SV (...PICT...)|EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION| Bryssel den 3.12.2008 SEK(2008) 2931 ARBETSDOKUMENT FRÅN KOMMISSIONENS AVDELNINGAR som åtföljer Förslag till EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS DIREKTIV om begränsning av användningen av vissa farliga ämnen i elektriska och elektroniska produkter Sammanfattning av konsekvensanalysen {KOM(2008) 809 slutlig} {SEK(2008) 2930} SAMMANFATTNING BAKGRUND TILL ÖVERSYNEN Syftet med direktiv 2002/95/EG (nedan kallat RoHS-direktivet ) är att begränsa farliga ämnen i elektriska och elektroniska produkter och att bidra till skyddet för människors hälsa och till miljövänlig återvinning och bortskaffande av avfall som utgörs av eller innehåller elektriska eller elektroniska produkter. Det ses över av två huvudskäl: 1. Kommissionen strävar efter att utveckla en bättre lagstiftningsmiljö som är enkel, lättbegriplig, effektiv och verkställbar. Den lagstiftningsmiljö som företag verkar i påverkar deras konkurrenskraft och förmåga att växa och skapa jobb. Strävan efter bättre lagstiftning är en viktig del i EU:s partnerskap för tillväxt och sysselsättning (Lissabonstrategin). Det finns utrymme för förbättring av direktivet ifråga om genomförande, tillämpning och konsekvens. 2. I RoHS-direktivet uppmanas kommissionen att se över åtgärderna i direktivet, särskilt med beaktande av de två ytterligare produktkategorier som inkluderats (kategorierna 8 och 9: medicintekniska produkter samt övervaknings- och kontrollinstrument) och anpassning av förteckningen över ämnen som omfattas av begränsningar. PROBLEM OCH MÅL Uppnående av målen i RoHS-direktivet hindras och blir mer kostsamt på grund av problem med osäkerhet om genomförandet, såsom brist på harmonisering av tolkningen av definitioner och varierande krav på produktöverensstämmelse, problem med tillämpning såsom otillräcklig marknadsövervakning och problems med upplevd brist på överensstämmelse med annan gemenskapslagstiftning eller teknisk/vetenskaplig utveckling, såsom eventuell överlappning med Reach eller EuP, och behovet av att utöka tillämpningsområdet så att medicintekniska produkter och övervaknings- och kontrollinstrument omfattas. Översynens syften är följande: Bättre genomförande och kontroll av att direktivet efterlevs, ökad konsekvens med annan gemenskapslagstiftning om en produkt, förbättrad kostnadseffektivitet för direktivet och ökade miljövinster. ÖVERSYNSPROCESSEN Två samråd med berörda parter och flera studier utfördes. Där behandlades översynens områden liksom de politiska alternativen inom varje område. Dessa samråd och studier bidrog till att definiera och analysera ett antal specifika alternativ som anges nedan. ALTERNATIV Alternativen är indelade i tre huvudklasser: 1. Klargöra och förenkla direktivet 2. Förbättra genomförandet på nationell nivå 3. Anpassa direktivet till den tekniska och vetenskapliga utvecklingen För varje huvudklass beaktades ett antal alternativ och en analys av kostnader och fördelar utfördes för varje alternativ. VALDA ALTERNATIV Sammanfattningsvis rekommenderas följande alternativ: Förändringar av lagtexten för att klargöra tillämpningsområde och definitioner , särskilt genom att upprätta en förteckning över produkter för att definiera RoHS-direktivets tillämpningsområde, som är bindande och inte beroende av WEEE-direktivets tillämpningsområde. Införlivande av alla relevanta bestämmelser som redan används i EU:s lagstiftningspaket om saluföring av produkter avseende – nationell marknadsövervakning, – mekanismer för att bedöma om produkten uppfyller kraven innan den släpps ut på marknaden, baserade på tillverkarens egendeklaration, och – presumtion om att produkten uppfyller kraven baserat på harmoniserade standarder och CE-märkning. Anpassning av undantagsförfarandet, till exempel genom att med ett kommittéförfarande införa ett krav på sökande att analysera ersättningarna innan de lämnar in en ansökan, och införande av ytterligare kriterier för att bevilja undantag. Etappvis införlivande i RoHS tillämpningsområde av medicintekniska produkter och övervaknings- och kontrollinstrument. Inga förändringar av förteckningen över ämnen som omfattas av begränsningar. FÖRDELAR och KOSTNADER Nedan följer en översikt över kostnaderna för och fördelarna med dessa alternativ: Det finns begränsad erfarenhet av de faktiska kostnader som kraven innebär för industrin. För produkter som för närvarande omfattas av RoHS beräknas de variera mellan 1 och 4 procent av omsättningen. Senare undersökningar ger en genomsnittlig totalkostnad för RoHS på 1,9 procent av omsättningen (tidigare kostnad och framtida engångskostnader). När det gäller medicintekniska produkter och övervaknings- och kontrollinstrument, som i vissa fall tillverkas i små antal eller har kritiska användningsområden och därmed ger ökade krav på testning och tillförlitlighet, beräknas årskostnaden för efterlevnad till 400-1 600 miljoner euro. Det uppges till och med att kostnaderna för efterlevnad av RoHS-direktivet för vissa komplexa produkter skulle kunna vara så hög som 7-10 procent av omsättningen (ny produkt) eller 1-10 procent (ändring av befintlig produkt). En stor del av denna kostnad kan hänföras till de långa cyklerna för utveckling, testning och godkännande för de mer komplexa produkterna. Därför föreslås ett etappvis införlivande av dessa produkter, så att kraven kan uppfyllas inom ramen för befintliga resurser och produktutvecklingscykler. I RoHS-direktivet fastställs inga uttryckliga rapporteringskrav för medlemsstater eller krav på information från tillverkarna, och i de flesta fall har medlemsstaterna inte infört sådana rättsliga förpliktelser på nationell nivå. Förfarandet för att bevilja undantag anses vara långdraget för produkter med korta innovationscykler. En harmonisering av kraven på innehållet i ansökan och klargörande av undantagens giltighetstid kommer att påskynda processen , öka den rättsliga klarheten och minska den administrativa bördan för både myndigheter och sökande. Införandet av harmoniserade krav på tillämpningsområde, definitioner, bedömning av produktöverensstämmelse och marknadsövervakning som är i linje med andra produktrelaterade rättsliga krav från EU kommer att öka den rättsliga klarheten och därmed minska den administrativa bördan. Det inledande genomförandet av de omarbetade bestämmelserna kan skapa en ytterligare administrativ börda för medlemsstater och tillverkare beroende på medlemsstatens aktuella beredskap för korrekt tillämpning och på om tillverkarna vidtagit lämpliga åtgärder för produktöverensstämmelse. Kommissionens avdelningar beräknar att detta kommer att resultera i en nettovinst, även om den är måttlig. Dessutom kommer de rekommenderade alternativen att ha en betydande kumulativ effekt genom att förtydliga direktivet och harmonisera dess genomförande och efterlevnad, med ett positivt bidrag till bättre lagstiftning. Miljövinsterna kommer sannolikt att bli betydande: Flera ton av de tungmetaller som förbjudits enligt RoHS (>1 400 ton bly, cirka 2,2 ton kadmium) används i medicintekniska produkter och övervaknings- och kontrollinstrument, vilket innebär 0,2-0,3 procent av avfallet från elektriska och elektroniska produkter i vikt räknat. Om dessa ämnen avfallshanteras på felaktigt sätt kan de släppas ut i miljön (endast 49,7 procent av förbrukade medicintekniska produkter och 65,2 procent av förbrukade övervaknings- och kontrollinstrument samlas in separat). Om användningen av dessa ämnen begränsas genom RoHS kommer de på medellång till lång sikt att elimineras från produkterna och avfallet av dem. Ytterligare analyser visar att det till och med vid situationer med mycket högre återvinningsnivåer innebär vissa miljövinster att inkludera dessa produktkategorier i tillämpningsområdet för RoHS. Med tanke på att nyligen genomförda kontroller i medlemsstaterna visade att upp till 44 procent av de kontrollerade EEE-produkterna inte uppfyllde kraven, förväntas effektiva mekanismer för marknadsövervakning på nationell nivå och ökat samarbete mellan medlemsstaternas myndigheter för att avlägsna produkter som inte uppfyller kraven avsevärt öka miljövinsterna med RoHS genom att antalet produkter på marknaden som inte uppfyller kraven minimeras. När det gäller anpassningen av förteckningen över farliga ämnen som regleras i RoHS identifierades potentiella ämnen i de förberedande studierna, men med tanke på bristen på information om ersättningar, som gör det omöjligt att veta om de är miljövänligare eller, i de fall där miljövänligare alternativ finns, om ersättningskostnaderna står i proportion till miljövinsterna, anses det inte genomförbart att föreslå nya farliga ämnen för RoHS. ES (...PICT...)|COMISIÓN DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS| Bruselas, 3.12.2008 SEC(2008) 2931 DOCUMENTO DE TRABAJO DE LOS SERVICIOS DE LA COMISIÓN Documento adjunto a la Propuesta de DIRECTIVA DEL PARLAMENTO EUROPEO Y DEL CONSEJO sobre restricciones a la utilización de determinadas sustancias peligrosas en aparatos eléctricos y electrónicos Resumen de la evaluación de impacto {COM(2008) 809 final} {SEC(2008) 2930} RESUMEN JUSTIFICACIÓN DE LA REVISIÓN El propósito de la Directiva 2002/95/CE es restringir la utilización de sustancias peligrosas en aparatos eléctricos y electrónicos para contribuir a la protección de la salud humana y a la valorización y eliminación correctas, desde el punto de vista medioambiental, de los residuos de aparatos eléctricos y electrónicos. Su revisión se está llevando a cabo por dos razones principales: 1. La Comisión se ha comprometido a mejorar el marco regulador , que debe ser sencillo, comprensible, eficaz y aplicable. El marco regulador en el que operan las empresas influye en su competitividad y en su capacidad de crecimiento y creación de empleo. El objetivo de una mejor reglamentación es un elemento importante de la asociación para el crecimiento y el empleo de la UE (estrategia de Lisboa). La presente Directiva puede mejorarse en términos de aplicación, ejecución y coherencia. 2. La Directiva RUSP pide a la Comisión que reexamine las medidas establecidas en ella, especialmente en lo que respecta a la inclusión en su ámbito de aplicación de dos categorías adicionales de equipamiento (categorías 8 y 9: productos sanitarios e instrumentos de vigilancia y control) y a la adaptación de la lista de sustancias restringidas. PROBLEMA Y OBJETIVOS La realización de los objetivos de la Directiva RUSP se ve dificultada y encarecida por algunos problemas relacionados con dudas sobre su aplicación, como la falta de armonización en la interpretación de las definiciones y las divergencias en los requisitos para demostrar la conformidad de un producto; los problemas relativos a la ejecución, como actividades de vigilancia del mercado en niveles inferiores a los óptimos; y problemas relacionados con la aparente incoherencia entre otros textos legislativos comunitarios o los avances técnicos o científicos, como las posibles redundancias con el Reglamento REACH o la Directiva PUE/sobre productos consumidores de energía, y con la necesidad de ampliar el ámbito de aplicación a los productos sanitarios y a los instrumentos de vigilancia y control. Los objetivos de la revisión son los siguientes: mejorar la aplicación y la ejecución de la Directiva, aumentar la coherencia con la normativa comunitaria correspondiente relativa a los productos, obtener una mejor relación coste-eficacia e incrementar los beneficios medioambientales. EL PROCESO DE REVISIÓN Se han llevado a cabo dos consultas con las partes interesadas y varios estudios que versaron sobre los diferentes aspectos de la revisión, así como sobre las diferentes opciones relativas a cada aspecto. Las consultas y los estudios contribuyeron a determinar y a analizar algunas opciones específicas, mencionadas a continuación. OPCIONES Las opciones se agrupan en tres categorías principales: 1. Precisión y simplificación de la Directiva. 2. Mejora de su ejecución a escala nacional. 