SV    SV  
 EUROPEISKA  
KOMMISSIONEN 
Bryssel den 29.10.2014  
COM(2014) 663 final 
  
RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET
om hur Peru uppfyllt de relevanta kriterierna inför förhandlingarna om ett avtal om 
undantag från viseringskravet mellan Europeiska unionen och Peru  
{SWD(2014) 328 final}  
 
2 
 1. INLEDNING OCH BAKGRUND 
Genom Europaparlamentets och rådets förordning nr 509/20141 (nedan kallad 
ändringsförordningen ) ändrades rådets förordning nr 539/20012 och särskilt dess bilagor med 
förteckningar över tredjeländer vars medborgare är skyldiga att inne ha visering när de 
passerar de yttre gränserna och över de tredjelä nder vars medborgare är undantagna från detta 
krav. Nitton länder överfördes från bilaga I (v iseringskrav) till bilaga II (undantag från 
viseringskrav), nämligen Colombia, Domi nica, Grenada, Kiribati, Marshallöarna, 
Mikronesien, Nauru, Palau, Peru , Saint Lucia, Saint Vincent och Grenadinerna, Samoa, 
Salomonöarna, Östtimor, Tonga, Trinidad och Tobago, Tuvalu, Förenade Arabemiraten och Vanuatu. I ändringsföro rdningen anges också att undantaget från viseringskravet ska gälla 
först från och med den dag då ett avtal om unda ntag från viseringskrav et mellan vart och ett 
av dessa länder och Europeis ka unionen tr äder i kraft.
 
I skäl 5 i ändringsförordningen anges att komm issionen bör göra en ytte rligare bedömning av 
situationen i Colombia och Peru med häns yn till kriterierna i förordningen innan 
förhandlingar om bilaterala avtal om undantag från viseringskravet in leds mellan unionen och 
dessa länder. Den traditionella förteckning över kriterier som hittills har beaktats i detta sammanhang formaliseras och utökas alltså geno m ändringsförordningen (genom att de flyttas 
från ett skäl till en ny artikel). Den icke  uttömmande förteckningen  över kriterier för att 
fastställa de tredjeländer vars  medborgare omfattas av eller är undantagna från viseringskravet 
på grundval av en bedömning i varje enskilt fall återfinns i artikel 1.1 i förordningen: "Olaglig 
invandring, allmän ordning och säkerhet, ekonomisk a fördelar, i synnerhet i fråga om turism 
och utrikeshandel, samt unionens yttre förbindels er med de berörda tred jeländerna, inbegripet 
i synnerhet hänsyn till de mänskliga rättighe terna och de grundläggande friheterna, liksom 
konsekvenserna för den regionala sammanhållningen och ömsesidigheten.
 
I och med denna rapport, och en annan rapport om Colombia som antas samtidigt, uppfyller 
kommissionen det ovannämnda kravet. Båda ra pporterna åtföljs av arbetsdokument från 
kommissionen med detaljerade uppgifter som ligge r till grund för de sl utsatser som dras i 
arbetsdokumenten och information om de  datakällor och metoder som används 
i bedömningen. 
Under arbetet med bedömningen begärde och fi ck kommissionen bidrag från tre EU-organ: 
Europeiska stödkontoret för asylfrågor (Easo), Europol och Frontex. EU:s delegation i Peru 
lämnande en detaljerad rapport om förbinde lserna mellan EU och Peru. Spanien är den 
medlemsstat som traditionellt påverkas mest av  migrationen från Peru och lämnade därför 
kompletterande uppgifter. De peruanska myndighet erna var mycket villiga att samarbeta med 
kommissionen under arbetet med bedömningen.  
 
