[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel den 10.8.2006

KOM(2006) 452 slutlig

RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN

till budgetmyndigheten om garantier som berör den allmänna budgeten per den 31 december 2005 {SEK(2006) 1071}

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

Del 1: Transaktioner sedan rapporten från den 30 juni 2005, riskutvecklingen och utnyttjandet av de garantier som belastar budgeten 3

1. Inledning: Transaktionernas natur 3

2. Händelser sedan rapporten per den 30 juni 2005 3

3. Riskläget 3

3.1. Utestående belopp per den 31 december 2005 3

3.2. Maximal årlig risk för unionens budget: utbetalningar fram till den 31 december 2005 (se även tabell A2 i bilagan) 4

3.3. Maximal årlig teoretisk risk för unionens budget: utbetalningar som verkställts eller beslutats fram till den 31 december 2005 (se även tabell A3 i bilagan) 5

4. Utnyttjandet av de garantier som belastar budgeten 5

4.1. Användningen av likvida medel 5

4.2. Intervention från garantifonden 5

5. Analys av gemenskapens teoretiska kapacitet att bevilja lån och garantier till tredje land 5

6. Garantifonden per den 31 december 2005 7

7. Relativ soliditet 7

Del 2: Riskbedömning: det ekonomiska och finansiella läget i de tredjeländer som är föremål för de mest betydande lånetransaktionerna 8

1. Inledning 8

2. Kandidatländerna 8

3. Västra Balkan 9

4. De nya oberoende staterna 9

Del 1: Transaktioner sedan rapporten från den 30 juni 2005, riskutvecklingen och utnyttjandet av de garantier som belastar budgeten [1]

1. Inledning: Transaktionernas natur

De risker som täcks av gemenskapens budget avser flera typer av låne- och garantitransaktioner som kan delas in i följande två huvudkategorier: lån med makroekonomiska mål som beviljas av Europeiska gemenskaperna (betalningsbalanslån till medlemsstater och makroekonomiskt stöd till tredjeländer) och lån med mikroekonomiska mål (Euratomlån och utlåning från Europeiska investeringsbanken (EIB)[2] till tredjeländer).

2. Händelser sedan rapporten per den 30 juni 2005

På området för makroekonomiskt stöd till tredjeländer antogs inget nytt rådsbeslut och inga ytterligare lån betalades ut under andra halvåret 2005.

Utbetalningarna i form av bidrag uppgick till sammanlagt 29,5 miljoner euro, varav 3 miljoner till Albanien, 1,5 miljoner till Armenien och 25 miljoner till Serbien och Montenegro.

På Euratomområdet utbetalades inga lån i enlighet med tidigare beslut.

Enligt kommissionens meddelande om en ny budgetplan för perioden 2007–2013[3] skall garantifondens finansiering inte längre vara uttryckligen begränsad på samma sätt som tidigare, eftersom garantifonden skall finansieras genom en budgetpost inom ramen för rubrik 4 (yttre förbindelser) i stället för, som hittills, via en särskild reserv för detta ändamål.

3. Riskläget

Nedanstående riskanalys bygger på de vedertagna parametrarna utestående belopp, maximal årlig risk samt maximal årlig teoretisk risk för gemenskapens budget (metodiken redovisas närmare i kommissionens arbetsdokument). Detaljerade uppgifter återfinns i tabellerna A1, A2 och A3.

3.1. Utestående belopp per den 31 december 2005

Det totala riskbeloppet per den 31 december 2005 uppgick till 16 521 miljoner euro mot 16 333 miljoner euro per den 30 juni 2005.

De transaktioner som påverkat det utestående lånebeloppet sedan föregående rapport redovisas i nedanstående tabell.

