.
Denna rapport antogs av revisionsrättens avdelning II, med ledamoten 
Henri GRETHEN som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 
12 november 2014.
 För revisionsrätten
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA  
 Ordförande
28
De ” vägledande principerna för urval av insatser ” 
och ” outputindikatorer, inklusive det kvantifierade 
målvärdet ” måste finnas med i programmen för EU:s 
struktur- och investeringsfonder 2014–2020 och 
är föremål för förhandlingar med kommissionen. 
Typen av urvalsprinciper och detaljerade urvals -
kriterier kommer att bero på den medfinansierade 
investeringens specifika mål och sammanhang.
Medlemsstater med konstaterade svagheter på 
dessa områden ombeds beskriva i programmet 
(genom förhandsvillkor och åtgärdsplan) vilka 
åtgärder myndigheterna planerar att vidta för 
att förbättra urvalsförfarandet för projekt och 
stödmottagarnas administrativa börda. Där det är 
relevant uppmuntras medlemsstaterna att proaktivt 
och fokuserat erbjuda tekniskt stöd till planerade 
förbättringar.
Kommissionen kommer dessutom att råda förvalt -
ningsmyndigheterna att införliva revisionsrättens 
rekommendationer i urvalsprocessen och urvalskri -
terierna för projekt som rör digital tillväxt.
IV c)
Kommissionen samtycker delvis till denna rekom-  
mendation.
Kommissionen samtycker principiellt till att införa 
en mekanism som säkerställer att utbetalningarna 
kopplas till resultatet. Det skulle dock vara svårt 
att koppla Eruf -utbetalningarna för e -handel till 
resultatet.Sammanfattning
III
Kommissionen välkomnar revisionsrättens 
bedömning.
Kommissionen anser att ändamålsenligheten av 
Eruf -stödet till e -handelsprojekt bidrar till att öka 
tillgängligheten på företagstjänster online.
De nya förordningarna för EU:s struktur- och inves -
teringsfonder (ESIF) för perioden 2014–2020 han -
terar problemet med övervakning på programnivå 
genom att stärka resultatorienteringen och inter -
ventionslogiken genom införandet av förhands -
villkor. Vad gäller e -handelsinvesteringar krävs ett 
särskilt förhandsvillkor i form av en strategisk ram 
för digital tillväxt.
IV a)
Kommissionen samtycker till denna rekommen-  
dation.
För perioden 2007–2013 kräver kommissionen att 
förvaltningsmyndigheterna rapporterar om genom -
förandet av programmen i enlighet med gällande 
Eruf -förordningar.
Programmen för EU:s struktur- och investeringsfon -
der 2014–2020 lägger större vikt vid målbaserade 
resultat. Indikatorerna för de prioriterade områdena 
ska mäta det övergripande resultatet för området, 
men inte de enskilda resultaten för alla typer av 
åtgärder som kan ingå.
IV b)
Kommissionen samtycker till rekommendationen 
och kommer att begära att medlemsstaterna vidtar 
lämpliga åtgärder.Kommissionens  
svar
Kommissionens svar 29
Iakttagelser
18
Kommissionen välkomnar revisionsrättens bedöm -
ning av de strategiska ramar som skapats i alla med -
lemsstater som granskats. Kommissionen betonar 
även att den nya förordningen för EU:s struktur- och 
investeringsfonder ger bättre prestanda- och resul -
tatorienterade ramar för perioden 2014–2020. (Se 
svaret under punkt IV b).
22
Förordningen som reglerar programmen 2007–2013 
omfattar inga krav på att standardiserade indika -
torer används i övervakningssyfte. Det finns heller 
ingen kärnindikator särskilt för e -handel.
En ”resultatindikator” mäter det förväntade resulta -
tet av genomförandet av en given aktivitet. Därmed 
väljer medlemsstaterna den resultatindikator som 
bäst mäter resultatet av den utförda aktiviteten. 
Även om standardisering är möjlig genom output-  
indikatorer är resultatindikatorer skräddarsydda och 
speglar det aktuella målet.
23 och 25 – gemensamt svar
Resultatindikatorerna ändras av förvaltningsmyn -
digheterna under hela programperioden. Kom -
missionen påpekar att om en medlemsstat begär 
en programändring är det nödvändigt att också 
omarbeta motsvarande indikatorer inom pro -
grammet. Om avvikelsen är stor är det nödvändigt 
att utreda orsaken till avvikelsen från fall till fall. 
