EUROPEISKA KOMMISSIONEN Bryssel den 23.7.2015 COM(2015) 379 final MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET, RÅDET OCH REVISIONSRÄTTEN ÅRSREDOVISNING FÖR EUROPEISKA UTVECKLINGSFONDEN 2014



Årsredovisningen för Europeiska utvecklingsfonden 2014 INNEHÅLLSFÖRTECKNING CERTIFIERING AV RÄKENSKAPERNA GENOMFÖRANDE OCH REDOVISNING AV EUF:s MEDEL ÅRSREDOVISNINGAR OCH FÖRKLARANDE NOTER – FONDER SOM FÖRVALTAS AV KOMMISSIONEN ÅRSREDOVISNING AV EUROPEISKA UTVECKLINGSFONDEN NOTER TILL ÅRSREDOVISNINGEN FÖR EUROPEISKA UTVECKLINGSFONDEN ÅRSREDOVISNINGEN FÖR FÖRVALTNINGSFONDEN BÊKOU NOTER TILL ÅRSREDOVISNINGEN FÖR FÖRVALTNINGSFONDEN BÊKOU KONSOLIDERAD ÅRSREDOVISNING FÖR EUF OCH FÖRVALTNINGSFONDEN BÊKOU RAPPORT OM DET FINANSIELLA GENOMFÖRANDET AV EUF ÅRSREDOVISNINGAR OCH FÖRKLARANDE NOTER – FONDER SOM FÖRVALTAS AV EUROPEISKA INVESTERINGSBANKEN CERTIFIERING AV RÄKENSKAPERNA

Årsredovisningen för Europeiska utvecklingsfonden för år 2014 har utarbetats i enlighet med avdelning IX i budgetförordningen för elfte Europeiska utvecklingsfonden och med de redovisningsprinciper, regler och metoder som anges i bilagan till årsredovisningen. Jag bekräftar mitt ansvar för utarbetandet och redovisningen av årsräkenskaperna för Europeiska utvecklingsfonden i enlighet med artikel 20 i budgetförordningen för elfte Europeiska utvecklingsfonden. Jag har fått alla nödvändiga uppgifter från utanordnarna och från Europeiska investeringsbanken (EIB), vilka har intygat uppgifternas tillförlitlighet, för utarbetandet av de räkenskaper som visar Europeiska utvecklingsfondens tillgångar och skulder samt budgetgenomförande. Jag intygar härmed att jag på grundval av dessa uppgifter, och utifrån de kontroller som jag har ansett nödvändiga för att kunna godkänna räkenskaperna, kan ge en rimlig försäkran att räkenskaperna ger en sann och rättvisande bild av alla de delar som rör Europeiska utvecklingsfondens ekonomiska ställning. [namnteckning] Manfred Kraff Räkenskapsförare den 13 juli 2015



GENOMFÖRANDE OCH REDOVISNING AV EUF:s MEDEL 1.BAKGRUND Europeiska unionen (nedan kallad EU) har utvecklingssamarbetsförbindelser med ett stort antal utvecklingsländer. Syftet är att främja ekonomisk och social utveckling samt miljöutveckling med särskild inriktning på att långsiktigt minska och utrota fattigdom genom att förse de stödmottagande länderna med utvecklingsstöd och tekniskt bistånd. För att uppnå detta utarbetar EU, tillsammans med partnerländerna, samarbetsstrategier och anslår ekonomiska medel för att genomföra dem. De EU-medel som anslås för utveckling kommer från tre källor: -EU:s budget. -Europeiska utvecklingsfonden. -Europeiska investeringsbanken. Europeiska utvecklingsfonden (nedan kallad EUF) är det viktigaste instrumentet för att tillhandahålla EUstöd för utvecklingssamarbete med länderna i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet (nedan kallade AVS-staterna) och de utomeuropeiska länderna och territorierna (nedan kallade ULT). EUF finansieras inte genom Europeiska unionens budget. Den fastställs genom en intern överenskommelse mellan företrädarna för medlemsstaterna, församlade inom rådet, och styrs av en särskild kommitté. Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) är ansvarig för det ekonomiska genomförandet av de transaktioner som genomförs med medel från EUF och Europeiska investeringsbanken (nedan kallad EIB) förvaltar investeringsanslaget.

Under perioden 2014–2020 kommer det geografiskt fördelade stöd som beviljas AVS-staterna och ULT att fortsätta att i huvudsak finansieras genom EUF. Avtalen om varje ny fond ingås för en period av cirka fem år. Varje EUF styrs av en egen budgetförordning i vilken det krävs att en årsredovisning ska upprättas för varje enskild fond. Årsredovisningarna utarbetas således separat för varje EUF för den del av fondens medel som förvaltas av kommissionen. Årsredovisningarna läggs även fram i en sammanställd form för att ge en samlad bild av den ekonomiska ställningen i fråga om de medel som kommissionen ansvarar för. Det interna avtal som inrättade elfte EUF undertecknades av de deltagande medlemsstaterna under deras rådsmöte i juni 2013. Det trädde i kraft den 1 mars 2015. För att säkerställa kontinuitet mellan avslutandet av den tionde utvecklingsfonden och den elfte utvecklingsfondens ikraftträdande föreslog kommissionen övergångsåtgärder, den så kallade övergångsfaciliteten. Övergångsfaciliteten läggs fram under den elfte utvecklingsfonden. Samtidigt ändrades budgetförordningen för tionde Europeiska utvecklingsfonden och den nya budgetförordningen för övergångsperioden antogs. Bestämmelserna trädde i kraft den 30 maj 2014. Den 2 mars 2015 antog rådet förordningen om elfte Europeiska utvecklingsfonden och genomförandebestämmelserna. Bestämmelserna trädde i kraft den 6 mars 2015. Investeringsanslaget inrättades inom ramen för AVS–EU-partnerskapsavtalet (Cotonou-avtalet). Det förvaltas av EIB och används för att stödja utvecklingen inom den privata sektorn i AVS-staterna genom att främst, men inte enbart, finansiera privata investeringar. Investeringsanslaget är utformat som en förnybar fond så att låneåterbetalningarna kan återinvesteras i annan verksamhet, som resulterar i ett självförnyande och ekonomiskt oberoende stödinstrument. Eftersom investeringsanslaget inte förvaltas av kommissionen ingår det inte i konsolideringen av den första delen av årsräkenskaperna, dvs. årsredovisningen av EUF och den rapport som är relaterad till det ekonomiska genomförandet. Årsredovisningen av investeringsanslaget ingår som en separat del i årsräkenskaperna (del II) för att ge en fullständig överblick över EUF:s utvecklingsstöd. 2.HUR FINANSIERAS EUF? Den fleråriga budgetramen för 2014–2020 antogs under Europeiska rådets möte den 2 december 2013. Under detta möte beslutades att det geografiska samarbetet med AVS-staterna inte skulle integreras i EU:s budget (budgeteras), utan fortsätta finansieras genom den befintliga mellanstatliga EUF. EU:s budget är ettårig och enligt denna budgetprincip planeras och godkänns inkomsterna och utgifterna för ett år. I motsats till EU är EUF en fond som generellt förvaltas på flerårsbasis. I varje EUF fastställs en övergripande fond för att genomföra utvecklingssamarbetet, vanligtvis under en femårsperiod. Eftersom medlen anslås för en period på flera år måste de anslagna medlen nyttjas under den period EUF varar. Det faktum att EUF inte styrs av ettårighetsprincipen belyses i budgetredovisningen, där EUF:s budgetgenomförande mäts i förhållande till de samlade medlen. Medlen till EUF utgörs av särskilda bidrag från EU:s medlemsstater. Ungefär vart femte år träffas företrädare från medlemsstaterna på mellanstatlig nivå för att fatta beslut om det samlade belopp som ska anslås till fonden och för att se över genomförandet. Därefter förvaltar kommissionen fonden i enlighet med unionens politik för utvecklingssamarbete. Eftersom medlemsstaterna driver sin egen utvecklings- och biståndspolitik vid sidan av EU:s politik måste medlemsstaterna samordna sin politik med EU:s för att försäkra sig om att de kompletterar varandra. Utöver de bidrag som nämns ovan kan medlemsstaterna också ingå samfinansieringsarrangemang eller lämna frivilliga ekonomiska bidrag till EUF. 3.RAPPORTERING VID ÅRSSKIFTET 3.1.Årsräkenskaper Det är räkenskapsföraren som har ansvaret för att utarbeta årsredovisningen och intyga att det finns rimliga garantier för att räkenskaperna i allt väsentligt ger en rättvisande bild av EUF:s ekonomiska situation. Årsredovisningen består av följande delar: Del I: Medel som förvaltas av kommissionen. I)Årsredovisning av Europeiska utvecklingsfonden. II)Rapport om det ekonomiska genomförandet av EUF. Del II: Medel som förvaltas av EIB. I)Årsredovisning av investeringsfaciliteten. Eftersom 2014 är det första året då en förvaltningsfond har inrättats inom EUF (se punkt 3.2 nedan) redovisas dessutom förvaltningsfondens räkenskaper tillsammans med de konsoliderade räkenskaperna (EUF:s och förvaltningsfondens räkenskaper) nedan. Årsredovisningen antas av kommissionen senast den 31 juli påföljande år och läggs fram för rådet och Europaparlamentet, vilka beviljar ansvarsfrihet.

3.2.Förvaltningsfonden Bêkou I enlighet med artikel 187.1 i förordningen om finansiella regler för unionens allmänna budget och artikel 42 i budgetförordningen vad gäller tillämpningen av övergångsperioden, får kommissionen inrätta unionsförvaltningsfonder för externa åtgärder enligt avtal som ingås med andra givare. Förvaltningsfonderna får inrättas för katastrofinsatser, insatser efter de inledande katastrofinsatserna och tematiska åtgärder. I enlighet med artikel 187.6 i förordningen om finansiella regler för unionens allmänna budget ska kommissionens räkenskapsförare vara räkenskapsförare för unionsförvaltningsfonder. Bêkou, unionens första förvaltningsfond med flera givare, inrättades den 15 juli 2014 av EU, Tyskland, Frankrike och Nederländerna i syfte att främja stabilisering och återuppbyggande av Centralafrikanska republiken. Den längsta varaktigheten för förvaltningsfonden Bêkou är 60 månader. Eftersom Bêkou inrättades inom ramen för EUF konsolideras förvaltningsfondens årsräkenskaper med EUF:s räkenskaper. 4.REVISION OCH BEVILJANDE AV ANSVARSFRIHET 4.1.Revision EUF:s årsredovisning och resurshantering granskas av ett externt revisionsorgan, Europeiska revisionsrätten (nedan kallad revisionsrätten), som utarbetar en årsrapport om årsredovisningen till Europaparlamentet och rådet. 4.2.Ansvarsfrihet Vid den slutliga kontrollen beviljas ansvarsfrihet för det finansiella genomförandet av EUF:s medel för ett givet budgetår. Europaparlamentet är den myndighet som beviljar ansvarsfrihet för EUF. Detta innebär att rådet efter revision och slutversion av årsräkenskaperna lämnar en rekommendation medan parlamentet beslutar om att bevilja kommissionen ansvarsfrihet för hur EUF:s medel genomförts under föregående budgetår. Beslutet grundas på en översyn av räkenskaperna och revisionsrättens årsrapport (som även omfattar en revisionsförklaring), kommissionens svar, samt ytterligare frågor och uppgifter till eller från kommissionen. EUROPEISKA UTVECKLINGSFONDEN BUDGETÅRET 2014 ÅRSREDOVISNINGAR OCH FÖRKLARANDE NOTER – FONDER SOM FÖRVALTAS AV KOMMISSIONEN

Vissa sifferuppgifter i tabellerna nedan kan förefalla inkonsekventa när de summeras på grund av avrundningen till miljoner euro. INNEHÅLLSFÖRTECKNING ÅRSREDOVISNING FÖR EUROPEISKA UTVECKLINGSFONDEN BALANSRÄKNING FÖR EUF RESULTATRÄKNING FÖR EUF KASSAFLÖDESANALYS FÖR EUF FÖRÄNDRINGAR I NETTOTILLGÅNGAR FÖR EUF BALANSRÄKNING PER EUF RESULTATRÄKNING PER EUF FÖRÄNDRINGAR I NETTOTILLGÅNGAR PER EUF NOTER TILL ÅRSREDOVISNINGEN FÖR EUROPEISKA UTVECKLINGSFONDEN ÅRSREDOVISNINGEN FÖR FÖRVALTNINGSFONDEN BÊKOU CERTIFIERING AV RÄKENSKAPERNA BAKGRUNDSINFORMATION OM FÖRVALTNINGSFONDEN BÊKOU BALANSRÄKNING FÖR FÖRVALTNINGSFONDEN BÊKOU RESULTATRÄKNING FÖR FÖRVALTNINGSFONDEN BÊKOU KASSAFLÖDESANALYS FÖR FÖRVALTNINGSFONDEN BÊKOU

FÖRÄNDRINGAR I NETTOTILLGÅNGAR FÖR FÖRVALTNINGSFONDEN BÊKOU NOTER TILL ÅRSREDOVISNINGEN FÖR FÖRVALTNINGSFONDEN BÊKOU KONSOLIDERAD ÅRSREDOVISNING FÖR EUF OCH FÖRVALTNINGSFONDEN BÊKOU KONSOLIDERAD BALANSRÄKNING KONSOLIDERAD RESULTATRÄKNING SAMMANSTÄLLNING ÖVER FÖRÄNDRINGAR I NETTOTILLGÅNGAR RAPPORT OM DET FINANSIELLA GENOMFÖRANDET AV EUF ÅRSREDOVISNING AV EUROPEISKA UTVECKLINGSFONDEN

Vissa sifferuppgifter i tabellerna nedan kan förefalla inkonsekventa när de summeras på grund av avrundningen till miljoner euro.

