[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel den 05.10.2005

KOM(2005) 458 slutlig

MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET OCH EUROPAPARLAMENTET

Samarbetet mellan EU och den palestinska myndigheten efter tillbakadragandet – mot en tvåstatslösning

MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET OCH EUROPAPARLAMENTET

Samarbetet mellan EU och den palestinska myndigheten efter tillbakadragandet – mot en tvåstatslösning

INLEDNING

Efter nära fem år av terrorism, våld, förstörelse av infrastruktur och lågkonjunktur på Västbanken och i Gaza gjordes en gemensam insats av israeler och palestinier under 2005 för att föra fredsprocessen vidare. Denna insats stöddes av Världssamfundet.

Israels tillbakadragande från Gazaremsan och delar av norra Västbanken utgör ett viktigt steg som ger de bästa utsikterna till en hållbar fred i regionen på många år. Mellanösternkvartettens särskilda sändebud James Wolfensohn arbetar målmedvetet för att uppnå ett genombrott i det politiska dödläge som råder mellan palestinier och israeler sedan början av den andra intifadan. Ett sådant genombrott skulle kunna vara den avgörande faktor som leder till att man lyckas lösa konflikten. EU:s insatser på detta område bygger på Mellanösternkvartettens färdplan för fred, vilken utgör en nödvändig förutsättning för inrättandet av en palestinsk stat. En nysatsning på denna färdplan är dessutom ett av de viktigaste målen för EU:s politik.

Om denna optimism visar sig vara berättigad beror emellertid på om tillbakadragandet verkligen blir till nytta för både palestinier och israeler och om den dynamik som det skapar kan underlätta genomförandet av färdplanen. Detta inbegriper bland annat ökad säkerhet för Israel, förbättrade ekonomiska och sociala villkor i Gaza och på Västbanken och ytterligare framsteg på vägen mot en palestinsk stat som kan påta sig de skyldigheter och fullgöra de uppgifter som åligger en modern demokrati.

EU är den viktigaste biståndsgivaren till palestinierna, varvid över hälften av dess årliga bidrag på ca 500 miljoner euro finansieras med medel från budgeten för hela EU och resten utgörs av bilateralt bistånd från medlemsstaterna. EU är också en tungt vägande medlem av Mellanösternkvartetten och har i denna egenskap möjlighet att väsentligt bidra till att det i framtiden inrättas en palestinsk stat som lever i fred med Israel. I syfte att uppnå detta mål bör EU nu därför utarbeta en samlad strategi på medellång sikt för att stödja den tvåstatslösning som anges i färdplanen och för dess förbindelser med en framtida palestinsk stat.

I detta meddelande anges vilket innehåll en samlad och enhetlig strategi för den palestinska myndigheten och palestinierna på Västbanken och Gazaremsan bör ha. Meddelandet har till syfte att fastställa prioriteringarna för EU:s insatser efter Israels tillbakadragande från Gazaremsan och delar av norra Västbanken, bland annat i syfte att stödja den palestinska myndighetens reformarbete och institutionsuppbyggnad. Vidare anges ett antal viktiga, men inte heltäckande kriterier, vars uppfyllande kommissionen anser vara nödvändiga för att EU:s insatser efter tillbakadragandet skall bli effektiva. Kommissionen föreslår att det utarbetas ett landstrategidokument för Västbanken och Gazaremsan som grundar sig på (innehållet i) detta meddelande och är förenligt med den handlingsplan för den europeiska grannskapspolitiken som man enats om med den palestinska myndigheten.

Detta meddelande tar inte upp frågor som sammanhänger med fredsprocessen i Mellanöstern i stort. Kommissionens avdelningar håller för närvarande på att tillsammans med EU:s särskilda representant för fredsprocessen i Mellanöstern att lägga fast EU:s ståndpunkt i en rad viktiga frågor så att det efter tillbakadragandet blir möjligt att tillämpa en långsiktig strategi.

1. MELLANÖSTERNKVARTETTENS SÄRSKILDA SÄNDEBUD FÖR TILLBAKADRAGANDET

Mellanösternkvartettens utnämning av James Wolfensohn till särskilt sändebud för tillbakadragandet innebar helt nya förutsättningar för världssamfundets arbete på kort sikt. Europeiska kommissionen har avdelat personal till sändebudets grupp av medarbetare. Den samordnar sina insatser med andra givares insatser och har ställt ett paket på 60 miljoner euro till förfogande för snabbstartsprojekt.

Det särskilda sändebudet har lagt fram sex punkter eller gemensamma frågor för israeler och palestinier som måste lösas för att tillbakadragandeplanen skall kunna genomföras och för att det internationella givarsamfundet skall engagera sig i framtiden. Dessa frågor avser gränsövergångar, förbindelsen mellan Västbanken och Gaza, flygplatser och hamnar samt hus och växthus i bosättningarna.

När det gäller de avtal som ingåtts mellan Israel och den palestinska myndigheten om dessa punkter tillhandahåller kommissionen stöd till tullens gränsverksamhet och resurser till infrastruktur i hamnar och flygplatser.

När det gäller perioden efter tillbakadragandet har sändebudet för tillbakadragandet lagt fram tre prioriteringar som den palestinska myndigheten bör inrikta sig på, nämligen stabilisering av de offentliga finanserna, en utvecklingsplan på medellång sikt och skapande av arbetstillfällen. Kommissionen bidrar till dessa prioriteringar genom att bidra till Världsbankens fond för förvaltning av de offentliga finanserna (World Bank Public Financial Management Trust Fund), eftersom denna multilaterala kanal har visat sig vara det effektivaste systemet under nuvarande omständigheter, och genom att tillhandahålla medel till snabbstartsprojet.

Under förutsättning att det görs framsteg när det gäller dessa sex punkter föreslår Mellanösternkvartettens sändebud att medlen från världssamfundet fördubblas till 3 miljarder US-dollar per år under de kommande tre åren. Detta förslag har godkänts av G8-gruppen.

