Kommissionens arbetsdokument Dokument som åtföljer meddelandet till rådet, Europaparlamentet och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén ”Mot en europeisk strategi för e-juridik”- Sammanfattning av konsekvensbedömningen COM(2008)329 final SEC(2008)1947 /* SEK/2008/1944 slutlig */





SV (...PICT...)|EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION| Bryssel den 30.5.2008 SEK(2008) 1944 KOMMISSIONENS ARBETSDOKUMENT Dokument som åtföljer meddelandet till rådet, Europaparlamentet och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén ”Mot en europeisk strategi för e-juridik” SAMMANFATTNING AV KONSEKVENSBEDÖMNINGEN COM(2008)329 final SEC(2008)1947 KOMMISSIONENS ARBETSDOKUMENT Sammanfattning av konsekvensbedömningen av meddelandet till rådet, Europaparlamentet och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén ”Mot en europeisk strategi för e-juridik” 1. Politisk bakgrund I juni 2007 fastställde rådet (rättsliga och inrikes frågor) (dok. 10393/07 JURINFO 21) ett antal prioriteringar för utvecklingen av e-juridik i Europeiska unionen, nämligen att - inrätta ett europeiskt gränssnitt (e-juridikportal), - skapa förutsättningar för sammankoppling av ett flertal register, såsom kriminalregister, konkursregister, handels- och företagsregister samt fastighetsregister, - inleda förberedelserna för användningen av IKT i samband med det europeiska betalningsföreläggandet i enlighet med förordning (EG) nr 1896/2006, - öka användningen av videokonferenser i gränsöverskridande förfaranden, särskilt i fråga om bevisupptagning, och - utarbeta tolknings- och översättningshjälpmedel. Under det tyska, portugisiska och (nuvarande) slovenska ordförandeskapet har ständiga framsteg gjorts i arbetet med e-juridik. Följande gäller för arbetet på detta område: - Operativa projekt ska prioriteras. - Företräde ska ges åt decentraliserade strukturer samtidigt som samordningen ska ske på EU-nivå. - Befintliga rättsliga instrument ska användas och IT-verktyg utnyttjas för att förbättra deras effektivitet. Europaparlamentet har också uttryckt sitt stöd för e-juridikprojektet. Ett antal initiativ inom detta område pågår redan på EU-nivå och på nationell nivå. (Dok. 6358/08, JURINFO 14). Kommissionen har konsekvent uppmuntrat användning av modern informationsteknik såväl på det civilrättsliga som på det straffrättsliga området. Denna möjlighet föreskrivs i ett flertal rättsakter som redan har antagits inom ramen för det civilrättsliga samarbetet, såsom det europeiska betalningsföreläggandet, förordningen om bevisupptagning och det europeiska småmålsförfarandet . Dessutom förvaltar kommissionen sedan 2003 i nära samarbete med medlemsstaterna portalen för det europeiska rättsliga nätverket på privaträttens område som är tillgänglig för medborgarna på 22 språk. Kommissionen har också utarbetat och inrättat den europeiska rättsliga atlasen, ett elektroniskt verktyg för domare och rättsutövare, som hjälper dem att hantera gränsöverskridande förfaranden on-line. Dessa två verktyg är obestridligen föregångare till ett framtida europeiskt ramverk för e-juridik. På det straffrättsliga området håller kommissionen på att utarbeta ett verktyg som kan möjliggöra utbyte av information från medlemsstaternas kriminalregister. Eurojust har också utvecklat säkra kommunikationssystem med nationella myndigheter, i synnerhet inom ramen för E-POC-projektet. Under de kommande åren kommer e-juridik att erbjuda många möjligheter att göra det europeiska rättsliga området mer påtagligt för medborgarna. För att lägga fram en övergripande strategi i denna viktiga fråga avser kommissionen att i maj anta ett meddelande om e-juridik. Syftet med meddelandet är att fastställa objektiva kriterier för prioriteringar, särskilt för framtida projekt på EU-nivå, så att konkreta resultat kan uppnås inom rimlig tid. 2 Problemformulering Trycket på rättsväsendet i Europa ökar och den internationella dimensionen växer på grund av de ekonomiska aktörernas och medborgarnas ökade rörlighet men det traditionella rättsväsendet är inte alltid i stånd att möta de nya behoven. Gränsöverskridande ärenden har specifika särdrag och innebär särskilda utmaningar som kräver lämpliga nyskapande lösningar. De främsta problemen när det gäller gränsöverskridande ärenden kan sammanfattas som följer: • Brist på information om de förfaranden som tillämpas i andra medlemsstater. • Språkbarriärer. • Svårigheter i informationsutbytet mellan rättsliga myndigheter i olika medlemsstater. • Brist på förtroende mellan rättsliga myndigheter i olika medlemsstater. • Otillräckligt genomförande av befintliga EU-rättsakter. • Problem med dokumentsäkerhet och autentisering av dokument. Den stora mängden befintliga nationella initiativ på detta område är ett tecken på problemens omfattning men kan leda till olika och inbördes avvikande tekniska lösningar på nationell nivå. Detta kan orsaka avsevärda samordningsproblem. Syftet med e-juridikinitiativet är att avvärja denna risk genom att föreslå gemensamma lösningar på problemen. 3. Initiativets målsättningar Meddelandet har följande målsättningar: • Främja tillgången till information, genom att publicera den på Internet och löpande uppdatera den. • Skynda på förfarandena, särskilt genom att förenkla användningen av videokonferenser och främja en samordnad utveckling av e-juridik. • Öka det ömsesidiga förtroendet mellan rättsliga myndigheter, särskilt genom att undanröja språkliga hinder och tillhandahålla pålitliga verktyg som garanterar datasäkerhet och uppgifternas äkthet. • Stärka mekanismerna för gränsöverskridande rättsligt samarbete, särskilt genom att utarbeta praktiska verktyg och underlätta tillämpningen av befintliga EU-bestämmelser. • Samordna befintliga projekt och garantera deras inbördes samstämmighet. 4. Politiska alternativ I konsekvensbedömningen undersöks fyra politiska alternativ för att lösa problemen, inbegripet ett status quo-alternativ (alternativ 1). a) Alternativ 1: Status quo: E-juridikprojektet överlåts till medlemsstaterna – befintliga projekt fortsätter + Inga resurser fordras - Befintliga problem kommer troligen inte att lösas – risk för inbördes avvikande tekniska lösningar b) Alternativ 2: Stöd till transnationella åtgärder och främjande av utbyte av god praxis + De nationella projekten kommer troligen att stimuleras – begränsade resurser krävs - Begränsad ambitionsnivå och problemlösningskapacitet c) Alternativ 3: Europeiskt e-juridikinitiativ: Utifrån fyra kriterier kan strategin inriktas på följande åtgärder: användning av videokonferenser; upprättande av en e-juridikportal; förbättrade översättningsmöjligheter genom utveckling av automatiska elektroniska översättningshjälpmedel; förbättring av kommunikationen mellan rättsliga myndigheter; ökad sammankoppling av nationella register; elektroniska verktyg för EU-förfaranden (t.ex. det europeiska betalningsföreläggandet) + EU-dimensionen kombineras med nationell behörighet – ger skalfördelar - Olika projekt fordrar separata genomförbarhetsstudier d) Alternativ 4: Lagstiftning: horisontella rättsakter med syfte att införa gemensamma tekniska och rättsliga normer för e-juridik + Gemensamma lösningar med maximal effektivitet - Rättslig grund, politiskt känsligt område 5. Rekommenderat alternativ Alternativ 3 – som innefattar delar av alternativ 2 – är det politiska alternativ som rekommenderas. Varför? • Det främjar utvecklingen av konkreta projekt som förbättrar det rättsliga samarbetet (översättning, videokonferenser etc.). • Det uppmuntrar e-juridikinitiativ på nationell nivå, i enlighet med subsidiaritetsprincipen, samtidigt som det tryggar samstämmighet på EU-nivå genom utbyte av god praxis. • Det minskar risken för inbördes avvikande tekniska lösningar, samtidigt som ingen bindande enhetlig standard föreskrivs. • Det möjliggör skalfördelar och besparingar för nationella förvaltningar och medborgare, utan att EU och medlemsstaterna drabbas av någon större ekonomisk börda. • Det lägger grunden för att EU:s institutioner ska kunna spela en central roll, samtidigt som man undviker de (rättsliga och politiska) riskerna med lagstiftning. 6. Vem berörs? • Medlemsstaterna, som bär huvudansvaret för att det finns effektiva och pålitliga rättssystem. • Europeiska kommissionen, i sin roll som fördragens väktare. • Medlemsstaternas rättsliga myndigheter, som behöver mer sofistikerade kommunikationsverktyg, särskilt i gränsöverskridande ärenden. • Jurister, medborgare och företag som alla förespråkar bättre användning av IT-verktyg för att deras behov av att få tillgång till rättsväsendet ska mötas på ett tillfredsställande sätt. 7. Vem har rådfrågats? Vid utarbetandet av konsekvensbedömningen har hänsyn tagits till reaktionerna från medlemsstater, rättsliga myndigheter, rättsutövare, medborgare och företag. Samtliga dessa aktörer rådfrågades, direkt eller indirekt, innan konsekvensbedömningen skrevs. För att mäta medborgarnas behov på det civilrättsliga området användes en Eurobarometerundersökning om civilrätt. Rättsutövarnas åsikter samlades in med hjälp av ett frågeformulär som sändes ut via de civil- och straffrättsliga nätverken. De nationella rättsliga myndigheternas åsikter samlades in med hjälp av ett av rådet utsänt frågeformulär om användningen av IKT i medlemsstaternas rättsväsenden, om konkursregister och om användningen av videokonferenser. Det interna samrådet har ägt rum genom ett nära samarbete mellan initiativtagande generaldirektorat och GD DIGIT, DGT, ENTR, INFSO, MARKT, TREN, samt OLAF, OPOCE och generalsekretariatet. ES (...PICT...)|COMISIÓN DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS| Bruselas, 30.5.2008 SEC(2008) 1944 DOCUMENTO DE TRABAJO DE LOS SERVICIOS DE LA COMISIÓN Documento de acompañamiento de la Comunicación al Consejo, al Parlamento Europeo y al Comité Económico y Social europeo "Hacia una estrategia europea en materia de e-Justicia" Resumen Ejecutivo de la evaluación de impacto COM(2008)329 final SEC(2008)1947 DOCUMENTO DE TRABAJO DE LOS SERVICIOS DE LA COMISIÓN Resumen ejecutivo de la evaluación de impacto de la Comunicación al Consejo, al Parlamento Europeo y al Comité Económico y Social europeo "Hacia una estrategia europea en materia de e-Justicia" 1. El trasfondo político En junio de 2007, el Consejo JAI (doc. 10393/07 JURINFO 21) señaló varias prioridades para desarrollar la e-Justicia en la Unión Europea: - creación de una interfaz europea (portal de e-Justicia); - creación de condiciones para el establecimiento de una red de distintos registros, tales como los de antecedentes penales, los registros de insolvencia, los registros mercantiles y empresariales y los registros de propiedad; - inicio de la preparación para la utilización de las tecnologías de la información y la comunicación (TIC) para el procedimiento europeo de orden de pago, con arreglo al Reglamento (CE) n° 1896/2006; - mejora del uso de la tecnología de videoconferencia en los procedimientos transfronterizos, en especial los referentes a la obtención de pruebas; - concepción de herramientas de apoyo para la interpretación y la traducción. Durante las presidencias alemana y portuguesa y la actual presidencia eslovena, ha habido un progreso constante del trabajo sobre e-Justicia. El trabajo realizado en este contexto debe: - garantizar que se dé prioridad a los proyectos operativos; - dar prioridad a las estructuras descentralizadas, sin descuidar la coordinación a escala europea; - inspirarse en los instrumentos legales existentes, recurriendo a las herramientas TI para mejorar la eficacia de los mismos. El Parlamento Europeo ha expresado también su apoyo al proyecto de e-Justicia. Ya hay en marcha en esta materia una serie de iniciativas europeas y nacionales (Doc. 6358/08, JURINFO 14). La Comisión ha encarecido firmemente el uso de tecnologías de la información por módem, tanto en la esfera civil como en la penal. Varios instrumentos ya adoptados en el contexto de la cooperación judicial en asuntos civiles prevén dicha posibilidad, por ejemplo en el proceso monitorio europeo, el Reglamento relativo a las diligencias de obtención de pruebas y el procedimiento europeo de escasa cuantía. Amén de ello, la Comisión, en estrecha colaboración con los Estados miembros, ha gestionado desde 2003 el "portal" de la Red de Cooperación Judicial en materia civil y comercial, accesible a los ciudadanos en 22 lenguas. La Comisión ha elaborado y creado también el Atlas Judicial Europeo, una herramienta electrónica a disposición de los jueces y otros profesionales del Derecho que les permite administrar en línea procedimientos transfronterizos. Ambas herramientas son sin discusión elementos precursores de un marco europeo de e-Justicia. En materia penal, la Comisión está trabajando en una herramienta que aspira a permitir el intercambio de la información extraída de los registros de antecedentes penales de los Estados miembros. Eurojust ha desarrollado tambien sistemas seguros de comunicación con las autoridades nacionales, en especial dentro del proyecto E-COP. En los próximos años, la e-Justicia brindará muchas oportunidades para hacer más tangible a los ciudadanos el espacio judicial europeo. A fin de establecer una estrategia general en un asundo de este calado, la Comisión querría adoptar en mayo una Comunicación sobre e-Justicia. Dicha Comunicación pretente fijar criterios objetivos para establecer prioridades, en particular para proyectos futuros a escala europea, y obtener así resultados concretos en un plazo razonable de tiempo. 