SV Europeiska unionens officiella tidning C 75/63

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet och rådet Halvtidsöversyn och revidering av den fleråriga budgetramen 2014–2020 – En resultatinriktad EU-budget

[COM(2016) 603 final]

Förslag till rådets förordning om ändring av förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020

[COM(2016) 604 final – 2016/0283 (APP)]

Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om finansiella regler för unionens allmänna budget och om ändring av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 2012/2002, (EU) nr 1296/2013, (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013, (EU) nr 1304/2013, (EU) nr 1305/2013, (EU) nr 1306/2013, (EU) nr 1307/2013, (EU) nr 1308/2013, (EU) nr 1309/2013, (EU) nr 1316/2013, (EU) nr 223/2014, (EU) nr 283/2014 och (EU) nr 652/2014 samt Europaparlamentets och rådets beslut nr 541/2014/EU

[COM(2016) 605 final – 2016/0282 (COD)]

(2017/C 075/12)

Föredragande: Stefano PALMIERI

Remiss Europeiska kommissionen, 20.4.2016 Rådet, 9.12.2016 Rättslig grund Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt Ansvarig facksektion Facksektionen för Ekonomiska och monetära unionen, ekonomisk och social sammanhållning Presidiets beslut 20.9.2016 Antagande vid plenarsessionen 14.12.2016 Plenarsession nr 521 Resultat av omröstningen (för/emot/nedlagda röster) 169/5/9

1. Slutsatser och rekommendationer

1.1 Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) välkomnar kommissionens ansträngningar när det gäller förslaget till halvtidsöversyn av den fleråriga budgetramen 2014-2020 och de bestämmelser om flexibilitet som införts för att hantera de senaste årens oförutsedda kriser. EESK anser dock att den föreslagna ramen är otillräcklig för att ta itu med Europeiska unionens (EU) utmaningar och prioriteringar, särskilt eftersom det europeiska politiska projektet nu allvarligt ifrågasätts.

1.1.1 Lösningen på de utmaningar och kriser som världen står inför i dag måste sökas på EU-nivå. Därför anser EESK att den nuvarande fleråriga budgetramen och den som avser perioden efter 2020 måste innebära en lämplig koncentration av egna medel som riktas mot program för att — stimulera den ekonomiska, sociala och miljömässiga utvecklingen (däribland klimatavtalet från Paris), sysselsättningen, innovationen och konkurrenskraften, och — vidta åtgärder när det gäller migrations- och flyktingkrisen, frågor som rör den inre säkerheten, nödsituationer utanför EU och jordbrukskrisen.

1.2 EESK anser att halvtidsöversynen av den fleråriga budgetramen 2014–2020 och diskussionen om den fleråriga budgetramen efter 2020 bör genomsyras av fullständig respekt för artikel 3 i Lissabonfördraget, enligt vilken EU-medborgarna ska garanteras värdiga levnadsvillkor med respekt för deras välfärd, och artikel 311 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, som föreskriver att unionen ”ska se till att den har nödvändiga medel för att nå sina mål och genomföra sin politik”.

1.3 EESK framhåller särskilt att EU befinner sig i en solidaritetskris som måste bemötas och lösas. Det är oacceptabelt att vissa medlemsstater godtar den välgrundade solidaritetsprincipen vid fördelningen av medel inom ramen för den fleråriga budgetramen 2014–2020 samtidigt som de tar avstånd från denna vid hanteringen av flykting- och migrantkrisen.

1.4 EU:s förmåga att anta rådande och framtida utmaningar beror på kvaliteten på och omfattningen av EU:s politiska strategier. Debatten om den fleråriga budgetramen bör inriktas på budgetramens funktion – när det gäller dels tilldelade medel, dels budgetens struktur – för att EU ska få de medel som behövs för att uppnå de strategiska prioriteringarna utan att öka skattebördan för medborgarna och företagen, dvs. budgetramens möjlighet att ge ”mervärde” på europeisk nivå med samma börda för medborgarna. Om detta europeiska mervärde bör det råda ett brett politiskt samförstånd till stöd för EU-åtgärder som kan ge medborgarna verkliga fördelar. Bland de inslag som har störst europeiskt mervärde identifierar EESK att bidra till finansiering av omfattande investeringar och innovation (Europeiska fonden för strategiska investeringar), att framhäva de fördelar som migranter och flyktingar kan innebära för ekonomin, arbetsmarknaden och samhällsutvecklingen, att övervaka och stödja genomförandet av de europeiska struktur- och investeringsfonderna (ESI-fonderna) under 2014–2020 samt att förstärka den sociala pelaren. Ett särskilt instrument skulle kunna vara användbart och nödvändigt för att bekämpa ungdomsarbetslösheten, de otrygga anställningarna och fenomenet med unga som varken arbetar eller studerar.