De prioriteringar som anges i detta meddelande har tillkommit som ett svar på denna nya situation.

2. REFORM AV DEN PALESTINSKA MYNDIGHETEN OCH FÖRBEREDELSERNA INFÖR EN NY PALESTINSK STAT

Kommissionen har varit en av de få givare som fortsatt med sitt bistånd till den palestinska reformprocessen under Intifadan och samtidigt även gett ett omfattande katastrofbistånd. Detta har skett inom ramen för riktade program för institutionsuppbyggnad. Det ekonomiska biståndet till den palestinska myndigheten har varit knutet till vissa reformrelaterade villkor.

Även efter tillbakadragandet kvarstår det dock fortfarande enorma problem för den palestinska myndigheten att lösa. Ett av dessa består i att lyckas ta fullt ansvar för säkerheten och tillhandahållandet av tjänster i Gaza. För att förbereda en framtida palestinsk stat krävs det dessutom ett mer omfattande och hållbart program för institutionsuppbyggnad både i Gaza och på Västbanken.

EU bör i ökad utsträckning inrikta sitt bistånd på att hjälpa den palestinska myndigheten med dess institutionsuppbyggnad. Till följd av Londonkonferensen om den palestinska reformprocessen har kommissionens kontor i Jerusalem utarbetat en strategi på kort sikt för styrelseformer som överlämnats till den palestinska myndigheten. I denna anges vilka reformer som i första hand bör genomföras. Vidare fastställs riktlinjer för internationella givare, reformprioriteringar på kort sikt och eventuellt givardeltagande. Insatserna på detta område bör kompletteras med de investeringar som krävs för att dra igång den palestinska ekonomin och skapa förutsättningar för tillväxt.

Denna ökade inriktning på institutionsuppbyggnad utgör ett komplement till de åtgärder på kort sikt som krävs för att tillbakadragandet skall ge positiva resultat och på gemenskapens humanitära bistånd.

3. PRIORITERINGAR FÖR GEMENSKAPENS BISTÅND

De viktigaste prioriteringarna för institutionsuppbyggnaden finns redan angivna i den handlingsplan för den europeiska grannskapspolitiken som man enats om med den palestinska myndigheten. I denna fästs särskild vikt vid ett fungerande rättsväsende, efterlevnad av lagstiftningen och förstärkning av rättsstatsprincipen, institutionerna och den administrativa kapaciteten. Dessutom understryks det att man bör bygga vidare på de framsteg som redan gjorts vid inrättandet av ett tillförlitligt system för de offentliga finanserna. Dessa prioriteringar utgör riktlinjer för kommissionens program för ekonomiskt bistånd till palestinierna.

En viktig fråga för den palestinska myndigheten när det gäller utvecklingen av en framtida palestinsk stat är hur politiskt och ekonomiskt livskraftig denna kommer att vara, varvid de ekonomiska och politiska aspekterna hör ihop och är omöjliga att skilja från varandra. Politisk livskraft förutsätter en förstärkning av de demokratiska institutionerna, verklig kontroll över säkerhetssituationen, ansvarighet, ett välfungerande civilt samhälle och iakttagande av rättsstatsprincipen, de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. Den ekonomiska livskraften kommer till stor del att vara beroende av tillträdet till och från Gaza och Västbanken, rörligheten inom Västbanken, kontakt mellan territorierna (förekomsten av en gräns mot) och ekonomiskt utbyte med Israel.

Ett budgetunderskott på 400 miljoner euro för 2004 gör att det även fordras en lämplig finanspolitik och en tillförlitlig förvaltning av de offentliga finanserna samt insatser för att främja en ekonomisk återhämtning, handel och investeringar. Användningen av riktvärden i samband med tillhandahållandet av budgetstödet till den palestinska myndigheten är och förblir av avgörande betydelse för att man skall lyckas uppnå stabilare offentliga finanser och ytterligare främja ett öppet och tillförlitligt system för dessa finanser.

Politisk livskraft

Politiska prioriteringar

- Ökad legitimitet och ansvarighet

Stöd till valprocessen.

- Förstärkning av rättsstatsprincipen

Stöd till den palestinska reformen av rättsväsendet och utarbetandet av en strategi på kort sikt för att befästa rättsstatsprincipen, vilken bör inbegripa bekämpning av korruption och organiserad brottslighet.

- Främjande av iakttagande av de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna

Fortsätta att ta upp frågan om uppvigling i den politiska dialogen med den palestinska myndigheten och stöd till initiativ från det civila samhället i fråga om mänskliga rättigheter.

- Förbättring av säkerheten

Kompletterande åtgärder till de insatser som företas av EU:s särskilda representant för att skapa en civil polis.

- Främjande av det civila samhällets deltagande

Främja initiativ som vidtas av det civila samhället för att stöjda fredsprocessen i Mellanöstern.

- En effektivare offentlig förvaltning

Stöd till den palestinska reformen av den offentliga förvaltningen, inbegripet partnersamverkan.

- Jerusalem

Utarbeta en strategi för stöd till östra Jerusalem.

- Åtgärdande av flyktingfrågan, även utöver akuta humanitära behov

Deltagande i diskussioner om UNRWA:s (FN:s hjälporganisation för Palestinaflyktingar) framtida roll.

De insatser som görs på kort sikt för att främja den palestinska reformprocessen måste vara förenliga med det långsiktiga målet politisk livskraft. Detta uppnås genom politisk dialog, villkorat ekonomiskt bistånd och skräddarsydda biståndsprogram, bl.a. mekanismen för partnersamverkan, som är inriktade på följande:

- Ökad legitimitet och ansvarighet

EU är pådrivande inom världssamfundet när det gäller att verka för val och är således medordförande i stödgruppen för valreformen, tillhandahåller tekniskt bistånd till den palestinska valberedningen, bidrar till initiativ till stöd för det civila samhället och har sänt valobservatörer till presidentvalet i januari 2005.