                                                            
1 EUT L 149, 20.5.2014, s. 67.  
2 EGT L 81, 21.3.2001, s. 1.  
 
3 
 2. BEDÖMNING AV KRITERIERNA 
I rapporten görs en allmän bedömning av de kriterier som anges i artikel 1.1 i 
ändringsförordningen. Rapporten innehåller också en analys av möjliga riskscenarier till följd 
av viseringsliberaliseringen samt slutsatser.  
2.1. Migration och rörlighet 
Schengenviseringar 
Analysen av statistiken över antalet ansöknin gar och utfärdade Sche ngenviseringar i Peru 
under senare år leder till  följande iakttagelser: 
• Fler peruaner reser till Sche ngenområdet som turister, i affä rer eller för andra typer av 
korta vistelser. Antalet Sche ngenviseringar som utfärdats i Peru har ökat med 21 % under 
de senaste fyra åren. År 2010 utfärdades 39  914 viseringar och år 2013 hade antalet ökat 
till 48  488. Ökningen har troligen samband med Perus betydande ekonomiska tillväxt 
under det senaste årtiondet.  
• De allra flesta peruanska sökande (93,3 % år 2013) betraktas som resenärer med ärligt 
uppsåt som inte utgör en risk och de erhåller därför visering för kor tare vistelse. Antalet 
avslag på viseringsansökningar har minskat av sevärt under de sena ste fyra åren, från 
11,6 % år 2010 till 6,7 % år 2013.  
Laglig migration 
Antalet fast bosatta peruaner (med undantag för dem som har förvärvat medborgarskap i en 
medlemsstat) i EU+3 under 2013 kan uppskattas  till cirka 206 000. Något fl er peruaner bor nu 
i Italien än i Spanien. Uppgifterna visar att efter en tid av stark tillväxt, främst i Spanien och 
Italien, är den lagliga migrationen av peruaner till EU för närvarande ganska låg. Detta beror delvis på den ekonomiska krisen med färre ar betstillfällen och möjligheter för invandrare i 
EU+, vilket minskar de pådrivande faktorerna . En annan orsak är den uppenbara förbättringen 
av den ekonomiska situationen i Peru som lede r till att peruanerna i dag söker arbete och 
möjligheter att utveckla framgångsrika företag inom landet, vilket i sin tur minskar de 
attraherande faktorerna. Den peruanska re geringen arbetar för närvarande för att 
utlandsbosatta peruaner ska åt ervända till landet genom ”lagen om ekonomisk och social 
återintegrering av återvändande invandrare” och kompletterande förordninga r, vars syfte är att 
göra det lättare för peruaner at t återvända till landet. Lagen fö reskriver lättare tillgång till 
krediter för att starta före tag för återvändande peruaner, skattelättnader för utvandrade 
peruaner som importerar varor och förenklad tillg ång till stipendier för universitetsstudier och 
studielån samt till bolån och offentliga sjukförsäkringar.  
 
Så länge tillväxten i den peruanska ekonomin fort sätter i nuvarande takt, i genomsnitt mer än 
6 % BNP-tillväxt under de senast e tio åren, kommer peruaner na vara mindre benägna att 
emigrera. Den rådande ekonomiska situationen i EU, kombinerat med det geografiska läget 
och etablerade invandrargrupper, kan vara en förk laring till varför fler peruaner har invandrat 
lagligen till Förenta staterna  än till EU under senare år.  
 
                                                            
3 Om inget annat anges omfattar totala siffor för EU inte Förenade kungariket och Irland, eftersom dessa 
två länder inte deltar i EU:s gemensamma viseringsp olitik. När totala siffror för EU+ anges inkluderar de 
uppgifter för de fyra länder som deltar i Schengensamarbetet (Island, Liechtenstein, Norge och Schweiz).  
 
4 
 Irreguljär migration 
Uppgifter om antalet nekade inresor, gripande n och återsändanden visar att Peru inte är ett 
betydande ursprungsland för irreguljär migratio n till EU. Vissa negativ a utvecklingstendenser 
som observerades för flera år sedan har nu försv unnit och situationen har förbättrats påtagligt 
under de senaste åren, med ett minskande antal avslag och gripanden. Antalet peruaner som 
vistades irreguljärt i EU+ 2013 var 1 050. Med tanke på att siffran för 2008 var 1 950, har 
antalet gripanden nästan halverats under den pe rioden. Flera faktorer kan spela in i detta 
sammanhang. Den ekonomiska nedgången i EU, särs kilt i Spanien och Italien (som är de 
medlemsstater dit flest irreguljära migranter beger sig), betyder färre arbetstillfällen och 
möjligheter, samtidigt som de förbättrade ekonomiska villkoren i Peru innebär att peruanerna har möjlighet att uppnå väls tånd i det egna landet.
 