3. Adaptación de la Directiva a los avances técnicos y científicos. Dentro de cada una de esas categorías se contemplaron diferentes opciones y se efectuó un análisis de costes y beneficios para cada una de ellas. OPCIONES SELECCIONADAS En resumen, se recomiendan las siguientes opciones: Modificación del texto legislativo para precisar el ámbito de aplicación y las definiciones , en particular mediante la creación de una lista de productos que definan el ámbito de aplicación de la Directiva RUSP, que sea vinculante y no dependa del ámbito de aplicación de la Directiva RAEE. Introducción de todas las disposiciones pertinentes ya utilizadas en el paquete legislativo «comercialización de los productos» relacionadas con lo siguiente: – actividades de vigilancia del mercado a escala nacional; – mecanismos de evaluación de la conformidad del producto antes de su introducción en el mercado sobre la base de una declaración del productor; – presunción de conformidad del producto sobre la base de normas armonizadas y el marcado CE. Adaptación del procedimiento de exención , por ejemplo con la introducción de un requisito, mediante el procedimiento de comitología, para que los solicitantes analicen las sustancias sustitutivas antes de presentar una solicitud y la introducción de criterios adicionales para la concesión de exenciones. Inclusión progresiva de productos sanitarios e instrumentos de vigilancia y control en el ámbito de aplicación de la Directiva RUSP; no se introduce ningún cambio en la lista de sustancias restringidas. BENEFICIOS y COSTES A continuación figura una apreciación general de los costes y beneficios de las opciones: La falta de experiencia no permite evaluar los costes reales de conformidad para la industria ; en el caso de productos incluidos actualmente en la Directiva RUSP, el porcentaje podría situarse, según las estimaciones, entre un 1 y un 4 % del volumen de negocios. Estudios más recientes indican un coste medio global relacionado con la Directiva del 1,9 % del volumen de negocios (coste pasado y costes futuros únicos). En el caso de los productos sanitarios y de los instrumentos de vigilancia y control, algunos de los cuales se producen en número escaso o sus utilizaciones son de gran importancia, por lo que les corresponden mayores requisitos de prueba y fiabilidad, el coste anual de su conformidad se sitúa aproximadamente entre 400 y 1 600 millones de euros; se afirma incluso que el coste de la conformidad con la Directiva RUSP para algunos productos complejos puede ascender hasta un 7 o 10 % de volumen de negocios (producto nuevo) o entre 1 y 10 % (modificación de un producto existente). Gran parte de este coste puede atribuirse a la longitud de los ciclos de elaboración, prueba y autorización de los productos más complejos. Por ese motivo se propone una introducción progresiva de esos productos que les permita conseguir la conformidad en el marco de los recursos existentes y de los ciclos de elaboración del producto. La Directiva RUSP no prevé explícitamente obligaciones de notificación de los Estados miembros ni requisitos de comunicación de información de los fabricantes y, en la mayoría de los casos, los Estados miembros no han introducido dichas obligaciones en su legislación nacional. El procedimiento para la concesión de exenciones se considera demasiado largo para los productos con ciclos de innovación cortos; la armonización de los requisitos sobre los contenidos de la solicitud y la precisión sobre el periodo de validez de las exenciones permitirán agilizar el procedimiento , incrementar la seguridad jurídica y reducir la carga administrativa tanto para las autoridades como para los solicitantes. La introducción de requisitos armonizados para el ámbito de aplicación, las definiciones, la evaluación de la conformidad del producto y la vigilancia del mercado, que son coherentes con otros requisitos legales comunitarios para productos, permitirán incrementar la seguridad jurídica y reducir la carga administrativa . La etapa inicial de aplicación de las disposiciones revisadas podría crear una carga administrativa adicional para los Estados miembros y los productores en función de la situación actual de preparación del Estado miembro para una correcta ejecución y de la adecuación de las medidas adoptadas por los productores para garantizar la conformidad del producto. Los servicios de la Comisión consideran que se obtendrán beneficios netos globales, aunque modestos. Además, las opciones recomendadas tendrán un importante efecto acumulativo que aportará precisión a la Directiva y armonizará su aplicación y ejecución con una contribución positiva a la mejora de la normativa. Los beneficios medioambientales serán probablemente significativos: varias toneladas de metales pesado prohibidos por la Directiva RUSP (>1400 toneladas de plomo, aproximadamente 2,2 toneladas de cadmio) se utilizan en productos sanitarios e instrumentos de vigilancia y control, lo que representa un peso del 0,2 al 0,3% de los residuos de aparatos eléctricos y electrónicos; en caso de una gestión inadecuada de los recursos, dichas sustancias pueden dispersarse en el medio ambiente (solo un 49,7 % de los residuos de productos sanitarios y un 65,2 % de los residuos de instrumentos de vigilancia y control se recogen por separado); la restricción de la utilización de dichas sustancias mediante la Directiva RUSP permitirá, a medio y largo plazo, eliminar su presencia en los productos y en sus residuos; un análisis más profundo demuestra que, incluso en la hipótesis de porcentajes más elevados de reciclado, la inclusión de dichas categorías de aparatos en el ámbito de la Directiva RUSP aportará algunos beneficios medioambientales. Habida cuenta de que los controles actuales de los Estados miembros revelaron que hasta un 44 % de los AEE controlados no eran totalmente conformes, se espera que una mejora de la eficacia de los mecanismos de vigilancia del mercado a escala nacional y una mayor cooperación entre Estados miembros para la eliminación de los productos no conformes incremente considerablemente los beneficios medioambientales de la Directiva RUSP al reducir al mínimo el número de productos no conformes en el mercado. En lo que respecta a la adaptación de la lista de sustancias peligrosas reguladas por la Directiva RUSP, los estudios preparatorios determinaron algunas sustancias que podían añadirse a la lista, pero habida cuenta de que la falta de información sobre sustancias sustitutivas no permite establecer si dichos productos son más respetuosos del medio ambiente o, en los casos en que existan alternativas más respetuosas del medio ambiente, si los costes de sustitución son proporcionales a los beneficios medioambientales, no se considera factible proponer la incorporación de nuevas sustancias dentro del ámbito de aplicación de la Directiva RUSP . ET (...PICT...)|EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON| Brüssel, 3.12.2008 SEK(2008) 2931 KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT Saatedokument Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV teatavate ohtlike ainete kasutamise piiramise kohta elektri- ja elektroonikaseadmetes Mõju hindamise kokkuvõte {KOM(2008) 809 lõplik} {SEK(2008) 2930} KOKKUVÕTE LÄBIVAATAMISE PÕHJENDUS Direktiivis 2002/95/EÜ on seatud eesmärk piirata teatavate ohtlike ainete kasutamist elektri- ja elektroonikaseadmetes, et kaitsta inimeste tervist ning aidata kaasa keskkonnakaitse seisukohalt mõistlikule elektri- ja elektroonikaseadmete romude (edaspidi „elektroonikaromud“) taaskasutamisele või kõrvaldamisele. Direktiiv vaadatakse läbi kahel peamisel põhjusel: 1. Komisjon on kohustunud kujundama parema õiguskeskkonna , mis oleks lihtne, arusaadav, tõhus ja jõustatav. Õiguskeskkond, milles ettevõtjad tegutsevad, mõjutab nende konkurentsivõimet, samuti võimet laiendada ettevõtet ja luua töökohti. Parema õigusloome eesmärk on oluline osa ELi majanduskasvu- ja tööhõivepartnerluse (Lissaboni) strateegiast. Direktiivi rakendamist, jõustamist ja kooskõla muude õigusaktidega on võimalik parandada. 2. Direktiivis, mis käsitleb teatavate ohtlike ainete kasutamise piiramist elektri- ja elektroonikaseadmetes (edaspidi „ohtlike ainete kasutamise piiramise direktiiv”), on kutsutud komisjoni üles läbi vaatama direktiiviga ettenähtud meetmeid eriti seoses direktiivi reguleerimisala laiendamisega kahele täiendavale seadmete kategooriale (kategooriad 8 ja 9: meditsiiniseadmed ning seire- ja kontrolliseadmed) ning piiratud kasutusega ainete loetelu kohandamisega. PROBLEEM JA EESMÄRGID Ohtlike ainete kasutamise piiramise direktiivi eesmärkide saavutamist takistavad ja muudavad kulukamaks ebamäärase rakendamisega seotud probleemid, näiteks kui mõistete tõlgendamine ei ole ühtlustatud ja toote vastavuse tõendamise nõuded on erinevad, sellised jõustamisprobleemid nagu nõrk turujärelevalve ning probleemid, mis tulenevad vastuolust ühenduse muude õigusaktidega või teaduse/tehnika arenguga, näiteks võimalik kattumine REACH-süsteemi või energiat tarbivatele toodetele kehtestatud nõuetega, ja vajadus laiendada direktiivi reguleerimisala, et see hõlmaks meditsiiniseadmeid ning seire- ja kontrolliseadmeid. Läbivaatamise eesmärk on parandada direktiivi rakendamist, jõustamist ja kooskõla seonduvate ühenduse tootealaste õigusaktidega ning suurendada selle kulutõhusust ja keskkonnakasu. LÄBIVAATAMINE Sidusrühmadega peeti kaks konsultatsiooni ja viidi läbi mitmed uuringud. Nendes käsitleti läbivaadatavaid teemasid ja iga teemaga seotud tegevusvariante. Tänu kõnealustele konsultatsioonidele ja uuringutele määratleti mitmed konkreetsed allpool esitatud tegevusvariandid ja analüüsiti neid. TEGEVUSVARIANDID Tegevusvariandid on liigitatud kolme põhirühma: 1) direktiivi täpsustamine a lihtsustamine; 2) parem jõustamine liikmesriigi tasandil; 3) direktiivi kohandamine tehnika ja teaduse arenguga. Iga kõnealuse põhirühma puhul kaaluti mitut tegevusvarianti ning analüüsiti iga variandiga kaasnevaid kulusid ja sellest saadavat kasu. VALITUD TEGEVUSVARIANDID Kokkuvõtlikult soovitatakse järgmisi tegevusvariante: Muudatused õigusaktis, et täpsustada selle reguleerimisala ja mõisteid , eelkõige sellise tooteloetelu koostamine, millega määratletakse ohtlike ainete kasutamise piiramise direktiivi reguleerimisala, mis on siduv ega sõltu elektroonikaromusid käsitleva direktiivi reguleerimisalast. Kõikide selliste uute asjakohaste sätete lisamine, mida on juba kasutatud toodete turustamist käsitlevas ELi õigusaktide paketis: – siseriiklik turujärelevalve; – mehhanismid toote vastavuse hindamiseks enne selle turuleviimist, tuginedes tootja esitatud deklaratsioonile; – toote vastavuse eeldamine ühtlustatud standardite ja CE-vastavusmärgise alusel. Erandite tegemise menetluse kohandamine , näiteks komiteemenetluse abil kehtestades taotlejatele nõude analüüsida asendusaineid enne taotluse esitamist ja kehtestada täiendavad erandite tegemise kriteeriumid. Meditsiiniseadmete ning kontrolli- ja seireseadmete järkjärguline lisamine ohtlike ainete kasutamise piiramise direktiivi reguleerimisalasse; muudatusi ei tehta piiratud kasutusega ainete loetelus. SAADAV KASU JA KULUD Kõnealuste tegevusvariantidega seotud kulud ja nendest saadav kasu on ülevaatlikult järgmine: Vähe on kogemusi seoses nõuetele vastavuse tegelike kuludega tööstuses; elektri- ja elektroonikaseadmetes teatavate ohtlike ainete kasutamise piiramise direktiiviga praegu hõlmatud toodete puhul peaksid need olema 1–4 % käibest. Viimatiste ülevaadete kohaselt on ohtlike ainete kasutamise piiramise direktiiviga seotud üldkulud keskmiselt 1,9 % (varasemad kulud ja tulevased ühekordsed kulud). Selliste meditsiiniseadmete ning kontrolli- ja seireseadmete puhul, mida toodetakse vähe või mille otstarve on äärmiselt tähtis, mistõttu katse- ja usaldusväärsusnõuded on rangemad, on nõuetele vastavuse ligikaudsed kulud aastas hinnanguliselt 400–1600 miljonit eurot; väidetavalt on mõne keerulise toote puhul elektri- ja elektroonikaseadmetes teatavate ohtlike ainete kasutamise piiramise direktiivi nõuetele vastavusega seotud kulud isegi kuni 7–10 % käibest (uue toote puhul) või 1–10 % käibest (olemasoleva toote muutmise korral). Suur osa kõnealustest kuludest on seotud keerulisemate toodete pikaajaliste väljatöötamis-, katsetamis- ja heakskiitmistsüklitega. Seepärast tehaksegi kõnealuste toodete puhul ettepanek kehtestada nõuded järk-järgult , et nõuetele vastavusse viimine toimuks olemasolevate ressursside ja tootearendustsüklite raames. Ohtlike ainete kasutamise piiramise direktiivis ei sätestata selgesõnaliselt liikmesriikide aruandluskohustusi ega tootjatele seatavaid teabeesitusnõudeid ja enamasti ei ole liikmesriigid kehtestanud selliseid õiguslikke kohustusi riigi tasandil. Erandite tegemise menetlust peetakse pikaks toodete puhul, mille innovatsioonitsükkel on lühike; tänu erandite kehtivusaja kohaldamise ja täpsustamisega seotud nõuete ühtlustamisele kiireneb menetlus , suureneb õiguskindlus ja väheneb nii asutuste kui ka taotlejate