2. Definición del problema Mientras la demanda de justicia crece en toda Europa y la dimensión transnacional de la misma no cesa de aumentar, debido a la mayor movilidad de los operadores económicos y de los ciudadanos, los sistemas tradicionales de justicia no pueden proporcionar una respuesta adecuada a las nuevas necesidades. La justicia transnacional presenta rasgos específicos y plantea retos propios que requieren soluciones adecuadas e innovadoras. Las principales insuficiencias de la justicia transnacional pueden resumirse así: • déficit de información sobre los procedimientos aplicables en otros Estados miembros; • barreras lingüísticas; • dificultad en el intercambio de información entre las autoridades judiciales de los distintos Estados miembros; • falta de confianza entre las autoridades judiciales de los distintos Estados miembros; • aplicación insuficiente de los instrumentos de la UE existentes; • problemas relacionados con la seguridad y la autenticidad de documentos. La diversidad de iniciativas nacionales que se dan en este campo, si bien dan cuenta de la importancia del fenómeno, podrían llevar a la adopción de soluciones técnicas diferentes y divergentes a escala nacional. De ello podrían derivarse problemas graves de interoperatividad. La iniciativa e-Justicia busca prevenir dicho riesgo planteando un enfoque común de los problemas. 3. Objetivos de la iniciativa La Comunicación persigue los objetivos siguientes: • promover un acceso más fácil a la información, haciéndola accesible en línea y actualizándola continuamente; • acelerar los procedimientos, racionalizando, en especial, la utilización de la videoconferencia y apoyando el desarrollo coordinado de la e-Justicia; • mejorar la confianza mutua entre autoridades judiciales, eliminando, en especial, las barreras relacionadas con el multilingüismo y aportando herramientas fiables para garantizar la seguridad y la autenticidad de los datos; • reforzar los mecanismos de cooperación judicial transfronteriza, en especial concibiendo herramientas prácticas y facilitando la aplicación de los instrumentos UE existentes; • coordinar los proyectos existentes y asegurar su consistencia. 4. Estrategias posibles El informe EI explora cuatro estrategias distintas para abordar los problemas, incluida una opción continuista (estrategia 1). a) Estrategia 1: Mantenimiento de la situación actual: e-Justicia al arbitrio de los Estados miembros – Continuación de los proyectos en marcha + Recursos necesarios: Cero - Problemas actuales sin solución previsible: riesgo de soluciones técnicas divergentes b) Estrategia 2: Apoyo a actuaciones transnacionales y fomento del intercambio de mejores prácticas + Probable impulso de los proyectos nacionales – Recursos necesarios limitados - Arco de problemas y capacidad resolutoria limitados c) Estrategia 3: Iniciativa europea de e-Justicia Basándose en cuatro criterios, la estrategia puede centrarse en las actuaciones siguientes: utilización de la videoconferencia; creación de un portal de e-Justicia; mejora de la oferta de traducción mediante el desarrollo de herramientas de traducción automática en línea; mejora de la comunicación entre las autoridades judiciales; mejora de la interconexión entre los archivos nacionales; herramientas de procedimientos europeos en línea (p.e., proceso monitorio europeo). + Combina la dimensión europea y la competencia nacional – permite economías de escala - Los distintos proyectos requieren una evaluación separada de la viabilidad d) Estrategia 4: Acción legislativa: instrumentos horizontales para implantar normas técnicas y jurídicas comunes de e-justicia + Eficacia máxima de las soluciones comunes - Fundamento jurídico, sensibilidad política de la materia 5. Estrategia recomendada La estrategia recomendada es la número 3, que incorpora elementos de la 2. ¿Por qué? • Estimula el desarrollo de proyectos concretos que mejoran la cooperación judicial (traducciones, videoconferencia, etc.); • fomenta la iniciativa de e-Justicia a escala nacional, con arreglo al principio de subsidiariedad, a la vez que garantiza la coherencia a escala europea mediante el intercambio de mejores prácticas; • evita los riesgos de soluciones técnicas divergentes, sin llegar a imponer normas individuales; • permite economías de escala y ahorros de costes a las administraciones nacionales y a los ciudadanos nacionales, sin que ello acarree una carga financiera excesiva para la UE y los Estados miembros; • establece la base para que las instituciones europeas desempeñen un papel central evitando, sin embargo, los escollos (jurídicos y políticos) de la acción legislativa. 6. ¿Quiénes se benefician? • los Estados miembros, en los que reside la responsabilidad primaria de proporcionar sistemas judiciales eficaces y fiables de justicia; • la Comisión Europea, en cuanto guardiana de los Tratados; • las autoridades judiciales de los Estados miembros, que precisan herramientas más sofisticadas para comunicarse entre ellas, especialmente en asuntos transfronterizos; • los profesionales del Derecho, los ciudadanos y el mundo de los negocios, todos los cuales estimularán un mejor uso de las herramientas TI para lograr respuestas más satisfactorias a sus necesidades judiciales. 7. ¿A quién se ha consultado? El informe EI se ha preparado teniendo en cuenta las reacciones de los Estados miembros, de las autoridades judiciales, de los profesionales del Derecho, de los ciudadanos y del mundo de los negocios. Todos estos actores han sido consultados, directa o indirectamente, antes de redactarse el presente informe EI. Para calibrar las necesidades de los ciudadanos en relación con la justicia civil, se han utilizado los resultados de un Eurobarómetro sobre justicia civil. Las opiniones de los profesionales se han recabado por medio de un cuestionario distribuido por la Red Judicial en materia civil y la Red Judicial de asuntos penales. Las opiniones de las autoridades judiciales de los Estados miembros se han recabado por medio de cuestionarios sobre el uso de las TIC en los sistemas judiciales de los Estados miembros, sobre los registros de insolvencia y sobre utilización de la videoconferencia, distribuidos por el Consejo. Para las consultas internas, la DG responsable ha desarrollado contactos estrechos con las direcciones generales DIGIT, DGT, ENTR, INFSO, MARKT y TREN así como con la OPOCE y la SG. ET (...PICT...)|EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON| Brüssel, 30.5.2008 SEK(2008) 1944 KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT Lisatud teatisele „E-õiguskeskkonna Euroopa strateegia väljatöötamine”, mis esitatakse nõukogule, Euroopa Parlamendile ja Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele Mõju hindamise kommenteeritud kokkuvõte COM(2008)329 final SEC(2008)1947 KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT Mõju hindamise kommenteeritud kokkuvõte teatisest „E-õiguskeskkonna Euroopa strateegia väljatöötamine”, mis esitatakse nõukogule, Euroopa Parlamendile ja Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele 1. Poliitiline taust 2007. aasta juunis määratles õigus- ja siseküsimuste nõukogu (dok 10393/07 JURINFO 21) e-õiguskeskkonna arendamiseks Euroopa Liidus mitu prioriteeti: - luua Euroopa liides (e-õiguskeskkonna portaal); - luua võimalused mitmete registrite võrguks sidumiseks, nt karistusregistrid, maksejõuetuse registrid, äri- ja ettevõtlusregistrid ning kinnistusraamatud; - alustada ettevalmistusi Euroopa maksekäsumenetluse elektrooniliseks rakendamiseks kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1896/2006; - parandada videokonverentside kasutamist piiriüleste menetlustega seotud teabevahetuses, eelkõige tõendite kogumisel; - töötada välja abivahendid tõlkimiseks. Saksamaa, Portugali ja (praegu) Sloveenia eesistumise ajal on e-õiguskeskkonda hõlmava tööga kindlalt edasi liigutud. Töö raames tuleb saavutada järgmist: - tagada, et eelistataks juba käsilolevaid projekte; - eelistada detsentraliseeritud struktuure, tagades samal ajal kooskõlastamise Euroopa tasandil; - lähtuda olemasolevatest õigusaktidest ja kasutada nende tõhustamiseks IT-vahendeid. Euroopa Parlament on ka väljendanud e-õiguskeskkonna projektile oma toetust. Euroopa ja riikide tasandil on selles valdkonnas käivitatud juba mitmeid algatusi. (Dok 6358/08, JURINFO 14). Komisjon on järjepidevalt julgustanud modernsete infotehnoloogiate kasutamist nii tsiviil- kui ka kriminaalasjades. Mitmes tsiviilasjades tehtava õigusalase koostöö raames vastu võetud õigusaktis on sellise võimaluse kasutamine juba ette nähtud, nt Euroopa maksekäsumenetlus, tõendite kogumist käsitlev määrus või Euroopa väiksemate kohtuvaidluste menetlus. Lisaks on komisjon hallanud alates 2003. aastast tihedas koostöös liikmesriikidega tsiviil- ja kaubandusasju käsitleva Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku portaali, mis on kodanikele kättesaadav 22 keeles. Komisjon on ka töötanud välja ja Euroopa õigusatlase. Tegemist on elektroonilise vahendiga, mida saavad kasutada kohtunikud ja õigusala töötajad ning tänu millele nad saavad lahendada piiriüleseid asju Interneti kaudu. Nimetatud kaks vahendit moodustavad kindlasti tulevikus ühe osa Euroopa e-õiguskeskkonnast. Kriminaalvaldkonnas on komisjonil käsil töö vahendi kallal, mille abil liikmesriigid saaksid omavahel vahetada karistusregistrite andmeid. Ka Eurojust on töötanud riikide ametiasutustega andmete vahetamiseks välja turvalised sidesüsteemid, eelkõige projekti E-POC raames. Eelolevatel aastatel pakub e-õiguskeskkond mitmeid võimalusi, kuidas muuta õigusel rajanev Euroopa ala kodaniku jaoks konkreetsemaks. Üldstrateegia koostamiseks selles olulises küsimuses soovib komisjon võtta mais vastu e-õiguskeskkonda käsitleva teatise. Selles teatises püütakse kehtestada objektiivsed kriteeriumid, mille alusel prioriteete seada, eriti Euroopa tasandi uute projektide jaoks, et jõuda mõistliku aja jooksul konkreetsete tulemusteni. 2. Probleemitõstatus Ettevõtjad tegutsevad rohkem piiriüleselt ja kodanikud liiguvad rohkem ühest riigist teise, mistõttu kasvab ka nõudlus õigusemõistmise järgi kõikjal Euroopas ja piiriülene osakaal selles on aina suurem. Traditsioonilised õigussüsteemid ei suuda enam anda uutele vajadustele rahuldavat vastust. Piiriülesele õigusemõistmisele on iseloomulikud teatavad erijooned ja sellest johtuvad eriomased probleemid, mille lahendamiseks tuleb leida asjakohased ja uuenduslikud vahendid. Peamised piiriülese õigusemõistmise puudused võib võtta kokku järgmiselt: • puudub piisav teave teistes liikmesriikides kohaldatavate menetluste kohta; • keelebarjäärid; • raskused teabe vahetamisel eri liikmesriikide õigusasutuste vahel; • usalduse puudumine erinevate liikmesriikide õigusasutuste vahel; • olemasolevate ELi õigusaktide puudulik rakendamine; • turvalisuse ja dokumentide autentimisega seotud probleemid. Algatusi selles valdkonnas on palju, mis annab küll tunnistust selle nähtuse olulisusest, kuid võib viia selleni, et riigid võtavad kasutusele erinevad tehnilised lahendused, mida omavahel siduda ei ole võimalik. See võib tekitada koostalitusvõimele tõsiseid probleeme. E-õiguskeskkonna algatusega püütakse seda ohtu ära hoida, tehes ettepaneku käsitleda seda küsimust ühtsetel alustel. 