BALANSRÄKNING FÖR EUF miljoner euro Noter 31.12.2014 31.12.2013 ANLÄGGNINGSTILLGÅNGAR Förfinansiering 2.1 472 424 Bidrag till förvaltningsfonderna 2.2 39 – 511 424 OMSÄTTNINGSTILLGÅNGAR Förfinansiering 2.3 1 403 1 286 Fordringar 2.4 84 84 Likvida medel 2.6 391 759 1 878 2 128 SUMMA TILLGÅNGAR 2 389 2 553 LÅNGFRISTIGA SKULDER Skulder till leverantörer och stödmottagare 2.7 (34) (25) (34) (25) KORTFRISTIGA SKULDER Skulder till leverantörer och stödmottagare 2.8 (1 423) (1 214) (1 423) (1 214) SUMMA SKULDER (1 457) (1 239) NETTOTILLGÅNGAR 932 1 313 FONDER OCH RESERVER Infordrat fondkapital – aktiva EUF 2.9 35 673 32 529 Infordrat fondkapital från avslutade EUF som överförts från tidigare år 2.10 2 252 2 252 Ekonomiskt resultat som överförts från tidigare år (33 468) (30 396) Ekonomiskt resultat för året (3 526) (3 072) SUMMA TILLGÅNGAR 932 1 313 RESULTATRÄKNING FÖR EUF miljoner euro Noter 2014 2013 RÖRELSEINTÄKTER 3.2 132 123 RÖRELSEKOSTNADER Rörelsekostnader 3.3 (3 650) (3 027) Administrativa kostnader 3.4 (22) (167) (3 671) (3 194) ÖVERSKOTT/(UNDERSKOTT) FRÅN LÖPANDE VERKSAMHET (3 539) (3 072) Finansiella intäkter 3.5 13 0 Finansiella utgifter (0) 0 ÖVERSKOTT/(UNDERSKOTT) FRÅN FINANSIELL VERKSAMHET 13 0 EKONOMISKT RESULTAT FÖR ÅRET (3 526) (3 072) KASSAFLÖDESANALYS FÖR EUF

miljoner euro Noter 2014 2013 Ekonomiskt resultat för året (3 526) (3 072) LÖPANDE VERKSAMHET Ordinarie bidrag från medlemsstaterna 3 068 2 961 Samfinansieringsbidrag 66 18 (Återföring av) nedskrivningsförlust på fordringar 14 (2) (Ökning)/minskning av långfristig förfinansiering (47) 14 (Ökning)/minskning av bidragen till förvaltningsfonden (39) – (Ökning)/minskning av kortfristig förfinansiering (117) 48 (Ökning)/minskning av kortfristiga fordringar* (22) (7) Ökning/(minskning) av långfristiga skulder 9 (15) Ökning/(minskning) av kortfristiga skulder** 227 123 NETTOKASSAFLÖDE (368) 69 Nettoökning/(-minskning) av likvida medel (368) 69 Likvida medel vid årets början 2.5 759 690 Likvida medel vid årets slut 2.5 391 759 * Löpande fordringar, utom fordringar i samband med ordinarie bidrag och samfinansiering. ** Kortfristiga skulder, utom skulder i samband med ordinarie bidrag och samfinansiering. FÖRÄNDRINGAR I NETTOTILLGÅNGAR FÖR EUF miljoner euro Fondkapital – aktiva EUF (A) Icke-infordrade fonder – aktiva EUF (B) Infordrat fondkapital – aktiva EUF

(C) = (A)-(B) Ackumulerade reserver (D) Infordrat fondkapital från avslutade EUF som överförts från tidigare år (E) Totala nettotillgångar (C)+(D)+(E) UTGÅENDE BALANS PER DEN 31.12.2012 45 691 16 112 29 579 (30 396) 2 252 1 435 Kapitaltillskott – ordinarie bidrag – (2 950) 2 950 – – 2 950 Ekonomiskt resultat för året – – – (3 072) – (3 072) UTGÅENDE BALANS PER DEN 31.12.2013 45 691 13 162 32 529 (33 468) 2 252 1 313 Kapitaltillskott – ordinarie bidrag – (3 144) 3 144 – – 3 144 Ekonomiskt resultat för året – – – (3 526) – (3 526) UTGÅENDE BALANS PER DEN 31.12.2014 45 691 10 018 35 673 (36 994) 2 252 932

BALANSRÄKNING PER EUF miljoner euro 31.12.2014 31.12.2013 Noter Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF ANLÄGGNINGSTILLGÅNGAR Förfinansiering 2.1 – 17 411 44 – 90 334 – Bidrag till förvaltningsfonderna 2.2 – – – 39 – 17 411 83 – 90 334 – OMSÄTTNINGSTILLGÅNGAR Förfinansiering 2.3 5 142 1 178 77 5 259 1 021 – Fordringar 2.4 3 66 15 0 2 58 24 – Förbindelsekonton 2.5 216 810 – 607 290 1 323 – – Likvida medel 2.6 – – – 391 – – 759 – 224 1 018 1 193 1 076 297 1 640 1 804 – SUMMA TILLGÅNGAR 224 1 035 1 604 1 159 297 1 730 2 138 – LÅNGFRISTIGA SKULDER Skulder till leverantörer och stödmottagare 2.7 – – (34) – – – (25) – – – (34) – – – (25) – KORTFRISTIGA SKULDER Skulder till leverantörer och stödmottagare 2.8 (10) (175) (1 195) (43) (28) (263) (923) – Förbindelsekonton 2.5 – – (1 633) – – – (1 613) – (10) (175) (2 828) (43) (28) (263) (2 536) – SUMMA SKULDER (10) (175) (2 862) (43) (28) (263) (2 561) – SUMMA TILLGÅNGAR 214 860 (1 258) 1 116 270 1 467 (423) – FONDER OCH RESERVER Infordrat fondkapital – aktiva EUF 2.9 12 840 11 699 11 134 – 12 840 11 699 7 990 – Infordrat fondkapital från avslutade EUF som överförts från tidigare år 2.10 627 1 625 – – 627 1 625 – – Infordrat fondkapital – överföringar mellan aktiva EUF 2.11 (3 147) 1 758 (209) 1 597 (3 083) 2 130 952 Ekonomiskt resultat som överförts från tidigare år (10 114) (13 988) (9 356) (10) (10 125) (13 658) (6 614) – Ekonomiskt resultat för året 8 (235) (2 828) (472) 10 (331) (2 751) – 214 860 (1 258) 1 116 270 1 467 (423) – NETTOTILLGÅNGAR 214 860 (1 258) 1 116 270 1 467 (423) – RESULTATRÄKNING PER EUF miljoner euro 2014 2013 Noter Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF RÖRELSEINTÄKTER 3.2 9 43 79 1 64 34 25 – RÖRELSEKOSTNADER Rörelsekostnader 3.3 (1) (293) (2 881) (475) (53) (362) (2 612) – Administrativa kostnader 3.4 – 0 (22) – – (0) (167) – (1) (293) (2 903) (475) (53) (362) (2 779) – ÖVERSKOTT/(UNDERSKOTT) FRÅN LÖPANDE VERKSAMHET 8 (249) (2 824) (474) 11 (328) (2 754) – Finansiella intäkter 3.5 0 15 (3) 2 (0) (3) 3 – Finansiella kostnader – – (0) – – – 0 – ÖVERSKOTT/(UNDERSKOTT) FRÅN FINANSIELL VERKSAMHET 0 15 (4) 2 (0) (3) 3 – EKONOMISKT RESULTAT FÖR ÅRET 8 (235) (2 828) (472) 10 (331) (2 751) – FÖRÄNDRINGAR I NETTOTILLGÅNGAR PER EUF miljoner euro Åttonde EUF Fondkapital – aktiva EUF (A) Icke-infordrade fonder – aktiva EUF (B) Infordrat fondkapital – aktiva EUF (C) = (A)–(B) Ackumulerade reserver (D) Infordrat fondkapital från avslutade EUF som överförts från tidigare år (E) Infordrat fondkapital – överföringar mellan aktiva EUF (F) Totala nettotillgångar (C)+(D)+(E)+(F) UTGÅENDE BALANS PER DEN 31.12.2012 12 840 – 12 840 (10 125) 627 (2 980) 361 Kapitaltillskott – ordinarie bidrag – – – – Överföringar till och från tionde EUF – (102) (102) Ekonomiskt resultat för året – 10 10 UTGÅENDE BALANS PER DEN 31.12.2013 12 840 – 12 840 (10 114) 627 (3 083) 270 Kapitaltillskott – ordinarie bidrag – – – – Överföringar till och från tionde EUF – – (64) (64) Överföringar till och från elfte EUF – – – – Ekonomiskt resultat för året – 8 8 UTGÅENDE BALANS PER DEN 31.12.2014 12 840 – 12 840 (10 107) 627 (3 147) 214 miljoner euro Nionde EUF Fondkapital – aktiva EUF (A) Icke-infordrade fonder – aktiva EUF (B) Infordrat fondkapital – aktiva EUF (C) = (A)–(B) Ackumulerade reserver (D) Infordrat fondkapital från avslutade EUF som överförts från tidigare år (E) Infordrat fondkapital – överföringar mellan aktiva EUF (F) Totala nettotillgångar (C)+(D)+(E)+(F) UTGÅENDE BALANS PER DEN 31.12.2012 11 699 – 11 699 (13 657) 1 625 2 501 2 168 Kapitaltillskott – ordinarie bidrag – – – – Överföringar till och från tionde EUF – (371) (371) Ekonomiskt resultat för året – (331) (331) UTGÅENDE BALANS PER DEN 31.12.2013 11 699 – 11 699 (13 988) 1 625 2 130 1 467 Kapitaltillskott – ordinarie bidrag – – – – Överföringar till och från tionde EUF – (372) (372) Överföringar till och från elfte EUF – – Ekonomiskt resultat för året – (235) (235) UTGÅENDE BALANS PER DEN 31.12.2014 11 699 – 11 699 (14 223) 1 625 1 758 860 miljoner euro Tionde EUF Fondkapital – aktiva EUF (A) Icke-infordrade fonder – aktiva EUF (B) Infordrat fondkapital – aktiva EUF (C) = (A)–(B) Ackumulerade reserver (D) Infordrat fondkapital från avslutade EUF som överförts från tidigare år (E) Infordrat fondkapital – överföringar mellan aktiva EUF (F) Totala nettotillgångar (C)+(D)+(E)+(F) UTGÅENDE BALANS PER DEN 31.12.2012 21 152 16 112 5 040 (6 614) – 479 (1 095) Kapitaltillskott – ordinarie bidrag – (2 950) 2 950 2 950 Överföringar till och från åttonde och nionde EUF – 473 473 Ekonomiskt resultat för året – (2 751) (2 751) UTGÅENDE BALANS PER DEN 31.12.2013 21 152 13 162 7 990 (9 365) – 952 (423) Kapitaltillskott – ordinarie bidrag – (3 144) 3 144 3 144 Överföringar till och från åttonde och nionde EUF – (936) (936) Överföringar till och från elfte EUF – (225) (225) Ekonomiskt resultat som överförts från tidigare år – likvida medel – från tionde till elfte EUF 10 10 Ekonomiskt resultat för året – (2 828) (2 828) UTGÅENDE BALANS PER DEN 31.12.2014 21 152 10 018 11 134 (12 183) – (209) (1 258) miljoner euro Elfte EUF Fondkapital – aktiva EUF (A) Icke-infordrade fonder – aktiva EUF (B) Infordrat fondkapital – aktiva EUF (C) = (A)–(B) Ackumulerade reserver (D) Infordrat fondkapital från avslutade EUF som överförts från tidigare år (E) Infordrat fondkapital – överföringar mellan aktiva EUF (F) Totala nettotillgångar (C)+(D)+(E)+(F) UTGÅENDE BALANS PER DEN 31.12.2012 – – – – – – Kapitaltillskott – ordinarie bidrag – – – – Överföringar till och från åttonde, nionde och tionde EUF – – – Ekonomiskt resultat för året – – – UTGÅENDE BALANS PER DEN 31.12.2013 – – – – – – Kapitaltillskott – ordinarie bidrag – – – – Överföringar till och från åttonde, nionde och tionde EUF – 1 597 1 597 Ekonomiskt resultat som överförts från tidigare år – likvida medel – från tionde till elfte EUF (10) (10) Ekonomiskt resultat för året – (472) (472) UTGÅENDE BALANS PER DEN 31.12.2014 – – – (482) 1 597 1 116

NOTER TILL ÅRSREDOVISNINGEN FÖR EUROPEISKA UTVECKLINGSFONDEN 1.VIKTIGA REDOVISNINGSPRINCIPER Europeiska utvecklingsfondens redovisningsprinciper är desamma som de som tillämpas av Europeiska unionen (EU) och redovisas i not 1 i EU:s konsoliderade årsredovisning. Nedan ges en sammanfattning av de viktigaste redovisningsprinciperna. 1.1.RÄTTSLIG GRUND OCH REDOVISNINGSREGLER I enlighet med artikel 46 i budgetförordningen för EUF utarbetas EUF:s årsredovisning med hjälp av bestämmelserna om periodiserad redovisning som följer av de internationella redovisningsstandarderna för den offentliga sektorn (Ipsas). De redovisningsmetoder som kommissionens räkenskapsförare godkänt tillämpas på alla EU:s institutioner och byråer för att se till att reglerna för redovisning, värdering och framläggande av räkenskaperna används på ett enhetligt sätt och för att samordna metoderna för utarbetande av årsredovisningar och konsolidering i enlighet med artikel 152 i EU:s budgetförordning. Dessa regler tillämpas även för EUF, samtidigt som hänsyn tas till verksamhetens specifika karaktär.