halduskoormus. Kehtestades reguleerimisala, mõisteid, toote vastavuse hindamist ja turujärelevalvet käsitlevad ühtlustatud nõuded, mis on kooskõlas ELi muude tootealaste õigusaktidega, suurendatakse õiguskindlust ja vähendatakse ka halduskoormust . Kõnealuste muudetud sätete esialgsel rakendamisel võiks liikmesriikidele ja tootjatele lisanduda halduskoormust sõltuvalt sellest, missugune on praegu liikmesriigi valmisolek nõuetekohaseks jõustamiseks ja kas tootjad on võtnud toote vastavuse tagamiseks piisavaid meetmeid. Komisjoni talitused prognoosivad, et üldine puhaskasu, kuigi see on tagasihoidlik, ületab kulusid. Lisaks on soovitatud tegevusvariantidel oluline kumulatiivne mõju, kuna need muudavad direktiivi täpsemaks ning ühtlustavad selle rakendamist ja jõustamist, mis aitab parandada õiguslikku reguleerimist. Keskkonnakasu on tõenäoliselt märkimisväärne: meditsiiniseadmed ning kontrolli- ja seireseadmed, mille osakaal elektroonikaromudes on 0,2–0,3 %, sisaldavad tonnides raskmetalle, mis on keelustatud ohtlike ainete kasutamise piiramise direktiiviga (> 1400 tonni pliid, ligikaudu 2,2 tonni kaadmiumi); ebaõige jäätmekäitluse korral võivad kõnealused ained sattuda keskkonda (eraldi kogutakse üksnes 49,7 % meditsiiniseadmeromust ning 65,2 % kontrolli- ja seireseadmeromust); kui kõnealuste ainete kasutamist piiratakse ohtlike ainete kasutamise piiramise direktiiviga, ei esine neid keskmises ja pikas perspektiivis enam toodetes ega tooteromus; täpsem analüüs on näidanud, et isegi kui palju kõrgema ringlussevõtumäära puhul saadakse ikkagi keskkonnakasu kõnealuste seadmekategooriate lisamisest ohtlike ainete kasutamise piiramise direktiivi reguleerimisalasse. Võttes arvesse asjaolu, et liikmesriikides praegu läbiviidud kontrollide kohaselt ei vasta täielikult nõuetele kuni 44 % elektri- ja elektroonikaseadmetest, peaks ohtlike ainete kasutamise piiramise direktiiviga kaasnev keskkonnakasu märkimisväärselt suurenema, kui turul olevate nõuetele mittevastavate toodete hulka vähendatakse nii palju kui võimalik tänu liikmesriigi tasandil kohaldatavatele tõhusatele turujärelevalvemehhanismidele ja tihedamale koostööle, mida liikmesriigi asutused teevad mittevastavate toodete kõrvaldamiseks. Ettevalmistavates uuringutes nimetati aineid, mille võiks lisada ohtlike ainete kasutamise piiramise direktiivi reguleerimisalasse kuuluvate ohtlike ainete loetellu, ent arvestades piisava teabe puudumist asendusainete kohta, mistõttu ei ole selget ülevaadet sellest, kas need ained on keskkonnaohutumad või, kui keskkonnaohutumad alternatiivid on olemas, kas asenduskulud on proportsionaalsed keskkonnakasuga, ei peeta otstarbekaks kavandada uute ohtlike ainete lisamist kõnealuse direktiivi reguleerimisalasse . FR (...PICT...)|COMMISSION DES COMMUNAUTÉS EUROPÉENNES| Bruxelles, le 3.12.2008 SEC(2008) 2931 DOCUMENT DE TRAVAIL DES SERVICES DE LA COMMISSION accompagnant la Proposition de directive du Parlement européen et du Conseil relative à la limitation de l'utilisation de certaines substances dangereuses dans les équipements électriques et électroniques Résumé de l'analyse d'impact { COM(2008) 809 final} { SEC(2008) 2930} RESUME MOTIVATION DU RÉEXAMEN La directive 2002/95/CE vise à limiter les substances dangereuses dans les équipements électriques et électroniques afin de contribuer à la protection de la santé humaine, ainsi qu'à la valorisation et à l'élimination écologiquement rationnelles des déchets d'équipements électriques et électroniques. Le réexamen de cette directive est motivé par deux raisons principales: 1. La Commission s'est engagée à améliorer le cadre réglementaire , lequel doit être simple, compréhensible, efficace et applicable. Le cadre réglementaire dans lequel les entreprises opèrent a une influence sur leur compétitivité, ainsi que sur leur capacité de croissance et de création d'emplois. L'objectif d'une meilleure réglementation constitue un élément important du partenariat pour la croissance et l'emploi (stratégie de Lisbonne). La directive peut encore être améliorée en ce qui concerne sa mise en œuvre, son exécution et sa cohérence. 2. La directive LdSD prévoit que la Commission réexamine les dispositions y figurant, notamment en ce qui concerne l'inclusion, dans le champ d'application, de deux catégories supplémentaires d'équipements (catégories 8 et 9: dispositifs médicaux et instruments de contrôle et de surveillance) et l'adaptation de la liste des substances faisant l'objet d'une limitation. PROBLÈMES ET OBJECTIFS Certains problèmes viennent entraver la réalisation des objectifs de la directive LdSD et ont pour effet d'augmenter les coûts de cette réalisation: les problèmes liés aux incertitudes dans la mise en œuvre de la directive, tels que le manque d'harmonisation dans l'interprétation des définitions et les exigences divergentes en matière de démonstration de la conformité du produit; les problèmes liés à l'exécution, tels que des opérations de surveillance du marché en deçà du niveau optimal; enfin, les problèmes liés au manque de cohérence entre la directive et les autres textes législatifs de la Communauté ou le progrès technique/scientifique, tels que les éventuels chevauchements avec le règlement REACH ou la directive relative aux produits consommateurs d'énergie, et à la nécessité d'étendre le champ d'application aux dispositifs médicaux et aux instruments de contrôle et de surveillance. Les objectifs du réexamen sont les suivants: améliorer la mise en œuvre et l'exécution de la directive, veiller à la cohérence entre les dispositions qui y sont prévues et celles des autres textes communautaires relatifs aux produits, obtenir un meilleur rapport coût/efficacité et renforcer les avantages environnementaux. LA PROCÉDURE DE RÉEXAMEN Deux consultations des parties intéressées ont été organisées et plusieurs études ont été réalisées. Ces consultations et études ont abordé les différents points du réexamen, ainsi que les options stratégiques concernant chacun de ces points. Elles ont contribué à définir et à analyser un certain nombre d'options, qui sont détaillées ci-dessous. OPTIONS Les options peuvent être classées en trois catégories principales: 1. Clarification et simplification de la directive 2. Amélioration de l'exécution au niveau national 3. Adaptation de la directive au progrès technique et scientifique À l'intérieur de ces catégories, différentes options ont été envisagées; les coûts et avantages ont été analysés pour chacune d'entre elles. OPTIONS RETENUES En résumé, les options suivantes sont recommandées: Modification du texte législatif afin de clarifier le champ d'application et les définitions , notamment par la création d'une liste de produits définissant le champ d'application de la directive LdSD, liste contraignante et ne dépendant pas du champ d'application de la directive DEEE. Introduction de toutes les dispositions pertinentes déjà utilisées dans le paquet législatif «commercialisation des produits» en ce qui concerne: – les opérations de surveillance du marché au niveau national; – les mécanismes d'évaluation de la conformité du produit avant sa mise sur le marché reposant sur une déclaration établie par le producteur; – la présomption de conformité du produit sur la base de normes harmonisées et du marquage «CE». Adaptation de la procédure d'exemption , notamment par l'introduction, par voie de comitologie, d'une disposition exigeant des demandeurs une analyse des produits de substitution avant le dépôt d'une demande et l'introduction de critères supplémentaires pour l'octroi d'une exemption; Inclusion progressive des dispositifs médicaux et des instruments de contrôle et de surveillance dans le champ d'application de la directive LdSD; aucun changement n'est apporté dans la liste des substances faisant l'objet d'une limitation. AVANTAGES et COÛTS Une vue générale des coûts et des avantages de ces options est présentée ci-après: En raison du manque d'expérience, il est difficile d'évaluer les coûts réels de mise en conformité pour l'industrie ; pour les produits actuellement couverts par la directive LdSD, le pourcentage, d'après les estimations, serait compris entre 1 et 4 % du chiffre d'affaires. Des études plus récentes indiquent un coût moyen global lié à la directive LdSD de 1,9 % du chiffre d'affaires (coût passé et coûts futurs uniques). Dans le cas des dispositifs médicaux et des instruments de contrôle et de surveillance, qui sont parfois produits en petite quantité ou dont les utilisations peuvent être cruciales, ce qui entraîne des exigences supplémentaires en matière d'essais et de fiabilité, le coût annuel de la mise en conformité varie, selon les estimations, entre 400 et 1 600 millions EUR; il est même avancé que la mise en conformité avec la directive LdSD de certains produits complexes pourrait entraîner des coûts très élevés représentant 7 à 10 % du chiffre d'affaires (nouveau produit) ou 1 à 10 % (modification d'un produit existant). Une grande partie de ces coûts peut être attribuée à la longueur des cycles d'élaboration, d'essai et de validation des produits les plus complexes. C'est pourquoi une introduction progressive de ces produits est proposée, ce qui permettra d'intégrer la mise en conformité du produit dans le cadre des ressources existantes et des cycles d'élaboration du produit. La directive LdSD ne prévoit pas explicitement d'obligations de notification pour les États membres ou d'exigences concernant la communication d'informations pour les fabricants et, généralement, les États membres n'ont pas introduit de telles obligations dans leur législation nationale. Le processus d'octroi des exemptions est considéré comme étant trop long pour les produits dont les cycles d'innovation sont courts; l'harmonisation des exigences relatives au contenu de la demande et la clarification de la période de validité des exemptions permettront d' accélérer le processus , d'augmenter la sécurité juridique et de réduire la charge administrative tant pour les autorités que pour les demandeurs. L'introduction d'exigences harmonisées concernant le champ d'application, l'évaluation de la conformité du produit et la surveillance du marché, lesquelles sont cohérentes avec les autres textes législatifs de l'UE relatifs aux produits, aura pour effet d' augmenter la sécurité juridique et, partant, de réduire la charge administrative . La phase initiale de mise en œuvre de ces dispositions révisées pourrait créer une charge administrative supplémentaire pour les États membres et les producteurs selon le niveau de préparation de l'État membre aux fins d'une exécution correcte et le caractère approprié des mesures prises par les producteurs pour assurer la conformité des produits. Les services de la Commission estiment que s'ensuivront des bénéfices nets globaux, même s'ils sont modestes. En outre, les options recommandées auront un effet cumulatif important afin de clarifier la directive et d'harmoniser sa mise en œuvre et son exécution, contribuant ainsi à une meilleure réglementation. Les avantages environnementaux seront probablement considérables: plusieurs tonnes de métaux lourds interdits par la directive LdSD (> 1 400 tonnes de plomb, environ 2,2 tonnes de cadmium) sont utilisées dans les dispositifs médicaux et les instruments de contrôle et de surveillance, ce qui représente en poids 0,2 à 0,3 % des déchets d'équipements électriques et électroniques; ces substances, en cas de mauvaise gestion des déchets, peuvent être rejetées dans l'environnement (seulement 49,7 % des déchets de dispositifs médicaux et 65,2 % des déchets d'instruments de contrôle et de surveillance font l'objet d'une collecte séparée); limiter l'utilisation de ces substances dans le cadre de la directive LdSD permettra, à moyen et long terme, d'éliminer leur présence dans les produits et dans les déchets de ces derniers; une analyse plus approfondie indique que, même dans les scénarios envisageant des taux de recyclage plus élevés, l'inclusion de ces équipements dans le champ d'application de la directive LdSD est bénéfique pour l'environnement. Considérant le fait que les vérifications actuellement menées par les États membres ont révélé que pas moins de 44 % des EEE contrôlés n'étaient pas totalement conformes, une amélioration de l'efficacité des mécanismes de surveillance du marché au niveau national et un renforcement de la coopération entre les autorités des États membres en vue de l'élimination des produits ne répondant pas aux normes devraient permettre d'augmenter considérablement les avantages environnementaux de la directive LdSD en réduisant au maximum le nombre de produits non conformes sur le marché. En ce qui concerne l'adaptation de la liste des substances dangereuses relevant de la directive LdSD, les études préparatoires ont permis de désigner des substances pouvant être intégrées à la liste, mais, compte tenu du fait que le manque d'informations suffisantes concernant les produits de substitution ne permet pas de déterminer clairement si ces substituts sont plus respectueux de l'environnement ou, dans le cas où des produits de substitution plus respectueux de l'environnement existent, si les coûts de substitution ne sont pas excessifs par rapport aux avantages environnementaux, il n'est pas jugé réalisable d'intégrer de nouvelles substances dangereuses dans le champ d'application de la directive LdSD . HU (...PICT...)|AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA| Brüsszel, 3.12.2008 SEC(2008) 2931 BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM Kísérődokumentum a következőhöz: Javaslat: AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS IRÁNYELVE egyes veszélyes anyagok elektromos és elektronikus berendezésekben való alkalmazásának korlátozásáról A hatásvizsgálat összefoglalása {COM(2008) 809 végleges} {SEC(2008) 2930} ÖSSZEFOGLALÓ A FELÜLVIZSGÁLAT INDOKA A 2002/95/EK irányelv célja korlátozni a veszélyes anyagok alkalmazását az elektromos és elektronikus berendezésekben, ezzel pedig az emberi egészség védelmét szolgálni, valamint hozzájárulni az elektromos és elektronikus berendezések hulladékainak környezetkímélő hasznosításához. Az irányelv felülvizsgálatát az alábbi két fontos ok indokolja: 1. A Bizottság eltökélt szándéka olyan, a jelenleginél jobb szabályozási környezetet teremteni, amely egyszerű, érthető, hatékony és végrehajtható rendelkezéseken alapul. A szabályozási környezet, amelyben a vállalkozások működnek, befolyásolja azok versenyképességét, növekedési ütemét és munkahelyteremtő potenciálját. A jobb szabályzás célja fontos szerepet kapott a növekedési és foglalkoztatási partnerség kialakítására törekvő európai uniós (az ún. lisszaboni) stratégiában. Az irányelv a végrehajtás, az érvényesítés és a koherencia szempontjából egyaránt tökéletesíthető. 2. A veszélyes anyagok alkalmazását korlátozó irányelv előírja, hogy a Bizottság vizsgálja felül az irányelvben előírt intézkedéseket, különösen további két berendezéskategóriának (8. és 9. kategória: orvostechnikai eszközök és felügyeleti és vezérlő eszközök) az irányelv hatálya alá vonása, és a korlátozott anyagok jegyzékének kiigazítása végett. Problémák és célkitűzések A veszélyes anyagok alkalmazását korlátozó irányelv célkitűzéseinek megvalósulását különböző problémák akadályozzák és teszik az indokoltnál költségesebbé: végrehajtásbeli bizonytalanságokhoz kapcsolódó problémák, például a fogalommeghatározások értelmezésének összehangolatlansága és a termékmegfelelőség bizonyítására előírt követelmények különbözősége; az érvényesítéssel kapcsolatos problémák, így a piacfelügyeleti tevékenységek elégtelensége; valamint az azzal összefüggő problémák, hogy az irányelv rendelkezései nincsenek összhangban más közösségi jogszabályokkal, illetőleg a műszaki és tudományos fejlődéssel, így a vegyi anyagokra vonatkozó rendelettel és az energiafelhasználó termékekre vonatkozó irányelvvel fennálló potenciális átfedések problémája, továbbá annak szükségessége, hogy az orvostechnikai eszközök és a felügyeleti és vezérlő eszközök is az irányelv hatálya alá tartozzanak. A felülvizsgálat céljai a következők: tökéletesíteni az irányelv végrehajtását és érvényesítését, növelni az összhangot a termékekre vonatkozó kapcsolódó közösségi joganyaggal, fokozni a költséghatékonyságot és eredményesebbé tenni az irányelvet a környezetvédelem szempontjából. A felülvizsgálat Sor került két konzultációra az érdekelt felekkel, továbbá több tanulmány is készült. Ezek a felülvizsgálat témáit vizsgálták, és elemezték ez egyes témákon belül a különböző szakpolitikai megoldási lehetőségeket. A konzultációk és a tanulmányok segítségével több megoldási lehetőséget is meghatároztunk és megvizsgáltunk, az alább felvázoltak szerint. MEGOLDÁSI LEHETŐSÉGEK A lehetőségek három csoportba sorolhatók a megoldandó feladat alapján: 1. az irányelvet egyértelműbbé tenni és egyszerűsíteni; 2. javítani tagállami szinten a végrehajtást; 3. az irányelvet hozzáigazítani a műszaki és tudományos fejlődéshez. Mindegyik feladatcsoportban több megoldási lehetőséget gondoltunk át, és mindegyik lehetőség esetében megvizsgáltuk, hogy megvalósítása milyen költségekkel és előnyökkel járna. A KIVÁLASZTOTT MEGOLDÁSI LEHETŐSÉGEK A javasolt megoldási lehetőségek a következők: Oly módon módosítani a jogszabályszöveget, hogy a hatály és a fogalommeghatározások egyértelműek legyenek , többek között termékjegyzéket hozva létre a veszélyes anyagok alkalmazását korlátozó irányelv hatályának meghatározására, amely kötelező erejű lesz, és nem függ majd az elektromos és elektronikus berendezések hulladékairól szóló irányelv hatályától. Bevezetni az irányelvbe a termékértékesítésre vonatkozó uniós jogszabálycsomagban már alkalmazott minden olyan fontos rendelkezést, amely a következőkre irányul : – tagállami piacfelügyeleti tevékenységek; – a termék megfelelőségét a piacra jutás előtt értékelő, a termelő nyilatkozattételén alapuló mechanizmusok; – a termék megfelelőségének vélelme harmonizált szabványok és a CE jelölés alapján. Kiigazítani a mentesítés folyamatát , többek között bevezetni a komitológián keresztül a kérelmezőkkel szemben azt a követelményt, hogy a helyettesítő anyagokat a kérelem benyújtása előtt vizsgálatnak vessék alá, valamint további feltételekhez kötni a mentesség engedélyezését. Fokozatosan bevonni a veszélyes anyagok alkalmazását korlátozó irányelv hatályába az orvostechnikai eszközöket és a felügyeleti és vezérlő eszközöket; a korlátozott anyagok jegyzéke változatlan marad. KÖLTSÉGEK és ELŐNYÖK A következőkben áttekintést adunk a fenti megoldási lehetőségek költségeiről és előnyeiről. A tapasztalat hiánya miatt nehéz pontosan megítélni, hogy a jogszabály-módosítás milyen tényleges megfelelési költségeket jelenthet az iparnak ; a jelenleg az irányelv hatálya alatt álló termékek esetében ez a költség a becslések szerint a forgalom 1 és 4 százaléka között alakulna. A közelmúltban végzett felmérések a veszélyes anyagok alkalmazását korlátozó irányelvhez kapcsolódó teljes átlagköltséget (múltbeli és egyszeri jövőbeli költségek) a forgalom 1,9%-ára becsülik. Az orvostechnikai eszközök és a felügyeleti és vezérlő eszközök esetében, melyek némelyike kis számban készül vagy kritikus alkalmazás, és emiatt különösen szigorú vizsgálatokon kell átesnie és rendkívüli megbízhatósági követelményeknek kell eleget tennie, a becsült éves megfelelőségi költség 400–1600 millió euro; egyes vélekedések szerint a bonyolult termékeknél a megfelelés, ha új termékről van szó, a forgalomnak akár 7–10 %-át is felemésztheti, a régi termékek módosítása pedig a forgalom 1–10%-át igényelheti. E költségek jelentős része a bonyolult termékek hosszú kifejlesztési, vizsgálati és hitelesítési idejének tudható be. Ezért e termékek esetében fokozatos bevezetést javasol a Bizottság, ami lehetővé tenné, hogy a megfelelőségi átállási folyamat beépülhessen a rendelkezésre álló erőforrások és a folyamatban lévő termékfejlesztési szakaszok keretébe. A veszélyes anyagok alkalmazását korlátozó irányelv nem ír elő külön jelentéstételi kötelezettséget a tagállamoknak, sem adatszolgáltatási követelményt a gyártókkal szemben, és a tagállamok nagy része nemzeti szinten sem vezetett be ilyen követelményt. A mentesség engedélyezési folyamata a megítélések szerint túl hosszú a kis innovációs idejű termékek tekintetében; a kérelem tartalmi követelményeinek összehangolása és a mentesség érvényességi idejének pontosítása felgyorsítja majd ezt a folyamatot , növeli a jogbiztonságot és csökkenti a hatóságokra és a kérelmezőkre nehezedő adminisztratív terheket. A hatályra, a fogalommeghatározásra, a megfelelőségértékelésre és a piacfelügyeletre vonatkozó, más uniós jogi termékkövetelményekkel összhangban lévő, harmonizált követelmények bevezetése növeli majd a jogbiztonságot , és így csökkenti az adminisztratív terheket . A módosított rendelkezések végrehajtása kezdetben adminisztratív többletterhet jelenthet a tagállamoknak és a gyártóknak, attól függően, hogy az adott tagállam jelenleg mennyire van felkészülve a helyes végrehajtásra, illetve hogy a gyártók által tett lépések alkalmasak-e a termékmegfelelőség biztosítására. A Bizottság szervezeti egységei úgy becsülik, hogy a jogszabály-módosítás összességében nyereséget fog eredményezni, bár ennek értéke nem lesz túl jelentős. A javasolt megoldási lehetőségek együttes hatása továbbá hangsúlyozottan járul hozzá az irányelv egyértelműsítéséhez, valamint a végrehajtás és érvényesítés összehangolásához, ami a jobb szabályozás igényét is szolgálja. A környezeti haszon várhatóan jelentős lesz: az orvostechnikai eszközök és a felügyeleti és vezérlő eszközök több tonna nehézfémet (>1400 tonna ólmot, és mintegy 2,2 tonna kadmiumot), azaz a veszélyes anyagok alkalmazását korlátozó irányelv által tiltott anyagokat tartalmaznak, és ezek az eszközök adják tömegben számítva az elektromos és elektronikus berendezésekből eredő hulladékok 0,2–0,3%-át; a helytelen hulladékgazdálkodás eredményeként ezek az anyagok kikerülhetnek a környezetbe (a hulladékká váló orvostechnikai eszközöknek csupán 49,7%-a, a hulladékká váló felügyeleti és vezérlő eszközöknek pedig csak 65,2%-a jut szelektív gyűjtéssel a megfelelő helyre); ha a veszélyes anyagok alkalmazását korlátozó irányelv használatuknak gátat szab, ezek az anyagok közép- és hosszú távon eltűnnek a termékekből és így a hulladékból is; további vizsgálatok azt mutatják, hogy a fentieknél sokkal nagyobb hulladékfeldolgozási arányt feltételezve is lenne valamennyi környezetvédelmi haszna annak, ha e készülékkategóriák bekerülnének az irányelv hatályába. Figyelembe véve, hogy a most végzett tagállami ellenőrzések azt mutatták, hogy az ellenőrzött elektromos és elektronikus berendezéseknek nem kevesebb mint 44%-a nem felelt meg teljes mértékben az előírásoknak, a hatásos tagállami piacfelügyeleti mechanizmusok és a tagállamok hatóságainak a nem megfelelő termékek eltávolításában tanúsítandó szorosabb együttműködése várhatóan jelentősen megnövelik a veszélyes anyagok alkalmazását korlátozó irányelv környezeti hasznát azáltal, hogy csökkentik a piacon a nem megfelelő termékek számát. Ami a veszélyes anyagok alkalmazását korlátozó irányelv által szabályozott veszélyes anyagok jegyzékének kiigazítását illeti, az előkészítő tanulmányok beazonosítottak olyan anyagokat, amelyek a jegyzékre kerülhetnének, de mivel nincs még elég információ a helyettesítő anyagokról, és így nem lehet megállapítani, hogy ezek környezetkímélőbb alternatívát jelentenek-e, és ha igen, a helyettesítés költségei arányosak-e az eredményezett környezeti haszonnal, a Bizottság nem tekinti ésszerű megoldásnak, hogy új veszélyes anyagokat javasoljon az irányelv alkalmazási körébe. IT (...PICT...)|COMMISSIONE DELLE COMUNITÀ EUROPEE| Bruxelles, 3.12.2008 SEC(2008) 2931 DOCUMENTO DI LAVORO DEI SERVIZI DELLA COMMISSIONE Documento che accompagna la Proposta di DIRETTIVA DEL PARLAMENTO EUROPEO E DEL CONSIGLIO sulla restrizione dell'uso di determinate sostanze pericolose nelle apparecchiature elettriche ed elettroniche Sintesi della valutazione di impatto {COM(2008) 809 definitivo} {SEC(2008) 2930} SINTESI MOTIVAZIONE DEL RIESAME La direttiva 2002/95/CE intende restringere l’uso di determinate sostanze pericolose nelle apparecchiature elettriche ed elettroniche per contribuire alla protezione della salute umana nonché al recupero e allo smaltimento corretto dal punto di vista ecologico dei rifiuti di apparecchiature elettriche ed elettroniche. Il riesame è motivato da due ragioni principali: 1. La Commissione si impegna a elaborare un contesto normativo migliore che sia semplice, comprensibile, efficace e applicabile. Il quadro normativo in cui operano le imprese influisce sulla loro competitività e sulla capacità di crescere e creare occupazione. L’obiettivo di una regolamentazione migliore è un elemento importante del partenariato dell’UE per la crescita e l’occupazione (strategia di Lisbona). La direttiva può essere migliorata in termini di applicazione, controllo dell’applicazione e coerenza. 