3. Algatuse eesmärgid Teatisega püütakse saavutada järgmist: • Edendada lihtsamat juurdepääsu teabele, tehes selle kättesaadavaks võrgus ja ajakohastades seda. • Kiirendada menetlusi, eelkõige kasutades laialdasemalt videokonverentse ja toetades e-õiguskeskkonna kooskõlastatud arendamist. • Suurendada õigusasutuste vastastikust usaldust, eelkõige kõrvaldades takistusi, mis on seotud mitmekeelsusega ja pakkudes usaldusväärseid vahendeid, et tagada andmete turvalisus ja autentimine. • Tõhustada piiriülese õigusalase koostöö mehhanisme, eelkõige töötades välja praktilisi vahendeid ja hõlbustades olemasolevate ELi õigusaktide kohaldamist. • Kooskõlastada olemasolevaid projekte ja tagada nende järjepidevus. 4. Poliitikavalikud Mõju hindamise aruandes uuritakse probleemide lahendamiseks nelja poliitikavalikut, sealhulgas valikut, kus säilitatakse praegune olukord (1. valik). a) 1. valik: säilitatakse praegune olukord: e-õiguskeskkond jäetakse liikmesriikide hallata ja jätkatakse olemasolevaid projekte + Rahaliste vahendite järgi vajadus puudub - Olemasolevaid probleeme suure tõenäosusega ei lahendata – oht omavahel kokkusobimatuteks tehnilisteks lahendusteks b) 2. valik: toetada riigiüleseid meetmeid ja parimate tavade vahetamist + Tõenäoliselt saavad tuult tiibadesse riikide projektid – piiratud rahalised vahendid vajalikud - Piiratud eesmärgid ja suutlikkus probleeme lahendada c) 3. valik: Euroopa e-õiguskeskkonna algatus: toetudes neljale kriteeriumile võib strateegia keskenduda järgmistele meetmetele: videokonverentsi kasutamine, e-õiguskeskkonna portaali loomine, tõlkevõimaluste parandamine, töötades välja Interneti-põhised automaattõlke vahendid, suhtlemise parandamine õigusasutuste vahel, omavahel ühendatud riiklike registrite arvu suurendamine, sidusvahendid Euroopa menetluste jaoks (nt maksekäsumenetlus) + Selle valiku puhul on ühendatud Euroopa mõõde ja riikide pädevus – on võimalik saavutada mastaabisääst - Erinevate projektide kohta tuleb teha eraldi teostatavushinnang d) 4. valik: seadusandlik meede: horisontaalsed vahendid ühtsete tehniliste ja õiguslike standardite kehtestamiseks + Kõige tõhusam ühtsete lahenduste saavutamiseks - Õiguslik alus, poliitiliselt tundlik valdkond 5. Eelistatud valik Eelistatud poliitikavalik on 3. valik, millesse on inkorporeeritud teatavad osad 2. valikust. Miks? • Selle abil toetatakse konkreetseid projekte, mis parandavad õigusalast koostööd (tõlkimine, videokonverents jne). • Sellega ergutatakse e-õiguskeskkonna algatust riigi tasandil kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega, tagades samal ajal järjekindluse Euroopa tasandil parimate tavade vahetamise teel. • Sellega hoitakse ära omavahel kokkusobimatute tehniliste lahenduste oht, sest kehtestatakse ühtsed standardid. • Selle abil on võimalik saavutada mastaabisääst ja kulude kokkuhoid riigiasutuste ja kodanike jaoks, ilma et see tooks ELi või liikmesriikide jaoks kaasa ülemäärast finantskoormust. • Sellega pannakse alus ELi institutsioonide kesksele rollile, hoides samal ajal ära seadusandlikust meetmest tuleneda võivad (õiguslikud või poliitilised) tagasilöögid. 6. Keda see mõjutab? • Liikmesriike, kellel lasub esmane vastutus tagada tõhus ja usaldusväärne õigusemõistmise süsteem. • Euroopa Komisjoni kui aluslepingute täitmise järelevalve eest vastutajat. • Liikmesriikide õigusasutusi, kellel on vaja keerulisemaid sidevahendeid, eriti piiriülestes asjades. • Õigusala töötajaid, kodanikke ja ettevõtjaid, kes kõik aitavad kaasa IT-vahendite paremale kasutamisele, et jõuda lahendusteni, mis vastavad paremini vajadustele, mis neil tekivad õigusvaldkonnas. 7. Kelle arvamust küsiti? Mõju hindamise aruande koostamisel on võetud arvesse liikmesriikide, õigusasutuste, õigusala töötajate, kodanike ja ettevõtjate arvamusi. Kõigi nende käest on küsitud arvamusi kas siis otse või kaudselt enne käesoleva mõjuhinnangu koostamist. Kodanike vajaduste mõõtmiseks tsiviilõiguses on kasutatud Eurobaromeetri tsiviilõigust käsitlevaid näitajaid. Õigusala töötajate seisukohti koguti tsiviilasjade õigusalase koostöö võrgustiku ning kriminaalasjade õigusalase koostöö võrgustiku kaudu levitatud küsimustike abil. Liikmesriikide õigusasutuste seisukohti koguti nõukogu levitatud küsimustiku abil, mis käsitles info- ja sidetehnoloogiate kasutamist liikmesriikide õigussüsteemides, maksejõuetuse registreid ja videokonverentse. Mõjuhinnangu koostanud peadirektoraat tegi käesoleva dokumendi väljatöötamisel tihedat koostööd informaatika peadirektoraadi, kirjaliku tõlke peadirektoraadi, ettevõtluse ja tööstuse peadirektoraadi, infoühiskonna peadirektoraadi, siseturu ja teenuste peadirektoraadi, transpordi ja energeetika peadirektoraadi, OLAFi, OPOCE ning peasekretariaadiga. FR (...PICT...)|COMMISSION DES COMMUNAUTÉS EUROPÉENNES| Bruxelles, le 30.5.2008 SEC(2008)1944 DOCUMENT DE TRAVAIL DES SERVICES DE LA COMMISSION accompagnant la communication au Conseil, au Parlement européen et au Comité économique et social européen intitulée «Vers une stratégie européenne en matière d’e Justice» résumé de l'analyse d'impact COM(2008)329 final SEC(2008)1947 DOCUMENT DE TRAVAIL DES SERVICES DE LA COMMISSION Résumé de l'analyse d’impact de la communication au Conseil, au Parlement européen et au Comité économique et social européen intitulée «Vers une stratégie européenne en matière d’e Justice» 1. Contexte politique En juin 2007, le Conseil JAI (document n° 10393/07 JURINFO 21) a défini plusieurs priorités afin de développer l’e Justice dans l'Union européenne: - création d'une interface européenne (portail e Justice); - création des conditions permettant la mise en réseau de différents registres, tels que les casiers judiciaires, les registres d'insolvabilité, les registres de commerce et les répertoires d’entreprises, ainsi que les registres fonciers; - engagement des préparatifs à l'utilisation des technologies de l'information dans les procédures européennes d'injonction de payer, conformément au règlement (CE) n° 1896/2006; - amélioration de l'utilisation de la vidéoconférence dans les procédures transfrontalières, notamment en matière d’obtention de preuves; - conception d’outils d’aide à l’interprétation et à la traduction. Au cours des présidences allemande et portugaise ainsi que sous l’actuelle présidence slovène, les travaux en matière d’e Justice ont connu une progression régulière. Les travaux réalisés en la matière doivent: - garantir que la priorité soit accordée aux projets opérationnels; - privilégier les architectures décentralisées sans négliger la nécessité d’une coordination européenne; - s’appuyer sur les instruments juridiques existants et utiliser les outils informatiques afin d’améliorer leur efficacité. Le Parlement européen a également exprimé son soutien au projet «e Justice». Un certain nombre d'initiatives existent déjà aux niveaux européen et national dans ce domaine (document n° 6358/08, JURINFO 14). La Commission a toujours encouragé le recours aux technologies modernes de l'information, tant en matière civile qu’en matière pénale. Plusieurs instruments déjà adoptés dans le cadre de la coopération judiciaire en matière civile prévoient cette possibilité, comme la procédure européenne d’injonction de payer, le règlement sur l’obtention des preuves et la procédure européenne pour les demandes de faible importance. En outre, la Commission gère depuis 2003, en étroite collaboration avec les États membres, le «portail» du réseau judiciaire européen en matière civile et commerciale, accessible aux citoyens dans 22 langues. La Commission a également conçu et créé l'atlas judiciaire européen, un outil électronique à la disposition des juges et des praticiens du droit, qui leur permet de résoudre en ligne un certain nombre de questions dans le cadre de procédures transfrontalières. Ces deux outils font indéniablement figure de précurseurs d'un futur cadre européen en matière d’e Justice. Dans le domaine pénal, la Commission travaille actuellement à la mise au point d’un outil visant à permettre l'échange d'informations extraites des casiers judiciaires des États membres. Eurojust a également mis en place des systèmes de communication sécurisés avec les administrations nationales, notamment dans le cadre du projet E POC. Dans les années à venir, e Justice offrira de nombreuses possibilités de faire de l’espace judiciaire européen une réalité concrète pour les citoyens. Afin de mettre en place une stratégie globale pour l’approche de cette importante question, la Commission souhaiterait adopter en mai une communication sur l’e Justice, visant à fixer des critères objectifs en vue de la définition de priorités, particulièrement pour les projets futurs au niveau européen, afin d’obtenir des résultats concrets dans un délai raisonnable. 2 Définition du problème La demande de justice augmentant à travers l'Europe et sa dimension transnationale enregistrant une croissance constante, en raison de la mobilité accrue des opérateurs économiques et des citoyens, les systèmes traditionnels de justice ne sont pas en mesure de fournir une réponse appropriée aux nouveaux besoins. La justice transnationale présente des caractéristiques particulières et pose des difficultés spécifiques, exigeant des solutions adaptées et novatrices. Les principaux désavantages de la justice transnationale peuvent se résumer comme suit: • déficit d'informations sur les procédures applicables dans d'autres États membres; • obstacles linguistiques; • difficultés rencontrées dans l’échange d'informations entre les autorités judiciaires des différents États membres; • manque de confiance entre les autorités judiciaires des différents États membres; • mise en œuvre insuffisante des instruments européens existants; • problèmes liés à la sécurité et à l'authentification des documents. Si elle est la preuve de l’importance du phénomène, la diversité des initiatives nationales prises dans ce domaine pourrait conduire à l'adoption de solutions techniques différentes, voire divergentes au niveau national, avec, comme conséquence, d’importants problèmes d’interopérabilité. L'initiative «e Justice» vise à écarter ce risque en proposant une approche commune de la question. 3. Objectifs de l'initiative Les objectifs de la communication sont les suivants: • simplifier l’accès à l'information, en rendant les informations accessibles en ligne et en les tenant à jour; • accélérer les procédures, notamment en facilitant le recours à la vidéoconférence et en soutenant le développement coordonné de l’e Justice; • améliorer la confiance mutuelle entre les autorités judiciaires, notamment en supprimant les entraves liées au multilinguisme et en fournissant des outils fiables pour garantir la sécurité et l'authentification des données; • renforcer les mécanismes de coopération judiciaire transfrontalière, notamment en concevant des outils pratiques et en facilitant la mise en œuvre des instruments européens existants; • coordonner des projets existants et assurer leur cohérence. 4. Options politiques L’analyse d’impact examine les quatre options politiques proposées pour résoudre les problèmes qui se posent, l'une d’elles prévoyant un statu quo (option 1). a) Option 1 statu quo: l’initiative en matière d’e Justice serait laissée aux États membres, les projets existants étant poursuivis + Aucune ressource requise - problèmes actuels peu susceptibles d'être résolus - risque de solutions techniques divergentes b) Option 2 soutien aux actions transnationales et promotion de l’échange de bonnes pratiques + projets nationaux susceptibles d’être encouragés - ressources requises limitées - ambition et capacité de résolution des problèmes limitées c) Option 3 initiative européenne «e Justice»: sur la base de quatre critères, la stratégie peut se concentrer sur les actions suivantes: utilisation de la vidéoconférence; création du portail «e Justice»; amélioration des capacités de traduction en développant des outils de traduction automatique disponibles en ligne; amélioration de la communication entre les autorités judiciaires; interconnexion accrue entre les registres nationaux; outils en ligne pour les procédures européennes (par exemple, la procédure européenne d’injonction de payer) + associe la dimension européenne à la compétence nationale – permet des économies d'échelle - des projets différents exigent des études de faisabilité distinctes d) Option 4 action législative: instruments horizontaux visant à imposer des normes techniques et juridiques communes en matière d’e Justice + efficacité maximale des solutions communes - base juridique, sensibilité politique du domaine 5. Option privilégiée L'option 3 - qui inclut des éléments de l'option 2 - est l'option politique privilégiée. Pour quelles raisons? • elle favorise le développement de projets concrets qui améliorent la coopération judiciaire (traductions, vidéoconférence, etc.); • elle encourage l'initiative «e Justice» au niveau national, conformément au principe de subsidiarité, tout en assurant la cohérence au niveau européen grâce à l’échange de bonnes pratiques; • elle permet d’écarter les risques que présentent des solutions techniques divergentes, sans aller jusqu’à imposer des normes uniques; • elle permet des économies d'échelle et une réduction des coûts pour les administrations nationales et les citoyens, sans créer de charge financière excessive pour l'UE ni pour les États membres; • elle offre une base permettant aux institutions de l'UE de jouer un rôle fondamental, tout en évitant les écueils (juridiques et politiques) d’une action législative. 