1.4.1 När det gäller omfattningen av översynen av den fleråriga budgetramen välkomnar EESK de ökade anslagen till vissa utgiftsposter som anses vara mycket effektiva, dvs. Horisont 2020, Fonden för ett sammanlänkat Europa (FSE), Erasmus+, Cosme och WiFi4EU, och även utvidgningen av Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi) och ungdomssysselsättningsinitiativet.

1.4.2 EESK välkomnar även de nya anslagen för att hantera migrationskrisen (europeisk gräns- och kustbevakning, Europol, Europeiska unionens asylbyrå, det gemensamma Dublinsystemet för asyl, krisstöd inom EU samt inrese-/utresesystem) och den politiska och ekonomiska instabiliteten i EU och i grannländerna (partnerskapsramar, Europeiska fonden för hållbar utveckling, makrofinansiellt stöd, externt utlåningsmandat för Europeiska investeringsbanken (EIB) och tekniska justeringar av anslagen till sammanhållningspolitiken).

1.5 När det gäller kvaliteten på översynen av den fleråriga budgetramen välkomnar EESK målet att införa allmänna och sektorsspecifika budgetregler som är enklare och mer flexibla, och uppskattar därför framför allt förenklingen av de administrativa kraven för mottagarna av EU-medel och av kontrollerna, revisionen och rapporteringen.

1.5.1 Införandet av principerna om en bättre användning av medel och resultatbaserad budgetering får dock inte otillbörligt utnyttjas för att minska utgifterna inom områden eller program som är svårare att bedöma än andra, antingen för att fördelarna visar sig på lång sikt eller för att de är svårare att kvantifiera. Detta skulle kunna inverka särskilt negativt på program som Horisont 2020, FSE och Cosme.

1.5.2 EESK stöder dels incitament för att främja en ansvarsfull utgiftspolitik, dels ett lämpligt system för tidig övervakning av målen för de olika insatsområdena i EU-budgeten.

1.6 När det gäller debatten om förslaget till den fleråriga budgetramen efter 2020 begär EESK att man redan nu noggrant ska bedöma resultaten av den nuvarande budgeten, även mot bakgrund av halvtidsöversynen, och diskutera prioriteringar och nödvändiga förändringar.

1.7 EESK anser att man bör anpassa löptiden för de kommande fleråriga budgetramarna till kommissionens och parlamentets mandatperioder. EESK välkomnar förslaget om en löptid på fem + fem år med obligatorisk halvtidsöversyn för vissa delar som kräver långsiktig planering (särskilt sammanhållnings- och landsbygdsutvecklingspolitiken) och för alla andra delar en medellång löptid på fem år anpassad till Europaparlamentsvalen.

1.8 EESK stöder kommissionens ansträngningar för att införa nya slags egna medel och det arbete som utförs av högnivågruppen för egna medel. De förslag som kommissionen utarbetar om systemet med egna medel bör dock diskuteras och antas under 2017, och kommittén bör göras delaktig på lämpligt sätt i utarbetandet av den fleråriga budgetramen efter 2020.

1.8.1 EESK betonar i detta sammanhang att EU måste införa ett självständigt system för egna medel som är öppet och rättvist och begränsa systemet med nationella bidrag från medlemsstaterna, dock utan att öka skattetrycket, särskilt för de mest utsatta medborgarna. EESK betonar dessutom vikten av att bekämpa skatteundandragande, bl.a. genom ökad transparens (1), och all slags illojal skattekonkurrens mellan medlemsstaterna.

1.8.2 EESK begär att kommissionen omgående gör en uppskattning av den budgetförlust som Förenade kungarikets utträde ur EU medför.

