RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET - Halvtidsöversyn av förordning (EG) nr 1655/2000 om Life

1. Sammanfattning

Enligt artikel 12 i förordningen om Life III skall kommissionen i september 2003 se över genomförandet och resultaten av Life III och offentliggöra en rapport, som vid behov skall innehålla förslag om instrumentets framtid.

Kommissionen har gjort denna undersökning på grundval av dels information om Life-projekten, dels sina erfarenheter. Av skäl som rör öppenhet och objektivitet ansåg den dock att det var lämpligt att engagera en extern konsult för att komplettera den egna utvärderingen. Konsulten har valts ut genom en anbudsinfordran.

Det första år under vilket Life III-programmet genomfördes (år 2000) stördes av det faktum att förordningen inte antogs förrän i juli 2000. Nya projekt kunde därför inte börja väljas ut förrän under 2001.

I början av 2001 skedde en stor omorganisering av GD Miljö. Det skapades en enda enhet för förvaltningen av Life-instrumentet, som tidigare hade förvaltats på tematisk basis av fem olika enheter.

Under 2001 och 2002 förbättrades förvaltningen av Life genom att man upprättade mekanismer och antog arbetsmetoder som kraftigt minskade belastningen från tidigare verksamhet (minskat antal projekt som slutförts men inte avslutats och lägre belopp när det gäller utestående åtaganden) och bidrog till att förbättra pågående projekts genomförande. Samtidigt förbättrades instrumentets ekonomiska genomförande.

I slutet av 2002, efter omorganiseringen, frigjordes förvaltningskapacitet för att stärka strategin för kommunikation och användning av resultat, eftersom det till att börja med varit nödvändigt att säkerställa bästa möjliga förvaltningsförfarande för att välja ut och genomföra projekt.

Life III har nu kommit i gång. Resultaten från den externa utvärderingen visar att det är ett lämpligt program för att genomföra gemenskapens miljöpolitik. Det skulle vara önskvärt att fortsätta med ett specifikt miljöinstrument, men det krävs flera justeringar för att

* förenkla förvaltningen,

* i högre grad fokusera på sjätte miljöhandlingsprogrammets prioriteringar, och

* förbättra användningen och spridningen av resultat.

2. Inledning

Förordningen om Life III trädde i kraft år 2000 och kommer att vara tillämplig till slutet av 2004. Det är därför lämpligt att utvärdera resultaten i mitten av 2003, såsom fastställs i artikel 12 i förordningen.

Denna utvärdering avser administrationen av instrumentet och dess bidrag till gemenskapens miljöpolitik. Utvärderingen bygger på kommissionens presentation av tillgänglig statistik och pågående projekts konkreta resultat. Den underbyggs av en utvärdering som en extern konsult gjorde i juli 2003.

Förutom att se till att offentliga medel används på ett ändamålsenligt sätt, är det främsta syftet med utvärderingen att bidra till att förbättra gemenskapens miljöpolitik, genom att man drar lärdomar från tidigare verksamhet för att underlätta framtida beslut. Det är mycket viktigt att analysera programmets resultat i förhållande till målen för gemenskapens miljöpolitik för att kunna avgöra om programmet bör fortsätta, och i så fall vilka justeringar det är lämpligt att göra.

2.1. Bakgrund

När det finansiella instrumentet för miljön (Life) skapades 1992 ersatte det programmen Acnat, Medspa och Norspa, som finansierade naturskyddsprojekt, miljöprojekt i Medelhavsområdet respektive projekt vid Atlant- och Östersjökusten. Life kom att utgöra en enhetlig, stabil och bättre finansierad ram för dessa miljöaktiviteter.

Bestämmelser om den nuvarande etappen av det finansiella instrumentet för miljön (Life III) finns i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1655/2000 av den 17 juli 2000. Genom denna förordning upphävs förordning (EEG) nr 1973/92 (Life I), som först upprättade det finansiella instrumentet Life och som senare ersattes av rådets förordning (EG) nr 1404/96 av den 15 juli 1996 (Life II).

2.2. Beskrivning av Life-programmet

Inom ramen för en hållbar utveckling och i överensstämmelse med Europaparlamentets beslut nr 2179/98/EG är Lifes allmänna mål att bidra till genomförandet, utvecklingen och förstärkningen av gemenskapens miljöpolitik och miljölagstiftning. Life bör också främja integreringen av miljöaspekter i EU-politiken på andra områden och leda till nya lösningar på aktuella miljöproblem i EU.

Life samfinansierar miljöinitiativ i medlemsstaterna, de anslutande staterna, kandidatländerna och ett antal tredje länder. Instrumentet bygger på ett praktiskt tillvägagångssätt och syftet är att den gemenskapspolitik som ursprungligen fastställdes i femte miljöhandlingsprogrammet skall genomföras.

Life har genomförts i följande tre etapper:

- 400 miljoner euro avsattes för den första etappen (1992-1995).

- 450 miljoner euro avsattes för den andra etappen (1996-1999).

- 640 miljoner har avsatts för den nuvarande etappen "Life III" (2000-2004).

Life utgörs av tre temaområden: "Life-Natur", "Life-Miljö" och "Life-Tredje land".

Målet för Life-Natur är att bidra till genomförandet av gemenskapens naturskyddslagstiftning ("fågeldirektivet" 79/409/EEG och "livsmiljödirektivet" 92/43/EEG). Framför allt stöds upprättandet av nätverket Natura 2000.

Syftet med Life-Miljö är att bidra till utvecklingen av innovativ och integrerad teknik och vidareutvecklingen av gemenskapens miljöpolitik. Detta bör ske genom ekonomiskt stöd till demonstrationsprojekt, lansering av förberedande projekt som syftar till utveckling av nya gemenskapsåtgärder och -instrument på miljöområdet samt genomförande av kompletterande åtgärder.

Life-Natur och Life-Miljö samfinansierar projekt i Europeiska unionen. De anslutande staternas och kandidatländernas deltagande i miljö- och naturskyddsprojekt inför anslutningen stöds inom ramen för avtal mellan dessa länder och Europeiska unionen.

Life-Tredje land genomförs enligt de associeringsavtal som ingåtts mellan Europeiska unionen och andra tredje länder vid Medelhavet och Östersjön än anslutande stater och kandidatländer i Central- och Östeuropa. Målet är att bidra till att skapa den kapacitet och administrativa struktur som krävs i miljösektorn och för utvecklingen av miljöpolitik och handlingsprogram.

En årlig ansökningsomgång utlyses i Europeiska unionens officiella tidning (EUT), och medlemsstaterna och tredje länder skickar kommissionen sina förslag till projekt. Kommissionen offentliggör sista inlämningsdag i EUT och utvärderar förslagen. Vidare ansvarar den för ekonomistyrningen och övervakningen av Life-projektens genomförande liksom för utnyttjande och spridning av resultat i stort.

Projekt som samfinansieras av Life är öppna för alla fysiska och juridiska personer och måste uppfylla följande allmänna kriterier:

* De måste motsvara de prioriteringar som fastställts på gemenskapsnivå och bidra till ovannämnda mål och till de särskilda mål som beskrivs nedan.

* De måste lämnas in av tekniskt kompetenta och ekonomiskt tillförlitliga deltagare.

* De måste vara genomförbara när det gäller tekniskt innehåll, tidsplan och budget samt vara kostnadseffektiva.

Totalt fick 1 992 Life-projekt ekonomiskt stöd mellan 1992 och 2002:

* 665 Life-Natur-projekt, plus 79 under 2003.

* 1 166 Life-Miljö-projekt, plus 104 under 2003.

* 161 Life-Tredje land-projekt, plus 17 under 2003.

2.3. Utvärderingens syfte

Utvärderingen har skett i överensstämmelse med förordningen. Den har genomförts samtidigt av både kommissionen och en extern konsult.

2.3.1. Utvärderingens syfte och kommissionens svar

Enligt artikel 12 i Life-förordningen skall utvärderingen av Life III koncentreras på följande:

* Tillämpningen av denna förordning och användningen av anslag.

I detta syfte presenterar kommissionen i denna rapport tekniska och ekonomiska uppgifter om tillämpningen av förordningen och användningen av anslag (avsnitt 3). I rapporten betonas de aspekter som framhålls i förordningens skäl: att stärka Life som särskilt finansiellt instrument, förbättra förfarandenas effektivitet och öppenhet, säkerställa en effektiv övervakning av åtgärder, förenkla administrationen samt förbättra spridningen av information och överföringen av resultat.