6. Qui est concerné? • les États membres, auxquels incombe la responsabilité première d’assurer une justice efficace et digne de confiance; • la Commission européenne, en sa qualité de gardienne des traités; • les autorités judiciaires des États membres, qui ont besoin d’outils de communication plus sophistiqués, en particulier dans les affaires transfrontalières; • les professions juridiques, les citoyens et les entreprises, qui préconisent tous une meilleure utilisation des outils informatiques en vue d’apporter des réponses plus satisfaisantes à leurs besoins en matière de «justice». 7. Qui a été consulté? L’analyse d’impact a été préparée en tenant compte des réponses données par les États membres, les autorités judiciaires, les professionnels du droit, les citoyens et les entreprises. Tous ces acteurs ont été consultés, directement ou indirectement, avant la rédaction de cette analyse d’impact. Les résultats d'un sondage Eurobaromètre sur la justice civile ont été utilisés pour mesurer les besoins des citoyens en matière de justice civile. Les points de vue des praticiens du droit ont été recueillis au moyen d’un questionnaire diffusé par les réseaux judiciaires en matière civile ainsi qu’en matière pénale. Les points de vue des autorités judiciaires des États membres ont été recueillis au moyen de questionnaires, diffusés par le Conseil, sur l'utilisation des technologies de l’information et de la communication dans les systèmes judiciaires des États membres, sur les registres d'insolvabilité et sur la vidéoconférence. Pour ce qui est de la consultation interne, la DG auteur a noué des contacts étroits avec les DG DIGIT, DGT, ENTR, INFSO, MARKT et TREN, ainsi que l’OLAF, l’OPOCE et le SG. HU (...PICT...)|AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA| Brüsszel, 30.5.2008 SEC(2008)1944 A BIZOTTSÁG SZERVEZETI EGYSÉGEINEK MUNKADOKUMENTUMA Kísérő dokumentum a Tanácsnak, az Európai Parlamentnek és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak szóló „Úton az európai e-igazságügyi stratégia felé” című közleményhez A HATÁSVIZSGÁLAT ÖSSZEFOGLALÁSA COM(2008)329 final SEC(2008)1947 A BIZOTTSÁG SZERVEZETI EGYSÉGEINEK MUNKADOKUMENTUMA A Tanácsnak, az Európai Parlamentnek és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak szóló „Úton az európai e-igazságügyi stratégia felé” című közlemény összefoglalása 1. Politikai háttér 2007 júniusában a Bel- és Igazságügyi Tanács (10393/07 JURINFO 21) számos prioritást határozott meg az Európai Unió e-igazságszolgáltatása fejlesztése terén: – európai interfész felállítása (az e-igazságszolgáltatás honlapja), – a feltételek megteremtése több nyilvántartás, például bűnügyi nyilvántartások, fizetésképtelenségi nyilvántartások, cégjegyzékek és ingatlan-nyilvántartások hálózatba kapcsolására, – előkészületek megkezdése az IKT alkalmazására az európai fizetési meghagyásos eljárás során, az 1896/2006/EK rendelettel összhangban, – a videokonferenciák tartásának ösztönzése a határokon átnyúló ügyekben, különösen a bizonyítékok felvétele tekintetében, – támogató eszközök kidolgozása a tolmácsoláshoz és fordításhoz. A német, portugál és a (jelenlegi) szlovén elnökség ideje alatt az e-igazságszolgáltat területén folytatott munka folyamatosan haladt. Az e keretek között elvégzetteknek – biztosítaniuk kell az operatív projektek prioritását, – előnyben kell részesíteniük a decentralizált struktúrákat, és egyidejűleg európai szintű koordinációt kell biztosítaniuk, – a meglévő jogi aktusokra kell támaszkodniuk, és hatékonyságuk fokozása érdekében IT-eszközöket kell igénybe venniük. Az Európai Parlament támogatásáról biztosította az e-igazságszolgáltatás projektjét. E területen már számos kezdeményezés született európai és nemzeti szinten (6358/08 JURINFO 14). A Bizottság a polgári jog és a büntetőjog területén egyaránt folyamatosan ösztönözte a modern információs technológiák alkalmazását. A polgári ügyekben folytatott igazságügyi együttműködés keretében már elfogadott számos aktus rendelkezik erről a lehetőségről, ilyen például az európai fizetési meghagyásos eljárás, a bizonyításfelvételről szóló rendelet és a kis értékű követelések esetén alkalmazható európai eljárás. 2003 óta tartja fenn továbbá a Bizottság a tagállamokkal szoros együttműködésben a polgári és kereskedelmi ügyekben illetékes Európai Igazságügyi Hálózatot, amely 22 nyelven hozzáférhető a polgárok számára. A Bizottság emellett kidolgozta és elkészítette az Európai Igazságügyi Atlaszt, amely a bírák és jogi szakemberek rendelkezésére álló olyan elektronikus eszköz, amely révén az interneten keresztül folytathatnak határokon átnyúló eljárásokat. E két eszköz tagadhatatlanul előfutára a jövőbeli e-igazságszolgáltatás európai keretének. A büntetőjog terén a Bizottság olyan eszköz kidolgozásán fáradozik, amely a tagállamok bűnügyi nyilvántartásaiból származó információk cseréjét teszi lehetővé. Az Eurojust a nemzeti hatóságokkal közösen szintén kidolgozott biztonságos kommunikációs rendszereket, különösen az E-POC projekt keretében. Az elkövetkező években az e-igazságszolgáltatás számos lehetőséget kínál majd arra, hogy az európai igazságügyi térség még kézzelfoghatóbbá váljék a polgárok számára. Annak érdekében, hogy átfogó stratégiát dolgozzon ki e fontos terület számára, a Bizottság májusban közleményt kíván elfogadni az e-igazságszolgáltatásról. E közlemény célja objektív feltételeket meghatározni a prioritások kiválasztásához – különösen az európai szintű jövőbeli projektek esetén – annak érdekében, hogy belátható időn belül konkrét eredmények szülessenek. 2 A probléma meghatározása Mivel az igazságszolgáltatást egyre többen kívánják igénybe venni szerte Európában, és transznacionális léptéke is folyamatosan növekszik, a gazdasági szereplők fokozott mobilitása miatt az igazságszolgáltatás hagyományos rendszere már nem tudja megfelelő mértékben kielégíteni ezen új igényeket. A transznacionális igazságszolgáltatást sajátságos tulajdonságok jellemzik, és olyan különleges kihívásokat teremt, amelyek megfelelő és innovatív megoldásokat igényelnek. A transznacionális igazságszolgáltatás főbb nehézségei a következőképpen foglalhatók össze: • információhiány a többi tagállamban alkalmazandó eljárásokról; • nyelvi akadályok; • az információcsere nehézségei a különböző tagállamok igazságügyi hatóságai között; • a bizalom hiánya a különböző tagállamok igazságügyi hatóságai között; • a meglévő uniós aktusok elégtelen végrehajtása; • a dokumentumok biztonságával és hitelességével kapcsolatos problémák. Az e területen meglévő nemzeti kezdeményezések sokfélesége – amely a jelenség fontosságát jelzi – különböző, egymástól eltérő, nemzeti szintű technikai megoldások elfogadásához vezethet. Ebből következően jelentős problémák alakulhatnak ki az interoperabilitás terén. Az e-igazságszolgáltatásra irányuló kezdeményezés úgy igyekszik e veszélyt elhárítani, hogy a kérdés közös megközelítését javasolja. 3. A kezdeményezés célkitűzései A közlemény célkitűzései a következők: • előmozdítani az információhoz való könnyebb hozzáférést az információ internetes elérhetőségének és frissítésének biztosításával; • felgyorsítani az eljárásokat, különösen a videokonferenciák általánossá tételével és az e-igazságszolgáltatás koordinált fejlesztésének támogatásával; • növelni a kölcsönös bizalmat az igazságügyi hatóságok között, különösen a többnyelvűséggel kapcsolatos akadályok elmozdításával és az adatbiztonságot és -hitelességet biztosító, megbízható eszközök rendelkezésre bocsátásával; • megerősíteni a határokon átnyúló igazságügyi együttműködés mechanizmusait, különösen gyakorlati eszközök kidolgozásával és a meglévő uniós aktusok alkalmazásának megkönnyítésével; • koordinálni a meglévő projekteket és biztosítani koherenciájukat. 4. Szakpolitikai lehetőségek A hatásvizsgálati jelentés négy különféle lehetőséget tár fel a probléma megoldására, köztük a status quo lehetőségét (1. lehetőség). a) 1. lehetőség – Status quo: Az e-igazságszolgáltatás a tagállamok dolga marad – a meglévő projektek folytatása + nincs szükség forrásokra – a jelenlegi problémák valószínűleg nem oldódnak meg – eltérő technikai megoldásokban rejlő veszély b) 2. lehetőség – Transznacionális fellépések támogatása és a bevált gyakorlatok cseréjének ösztönzése + a nemzeti projektek valószínűleg fellendülnek – kevés forrásra van szükség – korlátozott mértékű a lelkesedés és a problémamegoldó kapacitás c) 3. lehetőség – Európai e-igazságszolgáltatás kezdeményezése négy ismérv alapján a stratégia a következő fellépésekre összpontosíthat: videokonferenciák tartása; az e-igazságszolgáltatási honlap felállítása; fordítási lehetőségek javítása automatikus internetes fordítóeszközök kifejlesztésével; az igazságügyi hatóságok közötti kommunikáció javítása; a nemzeti nyilvántartások még szélesebb körű összekapcsolása; internetes eszközök biztosítása az európai eljárásokhoz (pl. európai fizetési meghagyásos eljárás) + ötvözi az európai dimenziót és a nemzeti hatásköröket – méretgazdaságosságot tesz lehetővé – a különféle projektek miatt külön megvalósíthatósági értékelésekre van szükség d) 4. lehetőség – Jogszabályalkotás horizontális aktusok az e-igazságszolgáltatás közös technikai és jogi normáinak felállítására + közös megoldások maximális hatékonysága – jogalap, a terület politikai érzékenysége 5. Javasolt lehetőség Javasoljuk a – 2. lehetőség elemeit is felölelő – 3. szakpolitikai lehetőség választását. Miért? • Támogatja az igazságügyi együttműködést fejlesztő konkrét projektek kidolgozását (fordítások, videokonferenciák stb.). • Ösztönzi nemzeti szinten az e-igazságszolgáltatás kezdeményezését, összhangban a szubszidiaritás elvével, és egyúttal európai szinten is biztosítja a koherenciát a bevált gyakorlatok cseréjével. • Elhárítja az elérő technikai megoldások kidolgozásának veszélyét anélkül, hogy kizárólagos szabványokat írna elő. • Méretgazdaságosságot és költségmegtakarítást tesz lehetővé a nemzeti hatóságok és a polgárok számára, egyúttal azonban nem ró jelentős pénzügyi terhet az Unióra és a tagállamokra. • Megalapozza az EU intézményeinek sarkalatos fontosságú szerepét, de elkerüli a jogalkotás (jogi és politikai) csapdáit. 6. Kik az érintettek? • A tagállamok, akik elsődlegesen felelősek a hatékony és tisztességes jogrendszerek fenntartásáért. • Az Európai Bizottság a szerződések őre szerepében. • A tagállamok igazságügyi hatóságai, amelyeknek kifinomultabb eszközökre van szükségük a kommunikációhoz, különösen a határokon átnyúló ügyekben. • A jogi szakemberek, polgárok és vállalkozások, akik mind támogatják az IT-eszközök ésszerűbb alkalmazását, tekintettel az igazságszolgáltatásra irányuló igényüket még inkább kielégítő megoldások elérésére. 7. Kiket kérdeztek meg? A hatásvizsgálati jelentés a tagállamok, igazságügyi hatóságok, jogi szakemberek, polgárok és vállalkozások észrevételeinek figyelembevételével készült. A hatásvizsgálati jelentés elkészítését megelőzően közvetlenül vagy közvetve mindezen érdekelteket megkérdezték. A polgári igazságszolgáltatásról szóló Eurobarométer közvéleménykutatás eredményeit használták fel a polgárok polgári igazságszolgáltatásra irányuló igényeinek mérésére. A jogi szakemberek nézeteit a polgári ügyekben illetékes igazságügyi hálózat és a büntetőügyekben illetékes igazságügyi hálózat által kiosztott kérdőívek segítségével gyűjtötték össze. A tagállamok igazságügyi hatóságainak véleményét olyan kérdőívek segítségével gyűjtötték össze, amelyek az IKT tagállami igazságszolgáltatási rendszerekben megvalósuló használatára, a fizetésképtelenségi nyilvántartásokra és a Tanács által népszerűsített videokonferenciás kapcsolattartásra vonatkoznak. A belső konzultáció terén a szerző DG szoros kapcsolatokat épített ki a következő főigazgatóságokkal: DG DIGIT, DGT, ENTR, INFSO, MARKT, TREN; valamint az OLAF-fal; az OPOCE-szal és az SG-vel. IT (...PICT...)