1.9 EESK stöder budskapet att unionen behöver mer (och ett bättre) Europa, inte mindre (2). Krisen i EU har uppstått eftersom det saknas en strategisk vision om Europas framtid. Krisen kan förvärras om man inte åtgärdar grundorsakerna genom den fleråriga budgetramen efter 2020, vilka har att göra med demokratiskt underskott, rättsstatliga brister och effekterna för vissa samhällsgrupper och branscher som är globaliseringens ”förlorare”. Unionen bör återigen ha en stor framtidsvision för att kunna konkurrera med de största aktörerna i världen, och därför krävs en ambitiös flerårig budgetram som motsvarar de utmaningar som väntar.

1.10 För att målen i den fleråriga budgetramen faktiskt ska kunna uppnås måste EU:s nya budget vara föredömlig, effektiv, ändamålsenlig och öppen så att den uppnår trovärdighet hos EU-medborgarna och gör det lätt för dem att se fördelarna med EU och de kostnader som skulle uppstå om EU inte fanns.

2. Allmänna kommentarer

2.1 Det paket som Europeiska kommissionen föreslår i samband med halvtidsöversynen av den fleråriga budgetramen 2014–2020 rör ändrade bestämmelser och en omfördelning av medel på 12,8 miljarder euro före periodens slut, inbegripet budgetförslaget för 2017, vilka avser tillväxt och sysselsättning, migration och säkerhet. Översynen omfattar särskilt följande: — I kvantitativt hänseende ytterligare medel till prioriterade och effektivare program, t.ex. Efsi. — I kvalitativt hänseende en förenkling av de allmänna och sektorsspecifika reglerna och en större flexibilitet för genomförandet av EU:s fonder, samt ökad resultatinriktning (resultatinriktad budget).

2.2 EESK har redan tidigare slagit fast (3), och upprepar i detta yttrande, att man förstår den balans som kommissionen uppnått 2013 i den fleråriga budgetramen mellan två motsatta krav i en komplex social, ekonomisk och politisk kontext. Det första kravet gällde vissa medlemsstaters önskan att på grund av den ekonomiska och finansiella krisen begränsa användningen av offentliga medel. Det andra kravet gällde behovet att på ett lämpligt och effektivt sätt hantera de stora utmaningar som unionen står inför som ett resultat av Lissabonfördraget och Europa 2020-strategin.

2.3 Halvtidsöversynen av den fleråriga budgetramen görs nu i en situation som i vissa avseenden skiljer sig från den som rådde 2013. EU har fortfarande svårigheter på grund av den finansiella och ekonomiska krisen, som ännu ger svåra effekter i vissa medlemsstater, framför allt för medel- och låginkomsttagarna, och det saknas ett gemensamt svar på krisen på EU-nivå. Men därtill kommer nya utmaningar av social, politisk och institutionell karaktär, inklusive de terroristattacker som Europa nyligen drabbats av.

2.3.1 För det första ökar inflödet till Europa av migranter och flyktingar som flyr krig och fattigdom i Afrika och Mellanöstern, vilket skapar oro bland den europeiska allmänheten, framför allt i länderna kring Medelhavet och på Balkan, som är de första som får ta konsekvenserna, och i mottagningsländerna, som måste integrera dessa människor.

2.3.2 För det andra råder det en omfattande skepsis mot politikens, och därmed även medlemsstaternas och EU:s, förmåga att bevara det ekonomiska välståndet och den sociala sammanhållningen (4), vilket har lett till önskemål om att ge större utrymme åt de nationella regeringarna, just vid en historisk tidpunkt då EU tvärtom borde bli en global aktör.

2.3.3 För det tredje visar folkomröstningen om Förenade kungarikets utträde ur EU, den s.k. Brexit, tydligt att EU inte är något självklart och oåterkalleligt val, utöver att det medför nya institutionella och finansiella problem för den fleråriga budgetramen att en medlemsstat står i begrepp att lämna unionen.