1.2.REDOVISNINGSPRINCIPER De generella överväganden (eller redovisningsprinciper) som ska följas vid utarbetandet av årsredovisningarna fastställs i EU:s redovisningsregel 2 (samma som i Ipsas 1): rättvisande bild, periodisering, kontinuerlig verksamhet, konsekvent utformning, sammanslagningar, kvittning och jämförande information. Den finansiella rapporteringen ska enligt artikel 144 i EU:s budgetförordning kännetecknas av att innehålla relevanta, tillförlitliga och jämförbara uppgifter. 1.3.GRUND FÖR UTARBETANDET Valuta och omräkningsunderlag De konsoliderade årsredovisningarna är uppställda i euro, som är EU:s funktionella valuta och rapportvaluta. Transaktioner i utländsk valuta redovisas i euro enligt de omräkningskurser som gäller vid dagen för de underliggande transaktionerna. Saldon vid årets utgång för monetära tillgångar och skulder i utländsk valuta redovisas i euro enligt de växelkurser som gäller den 31 december. Omräkningskurs för euro Valuta 31.12.2014 31.12.2013 Valuta 31.12.2014 31.12.2013 BGN 1,9558 1,9558 LTL 3,4528 3,4528 CZK 27,7350 27,4270 PLN 4,2732 4,1543 DKK 7,4453 7,4593 RON 4,4828 4,4710 GBP 0,7789 0,8337 SEK 9,3930 8,8591 HRK 7,6580 7,6265 CHF 1,2024 1,2276 HUF 315,5400 297,0400 JPY 145,2300 144,7200 LVL - 0,7028 USD 1,2140 1,3791 1.3.1.Användning av uppskattningar och bedömningar Enligt internationella redovisningsstandarder för den offentliga sektorn (Ipsas) och allmänt vedertagna redovisningsprinciper innehåller årsredovisningar med nödvändighet vissa belopp som bygger på ledningens uppskattningar och antaganden utifrån de mest tillförlitliga uppgifterna. Viktiga beräkningar inbegriper, men är inte begränsade till, skulder i form av ersättningar till anställda, avsättningar för oförutsedda utgifter, finansiella risker avseende lager och fordringar, upplupna intäkter och kostnader, eventualtillgångar och eventualskulder samt nedskrivningar av immateriella och materiella anläggningstillgångar. De faktiska resultaten kan avvika från dessa beräkningar. Ändringar i beräkningarna bokförs under den period de blir kända. 1.4.BALANSRÄKNING 1.4.1.Immateriella tillgångar Förvärvade licenser för programvara tas upp till anskaffningsvärdet minus ackumulerade av- och nedskrivningar. Avskrivningar görs linjärt under den beräknade nyttjandetiden. Immateriella tillgångars uppskattade nyttjandeperioder beror på deras specifika ekonomiska livslängd eller rättsliga livslängd som fastställts i ett avtal. Internt utvecklade immateriella tillgångar redovisas som immateriella anläggningstillgångar när de relevanta kriterierna för EU:s redovisningsregler är uppfyllda. De redovisade kostnaderna inbegriper alla direkt hänförbara kostnader som krävs för att skapa, framställa och färdigställa tillgången för användning på det sätt företagsledningen avsett. Kostnader som hänför sig till forskningsverksamhet, utvecklingskostnader som inte får tas upp som immateriell anläggningstillgång och underhållskostnader redovisas som kostnader när de uppstår. 1.4.2.Materiella tillgångar Alla materiella anläggningstillgångar tas upp till anskaffningsvärdet minus av- och nedskrivningar. Anskaffningsvärdet omfattar alla kostnader som direkt kan hänföras till förvärvet eller uppförandet av tillgången. Efterföljande kostnader tas upp i tillgångens bokförda värde eller som en separat tillgång, beroende på vad som är lämpligast, om det är troligt att posten kommer att ge EU ett inflöde av framtida ekonomiska fördelar eller tjänstekapacitet och att man kan beräkna kostnaderna för posten på ett tillförlitligt sätt. Övriga kostnader för reparationer och underhåll tas upp i resultaträkningen under den redovisningsperiod då de uppstod. Inga avskrivningar görs för mark eller konstverk eftersom dessa tillgångar anses ha en obegränsad ekonomisk livslängd. Inga avskrivningar görs för anläggningar under uppförande eftersom dessa tillgångar ännu inte kan användas i verksamheten. Avskrivningar av övriga tillgångar görs linjärt, så att kostnaden följer restvärdet under den beräknade nyttjandetiden enligt följande: Typ av tillgångar Linjär avskrivning Byggnader 4 % Installationer, maskiner och utrustning 10–25 % Inventarier 10–25 % Fast inredning 10–33 % Fordon 25 % Datorhårdvara 25 % Övriga materiella tillgångar 10–33 % Försäljningsvinster eller -förluster räknas fram genom att intäkterna efter avdrag för försäljningskostnader jämförs med det bokförda värdet och tas upp i resultaträkningen. Leasingavtal Leasing av sådana materiella tillgångar där praktiskt taget alla ekonomiska risker och fördelar som är förknippade med ägandet tas upp som finansiell leasing. Finansiell leasing bokförs då avtalet ingås till det lägsta verkliga värdet på leasingobjektet och nuvärdet av minimileaseavgiften. Leaseavgiften fördelas mellan själva skulden och finansieringsavgifterna, för att få en fast procentsats på det utestående saldot. Hyresbetalningar, finansieringskostnader netto, tas upp som skulder. Räntedelen av finansieringskostnaderna tas upp i resultaträkningen under leasingperioden så att varje redovisningsperiod belastas med ett belopp som motsvarar en fast räntesats för den under respektive period redovisade skulden. Tillgångar som innehas enligt finansiell leasing skrivs antingen av under tillgångens nyttjandeperiod eller leasingperioden, beroende på vilken av dem som är kortast. Leasingförhållanden där leasegivaren behåller en väsentlig andel av de ekonomiska risker och fördelar som är förknippade med ägandet behandlas som operationella leasingavtal. Betalningar för operationella leasingavtal tas upp i resultaträkningen enligt den linjära metoden över leasingavtalets löptid.

1.4.3.Nedskrivningar av icke-finansiella tillgångar För tillgångar med obegränsad nyttjandeperiod görs inga av- eller nedskrivningar och man prövar årligen om nedskrivning behövs. Tillgångar för vilka värdet behöver skrivas ner prövas så snart händelser eller förändringar i de yttre omständigheterna ger anledning att tro att det bokförda värdet överstiger återkravsvärdet. Ett nedskrivningsbehov är det belopp med vilket en tillgångs bokförda värde överstiger dess återvinningsvärde. Återvinningsvärdet utgörs av det högsta värdet av endera tillgångens verkliga värde efter avdrag för försäljningskostnader eller nyttjandevärdet. Immateriella och materiella anläggningstillgångars restvärden och nyttjandeperiod ses över och justeras vid behov minst en gång om året. En tillgångs bokförda värde skrivs omedelbart ned till återvinningsvärdet om bokföringsvärdet överstiger det beräknade återvinningsvärdet. Om de skäl som tidigare motiverat av- och nedskrivningar inte längre föreligger, återförs nedskrivningsförlusterna på motsvarande sätt. 1.4.4.Finansiella tillgångar Finansiella tillgångar klassificeras i följande kategorier: finansiella tillgångar till verkligt värde genom årets resultat, lån och fordringar, finansiella tillgångar som innehas till förfall och finansiella tillgångar som kan säljas. Hur finansiella instrument klassificeras bestäms när de redovisas för första gången, och omprövas på balansdagen. I)Finansiella tillgångar värderade till verkligt värde via resultaträkningen En finansiell tillgång klassificeras i den sistnämnda kategorin om den huvudsakligen förvärvats för att säljas på kort sikt eller om den identifieras som tillhörande denna kategori av enheten. Derivat klassificeras också i denna kategori. Tillgångar i denna kategori klassificeras som omsättningstillgångar om de förväntas bli realiserade inom tolv månader räknat från balansdagen. II)Lån och fordringar Lånefordringar och kundfordringar är finansiella tillgångar som inte är derivat och som har fastställda eller fastställbara betalningar som inte är noterade på en aktiv marknad. De uppstår när enheten tillhandahåller pengar, varor eller tjänster direkt till en gäldenär utan avsikt att handla med fordringen. De tas upp som anläggningstillgångar, med undantag för dem som förfaller inom ett år från balansdagen. III)Investeringar som innehas till förfallodagen Investeringar som hålls till dess de förfaller är finansiella tillgångar som inte är derivat med fastställda eller fastställbara betalningar och fastställd löptid som enheten har för avsikt och förmåga att hålla till förfall. Under budgetåret innehade enheten inga investeringar i denna kategori. IV)Finansiella tillgångar som kan säljas Säljbara finansiella tillgångar är tillgångar förutom derivat som antingen hänförs till denna kategori eller som inte kan hänföras till någon av de andra kategorierna. De klassificeras antingen som omsättningstillgångar eller anläggningstillgångar, beroende på efter hur lång tid enheten har för avsikt att avyttra dem, vilket vanligen motsvarar återstående löptid på balansdagen. 1.4.5.Förfinansiering Förfinansiering är en betalning som avser att förse stödmottagarna med ett kontant förskott, dvs. en fixkassa. Den kan delas upp i flera utbetalningar under en period som anges i ett särskilt förfinansieringsavtal. Fixkassan eller förskottet återbetalas eller används i det syfte för vilket det beviljats under den period som avtalet anger. Om mottagaren inte har några bidragsberättigande utgifter ska förfinansieringen återbetalas till enheten. Beloppet för förfinansieringen sätts (helt eller delvis) ned beroende på vilka kostnader som godkänts som stödberättigande (som tas upp som kostnader) och vilka belopp som ska återkrävas. Vid årets slut värderas utestående förfinansieringsbelopp till de belopp som betalades ut från början med avdrag för återbetalda belopp, reglerade stödberättigande belopp, beräknade stödberättigande belopp som ännu inte reglerats vid årets slut samt värdenedsättningar. 1.4.6.Fordringar och återkrav Fordringar och återkrav tas upp till ursprungligt belopp efter nedskrivning på grund av värdeminskning. Nedskrivning på grund av värdeminskning görs när det finns objektiva tecken på att enheten inte kommer att kunna återfå hela fordran enligt de ursprungliga lånevillkoren. Nedskrivning görs med ett belopp som motsvarar skillnaden mellan tillgångens bokförda värde och återvinningsvärdet. Nedskrivningen förs upp i resultaträkningen. 1.4.7.Likvida medel Likvida medel är finansiella instrument som tas upp som finansiella tillgångar som kan säljas. De innefattar kontanter, avistakonton i bank och andra kortfristiga likvida investeringar med en löptid på högst tre månader.

1.4.8.Bestämmelser Avsättningar tas upp när enheten har en gällande rättslig eller informell förpliktelse gentemot tredje man på grund av tidigare händelser, när det är troligt att ett utflöde av resurser kommer att krävas för att reglera förpliktelsen och beloppet kan beräknas på ett tillförlitligt sätt. Avsättningar får inte göras för framtida rörelseförluster. En avsättning ska göras med det belopp som är den bästa uppskattningen på avstämningsdagen av det som beräknas krävas för att reglera den befintliga förpliktelsen. Där avsättningen avser en stor mängd transaktioner uppskattas förpliktelsen genom att alla tänkbara utfall vägs samman med deras sannolikheter (”väntevärdesprincipen”). 1.4.9.Skulder till leverantörer och stödmottagare En stor andel av enhetens skulder avser inte inköp av varor eller tjänster, utan ersättningskrav från mottagare av stöd eller annan EU-finansiering. De bokförs som skulder till leverantörer och stödmottagare med det begärda beloppet när ersättningskravet mottas. Efter verifiering och godtagande av att kostnaderna är stödberättigande värderas skulderna till det belopp som godkänts som stödberättigande. Skulder till leverantörer och stödmottagare som avser inköp av varor och tjänster bokförs till det ursprungliga beloppet när fakturan kommer in och de motsvarande kostnaderna förs upp i räkenskaperna när varorna eller tjänsterna levererats och godkänts av enheten. 1.4.10.Upplupna eller förutbetalda intäkter och kostnader Vid räkenskapsårets slut kostnadsförs upplupna kostnader med det belopp som överföringsskyldigheten beräknas uppgå till för perioden. Intäkter tas också upp under den period de avser. Upplupna intäkter tas upp i räkenskaperna vid årsskiftet avseende tjänster som utförts men ännu inte fakturerats, varor som levererats av enheten och för sådana händelser som omfattas av avtal. Intäkter tas vid årets utgång upp som förutbetalda intäkter för påföljande budgetår om faktura utställts men tjänsterna ännu inte utförts eller varorna ännu inte levererats. 1.5.RESULTATRÄKNING 1.5.1.Intäkter Intäkter från transaktioner utan motprestation utgör skatter och överföringar, eftersom överlåtaren tillhandahåller medel till den mottagande enheten utan att denna direkt lämnar ett ungefärligt motsvarande värde i utbyte. Överföringar är inflöden av framtida ekonomiska fördelar eller tjänster från andra transaktioner utan motprestation än skatter. Övriga intäkter från försäljning av varor eller tjänster redovisas när de väsentliga risker och fördelar som är förknippade med ägandet övergår på köparen. Intäkter från en transaktion som avser tillhandahållande av tjänster redovisas i förhållande till hur långt transaktionen färdigställts på balansdagen. 1.5.2.Kostnader Kostnader för inköp av varor och tjänster redovisas när varorna eller tjänsterna levererats och godkänts av enheten. De värderas till det ursprungliga fakturabeloppet. Merparten av enhetens utgifter består av kostnader för annat än inköp. De avser överföringar till mottagare och kan vara av tre olika slag: fordringar, överföringar enligt avtal samt skönsmässigt beviljade stöd, bidrag och donationer. En överföring tas upp som kostnad under den period då de händelser som givit anledning till den inträffat, förutsatt att överföringen är tillåten enligt bestämmelserna och förutsatt att den godkänts i avtal, eventuella kriterier för godkännande är uppfyllda av mottagaren samt att en rimlig beräkning kan göras av det utestående beloppet samt att en rimlig beräkning kan göras av beloppet. Mottagna ansökningar om utbetalning eller ersättningskrav som uppfyller kraven godkänns som kostnader motsvarande det stödberättigande beloppet. 1.6.EVENTUALTILLGÅNGAR OCH EVENTUALSKULDER 1.6.1.Eventualtillgångar En eventualtillgång är en potentiell tillgång som uppkommit på grund av tidigare händelser, men som bara kan bekräftas utifrån eventuella framtida händelser som för närvarande är osäkra och inte helt ligger inom enhetens kontroll. Uppgifter om en eventualtillgång lämnas i det fall ett inflöde av resurser eller tjänster är sannolikt. 1.6.2.Eventualförpliktelser En eventualförpliktelse är en potentiell tillgång som uppkommit på grund av tidigare händelser, men som bara kan bekräftas utifrån eventuella framtida händelser som för närvarande är osäkra och inte helt ligger inom enhetens kontroll. Det kan också vara en befintlig förpliktelse som härrör från händelser som redan inträffat, men som inte redovisas eftersom det inte är troligt att ett utflöde av resurser eller tjänster kommer att krävas för att reglera förpliktelsen, eller under de mycket sällsynta omständigheter då en tillräckligt tillförlitlig uppskattning av beloppet inte kan göras.