2. La direttiva sulla restrizione dell’uso di determinate sostanze pericolose nelle apparecchiature elettriche ed elettroniche prevede che la Commissione effettui un riesame delle misure previste dalla direttiva, in particolare per quanto riguarda l’inclusione di due categorie supplementari di attrezzature nel campo di applicazione (categorie 8 e 9: dispositivi medici e strumenti di monitoraggio e di controllo) e l’adattamento dell’elenco delle sostanze oggetto di restrizioni. PROBLEMA E OBIETTIVI Il conseguimento degli obiettivi fissati dalla direttiva in oggetto è ostacolato e reso più costoso da diversi problemi: le incertezze nell’applicazione, come la mancanza di armonizzazione nell’interpretazione delle definizioni e la disuniformità dei requisiti per la dimostrazione della conformità del prodotto; problemi in termini di controllo dell’applicazione, fra cui attività di sorveglianza del mercato di livello non ottimale; infine problemi connessi alla mancanza di coerenza con altra legislazione comunitaria o con il progresso tecnico/scientifico, fra cui possibili sovrapposizioni con il regolamento REACH o con la direttiva sui prodotti che consumano energia e la necessità di estendere il campo di applicazione per disciplinare i dispositivi medici e gli strumenti di controllo e monitoraggio. Gli obiettivi del riesame sono i seguenti: migliorare l’attuazione e l’applicazione della direttiva, favorire la coerenza con la legislazione comunitaria pertinente in materia di prodotti, migliorare il rapporto costi-efficacia della direttiva e rafforzare i benefici per l’ambiente. LA PROCEDURA DI RIESAME Si sono svolti diversi studi e due consultazioni delle parti in causa sui temi del riesame e sulle opzioni relative a ciascun tema. Le consultazioni e gli studi hanno aiutato a definire e analizzare diverse opzioni specifiche, come illustrato di seguito. OPZIONI Le opzioni sono state raggruppate in tre categorie principali: 1. chiarire e semplificare la direttiva; 2. migliorare l’applicazione a livello nazionale e 3. adattare la direttiva al progresso tecnico e scientifico. Nell’ambito di ogni categoria sono state prese in considerazione diverse possibilità, per ognuna delle quali è stata effettuata un’analisi dei costi e dei benefici. OPZIONI SELEZIONATE In sintesi, si raccomandano le seguenti opzioni: Modifiche del testo legislativo per chiarire l’ambito di applicazione e le definizioni , elaborando soprattutto un elenco di prodotti che definisce il campo di applicazione della direttiva in questione: l’elenco in oggetto avrà carattere vincolante e non dipenderà dal campo di applicazione della direttiva RAEE. Introduzione di tutte le disposizioni pertinenti già utilizzate nel pacchetto legislativo dell’UE “Commercializzazione di prodotti” concernenti: – le attività di sorveglianza del mercato nazionale; – i meccanismi di valutazione della conformità dei prodotti prima dell’immissione sul mercato basati sull’autodichiarazione del produttore e – la presunzione di conformità del prodotto sulla base delle norme armonizzate e della marcatura CE. Adattamento della procedura di deroga , per esempio introducendo, mediante la procedura del comitato, l’obbligo per i richiedenti di analizzare i prodotti di sostituzione prima di presentare una richiesta e adottando criteri supplementari per la concessione di deroghe. Inclusione progressiva dei dispositivi medici e degli strumenti di controllo e monitoraggio nell’ambito di applicazione della direttiva in questione; nessuna modifica dell’elenco di sostanze soggette a restrizioni. BENEFICI e COSTI Un esame dei costi e dei benefici delle opzioni prese in considerazione fornisce i risultati seguenti. L’esperienza in materia dei costi effettivi generati dalla messa in conformità per l’industria è scarsa ; per i prodotti attualmente oggetto della direttiva si calcola che i costi sarebbero compresi fra l’1% e il 4% del fatturato. Secondo indagini più recenti il costo medio complessivo connesso alla direttiva in questione rappresenta l’1,9% del fatturato (tenendo conto dei costi sostenuti in passato e di quelli futuri una tantum). Nel caso dei dispositivi medici e degli strumenti di controllo e monitoraggio, alcuni dei quali sono prodotti in quantità limitate o sono utilizzati per applicazioni critiche e quindi prevedono requisiti supplementari di sperimentazione e affidabilità, il costo annuale approssimativo della conformità è stimato a 400 - 1 600 milioni di euro; il costo della conformità alla direttiva in questione per determinati prodotti complessi potrebbe ammontare anche al 7-10% (prodotto nuovo) o all’1-10% (modifica di un prodotto esistente) del fatturato. Questi costi sono in larga misura imputabili ai lunghi cicli di sviluppo, sperimentazione e collaudo dei prodotti più complessi. Pertanto per i prodotti di questo tipo si propone un’ introduzione progressiva che permetta di realizzare la messa in conformità nel quadro delle risorse esistenti e dei cicli di sviluppo del prodotto. La direttiva in questione non impone agli Stati membri obblighi espliciti di notifica o ai fabbricanti obblighi di fornire informazioni e nella maggior parte dei casi gli Stati membri non hanno introdotto tali obblighi a livello nazionale. Il processo di concessione di deroghe è considerato eccessivamente lungo per prodotti con cicli brevi di innovazione: armonizzando i requisiti per i contenuti della domanda e chiarendo il periodo di validità delle deroghe il processo sarà accelerato , la certezza giuridica aumenterà e gli oneri amministrativi per le autorità e i richiedenti diminuiranno. Con l’introduzione di requisiti armonizzati riguardanti il campo di applicazione, le definizioni, la valutazione della conformità del prodotto e la sorveglianza del mercato, coerenti con altri requisiti giuridici dell’UE in materia di prodotti, la certezza giuridica aumenterà e quindi gli oneri amministrativi diminuiranno. La fase iniziale di attuazione di queste disposizioni modificate potrebbe generare un onere amministrativo supplementare per gli Stati membri e i produttori, a seconda dell’attuale livello di preparazione degli Stati membri per un adeguato controllo dell’applicazione e dell’adeguatezza delle misure adottate dai produttori per assicurare la conformità dei prodotti. Secondo i servizi della Commissione ne deriveranno benefici netti globali, seppur modesti. Inoltre, le opzioni raccomandate avranno un notevole effetto cumulativo in quanto chiariranno la direttiva e ne armonizzeranno l’attuazione e l’applicazione, apportando così un contributo positivo alle iniziative volte a legiferare meglio. È probabile che i benefici per l’ambiente saranno significativi: nei dispositivi medici e strumenti di controllo e monitoraggio sono utilizzate diverse tonnellate di metalli pesanti vietati dalla direttiva (oltre 1 400 tonnellate di piombo, circa 2,2 tonnellate di cadmio), che rappresentano lo 0,2-0,3% del peso dei rifiuti di apparecchiature elettriche ed elettroniche. In caso di gestione incorretta dei rifiuti queste sostanze possono essere immesse nell’ambiente (solo il 49,7% dei rifiuti di dispositivi medici e il 65,2% dei rifiuti di strumenti di controllo e monitoraggio è raccolto separatamente). A medio e lungo termine queste sostanze saranno eliminate dai prodotti e dai relativi rifiuti per effetto delle restrizioni previste dalla direttiva; un’ulteriore analisi mostra che anche prevedendo tassi di riciclo molto più elevati possono essere conseguiti benefici per l’ambiente se queste categorie di apparecchiature sono incluse nell’ambito di applicazione della direttiva. Gli attuali controlli degli Stati membri hanno dimostrato che la percentuale delle apparecchiature elettriche ed elettroniche controllate che non risultano pienamente conformi può essere anche del 44%. Tenendo conto di questo fatto, grazie a meccanismi efficaci di sorveglianza del mercato a livello nazionale e alla cooperazione rafforzata fra le autorità degli Stati membri responsabili della rimozione dei prodotti non conformi, i benefici per l’ambiente derivanti dalla direttiva dovrebbero aumentare in misura considerevole e il numero di prodotti non conformi presenti sul mercato dovrebbe essere ridotto al minimo. Per quanto riguarda l’adattamento dell’elenco di sostanze pericolose oggetto della direttiva in questione, gli studi preparatori hanno individuato alcune sostanze che potrebbero essere inserite nel campo di applicazione della direttiva. Tuttavia, visto che la mancanza di informazioni sufficienti sui prodotti di sostituzione non consente di stabilire con certezza se sono più sicuri per l’ambiente o, quando esistono già alternative più sicure, se i costi di sostituzione sono proporzionati ai benefici ambientali, non si ritiene possibile proporre l’inserimento di nuove sostanze pericolose nel campo di applicazione della direttiva. NL (...PICT...)|COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN| Brussel, 3.12.2008 SEC2008) 2931 WERKDOCUMENT VAN DE DIENSTEN VAN DE COMMISSIE bij het Voorstel voor een RICHTLIJN VAN HET EUROPEES PARLEMENT EN DE RAAD betreffende beperking van het gebruik van bepaalde gevaarlijke stoffen in elektrische en elektronische apparatuur Samenvatting van de effectbeoordeling {COM(2008) 809 definitief} {SEC(2008) 2930} SAMENVATTING REDEN VOOR DE HERZIENING Richtlijn 2002/95/EG (hierna “de BGS-richtlijn” genoemd) beoogt het gebruik van gevaarlijke stoffen in elektrische en elektronische apparatuur te beperken om bij te dragen tot de bescherming van de volksgezondheid en een milieuhygiënisch verantwoorde nuttige toepassing en verwijdering van afgedankte elektrische en elektronische apparatuur. De twee belangrijkste redenen voor de herziening van deze richtlijn zijn: 1. De Commissie streeft naar de totstandbrenging van betere regelgeving die eenvoudig, begrijpelijk, doeltreffend en uitvoerbaar is. Regelgeving waar bedrijven mee moeten werken, beïnvloedt hun concurrentievermogen en hun vermogen om te groeien en banen te scheppen. Betere regelgeving is een belangrijke doelstelling van het Partnerschap voor groei en werkgelegenheid van de EU (de Lissabonstrategie). Er is ruimte om de richtlijn te verbeteren wat betreft toepassing, handhaving en samenhang. 2. Overeenkomstig de BGS-richtlijn moet de Commissie bij de herziening van de maatregelen van die richtlijn voornamelijk aandacht schenken aan opneming van twee extra categorieën apparatuur (apparatuur die onder de categorieën 8 en 9 van bijlage I A van Richtlijn 2002/96/EG (AEEA) valt: medische hulpmiddelen en meet- en regelapparatuur) en de aanpassing van de lijst van stoffen waarvoor beperkingen gelden. KENMERKEN EN DOELSTELLINGEN Het wordt moeilijker en duurder de doelstellingen van de BGS-richtlijn te bereiken, a) vanwege de onzekerheden bij de uitvoering, zoals een gebrek aan harmonisatie wat betreft de interpretatie van definities en de sterk uiteenlopende eisen voor het aantonen van de naleving van de voorschriften voor een product, b) vanwege problemen bij de naleving, zoals ontoereikend markttoezicht, en c) vanwege problemen in verband met het geconstateerde gebrek aan samenhang met de andere communautaire wetgeving of met de technisch/wetenschappelijke vooruitgang, zoals potentiële overlappingen met REACH en evp en de noodzaak het toepassingsgebied uit te breiden tot medische hulpmiddelen en meet- en regelapparatuur. De doelstellingen van de herziening zijn: verbeterde uitvoering en handhaving van de richtlijn, verbeterde samenhang met verwante communautaire productwetgeving, verbetering van de kosteneffectiviteit van de richtlijn en grotere milieuvoordelen. HET HERZIENINGSPROCES Er is tweemaal met belanghebbenden overleg gevoerd en er zijn verschillende studies uitgevoerd. Deze gingen over de onderwerpen van de herziening en over de beleidsopties binnen elk onderwerp. Het overleg en de studies hebben geholpen om een aantal hierna besproken specifieke opties af te bakenen en te analyseren. OPTIES De opties vallen in drie hoofdgroepen uiteen: 1. De verordening verduidelijken en vereenvoudigen. 2. De handhaving op nationaal niveau verbeteren. 