Skillnaden mellan antalet utfärdade beslut om återvändande och antalet genomförda 
återsändanden till ett tredjeland mäts ge nom det så kallade återvändandeförhållandet. 
Återvändandeförhållandet för peruaner var mycket lågt mellan 2008 och 2011 (mindre än 
20 %), men har sedan dess har gradvis förb ättrats (26,1 % 2012 och 37,3 % 2013) och ligger 
nu mycket nära det genomsnittliga återvändan deförhållandet för hela världen (36,6 %). 
Samarbetet om återvändande med de peruanska myndigheterna är utmärkt enligt 
myndigheterna i den medlemsstat som be rörs mest, det vill säga Spanien4 – Spanien och Peru 
ingick ett avtal om migrationssamarbete som omfattar återsändande 2004. Möjliga orsaker till 
det relativt låga återvändandeförhållandet är  avvikanden och överklaganden av beslut om 
återvändande.  
 Enligt Frontex kommer riskerna till följd av undantaget från viseri ngskravet för peruanska 
medborgare sannolikt att bli ganska måttliga jämför t med pressen från irreguljär migration på 
EU generellt, men det är också troligt att an talet nekade inresor kommer att öka, vilket har 
skett i andra fall av viseringsliberalisering. 
 De förhållandevis omfattande asylströmmarna från  Peru i början av 1990-t alet var ett kortlivat 
fenomen. Antalet asylansökningar har legat på my cket låga nivåer under de senaste sex åren. 
Under 2013 registrerades endast 105 asylansökninga r från peruaner. De flesta asylbesluten 
var negativa under den perioden. De nuvarande lå ga nivåerna kommer sannolikt att förbli 
låga, med eller utan hävning av viserings tvånget. En betydande ökning av ogrundade 
asylansökningar, vilket har skett efter tidigar e viseringsliberaliseringar, är ett osannolikt 
scenario med tanke på att det i detta fall råde r helt andra omständigheter. Resekostnaderna är 
till exempel mycket högre i Perus fall och det har aldrig förekommit någon tillströmning av 
ogrundade asylansökningar som kan kopplas till  olika ekonomiskt marginaliserade grupper i 
det peruanska samhället. Med andra ord är det helt enkelt inte ekonomiskt lönsamt att missbruka det viseringsfria systemet för att begä ra asyl med tanke på att resekostnaderna för 
en familj är betydligt högre än de förväntade fördelarna med asylförfarandet i EU.
 
 Det är viktigt att påpeka att eventuella ökad e risker för irreguljär migration till följd av 
införandet av viseringsfria resor för peruansk a medborgare delvis kan motverkas genom ett 
förstärkt samarbete mellan EU och Peru för att förebygga och bekämpa irreguljär migration, 
bland annat genom samarbete om återvändande. I detta avseende skulle ett återtagandeavtal 
därför vara att alternat iv värt att överväga. 
                                                            
4 Spanien utfärdade 385 beslut om återvändande för peruaner 2013. Därefter kom Italien med 205 beslut.  
 
5 
  
Säkerhet för peruanska resehandlingar och dokumentbedrägeri som begås av peruaner 
Även om de peruanska myndigheterna har gjor t ansträngningar för att införliva nödvändiga 
internationella specifikationer i sina nationella pass, kan ytterligare förbättringar göras genom 
att man löser två smärre tekniska problem me d peruanska pass (sidan för förlängning av 
viseringar och streckkoden på sidan med biometri ska kännetecken). Under de senaste åren har 
regeringen dock förstärkt passens säkerhetsdet aljer och förenklat utfärdandeförfarandet. 
Det peruanska utrikesministeriet har bekräfta t Perus åtagande att utfärda biometriska pass 
inom en snar framtid. Tillsammans med enheten Superintendencia de Migraciones , som ingår 
i inrikesministeriet och bland annat är be hörig instans för utfärdande av pass, har 
utrikesministeriet tagit fram kravspecifikatione r och inlett ett anbudsförf arande för att välja 
vilket företag som ska ansvara för processen. Enligt officiella källor kommer det offentliga anbudsförfarandet för införandet av biometri ska pass att genomföras under andra halvåret 
2014.
 
I nuläget verkar det inte finnas betydande ri sker när det gäller pe ruanska medborgare som 
ägnar sig åt förfalskning av handlingar elle r för att peruanska resehandlingar används i 
bedrägligt syfte. Om innehavare av peruanska resehandlingar beviljas viseringsfria inresor i 
framtiden kommer peruanska resehandlinga r dock sannolikt att bli mer attraktiva för 
bedragare. Gränskontrolltjänstemännen kommer att behöva förstärka sin bevakning för att 
kunna upptäcka denna typ av bedrägeri.  
2.2. Brottslighet och säkerhet 
Peruanska organiserade brottsliga sammanslutn ingar är endast närvarande i begränsad 
omfattning i EU. Latinamerikanska organiserade brottsliga sammanslutningar föredrar Iberiska halvön som sin verksamhetsbas på grund av kulturella, språkliga och historiska band. 
Där är de särskilt inblandade  i kokainhandel (Colombia och Peru är världens största 
kokainproducenter) samt tvättn ing av vinning av brott.
 