1.7.SAMFINANSIERING De samfinansieringsbidrag som tas emot redovisas som skulder till medlemsstater, icke-medlemsstater och andra när de uppfyller kriterierna för intäkter från villkorade transaktioner utan motprestation. Det krävs att EUF nyttjar bidragen för att leverera tjänster till tredje parter, annars åligger det fonden att återbetala medlen (bidrag som tagits emot). Utestående skulder till leverantörer och stödmottagare för samfinansieringsavtal består av det samfinansieringsbidrag som har tagits emot minus de kostnader som har uppstått i samband med projektet. Därför påverkas inte nettotillgångarna. Kostnader för samfinansierade projekt redovisas allteftersom de uppkommer. Motsvarande bidragsbelopp redovisas som rörelseintäkter och det ekonomiska resultatet påverkas inte. 2.NOTER TILL BALANSRÄKNINGEN ANLÄGGNINGSTILLGÅNGAR 2.1.FÖRFINANSIERING miljoner euro Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF Totalt 31.12.2014 Totalt 31.12.2013 Förfinansiering – 17 411 44 472 424 Totalt – 17 411 44 472 424 miljoner euro Totalt 31.12.2014 Direktförvaltning 72 Genomförda av: Kommissionen 47 EU:s genomförandeorgan 3 EU-delegationer 22 Indirekt förvaltning 400 Genomförda av: Tredjeländer 22 Internationella organisationer 127 EIB och EIF 223 Offentligrättsliga organ 24 Privaträttsliga organ med offentliga förvaltningsuppgifter 4 Totalt 472 Många kontrakt innehåller bestämmelser om betalning i förskott innan arbetet påbörjats eller innan några varor eller tjänster har levererats. Ibland anges i betalningsplanen för kontrakt att betalningar ska göras när en lägesrapport har lämnats in. Förfinansiering betalas vanligtvis i det lands eller det territoriums valuta där projektet genomförs. Tidpunkten för återkravet eller utnyttjandet av förfinansieringen avgör om den redovisas som kortfristig eller långfristig förfinansieringstillgång. Nyttjandet bestäms av det underliggande avtalet för projektet. Återkrav eller utnyttjande som måste ske inom tolv månader från rapportperiodens slut redovisas som kortfristig förfinansiering. Eftersom många EUF-projekt är långsiktiga måste förskotten finnas tillgängliga i mer än ett år. Därför tas dessa förfinansieringar upp som långfristiga tillgångar, men eftersom åttonde och nionde EUF avvecklas är den största delen av förfinansieringen kortfristig. Ökningen av den långfristiga förfinansieringen på 80 miljoner euro jämfört med den 31 december 2013 beror främst på genomförandet av nya avtal inom övergångsfaciliteten (77 miljoner euro). 2.2.BIDRAG TILL FÖRVALTNINGSFONDERNA I denna rubrik redovisas de belopp som har betalats som bidrag till förvaltningsfonden Bêkou.

OMSÄTTNINGSTILLGÅNGAR 2.3.FÖRFINANSIERING miljoner euro Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF Totalt 31.12.2014 Totalt 31.12.2013 Förfinansiering (brutto) 20 517 3 413 384 4 335 3 931 Reglerade via periodavgränsning (15) (375) (2 235) (307) (2 932) (2 645) Totalt 5 142 1 178 77 1 403 1 286

miljoner euro Totalt 31.12.2014 Direktförvaltning 227 Genomförda av: Kommissionen 116 EU:s genomförandeorgan 4 EU-delegationer 106 Indirekt förvaltning 1 176 Genomförda av: Tredjeländer 257 Internationella organisationer 494 EIB och EIF 357 Offentligrättsliga organ 41 Privaträttsliga organ med offentliga förvaltningsuppgifter 24 Privaträttsliga organ som genomför offentlig-privata partnerskap 2 Totalt 1 403 2.3.1.Säkerheter som erhållits i samband med förfinansiering För förfinansiering ställs garantier som frigörs när betalning har skett för den slutliga projektredovisningen. Den 31 december 2014 uppgick det ”nominella” värdet av de garantier som ställts till EUF med avseende på förfinansiering till 259 miljoner euro. 2.4.FORDRINGAR miljoner euro Noter Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF Totalt 31.12.2014 Totalt 31.12.2013 Fordringar på kunder, offentliga organ, Efta och tredjeländer 2.4.1 3 10 7 0 21 24 Fordringar på medlemsstaterna – – – 0 0 3 Upplupna intäkter och förutbetalda kostnader 2.4.2 0 56 7 (0) 63 57 Totalt 3 66 15 0 84 84 miljoner euro Totalt per den 31.12.2014 Totalt per den 31.12.2013 Återkrav från transaktioner utan direkt motprestation 21 22 Fordringar från transaktioner utan direkt motprestation 63 62 Totalt 84 84 2.4.1.Fordringar på kunder, offentliga organ, Efta och tredjeländer miljoner euro Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF Totalt 31.12.2014 Totalt 31.12.2013 Fordringar på kunder, offentliga organ, Efta och tredjeländer 6 34 9 0 49 38 Nedskrivet belopp (3) (23) (2) (0) (28) (14) Totalt 3 10 7 0 21 24 2.4.2.Upplupna intäkter och förutbetalda kostnader Upplupna intäkter och förutbetalda kostnader inbegriper till största delen upplupna räntor på förfinansierade belopp. 2.5.FÖRBINDELSEKONTON miljoner euro Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF Totalt 31.12.2014 Förbindelsekonton 216 810 (1 633) 607 - Totalt 216 810 (1 633) 607 - Av effektivitetsskäl hänförs den gemensamma kassan för alla EUF till elfte EUF. Det medför transaktioner mellan de olika EUF, vilka utjämnas genom förbindelsekonton mellan EUF:s olika balansräkningar. Förbindelsekonton redovisas endast i de enskilda EUF. 2.6.LIKVIDA MEDEL miljoner euro Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF Totalt 31.12.2014 Totalt 31.12.2013 Särskilda konton – finansinstitut i medlemsstaterna – – – 344 344 719 Avistakonton – affärsbanker – – – 47 47 39 Den särskilda fonden för Demokratiska republiken Kongo* – – – 1 1 1 Totalt – – – 391 391 759

* Detta saldo motsvarar de belopp som ställts till Demokratiska republiken Kongos förfogande i enlighet med rådets beslut 2003/583/EG. Den allmänna minskningen av likvida medel beror främst på andelen betalningar och en högre grad av budgetgenomförande än under den föregående rapporteringsperioden. Det bör noteras att det finns Stabexmedel som innehas av mottagande AVS-stater, som inte tas upp på EUF:s balansräkning. Stabex är akronymen för Europeiska unionens finansieringssystem för stabilisering av AVS-staternas exportinkomster. Så snart kommissionen och den stödmottagande AVS-staten kommit överens om hur medlen från Stabex ska användas undertecknar de båda parterna en konvention om överförande. I enlighet med bestämmelserna i artikel 211 i det fjärde Loméavtalet (i dess ändrade lydelse) överförs medlen till ett räntebärande konto som måste undertecknas av två parter (en tjänsteman i kommissionen och den stödmottagande staten), men som öppnas i AVS-statens namn. Medlen finns kvar på dessa konton som undertecknats av bägge parter till dess att en ram av ömsesidiga åtaganden berättigar en överföring till ett projekt. Kommissionens utanordnare behåller befogenheterna över kontot för att säkerställa att medlen utbetalas enligt planerna. Medlen på det räntebärande kontot som måste undertecknas av bägge parter tillhör AVS-staten och bokförs inte som tillgångar i EUF:s årsredovisning. Överföringarna till dessa konton bokförs som Stabexbetalningar. Se också not 3.2.2 för närmare upplysningar om detta. LÅNGFRISTIGA SKULDER 2.7.SKULDER TILL LEVERANTÖRER OCH STÖDMOTTAGARE miljoner euro Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF Totalt 31.12.2014 Totalt 31.12.2013 Skulder till leverantörer och stödmottagare för samfinansiering – – 34 – 34 25 Totalt – – 34 – 34 25 Förändringarna av de totala skulderna till leverantörer och stödmottagare för samfinansiering förklaras i noten 2.8.1.2. KORTFRISTIGA SKULDER 2.8.SKULDER TILL LEVERANTÖRER OCH STÖDMOTTAGARE miljoner euro Noter Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF Totalt 31.12.2014 Totalt 31.12.2013 Kortfristiga skulder 2.8.1 0 22 446 5 474 322 Upplupna kostnader 2.8.2 10 153 521 37 722 588 Förutbetalt fondkapitaltillskott 2.8.3 – – 228 – 228 304 Totalt 10 175 1 195 43 1 423 1 214 2.8.1.Kortfristiga skulder miljoner euro Noter Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF Totalt 31.12.2014 Totalt 31.12.2013 Leverantörer och övriga 2.8.1.1 0 23 379 (0) 402 244 Skulder till leverantörer och stödmottagare för samfinansiering 2.8.1.2 – (0) 67 0 67 75 Diverse skulder 2.8.1.3 – (1) (0) 6 4 3 Totalt 0 22 446 5 474 322 Skulder till leverantörer och stödmottagare innefattar kostnadsredovisningar som EUF tagit emot inom ramen för dess bidragsverksamhet. De bokförs till det ansökta beloppet så snart begäran har tagits emot. Samma förfarande tillämpas på fakturor och kreditnotor som tagits emot vid upphandlingstransaktioner. De berörda ersättningskraven har beaktats när det gäller förfarandena för periodavgränsning vid årets slut. Efter dessa avgränsningar har de beräknade stödberättigande beloppen redovisats i resultaträkningen. 2.8.1.1.Leverantörer och övriga Under denna rubrik ingår skulder till leverantörer och de belopp som ska betalas till offentliga organ och tredjeländer.

Minskningen på 158 miljoner euro jämfört med den föregående rapporteringsperioden avser framför allt en minskning på 160 miljoner euro i skulder till tredjeländer. 2.8.1.2.Skulder till leverantörer och stödmottagare för samfinansiering De totala långfristiga och kortfristiga skulderna för samfinansiering är samma som föregående år. Under 2014 togs nya samfinansieringsbidrag emot från EIB (48 miljoner euro), Belgien (5 miljoner euro), Sverige (3 miljoner euro) och andra länder. Skulderna för samfinansiering minskades med 57 miljoner euro för att tas upp som intäkter i samband med samfinansieringsprojekten (se 3.2.3 och 3.3.2). 2.8.1.3.Diverse skulder Diverse skulder inkluderar främst icke tilldelade kontantbetalningar och återbetalda belopp. 2.8.2.Upplupna kostnader miljoner euro Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF Totalt 31.12.2014 Totalt 31.12.2013 Upplupna kostnader 10 153 521 37 722 588 Totalt 10 153 521 37 722 588 Vid årets utgång måste man göra en bedömning av de stödberättigande kostnader som mottagare av EUF-medlen ådragit sig, men som ännu inte rapporterats. Efter dessa avgränsningar har de beräknade stödberättigande beloppen redovisats som upplupna kostnader. Det beräknade nyttjandet av förfinansieringsbeloppen redovisas som en beräknad utbetalning mot förfinansiering (se 2.3). 2.8.3.Förutbetalt fondkapitaltillskott miljoner euro Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF Totalt 31.12.2014 Totalt 31.12.2013 Förenade kungariket – – 222 – 222 296 Tjeckien – – 4 – 4 – Irland – – – – – 5 Litauen – – 1 – 1 2 Totalt – – 228 – 228 304 Detta är medlemsstaternas bidrag som betalats i förskott.

NETTOTILLGÅNGAR 2.9.INFORDRAT FONDKAPITAL – AKTIVA EUF miljoner euro Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF Totalt Fondkapital 12 840 11 699 21 152 – 45 691 Icke infordrat fondkapital – – (13 162) – (13 162) Infordrat fondkapital per den 31.12.2013 12 840 11 699 7 990 – 32 529 Fondkapital 12 840 11 699 21 152 – 45 691 Icke infordrat fondkapital – – (10 018) – (10 018) Infordrat fondkapital per den 31.12.2014 12 840 11 699 11 134 – 35 673 Fondkapitalet motsvarar de totala bidragen från medlemsstaterna för den relevanta EUF-fonden i enlighet med varje internt avtal. Icke infordrat fondkapital motsvarar ursprungliga anslag som ännu inte har betalats in av medlemsstaterna. Infordrat fondkapital utgörs av det ursprungliga anslagsbelopp som har infordrats för överföring till konton i medlemsstaternas statskassor.