3. De richtlijn aanpassen aan de technische en wetenschappelijke vooruitgang. Binnen elk van deze hoofdgroepen is een aantal opties overwogen en is voor elke optie een kosten-batenanalyse uitgevoerd. GEKOZEN OPTIES De volgende opties worden aanbevolen: Wijzigingen van de wettekst om het toepassingsgebied en de definities te verduidelijken , met name door een lijst van producten op te stellen waarmee het toepassingsgebied van de BGS-richtlijn wordt afgebakend, die bindend is en die los staat van het toepassingsgebied van de AEEA-richtlijn. Invoering van alle relevante bepalingen die reeds in het pakket wetgeving van de EU inzake het op de markt brengen van producten zijn gebruikt ten aanzien van: – nationaal markttoezicht; – mechanismen voor de conformiteitsbeoordeling van een product voordat het op de markt wordt gebracht, op basis van een verklaring door de producent zelf; – vermoeden van conformiteit van het product op basis van de geharmoniseerde normen en CE-markering. Aanpassing van de vrijstellingsprocedure , bijvoorbeeld door daarin door middel van de comitéprocedure een eis voor aanvragers op te nemen om de vervangende stoffen te analyseren voordat een verzoek wordt ingediend, en de invoering van aanvullende criteria voor het verlenen van vrijstelling. Gefaseerde opneming in het toepassingsgebied van de BGS-richtlijn van medische hulpmiddelen en meet- en regelapparatuur; geen wijzigingen in de lijst stoffen waarvoor beperkingen gelden. KOSTEN en BATEN Hieronder volgt een overzicht van de kosten en de baten van deze opties: Door gebrek aan ervaring zijn de werkelijke nalevingskosten voor de industrie moeilijk in te schatten; voor producten die momenteel in de BGS-richtlijn zijn opgenomen worden die geraamd op 1% tot 4% van de omzet. Uit recentere onderzoeken blijkt dat de gemiddelde kosten in verband met de BGS-richtlijn 1,9% van de omzet bedragen (kosten uit het verleden en eenmalige toekomstige kosten). Voor medische hulpmiddelen en meet- en regelapparatuur, waarvan sommige in kleine aantallen worden geproduceerd of kritische toepassingen hebben waardoor de eisen op het gebied van testen en betrouwbaarheid groter zijn, worden de jaarlijkse kosten voor de naleving op 400 miljoen tot 1,6 miljard euro geraamd; er wordt zelfs beweerd dat de kosten voor de naleving van de BGS-richtlijn voor sommige complexe producten 7% tot 10% (voor nieuw producten) of 1% tot 10% (voor wijziging van bestaande producten) bedragen. Een groot deel van deze kosten kan worden toegeschreven aan het feit dat de ontwikkelings-, test- en goedkeuringsprocedures van de complexere producten meer tijd in beslag nemen. Daarom wordt voor deze producten een gefaseerde invoering voorgesteld, waardoor het mogelijk wordt dat de naleving van de regelgeving plaatsvindt met bestaande middelen en in het kader van bestaande productontwikkelingscycli. De BGS-richtlijn voorziet niet in expliciete rapportageverplichtingen voor lidstaten of verplichtingen inzake informatieverstrekking door fabrikanten, en in de meeste gevallen hebben de lidstaten ook op nationaal niveau dergelijke wettelijke verplichtingen niet ingevoerd. De procedure voor het verlenen van vrijstelling wordt te lang geacht voor producten met korte innovatiecycli; door de eisen voor de inhoud van de aanvraag te harmoniseren en de geldigheidsperiode van de vrijstellingen te verduidelijken zal de procedure vlotter verlopen , de rechtszekerheid toenemen en de administratieve belasting voor zowel de autoriteiten als de aanvragers verminderen. De instelling van geharmoniseerde eisen voor het toepassingsgebied, de definities, de beoordeling van de productconformiteit en het markttoezicht die in overeenstemming zijn met andere wettelijke eisen van de EU in verband met producten verhogen de rechtszekerheid en dientengevolge verminderen zij de administratieve belasting . Aanvankelijk kan de tenuitvoerlegging van deze herziene bepalingen voor de lidstaten en voor de producenten een extra administratieve belasting betekenen, afhankelijk van de mate waarin de lidstaten voorbereid zijn op correcte uitvoering en van de geschiktheid van de door de producenten genomen maatregelen voor de naleving van de productconformiteit. De diensten van de Commissie schatten in dat de nettovoordelen, hoe bescheiden ook, zullen volgen. Bovendien leiden de aanbevolen opties tezamen ertoe dat de richtlijn duidelijker wordt en dat de uitvoering en handhaving daarvan wordt geharmoniseerd, hetgeen een positieve bijdrage levert aan betere regelgeving. De milieuvoordelen zijn waarschijnlijk aanzienlijk: ettelijke tonnen zware metalen zijn uitgebannen op grond van de BGS-richtlijn (meer dan 1400 ton lood en ongeveer 2,2 ton cadmium); die stoffen worden ook gebruikt in medische hulpmiddelen en meet- en regelapparatuur, die 0,2 tot 0,3 gewichtsprocenten van de afgedankte elektrische en elektronische apparatuur uitmaken; deze stoffen kunnen door onoordeelkundig afvalbeheer vrijkomen in het milieu (slechts 49,7% van de afgedankte medische hulpmiddelen en 65,2% van de afgedankte meet- en regelapparatuur worden gescheiden ingezameld); de beperking van het gebruik van deze stoffen door de BGS-richtlijn zal op de middellange tot de lange termijn ervoor zorgen dat deze stoffen niet meer in deze producten en het afval daarvan zullen voorkomen; uit verdere analyse blijkt dat zelfs in scenario's waarbij het recyclingpercentage veel hoger is, er toch enig milieuvoordeel te behalen is door deze categorieën apparatuur in het toepassingsgebied van de BGS-richtlijn op te nemen. Aangezien de huidige controles door de lidstaten aan het licht hebben gebracht dat tot 44% van de gecontroleerde EEA niet volledig aan de voorschriften voldeden, wordt verwacht dat doeltreffende nationale markttoezichtmechanismen en verbeterde samenwerking tussen de autoriteiten van de lidstaten op het gebied van de verwijdering van producten die niet aan de voorschriften voldoen het milieuvoordeel van de BGS-richtlijn aanzienlijk zullen doen toenemen door het aantal producten op de markt dat niet aan de voorschriften voldoet tot een minimum te beperken. Ten aanzien van de aanpassing van de lijst van gevaarlijke stoffen die onder de BGS-richtlijn vallen, moet worden opgemerkt dat uit de voorbereidende studies enkele kandidaat-stoffen naar voren zijn gekomen, maar omdat er onvoldoende informatie voorhanden is over vervangende stoffen, zodat geen duidelijk antwoord kan worden gegeven op de vraag of die uit milieuoogpunt veiliger zijn, dan wel, in gevallen waarin uit milieuoogpunt veiliger alternatieven bestaan, of de vervangingskosten in verhouding staan tot de milieuvoordelen, wordt het niet haalbaar geacht om nieuwe gevaarlijke stoffen op te nemen in het toepassingsgebied van de BGS-richtlijn. DA (...PICT...)|KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER| Bruxelles, den 3.12.2008 SEK(2008) 2931 ARBEJDSDOKUMENT FRA KOMMISSIONENS TJENESTEGRENE til Forslaget til EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS DIREKTIV om begrænsning af anvendelsen af visse farlige stoffer i elektrisk og elektronisk udstyr Resumé af konsekvensanalysen { KOM(2008) 809 endelig } { SEK(2008) 2930} RESUMÉ BAGGRUND FOR REVISIONEN Direktiv 2002/95/EF sigter mod at begrænse anvendelsen af visse farlige stoffer i elektrisk og elektronisk udstyr for at bidrage til beskyttelsen af menneskers sundhed og en miljørigtig nyttiggørelse og bortskaffelse af affald af elektrisk og elektronisk udstyr. Revisionen heraf foretages af to grunde: 1. Kommissionen lægger vægt på at udvikle en bedre lovgivningsmæssig ramme , der er enkel, forståelig og effektiv, og som kan håndhæves. De lovgivningsmæssige rammer, som erhvervslivet er underlagt, påvirker dets konkurrenceevne, og dets muligheder for at vokse og skabe beskæftigelse. Sigtet med bedre lovgivning er et vigtigt element i EU's Lissabon-strategi partnerskab for vækst og beskæftigelse . Det er muligt at forbedre direktivet, hvad angår gennemførelse, håndhævelse og overensstemmelse. 2. Direktivet om begrænsning af farlige stoffer giver Kommissionen til opgave at tage direktivets foranstaltninger op til revision, navnlig hvad angår medtagelse af yderligere to kategorier af udstyr under anvendelsesområdet (kategori 8 og 9: medicinsk udstyr og overvågnings- og reguleringsinstrumenter) og tilpasning af listen over stoffer, hvis anvendelse er underlagt begrænsninger. PROBLEMER OG MÅL Opfyldelse af målene i direktivet om begrænsning af farlige stoffer i EEE hindres og gøres dyrere på grund af usikkerhed i relation til gennemførelsen, f.eks. manglende harmonisering af fortolkningen af definitioner og afvigende krav til påvisning af, at produktet opfylder de gældende krav, problemer med håndhævelsen, f.eks. ikke-optimal markedsovervågning, og problemer angående oplevede uoverensstemmelser med anden fællesskabslovgivning eller tekniske/videnskabelige frem skridt, f.eks. potentielle overlapninger med REACH eller energiforbrugende produkter, og behovet for at udvide anvendelsesområdet til at omfatte medicinsk udstyr og overvågnings- og reguleringsinstrumenter. Revisionen har til formål at sikre: en bedre gennemførelse og håndhævelse af direktivet, øget sammenhæng med beslægtet fællesskabslovgivning om produkter, forbedringer af direktivets effektivitet i forhold til omkostningerne og større miljøfordele. REVISIONSPROCESSEN Der er foretaget to høringer af interesseparter og adskillige undersøgelser. Disse omhandlede emnet for revisionen og de politiske alternativer inden for hvert emne. Disse høringer og undersøgelser bidrog til at definere og analysere en række specifikke alternativer som skitseres i det følgende. ALTERNATIVER Alternativerne inddeles i tre hovedgrupper: 1. Tydeliggørelse og forenkling af direktivet 2. Forbedret håndhævelse på nationalt niveau 3. Tilpasning af direktivet til den tekniske og videnskabelige udvikling Inden for hver af disse hovedgrupper blev en række alternativer overvejet, og for hvert alternativ er omkostninger og fordele analyseret. UDVALGTE ALTERNATIVER Kort fortalt anbefales følgende alternativer: Ændring af retsakten med henblik på at tydeliggøre anvendelsesområde og definitioner , bl.a. ved at der udarbejdes en liste over produkter, som definerer direktivets anvendelses område, og som er bindende og uafhængig af WEEE-direktivets anvendelsesområde. Indførelse af alle relevante bestemmelser, som allerede benyttes i EU's lovpakke om "Markedsføring af produkter", vedrørende : – national markedsovervågning – ordninger, hvormed det kan vurderes, om produktet opfylder de gældende krav, inden det bringes i omsætning på markedet, på grundlag af producentens egen erklæring – antagelse af, at produktet opfylder de gældende krav på grundlag af harmoniserede standarder og CE-mærkning. Tilpasning af undtagelsesproceduren , f.eks. ved via udvalgsproceduren at indføre et krav om, at ansøgere skal analysere substitutionsprodukter, inden en anmodning indsendes, og indførelse af yderligere kriterier for at indrømme en undtagelse. Medicinsk udstyr og overvågnings- og reguleringsinstrumenter inddrages gradvist i direktivets anvendelsesområde; der foretages ingen ændringer af listen over stoffer, hvis anvendelse er underlagt begrænsninger. FORDELE og OMKOSTNINGER I det følgende gives en oversigt over fordele og omkostninger ved disse alternativer: Der er kun gjort begrænsede erfaringer med de reelle omkostninger ved at opfylde de gældende krav for erhvervslivet ; det skønnes for produkter, der pt. er omfattet af direktivet, at omkostningerne vil ligge på 1-4 % af omsætningen. Nyere undersøgelser angiver de samlede gennemsnitsomkostninger ved direktivet til 1,9 % af omsætningen (hidtidige omkostninger og fremtidige engangsomkostninger). For medicinsk udstyr og overvågnings- og reguleringsinstrumenter, hvoraf nogle fremstilles i få eksemplarer eller har kritiske anvendelser og derfor er pålagt strengere krav til afprøvning og pålidelighed, anslås de årlige omkostninger ved at opfylde de gældende krav til 400-1 600 mio. EUR. Det hævdes endog, at omkostningerne ved at sikre overensstemmelse med direktivet for visse komplekse produkter kunne være op til 7-10 % af omsætningen (for et nyt produkt) eller 1-10 % (for ændring af et eksisterende produkt). En stor del af disse omkostninger skyldes de mere komplekse produkters lange cyklusser med hensyn til udvikling, afprøvning og godkendelse. Derfor foreslås det, at disse produkter inddrages gradvist , således at dokumentationen for, at produktet opfylder de gældende krav, omlægges, så den finder sted inden for rammerne af de eksisterende ressourcer og produktudviklings cyklusser. Direktivet indeholder ingen udtrykkelige rapporteringsforpligtelser for medlemsstaterne eller krav om oplysninger fra fabrikanterne, og medlemsstaterne har i de fleste tilfælde ikke indført sådanne lovkrav på nationalt niveau. Processen for indrømmelse af undtagelser betragtes som langvarig for produkter med korte innovationscyklusser. En harmonisering af kravene