2.4 I detta snabbt föränderliga sammanhang är bedömningen av den fleråriga budgetramens effektivitet beroende av att de grundläggande principerna i unionsrätten respekteras, framför allt artikel 3 i Lissabonfördraget, där målet fastställs att EU-medborgarna ska garanteras värdiga levnadsvillkor med respekt för deras välfärd (5) och artikel 311 i EUF-fördraget, som föreskriver att unionen ”ska se till att den har nödvändiga medel för att nå sina mål och genomföra sin politik”.

2.5 EU:s förmåga att anta rådande och framtida utmaningar beror på kvaliteten på och omfattningen av EU:s politiska strategier. Det handlar om att förstå vilka sektorer som är bäst att investera i för att nå tillväxt, skapa sysselsättning och anta nya utmaningar, hur utgifter görs på effektivaste sätt, hur man kan få till stånd en seriös och inte enbart formell bedömning av investeringarna och avslutningsvis hur man ska förmedla EU-institutionernas verksamhet när det finns en omfattande misstro bland medborgarna (6).

2.6 I dag kan EESK därför säga att den föreslagna ramen är helt otillräcklig för att man ska kunna anta EU:s utmaningar och genomföra dess prioriteringar, även om man inser vilka insatser kommissionen gjort genom att föreslå halvtidsöversynen av den fleråriga budgetramen för 2014–2020.

3. Särskilda kommentarer

3.1 När det gäller kvaliteten på översynen av den fleråriga budgetramen välkomnar EESK målet att införa allmänna och sektorsspecifika budgetregler som är enklare och mer flexibla, och uppskattar därför framför allt förenklingen av de administrativa kraven för mottagarna av EU-medel och av kontrollerna, revisionen och rapporteringen.

3.2 EESK anser dock att införandet av principerna om en bättre användning av medel och resultatbaserad budgetering inte otillbörligt får utnyttjas för att minska utgifterna inom områden eller program som är svårare att bedöma än andra, antingen för att fördelarna visar sig på lång sikt eller för att de är svårare att kvantifiera. Detta skulle kunna inverka särskilt negativt på program som Horisont 2020, FSE och Cosme.

3.2.1 EESK stöder dels incitament för att främja en ansvarsfull och effektiv utgiftspolitik, dels ett lämpligt system för tidig övervakning av målen för de olika insatsområdena i EU-budgeten.

3.3 Enbart detta verkar dock inte vara tillräckligt för att ge ett konkret svar på den växande ekonomiska, sociala och politiska oron och stimulera tillväxten, sysselsättningen och den sociala pelaren. Detta gäller särskilt om det saknas ytterligare medel inom de sektorer där EU-budgeten har ett mervärde jämfört med den politik som de enskilda medlemsstaterna kan genomföra.

3.4 Som EESK tidigare bekräftat i sina yttranden innebär de utmaningar som EU står inför att det inte bara är önskvärt, utan även nödvändigt, att öka EU-budgetens omfattning (7).

3.5 För att anta dessa utmaningar krävs först och främst omfattande stöd och incitament till investeringar, såväl offentliga som privata. Under 2014 var investeringsnivån 15 % lägre än under 2007, omedelbart före den stora finansiella och ekonomiska krisen, vilket motsvarar en minskning på 430 miljarder euro jämfört med den högsta nivån, och cirka 300 miljarder euro jämfört med den genomsnittliga nivån de senaste åren. För övrigt stod fem länder (Spanien, Italien, Grekland, Förenade kungariket och Frankrike) tillsammans för 75 % av denna minskning (8).

3.6 För att indirekt avhjälpa bristen på investeringar har kommissionen föreslagit och aktiverat Efsi, som genom EIB bör katalysera privata medel som kompletterar EU-medlen. Bedömningen av den beror på dess förmåga att stödja ytterligare projekt än de som normalt sett skulle ha finansierats. De första analyserna visar dock att en stor del av Efsiprojekten har många gemensamma nämnare med andra projekt som normalt finansieras av EIB, framför allt i de mer utvecklade regionerna (9). EESK efterlyser ett ökat fokus på projekt som är verkligt innovativa och riskfyllda, som inte kan finansieras på annat sätt och som kan säkerställa verklig ekonomisk tillväxt och verkligt ökad sysselsättning i EU.