Europeiska kommissionen förhandlar om ändringar 
och kräver att förvaltningsmyndigheten ger en 
välgrundad motivering. Resultatindikatorerna kan 
justeras både uppåt (om ambitionsnivån kan vara 
högre) och nedåt (om den ekonomiska verkligheten 
och de framsteg som gjorts ute på fältet inte berott 
förvaltningsmyndighetens insatser).
Vad gäller Grekland rörde ändringen i december 
2012 av det operativa programmet Digital konver -
gens främst en betydande budgetminskning (cirka 
300 miljoner euro) i syfte att stärka det operativa 
programmet Konkurrenskraft. Denna minskning 
påverkade ofrånkomligen värdet på indikatorerna, 
som måste anpassas och justeras i enlighet med 
detta.Inledning
05
Kommissionen påpekar att andelen små och me-  
delstora företag som gör inköp online allmänt är 
mycket högre och att EU -genomsnittet på 26 pro -
cent ligger mycket närmare målet. Denna relativa 
framgång beror delvis på en högre utgångspunkt. 
Det är också enkelt att göra inköp online, men svårt 
att sälja något eftersom en plattform med betal -
nings- och leveransfunktioner måste skapas.
09
Kommissionen delar revisionsrättens oro över den 
låga utnyttjandegraden av medel för införande/
användning av IKT. Kommissionen har därför tagit 
fram vägledningar1 som sprids i syfte att främja 
användningen av politiska verktyg för små och 
medelstora företags användning av IKT, inbegripet 
för e -handel. Till exempel finns, som en del i vägled -
ningen om tjänsteinnovation, vägledning till smart 
tillväxt hos små och medelstora företag, vägledning 
till internationalisering av små och medelstora före -
tag, vägledning om verktyg för den digitala agen -
dan för olika typer av stödmetoder som förbättrar 
den digitala tillväxten samt den nedan nämnda 
planen för IKT -innovationscheckar. Kommissionen 
tillhandahåller även experter inom området för 
digital tillväxt via det tekniska stödet.2
Kommissionen lanserade dessutom 2003 European 
e-Business Support Network for SMEs (det europe -
iska nätverket för e -handelsstöd till små och medel -
stora företag) som plattform för policysamordning, 
utformat för nationella och regionala beslutsfattare 
och politiska experter på e -handel. Detta omfattar 
ett initiativ att främja smart användning av IT samt 
integration av små och medelstora företag i globala 
industriella värdekedjor.3
1 Se http://s3platform.jrc.ec.europa.eu/guides
2 Detta gjordes 2013–2014 i Ungern, Grekland och Italien.
3  Se http://ec.europa.eu/enterprise/sectors/ict/ebsn/what/
index_en.htm
Kommissionens svar 30
Med hänvisning till subsidiaritetsprincipen och den 
delade förvaltningen är det upp till medlemsstater 
och regioner att besluta huruvida ett system med 
IKT-innovationscheckar ska lanseras inom ramen för 
deras operativa program. Kommissionen arbetar för 
närvarande för att systemet ska användas av regio -
nerna i deras strategier för innovation eller digital 
tillväxt.
Kommissionen instämmer avseende behovet av 
efterfrågebaserade stödsystem som beaktar beho -
ven hos små och medelstora företag.
Erfarenheten hittills från regionerna antyder dock 
att det ofta saknas tillräckliga kunskaper hos små 
och medelstora företag för att identifiera den 
exakta teknik- eller IKT -lösning som skulle passa 
affärskonceptet och att små och medelstora företag 
behöver hjälp att identifiera och formulera sitt 
IKT-behov och utarbeta lämpliga affärsplaner. Även 
rådgivning för att analysera och identifiera rätt 
IKT-affärslösning för små och medelstora företag 
ingår i checkinitiativet.
Med tanke på checkinitiativets experimentella 
karaktär och den begränsade genomförandetiden 
finns ännu inga resultatindikatorer att tillgå. Denna 
information kommer att göras tillgänglig för kom -
missionen vid övervakningskommittéernas kom -
mande möte, planerat till mitten av 2015.
På programnivå är det viktigt att understryka att 
inga andra resultatindikatorer än outputindikato -
rer användes under programperioden 2007–2013. 