Latinamerikanska organiserade brottsliga sa mmanslutningar är huvudsakligen verksamma 
inom produktion av och handel med narkot ika, främst kokain, euroförfalskning, 
människohandel för sexuellt utnyttjande, organi serad brottslighet mot enskild egendom, 
betalkortsbedrägerier och penningtvätt.  
Europol har rapporterat att det med tanke på det ökade passagerarflödet från Peru är mycket 
troligt att organiserade brot tsliga sammanslutningar som är inblandade i narkotikahandel 
kommer att försöka dra fördel av det ökade antalet passagerare som reser mellan Peru och 
EU+ genom att i större utsträckning anvä nda narkotika- och penningkurirer. Rörliga 
organiserade brottsliga sammanslutningar med ur sprung i Peru kommer a tt kunna resa in i och 
ut från EU på ett friare sätt. Peruanska orga niserade brottsliga sammanslutningar kan också 
utnyttja irreguljära migranter som vänder si g till olagliga nätverk för att legalisera 
långtidsvistelser genom att rekrytera migran terna som narkotika- eller penningkurirer som 
betalning för sina tjänster. 
Viseringsfrihet tenderar särski lt att underlätta brott mot pe rsoner, som underlättande av 
irreguljär migration och männi skohandel. Viseringsfria resor och förenklat tillträde till 
Schengenområdet skulle också kunna öka orga niserade brottsliga sammanslutningars och 
enskilda brottslingars rörlighet genom att det fi lter som viseringskravet för närvarande utgör 
 
6 
 elimineras. När de väl befinner sig i Schengenområd et blir det lättare för dem att förflytta sig 
från ett land till ett a nnat utan att behöva ge nomgå gränskontroller. 
Peru har ratificerat FN:s konvention mot grän söverskridande organi serad brottslighet och 
Palermoprotokollet om människohandel och har infört en övergripande rättslig ram som 
överensstämmer med internationella standarder. Pe ru bör fortsätta sina ansträngningar för att 
stärka rättssystemet och det straffrättsliga samarbet et, särskilt när det gäll er ömsesidig rättslig 
hjälp. 
2.3. Ekonomi, handel och turism 
Peru har en befolkning på nästan 30 m iljoner människor. Enligt Världsbankens 
uppskattningar uppgick värdet av landets ekonomi till 192,6 miljarder US-dollar 2012, vilket gör Peru till världens 48:e största ekonomi. BNI (köpkrafts paritet) per capita 2012 var 
10 770 US-dollar, liknande Colombias. Under det senaste årtiondet har den årliga tillväxten i 
Perus ekonomi legat på 6,5 %, en av de högsta  i världen. Procentandelen människor som lever 
under fattigdomsgränsen minskade från 59
 % av befolkningen 2004 till 25,8  % 2012. 
Arbetslösheten är mindre än 9  % och inflationen är stabil kring 3  %. 
EU är en av Perus viktigaste handelspartner. EU  är också den största ut ländska investeraren i 
landet (50 % av de totala utländska direktinve steringarna). Handeln mellan EU och Peru har 
ökat avsevärt under de senaste åren och det tota la värdet uppgick till 8,8 miljarder euro 2013 
(14,1 % av Perus totala handel). EU är Perus tr edje största exportmarknad (5,3 miljarder euro, 
16,3 % av den totala exporten), som främst utgörs av råvaror (mineraler, bränslen, 
jordbruksprodukter), och EU är den tred je största marknaden för Perus import 
(3,5 miljarder euro, 12 % av den totala importen), som främst utgörs av industriprodukter (maskiner och transportutrustning, andra tillverkade varor, kemikalier).
 
Handelsavtalet mellan EU och Peru har tillä mpats provisoriskt sedan den 1 mars 2013 och 
handelsflödena av varor förväntas öka under de  kommande åren. Handeln med nästan 98 % 
av varorna kommer att avregleras  till följd av avtalet och mar knadstillträdet öppnas brett för 
tjänster, investeringar och offentlig upphandling.  Dessutom fastställs gemensamma regler för 
alla handelsrelaterade områden. Tillsammans med EU hör Peru dessutom till de 23 WTO-medlemmar som förhandlar om ett am bitiöst multilateralt avtal om handel med 
tjänster, som inbegriper ett starkt ”leveranss ätt 4”. I detta sammanhang kan viseringsfria resor 
för peruanska affärsmän skapa starkare ekono miska band mellan företag i Peru och EU och 
peruanska affärsmän kan delta mer regelbundet i branschmässor i EU, vilket i sin tur exempelvis kan leda till fler be ställningar av produkt er som tillverkats av europeiska företag.
 