Kommissionen kommer sannolikt att sända valobservatörer även till det palestinska parlamentsvalet i januari 2006. För att den centrala valkommissionen skall bli autonom bör den gradvis övergå från att finansieras med EU-stöd till att finansieras över den palestinska myndighetens budget.

Kriterier för EU:s deltagande: genomförande av relevanta rekommendationer i rapporten från EU:s valobservatörsuppdrag om det palestinska presidentvalet i januari 2005.

Efter valet bör gemenskapen tillhandahålla stöd till kapacitetsuppbyggnad i det palestinska lagstiftande rådet i syfte att förbättra lagstiftningen och göra reformerna mer effektiva.

- Förstärkning av rättsstatsprincipen

Som ett led i den palestinska reformprocessen bör EU utöka sina insatser på områden där den redan är verksam och där dess stöd kan ge påtagliga resultat, särskilt när det gäller att befästa rättsstatsprincipen. Det har redan gjorts insatser genom de villkor som är knutna till EG:s program för budgetstöd, t.ex. har grundlagen och lagen om domstolsväsendets oberoende antagits och trätt i kraft. Även EUCOPPS (se nedan) innehåller delar som har till syfte att modernisera rättsväsendet. Dessutom bidrar kommissionens program för förstärkning av domstolsväsendet till att modernisera det palestinska rättsväsendet.

För närvarande håller man på att utarbeta en strategi på kort sikt för att identifiera vilka ytterligare åtgärder som är nödvändiga för att befästa rättsstatsprincipen, bekämpa korruption och den organiserade brottsligheten och främja inrättandet av ett oberoende, opartiskt och välfungerande rättsväsende. Kommissionen samordnar i egenskap av ordförande för den lokala stödgruppen för reformen av rättsväsendet arbetet med denna övergripande behovsbedömning, varvid den nära samarbetar med den nyligen inrättade palestinska styrkommittén för reform av rättsväsendet.

Kriterier för ett utökat deltagande av EU: åtagande av den palestinska myndigheten om att reformera rättsväsendet i överensstämmelse med de prioriteringar som fastställs i handlingsplanen inom ramen för den europeiska grannskapspolitiken och att till fullo genomföra relevanta bestämmelser i färdplanen.

- Främjande av iakttagande av de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna.

Det krävs ytterligare åtgärder till stöd för insatserna för att skydda och främja de mänskliga rättigheterna, inbegripet föreningsfrihet, yttrandefrihet och oberoende media.

I denna process ingår åtgärder för att minska och avskaffa orsaker till hat och våld. För att man skall lyckas avskaffa orsaker till våld krävs det inte bara ett ökat deltagande från det civila samhällets sida utan även ett mera samlat tillvägagångssätt när det gäller reformen av det palestinska utbildningsväsendet och ett åtagande av den palestinska myndigheten att genomföra handlingsplanen inom ramen för den europeiska grannskapspolitiken och färdplanen. Detta är nödvändigt för att hålla i gång fredsprocessen och utveckla ett klimat som präglas av tolerans, måttlighet, förståelse och ömsesidig respekt.

- Förbättring av säkerheten

Skapandet av en trygg och säker miljö för alla palestinska medborgare genom upprätthållandet av lag och ordning både ingår som ett led i reformprocessen och utgör en nödvändig förutsättning för att denna skall lyckas. Kommissionens program för domstolsväsendet utgör ett komplement till de insatser som genomförs inom ramen för EUCOPPS (EU:s särskilda representants säkerhets- och polisprogram) och av Förenta staternas säkerhetssamordnare. Genom EUCOPPS har EU gjort ett långsiktigt åtagande att stödja omställningen av den palestinska polisen. Programmet kommer att bidra till att skapa en effektivare polis och att förbättra samordningen mellan givarnas insatser på detta område. En förbättring av säkerheten är också den viktigaste prioriteringen för Israel som kommer att fortsätta att mäta framstegen i fredsprocessen genom att se till hur väl den palestinska myndigheten lyckats i sina insatser för att avskaffa orsakerna till våld och upplösa terroriststrukturer.

- Främjande av det civila samhällets deltagande

Den politiska livskraften kommer att stärkas genom ett aktivt deltagande av det civila samhället, vilket är nödvändigt för att upprätthålla fredsprocessen. Kommissionens partnerskap för fred har varit av avgörande betydelse för att främja det informella palestinsk-israeliska samarbetet och för att se till att det förts en dialog även när det rått skarpa konflikter. Detta tillvägagångssätt kommer att fortsätta även i framtiden.

- Att göra den offentliga förvaltningen effektivare

En välfungerande offentlig förvaltning förutsätter att det genomförs reformer inom hela den palestinska förvaltningen. Det bör omedelbart vidtas åtgärder för att genomföra programmet för reform av den offentliga förvaltningen i syfte att förbättra effektiviteten och tillhandahållandet av tjänster. EU bör stödja dessa insatser genom tekniskt bistånd, särskilt i form av partnersamverkansprojekt, varvid medlemsstaterna delar med sig av sin särskilda expertis till den palestinska myndigheten.

Kriterier för EU:s deltagande: ökad ansvarighet för andra offentliga institutioner än ministerier och framsteg i omstruktureringen av ministerierna.

Det finns två andra viktiga aspekter av den framtida palestinska statens legitimitet och politiska livskraft, nämligen frågan om Jerusalem och flyktingfrågan.

- Jerusalem

EU har gett stöd till den arabiska befolkningen i östra Jerusalem. Europeiska kommissionen har vidtagit ett antal åtgärder sedan 2002, bland annat stöd till den privata sektorn, sociala tjänster, kultur och utbildning. Trots världssamfundets insatser och åtagandena enligt färdplanen är de palestinska institutionerna i östra Jerusalem, t.ex. handelskamrarna, fortfarande stängda. Det bör ges ytterligare stöd till en integrerad utvecklingsplan för östra Jerusalem. Dessa insatser bör ingå i en strategi för stöd till östra Jerusalem, dock utan att föregripa förhandlingarna om stadens slutliga ställning.

