SV Europeiska unionens officiella tidning C 139/13

Offentliggörande av en ansökan i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

(2018/C 139/10)

Genom detta offentliggörande tillgodoses den rätt att göra invändningar som fastställs i artikel 51 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 (1).

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

”RUCAVAS BALTAIS SVIESTS”

EU-nr: PGI-LV-02170 – 18.3.2016

SUB ( ) SGB ( X )

1. Namn

”Rucavas baltais sviests”

2. Medlemsstat eller tredjeland

Lettland

3. Beskrivning av jordbruksprodukten eller livsmedlet

3.1 Produkttyp

Klass 1.5 Oljor och fetter (smör, margarin, oljor etc.)

3.2 Beskrivning av den produkt för vilken namnet i punkt 1 är tillämpligt

Produkten ”Rucavas baltais sviests” är ett halvfett smör som har en enhetlig, mjuk och elastisk konsistens.

Fysiska och kemiska egenskaper:

Produktens smak: något syrlig och lätt, med smak och arom av nykärnat smör.

Doft: ren, typisk doft av mjölkfetter, utan främmande dofter eller aromer.

Färg: vit till gul, ibland något ojämn i färgen till följd av ojämn fördelning av plasmadroppar.

Textur: mjuk, luftig med synliga plasmadroppar av varierande storlek som tränger fram om produkten pressas mekaniskt.

Fetthalt: 39–41 %.

Sista förbrukningsdag: tre dagar efter tillverkningsdagen.

3.3 Foder (endast för produkter av animaliskt ursprung) och råvaror (endast för bearbetade produkter)

Det finns inga regler om fodret eller dess kvalitet.

Följande råvaror används: välkyld tjock grädde (med minst 35–40 % fetthalt), syrad mjölk eller mjölk samt salt. Grädde och syrad skummjölk, framställd av mjölk, eller mjölk måste användas vid produktionen av ”Rucavas baltais sviests”.

3.4 Särskilda steg i produktionsprocessen som måste äga rum i det avgränsade geografiska området

Alla produktionssteg (mjölkproduktion, kylning och separering, gräddproduktion och smörtillverkning) måste äga rum inom det avgränsade geografiska området.

3.5 Särskilda regler för skivning, rivning, förpackning osv. av den produkt som det registrerade namnet avser

Traditionellt åts vitt smör omedelbart efter kärning med kokt potatis eller på rågbröd. Det är bara då som smöret har den önskade elastiska och svampiga konsistensen. När smöret görs i ordning för försäljning paketeras det genast i små askar och sveps in i folie (för att bevara smörets temperatur och egenskaper just när det är klart och för att säkerställa produktens enhetliga kvalitet och organoleptiska egenskaper).

För att bevara smörets kvalitet och organoleptiska egenskaper ska det paketeras omedelbart efter tillverkning och inom det avgränsade geografiska området. Endast då kan det förvaras i tre dagar utan att förändras.

3.6 Särskilda regler för märkning av den produkt som det registrerade namnet avser

Namnet ”Rucavas baltais sviests” används för märkning av smör avsett att saluföras. När smöret säljs till grossist eller i detaljhandeln ska namnet vara synligt på eller nära produktens förpackning.

4. Kort beskrivning av det geografiska området

Kommunen Rucava ligger i sydvästra Kurland i Lettland. Den gränsar till kommunerna Nīca, Grobiņa och Priekule samt till distrikten Skoda och Klaipėda i Klaipėda län i Litauen.

5. Samband med det geografiska området

Produktens anseende ligger till grund för kopplingen till det geografiska området. Detta anseende baseras på långvariga historiska traditioner och en särskild tillverkningsmetod.

Tillverkningsmetoden har inte förändras sedan slutet av 1800-talet och hela processen utförs fortfarande för hand. Smöret blandas i en skål med en träsked. Det är för att kärnmjölken arbetas tillbaka in i smöret under uppvärmning och för att syrad eller osyrad mjölk blandas in som smöret får sin särskilda smak och kvalitet.

