EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 07.09.1995 
KOM(95)388 slutlig 
RAPPORT FRÄN KOMMISSIONEN 
OM ETABLERIN6 
AV EUROPEISKA YRKESUTBILDNINGSSTIFTELSEN 
Årsrapport 1994 

EUROPEISKA YMŒSUTOILDNMGSSTÏFIELSEN 
Rapport om dess etablering 1994 
1. Bakgrund 
1.1 Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen inrättades genom rådets förordning1 i maj 
1990, men förordningen trädde först i kraft i oktober 1993 när Europeiska rådet 
vid toppmötet i Bryssel slutligen bestämde att Turin skulle vara stiftelsens säte. 
Stiftelsens mål som det definieras i förordningen är att bidra till utvecklingen av 
system för yrkesutbildning i länderna i Central- och Östeuropa. 
1.2 Rådet rekommenderade vid samma möte att stiftelsens verksamhet skulle utvidgas 
till att även omfatta de oberoende staterna i det tidigare Sovjetunionen och 
Mongoliet. Detta innebar att förordningen måste ändras och således lämnade 
kommissionen i detta syfte ett formellt förslag till rådet2 i februari 1994. 
1.3 I samband med detta utnyttjade kommissionen tillfallet att även föreslå två andra 
ändringar. Den första innebar en ändring av artikel 14 rörande 
personalbestämmelserna, vars avsikt var att stiftelsens personalbestämmelser skulle 
anpassas till personalbestämmelserna för en rad andra inrättningar i Europeiska 
unionen som inrättades parallellt med stiftelsen och vars säte också hade fastställts 
vid mötet i Bryssel. Den andra ändringen avsåg ett förslag om att kommissionens 
styrekonom även skulle vara styrekonom för stiftelsen. 
1.4 Ändringsförordningen3 antogs senare av rådet den 27 juli 1994. 
1.5 Efter Europeiska rådets möte i oktober 1993 beslöt kommissionen att stiftelsen 
skulle få i uppgift att ge tekniskt bistånd till Tempus-programmet4. Detta innebar 
att de verksamheter som utfördes av Tempus-kontoret för tekniskt bistånd i 
Bryssel övertogs av stiftelsen i Turin från och med den 1 januari 1995. 
2. Förberedelser för stiftelsens etablering 
2.1 Förutom utarbetandet av de lagändringar som anges i punkt 1.3 vidtog 
kommissionen ett antal andra åtgärder i syfte att så snabbt som möjligt få igång 
stiftelsens verksamhet. Dessa åtgärder avsåg huvudsakligen följande: 
- Inrättandet av en styrelse. 
Rådets förordning (EEG) nr 1360/90 av den 7 maj 1990 (EGT nr L 131, 
23.5.1990, s. 1). 
KOM (94) 21 slutl, av den 2 februari 1994. 
Rådets förordning (EEG) nr 2063/94 av den 27 juli 1994 (EGT nr L 216, 
20.8.1994, s. 9). 
Rådets beslut 93/246/EEG av den 29 april 1993 om Tempus - alleuropeiskt 
samarbetsprogram för högre utbildning (EGT nr L 112, 6.5.1993, s. 34). 
- Förhandlingar med Italiens myndigheter om lämpliga lokaler och 
efterföljande förberedelse av nödvändiga juridiska överenskommelser. 
- Rekrytering av en direktör. 
Dessa åtgärder diskuteras mer utförligt nedan. 
3. Styrelse 
3.1 Styrelsen utgörs av företrädare från medlemsstaterna (en per medlemsstat) och två 
företrädare från kommissionen, varav en är ordförande i styrelsen. Styrelsen är 
beslutsfattande organ för alla politiska frågor rörande stiftelsen. 
3.2 Efter mötet i Bryssel anmodade kommissionen om nomineringar från 
medlemsstaterna och åtog sig att organisera och förbereda styrelsens möten. 
Styrelsen första möte ägde rum den 11 mars 1994. Vid detta möte gavs 
generaldirektören för arbetsgruppen för mänskliga resurser i sin egenskap av 
styrelseordförande ett uppdrag av styrelsen att på vägnar av en ännu icke utsedd 
direktör godkänna alla nödvändiga utgifter ur stiftelsens egen budget för att täcka 
kostnaderna för förberedande verksamheter. 
Styrelsen höll tre möten under 1994, varav två i Bryssel och det tredje i Turin. 
Styrelsen tog under 1994 ett betydande antal beslut både vad gäller politiska 
frågor, t.ex. innehållet i stiftelsens arbetsprogram (se punkt 7 nedan), och vad 
gäller mer tekniska frågor, t.ex. budgetförfarandena och konventionen rörande 
byggnaden. 