Denna information kommer dock ändå att begäras 
vid övervakningskommittéernas möten.24
Indikatorförändringarna i det operativa program -
met Innovativ ekonomi i Polen gjordes i början 
av 2011. Med tanke på att det operativa program -
met godkändes i slutet av 2007 och att de första 
inbjudningarna att lämna förslag publicerades 
2008 och 2009 gjordes ändringarna vid tidigaste 
möjliga tidpunkt när de första erfarenheterna av 
åtgärdens genomförande inhämtats, i mitten av 
programperioden och med relevanta motiveringar 
från förvaltningsmyndigheten.
26
Även om kommissionen gav vägledning (se fotnot 
6) till ansvariga myndigheter om informationssys -
temets kategoriseringsprinciper förblir klassifice -
ringen av utgifter förvaltningsmyndighetens ansvar.
Ruta 2
I samband med Europeiska regionala utvecklings -
fonden är ”IKT -innovationscheckar” en mekanism 
som gör det möjligt att nå ut till mikroföretag och 
små och medelstora företag på ett obyråkratiskt 
sätt. Det finns inget standardupplägg. Varje system 
utvecklas och genomförs av regionala och lokala 
myndigheter med hjälp av bidrag eller finansiella 
instrument enligt relevanta specifika faktorer såsom 
varje regions IKT -potential och IKT-intensitet, dess 
integration med andra åtgärder för innovationshan -
tering, kapaciteten att hantera systemet, tidigare 
erfarenhet av stöd till sådana åtgärder eller beho -
vet av förbättringar i små och medelstora företags 
IKT-användning.
Kommissionens svar 31
33
Kommissionen framhåller att de ”vägledande 
urvalsprinciperna” för insatser, som en del av de 
operativa programmen, noggrant granskas av 
kommissionen vid programförhandlingarna om 
EU:s struktur- och investeringsfonder för perioden 
2014–2020 för att säkerställa att de lämpar sig för de 
specifika målen och typerna av insatser.4
35
Kommissionen anser att förvaltningsmyndigheten 
(eller det utsedda förmedlande organet) ska behålla 
tillräckliga bevis för att visa att urvalsprocessen är 
transparent och uppfyller kriterierna som fastställts 
av programmets övervakningskommitté.
36 a)
Kommissionen understryker att man känner till fal -
let som beskrivs. Lämpliga korrigeringsåtgärder har 
vidtagits av kommissionen och medlemsstaten.
36 b)
Vad gäller de italienska projekten, och så som 
förklarats av medlemsstaternas myndigheter, var 
inbjudan utformad i enlighet med förordning (EG) 
nr 1998/2006 (stöd av mindre betydelse). Den 
förordningen innehåller, till skillnad från andra 
stödsystem, inget krav på stimulanseffekt. Inbjudan 
begränsade dock retroaktiva utgifter till den 1  janu -
ari 2008 och utvidgade dem inte till den 1 janu -
ari 2007, vilket hade varit möjligt.
4  Artikel 96.2 b i förordningen om gemensamma bestämmelser: 
”iii) en beskrivning av den typ av åtgärder, med exempel, som 
ska stödjas inom ramen för varje investeringsprioritering och 
deras förväntade bidrag till de specifika mål som anges i led i, 
inbegripet principerna för valet av insatser och, i lämpliga fall, 
angivande av huvudsakliga målgrupper, särskilda geografiska 
målområden, typ av stödmottagare, hur man planerar att 
använda finansieringsinstrumenten och större projekt ...”.29
Under delad förvaltning ligger utformandet av 
detaljerade urvalskriterier och urvalet av projekt på 
medlemsstaternas ansvar. Det innebär att förvalt -
ningsmyndigheten vid urvalet av e -handelsprojekt 
beslutar huruvida en affärsplan måste läggas fram 
som en del i ansökan (eller annan information 
i enlighet med det operativa programmets mål) och 
vad den ska innehålla. Förvaltningsmyndigheten 
verifierar även kvaliteten hos projektansökan och 
stöddokument (t.ex. affärsplanernas kvalitet).
31
Under delad förvaltning är utformandet av detalje -
rade urvalskriterier och urvalet av projekt medlems -
staternas ansvar. Det innebär att förvaltningsmyn -
digheten vid urvalet av e -handelsprojekt beslutar 
huruvida en affärsplan måste läggas fram som en 
del i ansökan (eller annan information i enlighet 
med det operativa programmets mål) och vad den 
ska innehålla. Förvaltningsmyndigheten verifierar 
även kvaliteten hos projektansökan och stöddoku -
ment (t.ex. affärsplanernas kvalitet).