* Dess bidrag till utvecklingen av gemenskapens miljöpolitik.

För att utvärdera Lifes bidrag till utvecklingen av gemenskapens miljöpolitik har kommissionen anlitat en extern konsult. Konsultens ramar och huvudslutsatser sammanfattas i avsnitt 4.

* Vid behov, förslag till eventuella anpassningar med sikte på fortsatt verksamhet efter den tredje etappen.

Kommissionen drar sedan slutsatser (avsnitt 5) på grundval av de tidigare utvärderingarna om huruvida det är lämpligt att fortsätta med åtgärden, och i så fall hur detta bör ske.

På grund av likheterna mellan Life II och Life III, den korta tid som förflutit sedan Life III-förordningen började tillämpas och det faktum att de projekt som samfinansierats inom ramen för Life III ännu inte slutförts, bygger analysen av resultaten och deras konsekvenser för gemenskapens miljöpolitik i stor utsträckning på de projekt som finansierats inom ramen för Life II och som liknar de pågående projekten.

2.3.2. Extern utvärdering

Vid sidan av sin egen utvärdering utlyste kommissionen under 2003 en anbudsinfordran avseende den externa halvtidsutvärderingen av programmet Life-III. Av skäl som rör öppenhet och objektivitet fick en extern konsult i uppdrag att genomföra utvärderingen. En samordningsgrupp övervakade konsultens arbete för att garantera utvärderingens neutralitet.

Utvärderingens mål var att bedöma i vilken utsträckning Life-programmet har bidragit till genomförandet, uppdateringen och utvecklingen av gemenskapens miljöpolitik och miljölagstiftning, och om programmet har uppnått sina mål.

Utvärderaren uppmanades att ge kommissionen en objektiv översikt av det nuvarande programmets styrka och svagheter, och bland annat ge rekommendationer till kontinuerlig förbättring. De centrala utvärderingsmålen var omfattning, effektivitet, genomslagskraft, nytta och hållbarhet.

Utvärderingen avser Life III-programmet och koncentreras inte på utvärderingen av enskilda projekt. Eftersom det rör sig om en etapputvärdering, endast få projekt inom Life III har slutförts och målen för Life II och Life III är mycket lika, beaktade utvärderaren resultat från projekt inom Life II.

Utvärderingen bygger på intervjuer med berörda parter inom kommissionen och i medlemsstaterna.

3. genomförande av life iii-programmet

Eftersom Life-förordningen antogs sent under år 2000 var det inte möjligt att genomföra någon ansökningsomgång för det året, utan det gjordes ett gemensamt urval för år 2000 och 2001.

3.1. Life-Natur

Inledning

Sedan det inleddes 1992 har Life-Natur spelat en mycket specifik roll för EU:s naturskyddspolitik. Stöd ges endast för projekt som uppfyller målen för naturskyddslagstiftningen, dvs. fågeldirektivet och livsmiljödirektivet. I praktiken bör projekten bidra till upprättandet av nätverket Natura 2000 av skyddade områden, och skydda de förtecknade arter som finns både i dessa områden och i andra områden. Enligt artikel 3 i livsmiljödirektivet är det centrala målet för Life-Natur att bibehålla eller återställa en gynnsam bevarandestatus hos olika typer av livsmiljöer samt berörda arters livsmiljöer.

3.1.1. Naturskyddsprojekt som finansieras av Life

Trots att instrumentet Life-Natur är relativt litet ur ekonomisk synvinkel (cirka 0,07 % av EU:s budget), är det EU:s enda finansiella instrument som är direkt avsett för naturskydd och som integrerar alla naturskyddsaspekter i enskilda projekt.

Normalt sett omfattar naturskyddsprojekt inom ramen för Life III de flesta eller alla av följande åtgärder:

* Deltagande av olika parter som berörs när det gäller de aktuella områdena eller arterna.

* Återställande av områden som förstörts, och i undantagsfall skapande av områden.

* Utarbetande och genomförande av områdesförvaltningsplaner och åtgärdsplaner för arter.

* Skydd av befintliga och återställda områden (bland annat köp och långfristiga arrenden).

* Förbättrad medvetenhet bland förvaltningar, experter och allmänheten.

* Vetenskaplig övervakning av livsmiljöer och arter.

Nya villkor fastställdes för Life III, vilket sammanföll med framsteg när det gäller att peka ut områden. För att få stöd måste de flesta av projekten inom Life III-Natur omfatta konkreta åtgärder, såsom återställande eller förbättring av områden. Alla projekt måste inbegripa verksamhet för att förbättra medvetenheten.

I takt med det gradvisa genomförandet av EU:s naturskyddsverksamhet har Life-Natur också utvecklats. Inom Life I var det inte ett villkor för finansiering att områden pekats ut på förhand, men detta krav har strikt tillämpats under senare etapper. Rent teoretiska projekt, till exempel utarbetande av förvaltningsplaner utan genomförande, kan inte längre få stöd inom ramen för Life III. [1]

[1] Undantag görs för associerade kandidatländer och nya medlemsstater 2004.

Genom de tre urvalsomgångarna inom Life III har hittills totalt 680 ansökningar inkommit, av vilka 243 (36 %) valts ut för samfinansiering.

>Plats för tabell>

Tabell A i bilagan innehåller mer ingående information och jämförelser med Lifes tidigare etapper.

Inom Life III beviljas omkring 80 projekt med ett genomsnittligt värde av 1,8 miljoner euro stöd varje år. Den genomsnittliga samfinansieringssatsen för Life III-Natur hittills är 54 %.

I linje med vilka som är de traditionella aktörerna på naturskyddsområdet, går stödet främst till offentliga, särskilt regionala myndigheter (73 %). 25 % går till icke-statliga organisationer, men tillsammans med vetenskapliga institutioner deltar dessa ofta i projekten (se Tabell C i bilagan).

För att kunna bedöma Life-Naturs resultat i förhållande till målen, måste man undersöka var projekt har genomförts och vilka åtgärder som har vidtagits.

3.1.2. Typ av projekt och täckning (sedan Life inleddes)

Projekt inom Life-Natur koncentreras antingen främst på fåglar i Natura 2000-områden (18 %), livsmiljöer i Natura 2000-områden (74 %) eller arter utanför Natura 2000-områden (8 %) [2].

[2] Siffrorna avser projekt som fått stöd under perioden 1998-2001.

Natura 2000-områden

I slutet av 2001 hade 10 % av nästan 18 000 föreslagna Natura 2000-områden varit föremål för något projekt inom Life-Natur. Endast 2,5 % av områdena har varit föremål för fler än ett projekt. Detta är i överensstämmelse med Lifes stimulerande roll. Bland de föreslagna projekten görs ett urval för att man i så stor utsträckning som möjligt skall täcka in nya områden inom Natura 2000. När det gäller finansiering har fortsättningen av projekt lägre prioritet.

Livsmiljöer och arter

En ingående analys av projekten under en fyraårsperiod visar att så mycket som 87 % av de livsmiljötyper som anses vara av gemenskapsintresse [3] varit föremål för projekt inom Life-Natur minst en gång. Två tredjedelar av livsmiljötyperna har varit föremål för tre eller fler projekt.

[3] De livsmiljötyper som anges i bilaga I till livsmiljödirektivet.

De flesta av projekten inriktas - i alla fall delvis - på våtmarker. På detta sätt bidrar Life också till målen för 1971 års konvention om våtmarker av internationell betydelse (Ramsar-konventionen) och kommissionens meddelande om våtmarker från 1995 [4].

[4] Europeiska gemenskapernas kommission. 1995. Förnuftigt nyttjande och bevarande av våtmarker. Kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet. (KOM(95) 0189 C4-0224/95).

Nästan 28 % av arterna i livsmiljö- och fågeldirektivet har direkt varit föremål för ett eller flera projekt inom Life-Natur. Täckningen av arter varierar. 31 av de förtecknade arterna har varit föremål för minst fem projekt. Det är främst däggdjur och fåglar som direkt har varit föremål för fler än fyra projekt, men detta gäller även högre stående växtarter.