EU måste även lägga ökad kraft bakom sitt avvisande av den nya vågen av bosättningar och försök att etablera nya ”fullbordade faktum”. Byggandet av en skyddsbarriär som delar staden i två delar gör att frågan om Jerusalems slutliga ställning blir allt svårare att hantera.

- Åtgärdande av flyktingfrågan, även utöver akuta humanitära behov

Internationellt stöd (och stöd från EG) till palestinska flyktingar ges främst genom UNRWA, varvid EU är den största biståndsgivaren. Kommissionens generaldirektorat för humanitärt bistånd (ECHO) verkar även aktivt för att möta de humanitära behoven hos det palestinska folket, både flyktingar och andra grupper, på Västbanken och Gazaremsan genom icke-statliga organisationer, relevanta FN-organ och Röda korsorganisationen. Flyktingfrågan och frågan om UNRWA:s roll och mandat blir allt viktigare i takt med att fredsprocessen framskrider.

Utan att föregripa resultatet av de framtida förhandlingarna kan det dock konstateras att det inte kan finnas flyktingläger i ett oberoende Palestina. Omvandlingen av läger till permanenta bostäder kommer emellertid att kräva betydande investeringar. Detta är bara en av många aspekter som måste beaktas i samband med att man söker efter en rättvis lösning av flyktingfrågan.

Ekonomisk livskraft

Trots den palestinska ekonomins anmärkningsvärda återhämtningsförmåga har Västbanken och Gaza ännu inte lyckats bli ekonomiskt livskraftiga. Dessutom är beroendet av den israeliska marknaden stort och de palestinska insatserna för att skaffa fler marknader bör därför stärkas. Kommissionen föreslår att man befäster de resultat som uppnåtts genom gemenskapens bistånd och fortsätter att ge bistånd i syfte att skapa en grund för inrättandet av en ekonomiskt livskraftig palestinsk stat.

Ekonomiska prioriteringar

- Utveckling av bilaterala och regionala handelsförbindelser

Förbättra marknadstillträdet för palestinska produkter, tillhandahålla av tekniskt bistånd, främja en dialog i syfte att lösa administrativa och lagstiftningsmässiga hinder, utarbeta förslag till ekonomiska arrangemang med Israel, främja den palestinska ekonomins integration i regionen.

- Uppbyggnad av tullförvaltningen

Tillhandahålla stöd till tullförvaltningen, överväga att utstationera experter, erbjuda sig att närvara som tredjepart.

- Återuppbyggnad på Västbanken och Gazaremsan

Finansiering av snabbstartsprojekt på infrastrukturområdet och främjande av ett nytt inflöde av investeringar.

- Skapande av ett klimat som främjar investeringar i den privata sektorn

Stöd till palestinska insatsen för att se över de rättsliga ramarna.

- Stöd till den privata sektorn

Samarbete med Europeiska investeringsbanken (EIB) i syfte att kombinera lån och bidrag till investeringar i den privata sektorn och stöd och utbildning till små och medelstora företag för att förbättra företagsledningens kapacitet och förmåga.

- Förbättrad förvaltning av de offentliga finanserna

Stöd till palestinska insatser för att modernisera skatteförvaltningen och till ytterligare utveckling av ekonomistyrningen.

- Utveckling av en kunskapsbaserad ekonomi

Undersöka olika alternativ för stöd till utvecklingen av bredband.

- Förstärkning av den sociala dimensionen

Bidra till program för social trygghet, särskilt Världsbankens program för reform av det sociala skyddsnätet.

- Utveckling av bilaterala och regionala handelsförbindelser

EU har som mål att avveckla tullhinder, inrätta ett frihandelsområde mellan den palestinska myndigheten och EU för alla varor och tjänster och att främja handel och investeringar inom regionen.

EU har redan vidtagit ett antal åtgärder för att fördjupa handelsförbindelserna och förbättra marknadstillträdet för palestinska produkter genom ett interimsavtal med den palestinska myndigheten om associering av handel och samarbete. I januari 2005 antogs åtgärder för att ytterligare liberalisera handeln med jordbruksprodukter. Även ytterligare åtgärder för att liberalisera handeln kommer att övervägas.

I ett vidare regionalt perspektiv kommer det även att bli nödvändigt att granska handels- och tullförbindelserna mellan Israel och den palestinska myndigheten och att ta ställning till i vilken utsträckning Parisprotokollet om ekonomiska förbindelser [1] eventuellt skulle behöva ändras med hänsyn till inrättandet av en framtida palestinsk stat. Målet att främja handel och investeringar inom regionen styrker EU:s ståndpunkt att paketöverenskommelsen om tullfrågor mellan den palestinska myndigheten och Israel bör fortsätta att gälla tills vidare. Kommissionen har uppmanat de israeliska och de palestinska myndigheterna att bibehålla paketöverenskommelsen på kort sikt i avvaktan på nya arrangemang mellan parterna.

EU kommer att sträva efter att underlätta en integration av Västbanken och Gazaremsan i lämpliga regionala handelsarrangemang, bland annat Europa-Medelhavsövergripande kumulation. EU uppmuntrar aktivt ett israeliskt-palestinskt samarbete. För detta ändamål har kommissionen inrättat en trepartsarbetsgrupp om handelsfrågor i vilken företrädare för israeliska och palestinska myndigheter och experter från kommissionen deltar. Trepartsarbetsgruppen kommer även att ha till uppgift att undersöka olika sätt att lösa administrativa och lagstiftningsmässiga handelshinder och att underlätta genomförandet av interimsavtalet mellan EU och den palestinska myndigheten om associering.