 
Antalet peruanska turister i EU+ har ökat under de senaste åren. Enligt uppgifter från de peruanska myndigheterna ökade an talet avresor för peruanska tu rister till EU+-länder med 
12,9 % mellan 2010 och 2013. År 2013 avreste 154
 349 peruanska turister till EU+-länder5 
                                                            
5 Detta antal är mycket högre än antalet utfärdade Schengenviseringar.  Skillnaden kan bero på flera faktorer:  
omkring 30  % av de Schengenviseringar som utfärdas i Peru är viseringar för flera inresor, och en del av de 
peruaner som registreras som avresande turister kan inneha giltiga uppehållstillstånd som utfärdats av en 
Schengenstat osv.  
 
7 
 jämfört med 136  734 år 2010. Under 2013 var de främsta resmålen Spanien (93  121), 
Nederländerna (33  059), Frankrike (18  203) och Italien (6  309).6  
Enligt uppgifter som erhållits från EU:s delega tion i Bogota, som även kan tillämpas i Perus 
fall eftersom utflödet av turister  från Peru och Colombia är li knande, förväntar sig europeiska 
flygbolag som trafikerar linjerna mellan Colo mbia och Schengenområdet en passagerarökning 
på 10–20 % om viseringsliberaliseringen genom förs. Denna uppskattning, som ligger nära de 
siffror som de colombianska myndigheterna har rapporterat till Frontex (+ 17 %), grundas 
främst på observerade ökningar på andra flyglinjer efter viseringsliberaliseringar. 
Under alla omständigheter ökar turistströ mmarna från Peru för varje år, så en 
viseringsliberalisering skulle ändå ge ett uppsvi ng för turistströmmarna  mellan Peru och EU+. 
Utifrån dessa siffror och tidigare och framtida upps kattad tillväxttakt kan det vara realistiskt 
att förvänta sig mellan 200 000 och 225 000 peruanska turister i EU+-länderna 2016, förutsatt 
att 2016 är det första hela år då det råder vi seringsfrihet mellan Peru och Schengenområdet. 
 
 
2.4. Yttre förbindelser, särskilt med EU, och mänskliga rättigheter 
Yttre förbindelser 
Perus utrikespolitik är främst inriktad på att st ärka goda förbindelser med sina grannar på alla 
sidor och utveckla närmare handelsförbindelser med Asien, samtidigt som man vill upprätthålla goda förbindelser med EU och Förent a staterna. På regional nivå spelar Peru en 
konstruktiv roll. 
 
Peru är medlem i sammanslutningen Pacific Alliance som består av fyra latinamerikanska länder (Peru, Colombia, Chile och Mexiko). Syftet med sammans lutningen är att stärka den 
ekonomiska och handelsmässiga integrationen, me n också att gå längre genom att samarbeta 
om migration, utbildning, säkerh et och andra frågor. Peru delta r också i förhandlingarna om 
initiativet Stillahavssamarbetsorganet (Trans-Pacific Partnership, TPP). 
 
Efter Venezuelas utträde ur Andinska gemenska pen är de fyra aktiva medlemmarna Bolivia, 
Colombia, Peru och Ecuador. Andinska geme nskapen befinner sig i en övergångsfas och 
organisationens verksamhetsområde har främst  begränsats till handel, infrastruktur och 
rörlighet för personer.
 
 Peru är ett av Europeiska unione ns viktigaste partner i Latinamer ika. EU är en av de största 
biståndsgivarna och har den högsta stocken av  utländska investeringar. De bilaterala 
förbindelserna är både stabila och goda och omfattar bland annat politisk dialog på hög nivå, 
handel och investeringar, bekämpning av nark otikahandel samt ett fortfarande betydande 
utvecklingssamarbete (66 miljoner euro för 201 4–2017 bara för det bilaterala samarbetet). 
EU:s fonder för utvecklingssamarbete stöder Pe rus strävan att modernis era staten, förbättra 
den sociala integrationen, bekä mpa undernäring, narkotika och narkotikahandel samt främja 
alternativ utveckling, produktdivers ifiering och miljövänlig handel.
 
                                                            
6 Det bör noteras att dessa siffror verkar röra den första ankomstplatsen i Europa och tillgången till direkta 
flygningar mellan Peru och Spanien, Nederländerna och Frankrike, och inte nödvändigtvis resans huvudmål.  
 