En förhållandevis liten andel reptiler, amfibier, fisk, ryggradslösa djur och växter omfattas direkt av Life-projekt. Den stora majoriteten av arter som omfattas av livsmiljödirektivet har dock indirekt gynnats av förbättrings- eller återställandeåtgärder för livsmiljöer och områden som dessa arter är beroende av.

Inom flera projekt inom Life-Natur har det vidtagits nödåtgärder för hela världspopulationen av utrotningshotade arter.

Projekt som inriktas på arter utanför Natura 2000-områden drivs främst i länder med stor biologisk mångfald, framför allt Spanien.

Life-projekten har en relativt stor täckning och är tillräckligt betydande för att bidra till att hejda minskningen av den biologiska mångfalden i Europeiska unionen.

Länder (Life III)

Nedan anges hur projekten inom Life-Natur fördelar sig mellan EU:s medlemsstater.

Antal projekt inom Life-Natur i respektive medlemsstat 2001-2003 och genomsnittlig budget

>Hänvisning till>

Projekten i medlemsstaterna i norra EU tenderar att vara större. I de södra medlemsstaterna, framför allt Italien och Spanien, drivs ett större antal små projekt. Villkoret att områden måste pekas ut på förhand för att finansiering skall utgå innebar att de medlemsstater där Natura 2000-förfarandet försenats hade sämre möjligheter att presentera projekt. Detta gällde framför allt Frankrike och Tyskland.

3.1.3. Kompletterande åtgärder

Nytt inom Life III är att mindre belopp beviljas för de kompletterande åtgärderna Co-op och Starter när det gäller Life-Natur.

Co-op-projekten stöder ett utbyte av erfarenhet mellan pågående projekt och tidigare projekt, medan man inom Starter-projekten förbereder internationella projekt inom Life-Natur.

Under det första ansökningsåret (2002) godkändes fyra Co-op-projekt (av tolv ansökningar) och tolv Starter-projekt (av 46 ansökningar). Ansökningsomgången för Co-op-projekt kommer att upprepas under 2003 och 2004.

3.2. Life-Miljö

Inledning

Sedan starten 1992 har syftet med Life-Miljö varit att främja EU:s miljöpolitik i medlemsstaterna genom konkreta demonstrationsprojekt. Dessa projekt har normalt sett valts ut på grund av sina innovativa egenskaper och sin potential för spridning och överföring.

Det viktigaste kännetecknet för projekt inom Life-Miljö är potentialen att demonstrera nya metoder, tekniska lösningar och planer för att bana vägen för genomförandet av befintlig EU-politik på olika miljöområden eller för politikens framtida utveckling.

3.2.1. Åtgärder som finansieras av Life-Miljö

Även om antalet förslag som lämnas in varierar har det genomsnittliga stödet till de enskilda projekten inte förändrats mycket mellan åren.

>Plats för tabell>

Åtgärderna inom Life III-Miljö utgörs av demonstrationsprojekt som täcker de områden som anges i förordningen. När det gäller de projekt som finansierades inom ramen för Life-Miljö 2002-2003 fördelade sig resurserna ganska jämnt mellan de breda projektområdena "stadsmiljö och planering", "vatten", "miljövänlig teknik", "avfall" och "produkter". Störst andel av medlen gick till områdena avfall och produkter (23 % respektive 22 % av utgifterna).

>Hänvisning till>

3.2.2. Typ av projekt/Geografisk fördelning

När det gäller den geografiska fördelningen tenderar projekten i de norra medlemsstaterna att vara större än projekten i de södra medlemsstaterna. Spanien och Italien är fortfarande de länder som har flest finansierade projekt, även om en tendens till utjämning kan konstateras.

>Hänvisning till>

>Hänvisning till>

3.3. Life-Tredje land

Inledning

Life-Tredje land uppmuntrar EU:s grannländer och länder vid Östersjön och Medelhavet att utarbeta och ta initiativ till miljöåtgärder. Mellan 1992 och 2003 gavs stöd till 178 projekt. Det totala bidraget var 60,7 miljoner euro. 84 projekt har slutförts och 94 pågår, bland annat 17 nya projekt som man fattade beslut om 2003.

3.3.1. Åtgärder som finansierats inom ramen för Life III

Målet för Life-Tredje land har förändrats sedan Life II. Målet är nu att bidra till att skapa administrativ kapacitet och administrativa strukturer samt att utveckla politiska riktlinjer och åtgärdsprogram. De geografiska förutsättningarna för stödberättigande har inte ändrats sedan Life III, men Cypern och Malta som snart kommer att bli medlemsstater i EU, kommer från och med 2004 inte längre att kunna få medel från Life-Tredje land. Sedan Life III inleddes har det inkommit 236 förslag, och medel har beviljats för 61 projekt. Lifes totala bidrag på 21,3 miljoner euro motsvarade i genomsnitt 347 000 euro per projekt.

Life III - Förslag som inkommit och som fått stöd samt totalt EG-bidrag

>Plats för tabell>

3.3.2. Geografisk fördelning och typer av projekt inom Life III

Life III-projekten fördelas geografiskt mellan Östersjön (de ryska delarna vid St Petersburg och Kaliningrad: 5 projekt; bidrag från Life på 1,6 miljoner euro) och Medelhavet (från Kroatien till Marocko: 56 projekt; bidrag från Life på 19,7 miljoner euro). Fördelningen mellan olika länder visas i tabell I i bilagan. De länder som har flest projekt är Kroatien (7), Turkiet (7), Bosnien och Hercegovina (6) och Cypern (6). Det drivs dock inte några projekt i Egypten, och i Syrien finns endast ett projekt. De sju projekt som presenterats av internationella organisationer genomförs i Mellanöstern (framför allt i Libanon) och Maghreb-länderna. Inom Life-Tredje land genomförs fler projekt i det norra Medelhavetsområdet än det södra.

Inom den allmänna ramen "kapacitetsuppbyggnad" utgörs de flesta projekt inom Life-Tredje land av olika åtgärder som utformas med hänsyn till lokala eller nationella behov. Alla projekt inom Life III-Tredje land inbegriper en eller flera av följande typer av åtgärder:

* Utveckling eller anpassning av lagstiftning.

* Personalutbildning.

* Upprättande eller förstärkning av miljöledningsstrukturer.

* Upprättande eller förstärkning av strukturer för insamling, inventering, lagring, övervakning eller spridning av data.

* Fastställande av planeringsprocesser, bland annat politik, strategier eller handlingsplaner.

* Utarbetande av standarder eller bestämmelser.

* Åtgärder för att förbättra medvetenheten.

* Utveckling av tekniska verktyg, bland annat tekniska riktlinjer, kunskapsöverföring och fastställande av bästa praxis.

Stödet kan ges på lokal, nationell eller regional nivå. Det kan inriktas på harmonisering med EU-normer eller -lagstiftning eller på genomförande av EU:s befintliga miljöverktyg (bland annat EMAS, Corine och Natura 2000).

Projekt inom Life-Tredje land omfattar de flesta centrala miljöfrågor. De kan grovt delas in i tre grupper: föroreningar (23 %), biologisk mångfald (20 %) och avfall (11 %). Såsom framgår av diagrammet nedan är den största kategorin av projekt den som täcker allmänna miljöledningsstrukturer (23 % eller 10 projekt). Denna kategori omfattar allmänt stöd till strukturer som ansvarar för miljöledning. En närliggande projektkategori koncentreras på särskilda miljöverktyg, till exempel miljöledning och EMAS. Kategorin "Annat" utgörs av sex projekt som omfattar till exempel miljöutbildning, markövervakning och markresurser.

Projekten under 2003 avser miljöverktyg och -strukturer (6), biologisk mångfald och förvaltning av naturresurser (5), fast avfall (3), vatten (1), luftföroreningar (1) och miljöutbildning (1).

>Hänvisning till>

3.4. Kommissionens förvaltning av Life-projekt

3.4.1. Teknisk förvaltning

Enklare förvaltning.

Under Life II delades förvaltningen in i fem enheter som oberoende av varandra övervakade Life-Miljö, Life-Natur, Life-Tredje land, Life-Kandidatländer respektive Lifes ekonomiska förvaltning.

GD Miljö omstrukturerades i februari 2001, när arbetet med det första urvalet inom Life III inleddes, och all verksamhet avseende Life samlades inom en enda enhet (GD Miljö, enhet D1"Life") för att förenkla förvaltningen.