|COMMISSIONE DELLE COMUNITÀ EUROPEE| Bruxelles, 30.5.2008 SEC(2008)1944 DOCUMENTO DI LAVORO DEI SERVIZI DELLA COMMISSIONE che accompagna la comunicazione al Consiglio, al Parlamento europeo e al Comitato economico e sociale europeo "Verso una strategia europea in materia di giustizia elettronica" SINTESI della VALUTAZIONE D'IMPATTO COM(2008)329 final SEC(2008)1947 DOCUMENTO DI LAVORO DEI SERVIZI DELLA COMMISSIONE Sintesi della valutazione d'impatto della comunicazione al Consiglio, al Parlamento europeo e al Comitato economico e sociale europeo "Verso una strategia europea in materia di giustizia elettronica" 1. Contesto politico Nel giugno 2007 il Consiglio GAI (doc. 10393/07 JURINFO 21) ha definito una serie di priorità per sviluppare la giustizia elettronica nell'Unione europea: - creare un'interfaccia europea (portale della giustizia elettronica); - creare le condizioni per interconnettere vari registri, quali i casellari giudiziari, i registri dei protesti, i registri del commercio e delle imprese e i registri fondiari; - avviare preparativi per l'uso delle tecnologie informatiche e di comunicazione (TIC) nell'ambito del procedimento europeo d'ingiunzione di pagamento, in conformità del regolamento (CE) n. 1896/2006; - usare maggiormente la videoconferenza nei procedimenti transfrontalieri, in particolare per quanto riguarda l'assunzione delle prove; - sviluppare strumenti di ausilio all'interpretazione e alla traduzione. Nel corso delle presidenze tedesca e portoghese e dell'attuale presidenza slovena, le attività nel campo della giustizia elettronica hanno registrato progressi continui. I lavori svolti in questo settore devono: - assegnare la priorità ai progetti operativi; - privilegiare le strutture decentrate, garantendo nel contempo il coordinamento a livello europeo; - basarsi sugli strumenti giuridici vigenti e avvalersi degli strumenti informatici per accrescerne l'efficacia. Il Parlamento europeo ha espresso sostegno al progetto di giustizia elettronica. In questo settore già esiste una serie di iniziative a livello europeo e nazionale (Doc. 6358/08, JURINFO 14). La Commissione ha sempre incoraggiato l'uso delle moderne tecnologie dell'informazione nel campo sia civile che penale. La possibilità di ricorrere a tali mezzi è prevista da vari strumenti adottati nel quadro della cooperazione giudiziaria civile, come il procedimento europeo d'ingiunzione di pagamento, il regolamento sull'assunzione delle prove e il procedimento europeo per le controversie di modesta entità. Inoltre, dal 2003 la Commissione gestisce, in stretto coordinamento con gli Stati membri, il portale della rete giudiziaria europea in materia civile e commerciale, accessibile ai cittadini in 22 lingue. La Commissione ha poi ideato e istituito l'atlante giudiziario europeo, uno strumento elettronico che consente ai giudici e agli operatori della giustizia di trattare in linea i procedimenti transfrontalieri. Questi due strumenti sono senza dubbio elementi precursori di un futuro quadro europeo in materia di giustizia elettronica. Nel settore penale la Commissione sta elaborando uno strumento che consenta lo scambio delle informazioni estratte dai casellari giudiziari degli Stati membri. Eurojust ha inoltre sviluppato sistemi di comunicazione sicuri con le autorità nazionali, in particolare nell'ambito del progetto E-POC. Nei prossimi anni la giustizia elettronica offrirà molte opportunità per rendere lo spazio giudiziario europeo una realtà concreta per i cittadini. Onde mettere a punto una strategia globale in questa materia importante, la Commissione intende adottare a maggio una comunicazione sulla giustizia elettronica che fissi criteri obiettivi per individuare le priorità, in particolare per i progetti futuri a livello europeo, affinché si riescano a ottenere risultati concreti entro termini ragionevoli. 2 Definizione del problema Poiché la domanda di giustizia aumenta in Europa e, per la maggiore mobilità degli operatori economici e dei cittadini, assume una dimensione sempre più transnazionale, i sistemi giudiziari tradizionali non riescono a fornire risposte adeguate alle nuove esigenze. La giustizia transnazionale ha caratteristiche particolari e pone problemi specifici che richiedono soluzioni adeguate e innovative. I principali inconvenienti della giustizia tradizionale si possono riassumere come segue: • carenza di informazioni sulle procedure applicabili negli altri Stati membri; • barriere linguistiche; • difficoltà nello scambio di informazioni tra autorità giudiziarie dei vari Stati membri; • mancanza di fiducia tra autorità giudiziarie dei vari Stati membri; • attuazione insufficiente degli strumenti vigenti a livello UE; • problemi di sicurezza e autenticazione dei documenti. La varietà delle iniziative nazionali in questo settore, pur confermando la rilevanza del fenomeno, potrebbe portare all'adozione di soluzioni tecniche diverse e divergenti a livello nazionale, con conseguenti gravi problemi di interoperabilità. L'iniziativa in materia di giustizia elettronica mira a evitare questo rischio, proponendo un approccio comune alla questione. 3. Obiettivi dell'iniziativa La comunicazione è diretta a • semplificare l'accesso alle informazioni, rendendole accessibili online e garantendone l'aggiornamento; • accelerare i procedimenti, in particolare facilitando il ricorso alla videoconferenza e incentivando lo sviluppo coordinato della giustizia elettronica; • migliorare la fiducia reciproca tra autorità giudiziarie, principalmente eliminando gli ostacoli legati al multilinguismo e fornendo strumenti affidabili per garantire l'inviolabilità e l'autenticazione dei dati; • rafforzare il meccanismo di cooperazione giudiziaria transnazionale, in particolare ideando strumenti pratici e facilitando l'applicazione degli strumenti vigenti a livello UE; • coordinare i progetti esistenti e garantirne la coerenza. 4. Opzioni politiche L'analisi d'impatto esamina quattro diverse ipotesi per risolvere i problemi, inclusa l'opzione dello status quo (opzione 1). a) Opzione 1 – Mantenimento dello status quo: la giustizia elettronica resta di competenza degli Stati membri – prosecuzione dei programmi esistenti + Nessuna risorsa necessaria - Probabilmente gli attuali problemi resteranno irrisolti – rischio di soluzioni tecniche divergenti b) Opzione 2 – Sostegno alle azioni transnazionali e promozione dello scambio delle migliori pratiche + Probabile aumento dei progetti nazionali – poche risorse necessarie - Ambizione e capacità di risoluzione dei problemi limitate c) Opzione 3 – Iniziativa europea in materia di giustizia elettronica: basandosi su quattro criteri, la strategia può concentrarsi sulle seguenti azioni: uso della videoconferenza; creazione del portale della giustizia elettronica (portale "е-Justice"); miglioramento degli ausili alla traduzione attraverso lo sviluppo di strumenti di traduzione automatica disponibili in linea; miglioramento della comunicazione tra autorità giudiziarie; maggiore interconnessione tra registri nazionali; strumenti in linea per i procedimenti europei (ad esempio, il procedimento europeo d'ingiunzione di pagamento) + Combina la dimensione europea e la competenza nazionale – consente economie di scala - Progetti diversi richiedono valutazioni d'impatto distinte d) Opzione 4 – Azione legislativa: strumenti orizzontali per imporre norme tecniche e giuridiche comuni in materia di giustizia elettronica + Massima efficacia delle soluzioni comuni - Base giuridica, sensibilità politica del settore 5. Opzione preferita L'opzione politica preferita è la numero 3, che contiene elementi dell'opzione 2. Per quale motivo? • Promuove lo sviluppo di progetti concreti che migliorano la cooperazione giudiziaria (traduzioni, videoconferenza, ecc.); • incentiva l'iniziativa in materia di giustizia elettronica a livello nazionale, conformemente al principio di sussidiarietà, garantendo nel contempo la coerenza a livello europeo grazie allo scambio delle migliori pratiche; • evita il rischio di soluzioni tecniche divergenti senza imporre norme uniche; • consente economie di scala e risparmi di costi per le amministrazioni nazionali e i cittadini, senza un eccessivo onere finanziario a carico dell'UE e degli Stati membri; • fornisce la base per un ruolo centrale delle istituzioni dell'Unione, evitando nel contempo gli intoppi (giuridici e politici) dell'azione legislativa. 6. Chi è interessato? • Gli Stati membri, che hanno la responsabilità primaria di garantire sistemi giudiziari efficaci e degni di fiducia; • la Commissione europea, quale guardiana dei trattati; • le autorità giudiziarie degli Stati membri, che necessitano di strumenti di comunicazione più sofisticati, in particolare nei casi transnazionali; • le professioni legali, i cittadini e le imprese, che chiedono un uso migliore degli strumenti informatici onde ottenere risposte più soddisfacenti alle esigenze di giustizia. 7. Chi è stato consultato? La relazione sulla valutazione d'impatto è stata preparata tenendo conto delle reazioni degli Stati membri, delle autorità giudiziarie, delle professioni legali, dei cittadini e delle imprese. Tutti questi soggetti sono stati consultati, direttamente o indirettamente, prima di redigere la valutazione d'impatto. Per misurare le esigenze dei cittadini in materia di giustizia civile si è fatto ricorso ai risultati di un sondaggio Eurobarometro sull'argomento. Attraverso un questionario diffuso dalle reti giudiziarie civile e penale sono stati raccolti i pareri degli operatori della giustizia, mentre quelli delle autorità giudiziarie degli Stati membri sono stati ottenuti attraverso questionari –divulgati dal Consiglio – sull'uso delle TIC nei sistemi giudiziari degli Stati membri, sui registri dei protesti e sulle videoconferenze. Per quanto riguarda la consultazione interna, la DG autrice ha allacciato stretti contatti con le DG DIGIT, DGT, ENTR, INFSO, MARKT, TREN e con l'OLAF, l'OPOCE e il Segretariato generale. NL (...PICT...)|COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN| Brussel, 30.5.2008 SEC(2008) 1944 WERKDOCUMENT VAN DE DIENSTEN VAN DE COMMISSIE Begeleidend document bij de mededeling aan de Raad, het Europees Parlement en het Europees Economisch en Sociaal Comité „Naar een Europese strategie inzake e justitie” SAMENVATTING VAN DE EFFECTBEOORDELING COM(2008)329 final SEC(2008)1947 WERKDOCUMENT VAN DE DIENSTEN VAN DE COMMISSIE Samenvatting van de effectbeoordeling bij de mededeling aan de Raad, het Europees Parlement en het Europees Economisch en Sociaal Comité „Naar een Europese strategie inzake e justitie” 1. De politieke achtergrond In juni 2007 heeft de Raad JBZ (document 10393/07 JURINFO 21) verschillende prioriteiten vastgesteld voor de ontwikkeling van e justitie in de Europese Unie: – oprichten van een Europese interface (e justitieportaal) ; – scheppen van de voorwaarden voor de koppeling van verschillende registers, zoals strafregisters, insolventieregisters, handels en bedrijvenregisters en kadasters ; – starten van de voorbereidingen voor het gebruik van ICT voor de Europese betalingsbevelprocedure, in overeenstemming met Verordening (EG) nr. 1896/2006 ; – verbeteren van het gebruik van de videoconferentietechniek in grensoverschrijdende procedures, inzonderheid voor de bewijsverkrijging; – ontwikkelen van hulpmiddelen voor vertolking en vertaling . Tijdens het Duitse, het Portugese en het (huidige) Sloveense voorzitterschap zijn de werkzaamheden in verband met e justitie gestaag vooruitgegaan. Werkzaamheden in dit verband moeten: – prioriteit geven aan operationele projecten; – de voorkeur geven aan gedecentraliseerde structuren, terwijl op Europees niveau voor coördinatie wordt gezorgd; – gebaseerd worden op bestaande rechtsinstrumenten en gebruik maken van IT instrumenten om hun doeltreffendheid te verhogen. Ook het Europees Parlement heeft zich voor het project e justitie uitgesproken. Op dit gebied zijn er reeds verschillende initiatieven op Europees en nationaal niveau aan de gang (document 6358/08, JURINFO 14). Het gebruik van moderne informatietechnologieën, zowel op civielrechtelijk als op strafrechtelijk gebied, is steeds door de Commissie aangemoedigd. Verschillende instrumenten die zijn aangenomen in het kader van de justitiële samenwerking in burgerlijke zaken voorzien in deze mogelijkheid, zoals het Europese betalingsbevel, de verordening inzake bewijsvoering en de Europese procedure voor geringe vorderingen. Voorts beheert de Commissie sedert 2003 in nauwe samenwerking met de lidstaten het „portaal” van het Europese justitiële netwerk in burgerlijke en handelszaken, dat voor de burgers in 22 talen toegankelijk is. De Commissie heeft ook de Europese justitiële atlas ontworpen, een elektronisch instrument dat ter beschikking staat van rechters en beoefenaars van juridische beroepen en waarmee zij online grensoverschrijdende procedures kunnen behandelen. Deze twee instrumenten zijn ontegensprekelijk hoekstenen van een toekomstig Europees kader voor e justitie. Op strafrechtelijk gebied werkt de Commissie aan een instrument waarmee informatie uit de strafregisters van de lidstaten kan worden uitgewisseld. Voorts heeft Eurojust beveiligde communicatiesystemen met nationale autoriteiten ontwikkeld, met name in het kader van het projet E POC. De komende jaren zal e justitie ruime gelegenheid bieden om de Europese rechtsruimte concreter te maken voor de burgers. Om een globale strategie voor deze belangrijke aangelegenheid vast te stellen, wenst de Commissie in mei een mededeling inzake e justitie aan te nemen. In deze mededeling zullen objectieve criteria worden vastgesteld om de prioriteiten te bepalen, vooral voor toekomstige projecten op Europees niveau, met de bedoeling binnen een redelijke termijn concrete resultaten te bereiken. 