til ansøgningers indhold og en tydeliggørelse af undtagelsernes gyldighedsperiode vil fremskynde processen , øge retssikkerheden og mindske den administrative byrde for såvel myndigheder som ansøgerne. Indførelsen af harmoniserede krav med hensyn til anvendelsesområde, definitioner, vurdering af produkters overensstemmelse og markedsovervågning, som ligger på linje med andre produktrelaterede EU-lovkrav, vil øge retssikkerheden og derved mindske den administrative byrde . Gennemførelsen af disse reviderede bestemmelser kunne til at begynde med skabe yderligere administrative byrder for medlemsstater og producenter afhængig af medlemsstaternes aktuelle niveau med hensyn til en korrekt gennemførelse og af, hvor fyldestgørende producenternes foranstaltninger til sikring af produkters overensstemmelse er. Kommissionens tjenestegrene skønner, at der samlet set vil være tale om nettofordele, om end de er begrænsede. Derudover har de anbefalede alternativer en væsentlig kumulativ virkning, idet de vil tydeliggøre direktivet og harmonisere dets gennemførelse og håndhævelse, hvilket bidrager positivt til at gøre lovgivningen bedre. Der forventes betydelige miljøfordele : der benyttes adskillige ton tungmetaller, som er forbudte i medfør af direktivet (>1 400 ton bly og ca. 2,2 ton cadmium), i medicinsk udstyr og overvågnings- og reguleringsinstrumenter, som bidrager med 0,2-0,3 % af affaldet fra elektrisk og elektronisk udstyr målt på vægt. I tilfælde af en ukorrekt affaldshåndtering kan disse stoffer udledes i miljøet (kun 49,7 % af affald fra medicinsk udstyr og 65,2 % af affald fra overvågnings- og reguleringsinstrumenter indsamles særskilt). Fastsættes der begræns ninger i direktivet for anvendelsen af disse stoffer, vil de på mellemlang til lang sigt ikke længere findes i produkterne og i affaldet heraf. En nærmere analyse viser, at selv i scenarier, hvor det antages, at genanvendelseprocenterne er meget højere, er der miljøfordele ved at lade disse udstyrskategorier være omfattet af direktivets anvendelsesområde. Tages det i betragtning, at medlemsstaternes nylige kontrol afslørede, at op til 44 % af det kontrollerede EEE ikke var i fuld overensstemmelse, forventes effektive markedsovervåg ningsordninger på nationalt niveau og et forbedret samarbejde mellem medlemsstaternes myndigheder om at fjerne ikke-overensstemmende produkter at øge direktivets miljøfordele i betydelig grad, idet antallet af ikke-overensstemmende produkter på markedet minimeres. Hvad angår tilpasningen af listen over farlige stoffer, som reguleres ved direktivet, er der i forbindelse med de forberedende undersøgelser opstillet en liste over stoffer, der eventuelt skal godkendes, men i lyset af manglen på fyldestgørende oplysninger om substitutions produkter, som ikke giver et klart billede af, om de er mere miljøvenlige, eller, i tilfælde hvor der findes mere miljøvenlige alternativer, om omkostningerne ved substitueringen står i et rimeligt forhold til miljøfordelene, anses det ikke for gennemførligt at foreslå at medtage nye farlige stoffer i direktivets anvendelsesområde . BG (...PICT...)|КОМИСИЯ НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ| Брюксел, 3.12.2008 SEC(2008) 2931 РАБОТЕН ДОКУМЕНТ НА СЛУЖБИТЕ НА КОМИСИЯТА придружаваща Предложение за ДИРЕКТИВА НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА относно ограничението на употребата на определени опасни вещества в електрическото и електронното оборудване Обобщение на оценката на въздействието { COM(2008) 809 окончателен } { SEC(2008) 2930} Обобщение ОБОСНОВКА НА ПРЕГЛЕДА Целта на Директива 2002/95/ЕО е да се ограничи употребата на опасни вещества в електрическото и електронното оборудване, за да се спомогне по този начин за опазването на човешкото здраве и за екологосъобразното оползотворяване и обезвреждане на отпадъчното електрическо и електронно оборудване. Прегледът на директивата се извършва по две основни причини: 1. Комисията си е поставила за цел да създаде по-добра регулаторна среда — опростена, разбираема, ефективна и приложима. Регулаторната среда, в която действат предприятията, оказва влияние на конкурентоспособността им, на способността им да растат и да създават работни места. Целта за по-добро регулиране е важен елемент от Стратегията на ЕС за партньорство за растеж и работни места (Лисабонската стратегия). Има достатъчно възможности за усъвършенстване на директивата по отношение на прилагането ѝ, на контрола над изпълнението ѝ и на съгласуваността ѝ. 2. Съгласно Директивата за ограничението на опасните вещества Комисията следва да извърши преглед на предвидените в нея мерки, по-специално с оглед на включването на две допълнителни категории оборудване в обхвата ѝ (категории 8 и 9: медицински изделия и прибори за контрол и управление) и с оглед на адаптирането на списъка на ограничените вещества. ПРОБЛЕМ И ЦЕЛИ Постигането на целите на Директивата за ограничението на опасните вещества се затруднява и оскъпява от някои свързани с несигурността при прилагането ѝ проблеми, например липсата на хармонизация при тълкуването на определенията и различните изисквания за доказване на съответствието на продуктите; от проблеми при контрола над изпълнението, например при дейностите по надзор на пазара, които не са оптимални; от проблеми, свързани с установената липса на съгласуваност с някои други законодателни актове на Общността или несъответствие с научно-техническия напредък, например възможните съвпадения с Регламента относно регистрацията, оценката, разрешаването и ограничаването на химикали (REACH) или с Директивата относно използващите енергия продукти, и от проблеми, свързани с необходимостта да се разшири обхватът на преглежданата директива, за да бъдат включени в него медицинските изделия и приборите за контрол и управление. Целите на прегледа са: подобряване на прилагането и контрола над изпълнението на директивата, повишаване на степента на съгласуваност със свързаните законодателни актове на Общността относно продуктите, подобряване на икономическата ефективност на директивата и увеличаване на ползите за околната среда. ПРОЦЕДУРАТА ЗА ПРЕГЛЕД Бяха проведени две консултации със заинтересовани лица и редица проучвания. Те бяха свързани с темите на прегледа и с вариантите за провеждане на политика в рамките на всяка тема. Тези консултации и проучвания спомогнаха за определянето и анализирането на редица конкретни варианти, посочени по-долу. ВАРИАНТИ Възможните варианти са групирани в три основни категории: 1. Внасяне на повече яснота и опростяване на директивата 2. Подобряване на контрола над изпълнението на национално равнище 3. Адаптиране на директивата към научно-техническия напредък В рамките на всяка от основните категории бяха разгледани няколко варианта, като за всеки вариант бе извършен анализ на разходите и ползите. ИЗБРАНИ ВАРИАНТИ В обобщение, бяха препоръчани следните варианти: Да се внесат изменения в законодателния текст с цел уточняване на обхвата и определенията , по-специално чрез създаване на списък на продуктите, определящи обхвата на Директивата за ограничението на опасните вещества, като този списък следва да бъде задължителен и да не зависи от обхвата на Директивата относно отпадъците от електрическо и електронно оборудване. Да се въведат всички разпоредби, които са свързани с тази област и вече се използват в „Пакета на ЕС относно предлагането на продукти на пазара“ по отношение на : – дейностите по надзор на пазара на национално равнище; – механизмите за оценяване на съответствието на продуктите преди пускането им на пазара въз основа на декларация от страна на производителя; – презумпцията за съответствие на продуктите въз основа на хармонизираните стандарти и маркировката „СЕ“. Да се адаптират процедурите за освобождаване от изискванията , например чрез въвеждане по процедурата на комитета на изискване заявителите да анализират всички възможни заместители, преди да подават искане за освобождаване, и чрез въвеждане на допълнителни критерии за освобождаване; В обхвата на Директивата за ограничението на опасните вещества поетапно да се включат медицинските изделия и приборите за контрол и управление; да не се въвеждат изменения в списъка на ограничените вещества. ПОЛЗИ и РАЗХОДИ По-долу е представен общ преглед на разходите и ползите при тези варианти: Опитът с оценяването на действителните разходи за предприятията за постигане на съответствие е малък; смята се, че тези разходи ще варират от 1 до 4 % от оборота за продуктите, които понастоящем попадат в обхвата на Директивата за ограничението на опасните вещества. Според по-новите проучвания общите разходи, свързани с Директивата за ограничението на опасните вещества, ще възлязат средно на 1,9 % от оборота на предприятията (вече извършени разходи и еднократни бъдещи разходи). При медицинските изделия и приборите за контрол и управление, някои от които се произвеждат в малко количество или употребата им е от изключително значение и следователно подлежат на много изпитвания и изисквания за надеждност, приблизителните годишни разходи за постигане на съответствие се оценяват на 400—1600 милиона евро; твърди се дори, че разходите за постигането на съответствие с Директивата за ограничението на опасните вещества за някои сложни продукти биха могли да достигнат 7—10 % от оборота (за нови продукти) или 1—10 % от оборота (при изменения на съществуващи продукти). Голяма част от тези разходи се отдава на дългите цикли на разработване, изпитване и одобряване при по-сложните продукти. Поради тази причина се предлага поетапно включване на тези продукти в обхвата на директивата, което ще даде възможност преустройството на производството да се извърши в рамките на съществуващите ресурси и цикли на разработването на продуктите. Директивата за ограничението на опасните вещества не предвижда изрични задължения за държавите-членки да представят доклади нито за производителите — да осигуряват информация, като в повечето случаи държавите-членки не са въвели такива законодателни изисквания на национално равнище. Смята се, че процедурата за освобождаване от изискванията е твърде дълга за продуктите, чийто етап на въвеждане на пазара е кратък; хармонизирането на изискванията за съдържанието на заявленията за освобождаване и уточняването на срока на валидност на правото на освобождаване ще доведат до ускоряване на процедурата, до повишаване на правната сигурност и до намаляване на административния товар както за властите, така и за заявителите. Въвеждането на хармонизирани изисквания за обхвата, определенията, оценяването на съответствието на продуктите и надзора на пазара, които са съгласувани с изискванията на други свързани с продуктите законодателни актове на ЕС, ще повиши правната сигурност и ще намали по този начин административното бреме. На първия етап от прилагането на тези преразгледани разпоредби за държавите-членки и производителите би могло да възникне допълнително административно бреме , което ще зависи от текущото равнище на готовност на държавите-членки за правилно изпълнение и от целесъобразността на мерките на производителите за осигуряване на съответствието на продуктите с изискванията. Според службите на Комисията преразглеждането на директивата ще генерира положителни нетни общи ползи, макар и умерени по размер. Освен това препоръчаните варианти ще окажат значителен кумулативен ефект за внасяне на повече яснота в директивата и за хармонизирането на прилагането и контрола над изпълнението ѝ и ще допринесат за подобряване на регулирането. Ползите за околната среда вероятно ще бъдат значителни: тежки метали в голям обем, които са забранени съгласно Директивата за ограничението на опасните вещества (>1400 тона олово, приблизително 2,2 тона кадмий), се използват при производството на медицински изделия и прибори за контрол и управление, на които се дължат 0,2–03 тегловни процента от отпадъците от електрическо и електронно оборудване; при неправилно управление на отпадъците тези вещества биха могли да бъдат изпуснати в околната среда (само 49,7 % от отпадъчните медицински изделия и 62,5 % от отпадъчните прибори за контрол и управление се събират отделно); ограничаването на употребата на тези вещества с помощта на директивата ще доведе в дългосрочен план до елиминиране на наличието им в съответните продукти и в отпадъците от тях; по-нататъшният анализ показва, че дори при хипотеза за много по-високи равнища на рециклиране включването на тези категории оборудване в обхвата на директивата ще генерира ползи за околната среда. Като се има предвид, че според констатациите от извършваните понастоящем проверки от държавите-членки близо 44 % от провереното електрическо и електронно оборудване не съответства напълно на изискванията, ефективните механизми за пазарен надзор на национално равнище и засиленото сътрудничество между властите на държавите-членки за отстраняване на несъответстващите продукти вероятно ще повишат значително ползите за околната среда от директивата чрез минимизиране на броя на несъответстващите продукти на пазара. Що се отнася до адаптирането на списъка на опасните вещества, които са обект на регулиране от директивата, при подготвителните проучвания бяха набелязани вещества, които могат да бъдат включени в списъка, но поради липсата на достатъчно сведения за заместителите, която не позволява ясно да се определи дали тези заместители са по-безопасни за околната среда или — когато наистина има по-безопасни за околната среда алтернативи — дали разходите за заместването са съразмерни с екологичните ползи , смята се, че практически не е възможно да бъде предложено включването на нови опасни вещества в обхвата на Директивата за ограничението на опасните вещества . PL (...PICT...)