Förslag till EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (ansökan EGF/2011/015/SE/AstraZeneca från Sverige) /* COM/2012/0396 final - 2012/ () */





MOTIVERING Punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning[1] gör det möjligt att via en flexibilitetsmekanism utnyttja Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (nedan kallad fonden) inom en årlig övre gräns på 500 miljoner euro utöver de relevanta rubrikerna i budgetramen. Anslagsbestämmelserna fastställs i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1927/2006 av den 20 december 2006 om upprättande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter[2]. Den 23 december 2011 lämnade Sverige in ansökan EGF/2011/015 SE/AstraZeneca för ekonomiskt stöd från fonden efter uppsägningar inom AstraZeneca i Sverige. Efter att grundligt ha granskat ansökan har kommissionen i enlighet med artikel 10 i förordning (EG) nr 1927/2006 dragit slutsatsen att villkoren för ekonomiskt stöd uppfylls. SAMMANFATTNING AV ANSÖKAN OCH ANALYS Nyckeluppgifter || Referensnummer || EGF/2011/015 Medlemsstat || Sverige Artikel 2 || a Berört företag || AstraZeneca Underleverantörer och producenter i efterföljande produktionsled || Inga Referensperiod || 15.6.2011–15.10.2011 Startdatum för individanpassade tjänster || 26.10.2010 Ansökningsdatum || 23.12.2011 Uppsägningar under referensperioden || 543 Uppsägningar före och efter referensperioden || 444 Uppsägningar totalt || 987 Uppsagda arbetstagare som förväntas delta i åtgärderna || 700 Utgifter för de individanpassade tjänsterna (i euro) || 6 396 600 Utgifter för genomförande av de åtgärder som stöds genom fonden[3] (i euro) || 258 560 Procentandel av utgifterna || 3,9 Total budget i euro || 6 655 160 Stöd från fonden (65 %) (i euro) || 4 325 854 1. Ansökan lämnades in till kommissionen den 23 december 2011 och kompletterades med ytterligare information fram till den 16 april 2012. 2. Ansökan uppfyller villkoren för utnyttjande av fonden enligt artikel 2 a i förordning (EG) nr 1927/2006 och lämnades in inom den tidsfrist på tio veckor som anges i artikel 5 i förordningen. Sambandet mellan uppsägningarna och genomgripande strukturförändringar inom världshandeln på grund av globaliseringen eller den globala finansiella och ekonomiska krisen 3. Enligt Sverige finns det ett samband mellan uppsägningarna och genomgripande strukturförändringar inom världshandeln beroende på globaliseringen, eftersom läkemedelssektorn i allt högre grad påverkas av globaliseringen. Läkemedelsbranschen genomgår för närvarande betydande förändringar för att behålla sin konkurrenskraft i en svår miljö. Många företag befinner sig i ett övergångsläge. Omorganisation, konsolidering, sammanslagningar och förvärv övervägs i syfte att upprätthålla tillväxtcentra. Branschen strävar i allt större utsträckning efter synergieffekter för att hålla nere de växande kostnaderna för forskning och utveckling. 4. De globala investeringarna och den biotekniska forskningen ökar och nya konkurrenter finns i Kina, Brasilien och Indien. Utsikterna för finansiering av forskning och utveckling varierar beroende på region. I USA förväntas tillväxt, i Europa övervägs finanspolitisk åtstramning som kan begränsa investeringarna under flera år, och de flesta asiatiska länder upprätthåller starka finansiella forsknings- och utvecklingsåtaganden (andel av de totala forsknings- och utvecklingsutgifterna i världen under 2009–2011: USA (34,71–34,0 %), Asien (33,6–35,3 %), Europa (24,1–23,2 %)). Under lågkonjunkturen ökade forsknings- och utvecklingsinvesteringarna inom de asiatiska forsknings- och utvecklingskretsarna och de gavs ökad betydelse. Inom forskarkretsar världen över ger tillståndet för forskning och utveckling inom EU störst anledning till oro. Nödvändigheten att