8 
  
EU har en regelbunden informell politisk dialog me d Peru (som inrättades inom ramen för ett 
samförståndsavtal som ingicks 2009) där man be handlar frågor av gemensamt intresse, som 
goda styrelseformer, utrikespol itik, sociala konflikter och ut vinningsindustrier, mänskliga 
rättigheter och narkotika. Möten hålls varje år  med deltagande av företrädare på hög nivå för 
utrikesministeriet, andra behörig a ministerier och EU-tjänstemän. 
 Peru delar EU:s syn på många globala probl em och har liknande strategiska intressen 
(demokrati, mänskliga rättigheter, goda styrelseformer, miljö och klimatfrågor samt kampen mot narkotika). Samarbetet med Peru ökar i multilaterala forum (exempelvis i FN:s råd för mänskliga rättigheter eller på klimatområdet – Peru står värd för COP20 under 2014). Peru 
har i allmänhet stött EU:s ståndpunkt er i dessa multilaterala forum.
 
 
Mänskliga rättigheter 
Med deltagande av det civila samhället för Peru  en politik på medellång och lång sikt för att 
förbättra skyddet för de mänsklig a rättigheterna. Peru  har inrättat instituti oner på hög nivå, till 
exempel det nationella rådet för mänskliga rättigheter och det nationella rådet för främjande av arbete och sysselsättning, vars mål är a tt främja och försvara medborgerliga, politiska, 
socioekonomiska och kulturella rättigheter. Inst itutionerna har utformat och genomfört olika 
aktiviteter, program och strategi er, till exempel den nationella strategin för att förebygga och 
utrota barnarbete, den nationella miljöhandlings planen och lagen om samråd. I juli 2014 antog 
regeringen den nationella handlingsplan en för mänskliga rättigheter 2014–2016.
 
 
Mänskliga rättigheter garanteras genom den pe ruanska författningen och externa observatörer 
bekräftar att situationen har förbättrats unde r de senaste åren. Det civila samhällets 
organisationer inriktar sig främst på fall av ju ridiska trakasserier mo t miljöorganisationer och 
människorättsförsvarare, vilka ofta deltar i samhällsproteste r mot utvinningsindustrier. Det 
finns också rapporter om att polisen brukar öve rvåld mot demonstrante r i sociala konflikter.  
 
Följande människorättsfrågor är mest relevanta i Peru: 
 
a) Diskussionerna om Sannings- och förson ingskommitténs slutli ga rapport med en 
bedömning av orsakerna till och följderna av  det politiska våldet  mellan 1980 och 2000 är 
fortfarande en källa till polaris ering i Peru. En annan olöst frå ga när det gäller konsekvenserna 
av den inre konflikten är lagföring av persone r som har kränkt de mänskliga rättigheterna 
(under den inre konflikten). Dessutom anses gottgör elsen till offren allmänt vara otillräcklig.  
 
b) Sociala och ekonomiska rättigheter:  Fattigdomen och den extrema fattigdomen har minskat 
med 11,5 % respektive 4,9 % under de senaste fe m åren, men siffrorna för landsbygden är 
fortfarande förhållandevis höga. Det ska emellertid noteras att socialpolitiken är en viktig del 
av president Ollanta Humalas regeringsprogram. Fl era nya sociala initiativ som riktas mot de 
fattigaste grupperna i samhället har inletts i hela landet.  
 
c) Samråd med inhemska befolkningsgrupper:  Omedelbart efter va let godkände president 
Humala lagen om samråd om genomförande av  Internationella arbets organisationens (ILO) 
konvention nr 169 för att garantera urbefolkningarnas rätt att rådf rågas om alla beslut som kan 
påverka deras territorium och försörjning. Utma ningen nu är att genomföra lagen, särskilt när 
det gäller ursprungsfolkens rättighe ter gentemot investeringsintressen.  
 
9 
  
d) Kvinnors rättigheter:  Även om Peru har anslutit sig ti ll alla FN-konventioner om kvinnors 
rättigheter är antalet kvinnor på  högre beslutsnivåer fortfarande  lågt. Analfabetismen bland 
kvinnor är i genomsnitt fortfarande högre än fö r män, färre kvinnor deltar i den formella 
ekonomin och deras medellön är betydligt lägre än männens. Skyddet av hälsa och 
reproduktiva rättigheter för kvinnor måste förb ättras och våldet mot kvinnor och flickor, 
inklusive våldtäkt, våld i hemmet och fysiska,  sexuella och psykiska övergrepp, är fortfarande 
ett allvarligt problem.  
 
e) Barns rättigheter: Många  barns rättigheter respekte ras inte i landsbygdsområden, 
bergsområden och områden i Amazonas. Probl emen gäller främst identitet/registrering, 
utbildning, undernäring, barnarbete samt våld, sexuella övergrepp och utnyttjande.  
 
f) Köns- och rasdiskrimineringen är fortfarande utbredd, särskilt mot kvinnor, 
ursprungsbefolkningar, personer med funktionshi nder, hbti-personer och hiv/aids-smittade 
personer. 
 