Kapitalet för åttonde och nionde EUF har infordrats och tagits emot i sin helhet. Övergångsfacilitetens verksamhet 2014 finansierades genom återtagna belopp från tidigare EUF (se 2.11, infordrade kapitalöverföringar mellan aktiva EUF). Eftersom det interna avtalet som inrättar elfte EUF inte hade trätt i kraft den 31 december 2014 redovisas inget fondkapital i elfte EUF. Infordrat och icke infordrat fondkapital per medlemsstat miljoner euro Bidrag % Icke infordrat fondkapital för tionde EUF 31.12.2013 Infordrat år 2014 Icke infordrat fondkapital för tionde EUF 31.12.2014 Österrike 2,41 (317) 76 (241) Belgien 3,53 (465) 111 (354) Bulgarien 0,14 (18) 4 (14) Cypern 0,09 (12) 3 (9) Tjeckien 0,51 (67) 16 (51) Danmark 2,00 (263) 63 (200) Estland 0,05 (7) 2 (5) Finland 1,47 (193) 46 (147) Frankrike 19,55 (2 573) 615 (1 958) Tyskland 20,50 (2 698) 645 (2 053) Grekland 1,47 (193) 46 (147) Ungern 0,55 (72) 17 (55) Irland 0,91 (120) 29 (91) Italien 12,86 (1 693) 404 (1 288) Lettland 0,07 (9) 2 (7) Litauen 0,12 (16) 4 (12) Luxemburg 0,27 (36) 8 (27) Malta 0,03 (4) 1 (3) Nederländerna 4,85 (638) 152 (486) Polen 1,30 (171) 41 (130) Portugal 1,15 (151) 36 (115) Rumänien 0,37 (49) 12 (37) Slovakien 0,21 (28) 7 (21) Slovenien 0,18 (24) 6 (18) Spanien 7,85 (1 033) 247 (786) Sverige 2,74 (361) 86 (274) Förenade kungariket 14,82 (1 951) 466 (1 485) Totalt 100,00 (13 162) 3 144 (10 018) 2.10.INFORDRAT FONDKAPITAL FRÅN AVSLUTADE EUF SOM ÖVERFÖRTS FRÅN TIDIGARE ÅR miljoner euro Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF Totalt Medel överförda från avslutade EUF 627 1 625 – – 2 252 Utgående balans den 31.12.2014 627 1 625 - - 2 252 Under denna rubrik ingår medel som överförts från avslutade EUF. 2.11.INFORDRAT FONDKAPITAL – ÖVERFÖRINGAR MELLAN AKTIVA EUF miljoner euro Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF Totalt Utgående balans den 31.12.2012 (2 980) 2 501 479 – 0 Överföring av återtagna belopp från åttonde och nionde EUF till tionde EUF (102) (371) 473 – 0 Utgående balans den 31.12.2013 (3 083) 2 130 952 – 0 Överföring av återtagna belopp från tidigare EUF till resultatreserven för tionde EUF (64) (372) 436 0 Överföring av återtagna belopp från tidigare EUF till resultatreserven för elfte EUF (225) 225 0 Överföring från resultatreserverna för tionde och elfte EUF till övergångsfaciliteten (1 372) 1 372 0 Utgående balans den 31.12.2014 (3 147) 1 758 (209) 1 597 0 Under denna rubrik ingår medel som överförts mellan aktiva EUF. Sedan Cotonouavtalet trädde i kraft överförs alla outnyttjade medel i tidigare aktiva utvecklingsfonder till den senast inrättade EUF sedan de tidigare åtagandena dragits tillbaka. Medel som överförs från andra fonder resulterar i en ökning av anslagen för den mottagande fonden respektive en minskning av anslagen för ursprungsfonden. Medel som överförs till resultatreserven för tionde och elfte EUF kan bara tas i anspråk enligt särskilda villkor i de interna avtalen. 3.NOTER TILL RESULTATRÄKNINGEN 3.1.INTÄKTER FRÅN TRANSAKTIONER MED OCH UTAN DIREKT MOTPRESTATION miljoner euro Totalt 2014 Totalt 2013 Intäkter från transaktioner utan direkt motprestation 87 79 Intäkter från transaktioner med direkt motprestation 59 43 Totalt 145 123 Intäkterna på 87 miljoner euro från transaktioner utan direkt motprestation utgör endast rörelseintäkter, medan intäkterna på 59 miljoner euro från transaktioner med direkt motprestation dels omfattar rörelseintäkter (45 miljoner euro) och dels finansiella intäkter (13 miljoner euro – se not 3.5). 3.2.RÖRELSEINTÄKTER miljoner euro Noter Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF Totalt 2014 Totalt 2013 Återkrav av kostnader 3.2.1 2 22 3 – 26 13 Återkrav av Stabexmedel 3.2.2 4 – – – 4 61 Växelkursvinster 3 21 19 1 45 41 Rörelseintäkter vid samfinansiering 3.2.3 – – 57 – 57 8 Totalt 9 43 79 1 132 123

miljoner euro Totalt 2014 Direktförvaltning 17 Genomförda av: Kommissionen 0 EU-delegationer 17 Indirekt förvaltning 70 Genomförda av: Tredjeländer 68 Internationella organisationer 1 Totala rörelseintäkter exklusive växelkursvinster 86 3.2.1.Återkrav av kostnader Under denna rubrik redovisas de betalningskrav som EUF utfärdat, och avdragen från efterföljande betalningar som bokförts i EUF:s redovisningssystem, för att återkräva belopp som tidigare betalats ut efter kontroller, revisioner eller analys av stödberättigande. Det bör noteras att återkrav av förfinansieringsbelopp inte ingår som en intäkt, utan krediteras förfinansieringsrubriken i balansräkningen. Återkrav av felaktigt utbetalda belopp Under 2014 utfärdades betalningskrav på 48 miljoner euro för felaktiga utbetalningar jämfört med 23 miljoner euro under 2013. Av dessa omfattade 25 miljoner euro återkrav av kostnader och dessa redovisades därför som rörelseintäkter. 23 miljoner euro avsåg återkrav av förfinansiering som utbetalats och som krediterats som förfinansieringstillgång i balansräkningen.



Typen av återkrav av felaktiga utbetalningar kan sammanfattas enligt följande: miljoner euro Intäkter Förfinansiering Totalt 2014 Intäkter Förfinansiering Totalt 2013 Fel 0 2 2 2 4 6 Oriktigheter 24 20 44 4 12 16 Ärenden som anmälts till Olaf 1 0 1 – 1 1 Totalt 25 23 48 6 17 23 3.2.2.Återkrav av Stabexmedel Under 2014 återbetalades 4 miljoner euro till EUF från de konton i AVS-staterna som undertecknats av två parter. Dessa medel överfördes främst från Elfenbenskusten (2 miljoner euro) och Uganda (1 miljon euro). Dessa intäkter inkluderas i rörelseintäkterna (återkrav av Stabexmedel) i resultaträkningen för åttonde EUF. 3.2.3.Rörelseintäkter vid samfinansiering Rörelseintäkter vid samfinansiering avser de bidrag som nyttjats (se punkt 3.3.2). 3.3.RÖRELSEKOSTNADER miljoner euro Noter Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF Totalt 2014 Totalt 2013 Rörelsekostnader – stödinstrument 3.3.1 (0) 261 2 813 472 3 545 2 957 Rörelsekostnader vid samfinansiering 3.3.2 – – 57 – 57 8 Växelkursförluster 2 18 11 3 33 60 Nedskrivning av fordringar (0) 14 0 0 14 1 Totalt 1 293 2 881 475 3 650 3 027 miljoner euro Totalt 2014 Direktförvaltning 933 Genomförda av: Kommissionen 114 EU:s genomförandeorgan 2 EU-delegationer 817 Förvaltningsfonder – Indirekt förvaltning 2 670 Genomförda av: Tredjeländer 1 111 Internationella organisationer 1 148 EIB och EIF 179 Offentligrättsliga organ 144 Privaträttsliga organ med offentliga förvaltningsuppgifter 46 Privaträttsliga organ som genomför offentlig-privata partnerskap 41 Totala rörelseintäkter: stödinstrument och samfinansiering 3 603

3.3.1.Rörelsekostnader – stödinstrument miljoner euro Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF Totalt 2014 Totalt 2013 Programplanerat bistånd (7) (3) 2 038 130 2 159 1 719 Makroekonomiskt bistånd – 42 – – 42 21 Sektorspolitik 0 10 (1) – 10 222 Räntesubventioner 3 – – – 3 (0) Projekt som avser flera AVS-stater – 215 507 258 979 645 Katastrofhjälp – 2 250 84 335 270 Flyktinghjälp (0) – – – (0) 1 Riskkapital 0 – – – 0 0 Stabex 2 – – – 2 (1) SYSMIN 0 – – – 0 0 Andra stödprogram kopplade till tidigare EUF – 2 – – 2 5 Institutionellt stöd – – 19 – 19 62 Ersättning för exportinkomster 1 (6) – – (5) 13 Totalt (0) 261 2 813 472 3 545 2 957 EUF:s rörelsekostnader omfattar de olika stödinstrumenten och kan ha olika utformning beroende på hur medlen förvaltas och betalas ut. 3.3.2.Rörelsekostnader vid samfinansiering Detta är kostnader som uppstått för samfinansieringsprojekt under 2014. Eftersom de bidrag för samfinansiering som har tagits emot uppfyller kriterierna för intäkter från villkorade transaktioner utan motprestation har motsvarande bidragsbelopp erkänts som rörelseintäkter (se punkt 3.2.3). 3.4.ADMINISTRATIVA KOSTNADER miljoner euro Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF Totalt 2014 Totalt 2013 Administrativa kostnader – (0) 22 – 22 167 Totalt – (0) 22 – 22 167 I denna rubrik ingår stödutgifter, dvs. de administrativa kostnader som avser EUF:s programplanering och genomförande. Detta inbegriper kostnader för utarbetande, uppföljning, övervakning och utvärdering av projekt samt kostnader för datanät, tekniskt bistånd osv. Minskningen av de administrativa kostnaderna beror huvudsakligen på en ändring i bedömningsmetoden för upplupna belopp. Om samma metod hade tillämpats 2013 skulle de administrativa kostnaderna (inklusive upplupna kostnader) ha varit 80 miljoner euro lägre.



3.5.FINANSIELLA INTÄKTER miljoner euro Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF Totalt 2014 Totalt 2013 Ränteintäkter – europeiska banker 0 1 (3) 0 (1) 0 Ränta på förfinansiering (0) 13 (1) 2 15 (0) Upplupen ränta (0) 12 (1) – 11 (5) Återkrävd ränta 0 1 0 2 3 5 Totalt 0 15 (3) 2 13 (0) Ränta på förfinansiering redovisas i enlighet med de bestämmelser i artikel 9.2 d i budgetförordningen som är tillämpliga under övergångsperioden. Den negativa ränteintäkten 2013 orsakades av återföring av upplupna räntor för förfinansiering från föregående år. Den högre ränteintäkten under 2014 i nionde EUF orsakades framför allt av fluktuationer i växelkursen mellan USD/EUR. Finansiella intäkter anses utgöra intäkter från transaktioner med direkt motprestation.

4.EVENTUALTILLGÅNGAR OCH EVENTUALSKULDER SAMT ÖVRIGA VÄSENTLIGA TRANSAKTIONER 4.1.EVENTUALTILLGÅNGAR miljoner euro Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF Totalt 31.12.2014 Totalt 31.12.2013 Fullgörandegarantier 3 44 54 – 101 116 Tillbakahållandegarantier 2 30 18 – 50 56 Totalt 5 74 72 – 150 171

4.1.1.Fullgörandegarantier Det krävs ibland en garanti för att säkra att mottagarna av medlen från EUF fullgör förpliktelserna och rättar sig efter villkoren i de avtal de slutit med EUF. 4.1.2.Tillbakahållandegarantier Tillbakahållandegarantier avser bara avtal om bygg- och anläggningsarbeten. Vanligtvis hålls 10 % av de mellanliggande betalningarna till mottagarna inne för att säkerställa att uppdragstagaren uppfyller sina skyldigheter. Dessa kvarhållna belopp redovisas som skulder. Uppdragstagaren kan istället för att avvakta ett godkännande från den upphandlande myndigheten lämna en tillbakahållandegaranti som ersätter de belopp som kvarhållits från de mellanliggande betalningarna. Dessa mottagna garantier redovisas som eventualtillgångar. 4.2.EVENTUALFÖRPLIKTELSER 4.2.1.Centrumet för företagsutveckling I juni 2014 enades AVS–EU-ministerrådet om att ”gå vidare med centrumets stängning under ordnade former”, och samtidigt att ”säkerställa att pågående stödprojekt inom den privata sektorn som genomförs av Centrumet för företagsutveckling i AVS-länder och AVS-regioner fullföljs”. I detta syfte beslutade AVS–EU-ministerrådet att delegera befogenheter till AVS–EU-ambassadörskommittén för att föra ärendet vidare, så att nödvändiga beslut kan antas.

Genom beslut nr 4/2014 av den 23 oktober 2014 bemyndigade AVS–EU-ministerrådet centrumets styrelse att med omedelbar verkan vidta alla lämpliga åtgärder för att stänga centrumet. Såsom anges i artikel 2 i beslutet beordrades styrelsen att kontraktera en förvaltare för att utarbeta och genomföra en stängningsplan. Stängningsplanen ”ska medge centrumets stängning under ordnade former, varvid alla inblandade tredje parters rättigheter ska respekteras, samt säkerställa att pågående stödprojekt inom den privata sektorn fullföljs, antingen av centrumet självt eller av en enhet som kan anförtros förvaltningen av dessa”. Enligt stängningsplanen ska centrumets avveckling vara slutförd senast den 31 december 2016.

I slutet av juni 2015 lade förvaltaren fram en slutlig strategisk plan med budget och arbetsplan för styrelsen, som avspeglar resultatet av den sociala dialogen. Budgeten för den slutliga strategiska planen, som godkänts av styrelsen, kommer att utgöra underlaget till kommissionens utkast till finansieringsbeslut, som ska antas efter det att EUF-kommitténs yttrande mottas. När finansieringsbeslutet har antagits kommer ett bidragsavtal att ingås mellan centrumet och kommissionen, med nödvändig finansiering för en fullständig realisering av centrumets tillgångar och fullständig reglering av skulderna. När bidragsavtalet har trätt i kraft kommer förvaltaren att kunna genomföra den slutliga strategiska planen, vidta nödvändiga åtgärder och betala de kostnader som uppstår. När det gäller den strategiska planen och dess budgetuppskattning beräknades de totala kostnaderna för stängningen på dagen för utarbetandet av årsredovisningen för EUF att uppgå till omkring 18 miljoner euro, som kommer att täckas av EUF. 4.3.ÖVRIGA VÄSENTLIGA TRANSAKTIONER 4.3.1.Utestående åtaganden som ännu inte bokförts Det nedanstående beloppet avser de budgeterade utestående åtaganden minus belopp som tagits upp som kostnader i resultaträkningen för 2014. Med utestående åtaganden avses åtaganden som ännu inte vare sig har slutbetalats eller dragits tillbaka. Detta är en naturlig följd av förekomsten av fleråriga program. miljoner euro Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF Totalt 31.12.2014 Totalt 31.12.2013 Utestående åtaganden som ännu inte bokförts 12 360 4 777 143 5 291 5 243 Totalt 12 360 4 777 143 5 291 5 243 Den 31 december 2014 uppgick de utestående budgetåtagandena till sammanlagt 5 889 miljoner euro (2013: 6 025 miljoner euro). 5.HANTERING AV FINANSIELLA RISKER Följande uppgifter vad gäller EUF:s hantering av finansiella risker avser den likviditetsförvaltning som Europeiska kommissionen utför för EUF:s räkning för att genomföra fondens medel. 5.1.RISKHANTERING OCH RISKSÄKRING (HEDGING)

