[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel den 30.5.2007

SEK(2007) 724 slutlig

Rekommendation till

RÅDETS YTTRANDE

enligt artikel 9.3 i rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om Tjeckiens uppdaterade konvergensprogram för 2006–2009

(framlagt av kommissionen)

MOTIVERING

1. ALLMÄN BAKGRUND

Stabilitets- och tillväxtpakten, som trädde i kraft den 1 juli 1998, syftar till att genom sunda offentliga finanser stärka förutsättningarna för prisstabilitet och stark hållbar tillväxt som kan bidra till ökad sysselsättning. Reformen av pakten 2005 genomfördes mot bakgrund av att pakten hade visat sig användbar för att förankra budgetdisciplin, men reformen syftade till att stärka dess effektivitet och ekonomiska underbyggnad samt säkerställa de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet.

Enligt rådets förordning (EG) nr 1466/97 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken[1], som utgör en del av stabilitets– och tillväxtpakten, skall medlemsstaterna lägga fram stabilitets– eller konvergensprogram och årliga uppdateringar av dessa för rådet och kommissionen (medlemsstater som redan har övergått till den gemensamma valutan lägger fram (uppdaterade) stabilitetsprogram och medlemsstater som ännu inte har gjort det lägger fram (uppdaterade) konvergensprogram). Tjeckiens första konvergensprogram lämnades in i maj 2004. I enlighet med förordningen yttrade sig rådet om programmet den 5 juli 2004, på grundval av en rekommendation från kommissionen och efter att ha hört Ekonomiska och finansiella kommittén. Enligt samma förfarande bedöms uppdaterade stabilitets- och konvergensprogram av kommissionen och granskas av den ovannämnda kommittén. De kan även granskas av rådet.

2. BAKGRUND TILL BEDÖMNINGEN AV DET UPPDATERADE PROGRAMMET

Kommissionen har granskat den senaste uppdateringen av Tjeckiens konvergensprogram, som lades fram 15 mars 2007, och har antagit en rekommendation till rådets yttrande om detta program (se faktarutan när det gäller de viktigaste punkterna i bedömningen).

För att beskriva den bakgrund mot vilken strategin för de offentliga finanserna i det uppdaterade konvergensprogrammet bedöms sammanfattas i denna motivering följande:

1. Den ekonomiska utvecklingen och utvecklingen av de offentliga finanserna under de senaste tio åren.

2. Landets ställning när det gäller paktens korrigeringsaspekt (förfarandet vid alltför stora underskott).

3. Den senaste bedömningen av landets ställning när det gäller paktens preventiva aspekt (en sammanfattning av rådets yttrande om den föregående uppdateringen av konvergensprogrammet).

4. Kommissionens bedömning av det nationella reformprogrammet från november 2006.

2.1. Den senaste ekonomiska utvecklingen och utvecklingen av de offentliga finanserna

Den tjeckiska ekonomin har gynnats av stabil tillväxt under de senaste sex åren, efter att landet kommit ur en konjunkturnedgång under slutet av 90-talet. Under de båda senaste åren har man kunnat registrera rekordnoteringar för den årliga tillväxten av ekonomin motsvarande 6 % av BNP. Situationen på arbetsmarknaden har förbättrats stadigt sedan 2004, och arbetslösheten har sjunkit till cirka 7 % under 2006. BNP per capita ligger för närvarande på 76,2 % av EU-genomsnittet. HIKP-inflationen var obetydligt över 2 % under 2006.

Sedan 2004 har den årliga budgetens saldo visat på mindre underskott än riktvärdena, trots överskridanden av utgiftstaken i de medelfristiga ramarna för de offentliga finanserna, vilket huvudsakligen beror på att tillväxten blivit starkare än beräknat och att outnyttjade anslag i budgeten förts över till en reservfond.

2.2. Förfarandet vid alltför stora underskott när det gäller Tjeckien

Den 5 juli 2004 antog rådet ett beslut enligt vilket Tjeckien hade ett alltför stort underskott i den mening som avses i artikel 104.6. Rådet riktade samtidigt en rekommendation enligt artikel 104.7 till Tjeckien där det preciserades att det alltför stora underskottet måste ha korrigerats senast 2008. Tjeckien rekommenderades särskilt att få det alltför stora underskottet att upphöra snarast möjligt genom att vidta åtgärder på medellång sikt för att på ett trovärdigt och varaktigt sätt och i enlighet med den plan för minskning av underskottet som angavs i rådets yttrande av den 5 juli 2004 om det konvergensprogram som överlämnades i maj 2004 uppnå målet att senast 2008 få underskottet att underskrida 3 % av BNP. Vidare rekommenderades Tjeckien att kraftfullt genomföra de åtgärder som redovisades i konvergensprogrammet från maj 2004, bland annat en nedskärning av lönekostnaderna för den centrala förvaltningen och utgiftsminskningar på de enskilda ministerierna, och att senast den 5 november 2004 effektivt genomföra de planerade åtgärderna för att nå riktvärdet för 2005 års underskott.