Punkt 32 och ruta 4 – gemensamt svar
Kommissionen understryker att man känner till 
fallet som beskrivs i punkt 32 och ruta 4. Lämpliga 
korrigeringsåtgärder har vidtagits av kommissionen 
och medlemsstaten.
Kommissionens svar 32
43
Översättning av webbplatsen kan vara relevant 
när affärsmöjligheter uppstår utomlands på mål -
marknaden. Kostnaderna kan dock, beroende på 
verksamhetens karaktär, överskrida de ytterligare 
vinsterna.
Punkterna 44 och 45 – gemensamt svar
Förordningen som reglerar programmen 2007–2013 
omfattar inga krav på att standardiserade indika -
torer används i övervakningssyfte. Det finns heller 
ingen kärnindikator särskilt för e -handel.
Analysen av rapporterna som lämnats in om 
framsteg i projektgenomförandet görs av med -
lemsstaterna. I enlighet med rättsakterna ger 
kommissionen vägledning för förbättring av 
projektledningen.
En ”resultatindikator” mäter de förväntade resulta -
ten av genomförandet av en given aktivitet. Där -
med väljer medlemsstaterna den resultatindikator 
som bäst mäter resultatet av den utförda aktivite -
ten. Även om standardisering är möjlig genom out -
putindikatorer, är resultatindikatorer skräddarsydda 
och speglar det aktuella målet.
47
Systematisk övervakning av fullständigt genom -
förda projekt kan ses som god praxis, men är inte 
ett krav enligt förordningarna.
Förvaltningsmyndigheterna ska göra utvärderingar 
där programmens ändamålsenlighet, effektivitet 
och genomslagskraft bedöms. I utvärderingen ska 
en bedömning göras av hur stöd från fonderna har 
bidragit till målen för respektive prioritet.37
Kommissionen instämmer med revisionsrätten och 
kommer i relevanta fall att ta upp frågan om pro-  
jekturvalets längd i programmens övervaknings -
kommittéer med avsikt att säkerställa godkända 
och snabbare förfaranden.
40
Kommissionen understryker skillnaden i insatsin -
tensitet mellan det grekiska operativa programmet 
och pilotprojekten ”IKT -innovationscheckar” i och 
med att det grekiska operativa programmet gick 
från 40 000 till 200 000 euro och pilotprojekten från 
5 000 till 7 500 euro. Detta kan även förklara skillna -
den i urvalsprocessens längd.
Dessutom baserade Murcia sitt pilotprojekt med 
IKT-innovationscheckar på sin omfattande erfaren -
het av utformning, genomförande och förvaltning 
av innovationscheckar.
41
Den gränsöverskridande dimensionen beror på 
verksamhetens karaktär. Verksamheten kan vara 
lokal, vilket därmed utesluter gränsöverskridande 
aktiviteter. För att utvidga verksamheten ytterligare 
kan det i sin tur krävas att webbplatsen anpassas till 
flera språk.
Kommissionen insisterar på vikten av små och me-  
delstora företags internationalisering under Eruf - 
programmen 2014–2020 eftersom analyser visar 
att små och medelstora företag som är verksamma 
utanför sina nationsgränser tenderar att ha högre 
konkurrenskraft.5
5  Se exempelvis http://ec.europa.eu/enterprise/policies/sme/files/
support_measures/internationalisation/report_internat_en.pdf
Kommissionens svar 33
Kommissionen understryker att resultatrapporte -
ringen till kommissionen inte heller under perioden 
2014–2020 rör varje enskilt projekt, utan det sam -
lade resultatet för ett program eller ett område.
60
Kommissionen påpekar att detaljerna för stödmot -
tagarnas rapporteringsplikt, inklusive kvantitativa 
och kvalitativa mål samt överväganden som gäller 
kostnaden för datagenerering och rapportering 
jämfört med mängden stöd, förvaltas gemensamt 
enligt förvaltningsmyndighetens definition i enlig -
het med det operativa programmet och dess mål.
Slutsatser och rekommendationer
64
Kommissionen välkomnar revisionsrättens bedöm -
ning. Kommissionen anser att ändamålsenligheten 
hos Eruf -stödet till e -handelsprojekt bidrar till att 
öka tillgängligheten av företagstjänster online. De 
nya förordningarna för EU:s struktur- och investe -
ringsfonder (ESIF) för perioden 2014–2020 hante -
rar problemet med övervakning på programnivå 
genom att stärka resultatorienteringen och inter -
ventionslogiken genom införandet av förhands -
villkor. Vad gäller e -handelsinvesteringar krävs ett 
särskilt förhandsvillkor i form av en strategisk ram 
för digital tillväxt.