2. Vaststelling van het probleem Terwijl de vraag naar justitie in heel Europa toeneemt en de grensoverschrijdende dimensie daarvan gestaag aan belang wint ingevolge de grotere mobiliteit van marktdeelnemers en burgers, slagen de traditionele rechtsstelsels er niet in doeltreffend te reageren op nieuwe behoeften. Grensoverschrijdende justitie heeft geheel eigen kenmerken en brengt specifieke uitdagingen mee waarvoor passende en innovatieve oplossingen moeten worden gevonden. De voornaamste nadelen van grensoverschrijdende justitie kunnen als volgt worden samengevat: – te weinig bekendheid met procedures in andere lidstaten; – taalbarrières; – moeilijkheden bij de uitwisseling van informatie tussen gerechtelijke autoriteiten van verschillende lidstaten; – gebrek aan vertrouwen tussen gerechtelijke autoriteiten van verschillende lidstaten; – onvoldoende tenuitvoerlegging van bestaande EU instrumenten; – problemen in verband met de beveiliging en authenticatie van documenten. De diversiteit van de bestaande nationale initiatieven op dit gebied wijst weliswaar op het belang van het fenomeen, maar kan er ook toe leiden dat er op nationaal niveau voor verschillende en uiteenlopende technische oplossingen wordt gekozen. Hierdoor kan de interoperabiliteit ernstig in de problemen komen. Het initiatief e justitie wil dit risico voorkomen door een gemeenschappelijke aanpak voor te stellen. 3. Doelstellingen van het initiatief In de mededeling worden de volgende doelstellingen vastgesteld: – informatie gemakkelijker toegankelijk maken, door deze online te plaatsen en op gezette tijden bij te werken; – procedures versnellen, met name door het gebruik van videoconferentie te stroomlijnen en de gecoördineerde ontwikkeling van e justitie te ondersteunen; – het wederzijdse vertrouwen tussen gerechtelijke autoriteiten verbeteren, met name door taalbarrières weg te nemen en betrouwbare instrumenten aan te reiken om de beveiliging en authenticatie van gegevens te garanderen; – de mechanismen voor grensoverschrijdende justitiële samenwerking versterken, met name door praktische instrumenten te ontwikkelen en de toepassing van bestaande EU instrumenten te vergemakkelijken; – bestaande projecten coördineren en zorgen voor hun samenhang. 4. Beleidsopties In het verslag van de effectbeoordeling worden vier verschillende beleidsopties om de problemen aan te pakken, onderzocht, waaronder het status quo (optie 1). a) Optie 1 (status quo): e justitie wordt aan de lidstaten overgelaten en de bestaande projecten worden voortgezet + Er zijn geen middelen nodig − Het is onwaarschijnlijk dat de huidige problemen worden opgelost. Er bestaat een gevaar van uiteenlopende technische oplossingen b) Optie 2 (steun voor grensoverschrijdende maatregelen en aanmoedigen van uitwisselingen van beproefde methoden) + Nationale projecten zullen waarschijnlijk een grotere dynamiek krijgen. Er zijn weinig middelen nodig − Beperkte ambitie en probleemoplossende capaciteit c) Optie 3 (Europees initiatief inzake e justitie): op basis van vier criteria kan de strategie op de volgende maatregelen geconcentreerd worden: gebruik van videoconferentie, oprichting van een e justitieportaal, betere hulp bij vertaling door de ontwikkeling van online geautomatiseerde vertaalhulpmiddelen, verbetering van de communicatie tussen gerechtelijke autoriteiten, meer koppelingen tussen nationale registers, online instrumenten voor Europese procedures (bijvoorbeeld het Europese betalingsbevel) + Combineert Europese dimensie en nationale bevoegdheid. Levert schaalvoordelen op − Verschillende projecten vereisen afzonderlijke beoordelingen van de haalbaarheid d) Optie 4 (wetgevend optreden): horizontale instrumenten waarbij gemeenschappelijke technische en juridische normen voor e justitie worden opgelegd + Gemeenschappelijke oplossingen die uiterst doeltreffend zijn − Rechtsgrondslag, politieke gevoeligheid van de aangelegenheid 5. Optie die de voorkeur geniet Optie 3, die elementen van optie 2 bevat, is de beleidsoptie die de voorkeur geniet. Waarom? · De ontwikkeling van concrete projecten ter verbetering van de justitiële samenwerking (vertalingen, videoconferentie enzovoort) wordt aangemoedigd. · Overeenkomstig het subsidiariteitsbeginsel wordt initiatief inzake e justitie op nationaal niveau aangemoedigd, terwijl de samenhang op Europees niveau gegarandeerd wordt door de uitwisseling van beproefde methoden. · Het gevaar van uiteenlopende technische oplossingen wordt vermeden, zonder dat er een enkele norm hoeft te worden opgelegd. · Er kunnen schaalvoordelen tot stand worden gebracht en nationale overheden en burgers kunnen kosten besparen, zonder dat er een buitensporige financiële last op de schouders van de EU en de lidstaten wordt gelegd. · Er wordt een basis voor een scharnierfunctie van de instellingen van de EU gelegd, terwijl de (juridische en politieke) valkuilen van een wetgevend optreden worden vermeden. 6. Wie worden met het probleem geconfronteerd? · De lidstaten, bij wie de primaire verantwoordelijkheid berust om te zorgen voor doeltreffende en betrouwbare justitie. · De Europese Commissie, als hoedster van de verdragen. · De gerechtelijke autoriteiten van de lidstaten, die meer gesofisticeerde instrumenten nodig hebben om te communiceren, vooral in grensoverschrijdende gevallen. · De beoefenaars van juridische beroepen, de burgers en de ondernemingen, die allen voorstander zijn van een beter gebruik van IT instrumenten, zodat beter gereageerd kan worden op hun behoeften op het gebied van justitie. 7. Wie zijn geraadpleegd? Bij de voorbereiding van de effectbeoordeling werd rekening gehouden met de reacties van lidstaten, gerechtelijke autoriteiten, beoefenaars van juridische beroepen, burgers en ondernemingen. Voorafgaand aan het opstellen van deze effectbeoordeling werden al deze actoren direct of indirect geraadpleegd. Om de behoeften van de burgers op het gebied van civiele justitie te meten, is gebruikgemaakt van het resultaat van een Eurobarometeronderzoek in verband met civiele justitie. De standpunten van de beoefenaars van juridische beroepen werden verzameld door middel van een vragenlijst die via het justitiële netwerk in burgerlijke zaken en het justitiële netwerk in strafzaken werd verspreid. De standpunten van de gerechtelijke autoriteiten van de lidstaten werden verzameld door middel van vragenlijsten over het gebruik van ICT in de gerechtelijke stelsels van de lidstaten, over insolventieregisters en over videoconferentie, die door de Raad werden verspreid. Bij de interne raadpleging heeft het leidende DG nauwe contacten onderhouden met de DG’s DIGIT, DGT, ENTR, INFSO, MARKT, TREN, OLAF, OPOCE en SG. DA (...PICT...)|KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER| Bruxelles, den 30.5.2008 SEK(2008)1944 ARBEJDSDOKUMENT FRA KOMMISSIONENS TJENESTEGRENE Ledsagedokument til meddelelsen til Rådet, Europa-Parlamentet og Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg "På vej mod en EU-strategi for e-justice" RESUMÉ AF KONSEKVENSANALYSEN COM(2008)329 final SEC(2008)1947 ARBEJDSDOKUMENT FRA KOMMISSIONENS TJENESTEGRENE Resumé af konsekvensanalysen vedrørende meddelelsen til Rådet, Europa-Parlamentet og Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg "På vej mod en EU-strategi for e-justice" 1. Den politiske baggrund I juni 2007 fastlagde Rådet (retlige og indre anliggender) en række prioriterede felter for udvikling af e-justice i EU (dok. 10393/07 JURINFO 21): - oprettelse af en EU-interface (e-justice-portal) - skabelse af forudsætningerne for netværk mellem registre på forskellige områder såsom strafferegistre, insolvensregistre, handels- og virksomhedsregistre og matrikelregistre - indledning af forberedelserne til brug af ikt i forbindelse med den europæiske betalingspåkravsprocedure i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 1896/2006 - øget anvendelse af videokonferencer i forbindelse med grænseoverskridende retssager, navnlig i forbindelse med bevisoptagelse - udvikling af hjælperedskaber til tolkning og oversættelse. Under det tyske, det portugisiske og det (nuværende) slovenske præsidentskab er der gjort stadige fremskridt i arbejdet med e-justice. Ved det arbejde, der udføres på dette område, - skal det sikres, at operationelle projekter prioriteres - skal der fortrinsvis benyttes decentrale strukturer, samtidig med at der sikres en koordinering på EU-plan - skal der arbejdes på grundlag af de bestående retsakter og anvendes it-redskaber til at forbedre deres effektivitet. Europa-Parlamentet har også givet udtryk for, at det støtter е-justice-projektet. På dette område findes der allerede en række initiativer på EU-plan og på nationalt plan (dok. 6358/08 JURINFO 14). Kommissionen har til stadighed tilskyndet til brug af moderne informationsteknologi, både på det civilretlige og på det strafferetlige område. Denne mulighed er forudset i adskillige retsakter, der allerede er blevet vedtaget inden for rammerne af det retlige samarbejde i civile sager, såsom det europæiske betalingspåkrav, forordningen om bevisoptagelse og den europæiske småkravsprocedure. Endvidere har Kommissionen siden 2003 i nært samarbejde med medlemsstaterne administreret portalen for Det Europæiske Retlige Netværk for Civil- og Handelssager, som er tilgængelig for borgerne på 22 sprog. Kommissionen har også udarbejdet og indført Det Europæiske Retlige Atlas, et elektronisk redskab til brug for dommere og jurister, som sætter dem i stand til at behandle grænseoverskridende sager online. Disse to redskaber er unægteligt forberedende elementer til en fremtidig EU-ramme for e-justice. På det strafferetlige område arbejder Kommissionen på at udvikle et redskab, der kan muliggøre udveksling af oplysninger fra medlemsstaternes strafferegistre. Eurojust har også udviklet en række sikre kommunikationssystemer med nationale myndigheder, navnlig i forbindelse med projektet E-POC. I de kommende år vil e-justice byde på mange muligheder, som kan give borgerne en mere konkret opfattelse af det europæiske retsområde. Med henblik på at opstille en overordnet strategi for dette vigtige område, har Kommissionen til hensigt i maj at vedtage en meddelelse om e-justice. Med meddelelsen ønsker man at fastlægge objektive prioriteringskriterier, navnlig for fremtidige projekter på EU-plan, så der inden for en rimelig tid kan opnås konkrete resultater. 2. Problemstilling Da behovet for at gå til domstolene er stigende i hele EU, og da den internationale dimension er stadig tiltagende som følge af den øgede mobilitet for erhvervslivets aktører og borgerne, er det traditionelle retsvæsen ikke altid i stand til at imødekomme nye behov på passende måde. Grænseoverskridende retssager har visse særpræg og indebærer særlige udfordringer, som kræver passende nyskabende løsninger. De væsentligste ulemper ved grænseoverskridende retssager kan sammenfattes på følgende måde: • Manglende kendskab til de procedurer, der anvendes i andre medlemsstater • Sproghindringer • Vanskeligheder med udveksling af oplysninger mellem retsmyndighederne i forskellige medlemsstater • Manglende gensidig tillid mellem retsmyndighederne i forskellige medlemsstater • Utilstrækkelig gennemførelse af vedtagne EU-retsakter • Problemer vedrørende dokumenters sikkerhed og bekræftelsen af deres ægthed. Selv om de forskellige nationale initiativer på dette område vidner om problemernes betydning, kunne de føre til, at der på nationalt plan vedtages forskellige indbyrdes afvigende tekniske løsninger. Dette kunne føre til væsentlige kompatibilitetsproblemer i forbindelse med anvendelsen. Med initiativet e-justice tilstræbes det at undgå denne risiko gennem forslag til fælles løsninger på problemerne. 