3.7 Migrant- och flyktingkrisen handlar inte enbart om mottagningsskyldigheterna. De medel som EU beviljar kan även användas för att omvandla de befarade riskerna för den inre säkerheten till möjligheter genom att framhäva de potentiella fördelarna för ekonomin, arbetsmarknaden och samhällsutvecklingen. EESK anser – liksom Europaparlamentet (10) – att de medel som tilldelas inom rubrik 3 (”Säkerhet och medborgarskap”) och rubrik 4 (”Europa i världen”), framför allt när det gäller flyktingkrisen och externt stöd, kan visa sig vara otillräckliga under de närmaste månaderna och åren. EESK begär därför att de planerade utgiftsramarna höjs.

3.7.1 EESK framhåller dessutom i detta avseende att EU befinner sig i en solidaritetskris som måste bemötas och lösas. Det är oacceptabelt att vissa medlemsstater godtar den välgrundade solidaritetsprincipen vid fördelningen av medel inom ramen för den fleråriga budgetramen 2014–2020 samtidigt som de tar avstånd från denna vid hanteringen av flykting- och migrantkrisen.

3.8 ESI-fonderna står i centrum för Europa 2020-strategin och dess målsättningar, med en budget på 454 miljarder euro för programperioden 2014–2020. De utgör EU:s viktigaste investeringsinstrument och kan bidra till ekonomisk tillväxt och skapandet av nya högkvalitativa arbetstillfällen genom större social och territoriell sammanhållning. EU-institutionerna bör noggrant övervaka och följa genomförandet av den period som just inletts, för att säkerställa att man når de mål som kommissionen, medlemsstaterna och regionerna enats om. Detta förutsätter ett tätt samarbete med organisationerna i det civila samhället och arbetsmarknadsparterna, som finns representerade inom EESK.

3.9 Ungdomsarbetslösheten (ca 20 % av arbetskraften, dock med stora skillnader mellan medlemsstaterna (11)), de otrygga anställningarna och fenomenet med unga som varken arbetar eller studerar (19 % av befolkningen mellan 20 och 34 år (12)) ligger kvar på oacceptabelt höga nivåer, vilket är negativt för deras utbildningsnivå och för det europeiska humankapitalet överlag. För att åtgärda detta måste ungdomssysselsättningsinitiativet stärkas och finansieras med ytterligare medel inom ramen för Europeiska socialfonden (ESF) genom ökade utgiftsramar för rubrik 1b (”Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning”).

3.10 Slutligen måste man finna en lösning på problemet med eftersläpande betalningar. Det gap som har uppstått de senaste åren mellan utgiftsåtaganden och utbetalningar till medlemsstaterna uppgick till nästan 25 miljarder euro i slutet av 2014 och bör ha minskat före slutet av 2016. De negativa effekterna av de eftersläpande betalningarna drabbar alla mottagare inom EU-budgeten, inbegripet företag, forskningsinstitut och lokala myndigheter. För att hantera en budget som redan i sig är mycket begränsad i förhållande till EU:s BNP förefaller det nödvändigt att åtminstone se till att betalningsåtaganden fullgörs i tid, genom att vidta alla åtgärder för att denna situation inte ska påverka eller återupprepas i nästa fleråriga budgetram.

3.11 EESK välkomnar således de ökade anslagen till vissa utgiftsposter som anses vara mycket effektiva, dvs. Horisont 2020, FSE-Transport, Erasmus+, Cosme och WiFi4EU, och även utvidgningen av Efsi och ungdomssysselsättningsinitiativet.

3.11.1 EESK välkomnar även de nya anslagen för att hantera migrationskrisen (europeisk gräns- och kustbevakning, Europol, Europeiska unionens asylbyrå, det gemensamma Dublinsystemet för asyl, krisstöd inom EU samt inrese-/utresesystem) och den politiska och ekonomiska instabiliteten i EU och i grannländerna (partnerskapsramar, Europeiska fonden för hållbar utveckling, makrofinansiellt stöd, externt utlåningsmandat för EIB och tekniska justeringar av anslagen till sammanhållningspolitiken).