återhämta sig från lågkonjunkturen och att minska underskotten kan i sin tur påverka det offentliga stödet till forskning och utveckling[4]. Enligt tillväxtkonsultföretaget Frost & Sullivans rapport 2010[5] kommer troligen ungefär 70 % av de tillfrågade läkemedelsföretagen att lägga ut tillverkningen till Asien. Dessa marknader kräver också att läkemedlen testas på lokalbefolkningen, vilket gör att förekomsten av forskning och utveckling på de asiatiska marknaderna ökar. 5. En annan utmaning för läkemedelsbranschen är ökningen av generiska preparat, då patenten löper ut för viktigare märkesprodukter. Den bransch som framställer generiska produkter har nyligen genomgått en omfattande omstrukturering. Sammanslagningar och förvärv har koncentrerat en växande andel av världsmarknaden för generiska preparat hos sektorns ledande aktörer. Generiska läkemedel tillverkas i allmänhet i asiatiska länder med låga lönekostnader och betingar ungefär 10 % av det ursprungliga priset när patentet löper ut. Detta leder till att många företag påverkas och måste göra nedskärningar. De stora europeiska tillverkarna inriktar sig på att genomföra de dyra kliniska faserna, liksom marknadsförings- och godkännandeprocessen. Forskningsverksamheten är på nedgång. 6. Många icke-europeiska länder utformar strategier för biovetenskap och industri inom områdena läkemedel, bioteknik och medicinteknik. De europeiska företagen måste anpassa sin produktion till denna situation. AstraZeneca (som hade tre forsknings- och utvecklingscentra i Sverige) följde utvecklingen och antog en ny strategi för forskning och utveckling 2010. I denna ingick behovet att koncentrera sig på färre sjukdomar, nedläggning av anläggningar (däribland Lund och Umeå) och betydligt större utnyttjande av externa resurser genom utläggning på entreprenad. AstraZeneca följde också de globala trenderna och ökade forsknings- och utvecklingsinvesteringarna i Kina och Ryssland. AZ China är det största multinationella läkemedelsföretaget på marknaden för receptbelagda läkemedel i Kina och 2011 meddelade AZ också att man skulle öppna ett forskningscentrum (Predictive Science Centre) i S:t Petersburg. Antalet uppsägningar och kriterierna i artikel 2 a 7. Sveriges ansökan grundas på interventionskriterierna i artikel 2 a i förordning (EG) nr 1927/2006, enligt vilka minst 500 arbetstagare ska ha sagts upp på ett företag i en medlemsstat under en period på fyra månader, inklusive arbetstagare som sägs upp hos underleverantörer eller producenter i efterföljande produktionsled. 8. Enligt ansökan sades 543 personer upp från AstraZeneca mellan den 15 juni 2011 och den 15 oktober 2011. Ytterligare 444 uppsägningar (987 totalt) inträffade före och efter referensperioden och avser samma kollektiva uppsägningsförfarande. Antalet uppsägningar har beräknats enligt artikel 2 andra stycket andra strecksatsen i förordning (EG) nr 1927/2006. Orsakerna till att uppsägningarna inte kunde förutses 9. De svenska myndigheterna hävdar att mot bakgrund av att Sverige hade en stark ställning inom medicinsk forskning var de kollektiva uppsägningarna inom AstraZeneca inte förväntade. Även om den förvärrade situationen inom läkemedelssektorn på grund av den ökande dominansen av generiska preparat hade förutsetts, var effekterna på AstraZeneca allvarligare än väntat. AstraZeneca ansågs vara ett stabilt företag på grund av sin långa och framgångsrika historia, då det dominerade svensk vetenskapsindustri och en fjärdedel av dem som arbetade inom biovetenskapområdet var anställda hos AstraZeneca. Den svenska regeringen har dessutom under lång tid främjat lokaliseringen av ett tvärvetenskapligt forskningscentrum till Lund – European Spallation Source – och AstraZeneca förväntades avsätta ytterligare resurser till forskning i Lund. Med