3. Initiativets målsætninger Meddelelsen har til formål: • at skabe lettere adgang til oplysninger ved at give onlineadgang hertil og ved løbende at ajourføre dem, • at fremskynde procedurerne, navnlig ved at forenkle anvendelsen af videokonferencer og ved at støtte en koordineret udvikling af e-justice, • at øge den gensidige tillid mellem retsinstanserne, navnlig ved at fjerne de sproglige hindringer og ved at stille pålidelige redskaber til rådighed, som kan sørge for datasikkerhed og sikre dokumenters ægthed, • at styrke ordningerne for grænseoverskridende retsligt samarbejde, navnlig ved at udvikle praktiske redskaber og ved at lette anvendelsen af de gældende EU-bestemmelser, • at koordinere bestående projekter og sikre deres indbyrdes sammenhæng. 4. Politiske optioner I konsekvensanalyserapporten skitseres fire forskellige politiske optioner til løsning af problemerne, herunder en option med status quo (option 1). a) Option 1 Status quo: e-justice overlades til medlemsstaterne – videreførelse af bestående projekter + Intet behov for ressourcer - De nuværende problemer vil formentlig ikke blive løst – risiko for divergerende tekniske løsninger b) Option 2 Støtte til grænseoverskridende foranstaltninger og fremme af udveksling af god praksis + Sandsynligvis en styrkelse af de nationale projekter – Behov for begrænsede ressourcer - Begrænsede ambitioner og løsningsmuligheder c) Option 3 Et EU-initiativ e-justice. Strategien kunne på grundlag af fire kriterier koncentreres om følgende foranstaltninger: anvendelse af videokonferencer, oprettelse af en portal e-justice, forbedring af oversættelsesmulighederne gennem udvikling af online-oversættelsesredskaber, forbedring af kommunikationen mellem retsmyndighederne, øget sammenkobling af nationale registre og onlineredskaber for EU-procedurer (f.eks. det europæiske betalingspåkrav) + Kombinerer EU-dimensionen med den nationale kompetence – åbner mulighed for stordriftsfordele - Forskellige projekter kræver særskilte gennemførlighedsundersøgelser d) Option 4 Lovgivningsmæssige foranstaltninger. Horisontale retsakter til indførelse af fælles tekniske og retlige standarder for e-justice + Fælles løsninger med størst mulig effektivitet - Retsgrundlag, politisk følsomt område 5. Den foretrukne option Option 3 – som indbefatter elementer af option 2 – er den foretrukne politiske option. Hvorfor? • Der lægges vægt på udvikling af konkrete projekter, der kan forbedre det retslige samarbejde (oversættelser, videokonferencer osv.) • Der tilskyndes til initiativer vedrørende e-justice på nationalt plan i overensstemmelse med nærhedsprincippet, samtidig med at der sikres sammenhæng på EU-plan gennem udveksling af god praksis. • Risikoen for divergerende tekniske løsninger udelukkes, samtidig med at der ikke bindende foreskrives fælles standarder. • Der åbnes mulighed for stordriftsfordele og omkostningsbesparelser for de nationale forvaltninger og borgerne, uden at dette medfører nogen overdreven finansiel belastning af EU og medlemsstaterne. • Der skabes grundlag for, at EU-institutionerne kan indtage en førende rolle, samtidig med at (retlige og politiske) faldgruber i forbindelse med lovgivningsforanstaltninger undgås. 6. Hvem berøres? • Medlemsstaterne, som bærer hovedansvaret for, at der findes effektive og pålidelige retsvæsener. • Europa-Kommissionen i sin rolle som traktaternes vogter. • Medlemsstaternes retsmyndigheder, som har behov for mere avancerede kommunikationsredskaber, navnlig i grænseoverskridende sager. • De juridiske erhverv, borgerne og virksomhederne, som alle går ind for en mere udbredt brug af it-redskaber, så domstolene på en mere tilfredsstillende måde kan imødekomme deres behov. 7. Hvem er blevet hørt? Konsekvensanalyserapporten er blevet udarbejdet under hensyntagen til reaktionerne fra medlemsstater, retsmyndigheder, juridiske erhverv, borgere og virksomheder. Alle disse aktører er inden udarbejdelsen af konsekvensanalyserapporten blevet hørt, det være sig direkte eller indirekte. For at konstatere borgernes behov i relation til civilretterne har man anvendt resultaterne af en Eurobarometer-undersøgelse vedrørende civile retssager. Juristernes synspunkter er indsamlet ved hjælp af et spørgeskema, som er blevet udsendt via det retlige netværk for civil- og handelssager og det retlige netværk for straffesager. De nationale retsmyndigheders synspunkter er blevet indsamlet ved hjælp af et af Rådet udsendt spørgeskema om anvendelsen af ikt i medlemsstaternes retsvæsener, om insolvensregistre og om brugen af videokonferencer. Den interne høring har fundet sted ved et snævert samarbejde, som det ansvarlige generaldirektorat har haft med generaldirektoraterne DIGIT, DGT, ENTR, INFSO, MARKT og TREN samt med OLAF, publikationskontoret og generalsekretariatet. BG (...PICT...)|КОМИСИЯ НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ| Брюксел, 30.5.2008 г. SEC(2008) 1944 РАБОТЕН ДОКУМЕНТ НА СЛУЖБИТЕ НА КОМИСИЯТА Документ, придружаващ съобщението до Съвета, Европейския парламент и Европейския икономически и социален комитет „Към европейска стратегия в областта на електронното правосъдие (e-правосъдие)“ ОБОБЩЕНИЕ НА ОЦЕНКАТА НА ВЪЗДЕЙСТВИЕТО COM(2008) 329 final SEC(2008)1947 РАБОТЕН ДОКУМЕНТ НА СЛУЖБИТЕ НА КОМИСИЯТА Обобщение на оценката на въздействието на съобщението до Съвета, Европейския парламент и Европейския икономически и социален комитет „Към европейска стратегия в областта на електронното правосъдие (e-правосъдие)“ 1. Политически контекст През юни 2007 г. Съветът в състав министри на правосъдието и вътрешните работи (док. 10393/07 JURINFO 21) набеляза няколко приоритета за развитието на електронното правосъдие в Европейския съюз: - създаване на европейски интерфейс (портал „Електронно правосъдие“); - създаване на условия за работа в мрежа на няколко регистри, като този за съдимост, за несъстоятелност, търговския и бизнес регистрите, имотния регистър и кадастъра; - започване подготовката за използване на ИКТ в европейската процедура за платежно нареждане в съответствие с Регламент (ЕО) № 1896/2006; - по-доброто използване на видеоконферентната връзка в съдебни процеси с трансграничен елемент, особено що се отнася до събирането на доказателства; - разработване на помощни средства в областта на устния и писмения превод. По време на германското, португалското и настоящото словенско председателство работата в областта на е-правосъдието отбеляза постоянен напредък. Дейностите в тази сфера трябва: - да осигуряват приоритет на оперативни проекти; - да отдават предимство на децентрализираните схеми, като в същото време не пренебрегват необходимостта от координация на европейско равнище; - да се вместят в съществуващата юридическа рамка, използвайки ИКТ за подобряване на ефикасността на приетите юридически инструменти. Европейският парламент също изрази подкрепата си в полза на проекта за електронно правосъдие. Няколко инициативи в тази област вече съществуват на европейско и национално ниво. (Док. 6358/08, JURINFO 14). Комисията неведнъж е заявявала подкрепата си за използването на модерни информационни технологии както в областта на гражданското, така и в наказателното право. Няколко инструмента, предвиждащи тази възможност бяха вече приети в рамките на съдебното сътрудничество по гражданскоправни въпроси, като европейската процедура за платежно нареждане, регламента за събиране на доказателства и европейската процедура за искове с малък материален интерес. В допълнение, от 2003 г. насам Комисията управлява в тясно сътрудничество с държавите-членки „портала“ на Европейската съдебна мрежа по граждански и търговски въпроси, до която гражданите имат достъп на 22 езика. Тя също така разработи и публикува Европейския съдебен атлас, електронно помощно средство за съдии и правни професионалисти, което им дава възможност да работят онлайн по трансгранични съдебни процедури. Тези два инструмента без съмнение представляват първите елементи на бъдещата европейска рамка за електронно правосъдие. В сферата на наказателното право Комисията работи над механизъм, който да позволи обмяната на информация, извлечена от регистрите за съдимост на държавите-членки. Евроюст също разработи защитени системи за комуникация с националните власти, по-специално в контекста на проекта E-POC. През идните години е-правосъдието ще предложи много възможности за превръщането на европейското пространство на правосъдие в конкретна действителност за гражданите. За да изготви цялостна стратегия по този важен въпрос Комисията иска да приеме през месец май съобщение относно електронното правосъдие. Съобщението цели установяването на обективни критерии за определянето на приоритети, особено що се отнася до бъдещи проекти на европейско равнище, за да бъдат постигнати конкретни резултати в разумен период от време. 2 Дефиниция на проблема Тъй като необходимостта от правосъдие в Европа нараства и се увеличава нейното транснационално измерение поради по-голямата мобилност на икономическите оператори и на гражданите, традиционните съдебни системи не успяват да предложат адекватен отговор на новите потребности. Транснационалното правосъдие притежава своите особени характерни черти и представлява предизвикателство, за справянето с което е необходим адекватен и новаторски подход. Основните недостатъци на транснационалното правосъдие могат да бъдат обобщени по следния начин: • Липса на информация относно приложимите процедури в други държави-членки; • Езикови бариери; • Трудности в обмяната на информация между съдебните власти на различни държави-членки; • Липса на доверие между съдебните власти в различни държави-членки; • Недостатъчно приложение на съществуващите инструменти на Европейския съюз; • Проблеми, свързани със сигурността и автентичността на документите. Разнообразието от съществуващите инициативи на национално ниво дава идея за важността на феномена, но от друга страна може да доведе до приемането на различни и противоречащи си технически решения в различните държави-членки. Това би предизвикало сериозни проблеми за оперативната съвместимост на системите. Инициативата електронно правосъдие търси да избегне този риск като предложи общ подход към въпроса. 3. Цели на инициативата Съобщението има следните цели: • Да насърчи по-лесния достъп до информация, чрез публикуването ѝ онлайн и редовното ѝ актуализиране. • Да ускори процедурите, особено чрез опростяване на използването на видеоконферентната връзка и оказването на подкрепа в полза на координираното развитие на електронното правосъдие. • Да подобри взаимното доверие между съдебните власти, по-специално чрез премахването на пречките, свързани с многоезичието, и чрез предоставянето на надеждни средства за гарантиране на сигурността и автентичността на данните. • Да укрепи механизмите за трансгранично съдебно сътрудничество чрез изработването на практични механизми и улесняването на приложението на съществуващите инструменти на ЕС. • Да координира съществуващи проекти и да осигури съвместимостта им. 4. Варианти на политиката Докладът за оценка на въздействието разглежда четири различни варианта, които предлагат решения на горепосочените проблеми, включително и запазване на статуквото (вариант 1). a) Вариант 1 – запазване на статуквото: електронното правосъдие е оставено на държавите-членки - продължение на съществуващите проекти + Не са необходими допълнителни ресурси - Малка вероятност за разрешаването на съществуващите проблеми - риск от разнопосочни технически решения б) Вариант 2 – подкрепа за транснационални действия и насърчаване обмяната на най-добри практики + Вероятно стимулиране на националните проекти – не се нуждае от значителни средства - Ограничени възможности за разрешаване на проблемите и липса на амбиция в) Вариант 3 — европейска инициатива „Е-правосъдие“: на основата на четири критерия стратегията може да се съсредоточи върху следните действия: използване на видеоконферентна връзка; създаване на портал „Електронно правосъдие“; подобряване на инструментите за превод чрез разработка на автоматизирани онлайн системи за превод; подобряване на комуникацията между съдебните власти; повишена взаимовръзка между националните регистри; онлайн средства за европейски процедури (напр. европейското платежно нареждане) + съчетава европейското измерение с националната компетентност - позволява икономии от мащаба - различните проекти се нуждаят от различни оценки за осъществимост г) Вариант 4 – законодателни действия: хоризонтални инструменти, които да наложат общи технически и правни стандарти за електронното правосъдие + Максимален ефект от общо решение на проблема - Правни основания, политическа чувствителност на тематичната област 5. Предпочитан вариант Вариант 3, който включва елементи от вариант 2, е предпочитаната опция. Защо? • Насърчава развитието на конкретни проекти, които подобряват съдебното сътрудничество (преводи, видеоконференции и т.