Den administrativa enhet som förvaltar Life bistås av externa grupper som svarar för övervakningen av projekt på plats.

Det har ingåtts avtal för definiera relationerna mellan Life-enheten och temaenheterna inom GD Miljö. Syftet är att uppmuntra de senare att delta i urvalet av projekt och använda resultaten.

Förvaltningsenheten har underlättat en successiv harmonisering av Lifes tre temaområden genom att skapa liknande verktyg och normer, framför allt tillämpningsriktlinjer, administrativa standardföreskrifter, kriterier för att välja projekt, metoder för att presentera och övervaka projekt, verktyg för administrativ förvaltning, externa gruppers tjänster, presentationer och utnyttjande av resultat.

Förfarandenas effektivitet och öppenhet

Bestämmelserna och kriterierna för urval meddelas före urvalsförfarandet och finns på Internet. Med kommissionens stöd har man i alla medlemsstater presenterat programmet.

Medlemsstaterna uppmanas att yttra sig över projekten innan urvalsförfarandet avslutas och att träffa företrädare för kommissionen för att ge synpunkter på utvärderingen innan man avger ett yttrande i det formella samrådet med Life-kommittén (när det gäller projekt inom Life-Miljö och Life-Tredje land) och med livsmiljökommittén (när det gäller projekt inom Life-Natur).

Synpunkter från experter och kommissionen om projektutvärderingar liksom poäng finns tillgängliga på Internet (systemet ESAP). Medlemsstaterna har direkt tillgång till denna information.

Övervakning och utvärdering av åtgärden

Det har upprättats en förvaltningsdatabas, kallad "Butler". Genom denna databas kan man alltid få information om den exakta situationen för varje projekt, och statistiska uppgifter om projekten kan samlas in så att det blir möjligt att göra sektorsvisa analyser av deras effekter.

Det har fastställts ett standardformat för presentation av redovisningsdata. Sedan 2003 har projektledare tillgång till ett dataverktyg som skall göra det lättare att fylla i utgiftsberäkningarna.

De administrativa föreskrifterna har anpassats för att överensstämma med kommissionens nya budgetförordning.

Både de externa gruppernas och kommissionens (tekniska och ekonomiska) kontroller har standardiserats och blivit mer systematiska.

Standardformulär för den slutliga utvärderingen har utarbetats för alla projekt och finns tillgängliga på Lifes webbplats. Syftet är att resultaten skall få större spridning och att bidra till upprättandet av nätverk.

Det faktum att de tekniska och ekonomiska grupperna samlats i samma enhet gör att det blir lättare för de tekniska och ekonomiska utvärderarna att kontinuerligt hålla kontakt.

Kommissionen har inlett efterhandsutvärderingar av vissa projekt för att mäta deras effekter i senare skeden.

Resultat

Den politik som drivits har förbättrat programmets ekonomiska situation (se följande kapitel) och givit följande resultat:

* Ständig övervakning av situationen för varje projekt med hjälp av övervakningsverktyget "Butler". Strängare behandling av projekt som inte lämnar den information som krävs inom tidsfristerna har lett till en minskning av antalet projekt för vilka utestående belopp inte betalats ut. Kommissionen utfärdar automatiskt återbetalningskrav efter att två registrerade skrivelser skickats och det inte inkommit något svar inom tre månader. Det totala antalet pågående projekt minskade således från 1 100 i början av 2001 till 800 i början av 2003.

* En minskning av utestående åtaganden.

* Kortare utvärderingsperioder och betalningstider.

* Ett litet antal tvister och formella klagomål.

* Obligatorisk teknisk och administrativ övervakning av projekten. De flesta mänskliga resurserna har avsatts till detta efter omorganisationen. Åtgärden för att sprida resultat och främja och skapa nätverk för instrumentet inleddes mot slutet av 2002, efter det att en kommunikationsstrategi antagits.

3.4.2. Ekonomisk förvaltning

Det har gjorts stora framsteg när det gäller Life-programmets ekonomiska förvaltning. Fram till 2001 svarade ekonomienheten för den ekonomiska förvaltningen på central basis, men under 2001 genomfördes den ekonomiska reformen och en omorganisering av den ekonomiska förvaltningen föreslogs.

Detta ledde till att Life-enheten upprättades med en helt decentraliserad ekonomisk struktur (modell 1), och Life-programmets hela ekonomiska förvaltning sköts nu av den nyligen inrättade Life-enheten. Chefen för Life-enheten är den tillförordnade behöriga tjänstemannen för Life-programmet, som är ansvarig för all verksamhet som hänger samman med genomförandet av budgeten för Life. Denna budget utgör två tredjedelar av hela driftsbudgeten för GD Miljö.

Omorganiseringen av den ekonomiska förvaltningen har lett till förbättringar på alla nivåer, vilket framgår av nedanstående.

Budgeten för Life III

Den ekonomiska ramen för perioden 2000-2004 är 640 miljoner euro.

Följande belopp [5] har avsatts för de olika temaområdena:

[5] Utom de belopp som är avsedda för utvidgningen.

NATUR: 47 % eller 300,8 miljoner euro,

MILJÖ: 47 % eller 300,8 miljoner euro,

TREDJE LAND: 6 % eller 38,4 miljoner euro.

De årliga anslag som godkänts av budgetmyndigheten visas i tabellen över budgetanslag (se tabell J i bilagan).

Budgetanslagen fördelas mellan stödåtgärder (maximalt 5 % av de tillgängliga anslagen) och projektbidrag.

Tabellerna i bilagan ger en översikt över budgetanslag och förbrukade åtagandebemyndiganden för stödåtgärder och projekt per år och åtgärd.

Fram till 2003 har åtaganden gjorts för 75 % av de totala budgetresurser som anges i förordning (EG) nr 1655/2000 om det finansiella instrumentet för miljön (Life).

Åtaganden

Eftersom den nya Life-förordningen godkändes sent uppstod vissa problem då Life III inleddes. Detta återspeglas av de belopp för vilka åtaganden gjordes år 2000 och 2001. Under 2000 var det inte möjligt att utlysa en ansökningsomgång. Därför överfördes beloppet till 2001 och anslagen för projekt under 2001 blev mycket större än under 2002.

Av de ekonomiska tabellerna i bilagan framgår att det skett en ökning när det gäller förbrukade åtagandebemyndiganden sedan Life III inleddes. År 2000 användes endast 83,18 % och 2002 användes 99,73 %. 2003 väntas man uppnå ungefär samma nivå som 2002. När det gäller Life-Natur och Life-Miljö användes nästan 100 %, men på grund av bristen på projekt av tillräcklig kvalitet kunde inte de anslagna budgetmedlen helt förbrukas inom Life-Tredje land. Det senare temaområdet svarar dock endast för en liten del av den totala budgeten (6 %). Totalt sett är nivån vad gäller användning av åtaganden tillfredsställande.

Betalningar

Trenden är också uppåtgående när det gäller utnyttjade och verkställda betalningsbemyndiganden, även om det av de skäl som anges ovan endast är relevant att göra en jämförelse mellan 2001 och 2002.

Av tabellerna (tabell N) framgår tydligt att det för alla åtgärder har gjorts stora framsteg när det gäller verkställande av utbetalningar sedan 2002. För Life-Natur var resultatet 96,57 % redan 2001, medan resultaten för Life-Miljö och Life-Tredje Land kunde förbättras kraftigt. Under 2002 förbättrades också resultaten för Life-Miljö från 76,51 % till 99,78 %, och resultaten för Life-Tredje land nästan fördubblades, från 47,28 % till 98,84 %.

Försenade betalningar

Minskningen av antalet försenade betalningar är också ett bra kriterium på den ekonomiska förvaltningens effektivitet.

Såsom framgår av siffrorna har det gjorts stora framsteg mellan år 2000 och 2002.

Denna utveckling är viktig. Under 2002 verkställdes 71 % av betalningarna inom 60 dagar, vilket motsvarar en ökning med 69 % sedan år 2000.

Under år 2000 verkställdes endast 64 % av betalningarna inom 90 dagar, medan 82 % av betalningarna verkställdes inom 90 dagar under 2002, vilket är en ökning med 28 %.

Utestående åtaganden

I mars 2001 noterades 187 utestående åtaganden. Ett år senare fanns endast 83 utestående åtaganden. Under samma period 2003 hade endast 21 åtaganden löpt ut till följd återbetalningskrav, begäran om ytterligare information etc. Alla dessa fall övervakas mycket noggrant.