Den 22 december 2004 fann kommissionen att den tjeckiska regeringen, inom tidsfristen fram till den 5 november, som svar på rådets rekommendation effektivt hade genomfört de planerade åtgärderna, och att inga ytterligare åtgärder var nödvändiga inom förfarandet vid alltför stora underskott.

2.3. Bedömningen i rådets yttrande om det föregående programmet

Den 24 januari 2006 antog rådet sitt yttrande om den föregående uppdateringen av konvergensprogrammet för perioden 2005–2008. Rådet uttalade att ” programmet följer den väg för underskottsanpassning som fastställts i rådets rekommendationer enligt artikel 104.7.” Vidare uppmanade rådet Tjeckien att ”(i) med hänsyn till möjligheten till ett bättre budgetresultat 2005, samt utsikterna till fortsatt stark tillväxt, öka ansträngningarna att anpassa budgeten strukturellt med tanke på den lilla marginal under referensvärdet som planeras för 2008 (tidsfristen för korrigering av det alltför stora underskottet) och för att se till att målen på medellång sikt uppnås snabbare, (ii) höja budgetplaneringens kvalitet, särskilt genom att analysera orsakerna till de betydande outnyttjade medlen från tidigare budgetår och genom på medellång sikt stärka utgiftstakens roll, (iii) förbättra de offentliga finansernas hållbarhet på lång sikt, särskilt genom att påskynda pensionsreformen och genomföra reformen av vårdsystemet.”

2.4. Kommissionens bedömning av det nationella reformprogrammet från november 2006

Rapporten om genomförandet av Tjeckiens nationella reformprogram, som skall tas fram inom ramen för den förnyade Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning, lades fram den 21 november 2006. I Tjeckiens nationella reformprogram anges följande centrala problem och prioriteringar: fortsatt reform av de offentliga finanserna, ökad konkurrenskraft för industrin ,utan att frångå kravet på en hållbar resursanvändning, och ökad flexibilitet på arbetsmarknaden.

Av kommissionens bedömning av denna rapport (antagen i samband med dess årliga lägesrapport i december 2006 [2] ) framgår att Tjeckien gör vissa framsteg i genomförandet av sitt nationella reformprogram. På flera områden visar sig inga klara framsteg: några reformer har uppskjutits och andra har inte satts i gång. Den starka ekonomiska tillväxten bör dock underlätta reformarbetet. På det makroekonomiska området finns det vissa risker, särskilt för konsolideringen på medellång sikt av de offentliga finanserna och dessas långsiktiga hållbarhet med hänsyn till den demografiska utvecklingen. Även om Tjeckien generellt sett har gjort relativt goda framsteg på det mikroekonomiska området är framstegen inom forskning och utveckling måttliga. På arbetsmarknadsområdet krävs ytterligare insatser för att ta itu med den centrala uppgiften att öka flexibiliteten på arbetsmarknaden.

Mot bakgrund av konstaterade starka och svaga sidor rekommenderades Tjeckien att vidta åtgärder på följande områden: (i) Reformer av pensions- och sjukvårdssystemen. (ii) Samarbete mellan privata och offentliga FoU-institut. (iii) Anställningsskydd och utbildning.

Faktaruta: De viktigaste punkterna i bedömningen I enlighet med artikel 5.1 (stabilitetsprogram) och artikel 9.1 (konvergensprogram) i rådets förordning (EG) nr 1466/97 tas följande punkter upp i bedömningen: Är de ekonomiska antaganden som programmet bygger på rimliga? Vilket är medlemsstatens medelfristiga mål för de offentliga finanserna? Är anpassningsplanen lämplig för att uppnå detta mål? Är de vidtagna eller föreslagna åtgärderna för att följa denna plan tillräckliga för att nå det medelfristiga målet för de offentliga finanserna över konjunkturcykeln? I bedömningen av anpassningsplanen uppmärksammas om en större anpassning görs i ekonomiskt goda tider och en mer begränsad i ekonomiskt dåliga tider. För de medlemsstater som deltar i eurosamarbetet eller i ERM II uppmärksammas vidare om medlemsstaten som riktvärde eftersträvar en årlig förbättring av det konjunkturrensade saldot, exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder, motsvarande 0,5 % av BNP för att uppnå sitt medelfristiga mål för de offentliga finanserna När anpassningsplanen fastställs (för medlemsstater som ännu inte har uppnått målet), eller vid beslut om en tillfällig avvikelse från målet (för medlemsstater som har uppnått målet), ingår det ett genomförande av större strukturreformer som har direkta kostnadsbesparande effekter på lång sikt (t.ex. genom att öka den potentiella tillväxten) och därigenom har påvisbara effekter på de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet (under iakttagande av villkoret att en tillräcklig säkerhetsmarginal för referensvärdet på 3 % av BNP skall behållas och att situationen för de offentliga finanserna förväntas återgå till det medelfristiga målet under programperioden)? Särskild uppmärksamhet ägnas här pensionsreformer som syftar till att införa system med flera pelare, varav en obligatorisk pelare som fullständigt täcks av fondmedel. Är medlemsstatens ekonomiska politik förenlig med de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken? Rimligheten i programmets makroekonomiska antaganden bedöms med utgångspunkt i kommissionens vårprognos 2007 och i enlighet med den allmänt vedertagna metoden för beräkning av potentiell total produktion och konjunkturrensade saldon. Bedömningen av förenligheten med de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken bygger på de allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken när det gäller de offentliga finanserna som ingår i de integrerade riktlinjerna för perioden 2005–2008. Bedömningen tar också upp följande: Utvecklingen av skuldkvoten och utsikterna för de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet, vilket man ”vid övervakningen av de offentliga finanserna [bör] ägna tillräcklig uppmärksamhet” enligt rådets rapport av den 20 mars 2005 ”Att förbättra genomförandet av stabilitets- och tillväxtpakten”. I ett meddelande från kommissionen av den 12 oktober 2006 anges metoden för att bedöma den långsiktiga hållbarheten[3]. Graden av integration med de nationella reformprogram som medlemsstaterna överlämnat inom ramen för Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning. I sin följenot av den 7 juni 2005 till Europeiska rådet om de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken för perioden 2005–2008 framhöll Ekofinrådet att de nationella reformprogrammen borde vara förenliga med stabilitets– och konvergensprogrammen. Efterlevnaden av uppförandekoden[4], som bl.a. föreskriver en gemensam struktur och uppsättning tabeller för stabilitets– och konvergensprogrammen. |