4. Förhandlingar med de italienska myndigheterna 
4.1 Efter det att beslutet hade tagits att placera stiftelsen i Turin var de italienska 
myndigheterna mycket snabba med att föreslå ett antal lämpliga lokaler. Ingen av 
dessa byggnader kunde dock inhysa stiftelsen omedelbart. Alla krävde i viss mån 
anpassningar. Efter att ha undersökt de olika möjligheterna bestämde 
kommissionens enheter att Villa Gualino var den lämpligaste lokalen, ett val som 
senare bekräftades av styrelsen. Kommissionen påbörjade detaljerade tekniska 
diskussioner med de italienska myndigheterna om tidsplanen för byggnadens 
renovering och om de tekniska specifikationerna. Texten till konventionen mellan 
stiftelsen och Italiens myndigheter om alla överenskommelser rörande Villa 
Gualuio godkändes av styrelsen vid dess möte den 20 september. 
4.2 Samtidigt med förhandlingarna om konventionen om Villa Gualino arbetade under 
loppet av 1994 de italienska myndigheterna och kommissionens enheter ingående 
med att utarbeta en mer övergripande överenskommelse om stiftelsens säte. Denna 
överenskommelse omfattar de villkor enligt vilka Italiens regering gnr med på att 
ge säte åt stiftelsen och klargör i synnerhet rättigheter och skyldigheter för 
stiftelsens personal. Överenskommelsen undertecknades den 19 december 1994 
och lämnades sedan till Italiens parlament för ratifiering. 
5. Direktör 
5.1 I enlighet med förordningen skall styrelsen på förslag av kommissionen utse en 
direktör. Tidigt 1994 satte kommissionen igång med att rekrytera en direktör. 
Detta skedde med hjälp av annonser i medlemsstaternas nationella tidningar. Cirka 
1 400 ansökningar mottogs. Kommissionen organiserade behandlingen av 
ansökningarna, utarbetade en slutlista och intervjuade de elva kandidater som 
fanns på denna lista^. Kommissionen förelade slutligen två namn för styrelsen vid 
dess andra möte den 20 maj. Genom en hemlig omröstning utsågs Peter de Rooij 
till direktör, och han tillträdde ämbetet den 1 juli. 
5.2 Sedan följde en period av intensiv verksamhet, som innebar ett mycket nära 
samarbete mellan kommissionens enheter och direktören för att så snabbt som 
möjligt få igång stiftelsens arbete. Detta omfattade 
- rekrytering av resten av personalen enligt planen för 1994, 
- utarbetande av arbetsprogrammet, 
- upprättande och genomförande av budgeten, och 
- fastläggande av tekniska specifikationer för byggnaden, utrustningen och 
stödtjänsterna samt genomförandet av nödvändig upphandling. 
6. Rekrytering av personal 
6.1 Efter det att direktören utsetts den 1 juli genomförde kommissionen och direktören 
ett omfattande anstallningsförfarande. Efter offentliggörandet i Europeiska 
gemenskapemas officiella tidning av ett meddelande om anställning hölls över 150 
intervjuer, vilket ledde till att 59 personer erbjöds arbete som tillfälligt anställda 
i stiftelsen. I november var båda av vice direktörerna på plats samt en liten kärna 
av personal. Huvuddelen av personalen erbjöds kontrakt från slutet av 1994 eller 
från början av 1995. 
6.2 En stor del av den personalen rekryterades för att arbeta med Tempus-
programmet, vilket som ett pågående program i Europeiska unionen skulle 
genomföras på lämpligt sätt. Detta innebar att det inledningsvis inte fanns mycket 
personal kvar för att arbeta med frågor rörande yrkesutbildning. Det totala antalet 
anställda enligt personalföreskrifterna (tillfälligt anställda) förväntas dock stiga till 
130 personer vid utgången av 1995, så att stiftelsen kan ge minst lika mycket 
uppmärksamhet åt att stödja verksamheter inom området för yrkesutbildning. Det 
framtida antalet anställda beror på budgetöverenskommelser för 1996 och framåt. 
7. Arbetsprogram 
7.1 En stor del av kommissionens och direktörens energi gick åt till nödvändiga 
tekniska och administrativa uppgifter för att stiftelsen skulle kunna bli 
funktionsduglig. Förutom de nödvändiga men tidskrävande tekniska uppgifterna 
hade stiftelsen enligt sin förordning i uppgift att lägga fram ett utkast till 
arbetsprogram för 1995, som styrelsen skulle fastställa den 30 november. 
Samtidigt skulle utkastet till arbetsprogram också bli föremål för samråd med 
stiftelsens rådgivande gmpp (se punkt 8 nedan). 