Tabell 1: Utestående belopp per den 31 december 2005* | Miljoner euro (avrundade belopp) |

Utestående belopp per den 30 juni 2005 | 16 333 |

Återbetalningar av lån |

Euratom | 0 |

Makroekonomiskt stöd | -111 |

EIB | -1 243 |

Utbetalningar av lån |

Euratom | 0 |

Makroekonomiskt stöd | 0 |

EIB | 1 580 |

Växelkursdifferenser mellan euron och andra valutor | -38 |

Utestående belopp per den 31 december 2005 | 16 521 |

* Samtliga lån som täcks av garantier (till medlemsstater såväl som tredjeländer), exklusive obetalda räntor och uteblivna återbetalningar. |

Det utestående beloppet för transaktioner i medlemsstaterna var 2 966 miljoner euro per den 31 december 2005 mot 3 214 miljoner euro per den 30 juni 2005.

Det utestående beloppet för transaktioner i tredjeländer var 13 554 miljoner euro per den 31 december 2005 mot 13 119 miljoner euro per den 30 juni 2005.

3.2. Maximal årlig risk [4] för unionens budget: utbetalningar fram till den 31 december 2005 (se även tabell A2 i bilagan)

- Den maximala årliga risken för 2006 uppgår totalt till 2 139 miljoner euro.

- Risken vid transaktioner som avser medlemsstaterna uppgår till 617 miljoner euro.

- Risken vid transaktioner som avser tredjeländer uppgår till 1 522 miljoner euro.

3.3. Maximal årlig teoretisk risk [5] för unionens budget: utbetalningar som verkställts eller beslutats fram till den 31 december 2005 (se även tabell A3 i bilagan)[6]

- Den maximala teoretiska risken uppgår till 2 213 miljoner euro för 2006 och beräknas utifrån vissa antaganden nå 2 782 miljoner euro 2014.

- Beträffande medlemsstaterna förblir den maximala teoretiska risken nästan oförändrad under 2006 och uppgår till 618 miljoner euro.

- För tredjeländer uppgår den till 1 594 miljoner euro. År 2014 beräknas risken ha ökat till 2 604 miljoner euro.

4. Utnyttjandet av de garantier som belastar budgeten

4.1. Användningen av likvida medel

I fall då en låntagares återbetalning är försenad använder kommissionen sina likvida medel[7] när detta är motiverat för att undvika förseningar med åtföljande kostnader för dess lånebetalningar .

4.2. Intervention från garantifonden

Genom rådets förordning (EG, Euratom) nr 2728/94 av den 31 oktober 1994, med senare ändringar, upprättades en garantifond för åtgärder avseende tredje land. Om en låntagare (ett tredjeland) överskrider en förfallodag för betalning av ett lån som beviljats eller garanterats av gemenskapen, skall garantifonden täcka den uteblivna betalningen inom tre månader från förfallodagen[8].

Under andra halvåret 2005 utnyttjades inte garantifonden eftersom inga försenade betalningar förekom avseende sådana lån.

5. Analys av gemenskapens teoretiska kapacitet att bevilja lån och garantier till tredje land

Garantifondmekanismen innebär i praktiken en begränsning av gemenskapens kapacitet att bevilja lån och garantier till tredje land, eftersom de anslag som är disponibla för avsättningarna till fonden begränsas till det belopp som förs upp under garantireserven i den nuvarande budgetplanen[9].

Tabell A4 i bilagan innehåller en beräkning av gemenskapens utlåningskapacitet gentemot tredje land under perioden 2005–2006 enligt garantifondssystemet. Beräkningssättet beskrivs närmare i bilagan till denna rapport som också innehåller hänvisningar till rättsakter.

Av tabell 2 framgår att återstående utlånings- och lånegarantitransaktioner avseende tredjeländer den 31 december 2005 uppgick till 13 680 miljoner euro.