”Rucavas baltais sviests” har producerats i hemmen sedan slutet av 1800-talet. Recepten har gått i arv från generation till generation. Kokt potatis och vitt smör har varit den billigaste och ibland till och med den huvudsakliga födan sedan lång tid tillbaka eftersom varje hushåll hade en ko och därmed också mjölk. Än i dag tillverkar nästan varje hushåll sin egen ”Rucavas baltais sviests”. Tidigare var produktionen av vitt smör av stor betydelse för regionen och så är fallet än i dag eftersom jordbruk och djurhållning fortfarande utgör grunden för ekonomin. Produktionen och konsumtionen av mjölkprodukter är särskilt viktig i Rucava.

I sin studie av traditionell lettisk mjölkproduktion (Latviešu tradicionālā piensaimniecība, s. 123) konstaterar etnograf Dr. habil. hist. Linda Dumpe att ”vitt smör” tillverkades på ett särskilt sätt i området kring Rucava (”I Kurland, särskilt den sydvästra delen”): ”Den uppvärmda grädden blandades långsamt i en skål med en eller till och med två skedar. Ibland när man gjorde smör placerades skålen i ett stort kärl med varmvatten”, ”sist tillsattes syrad mjölk som rördes i”, ”Vitt smör produceras inte avsiktligt någon annanstans i Lettland. Det kunde ibland uppstå av misstag, när otillräckligt kyld grädde vispades i varmt väder.” I Rucava har produkten dock alltid haft en särskild betydelse och serverades tillsammans med rågbröd som en stor lokal delikatess för att välkomna högt uppsatta statstjänstemän och andra förnäma gäster. När exempelvis president Alberts Kviesis, premiärminister Dr Kārlis Ulmanis, vice premiärminister Marģers Skujenieks, krigsminister Jānis Balodis, jordbruksminister Jānis Birznieks och chefen för armén, general Krišjānis Berķis, i oktober 1935 besökte regionala militärförläggningar, däribland den i Kurland, bjöds de vid ingången till förläggningen på ”en limpa rågbröd och en träkagge med vitt kurländskt smör” (Zemnieku veltes vadoņiem) [”Landets frukter till våra ledare”] (Rīts, nr 282-a, 1935).

Vid Rucavas centrum för traditionell kultur, som inrättades 2004, visar kvinnor upp sina kunskaper i att tillverka ”Rucavas baltais sviests” och erbjuder smakprov vid årliga traditionella evenemang och olika kulturella utbildningsprogram, såsom ”Rucavas goda mielasts” (Rucavas bankett) och ”Vakarēšana” (Den traditionella kvällsvarden).

Produktens ryktbarhet visar sig också i form av artiklar i regionala tidningar, turistbroschyrer, videon och foldrar, bl.a. foldern för Zvanītājis etnografiska hus i Rucava (2005). Enligt kommentarerna i gästboken i Zvanītāji från 2006 och framåt innebär ”Rucavas baltais sviests” för vissa ett smakminne från barndomen, för andra en upptäckt eller en erfarenhet som de inte hade förväntat sig och som de associerar med Rucava.

”Rucavas baltais sviests” har en ryktbarhet som visar sig genom att produkten regelbundet förekommer vid utställningar, festligheter och festivaler. Det framkommer också av det erkännande produkten fått och av artiklar i press och information i massmedia: ”Baltais sviests tiešām ir gards!” [”Vitt smör är verkligen en läckerhet!”] (Padomnieks, bilaga till Kursas laiks, nr 30 (50)), ”Kurzemnieku maltīte” [”Kurlänningarnas kök”] (Praktiskais latvietis, 11 augusti 2008), ”Tradicionālās gudrības Kurzemes sievu virtuvē” [”Traditionell klokskap i köket hos Kurlands kvinnor”] (Kultūras pulss, bilaga till Kurzemes vārds, 22 januari 2008), ”Māca putru vārīt gultā” [”Hur man gör gröt i sängen”] (Kursas laiks, 16 februari 2009), ”Īsts un patiess!” [”Äkta och genuint!”] (OK!, nr 44, 18 juli 2014), ”Baltais sviests ar skunstīgo jušanu no Rucavas” [”Vitt smör från Rucava med sofistikerad känsla”] (6 september 2014, internetportalen http://apollo.tvnet.lv/), ”Baltais sviests jeb leitis” [”Vitt eller litauiskt smör”] (12 februari 2011, internetportalen http://apollo.tvnet.lv/).