Bestämmelserna och principerna för hanteringen av finansiella transaktioner anges i budgetförordningen för tionde EUF, i det interna avtalet och i budgetförordningen vad gäller tillämpningen av övergångsperioden. Som ett resultat av ovan nämnda förordning tillämpas följande huvudprinciper: Medlemsstaterna betalar bidragen till EUF genom särskilda konton som öppnats hos var och en av medlemsstaternas sedelutgivande banker eller hos ett finansinstitut som medlemsstaten har utsett. Bidragsbeloppen ska stå kvar på de särskilda kontona tills betalningen till EUF ska verkställas. Medlemsstaterna ska betala sina bidrag till EUF i euro, medan EUF:s betalningar görs både i euro och i andra valutor, också i mindre kända valutor. Bankkonton som öppnats av kommissionen för EUF:s räkning får inte övertrasseras. Utöver de särskilda kontona har kommissionen öppnat andra bankkonton i EUF:s namn hos finansinstitut (centralbanker och affärsbanker) för att utföra betalningar och ta emot andra intäkter än medlemsstaternas bidrag till budgeten. Kassa- och betalningstransaktioner är i hög grad automatiserade och baseras på moderna informationssystem. Särskilda förfaranden används för att garantera säkerheten i systemen och för att säkerställa åtskillnad mellan befogenheter i enlighet med budgetförordningen, kommissionens interna kontrollstandarder och revisionsprinciper. En uppsättning skriftliga riktlinjer och förfaranden reglerar hanteringen av kassa- och betalningstransaktionerna i syfte att begränsa de operativa och finansiella riskerna och säkerställa en tillräcklig kontrollnivå. De täcker de olika transaktionsområdena och överensstämmelsen med riktlinjerna, och förfarandena kontrolleras regelbundet. 5.2.VALUTARISK EUF:s exponering för valutarisker vid årsslutet – nettoposition miljoner euro 31.12.2014 31.12.2013 USD GBP DKK SEK Euro Övriga Totalt USD GBP DKK SEK Euro Övriga Totalt Finansiella tillgångar Fordringar och återkrav 0 76 8 84 4 75 4 84 Likvida medel 6 0 386 391 0 0 759 759 Totalt 6 0 – – 462 8 475 4 0 – – 834 4 843 Finansiella skulder Skulder till leverantörer och stödmottagare 0 (691) (45) (736) (1) 0 (574) (74) (648) Totalt 0 – – – (691) (45) (736) (1) 0 – – (574) (74) (648) Totalt 6 0 – – (229) (37) (261) 3 0 – – 260 (70) 195 Alla bidrag hålls i euro och andra valutor köps först när de behövs för att verkställa betalningarna. Därmed utsätts inte EUF:s likviditetsförvaltning för valutarisker. 5.3.RÄNTERISKER EUF lånar inte upp pengar och är därmed inte utsatt för ränterisk. Fonden får dock ränta på saldona på sina olika bankkonton. Därför har kommissionen för EUF:s räkning infört åtgärder för att säkerställa att regelbundet återkommande intäktsräntor speglar nivån på marknadsräntorna samt eventuella fluktuationer. Avkastningen på insatta medel över natten på konton i affärsbankerna beräknas per dag. Avkastningen baseras på rörliga marknadsräntor på vilken en avtalsmässig marginal (positiv eller negativ) tillämpas. På de flesta kontona är räntan kopplad till Eonia (Euro Over Night Index Average) och justeras för att spegla eventuella fluktuationer i denna räntesats. På vissa konton är räntan kopplad till ECB:s marginalränta (den som används för refinansieringstransaktioner). Därmed riskerar inte EUF att dess saldon ersätts till lägre räntenivåer än marknadsräntorna. 5.4.KREDITRISKER (MOTPARTSRISK)

Finansiella tillgångar som antingen är förfallna till betalning eller nedskrivna miljoner euro Totalt Varken förfallna eller nedskrivna Förfallna men inte nedskrivna < 1 år 1–5 år >5 år Fordringar avseende transaktioner med direkt motprestation och återkrav avseende transaktioner utan direkt motprestation 84 75 5 4 Totalt per den 31.12.2014 84 75 5 4 – Fordringar avseende transaktioner med direkt motprestation och återkrav avseende transaktioner utan direkt motprestation 84 73 9 1 – Totalt per den 31.12.2013 84 73 9 1 – Finansiella tillgångar per riskkategori: miljoner euro 31.12.2014 31.12.2013 Fordringar Kontanter Totalt Fordringar Kontanter Totalt Motparter med extern kreditvärdering Högsta och hög kreditvärdighet 0 318 318 3 606 609 Medelhög kreditvärdighet 39 39 12 12 Medellåg kreditvärdighet 7 7 123 123 Ej hög kreditvärdighet 27 27 17 17 Totalt 0 391 391 3 758 761 Motparter utan extern kreditvärdering – – Grupp 1 (gäldenärer utan tidigare skulder) 83 83 79 79 Grupp 2 (gäldenärer med tidigare skulder) 1 1 2 2 Totalt 84 84 81 81 Totalt 84 391 475 84 758 842 Medel i kategorierna icke investeringsvärdiga och medellåg kreditvärdighet avser främst medlemsstaternas bidrag till EUF som betalas till de särskilda konton som medlemsstaterna öppnat i enlighet med artikel 22.3 i budgetförordningen för EUF. Enligt förordningen ska bidraget stå kvar på detta särskilda konto tills betalningen ska göras. Merparten av EUF:s likvida medel innehas, i enlighet med budgetförordningen för EUF, på de särskilda konton som medlemsstaterna har öppnat för inbetalningen av sina bidrag. De flesta av dessa konton innehas av medlemsstaternas finansministerier eller nationella centralbanker. Dessa institutioner har den lägsta motpartsrisken för EUF (exponeringen ligger hos medlemsstaterna). För den del av EUF:s likvida medel som innehas i affärsbanker för att täcka betalningar fylls dessa konton på innan utbetalningarna görs (just-in-time) och förvaltas automatiskt av kommissionens system för likviditetsförvaltning. En lägsta nivå kassatillgodohavanden, som står i proportion till de genomsnittliga dagliga utbetalningarna, finns på varje konto. Därmed hålls belopp på dessa konton konstant på en låg nivå, vilket säkerställer att EUF:s riskexponering är begränsad. Vidare tillämpas särskilda riktlinjer vid urvalet av affärsbanker för att ytterligare minska den motpartsrisk som EUF exponeras för. Alla affärsbanker väljs ut genom anbudsförfaranden. Den lägsta kortfristiga kreditvärdering som krävs för att få delta i anbudsförfarandena är Moody's P-1 eller motsvarande (S&P A-1 eller Fitch F1). En lägre nivå kan krävas under särskilda och vederbörligen motiverade förhållanden. 5.5.LIKVIDITETSRISK Löptidsanalys av finansiella skulder efter resterande avtalsmässiga löptider miljoner euro < 1 år 1–5 år >5 år Totalt Skulder till leverantörer och stödmottagare 702 34 736 Totalt per den 31.12.2014 702 34 – 736 Skulder till leverantörer och stödmottagare 623 25 648 Totalt per den 31.12.2013 623 25 – 648 De budgetprinciper som tillämpas på EUF säkerställer att de samlade kassatillgodohavandena för budgetperioden alltid är tillräckliga för verkställandet av samtliga betalningar. Medlemsstaternas samlade bidrag motsvarar de samlade betalningsbemyndigandena för budgetperioden i fråga. Medlemsstaternas bidrag till EUF betalas dock genom tre delbetalningar per år, medan utbetalningarna till viss del är säsongsbundna. För att säkerställa att kassatillgodohavandena alltid är tillräckliga för att täcka de betalningar som ska verkställas under en given månad, utbyts regelbundet information om situationen vad gäller de kontanta medlen mellan kommissionens likviditetsförvaltning och berörda utanordnare, för att säkerställa att de verkställda betalningarna under en given period inte överskrider tillgängliga kassatillgodohavanden. Utöver vad som anges ovan och mot bakgrund av EUF:s dagliga likviditetsförvaltning säkerställer automatiserade likviditetsförvaltningsredskap att det varje dag finns tillräckliga medel på vart och ett av EUF:s bankkonton.

6.REDOVISNING AV TRANSAKTIONER MED NÄRSTÅENDE Inga transaktioner med närstående som bör redovisas separat under denna rubrik har kunnat fastställas. 7.HÄNDELSER EFTER BALANSDAGEN Den dag då beloppen på dessa konton överfördes hade fortfarande inga materiella händelser som borde redovisas under denna rubrik uppmärksammats av eller rapporterats till EUF:s räkenskapsförare. Årsredovisningen och därtill hörande noter har utarbetats med stöd av senast tillgängliga uppgifter, vilket också framgår av den information som det redogörs för ovan. 8.AVSTÄMNING MELLAN DET EKONOMISKA RESULTATET OCH BUDGETUTFALLET Årets ekonomiska resultat beräknas enligt principerna för periodiserad redovisning. Budgetutfallet beräknas genom kassabaserad redovisning. Eftersom det ekonomiska resultatet och budgetutfallet bygger på samma underliggande transaktioner är det användbar kontroll att försöka stämma av dem mot varandra. Denna avstämning redovisas i tabellen nedan, med angivelse av de viktigaste avstämningsbeloppen, som delas upp mellan inkomst- och utgiftsposter. miljoner euro 2014 2013 EKONOMISKT RESULTAT FÖR ÅRET (3 526) (3 072) Intäkter Fordringar som inte påverkar budgetutfallet (10) (68) Fordringar som fastställts under budgetåret men ännu inte uppburits (19) (6) Fordringar som fastställts under tidigare år och uppburits under budgetåret 12 10 Nettoeffekt av förfinansiering 41 71 Upplupna intäkter (netto) (71) 19 Kostnader Kostnader under året som ännu inte betalats 165 90 Kostnader från tidigare år som betalats under innevarande år (28) (53) Betalningsinställelser 65 13 Nettoeffekt av förfinansiering (562) (431) Upplupna kostnader (netto) 417 464 BUDGETUTFALL FÖR ÅRET (3 516) (2 963) 8.1.Avstämning – intäkter Budgetintäkterna under ett budgetår motsvarar intäkterna från fordringar som fastställts under årets lopp och inkasseringar av fordringar från tidigare budgetår. Fordringar som inte påverkar budgetutfallet redovisas i resultaträkningen, men kan ur budgetsynvinkel inte anses utgöra intäkter, eftersom det likvida beloppet överförs till reserven och inga åtaganden kan ingås på nytt utan ett rådsbeslut. De fordringar som fastställs under budgetåret men som ännu inte uppburits ska dras ifrån det ekonomiska resultatet vid avstämningen, eftersom de inte ingår i budgetintäkterna. Däremot måste fordringar som fastställts under tidigare år men som uppbärs under det aktuella året läggas till det ekonomiska resultatet för att avstämningen ska bli rättvisande. Nettoeffekten av förfinansieringen är avräkningen av återkrävda förfinansieringsbelopp. Dessa belopp påverkar inte årets resultat. De upplupna intäkterna netto består främst av upplupna belopp som sammanställts i samband med periodavgränsningen vid årets slut. Endast nettoeffekten, dvs. de upplupna intäkterna för innevarande år minus återföringen av de upplupna intäkterna från föregående år, ska beaktas. 8.2.Avstämning – kostnader Kostnader under året som ännu inte har betalats ska läggas till för att avstämningen ska bli rättvisande, eftersom de ingår i årets resultat men inte i budgetutgifterna. Däremot måste kostnader från föregående år som betalats under innevarande år dras av från det ekonomiska resultatet vid avstämningen, eftersom de utgör en del av innevarande års budgetutgifter, men utan att vare sig påverka det ekonomiska resultatet eller minska kostnaderna i det fall korrigeringar görs. Kontantbehållningen från betalningar som ställts in påverkar inte resultatet men påverkar budgetutfallet.

Nettoeffekten av förfinansiering utgörs av en kombination av ny förfinansiering som utbetalas under det aktuella budgetåret (budgetutgifter) och avräkningen av förfinansiering som betalats ut under innevarande eller tidigare år genom att de stödberättigande kostnaderna godkänns. De senare beloppen utgör kostnader i den periodiserade redovisningen, men däremot inte kostnader i budgeträkenskaperna, eftersom den ursprungliga förfinansieringen redan tagits upp som en budgetutgift i det skede då den betalades ut. De upplupna nettokostnaderna består av belopp som sammanställs i samband med periodavgränsningen vid årets slut, t.ex. stödberättigande kostnader som burits av mottagare av stöd från EUF men som ännu inte har rapporterats till EUF. Endast nettoeffekten, dvs. de upplupna kostnaderna för innevarande år minus återföring av upplupna kostnader från det föregående året, ska beaktas. ÅRSREDOVISNINGEN FÖR FÖRVALTNINGSFONDEN BÊKOU Vissa sifferuppgifter i tabellerna nedan kan förefalla inkonsekventa när de summeras på grund av avrundningen till miljoner euro. CERTIFIERING AV RÄKENSKAPERNA Årsräkenskaperna för förvaltningsfonden Bêkou för 2014 har utarbetats på grundval av budgetförordningen för Europeiska unionens allmänna budget och de redovisningsprinciper som jag i min egenskap som kommissionens räkenskapsförare har antagit, och som tillämpas på alla EU-institutioner och organ.

Jag bekräftar mitt ansvar för utarbetandet och redovisningen av årsräkenskaperna för förvaltningsfonden Bêkou i enlighet med artikel 68 i budgetförordningen. Jag har fått alla nödvändiga uppgifter från utanordnarna, vilka har intygat uppgifternas tillförlitlighet, för utarbetandet av de räkenskaper som visar förvaltningsfonden Bêkous tillgångar och skulder samt budgetgenomförande. Härmed intygas att jag med utgångspunkt i dessa uppgifter och de kontroller jag ansett befogade för att kunna godkänna räkenskaperna har fått rimliga garantier för att de i allt väsentligt ger en rättvisande bild av förvaltningsfonden Bêkous ekonomiska ställning, resultat och kassaflöde. [namnteckning] Manfred Kraff Europeiska kommissionens räkenskapsförare den 5 juni 2015 BAKGRUNDSINFORMATION OM FÖRVALTNINGSFONDEN BÊKOU I enlighet med artikel 187.1 i förordningen om finansiella regler för unionens allmänna budget och artikel 42 i budgetförordningen för tionde Europeiska utvecklingsfonden vad gäller genomförandet av övergångsfaciliteten, får kommissionen inrätta unionsförvaltningsfonder för externa åtgärder enligt avtal som ingås med andra givare. Förvaltningsfonderna får inrättas för katastrofinsatser, insatser efter de inledande katastrofinsatserna och tematiska åtgärder. Målen fastställs i den konstituerande akten för varje förvaltningsfond. EU:s första förvaltningsfond med flera givare med namnet Bêkou, vilket betyder ”hopp” på Sango, inrättades den15 juli 2014 av Europeiska unionen (företrädd av GD DEVCO och ECHO, samt EEAS ) och tre av medlemsstaterna (Tyskland, Frankrike och Nederländerna ), med målet att främja stabilisering och återuppbyggnad av Centralafrikanska republiken. Fonden har inrättats med en längsta varaktighet på

60 månader för att ge effekt på medellång sikt. Unionens förvaltningsfonder för yttre åtgärder ska utarbeta och anta sina egna årsräkenskaper. Eftersom EU:s förvaltningsfond Bêkou inrättades inom ramen för EUF konsolideras dess årsräkenskaper med EUF:s räkenskaper. Utarbetandet av årsräkenskaperna anförtros förvaltningsfonden Bêkous räkenskapsförare, som är kommissionens räkenskapsförare i enlighet med artikel 187.5 i budgetförordningen för EUF. Förvaltningsfonden Bêkous verksamhet var mycket begränsad under 2014. Några bidrag mottogs från givare under året men det gjordes inga utbetalningar.