65
Förordningarna som reglerar programmen 2007–
2013 omfattar inga krav på att standardiserade 
indikatorer används i övervakningssyfte. Det finns 
heller ingen kärnindikator särskilt för e -handel som 
skulle medge övervakning av specifika resultat.49 a)
Kommissionen medger problemet, men poängterar 
effekterna av den ekonomiska/finansiella krisen 
som ledde till en hög andel nedlagda verksamheter, 
avhopp från finansierade projekt samt en allmän 
förlängning av genomförandetiderna för insatser. 
För att hantera krisen fokuserade myndigheterna 
i Piemonte sina ansträngningar (inklusive övervak -
ningen) på att påskynda utnyttjandet av medlen.
Förvaltningsmyndigheten genomför en rad initiativ 
avsedda att komma ur denna ”nödsituation” och 
återinföra regelbunden, konstant och metodisk 
datoriserad förvaltning för all information som rör 
de finansierade projektens utveckling.
49 b)
Kommissionen instämmer i att relevanta indikatorer 
ska definieras på ett lämpligt sätt så att förvalt -
ningsmyndigheten ska kunna samla data för opera -
tiva program.
De nya förordningarna om EU:s struktur- och 
investeringsfonder för perioden 2014–2020 åtgärdar 
detta problem.
Ruta 6
Projekten som kontrollerats rör huvudsakligen till -
handahållande av expertråd och hjälptjänster från 
mellanhänder till nya och befintliga företag. Huvud -
delen av bidraget består därför av lönekostnader.
Dessutom uppstod marknadsföringskostnader då 
nätverksevenemang ordnades för att nya företag 
skulle få träffa framgångsrika entreprenörer. Nya 
företag drog nytta av dessa evenemang eftersom 
affärsmöjligheter uppstod i ett senare skede.
58
Se kommissionens svar på punkt 22 om den för -
bättrade resultatorienteringen i förordningen om 
gemensamma bestämmelser för 2014–2020.
Kommissionens svar 34
67
Kommissionen välkomnar revisionsrättens 
bedömning.
Rekommendation 1
För perioden 2007–2013 kräver kommissionen att 
förvaltningsmyndigheterna rapporterar om genom -
förandet av programmen i enlighet med gällande 
Eruf -förordningar.
Programmen för EU:s struktur- och investeringsfon -
der 2014–2020 lägger dock större vikt vid målba -
serade resultat. Indikatorerna för de prioriterade 
områdena ska mäta det övergripande resultatet för 
området, men inte de enskilda resultaten för alla 
typer av åtgärder som kan ingå.
Rekommendation 1 a)
Kommissionen samtycker till att bedöma relevansen 
av de resultatindikatorer som föreslås när den god -
känner såväl de operativa programmen som senare 
ändringar.
Rekommendation 1 b)
Kommissionen samtycker till rekommendationen.
Under perioden 2014–2020 ska programmen, som 
en del av den förstärkta resultatorienteringen, tyd -
ligt identifiera gemensamma och programspecifika 
outputindikatorer (med målvärden) och resultatin-  
dikatorer som mäter framstegen mot ändringen 
som eftersträvas genom investeringarna (med 
utgångsvärden och målvärden). Information om 
framstegen i programmens genomförande kommer 
att meddelas kommissionen årligen (med början 
2016) så att de kan följas över tid. Denna informa -
tion kommer att vara strukturerad så att den med -
ger analys, jämförelse och insamling. Kommissionen 
avser även att publicera dessa uppgifter.
Rekommendation 1 c)
Kommissionen samtycker delvis till denna 
rekommendation.Dessutom är det nödvändigt att också omarbeta 
motsvarande indikatorer inom programmet om en 
medlemsstat begär en programändring.
Vidare förblir, även om kommissionen har tillhan -
dahållit vägledning6 till ansvariga myndigheter om 
informationssystemets kategoriseringsprinciper, 
klassificeringen av utgifter förvaltningsmyndig-  
hetens ansvar.
Kommissionen framhäver den experimentella karak -
tären hos systemen med IKT -innovationscheckar. 