4. Den fleråriga budgetramen efter 2020

4.1 Kommissionen kommer före den 1 januari 2018 att lägga fram sitt förslag till flerårig budgetram efter 2020. EESK begär att man redan nu noggrant ska bedöma resultaten av den nuvarande budgeten, även mot bakgrund av halvtidsöversynen, och diskutera prioriteringar och nödvändiga förändringar. Målet är att den fleråriga budgetramen ska motsvara EU:s utmaningar och prioriteringar på lång sikt.

4.2 Krisen i EU har uppstått eftersom det saknas en strategisk vision om Europas framtid. Krisen kan förvärras om man inte åtgärdar grundorsakerna genom den fleråriga budgetramen efter 2020, vilka har att göra med demokratiskt underskott, rättsstatliga brister och effekterna för vissa samhällsgrupper och branscher som är globaliseringens ”förlorare”. EU:s budgetbestämmelser har minskat medlemsstaternas förmåga att vidta åtgärder på egen hand, och har på sätt skapat osäkerhet på arbetsmarknaden och i välfärdssystemen, men de har i dagsläget inte skapat ett socialt skydd för medborgarna på EU-nivå eller ett europeiskt ekonomiskt system som är verkligt innovativt och konkurrenskraftigt och i stånd att möta de globala utmaningarna (13).

4.3 I den nya fleråriga budgetramen måste man därför ägna större uppmärksamhet, och nya resurser, åt Europas stora strategiska prioriteringar, som är avgörande för EU:s själva existens: — Stimulans av tillväxt och sysselsättning, framför allt bland ungdomar och inom nya yrken till följd av it- och telekomutvecklingen (med utgångspunkt i sakernas internet eller Industri 4.0). — Inrättande av lämpliga omskolningsfonder för att hantera de omfattande förändringar som sker inom produktionssystemet och på arbetsmarknaden till följd av ny teknik, som främjar uppkomsten av nya yrken och eliminerar andra. — Åtgärdande av investeringsgapet efter den ekonomiska och finansiella krisen samt de kvarstående effekterna av denna, särskilt för medel- och låginkomsttagarna, som förvärrats av åtstramningspolitiken i länderna i euroområdet. — Miljömässig hållbarhet, även till följd av klimatavtalet från Paris, med ett större utnyttjande av resurser från den gemensamma jordbrukspolitiken (GJP) och nödvändig omplacering av arbetskraft och yrken som drabbas av utfasningen av fossila bränslen i ekonomin. — Hantering av Förenade kungarikets utträde ur EU för att inte äventyra övriga medlemsstaters ekonomier och EU-medborgarnas sysselsättningsmöjligheter. — Externt stöd till grann- och utvecklingsländerna, som betraktar EU som en förebild och en global aktör.

4.4 När det gäller reformen av den fleråriga budgetramens löptid anser EESK – liksom Europaparlamentet (14) – att löptiden bör anpassas till kommissionens och parlamentets mandatperiod, så att diskussionen om EU:s budgetprioriteringar står i centrum för kampanjen inför Europaparlamentsvalet. EESK välkomnar förslaget om en löptid på fem + fem år med obligatorisk halvtidsöversyn för vissa delar som kräver långsiktig planering (särskilt sammanhållnings- och landsbygdsutvecklingspolitiken) och för alla andra delar en medellång löptid på fem år anpassad till Europaparlamentsvalen.

4.5 Kommissionen bör snarast – och innan den lägger fram sitt förslag till den fleråriga budgetramen efter 2020 – noggrant uppskatta konsekvenserna av Brexit när det gäller effekten på EU:s intäkter och utgifter (15).

4.6 Inom euroområdet bör det dessutom finnas en lämplig budget som kan möta de specifika problemen i de medlemsstater som har euron. Som EESK redan betonat måste vi ”sikta mot en lämplig egen budget för euroområdet med gemensamt överenskomna bestämmelser. Det är det enda sättet att närma sig en gemensam finanspolitik och absorbera eventuella framtida chocker” (16).

4.7 På intäktssidan måste man i den nya fleråriga budgetramen beakta de förslag som nu utarbetas av högnivågruppen för egna medel under Mario Montis ledning, vilken förväntas lägga fram sin slutrapport i slutet av 2016, samt ett lagstiftningsförslag från kommissionen på detta område.