Tabell 2: Utestående utlånings- och lånegarantitransaktioner avseende tredje landi miljoner euro (avrundade belopp) |

1. Utestående lånebelopp, EG (makroekonomiskt stöd) och Euratom | 1 465 |

2. Utestående belopp, EIB | 12 089 |

3. Upplupen ränta1 | 126 |

Utestående belopp2 per den 31 december 2005 | 13 680 |

1 Upplupen ränta i den mening som avses i förordningen om garantifonden. 2 Försenade betalningar och dröjsmålsränta ingår inte i det utestående belopp som skall täckas av fonden utan redovisas separat i avsnitt 6. |

Förhållandet mellan fondens medel och de utestående beloppen uppgår enligt definitionen i förordningen om fondens upprättande till 9,7 %, vilket är mer än de 9 % som fastställs som målbelopp i förordning (EG) nr 1149/1999 om ändring av förordning nr 2728/94 om fondens upprättande. Överskottet skall enligt bestämmelserna vid åretsb slut återföras till en särskild post i inkomstberäkningen i Europeiska unionens allmänna budget.

6. Garantifonden per den 31 december 2005

Garantifondens behållning uppgick per den 31 december 2005 till 1 323,94 miljoner euro. Under andra halvåret 2005 ägde följande transaktioner rum:

- En första överföring till fonden på 140,11 miljoner euro.

- Fondens överskott på 187,13 miljoner euro för år 2004 återfördes till gemenskapsbudgeten under 2005.

- Nettoavkastningen på investeringarna av fondens tillgångar uppgick den 31 december 2005 till 25,6 miljoner euro.

Ingen återvinning av belopp förekom under andra halvåret 2005.

De totala utestående fordringarna per den 31 december 2005, bestående av straffränta som påförts republiken Argentina, uppgick till 1 718 493,12 US-dollar, varav 1 448 433,44 (motsvarande 1 227 798,12 euro) fortfarande återstår att återvinnas till fonden. Det är EIB som har fordran på debetsaldot.

7. Relativ soliditet

Förhållandet mellan det belopp som var upptaget i fonden per den 31 december 2005 (1 323,94 miljoner euro) och den maximala årliga teoretiska risken för lån till tredje land under 2006 (1 590 miljoner euro) beräknas till 83 % (se tabell A3 i bilagan).

Del 2: Riskbedömning: det ekonomiska och finansiella läget i de tredjeländer som är föremål för de mest betydande lånetransaktionerna

1. INLEDNING

Uppgifterna i del 1 av rapporten ger information om de kvantitativa aspekterna på den risk som belastar den allmänna budgeten. De kvalitativa aspekterna, som är beroende av transaktionsslag och låntagarens ställning, bör dock också bedömas. Tabeller över de länderspecifika riskbedömningarna redovisas separat i kommissionens arbetsdokument[10]. En kortfattad sammanfattning av den analysen återges nedan. Under punkt 3.1 i bilagan finns ett avsnitt som belyser situationen i andra tredjeländer.

2. KANDIDATLÄNDERNA

Bulgarien har genomgått en mycket kraftig expansion under första halvåret 2005, som följts av en betydande avmattning under tredje kvartalet. Tillväxten av reala BNP uppgick för hela året till 5,5 %. Avmattningen berodde till stor del på de kraftiga översvämningarna under sommarmånaderna. Underskottet i bytesbalansen ökade till 11,8 % av BNP. Nettoinflödet av utländska direktinvesteringar var fortfarande betydande, men till skillnad från föregående år kunde detta inflöde inte helt kompensera underskottet i bytesbalansen utan täckte endast cirka 75 % av det.

Under 2005 sjönk tillväxten av reala BNP i Rumänien till 4,1 %, vilket huvudsakligen berodde på de negativa effekterna av kraftiga översvämningar och på strukturella förändringar som påverkade aktiviteten i näringslivet. Underskottet i bytesbalansen ökade marginellt till 8,7 % av BNP under 2005 (från 8,4 % under 2004) varav över 85 % kompenserades av nettoinflödet av utländska direktinvesteringar och portföljinvesteringar. Under 2005 ökade utlandsskulden med endast 2 procentenheter till 34,5 % av BNP.