hänsyn till det stora medicinska behovet inom området andningsvägar och inflammation, kom nedläggningen av forsknings- och utvecklingscentrumet i denna terapikategori i Lund som en överraskning. Företag som sagt upp personal samt arbetstagare som omfattas av stödet 10. Ansökan avser 987 uppsägningar, varav 543 inträffade under och 444 före och efter referensperioden. Dessa kan ingå enligt artikel 3a b i förordning (EG) nr 1927/2006. Sverige beräknar att 700 uppsagda arbetstagare kommer att välja att få stöd från fonden. De återstående arbetstagarna förväntas hitta sysselsättning på eget initiativ utan att behöva stöd från fonden, eller gå i pension. 11. Kategorier av arbetstagare som omfattas: Kategori || Antal || Procentandel Män || 255 || 36,43 Kvinnor || 445 || 63,57 EU-medborgare || 689 || 98,43 Icke EU-medborgare || 11 || 1,57 15–24 år || 1 || 0,14 25–54 år || 536 || 76,57 55–64 år || 163 || 23,29 Över 64 år || 0 || 0 12. Det finns sju arbetstagare med bestående hälsoproblem eller funktionsnedsättningar inom denna grupp. 13. Yrkeskategorier: Kategori || Antal || Procentandel 211 Fysiker, kemister och liknande yrkeskategorier || 132 || 18,86 213 Datapersonal || 29 || 4,14 221 Specialister inom biovetenskap || 43 || 6,14 311 Ingenjörer och tekniker || 84 || 12,00 343 Administrativa assistenter || 14 || 2,00 411 Sekreterare || 29 || 4,14 822 Maskinoperatörer för kemiska produkter || 51 || 7,29 Övriga || 318 || 45,43 14. Sverige har bekräftat att man i enlighet med artikel 7 i förordning (EG) nr 1927/2006 har tillämpat en politik för jämställdhet och icke-diskriminering och att man kommer att fortsätta med det under de olika etapperna av genomförandet av de åtgärder som finansieras genom fonden. Det berörda territoriet, berörda myndigheter och övriga intressenter 15. De berörda företagen är belägna i fyra av de 290 svenska kommunerna. De flesta uppsägningarna skedde i Lund, men uppsägningarna gällde också Umeå, Södertälje och i mindre utsträckning Mölndal. När det gäller Lund är Skåne län en av de mest dynamiska arbetsmarknaderna i Sverige. Sysselsättningen inom industrin kommer dock att förbli oförändrad och den beräknade ökningen kommer att inträffa inom den privata tjänstesektorn. I fråga om Umeå står företagsstrukturen i Västerbottens län inför ett generationsskiftesproblem och företagen kommer att behöva yrkesskicklig arbetskraft. Den lokala arbetsmarknaden i Umeå har drabbats av ett antal företagsnedläggningar. I Stockholmsområdet (Södermanlands län) har den privata tjänstesektorn en dominerande ställning. Det finns stor efterfrågan på kvalificerad arbetskraft. Södertälje är dock den kommun som har den högsta arbetslösheten i länet och arbetsmarknaden där har en problematisk socioekonomisk struktur. Arbetsmarknaden i Mölndal (i Västra Götalands län) är beroende av närheten till Göteborg, där industrin är exportinriktad och fordonsindustrin är av nationell betydelse. I själva Mölndal finns det flera företag med inriktning på läkemedel och medicinteknik. 16. De viktigaste berörda parterna är de svenska offentliga arbetsförmedlingarna i alla berörda kommuner, liksom de fackliga organisationerna (Unionen, SACO, IF Metall), omställningsorgan (Trygghetsrådet) och Lunds Universitet. Omställningsorganen ägs av arbetsgivarna och de fackliga organisationerna. Förväntade konsekvenser av uppsägningarna för den lokala, regionala och nationella sysselsättningen 17. De svenska myndigheterna hävdar att stängningen av AstraZeneca-anläggningen är en tung börda för Lund och även påverkar läkemedelsbranschen i sin helhet. Denna utveckling kommer sannolikt att orsaka en obalans på arbetsmarknaden i regionen. Situationen för arbetssökande inom läkemedelsbranschen försämrades redan under perioden 2008–2010. Arbetslösheten ökade i alla berörda