Anslutande länder och kandidatländer

Sedan 1999 (Life II) deltar Rumänien i Life-programmet och landet har betalat avgifterna för att projekt skall kunna delta i Life-programmet.

2001 följde följande länder Rumäniens exempel: Estland, Ungern, Lettland och Slovenien. Dessa länders bidrag fastställs i det samförståndsavtal som undertecknats av landets miljöminister och ledamoten av kommissionen med ansvar för miljö. Slovakien deltar i Life-programmet sedan 2003 och deltar genom att lämna in förslag på projekt.

Fem av de sex anslutande länderna/kandidatländerna drar nytta av sitt deltagande i Life-programmet, vilket framgår av tabell P i bilagan.

Life-programmets bidragsandel till projekt i dessa länder, som är beroende av det egna bidraget (bland annat Phare), har ökat varje år (2001: 151 %, 2002: 265 % och 2003: 312 % när det gäller Life-Natur och 105 %, 150 % och 221 % när det gäller Life-Miljö). Det bör dock noteras att vissa länder drar mer nytta av programmet än andra, och att Rumänien har givit mer till Life-programmet än vad landet har fått från programmet. Detta förklaras av att det vid urvalet inte tas hänsyn till projektens nationalitet, utan endast de högst rankade projekten väljs ut.

Från och med 2004 kan alla anslutningsländer delta i Life-programmet.

3.5. Den nya kommunikationsstrategin

I förordningen om Life III betonas kraftigt betydelsen av spridning för att vidarebefordra och överföra dels Life-projektens resultat till andra liknande projekt, dels lärdomarna av programmet till annan politik eller gemenskapslagstiftning på miljöområdet.

Tidigare har man inte i tillräcklig grad framhållit programmets fördelar, bland annat projektens många positiva miljökonsekvenser, utvecklingen av en kunskapsbaserad strategi, genomförandet av befintlig miljölagstiftning och utvecklingen av nya lagstiftningsinstrument.

För att kunna uppfylla lagstiftningskraven lanserades en ny kommunikationsstrategi för Life i mars 2002. Denna kommunikationsstrategi har antagits för att man skall kunna utnyttja Life-programmets potential genom att på bästa sätt använda de begränsade tillgängliga budgetmedlen och mänskliga resurserna. Syftet är att förbättra kommunikationen med både direkta deltagare (bland annat institutioner och stödmottagare) och indirekta mottagare (potentiella återanvändare av resultat, potentiella stödmottagare, miljöorganisationer och berörda grupper i samhället) liksom europeiska medborgare/skattebetalare.

Kommunikationsstrategin är avsedd att påvisa instrumentets relevans och projektresultatens överföringspotential liksom deras betydelse för sjätte miljöhandlingsprogrammet.

Sedan kommunikationsstrategin lanserades har det vidtagits många olika kommunikationsåtgärder.

* Webbplatsen för Life (http://europa.eu.int/comm/environment/ life/home.htm) omarbetades i juni 2002 och 350 projektformulär i databasen över Life-projekt uppdaterades. Denna databas innehåller nu projektresultat, hänvisningar till lagstiftning och centrala sökord. I en undersökning konstaterades att webbplatsen för Life har blivit den mest populära av GD Miljös webbplatser och att den under 2002 var en av de mest besökta av Europeiska kommissionens webbplatser. I genomsnitt hade den 65 000 besökare per månad, vilket var 20 % mer än under 2001.

* Flera Life-projekt presenterades på fyra större miljömässor under 2002 (Gröna veckan-Bryssel, TemTecma-Madrid, Öppet hus-Bryssel och Aquatech-Amsterdam). Från Life-programmets sida deltog man med montrar och organiserade konferenser och presentationer.

* I november 2002 började Life-enheten månatligen att ge ut ett elektroniskt nyhetsbrev till mer än 3 000 mottagare (främst stödmottagare, institutioner och fackfolk) som innehåller information om framgångsrika Life-projekt, evenemang och publikationer.

* Under 2002 offentliggjordes broschyren "Life, det finansiella instrumentet för miljön" i syfte att tillhandahålla allmänheten ett dokument med grundläggande information.

* Under 2002 började man inom publikationsseriren "Focus" att ge ut broschyren "Life and Water", där Life-projektens resultat när det gäller vattenförvaltning sammanfattas.

* Under 2003 illustrerade broschyrerna "Life and Natura 2000", "Life and the Rural Development" liksom "Life and EMAS" instrumentets bidrag inom dessa sektorer.

* En serie diabilder om Life-Miljö blev färdiga under 2003. Dessa skall användas för att informera fackfolk vid presentationer i medlemsstaterna och de länder som är associerade till Life.

* Under 2002 och 2003 har man offentliggjort en årlig sammanställning av nyligen utvalda Life-projekt liksom pressmeddelanden för att informera allmänheten om resultaten av urvalsomgångarna.

* Life-enhetens personal deltog i flera Life-arrangemang och -seminarier i medlemsstaterna, de anslutande länderna, kandidatländerna och andra länder som är associerade till Life.

Under 2003 och 2004 kommer kommunikationsstrategin att utvecklas så att den inbegriper följande:

* Upprättandet av ett mediebibliotek med videor, cd-skivor och foton från Life-projekt.

* Utgivandet av fyra nya broschyrer ("LIFE and Clean Technologies", LIFE and Alien Species", "LIFE and Waste" samt "LIFE and the Birds Directive") och den nya årliga sammanställningen av nyligen utvalda projekt med pressmeddelanden.

* Slutförandet av uppdateringen av projektdatabasen och förbättringen av sökmotorn.

* Den kontinuerliga uppdateringen av webbplatsen för Life.

* Fortsatt utgivande av Lifes nyhetsbrev.

4. utvärderingsresultat

I detta kapitel presenteras först kommissionens analys av resultaten och sedan den externa konsultens huvudslutsatser i enlighet med förordningens struktur med tre temaområden.

4.1. Kommissionens resultat

Vid utvärderingen av Life-Natur kunde kommissionen använda den databas som den upprättade 2001. Denna databas innehåller data om projekt som fått stöd sedan Life inleddes och kan således ge en övergripande bild av resultaten. Databasen håller dock på att utvecklas för Life-Miljö, och kommissionen tog därför en sektor som exempel (garverier) vid utvärderingen.

Eftersom de flesta av kandidatländerna/anslutningsländerna började delta i program inom Life-Miljö och Life-Natur först 2001, bygger utvärderingen till största delen på projekt som fått stöd i de femton nuvarande medlemsstaterna.

4.1.1. LIFE-Natur

LIFE-Natur kan aldrig ersätta ett allmänt ekonomiskt stöd på naturskyddsområdet. Under 1992 och 2003 har det i genomsnitt gjorts åtaganden för endast 47 miljoner euro per år. Med tanke på att kostnaden för Natura 2000 [6] har beräknats till mellan 3 400 och 5 700 miljoner euro per år, måste Life-Naturs täckning på 10 % av Natura 2000-områdena anses vara betydande.

[6] Hänvisning till artikel 8 i arbetsgruppens rapport.

Projekten inom Life-Natur har lett till förbättringar av vetenskapliga uppgifter om områden och korrigeringar av områdesgränser.

Projekten inom Life-Natur har bidragit till en förståelse för och ett ökat godtagande av Natura 2000, framför allt i länder som Frankrike, Irland och Finland, där berörda parter på lokal nivå varit skeptiskt inställda till Natura 2000.

Villkoret att områden skall pekas ut på förhand för att stöd skall kunna utgå från Life-Natur har lett till att medlemsstaterna skyndat på arbetet med att peka ut områden inom Natura 2000.

Under den första och andra etappen hjälpte Life-Natur medlemsstaterna att uppfylla sina skyldigheter enligt artikel 6 i livsmiljödirektivet, dvs. att utarbeta förvaltningsplaner för alla Natura 2000-områden. Life-Natur har också möjliggjort deltagande i flera handlingsplaner som offentliggjorts under Europarådets beskydd. Detta arbete har fortsatt genom att man inom de flesta av projekten inom Life III har utarbetat och uppdaterat områdesförvaltningsplaner.