EU bör aktivt främja ett samarbete mellan den palestinska myndigheten och dess grannländer i syfte att stärka de befintliga handelsförbindelserna och utveckla ekonomiska verksamheter som är till ömsesidig nytta. Grannländerna bör i detta sammanhang uppmanas att se över och sänka sina tariffära och icke-tariffära handelshinder.

Den palestinska myndigheten måste förberedas på sina framtida skyldigheter på områdena tullar och handel, inbegripet tillämpning av internationella handelsregler och förstärkning av den administrativa kapaciteten. EU kommer att ge ytterligare stöd på dessa områden.

Kriterier för EU:s deltagande: en väsentlig förbättring av situationen när det gäller säkerhet och tillträde i överensstämmelse med rekommendationerna i Världsbankens rapport till den särskilda sambandskommittén [2] från december 2004 och betydande framsteg när det gäller de sex punkter som angivits av Mellanösternkvartettens särskilda sändebud.

- Uppbyggnad av tullförvaltningen

Kommissionen ger ett omfattande stöd till den palestinska tullförvaltningen och samarbetar med Unctad (FN:s konferens om handel och utveckling) för att införa ett datoriserat system för behandling av tulldeklarationer. Den palestinska tullförvaltningen i Gaza kommer att stå inför många utmaningar efter tillbakadragandet. Den palestinska myndigheten har därför begärt ytterligare bistånd och närvaro av tredjepart vid sin nya tullgräns.

Kommissionen är beredd att ge ytterligare bistånd, t.ex. finansiering av utstationering av tulltjänstemän som givits ett tydligt uppdrag i syfte att öka förtroendet för och förmågan inom den palestinska tullförvaltningen. Kommissionen kommer att behandla denna fråga tillsammans med medlemsstaterna, varvid EU:s erfarenheter av att förbättra gränsförvaltningen i Central- och Östeuropa kan tjäna som exempel. Dessa utstationeringar skulle kunna åtföljas av en delegation inom ramen för Europeiska säkerhets- och försvarspolitiken med uppdrag att ge bistånd till gränskontroll.

Kriterier för EU:s deltagande: enighet mellan parterna om lokalisering och ordning för gränsövergångarna och en begäran från parterna om närvaro av tredjepart. EU bör försöka få Israel att utöka sina garantier beträffande förvaltningen av gränsövergångar till att även omfatta flygplatser och hamnar.

- Återuppbyggnad på Västbanken och Gazaremsan

Tillbakadragandet från Gaza och norra Västbanken har gett givarna nytt incitament att återuppta sin återuppbyggnadsverksamhet. Kommissionen har infört ett anslag till infrastruktur på 40 miljoner euro inom ramen för sitt program för ekonomiskt bistånd 2005, som skall samordnas med den palestinska myndigheten och andra givare. Ett antal projekt på områdena tull, transporter, vatten och energiförsörjning har redan identifierats.

I enlighet med den treårsplan som lagts fram av Mellanösternkvartettens särskilda sändebud bör man i takt med att fredsprocessen framskrider planera för ett större återuppbyggnadsprogram för hela det palestinska territoriet, inbegripet både Gaza och Västbanken. Om det sker förbättringar på lagstiftningsområdet och om rättsstatsprincipen iakttas kan återuppbyggnadsinsatserna på kort sikt inriktas på att snabbt dra i gång den ekonomiska utvecklingen och att främja ett nytt inflöde av investeringar.

En övergripande återuppbyggnadsplan bör omfatta transporter allmänt sett, inbegripet återuppbyggnad av hamnen och flygplatsen i Gaza, energi, vattenförsörjning och avloppsvattenrening, omhändertagande av fast avfall, landsbygdsutveckling och återuppbyggnad av institutioner, framförallt säkerhetsanläggningar och domstolar. Detta fordrar en väl utarbetad plan som omfattar alla de viktigaste givarna och internationella finansinstituten. Kommissionens databas för skadebedömning kan ligga till grund för arbetet, vilket dock mer bör vara inriktat på framtida behov än på att ersätta det som förstörts.

Kriterier för EU:s deltagande: innan det företas en större infrastrukturinvestering måste det lättas på restriktioner när det gäller rörelsefrihet och tillträde för personer och varor och inhämtas garantier från Israel när det gäller förvaltningen av hamnar och flygplatser. Det måste samordnas med andra givare och planeringsministeriet (även i samband med utarbetandet av en förbättrad utvecklingsplan på medellång sikt).

- Skapande av ett klimat som främjar investeringar i den privata sektorn

I takt med att fredsprocessen framskrider bör det ske en ökning av både utländska och inhemska investeringar på Västbanken och Gazaremsan. Palestinska investeringar från utlandet är att vänta liksom intresse från företag i Israel, arabiska grannländer och andra länder för att etablera sig på Västbanken och Gazaremsan.

Kriterier för EU:s deltagande: framsteg när det gäller att förbättra de rättsliga och lagstiftningsmässiga förutsättningarna för investeringar i den privata sektorn.

För att man skall kunna dra till sig utländska investeringar krävs det framför allt att det finns öppna och förutsägbara regler som verkligen efterlevs. Kommissionen har redan gett bistånd i syfte att utarbeta och se över lagstiftning om bland annat konkurrensfrågor och offentlig upphandling. Det fordras en omfattande reform av rättsväsendet och säkerhetssektorn.

- Stöd till den privata sektorn

Trots att konflikten haft förödande verkningar för den palestinska ekonomin har den privata sektorn visat en anmärkningsvärd förmåga till återhämtning och anpassning. Det är de små och medelstora företagen som kommer att vara drivande för den ekonomiska tillväxten och regionala integrationen och därmed bidra till regional stabilitet, skapande av arbetstillfällen och ett minskat beroende av den offentliga sektorn som arbetsgivare. Både yrkesutbildning och mikrokrediter kan vara till särskild nytta. Kommissionen kommer att fortsätta att stödja den palestinska myndighetens insatser för att blåsa nytt liv i den privata sektorn, varvid hänsyn kommer att tas till Europa-Medelhavsstadgan för företag.