2.5. Regional sammanhållning 
Om man tar Latinamerika som referensregion hör Peru till den minoritet av länder vars 
medborgare omfattas av viseringskrav.7 Landets historia av inre konflikter och våld, 
produktion av och handel med narkotika oc h de resulterande  migrations- och 
säkerhetsmässiga riskerna är förklaringen till det traditionella viseringskravet för peruanska 
medborgare. Peru har dock gjort betydande fram steg när det gä ller att hantera dessa problem, 
vilket beskrivs i andra kapitel i denna rapport.  Endast ett fåtal länder i Perus grannskap kan 
anses vara helt riskfria, men de flesta av dem har traditionellt sett haft viseringsfrihet för 
Schengenområdet. Det skulle därför vara i nkonsekvent att behålla viseringskravet för 
peruaner och samtidigt undanta medborgarna i de flesta andra länder i regionen.  
2.6. Ömsesidighet 
De flesta EU-medborgare har tr aditionellt varit undantagna från  viseringskrav för inresa i 
Peru. I dag är alla EU-medborgare undantagna från  viseringskrav för inresa till Peru och för 
vistelser i upp till sex månader. Peru uppfyller redan och går till  och med längre än villkoren 
för ömsesidighet. Trots detta måste ömsesidighet när det gäller undantag från viseringskravet 
bekräftas i alla eventuella framtida avtal om undantag från viseringskravet mellan EU och Peru.
 
 
3. RISKSCENARIER 
Med tanke på de trender, händelser och utveck lingstendenser som beskrivs ovan är det möjligt 
att föreställa sig minst två riskscenarion för Schengenområdet efter avskaffandet av 
viseringskravet för peruanska medborgare. 
                                                            
7 Sex länder, nämligen Kuba, Dominikanska republiken, Colombia, Ecuador, Peru och Bolivia.  De återstående 
13 latinamerikanska länderna är viseringsfria:  Mexiko, El Salvador, Guatemala, Honduras, Nicaragua, 
Costa Rica, Panama, Venezuela, Brasilien, Argentina, Uruguay, Paraguay och Chile.  
 
10 
 3.1. Scenario med låg risk 
Enligt detta scenario skulle vise ringsfria resor för peruaner inte  ge några oönskade följder för 
EU+. Detta scenario förutsätter att den peruan ska ekonomin kommer att fortsätta att öka i en 
stabil takt, vilket leder till  högre löner och lägre arbetslösh et och fattigdom. Kriminella 
gruppers verksamhet skulle minska, vilket i sin tur skulle leda till att produktion av och 
handel med narkotika också blir mindre vi ktig. Demokratin och de grundläggande 
rättigheterna skulle befästas ytterligare. Peru  skulle då förverkliga sin utvecklingspotential.  
En fortsatt ekonomisk tillväxt skulle undanröja de  enda befintliga pådrivande faktorer som 
påverkar irreguljär migration till EU+. Hande ln med och turismen till EU+ skulle sannolikt 
öka, vilket skulle ge kon kreta ekonomiska fördelar. 
3.2. Scenario med medelhög risk 
Enligt detta scenario fo rtsätter Perus ekonomi att växa, om än i mycket långsammare takt. 
Brottsligheten skulle öka och landets mekanism er för skydd av de mänskliga rättigheterna 
skulle försvagas, vilket skulle kunna leda til l överträdelser, och dä rför kräva att man noga 
följer situationen för de mänskliga rättigheterna. 
Dessa problem kan bli faktorer som skulle  tvinga en del peruaner att missbruka 
viseringsfriheten och resa in i EU+-området på laglig väg, men i syfte att vistas olagligt där 
efter den lagstadgade fristen för kortare vistelse r (90 dagar). Kriminella nätverk skulle också 
kunna blomstra i ett instabilt Peru och exportera sin brotts liga verksamhet till EU+. 
Om denna negativa utveckling skulle förverklig as och leda till allvar liga hot mot unionen på 
migrations- och säkerhetsområdet, eller andr a områden, måste unionen kunna reagera snabbt 
inför en förvärrad situation. Slutbestämmelserna  i det avtal om undantag  från viseringskravet 
som ska förhandlas med Peru bör innehålla en  möjlighet för varje avta lsslutande part att 
tillfälligt upphäva eller avsluta avtalet. Dett a kommer att garantera att det blir möjligt att 
snabbt vidta avhjälpande åtgärder om s ituationen blir problematisk. Dessutom kan 
möjligheterna till ett utökat samarbete med Peru  om förenklat återvändande för irreguljära 
migranter och asylsökande som fått avslag överv ägas, enligt vad som diskuteras ovan, för att 
uppväga en eventuell ökning av den irreguljära invandringen. E tt sådant samarbete skulle 
bidra till att eventuella behov av  att tillfälligt upphäva eller avsluta avtalet om undantag från 
viseringskravet minskas ytterligare.  
4. SLUTSATSER 
Informationen i denna rapport, som visar att Perus ekonomiska och sociala situation har 
förbättrats betydligt under de senaste åren, moti verar att peruaner bör beviljas viseringsfria 
inresor till Schengenområdet, vilket redan är fall et för medborgare i de flesta latinamerikanska 
länder. 
Rapporten visar att förtroende t för peruaner som söker visum ökar, att den olagliga 
migrationen är mycket låg, att peruanska resehandlingar är tillräckligt säkra och att säkerhetshoten har försvagats. Peruanska orga niserade brottsliga sammanslutningar bedöms 
för närvarande inte vara ett allvarligt hot mo t EU (med undantag för dem som är inblandade i 
olaglig narkotikahandel). De ekonomiska möjli gheterna i Peru, bland annat i form av ökad 
handel och ökade turistflöden, blir allt större  samtidigt med den starka tillväxten i den 
peruanska ekonomin. De mänskliga rättighete rna och grundläggande fri heterna skyddas och 
respekteras mycket bättre i Peru än tidigare. Ömsesidigheten garanteras , eftersom Peru redan 
 