Life-Natur har givit ett viktigt bidrag till utvecklingen och tillämpningen av övervakningsprogram för att kontrollera effekterna av skyddsåtgärder och tillhandahålla riktlinjer för förvaltningen. Detta har gjort det lättare för medlemsstaterna att uppfylla sina övervakningsskyldigheter enligt livsmiljödirektivet. Feedback från projekt har lett till att det utlysts ansökningsomgångar för att knyta samman områden genom biologiska korridorer, vilket är av mycket stor betydelse för att säkerställa att Natura 2000 på lång sikt blir sammanhängande. Projekten ger i allmänhet värdefull information på plats om förhållandena när det gäller Natura 2000 och den biologiska mångfalden i EU.

Life-Natur har också fungerat i kombination med andra källor och åtgärder. Många åtgärder har lett till att miljövänliga jordbruksåtgärder genomförts i och anpassats till Natura 2000-områden [7]. Betalningsströmmen kan garantera en kontinuerlig förvaltning av de berörda områdena. Andra projekt inom Life-Natur bidrar till förvaltningen av avrinningsområden enligt EU:s ramdirektiv om vatten.

[7] Life och miljövänligt jordbruk ........

Arter och områden täcks delvis (se avsnitt 3.1.2) beroende på vilken typ av projekt som föreslagits och programmets ekonomiska resurser.

Det saknas fortfarande sakkunskap på vissa områden liksom tekniska förutsättningar att driva nätverket, och projekten inom Life-Natur bör bidra till kapacitetsuppbyggnaden.

Nätverksarbetet, dvs. att förmedla information mellan berörda parter som arbetar inom olika områden, är fortfarande i sin linda. Utvecklingen av Co-op-projekt (sedan 2002) sker dock speciellt för att komma tillrätta med denna brist.

Tidigare uppmärksammade man inte i tillräckligt stor utsträckning de praktiska svårigheterna att erhålla långsiktig finansiering för att fortsätta med arbete som inletts inom Life-projekten. Denna fråga får mer uppmärksamhet inom Life III, men det görs inte tillräckligt när det gäller den långsiktiga uppföljningen av projekt.

På grund av kopplingen till upprättandet av Natura 2000, tas hänsyn till Life-Naturs roll i de allmännare diskussionerna om finansiering av Natura 2000.

4.1.2. Life-Miljö

Hittills är det endast demonstrationsprojekt enligt artikel 4.2 a i förordningen som har samfinansierats. Kommissionen planerar att under 2004 inleda en rad förberedande projekt för nya gemenskapsåtgärder och -instrument i enlighet med artikel 4.2 b i förordningen.

Det har hittills inte varit möjligt att använda aggregerade resultat för de olika sektorerna, eftersom resultaten av projekt alltid har utvärderats för sig. Detta kommer dock att bli möjligt genom att det upprättas en centraliserad databas med alla projekts resultat.

Trots att Life-miljö är relativt litet ekonomiskt sett har det visat sig ge tekniska resultat. Life-Miljö har haft positiva effekter när det gäller att demonstrera miljöpolitikens genomförbarhet i praktiken. Den lokala förankringen och den sektorsinriktade strategin har gjort Life-Miljö till ett effektivt instrument för att förbättra genomförandet av gemenskapspolitiken på nationell nivå och sektorsnivå och har öppnat nya perspektiv. Life-Miljös kanske viktigaste resultat har varit att det gett upphov till förändringar på nationell nivå när det gäller att genomföra lösningar på många stora miljöproblem (t.ex. många framgångsrika åtgärder för avfallshantering, framför allt på lokal nivå, och miljövänlig teknik). Projektens konkreta inriktning inom Life-Miljö har hjälpt lokala och regionala aktörer att ta hänsyn till miljöaspekter i sin dagliga verksamhet. Life-Miljö är främst förankrat i lokala sammanhang, små och medelstora företag samt regionala styrelser.

Följande fall illustrerar tydligt detta.

Fallstudie: Effekterna av Life-Miljö i garverisektorn.

Redan från början bedrevs inom Life-Miljö särskild verksamhet för att ta itu med miljöproblem i garverisektorn. Sedan 1993 har Life-Miljö givit stöd till 25 projekt som drivits av 21 stödmottagare på detta verksamhetsområde.

>Hänvisning till>

Bidraget från Life-Miljö på 9,2 miljoner euro har gett upphov till investeringar på totalt 35,5 miljoner euro.

Dessa projekt drivs i olika medlemsstater, framför allt i dem där det finns en garveriindustri.

De projekt inom Life-Miljö som utvecklats i garverisektorn omfattar alla tillämpningsområden för bästa tillgängliga teknik (BAT) för stöd för genomförandet av direktiv 96/61/EG om samordnade åtgärder för att förebygga och begränsa föroreningar i sektorn.

>Hänvisning till>

De indirekta effekterna av Life-Miljö beräknas vara mycket större än vad ovan nämnda siffror antyder. De flesta av de tekniska lösningar och metoder som demonstreras i dessa projekt håller nu på att spridas i medlemsstaterna.

4.1.3. Life-Tredje land

Life-Tredje land är ett instrument som varit föremål för stort intresse i Europeiska unionens grannländer, vilket framgår av de många projektförslag som inkommit.

Life-Tredje land tillgodoser dessa länders behov av att lansera och utveckla nya åtgärder för att hejda miljöförstöringen. Den strategi som fastställs i förordningen om Life III (målet att skapa kapacitet, projekt som utformas av tredje land och breda temaområden som omfattar både natur- och industriaspekter) återspeglar dessa länders problem på ett lämpligt sätt.

Möjligheterna till goda projektresultat verkar vara bättre i norr (Östersjön och Norra Medelhavet) än i söder (Maghreb- och Machrekländerna). Det bör därför göras ökade insatser för att främja Life-Tredje land i länderna söder och öster om Medelhavet. Urvalsprocessen sker i nära samarbete med andra kommissionsavdelningar, framför allt kommissionens delegationer i de berörda tredjeländerna, vilket gör det lättare att se till att verksamheten överensstämmer med andra samarbetsprogram (bl.a. Smap, Meda, Cards och Tacis).

Life-Tredje land stöder i stor utsträckning utvecklingen och genomförandet av nya miljöåtgärder i Europeiska unionens grannländer, då de strukturer som finns i dessa länder är inte tillräckligt solida eller effektiva. Det bör dock vidtas fler åtgärder för att mäta projektens konsekvenser på ett mer effektivt sätt och förbättra spridningen av lärdomarna från framgångsrika projekt för att öka stimulanseffekterna av Life-Tredje land.

4.1.4. Life och politisk utveckling

Life-projekten stöder nuvarande och framtida politik. Samverkan mellan Life-Natur och EU:s naturskydds- och jordbrukspolitik har dokumenterats i två publikationer.

I "LIFE for Nature 2000" görs en bedömning av i vilken utsträckning Life-Natur har täckt områden inom Natura 2000 (se avsnitt 3.1.2 ovan). Det rör sig om en lämplig förvaltning av minst 10 % av de Natura 2000-områden som pekats ut enligt livsmiljödirektivet, utveckling av nationella och regionala riktlinjer för områdesförvaltning och en allmän förtrogenhet med målen för Natura 2000. I "Natura 2000 and the EU agri-environmental measures" behandlas samverkan mellan Life och politiken för landsbygdsutveckling genom att en rad konkreta fall beskrivs. Det vanliga är att sådana Life-projekt har anpassat förvaltningen av Natura 2000-områden i jordbruksområden så att de kan få långsiktigt ekonomiskt stöd från program för miljövänliga jordbruksåtgärder. I vissa fall har åtgärderna i sig anpassats för att bättre stämma överens med naturskyddet eller så har helt nya åtgärder föreslagits.

Life-Miljö har haft mindre påtagliga konsekvenser för politiken på ytterligare andra områden. Ett exempel är demonstration av teknik för att minska det farliga avfallet från garveriindustrin (se avsnitt 4.1.2).

4.2. Extern utvärdering och praktiska rekommendationer

Den externa utvärderingen har visat på ett antal framträdande aspekter av instrumentets förvaltning, resultat och fördelar när det gäller de tre temaområdena.

Allmänt

Enligt den externa utvärderingen är Life-programmet fortfarande det enda instrument som främst är avsett att stödja gemenskapens miljöpolitik. Life kompletterar andra gemenskapsprogram som också stöder gemenskapens miljöpolitik, såsom forskningprogram, strukturfonder och program för landsbygdsutveckling.