”Rucavas baltais sviests” är en integrerad del av Rucavas kulturella och kulinariska arv. ”Rucavas baltais sviests” pryder varje festbord i Rucava och vanligtvis bjuds gäster också att smaka på smöret för att därigenom introduceras till Rucavas traditioner och smaker.

Organisationen ”Rucavas tradīciju klubs” (Rucavas traditionsklubb) och det traditionsbärande kollektivet ”Rucavas sievas” (Rucavas kvinnor), som bedriver sina aktiviteter i traditionshuset Zvanītāji, skapar ökad medvetenhet om ”Rucavas baltais sviests” genom Rucavabanketten, ett program genom vilket kulturella traditioner visas upp för turister. Som en del av denna bankett får gästerna möjlighet att provsmaka ett antal rätter från Rucava, däribland ”Rucavas baltais sviests”. Antalet deltagare i Zvanītājis program ökade mellan 2006 och 2015 (med gäster från Sverige, Tyskland, Ungern, Polen, Bulgarien, Vitryssland, Estland, Ukraina, Förenade kungariket, Ryssland, Japan, Island, Nederländerna, Finland och Litauen). Zvanītājis gästbok innehåller många lovord om både den tilltalande gästfriheten och de läckra Rucavarätterna, däribland ”Rucavas baltais sviests”, vars utsökta smakegenskaper gästerna får prova både med kokt potatis och med hembakt rågbröd.

”Rucavas baltais sviests” har representerat Rucava – liksom även Kurland och Lettland – vid större tillställningar och erhållit erkännande: på Rucavadagen vid Lettlands etnografiska friluftsmuseum i Riga (2005), på Sankta Anna-dagen på Vītolnieki-gården i Pape (2007–2016), i samband med fotoevenemanget ”En dag i Lettland” (vid traditionshuset Zvanītāji i Rucava 2007), vid ett evenemang ägnat åt lettisk kultur på Lettlands etnografiska friluftsmuseum i samband med Nato-toppmötet i augusti 2008, på Rucavadagen vid Liepājas pedagogiska akademi under Letonicakongressen 2008, på den europeiska kulturarvsdagen på Mikjāņi-gården i de kurländska kungarnas by i Pape (9 september 2011), vid Sankt Görans-dagsfestivalen i Palanga (26 april 2013) samt på den baltiska [lettiska och litauiska] enhetsdagen i Rucava (13 september 2014).

Det traditionsbärande kollektivet ”Rucavas kvinnor” anordnar seminarier och workshoppar om tillverkningen av ”Rucavas baltais sviests”, demonstrerar hur man bereder det vita smöret och ordnar avsmakningar (vid vilka smöret kan köpas) på årliga marknader och på festivaler i Riga, Liepāja och på andra håll. Konsten att tillverka ”Rucavas baltais sviests” har demonstrerats för tidningen Kursas laiks (2002), tidskriften Ievas māja (2 maj 2007), tidningen Kurzemes vārds (2008), tidskriften Praktiskais latvietis (2008), i programmet ”Panorāma” som sändes i den lettiska tv-kanalen LTV1 (2008), i programmet ”TE – Latvijas jaunatklāšanas raidījums” [”HÄR – återupptäck Lettland”] som sändes i den lettiska tv-kanalen LTV7 (2012), i det direktsända radioprogrammet ”Nedēļas nogale” [”Helg”] från Zvanītāji (11 oktober 2014) samt i den regionala tv-sändningen från Aizpute, ”Rucavniece Mirdza Ārenta” [”Mirdza Ārenta från Rucava”].

Hänvisning till offentliggörandet av produktspecifikationen

(artikel 6.1 andra stycket i denna förordning)

http://www.zm.gov.lv/partikas-un-veterinarais-dienests/statiskas-lapas/partikas-uzraudziba/lauksaimniecibas-un-partikas-produktu-norazu-registracija?nid=2247

(1) EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.