|KOMISJA WSPÓLNOT EUROPEJSKICH| Bruksela, dnia 3.12.2008 SEK(2008) 2931 DOKUMENT ROBOCZY SŁUŻB KOMISJI uzupełniający Wniosek DYREKTYWA PARLAMENTU EUROPEJSKIEGO I RADY w sprawie ograniczenia stosowania niektórych niebezpiecznych substancji w sprzęcie elektrycznym i elektronicznym Streszczenie oceny skutków {KOM(2008) 809 wersja ostateczna } { SEK(2008) 2930} STRESZCZENIE POWODY DOKONANIA PRZEGLĄDU Celem dyrektywy 2002/95/WE jest ograniczenie stosowania substancji niebezpiecznych w sprzęcie elektrycznym i elektronicznym, które przyczyni się do lepszej ochrony zdrowia ludzi oraz przyjaznego dla środowiska odzysku i unieszkodliwiania zużytego sprzętu elektrycznego i elektronicznego. Jej przeglądu dokonuje się z dwóch zasadniczych powodów: 1. Komisja czynnie pracuje nad poprawą otoczenia regulacyjnego , aby było prostsze, bardziej zrozumiałe, skuteczne i egzekwowalne. Otoczenie regulacyjne, w którym działa przedsiębiorstwo, ma wpływ na jego konkurencyjność oraz jego zdolność do rozwijania się i tworzenia miejsc pracy. Poprawa otoczenia regulacyjnego jest istotnym celem europejskiego partnerstwa na rzecz wzrostu gospodarczego i zatrudnienia (strategii lizbońskiej). Można więc wprowadzić zmiany w dyrektywie prowadzące do poprawy jej wdrażania, egzekwowanie jej przepisów i jej spójności. 2. Dyrektywa RoHS (w sprawie ograniczenia stosowania niektórych niebezpiecznych substancji w sprzęcie elektrycznym i elektronicznym) zobowiązuje Komisję do dokonania przeglądu środków ustanowionych w dyrektywie, w szczególności w odniesieniu do objęcia jej zakresem dwóch dodatkowych kategorii sprzętu (kategoria 8 i 9: wyroby medyczne oraz przyrządy do nadzoru i kontroli) oraz dostosowania wykazu substancji zabronionych. OPIS I CELE Osiągnięcie celów dyrektywy RoHS jest trudniejsze i bardziej kosztowne ze względu na problemy związane z niejasnościami w zakresie jej wdrażania takimi jak brak harmonijnej interpretacji definicji i zróżnicowane wymagania dotyczące wykazania zgodności produktu; problemy związane z egzekwowaniem jej przepisów takie jak niewystarczające działania nadzoru rynku; oraz problemy związane z zauważoną niespójnością z pozostałym prawem wspólnotowym i postępem naukowo-technicznym, takie jak potencjalne pokrywanie się z przepisami rozporządzeń REACH czy PWE oraz potrzeba włączenia do zakresu dyrektywy wyrobów medycznych oraz przyrządów do nadzoru i kontroli. Cele przeglądu są następujące: lepsze wdrożenie i egzekwowanie przepisów dyrektywy, większa spójność z innymi powiązanymi aktami prawa wspólnotowego, poprawa efektywności dyrektywy pod względem kosztów oraz większe korzyści dla środowiska. PROCES PRZEGLĄDU Przeprowadzono dwukrotne konsultacje z zainteresowanymi stronami oraz wiele badań, które dotyczyły tematów przeglądu oraz opcji polityki w ramach każdego z nich. Te konsultacje i badania pomogły określić i przeanalizować kilka opcji opisanych poniżej. OPCJE Opcje podzielono na trzy grupy: 1. wyjaśnienie i uproszczenie dyrektywy, 2. poprawienie egzekwowanie przepisów dyrektywy na poziomie krajowym; 3. dostosowanie dyrektywy do postępu naukowo-technicznego. W ramach każdej z tych trzech grup wzięto pod uwagę kilka opcji oraz dokonano analizy kosztów i korzyści każdej z nich. WYBRANE OPCJE Podsumowując, zaleca się następujące opcje: Zmiany w tekście aktu prawnego precyzujące zakres dyrektywy i definicje , w szczególności poprzez sporządzenie wykazu produktów definiujących zakres dyrektywy RoHS, wiążący i niezależny od zakresu dyrektywy WEEE. Wprowadzanie wszystkich odpowiednich przepisów istniejących już w ramach pakietu legislacyjnego wprowadzania produktów do obrotu w UE dotyczących : – działań nadzoru rynków krajowych; – mechanizmów oceny zgodności produktu przed jego wprowadzeniem do obrotu na podstawie deklaracji producenta; – założenia zgodności produktu na podstawie norm zharmonizowanych oraz oznakowania CE. Dostosowanie procedury wyłączeń , np. poprzez wprowadzenie procedurą komitetową wymogu, aby wnioskodawcy dokonywali analizy substytutów przed złożeniem wniosku oraz wprowadzenie dodatkowych kryteriów przyznania wyłączenia; Stopniowe włączenie w zakres dyrektywy RoHS wyrobów medycznych i przyrządów do nadzoru i kontroli; brak zmian w wykazie substancji zabronionych. KORZYŚCI i KOSZTY Ogólnie koszty i korzyści wynikające w powyższych opcji przedstawiają się następująco: Mało jest informacji na temat rzeczywistych kosztów ponoszonych przez przemysł w celu osiągnięcia zgodności produktów ; dla produktów objętych obecnie dyrektywą RoHS szacuje się, że koszt waha się od 1 do 4 % obrotu. Bardziej aktualne badania wykazują średni ogólny koszt związany z RoHS na poziomie 1,9 % obrotu (wcześniejsze koszty oraz jednorazowy wydatek w przyszłości). W przypadku wyrobów medycznych oraz przyrządów do nadzoru i kontroli, które niekiedy produkuje się w niewielkich ilościach lub które mają zastosowania krytyczne, i w związku z tym mają zwiększone wymagania dotyczące badań i niezawodności, szacunkowy roczny koszt osiągnięcia zgodności może wynosić 400-1600 mln EUR; twierdzi się nawet, że koszt osiągnięcia zgodności z dyrektywą RoHS przez niektóre produkty złożone może wynieść 7-10 % obrotu (dla nowych produktów) lub 1-10 % (w przypadku modyfikacji produktów istniejących). Duża część tych kosztów związana jest z długim cyklem rozwoju, testowania i zatwierdzania bardziej złożonych produktów. Dlatego proponuje się stopniowe włączanie tych produktów, pozwalając w ten sposób na osiągnięcie zgodności w ramach istniejących zasobów oraz cyklów rozwoju produktów. Dyrektywa RoHS nie przewiduje obowiązku sprawozdawczości dla państw członkowskich ani wymogu dostarczania informacji przez producentów i w większości przypadków państwa członkowskie nie wprowadziły takich prawnych obowiązków na poziomie krajowym. Proces przyznawania wyłączeń uznaje się za dość długi dla produktów o krótkim cyklu innowacyjnym; harmonizacja wymogów dotyczących treści wniosku oraz wyjaśnienie kwestii okresu obowiązywania wyłączenia przyśpieszy proces , zwiększy pewność prawną oraz zmniejszy obciążenia administracyjne zarówno dla władz jak i dla wnioskodawców. Wprowadzenie zharmonizowanych wymogów dotyczących zakresu, definicji, oceny zgodności produktu i nadzoru rynku zgodnych z innymi wymogami legislacyjnymi UE dotyczącymi produktów poprawi pewność prawną , a tym samym zmniejszy obciążenia administracyjne . Początkowe wdrożenie tych zmienionych przepisów może stanowić dodatkowe obciążenie administracyjne dla państw członkowskich i producentów w zależności od obecnego stopnia przygotowania państwa członkowskiego do właściwego egzekwowania przepisów oraz od adekwatności środków przyjętych przez producentów w celu zapewnienia zgodności produktu. Służby Komisji szacują, że ogólny zysk netto – jakkolwiek skromny – jednak nastąpi. Ponadto zalecane opcje będą miały znaczący kumulacyjny skutek dla jasności dyrektywy i harmonizacji w zakresie jej wdrażania i egzekwowania jej przepisów przy jednoczesnym wkładzie na rzecz lepszych uregulowań prawnych. Korzyści dla środowiska mogą okazać się znaczące: w wyrobach medycznych oraz przyrządach do nadzoru i kontroli, stanowiących wagowo 0,2-0,3 % zużytego sprzętu elektrycznego i elektronicznego, stosuje się tony metali ciężkich zabronionych w ramach dyrektywy RoHS (>1400 ton ołowiu, około 2,2 tony kadmu). Poprzez niewłaściwe gospodarowanie odpadami substancje te mogą dostać się do środowiska (jedynie 49,7 % zużytych wyrobów medycznych i 65,2 % przyrządów do nadzoru i kontroli są zbierane selektywnie). W perspektywie średnio i długookresowej ograniczenie ich stosowania dyrektywą RoHS doprowadzi do ich całkowitego usunięcia z produktów i ich odpadów. Dalsza analiza pokazuje, że nawet w scenariuszach zakładających znacznie wyższy poziom recyklingu włączenie tych kategorii sprzętu do zakresu dyrektywy RoHS będzie nadal mieć korzystny wpływ na środowisko. Biorąc pod uwagę, iż kontrole przeprowadzone obecnie przez państwa członkowskie wykazały, że aż 44 % skontrolowanego sprzętu elektrycznego i elektronicznego było nie w pełni zgodne z wymogami, oczekuje się, że skuteczne mechanizmy nadzoru rynku na poziomie krajowym oraz zacieśniona współpraca między władzami poszczególnych państw członkowskich w zakresie usuwania produktów niezgodnych z wymogami znacząco zwiększą korzyści płynące dla środowiska z dyrektywy RoHS poprzez ograniczenie do minimum ilości obecnych na rynku produktów niezgodnych z wymogami. W odniesieniu do dostosowania wykazu substancji niebezpiecznych regulowanych dyrektywą RoHS wstępne badania wskazały potencjalne substancje, ale ze względu na brak wystarczających informacji na temat substytutów, który nie pozwala jednoznacznie stwierdzić, że są one bardziej bezpieczne dla środowiska lub – w przypadku istnienia produktów bezpieczniejszych dla środowiska – na stwierdzenie, czy koszt zastąpienia jest proporcjonalny do korzyści środowiskowych, przedłożenie nowego wykazu substancji niebezpiecznych objętych zakresem dyrektywy RoHS uznaje się za niemożliwe . DE (...PICT...)|KOMMISSION DER EUROPÄISCHEN GEMEINSCHAFTEN| Brüssel, den 3.12.2008 SEK(2008) 2931 ARBEITSDOKUMENT DER KOMMISSIONSDIENSTSTELLEN Begleitdokument zum Vorschlag für eine Richtlinie des Europäischen Parlaments und des Rates zur Beschränkung der Verwendung bestimmter gefährlicher Stoffe in Elektro- und Elektronikgeräten (Neufassung) Zusammenfassung der Folgenabschätzung {KOM(2008) 809 endgültig} {SEK(2008) 2930} ZUSAMMENFASSUNG BEGRÜNDUNG DER ÜBERARBEITUNG Die Richtlinie 2002/95/EG zielt darauf ab, die Verwendung gefährlicher Stoffe in Elektro- und Elektronikgeräten zu beschränken, um so zum Schutz der menschlichen Gesundheit und zu einer umweltgerechten Verwertung und Beseitigung von Elektro- und Elektronik-Altgeräten beizutragen. Die Überarbeitung der Richtlinie erfolgt vor allem aus zweierlei Gründen: 1. Die Kommission ist bestrebt, bessere rechtliche Rahmenbedingungen zu schaffen, die einfach, leicht verständlich, wirksam und durchsetzbar sind. Die rechtlichen Rahmenbedingungen für die Tätigkeit von Unternehmen beeinflussen deren Wettbewerbs fähigkeit und ihre Fähigkeit, Zuwächse zu erzielen und Arbeitsplätze zu schaffen. Das Ziel einer besseren Rechtssetzung ist ein wichtiges Element der EU-Partnerschaft für Wachstum und Arbeitsplätze (Lissabon-Strategie). Die Richtlinie kann in Bezug auf ihre Durchführung, Durchsetzung und Kohärenz noch verbessert werden. 2. Gemäß der RoHS-Richtlinie überprüft die Kommission die Maßnahmen dieser Richtlinie insbesondere im Hinblick auf die Einbeziehung zweier weiterer Gerätekategorien (Kategorien 8 und 9: medizinische Geräte; Überwachungs- und Kontrollinstrumente) in den Geltungsbereich der Richtlinie sowie im Hinblick auf die Anpassung der Auflistung von Stoffen, die Beschränkungen unterliegen. PROBLEMATIK UND ZIELE Die Verwirklichung der Ziele der RoHS-Richtlinie wird durch eine Reihe von Problemen erschwert und verteuert. Diese Probleme betreffen die Durchführung (uneinheitliche Auslegung von Begriffsbestimmungen und voneinander abweichende Anforderungen für den Nachweis der Produktkonformität), die Durchsetzung (suboptimale Marktüberwachung) sowie die wahrgenommene Nichtübereinstimmung mit anderen Gemeinschaftsvorschriften oder dem technischen und wissenschaftlichen Fortschritt (potenzielle Verfahrensüber schneidungen mit REACH oder dem Rahmen für die umweltverträgliche Gestaltung energiebetrieb