н.) • Насърчава инициативата електронно правосъдие на национално равнище в съответствие с принципа за субсидиарност, като осигурява съгласуваност на европейско равнище чрез обмяната на най-добри практики. • Избягва рисковете от използването на различни технически решения, като в същото време не стига до налагането на единни стандарти. • Позволява постигането на икономии от мащаба и спестява разходи за националните администрации и гражданите без да създава прекалена финансова тежест за ЕС и държавите-членки. • Създава основа за ръководна роля на европейските институции, като избягва (правните и политически) недостатъци на законодателните действия. 6. Кои са засегнатите страни? • Държавите-членки, които носят основната отговорност за поддържането на ефективни и надеждни системи на правосъдие. • Европейската комисия, в качеството си на пазител на договорите. • Съдебните власти на държавите-членки, които изпитват необходимост от технически по-развит набор от средства за комуникация, особено в случаите на трансгранични съдебни дела. • Правните професии, гражданите и предприятията, които заедно пледират за по-доброто използване на средствата на ИКТ с оглед на получаването на задоволителен отговор на техните нужди от правосъдие. 7. С кого бяха проведени консултации? Докладът по оценката на въздействието включва реакциите на държавите-членки, на съдебните власти, правните професии, гражданите и предприятията. С всички гореизброени страни бяха проведени преки или непреки консултации преди изготвянето на настоящата оценка. Бяха използвани резултатите от проучване на Евробарометър относно гражданското правосъдие, което изследва нуждите на гражданите във връзка с гражданскоправните въпроси. Мненията на юристи бяха събрани чрез въпросници, разпространени от съдебната мрежа по гражданскоправни въпроси и съдебната мрежа по наказателноправни въпроси. Вижданията на съдебните власти на държавите-членки бяха събрани чрез въпросници, разпространени от Съвета, разглеждащи използването на ИКТ в съдебните системи на държавите-членки, регистрите по несъстоятелност и видеоконференциите. Що се отнася до вътрешните консултации, генералната дирекция автор на оценката, установи близки контакти с ГД „Информатика“, ГД „Писмени преводи“, ГД „Предприятия и промишленост“, ГД „Информационно общество и медии“, ГД „Вътрешен пазар и услуги“, ГД „Енергетика и транспорт“, Европейската служба за борба с измамите, Службата за публикации и Генералния секретариат. PL (...PICT...)|KOMISJA WSPÓLNOT EUROPEJSKICH| Bruksela, dnia 30.5.2008 r. SEC(2008) 1944 DOKUMENT ROBOCZY SŁUŻB KOMISJI Dokument towarzyszący komunikatowi Komisji do Rady, Parlamentu Europejskiego i Europejskiego Komitetu Ekonomiczno-Społecznego „Droga do europejskiej strategii w dziedzinie e-sprawiedliwości” Streszczenie oceny skutków COM(2008)329 final SEC(2008)1947 DOKUMENT ROBOCZY SŁUŻB KOMISJI Streszczenie oceny skutków komunikatu Komisji do Rady, Parlamentu Europejskiego i Europejskiego Komitetu Ekonomiczno-Społecznego „Droga do europejskiej strategii w dziedzinie e-sprawiedliwości” 1. Kontekst polityczny W czerwcu 2007 r. Rada ds. Wymiaru Sprawiedliwości i Spraw Wewnętrznych (dokument 10393/07 JURINFO 21) wyznaczyła następujące cele priorytetowe w zakresie rozwoju e-sprawiedliwości w Unii Europejskiej: - utworzenie europejskiego portalu wymiaru sprawiedliwości (portal e-Sprawiedliwość); - stworzenie warunków umożliwiających połączenie w sieć niektórych rejestrów krajowych, takich jak krajowe rejestry karne, rejestry dłużników niewypłacalnych, rejestry handlowe i rejestry przedsiębiorców, księgi wieczyste; - rozpoczęcie przygotowań do wykorzystania technologii informacyjno-komunikacyjnych w ramach postępowania w sprawie europejskiego nakazu zapłaty, zgodnie z rozporządzeniem (WE) nr 1896/2006; - szersze stosowanie technik telekonferencji w prowadzonych transgranicznych postępowaniach sądowych - opracowanie narzędzi ułatwiających tłumaczenia ustne i pisemne. W trakcie niemieckiej, portugalskiej i (aktualnej) słoweńskiej prezydencji, nastąpił postęp w pracach w dziedzinie e-sprawiedliwości. Podejmując jakiekolwiek działania w tej dziedzinie należy: - w sposób priorytetowy traktować projekty operacyjne; - skoncentrować się na strukturach zdecentralizowanych, nie zaniedbując jednakże koordynacji na szczeblu europejskim; - opierać się na istniejących już instrumentach prawnych i wykorzystać narzędzia informatyczne w celu podniesienia ich skuteczności. Parlament Europejski także wyraził swoje poparcie dla projektu e-sprawiedliwości. W tej dziedzinie podjęto już wiele inicjatyw zarówno na poziomie krajowym jak i europejskim (dokument 6358/08, JURINFO 14). Komisja systematycznie zachęcała do stosowania nowoczesnych technologii, zarówno w ramach postępowań w sprawach cywilnych jak i karnych. W wielu instrumentach przyjętych w ramach współpracy sądowej w sprawach cywilnych, takich jak europejski nakaz zapłaty, rozporządzenie dotyczące przeprowadzania dowodów oraz europejskie postępowanie w sprawie drobnych roszczeń, przewidziano już wykorzystanie takiego rozwiązania. Ponadto od 2003 r. Komisja, w ścisłej współpracy z państwami członkowskimi, zarządza portalem europejskiej sieci sądowniczej w sprawach cywilnych i handlowych, na którym dostępne są informacje w 22 językach. Komisja stworzyła również Europejski Atlas Sądowniczy – elektroniczne narzędzie dla sędziów i specjalistów z dziedziny prawa, umożliwiające rozwiązywanie on-line pewnych kwestii z zakresu postępowań transgranicznych. Wymienione narzędzia tworzą bez wątpienia zaczątek przyszłych europejskich ram „e-sprawiedliwości”. Jeśli chodzi o sprawy karne Komisja prowadzi obecnie prace nad narzędziem, które umożliwiałoby wymianę informacji pochodzących z rejestrów karnych państw członkowskich. Także Eurojust opracował, między innymi w ramach projektu E-POC, systemy umożliwiające bezpieczną komunikację z krajowymi władzami. Realizacja projektu e-sprawiedliwości spowoduje, że w nadchodzących latach europejska przestrzeń sądowa stanie się dużo bardziej widoczna dla obywateli UE. Ze względu na fakt, iż tak ważna kwestia wymaga ogólnej strategii Komisja pragnęłaby aby komunikat w sprawie e-sprawiedliwości został przyjęty w maju. Celem komunikatu jest określenie obiektywnych kryteriów wyznaczania priorytetowych celów, w szczególności celów przyszłych projektów szczebla europejskiego, tak aby możliwe było osiągnięcie konkretnych wyników w rozsądnym okresie czasu. 2 Opis problemu W całej Europie obserwuje się wzrost liczby sporów sądowych, które coraz częściej też dotyczą więcej niż jednego państwa. Taki stan rzeczy jest wynikiem zwiększonej mobilności podmiotów gospodarczych i obywateli i tradycyjne systemy często nie są w stanie sprostać nowym związanym z taką sytuacją oczekiwaniom. Sądowe postępowania transgraniczne mają swoje szczególne cechy charakterystyczne i stwarzają specyficzne problemy, których rozwiązanie wymaga odpowiednich i innowacyjnych rozwiązań. Do głównych tego typu problemów zaliczyć należy: • brak informacji o procedurach mających zastosowanie w innych państwach członkowskich; • bariery językowe; • trudności w wymianie informacji między organami sądowymi różnych państw członkowskich; • brak wzajemnego zaufania organów sądowych państw członkowskich; • niewystarczający stopień wdrożenia istniejących instrumentów unijnych; • problemy związane z zabezpieczeniami i uwierzytelnianiem dokumentów. Mnogość inicjatyw krajowych w tej dziedzinie jest rzecz jasna wyrazem złożoności tego zjawiska, może jednak spowodować, że państwa członkowskie wprowadzą różne i rozbieżne rozwiązania techniczne. Spowodowałoby to z kolei bardzo poważne problemy z interoperacyjnością systemów. Inicjatywa e-sprawiedliwości, polegająca na przyjęciu wspólnego podejścia w tej dziedzinie, ma celu zapobieżenie tego typu problemom. 3. Cele inicjatywy Cele komunikatu są następujące: • Propagowanie łatwiejszego dostępu do informacji poprzez udostępnienie informacji na stronach internetowych i ich regularną aktualizację. • Usprawnienie procedur, a w szczególności zachęcanie do wykorzystania technik telekonferencji oraz wspieranie skoordynowanego rozwoju e-sprawiedliwości. • Pogłębienie wzajemnego zaufania organów sądowych, w szczególności poprzez usunięcie barier związanych z wielojęzycznością oraz udostępnienie solidnych narzędzi pozwalających uzyskać odpowiedni poziom zabezpieczeń i uwierzytelniania danych. • Wzmocnienie mechanizmów transgranicznej współpracy sądowej, w szczególności poprzez opracowanie praktycznych narzędzi i ułatwienie stosowania istniejących instrumentów unijnych. • Koordynacja istniejących projektów i zapewnienie ich spójności. 4. Warianty polityczne W sprawozdaniu z oceny skutków przeanalizowano cztery warianty polityczne, w tym utrzymanie status quo (wariant 1). a) wariant 1 – utrzymanie status quo : kwestie e-sprawiedliwości pozostają w gestii państw członkowskich; kontynuacja istniejących projektów + nie ma potrzeby angażowania nowych zasobów - ryzyko, że obecne problemy nie zostaną rozwiązane; ryzyko zastosowania rozbieżnych rozwiązań technicznych b) wariant 2 – wsparcie dla działań ponadnarodowych i promowanie wymiany dobrych praktyk + prawdopodobny rozwój krajowych projektów; zaangażowanie jedynie ograniczonych zasobów - ograniczony zasięg i małe prawdopodobieństwo rozwiązania istniejących problemów c) wariant 3 – europejska inicjatywa e-sprawiedliwość; opierając się na czterech kryteriach, strategia mogłaby koncentrować się na następujących działaniach: wykorzystanie technik telekonferencji; stworzenie portalu „e-Sprawiedliwość”; ulepszenie zdolności tłumaczeniowych poprzez wprowadzenie internetowych narzędzi ułatwiających tłumaczenie automatyczne; poprawa komunikacji między organami sądowymi; lepsze połączenie krajowych rejestrów; stworzenie narzędzi internetowych na potrzeby procedur europejskich (np. europejski nakaz płatności) + umiejętne połączenie wymiaru europejskiego ze zdolnościami krajowymi, pozwalające osiągnąć efekt skali - osobna analiza wykonalności dla każdego z projektów d) wariant 4 – działania legislacyjne: instrumenty horyzontalne wprowadzające wspólne standardy techniczne i prawne dla dziedziny e-sprawiedliwości + maksymalna skuteczność wspólnych rozwiązań - podstawa prawna, dziedzina delikatna pod względem politycznym 5. Preferowana opcja Preferowanym wariantem politycznym jest wariant 3, który obejmuje elementy wariantu 2. Dlaczego? • W ramach tego wariantu promowany jest rozwój konkretnych projektów, umożliwiających zacieśnienie współpracy sądowej (tłumaczenia, telekonferencje itp.) • E-sprawiedliwość wprowadzana będzie w życie na poziomie krajowym, zgodnie z zasadą pomocniczości, a równocześnie, dzięki wymianie dobrych praktyk, zapewniona zostanie spójność na poziomie europejskim • Wybór tego wariantu pozwala zapobiec problemom, które wyniknęłyby z zastosowania rozbieżnych rozwiązań technicznych, a równocześnie uniknąć narzucania jednolitych standardów. • Wariant ten umożliwia osiągnięcie efektu skali i redukcję kosztów ponoszonych przez organy administracji krajowej i samych obywateli, nie powodując nadmiernego obciążenia finansowego dla UE i państw członkowskich. • Dzięki zastosowaniu tego wariantu instytucje europejskie spełniać będą mogły rolę łącznika, a równocześnie uniknie się ryzyka (prawnych i politycznych) problemów, związanych są z działaniami prawnymi. 6. Kogo to dotyczy? • państw członkowskich, na których spoczywa główna odpowiedzialność za zapewnienie skuteczności organów sądowych i wiarygodności ich działań; • Komisji Europejskiej, ze względu na jej rolę strażniczki traktatów; • organów sądowych państw członkowskich, które potrzebują bardziej wyspecjalizowanych na