Det finns omfattande bevis för att programmet bidrar till genomförandet av politiken. Det är dock osäkert om Life bidrar till att stimulera debatten och utveckla politik och lagstiftning. Detta är inte förvånande eftersom programmet består av tre mycket olika temaområden som vart och ett har egna mål. Av dessa temaområden är det endast Life-Miljö som innehåller målet att utveckla gemenskapspolitiken. De andra två temaområdena, Life-Natur och Life-Tredje land, avser genomförandet av nuvarande politik och/eller utveckling av kapacitet för genomförandet. Enligt den externa utvärderingen har Lifes alla tre temaområden viktiga funktioner och är fortfarande tillämpliga.

Förvaltning

Resultaten i rapporten tyder på att förvaltningen av Life-programmet är kostnadseffektiv i jämförelse med andra EG-program. I allmänhet förvaltas Life-programmet på ett effektivt sätt med hjälp av systematiska och stränga förfaranden som Life-enheten har infört. Enheten har också infört vissa mycket användbara verktyg, framför allt databaserna ESAP och Butler. Dessa databaser bör anses utgöra bästa praxis och antas eller användas som modeller för ett framtida Life-program eller efterföljande program.

Resultaten visar att många berörda parter anser att förvaltningsprocessen håller på att bli alltför byråkratisk och att den kanske kan förenklas.

Enligt den externa utvärderingen bör

- Life-enhetens förvaltningsgrupp regelbundet se över processerna för att kontinuerligt avgöra hur de kan rationaliseras.

De flesta berörda parter hade inte någon bestämd uppfattning om huruvida Lifes samtliga tre temaområden borde förvaltas av en enda enhet. De flesta berörda parterna ansåg dock att Life-progammet och dess tre temaområden eller efterföljare borde förvaltas av GD Miljö.

I den externa utvärderingen rekommenderas följande:

- Det finns inte några fördelar med att i dagsläget förändra förvaltningsstrukturen, men man bör ta ställning till förvaltningen av Life-Tredje land efter utvidgningen.

Ansöknings- och urvalsförfarande

Dessutom ansåg de flesta berörda parter att det var lämpligt med en årlig ansökningsomgång, men att denna borde utlysas under samma månad i början av året. På vis skulle de sökande lättare kunna planera sina förslag. I den externa utvärderingen dras slutsatsen att det är lämpligt med en årlig ansökningsomgång, men att förfarandets inledning om möjligt bör flyttas två månader.

Många berörda parter anser att ansöknings- och urvalsförfarandet är alltför byråkratiskt och att det borde förenklas.

Enligt den externa utvärderingen bör man

- särskilt se till att kriterierna för att välja ut förslag stämmer överens med riktlinjerna för tillämpningen och således med ansökningsblanketternas struktur.

På så vis skulle de sökande få insyn i hur deras förslag kommer att utvärderas och dessutom skulle utvärderarnas uppgift förenklas.

Andra berörda parter, framför allt i medlemsstaterna, har efterlyst ökad öppenhet i förfarandet för att välja ut projekt. Utvärderaren anser dock att medlemsstaternas krav borde tillgodoses av det faktum att alla nationella myndigheter kommer att få tillträde till databasen ESAP, som tidigare endast var tillgänglig för nationella myndigheter på området Life-Miljö.

LIFE-Natur

Rapporten visar att Life-Natur har varit mycket framgångsrikt när det gäller att peka ut och upprätta de 20 000 bevarandeområdena inom Natura 2000 i EU. Programmets viktigaste resultat har varit utpekandet av områden (ett arbete som nu nästan slutförts) och utarbetandet av förvaltningsplaner. Hittills har dock Life i praktiken endast kunnat finansiera skyddsåtgärder i omkring 10 % av Natura-områdena.

Den externa utvärderaren menar att även om detta i sig är ett betydande och värdefullt resultat, är den främsta utmaningen för Life-Natur att åstadkomma en multiplikatoreffekt genom att främja verksamheten inom de övriga 90 procenten.

Alla berörda parter som kontaktats ansåg att Life-Natur har varit ett nödvändigt och mycket effektivt instrument för att genomföra fågeldirektivet och livsmiljödirektivet. De ansåg att fler åtgärder borde vidtas om ytterligare budgetmedel fanns att tillgå. De flesta ansåg dock att Life-Natur bäst lämpar sig för att finansiera stimulerande projekt. Ett centralt problem är att det inte finns tillräckligt med erfarna och kvalificerade naturvårdare i Europa för att genomföra så många fler projekt.

Den externa utvärderaren anser därför följande:

- Life-Natur bör fortsätta att spela en viktig roll när det gäller att leda eller förbereda genomförandet av Natura 2000.

- Programmet bör spela en större roll när det gäller att informera om finansieringskällor på naturskyddsområdet och bidra till att utveckla utbildningsmateriel för naturvårdare. Detta skulle kunna ske genom riktlinjer eller olika verktyg och skulle komplettera den demonstrationsverksamhet som redan bedrivs.

- Ansökningar om ytterligare samarbetsprojekt bör uppmuntras för att bidra till att utveckla Natura 2000 som ett nätverk av områden, och ytterligare föra fram Life-projektens fördelar.

Resultaten visar att fågeldirektivet och livsmiljödirektivet är av lika stor betydelse för anslutande länder som snart kommer att bli medlemmar i Europeiska unionen.

Den externa utvärderaren rekommenderar att

- man överväger att utvidga Life-Natur till att omfatta ytterligare länder vid Svarta havet.

Den externa utvärderaren rekommenderar vidare följande:

- Life-projekten bör systematiskt följas upp flera år efter det att de slutförts för att underlätta en utvärdering av hållbarheten och av i vilken utsträckning projekten kan upprepas. Detta skulle göra det möjligt att fastställa och sprida information om kritiska faktorer för framgång och om hinder för att projekt skall bli en framgång på lång sikt.

Den enda betydande kritiken i rapporten om Life-natur gäller spridningen av verksamhet. Det mesta av kritiken rör de berörda parternas erfarenheter av Life II. Under Lifes tredje etapp verkar det ha gjorts stora insatser för att förbättra kommunikationen mellan dem som mottagit stöd från Life och förbättra öppenheten när det gäller projektresultat, framför allt genom utarbetande och genomförande av en kommunikationsstrategi.

Den externa utvärderaren rekommenderar att

- en kommunikationsstrategi bör utgöra en central del av eventuella liknande framtida program. Man bör överväga att anlita marknadsföringsexperter för att stödja programmets spridningsverksamhet.

"NEWSFLASH" och nyhetsbrevet "Natura 2000" verkar lämpa sig väl för att sprida information om den senaste utvecklingen och underlätta kontakterna mellan projektledare. Detta bör också ses ett område för bästa praxis.

LIFE-Miljö

Av den externa utvärderingen framgår att det endast finns begränsat med belägg för att Life-Miljö stöder förberedande åtgärder för att pröva, uppdatera och utveckla EU-politiken och medlemsstaternas politik. Det finns dock starka belägg för att Life-Miljö har demonstrerat och påvisat en rad miljövänliga tekniska lösningar inom viktiga områden, såsom förbättrad vattenkvalitet och materialåtervinning av avfall, som om de införs kommer att underlätta genomförandet av EU:s miljöpolitik.

Resultaten visar att medlemsstaterna uppskattar programmet och anser att Life kompletterar nationella program och fyller luckor i dessa. Uppfattningen är att Life-projekten är mest effektiva när den privata och offentliga sektorn samarbetar och när medelstora företag deltar.

I både kommissionen och medlemsstaterna har det förts omfattande debatter om definitionen av innovation och om huruvida endast projekt som är innovativa på europeiskt plan bör berättiga till stöd.

Det externa utvärderaren rekommenderar att

- man funderar över hur större effekter kan uppnås på europeisk nivå. En möjlighet är att koncentrera medel från Life-Miljö på större projekt som omfattar flera länder och som har en alleuropeisk dimension, medan medlemsstaterna får finansiera mindre projekt inom ramen för sina egna program. En annan möjlighet är att fortsätta att stödja samma typ av projekt som i dagsläget men att avsätta budgetmedel för att övervaka projektens tekniska resultat och marknadsföra resultaten så att projekten kan upprepas på andra håll i gemenskapen.