Erfarenheten hittills från regionerna antyder att 
det finns ett verkligt behov av sådana initiativ för 
att möta behoven hos små och medelstora företag. 
Med tanke på den begränsade genomförande-  
tiden finns ännu inga resultatindikatorer att tillgå. 
Denna information kommer att göras tillgänglig 
för kommissionen vid övervakningskommittéernas 
kommande möte, planerat till mitten av 2015.
66
Kommissionen anser att den nya förordningen för 
EU:s struktur- och investeringsfonder ger bättre pre -
standa- och resultatorienterade ramar för perioden 
2014–2020.
Särskilt de ”vägledande urvalsprinciperna” för 
insatser, som en del av de operativa programmen, 
granskas noggrant av kommissionen vid program -
förhandlingarna om EU:s struktur- och investerings -
fonder för perioden 2014–2020 för att säkerställa 
att de passar de specifika målen och typerna av 
insatser.7
6  Vägledning från 2009 http://ec.europa.eu/employment_social/
sfc2007/quick -guides/sfc2007_reporting_categorisation_data_
Note_Art_11.pdf  –
  Frågor och svar som utgavs första gången 2009 och reviderades 
2012 http://ec.europa.eu/employment_social/sfc2007/
quick -guides/categorisation_faq_rev201202.pdf  – ”Sunt förnuft 
förespråkas, inklusive användning av nationella konventioner 
eller definitioner om sådana finns, i samband med koderna. [...] 
Kommissionen har inte föreslagit harmoniserade definitioner, 
utan ger gärna sin åsikt i alla frågor som uppstår.”
7  Artikel 96.2 b i förordningen om gemensamma bestämmelser: 
”iii) en beskrivning av den typ av åtgärder, med exempel, som 
ska stödjas inom ramen för varje investeringsprioritering och 
deras förväntade bidrag till de specifika mål som anges i led i, 
inbegripet principerna för valet av insatser och, i lämpliga fall, 
angivande av huvudsakliga målgrupper, särskilda geografiska 
målområden, typ av stödmottagare, hur man planerar att 
använda finansieringsinstrumenten och större projekt ...”.
Kommissionens svar 35
Kommissionen observerar att denna rekommenda -
tion riktar sig till medlemsstaterna och understryker 
att detaljerna ska vara lämpliga i det specifika sam -
manhanget för respektive operativt program.
Rekommendation 2 a)
Kommissionen tar upp sådana frågor i samband 
med förhandlingarna om programutkasten för EU:s 
struktur- och investeringsfonder. Dessa program -
utkast måste omfatta information om insatsernas 
urvalsprinciper. Typen av urvalsprinciper och de 
detaljerade urvalskriterierna kommer dock att bero 
på det specifika målet, insatsens typ och volym 
samt investeringens sammanhang. När det gäller 
e-handel leder detta kanske inte alltid till krav på att 
en affärsplan läggs fram.
Rekommendation 2 b)
Kommissionen instämmer i att Eruf -bidraget till 
projektet ska baseras på en analys av kostnader och 
fördelar som visar på projektets sunda ekonomi. 
Detta ingår i urvalskriterier som ställs upp av med -
lemsstaternas övervakningskommittéer.
Rekommendation 2 d)
Kommissionen främjar internationalisering av små 
och medelstora företag, eftersom internationellt 
verksamma små och medelstora företag skapar fler 
arbetsplatser och är innovativare än små och med -
elstora företag som endast verkar på sina nationella 
marknader8. Förordningarna om EU:s struktur- och 
investeringsfonder 2014–2020 uppmuntrar därför 
samarbete utanför det operativa programmets 
område (se artikel 70.2 i förordningen om gemen -
samma bestämmelser). Huruvida specifika incita -
ment för gränsöverskridande dimensioner i projekt 
är lämpliga måste dock grundas på programmets 
specifika mål och åtgärdstyper.
8  http://ec.europa.eu/enterprise/policies/sme/market -access/
internationalisation/index_en.htm#h2-5Kommissionen instämmer i vikten av att övervaka 
effekten av bidrag. Indikatorerna som väljs för att 
följa framsteg och effekter kommer dock inte att 
standardiseras. De kommer att bero på det specifika 
målet för varje operativt program. Indikatorerna 
som används återspeglar de olika behoven och poli -
tiska åtgärderna i regioner och medlemsstater.