4.7.1 EESK anser att det är särskilt viktigt med en ny budget med till största delen egna medel som är välriktade och hållbara i förhållande till de nationella bidragen, som tvärtom stärker den felaktiga principen om rättvist återflöde. Därför upprepar EESK sin ståndpunkt i tidigare yttranden (17) och stöder kommissionens förslag om egna medel, där intäkterna kommer att gå direkt till EU-budgeten och inte via medlemsstaterna. Med det nya systemet måste man undvika att öka skattetrycket och i synnerhet att i högre grad än i dag belasta de mest utsatta medborgarna och de små och medelstora företagen.

4.7.2 En gemensam konsoliderad bolagsskattebas bör inrättas i syfte att öka insynen på skatteområdet, bekämpa skatteflykt och skapa nya arbetstillfällen och öka investeringarna och handeln i EU.

4.8 EESK stöder budskapet att unionen behöver mer (och ett bättre) Europa, inte mindre. För att målen i den fleråriga budgetramen faktiskt ska kunna uppnås måste EU:s nya budget vara föredömlig, effektiv, ändamålsenlig och öppen så att den uppnår trovärdighet hos EU-medborgarna och gör det lätt för dem att se fördelarna med EU och de kostnader som skulle uppstå om EU inte fanns.

Bryssel den 14 december 2016. Georges DASSIS Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

(1) EESK:s yttrande om ”Offentlig skattetransparens (landsspecifik rapportering)” (EUT C 487, 28.12.2016, s. 62).

(2) ”[…] genom att subsidiaritetsvisaren flyttas mot mer Europa och ett bättre Europa”, EESK:s yttrande om ”För en uppdaterad analys av kostnaderna för uteblivna åtgärder på EU-nivå” (EUT C 351, 15.11.2012, s. 36).

(3) EESK:s yttrande om ”Förslag till rådets förordning om den fleråriga budgetramen för 2014–2020” (EUT C 229, 31.7.2012, s. 32).

(4) Endast en tredjedel av EU-medborgarna har förtroende för EU och dess institutioner. Europeiska kommissionen, ”Public Opinion in the European Union”, Standard Eurobarometer 85, maj 2016,

http://ec.europa.eu/COMMFrontOffice/publicopinion/index.cfm/Survey/getSurveyDetail/instruments/STANDARD/surveyKy/2130

(5) ”Unionen ska ha som mål att främja freden, sina värden och folkens välfärd […]”.

(6) ”Halvtidsöversyn och revidering av den fleråriga budgetramen 2014–2020: En resultatinriktad EU-budget” (SWD(2016) 299 final).

(7) EESK:s yttrande om ”Den fleråriga budgetramen för 2014–2020” (EUT C 229, 31.7.2012, s. 32).

(8) Europeiska kommissionen – Europeiska investeringsbanken. Why does the EU need an investment plan? 2015.

(9) Claeys, G; Leandro, A., Assessing the Juncker Plan after one year, Bruegel.org, maj 2016.

(10) Europaparlamentets resolution av den 6 juli 2016 om förberedelse av revideringen av den fleråriga budgetramen 2014–2020 efter valet: parlamentets synpunkter inför kommissionens förslag (P8_TA-PROV(2016)0309).

(11) Eurostat, ”Unemployment statistics” (http://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php/Unemployment_statistics).

(12) Eurostat, ”Statistics on young people neither in employment nor in education or training” (http://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php/Statistics_on_young_people_neither_in_employment_nor_in_education_or_training).

(13) P. De Grauwe, What Future for the EU After Brexit?, CEPS, oktober 2016.

(14) Se fotnot 10.

(15) Institute for Fiscal Studies har uppskattat att Förenade kungarikets årliga genomsnittliga nettobidrag till EU:s budget uppgår till 8 miljarder euro. Se Institute for Fiscal Studies, 2016, ”The Budget of the EU: a guide”. IFS Briefing Note BN 181. Browne, J., Johnson, P., Phillips, D.

(16) EESK:s yttrande om nästa lagstiftningsperiod i EU, ”Fullbordande av Ekonomiska och monetära unionen – Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs förslag inför nästa lagstiftningsperiod i EU” (EUT C 451, 16.12.2014, s. 10).

(17) EESK:s yttrande om ”Översyn av EU:s budget” (EUT C 248, 25.8.2011, s. 75).