kommuner från januari 2009 till november 2011: i Lund från 2 467 till 3 025, i Umeå från 3 725 till 4 539, i Södertälje från 3 100 till 5 555 och i Mölndal från 1 458 till 1 663. Individanpassade tjänster att finansiera, beräknade kostnader samt komplementaritet med åtgärder som finansieras genom strukturfonderna 18. Sverige har utformat ett åtgärdspaket till stöd för de uppsagda arbetstagarna på AstraZeneca, som med tillgängligt stöd annars inte skulle vara möjligt att genomföra i samma omfattning. Eftersom de uppsagda arbetstagarna främst är högutbildade personer, skulle de inte prioriteras inom ramen för den gängse svenska arbetsmarknadspolitiken. Sverige har föreslagit följande åtgärdspaket för stöd från fonden: – Stöd i jobbsökandet. Denna åtgärd innebär att den uppsagda arbetstagaren har enskilda möten med den lokala arbetsförmedlingen i syfte att utveckla en personlig handlingsplan och ta fram en fullständig meritförteckning. Arbetstagaren kan också få stöd av en personlig handledare. Alla arbetstagare som omfattas av stödet beräknas ta del av denna åtgärd. – Yrkesvägledning. Denna verksamhet gäller arbetssökande som vill byta yrke och består av vägledning om tillgängliga arbeten, kompetenskrav och utbildning, praktikprogram och resebidrag. 300 arbetstagare som omfattas av stödet beräknas ta del av denna åtgärd. – Utbildning och omskolning: Denna åtgärd kommer att ge utbildning på individuell nivå i ny kompetens för nya arbetstillfällen. De arbetstagare som omfattas behöver byta yrke till ett sådant som efterfrågas. Ett brett urval av utbildning kommer att erbjudas. Utbildningens längd varierar från 1 till 24 månader med ett genomsnitt på sex månader. 350 arbetstagare som omfattas av stödet beräknas ta del av denna åtgärd. – Stöd för egenföretagande. Denna åtgärd riktas till arbetstagare som vill starta eget företag. De kommer att få särskild vägledning om utarbetandet av verksamhetsplaner och att ansöka om de medel som krävs för att starta företaget. De som beslutar att starta ett företag kommer att få utbildning i skattelagstiftning, redovisning och arbetsrätt samt i arbetsmiljö- och miljöfrågor. 70 arbetstagare som omfattas av stödet beräknas ta del av denna åtgärd. – Jobbsökarbidrag kommer att erbjudas arbetstagare som deltar i aktiva åtgärder. Bidragen beräknas på grundval av ”per dag av verksamhet” för ett genomsnitt av 6 månaders deltagande. Det beräknas att 300 arbetstagare som omfattas kommer att erbjudas detta stöd. – Resebidrag omfattar pendlingskostnader och ges utöver andra ersättningar. Det beräknas att 150 arbetstagare som omfattas kommer att erbjudas detta stöd. – Åtgärder för att aktivera äldre arbetstagare. Denna verksamhet kommer att omfatta inrättandet av en kompetensplattform för äldre arbetstagare tillsammans med länsstyrelsen och Lunds universitet. De som är intresserade av att starta ett företag kommer att få stöd i form av omfattande utbildning och marknadsföring. 100 arbetstagare som omfattas av stödet beräknas ta del av denna åtgärd. 19. Utgifterna för att genomföra de åtgärder som får stöd genom fonden och som ingår i ansökan omfattar förvaltning och kontroller samt information och marknadsföring, i enlighet med artikel 3 i förordning (EG) nr 1927/2006. Sverige planerar att tillverka affischer och annat informationsmaterial och anordna en konferens för att informera om verksamheten. 