7.2 Ett första utkast till arbetsprogram lämnades till styrelsen i september 1994. Detta 
utkast baserades på diskussionerna vid de två första styrelsemötena och mottogs 
i stora drag väl av styrelsen. Enligt utkastet skall stiftelsen fullgöra följande 
funktioner: 
En observerande funktion, varvid stiftelsen följer och analyserar 
utvecklingen inom området för yrkesutbildning i de stödberättigande 
länderna och samtidigt agerar som ett förmedlingsorgan för att främja 
samarbete mellan de stödberättigande länderna och medlemsstaterna, i 
syfte att underlätta erfarenhetsutbyte. 
- Genomförande på kommissionens vägnar av de utvalda utbildningsprogram 
som överenskommits inom ramen för Phare-5 och Tacis6-^rogrammen. 
- Ett åtgärdsprogram för yrkesutbildning med en rad övergripande åtgärder, 
inklusive särskilda åtgärder inom området för ledarutbildning, och ett 
samarbetsprogram för stöd till direkt samarbete mellan 
yrkesutbildningsorgan i de stödberättigande länderna och deras 
motsvarigheter i medlemsstaterna 
- Säkerställande "på kommissionens vägnar" av tekniskt stöd till Tempus-
programmet 
7.3 Utkastet till 1995 års arbetsprogram gav klart uttryck åt stiftelsens filosofi och 
ställde ambitiösa mål. För 1995 planeras dock endast en gradvis uppbyggnad av 
verksamheten med tanke på att det är stiftelsens första år och att de mänskliga 
resurserna inte är stora. Planerade verksamheter är bl.a. följande: genomförande 
av Phare-finansierade program för reform av yrkesutbildningen i 8 länder i 
Central- och Östeuropa, 4 partnerkonferenser i Kazakstan, Polen, Rumänien och 
Ukraina, ett större Phare-finansierat projekt med syfte ätt samla information om 
yrkesutbildning i de oberoende staterna i det tidigare Sovjetunionen och 
Mongoliet, samt 4 ingående studier i fyra olika länder som får stöd av Tacis. 
8. Rådgivande grupp 
5 Rådets förordningar (EEG) nr 3906/89 av den 18 december 1989 (EGT nr L 375, 
s. 11), (EEG) nr 2698/90 av den 17 september 1990 (EGT nr L 257, s. 1), (EEG) 
nr 3800/91 av den 23 december 1991 (EGT nr L 357, s. 10) och (EEG) nr 
2334/92 av den 7 augusti 1992 (EGT nr L 227, s. 1). 
Rådets förordning (EEG) nr 2157/91 av den 15 juli 1991 (EGT nr L 201, s. 2). 
8.1 Ändamålet med den rådgivande gruppen som det definieras i förordningen är att 
avge ett yttrande om stiftelsens årliga arbetsprogram. Den är sammansatt av 
experter från 
- medlemsstaterna, 
- de stödberättigande länderna, 
- berörda internationella organisationer, och 
- arbetsmarknadens parter på europeisk nivå. 
Styrelsens direktör är ordförande. 
8.2 Med hjälp av kommissionens enheter anmodades det om utnämningar till gruppen 
och direktören höll det första mötet i den rådgivande gruppen den 24 oktober i 
Bryssel, med deltagande från runt 40 länder. Gruppen gav särskilt de 
stödberättigande länderna en viktig plattform varifrån de kunde uttrycka sina 
åsikter om stiftelsen roll och bistånd och om deras utbildningsbehov. Förslagen 
i arbetsprogrammet mottogs väl. 
8.3 Den rådgivande gruppen undersökte även sin egen roll och i synnerhet hur detta 
viktiga nätverk skulle kunna utnyttjas för att ge ett mer aktivt bistånd till 
stiftelsens arbete. Således beslöt gruppen att inrätta fyra undergrupper som skulle 
arbeta med ett antal nyckelfrågor för utvecklingen av yrkesutbildning i de 
stödberättigande länderna och utarbeta dokument i dessa frågor för 1995 års möte 
i den rådgivande gruppen. De teman som valdes ut var följande: organisering av 
utbildningssystemet med särskild tonvikt på decentralisering, den privata sektorns 
roll i yrkesutbildning, standarder i yrkesutbildning, och strategier för 
vidareutbildning. 
9. Budget och förvaltning av driftsmedel 
9.1 Budget 
9.1.1 Enligt den förordning varigenom stiftelsen inrättades och utan att det påverkar 
andra eventuella inkomstkällor får stiftelsen stöd från Europeiska unionens 
allmänna budget. Detta stöd omfattar kostnader för personal och administration, 
samt särskilda verksamheter som planeras enligt arbetsprogrammet och som 
finansieras direkt av stiftelsen, och uppgick 1994 till 5 miljoner ecu. 