Kriterier för EU:s deltagande: den palestinska myndigheten måste öka sina ansträngningar för att skapa ett klimat som främjar utvecklingen av den privata sektorn, under det att Israel måste verka för att förbättra rörligheten för varor och tjänster i överensstämmelse med de sex punkter som angivits av Mellanösternkvartettens särskilda sändebud.

EIB håller för närvarande på att se över villkoren för ett återupptagande av verksamheten på Västbanken och Gazaremsan samt i Israel. EIB och kommissionen undersöker hur lån och gåvobistånd bäst kan kombineras för att stödja investeringar i den privata sektorn och underlätta för små och medelstora företag att få tillgång till finansiering. Detta måste åtföljas av stöd till att förbättra förmågan att leda företag.

- Förbättrad förvaltning av de offentliga finanserna

En livskraftig palestinsk stat förutsätter ett modernt och öppet system för finansförvaltning. Det budgetstöd som tillhandahållits av EG och medlemstaterna har lett till en markant förbättring av förvaltningen av den palestinska myndighetens offentliga finanser. Det återstår dock att ytterligare utveckla ett förbättrat, öppet system för budgetering och kontroll av de offentliga utgifterna där ansvar kan utkrävas som både den palestinska befolkningen och världssamfundet har fullt förtroende för.

Kriterier för EU:s deltagande: att den palestinska myndigheten gör framsteg i utarbetandet av en lämplig plan för stabilisering av de offentliga finanserna och att det görs framsteg när det gäller att konsolidera pensionssystemet och förbättra planeringsförmågan.

Den palestinska myndigheten måste även effektivisera sin skatteuppbörd. Kommissionen bistår för närvarande den palestinska myndigheten med inrättandet av ett modernt system för skatteuppbörd som med tiden kommer att leda till ökade skatteintäkter. I och med inrättandet av en palestinsk stat med autonoma skatte- och tullbestämmelser kommer den palestinska myndigheten även att få ansvaret för uppbörden av mervärdesskatt och tullar, vilket är en uppgift som för närvarande utförs av de israeliska myndigheterna på grundval av Parisprotokollet. Förutom insatserna för att öka insynen i förvaltningen av Parisprotokollet och hantera frågan om skatteläckage behövs det ytterligare kapacitetsuppbyggnad i syfte att öka insynen i relevanta palestinska institutioner och att göra dessa effektivare, bland annat ett modernt och tillförlitligt statistiksystem.

- Utveckling av en kunskapsbaserad ekonomi

Det behövs stöd för att utveckla ett kunskapsbaserat samhälle genom högre utbildning, yrkesutbildning, forskning och utveckling i syfte att förstärka och diversifiera den palestinska ekonomin. EG:s stöd i enlighet med rekommendationerna i rapporten om mänsklig utveckling från UNDP (FN:s utvecklingsprogram) kommer att avse såväl Västbanken och Gazaremsan som andra länder i regionen. Särskilda insatser bör inriktas på att stärka den palestinska forsknings- och utvecklingskapaciteten. Med hänsyn till Västbankens och Gazaremsans särskilda geografiska situation kan avancerad teknik som t.ex. bredband användas för att göra det möjligt för både enskilda och organisationer att överbrygga avstånd och fysiska hinder. Höghastighetsuppkopplingar kan göra det möjligt för både statliga institutioner och företag att kommunicera och få tillträde till tjänster, oavsett om de är belägna på Västbanken eller i Gaza. Bredband kan göra det möjligt för palestinierna att få tillträde till avancerade tjänster som t.ex. e-hälsa och e-lärande. Spridningen av Internet är för närvarande dock extremt låg.

- Förstärkning av den sociala dimensionen

Den ekonomiska utvecklingen bör gå hand i hand med en social utveckling. Det måste vidtas åtgärder för att stödja de mest utsatta palestinska befolkningsgrupperna, för att förbättra levnads- och arbetsvillkoren för alla och för att uppväga alla eventuella negativa verkningar på kort sikt av vissa reformer.

Det fordras strukturella insatser för att avhjälpa akuta sociala behov som inte kan lösas med det kortsiktiga humanitära biståndet från ECHO och andra givare. En konsolidering av pensionssystemet kommer att bidra till att de äldres behov skyddas. Dessutom bör man säkerställa en miniminivå när det gäller fysiskt och ekonomiskt tillträde till hela utbudet av hälso- och sjukvårdstjänster och utbildningstjänster. Som ett led i denna process bidrar kommissionen till Världsbankens program för reform av det sociala skyddsnätet.

Främjandet av en aktiv sysselsättningspolitik och jämställdhet kommer att bidra till den sociala utvecklingen. Insatser för fattigdomsbekämpning, t.ex. mikrokrediter, system på gräsrotsnivå för skapande av arbetstillfällen och särskilda program för social och ekonomisk integration av de mest utsatta befolkningsgrupperna (unga vuxna, kvinnor, handikappade osv.) bör främjas i syfte att öka tillträdet till basvaror och bastjänster.

4. UNDERLÄTTANDE AV DET ISRAELISK-PALESTINSKA SAMARBETET

Politisk dialog

Det fordras ett fullt och aktivt samarbete från Israels sida för att Västbankens och Gazaremsans livskraft skall kunna säkerställas.

Kommissionen har investerat ansenliga resurser för att underlätta samarbetet och kontakterna mellan de israeliska och de palestinska myndigheterna i syfte att främja en dialog och skapa tillit. Detta har uppnåtts genom identifiering av de frågor och områden som är av gemensamt intresse.

Vissa av dessa anges i de handlingsplaner för Israel och den palestinska myndigheten som antagits inom ramen för den europeiska grannskapspolitiken. Kommissionen har redan anordnat trilaterala möten på områdena energi, transport och handel.