BALANSRÄKNING FÖR FÖRVALTNINGSFONDEN BÊKOU

miljoner euro Noter 31.12.2014 OMSÄTTNINGSTILLGÅNGAR Förfinansiering – Fordringar 1,1 45 Likvida medel – 45 SUMMA TILLGÅNGAR 45 LÅNGFRISTIGA SKULDER Skulder till leverantörer och stödmottagare 1,2 (45) (45) KORTFRISTIGA SKULDER Skulder till leverantörer och stödmottagare – – SUMMA SKULDER (45) NETTOTILLGÅNGAR – FONDER OCH RESERVER Resultat som överförts från tidigare år – Ekonomiskt resultat för året – NETTOTILLGÅNGAR – RESULTATRÄKNINGEN FÖR FÖRVALTNINGSFONDEN BÊKOU Fonden hade inga intäkts- eller kostnadstransaktioner 2014. KASSAFLÖDESANALYS FÖR FÖRVALTNINGSFONDEN BÊKOU miljoner euro 2014 Ekonomiskt resultat för året – LÖPANDE VERKSAMHET (Återföring av) nedskrivningsförlust på fordringar – (Ökning)/minskning av långfristig förfinansiering – (Ökning)/minskning av kortfristig förfinansiering – (Ökning)/minskning av kortfristiga fordringar (45) (Ökning)/minskning av långfristiga skulder 45 Ökning/(minskning) av kortfristiga skulder – NETTOKASSAFLÖDE – Nettoökning/(-minskning) av likvida medel – Likvida medel vid årets början – Likvida medel vid årets slut – SAMMANSTÄLLNING ÖVER FÖRÄNDRINGAR I NETTOTILLGÅNGAR FÖR FÖRVALTNINGSFONDEN BÊKOU miljoner euro Fondkapital (A) Icke infordrade medel (B) Infordrat fondkapital (C)=(A)–(B) Ackumulerade reserver (D) Andra reserver (E) Totala nettotillgångar (C)+(D)+(E) UTGÅENDE BALANS PER DEN 31.12.2013 – – – – – – Ekonomiskt resultat för året – – – – – – UTGÅENDE BALANS PER DEN 31.12.2014 – – – – – –

NOTER TILL ÅRSREDOVISNINGEN FÖR FÖRVALTNINGSFONDEN BÊKOU 1.NOTER TILL BALANSRÄKNINGEN TILLGÅNGAR 1.1.Fordringar Förvaltningsfonden Bêkou har ingen egen kassafunktion, utan använder i stället ett gemensamt centralt kassasystem som har inrättats för EU:s förvaltningsfonder. Alla betalningar handläggs via förvaltningsfondens centrala kassasystem och registreras på företagsgemensamma konton som redovisas under denna rubrik. Kassakvitton godkänns i ett särskilt konto för förvaltningsfonden Bêkou innan de läggs till förvaltningsfondens centrala kassabankkonto. Beloppet på 45 miljoner euro utgör bidrag som mottagits från EUF, Frankrike och Nederländerna under 2014. SKULDER 1.2.Skulder till leverantörer och stödmottagare De bidrag som tas emot från deltagarna redovisas som finansiella skulder till EUF och medlemsstaterna när de uppfyller kriterierna för intäkter från villkorade transaktioner utan motprestation. Det krävs att förvaltningsfonden nyttjar bidragen för att leverera tjänster till tredje parter, annars åligger det fonden att återbetala medlen (bidrag som tagits emot) till givarna. De totala långfristiga skulderna till medlemsstaterna utgörs av 39 miljoner euro i bidrag från EUF, 5 miljoner euro från Frankrike och 1 miljon euro från Nederländerna. KONSOLIDERAD ÅRSREDOVISNING FÖR EUF OCH FÖRVALTNINGSFONDEN BÊKOU

Vissa sifferuppgifter i tabellerna nedan kan förefalla inkonsekventa när de summeras på grund av avrundningen till miljoner euro. KONSOLIDERAD BALANSRÄKNING miljoner euro 31.12.2014 ANLÄGGNINGSTILLGÅNGAR Förfinansiering 472 472 OMSÄTTNINGSTILLGÅNGAR Förfinansiering 1 403 Fordringar 129 Likvida medel 391 1 923 SUMMA TILLGÅNGAR 2 395 LÅNGFRISTIGA SKULDER Skulder till leverantörer och stödmottagare (40) (40) KORTFRISTIGA SKULDER Skulder till leverantörer och stödmottagare (1 423) (1 423) SUMMA SKULDER (1 463) NETTOTILLGÅNGAR 932 FONDER OCH RESERVER Infordrat fondkapital – aktiva EUF 35 673 Infordrat fondkapital från avslutade EUF som överförts från tidigare år 2 252 Resultat som överförts från tidigare år (33 468) Ekonomiskt resultat för året (3 526) NETTOTILLGÅNGAR 932 KONSOLIDERAD RESULTATRÄKNING miljoner euro 2014 RÖRELSEINTÄKTER 132 RÖRELSEKOSTNADER Rörelsekostnader (3 650) Administrativa kostnader (22) (3 671) ÖVERSKOTT/(UNDERSKOTT) FRÅN LÖPANDE VERKSAMHET (3 539) Finansiella intäkter 13 Finansiella kostnader (0) ÖVERSKOTT/(UNDERSKOTT) FRÅN FINANSIELL VERKSAMHET 13 EKONOMISKT RESULTAT FÖR ÅRET (3 526) SAMMANSTÄLLNING ÖVER FÖRÄNDRINGAR I NETTOTILLGÅNGAR miljoner euro Fondkapital (A) Icke infordrade medel (B) Infordrat fondkapital (C)=(A)–(B) Ackumulerade reserver (D) Andra reserver (E) Totala nettotillgångar (C)+(D)+(E) UTGÅENDE BALANS PER DEN 31.12.2013 45 691 13 162 32 529 (33 468) 2 252 1 313 Kapitaltillskott – ordinarie bidrag – (3 144) 3 144 – – 3 144 Ekonomiskt resultat för året – – – (3 526) – (3 526) UTGÅENDE BALANS PER DEN 31.12.2014 45 691 10 018 35 673 (36 994) 2 252 932

RAPPORT OM DET FINANSIELLA GENOMFÖRANDET AV EUF RAPPORT OM DET FINANSIELLA GENOMFÖRANDET 2014 INLEDANDE NOT



Tidigare EUF-fonder Eftersom sjätte EUF avslutades under 2006 och sjunde EUF avslutades under 2008 innehåller årsredovisningen inte längre några tabeller över genomförandet av dessa EUF. Däremot finns överförda saldon i nionde EUF. För att göra räkenskaperna för 2014 mer insynsvänliga redovisas, liksom under tidigare år, i nedanstående tabeller anslag till program enligt Lomékonventionen och den del som används för programplanering under Cotonouavtalet separat för åttonde EUF. I enlighet med artikel 1.2 b i det interna avtalet för nionde EUF har saldon och anslag för tidigare EUF som dragits tillbaka överförts till nionde EUF och under dess löptid har förpliktelser ingåtts för medlen. Tionde EUF: Det AVS–EG-partnerskapsavtal som undertecknades den 23 juni 2000 i Cotonou av Europeiska gemenskapens medlemsstater och gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet (AVSstaterna) trädde i kraft den 1 april 2003. Cotonouavtalet ändrades två gånger, först genom det avtal som undertecknades i Luxemburg den 25 juni 2005 och andra gången genom det avtal som undertecknades i Ouagadougou den 22 juni 2010. Rådets beslut 2001/822/EG av den 27 november 2001 om associering av de utomeuropeiska länderna och territorierna med Europeiska gemenskapen (ULT-beslut) trädde i kraft den 2 december 2001. Detta beslut ändrades den 19 mars 2007 (beslut 2007/249/EG).

Det interna avtalet om finansiering av gemenskapsstöd under den fleråriga budgetramen för perioden 2008–2013 i enlighet med det reviderade Cotonouavtalet, som antogs av företrädarna för medlemsstaternas regeringar och Europeiska gemenskapen den 17 juli 2006, trädde i kraft den 1 juli 2008. I enlighet med Cotonouavtalet finansieras den andra perioden (2008–2013) med stöd från EU till AVSstaterna och ULT genom tionde EUF med medel till ett belopp av totalt 22 682 miljoner euro, varav 21 966 miljoner euro anslagits till AVS-staterna i enlighet med den fleråriga budgetramen i bilaga Ib till det reviderade Cotonou-avtalet, varav 20 466 miljoner euro förvaltas av Europeiska kommissionen, 286 miljoner euro har anslagits till ULT i enlighet med bilaga IIAa i det reviderade rådsbeslutet om associering av de utomeuropeiska länderna och territorierna med Europeiska gemenskapen, av vilka 256 miljoner euro förvaltas av Europeiska kommissionen, 430 miljoner euro har anslagits för kommissionens finansiering av kostnaderna för programplanering och genomförande av medlen i tionde EUF, i enlighet med artikel 6 i det interna avtalet. Enligt ”tidsfristklausulen” i tionde EUF (artikel 1.4 och 1.5 i det interna avtalet för tionde EUF) kunde inga medel avsättas efter den 31 december 2013. Outnyttjade medel överfördes till resultatreserven. – Övergångsfaciliteten I juni 2013 undertecknade medlemsstaterna, församlade i rådet, det interna avtal som inrättar elfte Europeiska utvecklingsfonden (elfte EUF). Det trädde i kraft den 1 mars 2015. För att säkerställa kontinuitet mellan tionde EUF och ikraftträdandet av elfte EUF föreslog kommissionen övergångsåtgärder, den så kallade övergångsfaciliteten, för att se till att det finns medel för samarbetet med AVS-staterna och de utomeuropeiska länderna och territorierna samt för stödkostnader. Övergångsfaciliteten antogs den 12 december 2013 (beslut 2013/759/EU) och trädde i kraft den 1 januari 2014. Övergångsfaciliteten finansieras genom följande: -Outnyttjade medel från åttonde och nionde EUF fram till den 31 december 2013. -Outnyttjade saldon från tionde EUF per den 31 december 2013. -Outnyttjade medel från tionde och tidigare EUF per den 1 januari 2014 och under året. Totalt 1 597 miljoner euro gjordes disponibla via övergångsfaciliteten 2014, varav 1 488 miljoner euro tilldelades och redovisas under elfte EUF, och 109 miljoner euro inte tilldelades och fanns kvar i övergångsfaciliteten. Det totala disponibla beloppet i elfte EUF 2014, inklusive räntor och Stabex (19 miljoner euro) uppgick till 1 616 miljoner euro (se totalsiffran i tabell 2.6). – Utnyttjade och outnyttjade/ej fördelade medel per den 31 december 2014 Per den 31 december 2014 hade 1 160 miljoner euro utnyttjats och 456 miljoner euro hade inte utnyttjats eller fördelats: (miljoner euro)

Disponibla medel 1 616 Mindre utnyttjade medel 2014 –1 160 Totala inte utnyttjade och fördelade medel per den 31 december 2014 456 Uppgifter om inte utnyttjade och fördelade medel: (miljoner euro) Outnyttjade medel för AVS (bilateral, regional reserv och reserv mellan flera AVS-stater, reserv för nationella och regionala vägledande program) 333 Outnyttjade medel för ULT 14 Outnyttjade medel för övergångsfaciliteten 109 Totala inte utnyttjade och fördelade medel per den 31 december 2014 456 – Kvarstående medel i resultatreserver som inte kan tas i anspråk den 31 december 2014 Innan övergångsfaciliteten trädde i kraft den 1 januari 2014 överfördes outnyttjade belopp från projekt inom nionde och föregående EUF till resultatreserven för tionde EUF. Den 1 januari 2014 överfördes outnyttjade medel inom tionde EUF till resultatreserven för elfte EUF, med undantag för Stabexmedel och administrativa anslag. Under 2014 överfördes alla outnyttjade medel från föregående EUF till respektive reserver. I enlighet med artikel 1.4 i det interna avtalet för tionde EUF och rådets beslut av den 12 december 2013 (2013/759/EU) fördelades dessa medel till övergångsfaciliteten.



(miljoner euro) Totala disponibla medel i resultatreserver som inte kan tas i anspråk den 31 december 2013 938 Totala medel som gjorts disponibla i resultatreserver som inte kan tas i anspråk 2014 661 Minus totala medel som överförts till övergångsfaciliteten –1 597 Resultatreserv som inte kan tas i anspråk och som inte överförts till övergångsfaciliteten den 31 december 2014 2 – Stabexreserv för elfte EUF Efter avslutet av räkenskaperna i Stabex överförs outnyttjade eller återtagna anslag till Stabexreserven med A-anslag för elfte EUF (artikel 1.4 i det interna avtalet för tionde EUF) och sedan till de berörda ländernas nationella vägledande program. Den 31 december 2014 uppgick det totala beloppet Stabexmedel som frigjorts och som överförts till elfte EUF till 5 miljoner euro. – Samfinansiering i tionde EUF Inom tionde EUF undertecknades avtal för överföringar av samfinansiering från medlemsstaterna, och åtagandebemyndiganden på totalt 198,4 miljoner euro gjordes tillgängliga, medan betalningsbemyndiganden bara gjordes tillgängliga för inbetalda belopp på 177,1 miljoner euro. Situationen vad gäller anslag för samfinansiering per den 31 december 2014 visas i tabellen nedan.

(miljoner euro) Åtagandebemyndiganden Betalningsbemyndiganden Samfinansiering – A-anslag 181,4 160,5 Samfinansiering mellan AVS-staterna 12,1 12,1 Samfinansiering – administrativa kostnader 4,9 4,5 198,4 177,1 Följande tabeller innehåller nettobeloppen för de beviljade anslagen, anslag för vilka åtaganden gjorts samt anslag som betalats ut.