20. De individanpassade tjänster som de svenska myndigheterna föreslår är aktiva arbetsmarknadsåtgärder som kan beviljas stöd enligt artikel 3 i förordning (EG) nr 1927/2006. De svenska myndigheterna uppskattar de sammanlagda kostnaderna för tjänsterna till 6 396 600 euro och genomförandekostnaderna till 258 560 euro (= 3,9 % av det sammanlagda beloppet). Sverige begär sammanlagt 4 325 854 euro i stöd från fonden (65 % av de sammanlagda kostnaderna). Åtgärder || Beräknat antal arbetstagare || Beräknad kostnad per arbetstagare (i euro) || Total kostnad (fonden och nationell samfinansiering) (i euro) Individanpassade tjänster (artikel 3 första stycket i förordning (EG) nr 1927/2006) Stöd i jobbsökandet || 700 || 81 || 56 700 Yrkesvägledning || 300 || 540 || 162 000 Utbildning och omskolning || 350 || 9 000 || 3 150 000 Stöd för egenföretagande || 70 || 7 170 || 501 900 Jobbsökarbidrag || 300 || 7 170 || 2 151 000 Resebidrag || 150 || 500 || 75 000 Åtgärder för att aktivera äldre arbetstagare || 100 || 3 000 || 300 000 Delsumma individanpassade tjänster || || 6 396 600 Kostnader för att genomföra de åtgärder som får stöd genom fonden (artikel 3 tredje stycket i förordning (EG) nr 1927/2006) Förberedande åtgärder || || 91 803 Förvaltning || || 91 190 Information och marknadsföring || || 50 000 Kontroller || || 25 567 Delsumma genomförandekostnader || || 258 560 Summa beräknade kostnader || || 6 655 160 Stöd från fonden (65 % av de sammanlagda kostnaderna) || || 4 325 854 21. Sverige bekräftar att de åtgärder som beskrivs ovan kompletterar de åtgärder som finansieras genom strukturfonderna och att det har vidtagits åtgärder för att förhindra finansiering från båda fonderna. Datum då de individanpassade tjänsterna för de berörda arbetstagarna startade eller enligt planerna ska starta 22. De individanpassade tjänsterna i det samordnade paket som Sverige vill att fonden ska finansiera började tillhandahållas 26 oktober 2010. Eventuellt stöd från fonden kan därmed beviljas från och med detta datum. Samråd med arbetsmarknadens parter 23. De svenska offentliga arbetsförmedlingarna har information om de planerade uppsägningarna, varför fortlöpande kontakter upprätthålls med arbetsgivarna, de fackliga organisationerna och andra berörda parter. Organisationen Invest in Skåne tog initiativ till ansökan och medverkade vid beredningen av projektet. Arbetsförmedlingen i Lund hade regelbundna kontakter med ett företagarnätverk på AstraZeneca. De tre viktigaste fackliga organisationerna deltog i diskussionerna om ansökan. Trygghetsrådets organisation för företagsledning och de fackliga organisationerna kommer att delta i styrgruppen. 24. De svenska myndigheterna har bekräftat att kraven rörande kollektiva uppsägningar i den nationella lagstiftningen och i EU-lagstiftningen uppfylls. Obligatoriska åtgärder enligt nationell lagstiftning eller kollektivavtal 25. Vad gäller kriterierna i artikel 6 i förordning (EG) nr 1927/2006 har de svenska myndigheterna i sin ansökan angett följande: · Att det ekonomiska stödet från fonden inte ersätter några åtgärder som åligger företagen enligt nationell lagstiftning eller kollektivavtal. · Att åtgärderna stöder enskilda arbetstagare och inte används till omstrukturering av företag eller sektorer. · Att de stödberättigande åtgärderna inte beviljas stöd från något annat av EU:s finansieringsinstrument. Förvaltnings- och kontrollsystem 26. Sverige har meddelat kommissionen att det ekonomiska stödet kommer att förvaltas av de svenska offentliga arbetsförmedlingarna, som har utsetts till förvaltnings- och utbetalningsmyndighet. Projektets räkenskaper ska granskas av internrevisionen, som är ett separat organ knutet till Arbetsförmedlingens styrelse. Finansiering 27. På grundval av Sveriges ansökan föreslås fonden stödja det samordnade paketet av individanpassade tjänster med 4 325 854 euro, vilket utgör 65 % av de sammanlagda kostnaderna. Det belopp som kommissionen föreslår ska anslås ur fonden grundar sig på de uppgifter som Sverige lämnat. 28. Med hänsyn till det största möjliga stödbeloppet från fonden enligt artikel 10.1 i förordning (EG) nr 1927/2006, liksom möjligheten att omfördela budgetanslag, föreslår kommissionen att det sammanlagda beloppet ovan anslås ur fonden och tilldelas enligt rubrik 1a i budgetramen. 