9.1.2 Vid sitt möte i september 1994 fastställde styrelsen budgetramen för de löpande 
kostnaderna och uppdelningen av utgifterna på de olika budgetrubrikerna. 
Styrelsen godkände även utkastet till detaljerade ekonomiska regler för stiftelsen, 
vilket senare lades fram för revisionsrätten. 
9.1.3 Situationen för 1994 års budget beskrivs i följande tabell: 
Avsnitt 1 
Avsnitt 2 
A v s ni t t 3 
Summa (a) 
1 391 750 
3 323 250 
285 000 
5000000 (b) 
569 927 
23 381 
85 751 
679 059 (c) 
50 162 
2 363 812 
66 536 
2480 510 (d) 
620 089 
2 387 193 
152 287 
3 159 569 (e) 
319 000 
319 000 (f) 
771 661 
617 057 
132 713 
1 521 431 
a) Slutgiltig budget. 
b) Medel som det ingåtts åtaganden för och betalats ut före 15 januari 1995. 
c) Medel som det ingåtts åtaganden för men som inte betalats ut före 15 
januari 1995. 
d) (b) + (c) = totala utgifter för 1994. 
e) Medel överförda till 1995 enligt beslut av styrelsen. 
f) (a) - (d) - (e) = outnyttjade anslag. 
9.1.4 Att budgeten inte är helt utnyttjad beror på följande: 
9.1.4.1 Avsnitt 1 - Personalutgifter 
Tidpunkten för formell anställning av de tillfälligt anställda var inte identisk med 
tidpunkten för när de började arbeta. Rekryteringen av de 60 personerna enligt 
tabellen fullföljdes under sommaren, men de flesta av dem började inte arbeta 
förrän långt senare, dvs. den 16 december 1994 eller i början av 1995. Detta 
förklarar varför utgifterna för grundlön och andra lönerelaterade utgifter var lägre 
än budgeterat. Utgifter för inrättandet av Turin-lokalerna, som t.ex. flytt- och 
installationskostnader samt tjänsterese- och representationsutgifter följde samma 
trend. 
9.1.4.2 Avsnitt 2 - Byggnad, utrustning och allmänna driftskostnader 
På det hela taget motsvarade utgifterna för byggnaden budgetprognosen. 
Däremot ingicks åtaganden för endast en liten andel av de medel som avsetts för 
inköp av diverse utrustning som behövs för stiftelsens verksamhet: 
X Datorutrustning: 
Allmän utrustning: 
Telekommunikationsutrustning: 141 000 ecu av totalt 350 000 ecu. 
170 000 ecu av totalt 537 000 ecu. 
0 ecu av totalt 91 000 ecu. 
I allmänhet ansågs det rimligt att för en kort tid skjuta upp inköpet av 
ovannämnda utrustning med tanke på behovet både av att lära sig att helt behärska 
kornmissionens förfaranden och att få en korrekt värdering av stiftelsens 
verksamhetsbehov på grundval av praktiska erfarenheter, även om de är 
\ 
x 
begränsade. Detta innebar även att stiftelsen kunde göra sina första inköp av 
möbler och inredning till ett mycket lägre pris än vad som ursprungligen 
budgeterats. 
Förutom utgifter för utrustning följde de löpande administrativa kostnaderna 
samma trend som personalkostnadema på grund av att det dröjde innan de 
anställda började arbeta i stiftelsen. 
9.1.4.3 A vsnitt 3 - Driftskostnader 
Endast cirka 50 % av de medel som tilldelats för översättningskostnader användes, 
huvudsakligen beroende på att det antal sidor som behövde översättas var lägre 
än förväntat. 
Endast cirka 47 % av de medel som tilldelats för styrelsens och den rådgivande 
gruppens möten användes. 
9.2 Förvaltning av ariftsmegel 
Under året hade det planerats att stiftelsen skulle ha genomförandeansvar för en 
serie verksamheter enligt punkt 7 ovan finansierade av budgetposterna för Phare 
och Tacis allt efter vilket land som stödet avsåg. Stiftelsen var dock ännu inte i 
stånd att förvalta sådana programmedel under 1994. 
10. Slutsats 
1994 kan ses som ett förberedande år för den faktiska etableringen av Europeiska 
yrkesutbildningsstiftelsen. Tack vare ett effektivt samarbete mellan kommissionen, 
de italienska myndigheterna och stiftelsens direktör har stora resultat kunnat 
uppnås. Vid utgången av december 1994 var den grundläggande infrastrukturen 
färdig, och således har det varit möjligt att inleda en effektiv verksamhet under 
1995. 
ISSN 1024-4506 
KOM(95) 388 slutlig 
DOKUMENT 
SV 01 04 
Katalognummer : CB-CO-95-423-SV-C 
ISBN 92-77-92608-2 
Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 
L-29S3 Luxemburg 
%