De tabeller som visar situationen per instrument finns i bilagan.

ÅRSREDOVISNINGAR OCH FÖRKLARANDE NOTER – FONDER SOM FÖRVALTAS AV EUROPEISKA INVESTERINGSBANKEN EUROPEISKA INVESTERINGSBANKEN CA/481/15 den 12 mars 2015 Dokument 15/082 STYRELSEN Investeringsanslaget Årsbokslut per den 31 december 2014 Rapport över finansiell ställning Rapport över resultat och övrigt totalresultat Förändringar i medlen från bidragsgivarna Rapport över kassaflöden Bokslutskommentarer och noter Revisionsberättelse ORG.: E RAPPORT ÖVER FINANSIELL STÄLLNING Noter 31.12.2014 31.12.2013 TILLGÅNGAR Likvida medel 5 545 399 599 515 Finansiella derivat 6 448 1 024 Lån och fordringar 7 1 331 918 1 222 199 Finansiella tillgångar som kan säljas 8 403 085 331 699 Fordringar på bidragsgivare 9/15 42 590 - Finansiella tillgångar som innehas till förfall 10 99 988 102 562 Övriga tillgångar 11 5 522 148 Summa tillgångar 2 428 950 2 257 147 SKULDER OCH MEDEL FRÅN BIDRAGSGIVARNA SKULDER Finansiella derivat 6 14 632 3 545 Förutbetalda intäkter 12 31 310 35 083 Skulder till tredje part 13 68 824 331 235 Övriga skulder 14 2 591 2 572 Totala skulder 117 357 372 435 MEDEL FRÅN BIDRAGSGIVARNA Infordrade bidrag från medlemsstaterna 15 2 057 000 1 661 309 Reserv verkligt värde 156 122 78 191 Ej utdelade vinstmedel 98 471 145 212 Totala medel från bidragsgivarna 2 311 593 1 884 712 Summa skulder och medel från bidragsgivarna 2 428 950 2 257 147 Rapport över resultat och övrigt totalresultat Noter Fr.o.m. 1.1.2014 Fr.o.m. 1.1.2013 t.o.m. 31.12.2014 t.o.m. 31.12.2013 Räntor och liknande intäkter 17 77 240 69 593 Räntor och liknande kostnader 17 –1 522 –1 175 Räntor och liknande intäkter netto 75 718 68 418 Intäkter från arvoden och provisioner 18 1 163 2 728 Kostnader för arvoden och provisioner 18 –37 –43 Nettointäkter från avgifter och provisioner 1 126 2 685 Ändringar i verkligt värde på finansiella derivat –11 663 4 399 Realiserade nettovinster för finansiella tillgångar som kan säljas 19 8 109 5 294 Växelkursförluster netto –222 –6 925 Nettoresultat av finansiella transaktioner –3 776 2 768 Förändring i nedskrivning av lån och fordringar netto efter återföring 7 –75 756 –27 334 Nedskrivning av finansiella tillgångar som kan säljas 8 –6 262 –8 176 Övriga intäkter 21 337 - Allmänna administrativa kostnader 20 –38 128 –37 851 Årets (förlust)/vinst –46 741 510 Övriga totalresultat: Poster som har omklassificerats eller kan komma att omklassificeras till resultaträkningen: Finansiella tillgångar som kan säljas – reserv i verkligt värde 8 1. Nettoförändring i verkligt värde på finansiella tillgångar som kan säljas 87 230 12 350 2. Nettobelopp som överförs till resultaträkningen –9 299 –2 593 Totala finansiella tillgångar som kan säljas 77 931 9 757 Totala övriga totalresultat 77 931 9 757 Summa totalresultat för året 31 190 10 267

FÖRÄNDRINGAR I MEDLEN FRÅN BIDRAGSGIVARNA FÖR DET RÄKENSKAPSÅR SOM UPPHÖRDE den 31 december 2014 (i tusental euro) Infordrat fondkapital Reserv verkligt värde Ej utdelade vinstmedel Totalt Per den 1 januari 2014 Noter 1 661 309 78 191 145 212 1 884 712 Bidrag som infordrats under året från medlemsstaterna 15 105 691 - - 105 691 Outnyttjade räntesubventioner och tekniskt bistånd 15 290 000 - - 290 000 Förlust år 2014 - - –46 741 –46 741 Summa övriga totalresultat för året - 77 931 - 77 931 Förändringar av medlen från bidragsgivarna 395 691 77 931 –46 741 426 881 Per den 31 december 2014 2 057 000 156 122 98 471 2 311 593 Infordrat fondkapital Reserv verkligt värde Ej utdelade vinstmedel Totalt Per den 1 januari 2013 1 561 309 68 434 144 702 1 774 445 Bidrag som infordrats under året från medlemsstaterna 15 100 000 - - 100 000 Vinst år 2013 - - 510 510 Summa övriga totalresultat för året - 9 757 - 9 757 Förändringar av medlen från bidragsgivarna 100 000 9 757 510 110 267 Per den 31 december 2013 1 661 309 78 191 145 212 1 884 712 Kassaflödesanalys Noter Fr.o.m. 1.1.2014 t.o.m. 31.12.2014 Fr.o.m. 1.1.2013 t.o.m. 31.12.2013 LÖPANDE VERKSAMHET Budgetårets (förlust)/vinst –46 741 510 Justeringar för: Nedskrivning av finansiella tillgångar som kan säljas 8 6 262 8 176 Övriga intäkter 21 –337 - Förändring netto i nedskrivning av lån och fordringar 7 75 756 27 334 Balanserad ränta på lån och fordringar 7 –11 915 –10 363 Ändringar i upplupen ränta och upplupet anskaffningsvärde på lån och fordringar 895 –249 Ändringar i upplupen ränta och upplupet anskaffningsvärde på finansiella tillgångar som innehas till förfall 10 12 733 Förändring av förutbetalda intäkter –3 773 –2 725 Växelkursändringars effekter på lån 7 –92 707 30 402 Växelkursändringars effekt på finansiella tillgångar som kan säljas –449 –1 154 Växelkursändringars effekter på likvida medel –9 362 –378 Rörelse(förlust)/-vinst före ändringar av tillgångar och skulder –82 359 52 286 Låneutbetalningar 7 –248 326 –242 203 Återbetalning av lån 7 166 578 119 160 Förändring av upplupna räntor på likvida medel 5 7 –1 Förändringar i verkligt värde på derivat 11 663 –4 399 Ökning av finansiella tillgångar innehas till förfall 10 –1 610 057 –680 635 Löptid för finansiella tillgångar innehas till förfall 10 1 612 619 676 369 Ökning av finansiella tillgångar som kan säljas 8 –42 646 –34 700 Återbetalning/försäljning av finansiella tillgångar som kan säljas 8 43 378 38 737 (Ökning)/minskning av övriga tillgångar –5 374 76 Ökning av övriga skulder 19 1 419 Minskning av belopp som ska utbetalas till Europeiska investeringsbanken –175 –6 539 Utnyttjat nettokassaflöde från löpande verksamhet –154 673 –80 430 FINANSIERINGSVERKSAMHET Bidrag från medlemsstaterna 15 105 691 187 310 Belopp som tagits emot från medlemsstaterna för räntebidrag samt tekniskt bistånd 7 410 50 000 Belopp som betalats för medlemsstaternas räkning för räntebidrag samt tekniskt bistånd –21 899 –24 312 Nettokassaflöde från finansieringsverksamhet 91 202 212 998 Nettominskning/(-ökning) av likvida medel och motsvarigheter till likvida medel –63 471 132 568 Sammanfattande redovisning av kassaflöden: Likvida medel vid årets början 599 507 466 561 Likvida medel från: Den löpande verksamheten –154 673 –80 430 Finansieringsverksamhet 91 202 212 998 Effekter till följd av växelkursförändringar på likvida medel 9 362 378 Likvida medel vid budgetårets slut 545 398 599 507 Likvida medel består av: Kontanter 5 9 642 194 107 Tidsbundna depositioner (exklusive upplupen ränta) 415 756 405 400 Företagscertifikat 5 120 000 - 545 398 599 507 Noter till årsredovisningen per den 31 december 2014 1. Allmänna uppgifter Investeringsanslaget (nedan kallat instrumentet) har upprättats inom ramen för Cotonouavtalet (nedan kallat avtalet) om samarbete och utvecklingsstöd, som länder i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet (AVS-staterna) respektive Europeiska unionen och dess medlemsstater förhandlade fram den 23 juni 2000 och reviderade den 25 juni 2005 samt den 23 juni 2010. Instrumentet är inte en separat juridisk person och Europeiska investeringsbanken (EIB) förvaltar bidragen på medlemsstaternas vägnar (nedan kallade givare) i enlighet med villkoren i avtalet och fungerar som en förvaltare av instrumentet. Finansieringen enligt avtalet kommer från EU-medlemsstaternas budgetar. EU-medlemsstaterna bidrar med de belopp som fördelas för att finansiera instrumentet och bidragen till finansieringen av räntebidrag enligt den fleråriga budgetramen (det första finansiella protokollet omfattar perioden 2000–2007 och kallas nionde EUF, det andra finansiella protokollet omfattar perioden 2008–2013 och kallas tionde EUF samt övergångsfaciliteten som omfattar perioden från den 1 januari 2014 till ikraftträdandet av det tredje finansiella protokollet som omfattar perioden 2014–2020 och kallas elfte EUF). EIB har anförtrotts förvaltningen av -investeringsanslaget som är en rörelsekapitalfond på 3 185,5 miljoner euro som består av riskexponerat eget kapital avsett att främja investeringar från den privata sektorn i AVS-staterna, av vilka 48,5 miljoner euro tilldelas de utomeuropeiska länderna och territorierna (ULT),

-bidrag för finansiering av räntesubventioner värda högst 586,85 miljoner euro för AVS-stater och 3,5 miljoner euro för ULT. Högst 15 % av dessa subventioner kan användas för att finansiera projektrelaterat tekniskt bistånd. -Övergångsfaciliteten omfattar bidrag för att finansiera räntebidrag samt projektrelaterat tekniskt bistånd och består av outnyttjade och återtagna saldon från tidigare EUF. Nuvarande årsredovisning omfattar perioden från den 1 januari 2014 till och med den 31 december 2014. På förslag från EIB:s förvaltningskommitté antog EIB:s styrelse årsredovisningen den 12 mars 2015 och godkände att den överlämnades till EIB:s råd för godkännande senast den 28 april 2015. 2. Viktiga redovisningsprinciper Grund för upprättandet – uttalande om att IFRS följs Redovisningen av stödet har utarbetats i enlighet med International Financial Reporting Standards (IFRS) som antagits av Europeiska unionen. 2.2Omräkning av belopp från tidigare år Redovisningen av avgifter på garantiåtaganden under Intäkter avseende arvoden och provisioner ändrades till räntor och liknande intäkter. Följden av omklassificeringen på de jämförande beloppen för 2013 uppgår till 1 323 000 euro. 2.3Centrala bedömningar och uppskattningar vid redovisningen

Vid utarbetandet av finansiella rapporter krävs det att man använder sig av uppskattningar och bedömningar. Det krävs också att EIB:s ledning gör sina egna avvägningar vid tillämpningen av redovisningsprinciperna för investeringsanslaget. De områden som är särskilt komplicerade, som kräver en hög grad av avvägning, eller där uppskattningar och bedömningar är av betydelse för räkenskaperna lyfts fram nedan. Bedömningar och uppskattningar används särskilt i följande fall: Mätning av finansiella instruments verkliga värden De verkliga värdena på finansiella tillgångar och skulder som handlas på aktiva marknader bygger på noterade marknadspriser eller mäklarpriser. När det verkliga marknadsvärdet inte kan härledas från aktiva marknader fastställs de genom användning av en värderingsmetod som inkluderar matematiska modeller. Uppgifterna till dessa modeller hämtas när det är möjligt från observerbara marknader, men när detta inte är möjligt, krävs en viss grad av uppskattning för att fastställa det verkliga värdet. De värderingar som delas in i olika nivåer i graderingen av verkligt värde baseras på de insatsvaror som använts i de värderingsmetoder som beskrivs i noterna 2.5.3 och 4. Dessa värderingsmetoder kan omfatta nettonuvärde och modeller för nuvärdesberäknade kassaflöden, jämförelse med liknande instrument för vilka det finns observerbara priser, Black-Scholes och polynomiska optionsvärderingsmodeller och andra värderingsmodeller. De antaganden och uppgifter som används vid värderingsmetoder innefattar riskfria räntor och referensräntor, kreditspreadar som används för att uppskatta diskonteringsräntor, obligations- och aktiekurser, växelkurser på utländsk valuta, aktiekurser och aktieindexkurser samt förväntad kursvolatilitet och korrelationer. Syftet med värderingsmetoder är att få ett verkligt värde som speglar det pris som skulle erhållas vid försäljning av en tillgång eller betalas vid överlåtelse av en skuld genom en ordnad transaktion mellan marknadsaktörer vid värderingstidpunkten. Instrumentet använder allmänt erkända värderingsmodeller för att fastställa det verkliga värdet på gemensamma och enklare finansieringsinstrument, som ränte- och valutaswappar, i vilka endast observerbara marknadsuppgifter används och där det krävs att ledningen gör en begränsad bedömning och beräkning. Observerbara priser och uppgifter som ska ingå i modellen finns i regel tillgängliga på reglerade marknader för skuldebrev, aktier och räntebärande värdepapper, börshandlade derivat och enkla OTC-derivat såsom ränteswappar. Tillgången på verifierbara marknadspriser och uppgifter som ska ingå i modellen minskar behovet av bedömning och uppskattning från ledningens sida och minskar också osäkerheten i samband med fastställandet av verkliga värden. Tillgången på observerbara marknadspriser och uppgifter varierar beroende på produkter och marknader och tenderar att förändras på grundval av specifika evenemang och allmänna villkor på finansmarknaderna. För mer komplexa instrument används instrumentets egna värderingsmodeller, vilka utvecklas från erkända värderingsmodeller. Vissa eller alla betydande uppgifter till dessa modeller är inte observerbara på marknaden, och härrör från marknadspriser eller procentsatser eller beräknas på grundval av antaganden. Exempel på instrument som involverar betydande uppgifter som inte är observerbara inbegriper vissa lån och garantier för vilka det inte finns