Reala BNP i Turkiet ökade med 7,4 % under 2005 efter att ha ökat med 8,9 % under 2004. De huvudsakliga tillväxtfaktorerna har varit investeringar och privat konsumtion. Underskottet i bytesbalansen ökade mindre än väntat från 5,1 % av BNP 2004 till 5,8 % under 2005. De offentliga finanserna utvecklades gynnsamt och kunde dra fördel av en stark tillväxt och låga löneökningar i den offentliga sektorn. Underskottet i de offentliga finanserna (enligt en rapport om dessa med tillämpning av ESA 95) sjönk från 11,3 % av BNP under 2003 till 5,7 % av BNP under 2004 och 1,2 % under 2005 (eller cirka 2 % enligt redovisning i offentlig finansstatistik).

3. VÄSTRA BALKAN

BNP-tillväxten i Albanien var fortfarande hög och nådde 5,5 % under 2005. Det finns fortfarande kraftiga obalanser i utrikeshandeln. Medan underskottet i handelsbalansen beräknas ha legat kvar på över 23 % av BNP under 2005, bidrog betydande privata transfereringar från utlandet till att kompensera ett underskott i bytesbalansen som beräknas till 7,0 % av BNP. Vissa framsteg gjordes i styrningen av de offentliga utgifterna och intäkterna, men en förstärkning av skatteförvaltningen och styrningen av den offentliga sektorn är fortfarande bland de viktigaste uppgifterna för den nya regeringen.

Bosnien och Hercegovinas makroekonomiska situation var fortsatt stabil under 2005 med en ekonomisk tillväxt som liksom under 2004 uppgick till cirka 5 %. Takten i strukturreformerna var fortsatt ganska långsam, även om vissa framsteg kunde iakttas på områdena för indirekt beskattning och privatisering. I avsaknad av officiella statistiska uppgifter kan underskottet i bytesbalansen uppskattas till 23 % av BNP.

Den ekonomiska tillväxten i före detta jugoslaviska republiken Makedonien var fortsatt stark. Under 2005 var tillväxten av reala BNP 4,0 %, i stort sett oförändrat från 4,1 % under 2004. Bytesbalansen förbättrades påtagligt under 2005 med en minskning av underskottet från nära 8 % av BNP 2004 till cirka 1,5 % under 2005. Till ungefär hälften beror denna förbättring på ökad export. I slutet av december uppgick centralbankens officiella reserver till motsvarande 1,1 miljarder euro, vilket är något mindre än cirka fyra månaders import under 2005 av varor och tjänster. Också i slutet av december motsvarade bruttoskulden till utlandet cirka 38 % av BNP.

Utvecklingen av ekonomin i Serbien och Montenegro var robust under 2005 och drevs på av kraftiga vinster inom handel, transporter, finansiella tjänster och byggnadsverksamhet. BNP beräknas ha växt med 6,5 % på årsbasis för hela året i Serbien och med 3,8 % under de första månaderna 2005 i Montenegro. Underskottet i bytesbalansen uppskattas till 8,5 % av BNP. Starka inflöden av utländska direktinvesteringar har mildrat finansieringskraven något. I båda republikerna har drivkraften för reformarbetet återigen varit kraftig, och i Serbien beräknas den privata sektorns andel ha ökat till 55 % av BNP till följd av framsteg i privatiseringen och omstruktureringen av företagen.

4. DE NYA OBEROENDE STATERNA

Takten i den ekonomiska tillväxten i Georgien ökade under 2005 till cirka 8 % (mot 6,2 % 2004) till följd av en stark utveckling inom såväl industri som jordbruk. Privatiseringsprocessen inleddes förra året och medförde intäkter motsvarande cirka 3 % av BNP. Underskottet i bytesbalansen beräknas ha ökat till cirka 10 % av BNP (mot 7,6 % 2004) på grund av stora inflöden av kapitalvaror för olje- och gasledningar och andra investeringar i infrastruktur. Underskottet kompenserades i stor utsträckning av inflöden av utländska direktinvesteringar. Georgiens utlandsskuld minskade något nominellt till 1,8 miljarder US-dollar i slutet av 2005, medan den uttryckt som andel av BNP beräknas ha minskat från 36 % (2004) till cirka 30 % (2005).