Kommissionen håller på att utarbeta ett program för energisamarbete i syfte att säkra energiförsörjningen för bägge parter. I detta sammanhang kommer ett gemensamt energikontor att inrättas och det bör ingås ett handelsavtal om elhandel mellan parterna i överensstämmelse med internationella normer. Parterna håller dessutom på att inrätta ett gemensamt transportkontor som skall handha frågor om planering av transportinfrastruktur och underlättande av transporter av varor och personer.

Kommissionen hoppas på liknande framsteg när det gäller handelsfrågor. Dessa ansträngningar bör fortsätta och utökas till att täcka områden såsom tullsamarbete, miljö, vetenskap och teknik samt vid behov även frågor rörande rättsliga och inrikes frågor. Det bör även göras bruk av möjligheten till regionalt samarbete i samband med den europeiska grannskapspolitiken för den palestinska myndigheten, Israel och Jordanien.

Medling av tredjepart i fredsprocessen

Förutom sådana gemenskapsinsatser anser kommissionen att det ligger ett värde i medling eller underlättande av tredjepart i konflikten i syfte att säkerställa att det förs en dialog och skapas större tillit mellan parterna. Mellanösternkvartettens särskilda sändebud har genom sina regelbundna besök bidragit till det israeliska tillbakadragandet från Gaza och delar av norra Västbanken. Kommissionen har stött sändebudets insatser både ekonomiskt och genom att låna ut en erfaren medarbetare. Kommissionen ställer sig positiv till en förlängning och utökning av sändebudets mandat.

Genomförande av interimsavtalet om associering

I takt med att det görs framsteg i frågan om slutlig ställning bör EU vara redo att inleda förhandlingar om ett komplett associeringsavtal. Under tiden bör EU samråda med både Israel och den palestinska myndigheten i syfte att utveckla och bättre genomföra interimsavtalet om associering mellan EG och Palestinska befrielseorganisationen (PLO) för den palestinska myndigheten. Det är meningen att man vid dessa samråd skall ta upp de svårigheter som palestinska producenter och producenter från EU har med att få tillträde till varandras marknader (framför allt på grund av de administrativa problem som exportörerna möter i den israeliska tullen). EU bör även fortsätta att kräva att Israel helt och hållet erkänner nterimsavtalet om associering av Israel.

5. FÖRBÄTTRINGAR AV EU:S EFFEKTIVITET OCH SYNLIGHET

EU:s insatser och åtgärder måste bli synligare för att stärka våra politiska budskap och budskap om reformer. Unionen bör anstränga sig mer för att samordna sina budskap.

Internationell samordning

När det gäller bistånd finns det redan nära samordning mellan EU:s särskilda sändebud, medlemsstaterna och internationella partner, däribland Förenta staterna, Israel och internationella finansiella institut. Kommissionen deltar aktivt i kvartetten och i organ som har inrättats av kvartetten, exempelvis arbetsgruppen för palestinska reformer och lokala organ för samordning av stöd, närmare bestämt den lokala stödsamordnande kommittén ( Local Aid Co-ordinating Committee ). Som en uppföljning av Londonkonferensen om palestinska reformer har kommissionen tillsammans med Världsbanken lagt fram förslag om effektivisering av samordningsstrukturer för stöd. Kommissionen kommer att nära samarbeta med kvartettens särskilda sändebud och med de lokala samordningsorganen för att försäkra sig om en effektiv samordning av de internationella åtgärderna.

Kommissionen har regelbunden kontakt med det internationella givarsamfundet samt med internationella finansiella institut och är aktivt involverad i den särskilda sambandskommittén. Samarbetet med Internationella valutafonden har varit omfattande, i synnerhet när det gäller kommissionens program för budgetstöd till den palestinska myndigheten. Tillsammans med Världsbanken har kommissionen inrättat en fond för förvaltning av de offentliga finanserna ( Public Financial Management Trust Fund ) som bygger på den mekanism som inrättats för kommissionens tidigare budgetstöd. Fonden var ursprungligen avsedd som en tillfällig åtgärd för att överbrygga den palestinska myndighetens budgetunderskott. Den måste emellertid ersättas av ett mer långsiktigt instrument.

En clearingorganisation för EU-stöd

Ansträngningar för att närmare samordna medlemsstaternas och gemenskapens anslag (genom en lokal clearingorganisation) för att stödja EU:s viktigaste politiska mål kommer att göra EU:s stöd synligare. Detta bör inbegripa ett regelbundet utbyte av information om planer och projekt på gemenskapsnivå samt bilateral nivå för att underlätta planeringen och fördela bördan med utgångspunkt i medlemsstaternas och kommissionens expertis.

Till att börja med bör genomförandet av åtgärderna i strategin på kort sikt för styrelseformer, som utarbetats av kommissionens kontor i Jerusalem efter Londonkonferensen, prioriteras. Medlemsstaterna bör inbjudas att delta i detta arbete i syfte att främja samstämmighet. Medlemsstaterna kommer fortfarande att förvalta sina nationella medel, men nationella stödstrategier bör återspegla och vägledas av den antagna EU-strategin. En politisk kommité bestående av samtliga bidragsgivare kunde t.ex. inrättas för att säkra samordning och prioritering av utgifter inom EU och i förhållande till den palestinska myndigheten. En sådan kommitté skulle kunna säkerställa full samverkan och ange var de insamlade medlen eller samfinansiering lämpligen bör användas. Kommissionen bör inta en ledande roll i denna mekanism.

Om medlemsstaterna är eniga skulle vi kunna överväga att utvidga denna mekanism till andra biståndsområden, t.ex. infrastruktur. På kort sikt skulle man också kunna göra insatser för att göra EU:s bistånd synligare och lansera en upplysningskampanj i regionen.

En samordning av gemenskapens anslag bör åtföljas av att information hos givarna ställs samman centralt för att säkerställa att medlen används på ett korrekt sätt.