- Om Life-Miljö fortsätter i sin nuvarande form bör man skilja mellan två olika typer av projekt:

"Innovations"-projekt som stöder den första kommersiella användningen av en teknik eller metod i Europa och "spridnings"-projekt som underlättar tekniköverföringen i Europa genom att stödja den första kommersiella användningen av en teknik eller metod i ett visst land, som redan har demonstrerats på andra platser i Europa.

Innovationsprojekt bör få mer stöd än spridningsprojekt och medlemsstaterna bör åta sig att sprida resultaten av sina spridningsprojekt.

Många medlemsstater anser att de externa experternas kompetens är mycket varierande. De flesta berörda parter anser att det behövs externa experter eftersom all den sakkunskap och erfarenhet som krävs för att utvärdera alla förslag inte finns inom kommissionen.

Den externa utvärderaren rekommenderar att

- kommissionen ser över kriterierna för att välja ut externa experter.

När det gäller Life-Miljö anser nästan alla berörda parter att spridningen av projektresultat på gemenskapsnivå måste förbättras. Nästan alla spridningsprojekt omfattar spridningsåtgärder och visar resultat på detta område, i form av t.ex. fallstudier och videor, men det är ovanligt att det finns professionella marknadsförare i projektgrupperna och det står klart att resultaten inte används på bästa sätt. Det finns därför mycket få belägg för att projekten upprepas.

I den externa utvärderingen rekommenderas att

- man anlitar marknadsföringsexperter som hjälper till med spridningen av resultat av framgångsrika projekt inom Life-Miljö.

LIFE-Tredje land

I utvärderingen framhålls att det finns många bevis för att Life-Tredje land förvaltas väl och att dessa projekt kraftigt bidrar till att utveckla kapaciteten i tredje länder. Life fyller en viktig funktion eftersom det relativt snabbt och flexibelt kan tillgodose miljöbehov och -prioriteringar i tredje land. Det är också väl samordnat med större biståndsprogram, såsom Smap, Cards och Tacis, genom att det har förbindelser med EU-delegationerna i de berörda länderna.

Programmets "bottom-up"-struktur, som innebär att projektidéerna utvecklas av stödmottagarna, gör att man inom Life arbetar med centrala miljöfrågor i de berörda länderna vid en lämplig tidpunkt.

Den geografiska täckningen för Life-Tredje land måste förändras efter utvidgningen 2004 då tio nya länder, bland andra Cypern och Malta, blir medlemmar i Europeiska unionen. I framtiden bör den geografiska täckningen för Life-Tredje land överensstämma med Europeiska kommissionens ståndpunkt om samarbete med de europeiska grannländerna, vilken fastställs i dess meddelande om alleuropeiskt miljösamarbete efter Kiev-konferensen 2003.

I den externa utvärderingen rekommenderas att

- man överväger att utvidga Life-Tredje land så att det omfattar Serbien och Montenegro, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien och de västra av de nya oberoende staterna i f.d. Sovjetunionen som gränsar till Svarta havet.

5. Slutsatser

Följande slutsatser drogs med den interna utvärderingen, analysen och rekommendationerna från den externa undersökningen som underlag.

* Lifes förvaltning bör förenklas, framför allt urvalsförfarandet som är mycket tungrott. Övervakningen av projekt utgör också en mycket tung administrativ börda. De mänskliga resurser som kommissionen avsätter för denna verksamhet skulle utnyttjas bättre om man ägnade mer tid åt att sprida och använda resultaten för att förbättra miljön i Europeiska unionen.

- Det verkar därför vara lämpligt att se över de nuvarande urvals- och förvaltningsförfarandena och undersöka hur man kan förenkla dem utan att minska tillförlitligheten eller effektiviteten.

- Antalet innovativa projekt bör begränsas (program som samlar flera nationella eller transnationella projekt bör prioriteras, så att det säkerställs att man upprättar nätverk redan vid utformningen). På så vis kombinerar man den mer decentraliserade förvaltningens fördelar med bättre spridning och användning av resultat.

- När det gäller Life-Miljö kan förberedande åtgärder (se ovan) också bidra till att stärka programstrategin och förenkla den centrala administrativa förvaltningen.

* Life-Natur omfattar fortfarande endast en liten del av nätverket för införande av en strategi för Natura 2000-förvaltning. Den positiva utvärderingen av programmet visar att det bör fortsätta på liknande sätt.

Under en kort övergångsperiod är det inte nödvändigt att ändra förordningen. Dock kan följande framhållas:

- Kriterierna för att välja ut projekt bör anpassas, vilket inte kräver att artikel 2 i Life-förordningen omarbetas, framför allt för att främja projekt som

- har störst effekter och en stor geografisk täckning (lansering av regionala eller internationella förvaltningsplaner),

- ger ökad utbildningskapacitet för att möjliggöra den efterföljande övervakningen, och

- har nätverkseffekter (förstärkning av Co-op-projekt).

Slutligen bör spridningen och användningen av resultaten förbättras.

* Life-Miljös potential har ännu inte förverkligats. Den gällande förordningen skulle kunna utnyttjas bättre om man främjade program som förbereder utvecklingen av nya gemenskapsåtgärder och -instrument i överensstämmelse med prioriteringarna i sjätte miljöhandlingsprogrammet.

De nuvarande demonstrationsprojekten omfattar för många frågor, vilket komplicerar urvalet och gör det svårt att utvärdera eller på ett rationellt sätt använda resultaten.

- Det är viktigt att se till att endast projekt på områden där behoven är störst kan få stöd, genom att man utlyser ansökningsomgångar som i större utsträckning är inriktade på de gällande politiska prioriteringarna. Denna möjlighet finns redan enligt riktlinjerna, men har hittills inte utnyttjats.

- Innovationskriteriet bör definieras på ett bättre sätt och endast avse innovativ teknik och inte överföring av befintlig teknik. Det senare bör istället täckas av andra finansiella instrument som är mer lämpade för detta än Life.

* Life-Tredje land kan också fortsätta i sin nuvarande form samtidigt som man stärker åtgärderna för att stödja projektförberedelserna.

* Inom Lifes alla tre temaområden bör man i större utsträckning använda resultaten, framför allt genom att man förbättrar kommunikationen och nätverksarbetet. Man bör planera för ökade ekonomiska resurser och eventuellt externa experters hjälp.

Kommissionens slutsatser som stöds av den externa utvärderingen är följande:

* Life är ett lämpligt instrument och det är motiverat att fortsätta med det.

* Man bör fortsätta med de insatser för att organisera och förvalta programmet som bedrivits sedan Life III inleddes.

* Life-Miljös potential bör helt utnyttjas i samband med sjätte miljöhandlingsprogrammet.

* Man bör i större utsträckning utnyttja resultaten för att främja en hållbar utveckling.

Det föreslås därför att förordningen förlängs under en treårsperiod med beaktande av de förbättringar som skulle kunna göras enligt utvärderingen. Denna förnyelse bör ta hänsyn till behovet av kontinuitet och möjliggöra övergången till den nya budgetplanen efter 2006.

För perioden efter 2006 kommer det att bli nödvändigt att ta hänsyn till nya gemenskapsmål och de resurser som avsatts för dessa mål liksom i vilken omfattning miljöfrågorna omfattas av annan gemenskapsfinansiering

BILAGA

LIFE-Natur

>Plats för tabell>

ANM.: (år EUR 12/15/CC)

>Plats för tabell>

Anm. : internationella; projektstorlek; budget enligt förslag

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

Life-Miljö

>Plats för tabell>

Tabellen visar hur de åtgärder som fått stöd under perioden 2000-2002 fördelar sig mellan olika områden. Den är inte uttömmande och avser slutförda projekt.

Tabell F - Life-Miljö Antal projekt som fått stöd per år och land

>Plats för tabell>

Tabell G - Ekonomiskt bidrag från Life-Miljö till projekt inom Life-Miljö (euro per land)

>Plats för tabell>

Källa: Kommissionens beslut

Life-Tredje land

Tabell H Life-Tredje land. Projekturval

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

Appropr. = årliga betalningsbemyndiganden

C.P.A. = betalningsbemyndiganden som förbrukats av programmet Life III

% P = de verkställda betalningarnas andel av det årliga betalningsbemyndigandet

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

Källa: SINCOM - åtaganden för projekt

>Plats för tabell>