11 
 undantar alla EU-medborgare från  viseringskravet, och förbindels erna mellan EU och Peru är 
starka och stabila. 
Denna positiva utveckling innebär in te att det är helt riskfritt att avskaffa viseringskravet för 
peruanska medborgare. Även om inverkan av libe raliseringen av viseringsbestämmelserna på 
grov organiserad brottslighet anses vara begränsa d och det är osannolikt att inrättandet av ett 
viseringsfritt system med Peru  kommer att leda till någon större ökning av peruanska 
organiserade brottsliga sammanslutningar s verksamhet i EU, fortsätter sådana 
sammanslutningar att vara involverad e i kokainhandel med EU som mål och 
viseringsliberaliseringen kan unde rlätta deras verksamhet. Me rparten av kokainet smugglas 
till EU till havs med hjälp av containrar på kommersiella rutter, men användningen av 
narkotikakurirer är fortfarande utbredd. En ökning av passagerar flödet till följd av införandet 
av viseringsfria resor kommer att göra de t möjligt för organiserade brottsliga 
sammanslutningar att öka användningen av enskild a kurirer. Det finns också en risk för en 
ökning av antalet offer för människohandel och anta let peruaner som reser in i EU+ på laglig 
väg, men som har för avsikt att stanna kvar när viseringstiden har löpt ut och därmed blir 
irreguljära migranter.  
 Dessa risker kan dock anses vara hanterbara. De  flesta av riskerna skulle kunna minimeras 
genom ett sådant förstärkt samarbete om åter vändande som diskuteras ovan och genom att se 
till att gränskontrollerna genomförs korrekt, vi d behov med utökade resurs er på de flygplatser 
dit de flesta peruaner anländer till Schengenområ dets yttre gränser – detta med tanke på att 
antalet turister från Peru skul le öka om viseringsfriheten infö rs och kontrollen av resenärer 
skulle övergå från konsulaten till gränskontrollmyndigheterna. 
 Under alla omständigheter kom mer det avtal om undantag fr ån viseringskravet som ska 
förhandlas med Peru att innehålla nödvändiga garantier för att det ska vara möjligt att 
tillfälligt upphäva eller avsl uta avtalet om det skulle vara nödvändigt för att undvika 
säkerhets- eller migrationsrisker för unione n. För att kontrollera en eventuellt negativ 
utveckling kommer kommissionen att inrä tta en mekanism för uppföljning av 
viseringsliberaliseringen med in riktning på eventuella migrat ions- och säkerhetshot och 
orsakerna till dessa.
 
 Eftersom bedömningen av Peru är positiv i denna rapport och med tanke på att det är 
nödvändigt att ta särskild hänsyn till behovet av och formerna fö r ett förstärkt samarbete med 
Peru om återvändande har kommissionen för avsi kt att lägga fram en rekommendation till 
beslut om att bemyndiga kommissionen att inleda  förhandlingar om ingåendet av ett avtal om 
undantag från viseringskrav mellan EU och Peru för korta vistelser så  snart rapporten har 
diskuterats i Europaparlamentets be höriga utskott och grupper och i rådet.