På medellång sikt skulle EU kunna överväga att inrätta en särskild återuppbyggnadsfond eller ett EU-organ för återuppbyggnad med utgångspunkt i de positiva erfarenheterna av återuppbyggnaden efter konflikterna på Balkan.

Finansiella resurser

Förbättrad synlighet är en nödvändig motprestation för eventuella ytterligare budgetmedel som kan komma att anslås om G8-länderna godtar James Wolfensohns begäran om en väsentlig ökning av det ekonomiska biståndet. Vid G8-ländernas toppmöte i Gleaneagles presenterade James Wolfensohn ett utkast till utvecklingsplan där det ekonomiska biståndet till Västbanken och Gaza stiger till 3 miljarder euro om året under de kommande tre åren. Det är mer än dubbelt så mycket som det internationella givarsamfundet bidrar med i dag. En sådan ökning är endast möjlig att uppnå med förenade krafter och med betydande fördelning av bördan, i synnerhet från arabstaternas sida.

Mot bakgrund av att kommissionen står för det största bidraget till palestinierna skulle den begäran som kvartettens särskilda sändebud framställt kunna resultera i en ökning av stödet från gemenskapens budget på cirka 200 till 300 miljoner euro om året samt en ökning av medlemsstaternas bilaterala bistånd.

Dessa medel skulle vara inriktade på de prioriteringar som anges i det här dokumentet, med andra ord att uppnå hållbara offentliga finanser, stärka institutionerna och förbättra den ekonomiska situationen genom ökade investeringar.

Om dessa betydande extra medel skall ha någon betydelse för den ekonomiska situationen på Västbanken och i Gaza måste emellertid betydelsefulla framsteg göras inom säkerhets- och tillträdespolitiken. Världsbanken underströk detta i sin rapport för år 2004, vilken godtogs av den särskilda sambandskommittén i december 2004.

Kommissionen kommer att senast i början av år 2006 återkomma med uppgifter om förslag till ytterligare medel i 2006 års budget med hänsyn till tillgängliga ekonomiska resurser, i synnerhet flexibilitetsmekanismen. Dessa förslag kommer också att beakta de framsteg som gjorts med kvartettens sändebuds ”sex plus tre punkter”, mer detaljerade planer från palestinierna och ytterligare samråd med det internationella samfundet.

6. Slutsatser

Om EU effektivt skall kunna verka för en nylansering av färdplanen (en nödvändig förutsättning för bildandet av en palestinsk stat), måste medlemsstaterna och kommissionen samordna sina ståndpunkter i centrala frågor så att deras budskap får större verkan. En sådan samordning bör särskilt innefatta en EU-strategi för den händelse att framstegen upphör på grund av att exempelvis nya konflikter bryter ut, inga framsteg görs på de sex gemensamma punkter som kvartettens särskilda sändebud James Wolfensohn har lagt fram, utvidgningen av bosättningarna på Västbanken fortsätter eller skyddsbarriären förhindrar framsteg. Det kommer också att krävas en bättre samordning av biståndet.

Mot denna bakgrund uppmanar kommissionen rådet att

- godta de mål och prioriteringar som anges i detta meddelande som en grundval för Europeiska gemenskapens strategi,

- notera kommissionens avsikt att på grundval av detta meddelande utarbeta ett landstrategidokument för gemenskapsstöd till Västbanken och Gaza och ett flerårigt nationellt vägledande program för Västbanken och Gaza,

- enas om bättre mekanismer för att samordna EU:s åtgärder som ger uttryck för kommissionens förslag att verka som en clearingorganisation för samordning i syfte att öka effekten av EU:s ekonomiska bistånd,

- bekräfta att ett mål är att förhandla fram ett associeringsavtal med den palestinska myndigheten och arbeta för att säkerställa en fullständig tillämpning av interimsassocieringsavtalet mellan EU och den palestinska myndigheten samt upprätta nödvändiga strukturer för genomförandet av handlingsplanen inom ramen för den europeiska grannskapspolitiken. Rådet uppmanas också försöka få israeliska garantier för att man erkänner interimsassocieringsavtalet.

Kommissionen uppmanar budgetmyndigheten att

- undersöka behovet, på grundval av kommissionens förslag, av att öka gemenskapens ekonomiska bistånd till palestinierna mellan 2006 och 2008 mot bakgrund av den treåriga plan för Palestinas utveckling som kvartettens särskilda sändebud har tillkännagivit.

[1] I Parisprotokollet om ekonomiska förbindelser, som undertecknades i Paris den 29 april 1994, anges de viktigaste ekonomiska skyldigheterna för Israel och den palestinska myndigheten.

[2] ”Ett betydande bistånd kan inte ersätta ett positivt ekonomiskt klimat. Först när parterna vidtagit tillräckliga åtgärder för att föra ekonomin tillbaka till en situation med en hållbar tillväxt är det berättigat med en givarkonferens.” Stagnation eller återhämtning? Israeliskt tillbakadragande och palestinska ekonomiska utsikter, Världsbanken, december 2004.

endorse the objectives and priorities set out in this Communication as the basis of

European Community action;

-

note the Commission’s intentio

n to prepare, on the basis of this Communication, a

Country Strategy Paper for Community support to the West Bank and Gaza Strip and a

Multi Annual National Indicative Programme for the West Bank and Gaza Strip;

-

examine the need, on the basis of proposals

from the Commission (i) to increase

Community financial assistance to the Palestinians over the period 2006 to 2008 in light

of the three year Palestinian development plan announced by Quartet Special Envoy and

(ii) to agree better mechanisms for coordina

tion of EU actions, reflecting the Commission

proposal to act as a ‘clearing house’ for coordination in order to increase the impact of EU

financial assistance;

-

confirm the objective of th

e

negotiation of an Association Agreement with the Palestinian

Auth

ority and work to ensure the full implementation of the EC

-

PLO Interim Association

Agreement, including establishing the structures necessary to implement the European

Neighbourhood Policy Action Plan; and seek assurances from Israel on recognition of the

Interim Association Agreement;