I Ukraina ledde starkt försämrade handelsvillkoren (stigande importpriser för energi medan världsmarknadspriserna på metallexporten rasade) i kombination med svaga investeringar till följd av osäkerhet om den offentliga politiken till en kraftig uppbromsning av ekonomin med en tillväxttakt för reala BNP på 2,4 % under 2005 (mot 12,1 % 2004). Ukrainas offentliga utlandsskuld på 13 miljarder US-dollar ligger dock på en hållbar nivå motsvarande cirka 16 procent av BNP. Ukrainas centralbanks valutareserver fördubblades under 2005, huvudsakligen till följd av kapitalinflöden i samband med privatiseringarna under sista kvartalet 2005. Den politiska osäkerheten bestod fram till parlamentsvalen i mars 2006. Kreditvärderingsinstituten har dock behållit Ukrainas rating på nivån BB (med stabil prognos) vilket stöds av en låg offentlig skuld och god extern likviditet.

BNP-tillväxten i Moldova översteg under 2005 på nytt 7 % till följd av stark inhemsk efterfrågan som understöddes av ett hausseartat inflöde av överföringar från utlandet. Underskottet i bytesbalansen ökade till 7 % av BNP under 2005, även om större delen av det ökande underskottet i handelsbalansen kompenseras av ett likaledes ökande inflöde av kapital. Överskottet i de offentliga finanserna ökade 2005 på grund av ökade skatteintäkter från importen. Under 2006 kan detta överskott mycket väl vändas till ett underskott till följd av ökade utgifter för sociala program och den förväntade regleringen av Moldovas skuld till borgenärerna i Parisklubben. Redan under 2005 sjönk den samlade offentliga, och offentligt garanterade, utlandsskulden till endast en fjärdedel av BNP till följd av apprecieringen av växelkursen och BNP-tillväxten. Moldovas centralbanks valutareserver har ökat så att de nu motsvarar mer än värdet av två månaders import.

Tadzjikistans ekonomi har fortsatt att expandera kraftigt under 2005 och registrerat en real BNP-tillväxt på 7,5 % mot 10,6 % 2004. Överskottet i de offentliga finanserna har beräknats till 0,1 % för 2005 (och det är det tredje året i följd som uppvisat ett överskott). Tack vare ett framgångsrikt bilateralt skuldavtal med Ryssland, Tadzjikistans största fordringsägare, har utlandsskulden sjunkit till mindre än 40 % under 2005. Till följd av detta beräknas underskottet i bytesbalansen ha minskat från 4 % av BNP under 2004 till 3,6 % under 2005. De offentliga bruttoreserverna har ökat något så att de vid slutet av 2005 motsvarade 1,9 månaders import mot 1,8 månader under 2004.

[1] Observera att bilagan innehåller ett arbetsdokument från kommissionen med detaljerade tabeller och förklarande anmärkningar till denna rapport.

[2] Närmare uppgifter om EIB:s mandat redovisas i tabell A1 i bilagan.

[3] KOM(2004) 487 av den 14 juli 2004.

[4] Den tekniska termen ”maximal årlig risk” förklaras i punkt 1 i bilagan.

[5] Den tekniska termen ”maximal årlig teoretisk risk” förklaras i punkt 1 i bilagan.

[6] I den maximala årliga risken beaktas de lånebelopp som återstår att betalas ut inom ramen för den nuvarande budgetplanen, eftersom det nya mandatet för EIB under tiden 2007–2013 ännu inte har beslutats.

[7] I enlighet med artikel 12 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1150/2000 av den 22 maj 2000, med senare ändringar, om genomförande av beslut 94/728/EG, Euratom om systemet för gemenskapernas egna medel.

[8] Se avsnitt 2.5 i bilagan för ytterligare uppgifter.

[9] Det belopp som avsatts i budgetplanen för 2000-2006 är 200 miljoner euro per år i 1999 års priser. År 2005 uppgick beloppet till 223 miljoner euro.

[10] SEK(2006) 1071