De strategiska ramarna för digital tillväxt omfattar 
dock standardindikatorer som mäter framstegen 
för insatser på IKT -områden enligt vad som avses 
i förhandsvillkor 2.1 i bilaga XI till förordningen om 
gemensamma bestämmelser.
Rekommendation 2
Kommissionen samtycker till rekommendationen 
och kommer att begära att medlemsstaterna vidtar 
lämpliga åtgärder.
De ”vägledande principerna för urval av insatser” 
och ”outputindikatorer, inklusive det kvantifierade 
målvärdet” måste finnas med i programmen för EU:s 
struktur- och investeringsfonder 2014–2020 och 
är föremål för förhandlingar med kommissionen. 
Typen av urvalsprinciper och detaljerade urvals -
kriterier kommer att bero på den medfinansierade 
investeringens specifika mål och sammanhang.
Medlemsstater med konstaterade svagheter på 
dessa områden ombeds beskriva i programmet 
(genom förhandsvillkor och åtgärdsplan) vilka 
åtgärder myndigheterna planerar att vidta för 
att förbättra urvalsförfarandet för projekt och 
stödmottagarnas administrativa börda. Där det är 
relevant uppmuntras medlemsstaterna att proaktivt 
och fokuserat erbjuda tekniskt stöd till planerade 
förbättringar.
Kommissionen kommer dessutom att råda förvalt -
ningsmyndigheterna att införliva revisionsrättens 
rekommendationer i urvalsprocessen och urvalskri -
terierna för digitala tillväxtprojekt.
Kommissionens svar 36
Rekommendation 3 a)
Kommissionen samtycker till rekommendationen. 
De rättsliga ramarna för 2014–2020 ställer krav på 
resultatindikatorer i programmen på prioritets-  
områdesnivå och outputindikatorer på verksam -
hetsnivå under programperioden.
Rekommendation 3 b)
Kommissionen instämmer principiellt, men kan 
i praktiken inte samtycka till rekommendationen. 
Resultatet av ett e -handelsprojekt kan påverkas av 
externa faktorer som inte kan vara kända på för -
hand. Det skulle därför vara svårt att koppla Eruf - 
utbetalningarna för e -handel till resultaten.
Rekommendation 3 c)
Kommissionen samtycker till rekommendationen 
att kräva att medlemsstaterna skapar nödvändiga 
kontrollsystem som säkerställer att uppgifter som 
matas in i övervakningssystemen är tillförlitliga och 
konsekventa.
HUR HITTAR MAN EU: s PUBLIKATIONER?
Gratispublikationer
•  Ett enskilt exemplar 
genom EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
•  Flera exemplar/affischer/kartor 
hos Europeiska unionens representationer ( http://ec.europa.eu/represent_sv.htm), 
hos delegationer i länder utanför EU ( http://eeas.europa.eu/delegations/index_sv.htm), 
genom att kontakta nätverket Europe Direct ( http://europa.eu/europedirect/index_sv.htm) 
eller ringa 00 800 6 7 8 9 10 11 (gratis inom hela EU) (*).
(*) Varken informationen eller samtalen kostar i regel något (men vissa operatörer, telefonkiosker och hotell kan ta betalt för samtalen). 
Avgiftsbelagda publikationer
• Genom EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Avgiftsbelagda prenumerationer
•  Genom ett av Europeiska unionens publikationsbyrås försäljningsombud 
(http://publications.europa.eu/others/agents/index_sv.htm).
QJ-AB-14-021-SV-N  ISSN 1977-5830
De senaste åren har EU medfinansierat 
e-handelsprojekt inom ramen för sin 
sammanhållningspolitik med stöd från 
Europeiska regionala utvecklingsfonden.  
I denna rapport bedömde revisionsrätten 
genom att granska ett urval av e -handelsprojekt 
som medfinansierades av EU i Grekland, Italien, 
Polen och Förenade kungariket om 
e-handelsprojekten främjade små och 
medelstora företags användning av IKT.
Revisionsrätten drog slutsatsen att stödet från 
Eruf till e -handelsprojekt har bidragit till att öka 
tillgången på företagstjänster online. Men 
revisionsrätten kom också fram till att brister 
i övervakningen gjorde det omöjligt att bedöma 
i vilken utsträckning stödet har bidragit till 
förverkligandet av EU:s och medlemsstaternas 
IKT-strategier samt till de små och medelstora 
företagens utvecklingsmål.
EUROPEISKA
REVISIONSRÄTTEN