29. Det föreslagna stödbeloppet innebär att över 25 % av det högsta tillåtna årliga belopp som öronmärkts för fonden är tillgängligt under årets sista fyra månader, enligt kraven i artikel 12.6 i förordning (EG) nr 1927/2006. 30. Genom detta förslag om att utnyttja fonden inleder kommissionen det förenklade trepartsförfarandet enligt punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006. Budgetmyndighetens två parter uppmanas godkänna såväl behovet av att använda medel ur fonden som det begärda beloppet. Kommissionen ber också den av budgetmyndighetens två parter som, på lämplig politisk nivå, först når enighet om förslaget om utnyttjande av fonden att underrätta den andra parten och kommissionen om sina avsikter. Om någon av budgetmyndighetens två parter motsätter sig förslaget kommer ett formellt trepartsmöte att sammankallas. 31. Kommissionen lägger separat fram en begäran om överföring för att kunna föra in särskilda åtagandebemyndiganden i 2012 års budget, enligt punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006. Källa till betalningsbemyndiganden 32. Anslagen från budgetposten för fonden kommer att användas för att täcka det belopp på 4 325 854 euro som krävs för den här ansökan. Förslag till EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (ansökan EGF/2011/015/SE/AstraZeneca från Sverige) EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning[6], särskilt punkt 28, med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1927/2006 av den 20 december 2006 om upprättande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter[7], särskilt artikel 12.3, med beaktande av Europeiska kommissionens förslag[8], och av följande skäl: (1) Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (nedan kallad fonden) inrättades för att ge kompletterande stöd till arbetstagare som blivit arbetslösa till följd av de genomgripande strukturförändringar som skett inom världshandeln på grund av globaliseringen och för att underlätta deras återinträde på arbetsmarknaden. (2) Tillämpningsområdet för fonden har utvidgats, och mellan den 1 maj 2009 och den 30 december 2011 var det möjligt att söka stöd för åtgärder som riktas till arbetstagare som blivit uppsagda som en direkt följd av den globala finansiella och ekonomiska krisen. (3) Det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 gör det möjligt att använda medel från fonden upp till ett belopp på högst 500 miljoner euro per år. (4) Sverige lämnade den 23 december 2011 in en ansökan om medel från fonden med anledning av uppsägningar vid företaget AstraZeneca, och kompletterade ansökan med uppgifter fram till den 16 april 2012. Ansökan uppfyller villkoren för fastställande av det ekonomiska stödet enligt artikel 10 i förordning (EG) nr 1927/2006. Kommissionen föreslår därför att ett belopp på 4 325 854 euro ska anslås. (5) Fonden bör därför utnyttjas för att bevilja det ekonomiska stöd Sverige ansökt om. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter ska belastas med 4 325 854 euro i åtagande- och betalningsbemyndiganden ur Europeiska unionens allmänna budget för 2012. Artikel 2 Detta beslut ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning. Utfärdat i Bryssel den På Europaparlamentets vägnar På rådets vägnar Ordförande Ordförande [1] EUT C 139, 14.6.2006, s. 1. [2] EUT L 406, 30.12.2006, s. 1. [3] I enlighet med artikel 3 tredje stycket i förordning (EG) nr 1927/2006. [4] 2011 Global R&D Funding Forecast [global forsknings- och utvecklingsfinansieringsprognos], www.rdmag.com [5] “Dynamics in the Pharma and Biotech Industry”, Frost & Sullivan, 2010, www.frost.com [6] EUT C 139, 14.6.2006, s. 1. [7] EUT L 406, 30.12.2006, s. 1. [8] EUT C […], […], s. […].