- Rekommendation till

RÅDETS YTTRANDE

enligt artikel 9.3 i rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om Tjeckiens uppdaterade konvergensprogram för 2006–2009

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR AVGIVIT FÖLJANDE YTTRANDE

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken[5], särskilt artikel 9.3 i denna,

med beaktande av kommissionens rekommendation, och

efter att ha hört Ekonomiska och finansiella kommittén.

HÄRIGENOM FRAMFÖRS FÖLJANDE.

5. Den [10 juli 2007] granskade rådet Tjeckiens uppdaterade konvergensprogram, som omfattar perioden 2006–2009. Överlämnandet av uppdateringen försenades och skedde den 15 mars 2007 i stället för inom tidsfristen enligt uppförandekoden, den 1 december 2006, till följd av den inrikespolitiska situationen i Tjeckien där en ny regering fick parlamentets godkännande den 19 januari 2007 efter de allmänna valen i juni 2006.

6. Enligt programmets bakomliggande makroekonomiska scenario beräknas tillväxten av reala BNP minska från 6,1 % 2006 till 4,9 % 2007, varefter den i stort sett stabiliseras. Mot bakgrund av nu tillgängliga uppgifter verkar scenariot baseras på rimliga tillväxtantaganden. Inflationsberäkningarna i programmet verkar också vara realistiska.

7. Enligt kommissionens vårprognos 2007 beräknas underskottet i den offentliga sektorns finanser för 2006 uppgå till 2,9 % av BNP, vilket kan jämföras med målet på 3,8% av BNP i den föregående uppdateringen av konvergensprogrammet. Att underskottet blir mindre än beräknat kan bland annat tillskrivas en starkare tillväxt av BNP och sysselsättning samt att en beaktansvärd del av de outnyttjade budgetanslagen förts över till det följande budgetåret.

8. Det centrala målet för programmets medelfristiga strategi för de offentliga finanserna är att uppnå långsiktig hållbarhet, bland annat närma sig det medelfristiga målet, ett strukturellt saldo (dvs. ett konjunkturrensat saldo exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder) på 1 % av BNP. Enligt programmet beräknas det samlade underskottet öka till 4 % av BNP under 2007, huvudsakligen till följd av diskretionära ökningar av de sociala utgifterna, varefter det gradvis kommer att sjunka till 3,5 % av BNP 2008 och 3,2 % av BNP 2009. Det primära underskottet väntas minska från 2,4 % av BNP 2006 till 1,6 % av BNP 2009. Den planerade konsolideringen av de offentliga finanserna efter 2007 bygger på att intäkterna ökar med 0,4 procentenheter av BNP under programperioden, vilket särskilt gäller ”övriga intäkter” (till följd av inte närmare specificerade åtgärder, som dock troligen avser överföringar från EU), något som mer än väl kommer att uppväga minskade skatter och sociala avgifter. I huvudsak är dock konsolideringen utgiftsdriven genom en konsekvent minskning av den offentliga konsumtionen, framför allt till följd av återhållsamhet med lönerna inom den offentliga sektorn, vilket mer än väl kommer att uppväga ökade offentliga investeringar och räntekostnader. I jämförelse med den föregående uppdateringen senareläggs i programmet den planerade minskningen av underskottet till under referensvärdet på 3 % av BNP med minst två år mot bakgrund av ett gynnsammare makroekonomiskt scenario. Det skall påpekas att programmet också innehåller en alternativ plan, som övervägs av regeringen, med lägre underskottsmål på 3,2 % av BNP för 2008 och 2,8 % av BNP för 2009. Detta bygger på ett flertal politiska åtgärder och på ökad flexibilitet i de offentliga finanserna genom att andelen obligatoriska utgifter minskas. Detta är dock beroende av politiska åtgärder som fortfarande inte är slutgiltigt utformade och godkända, och det är endast för de tidigare nämnda högre underskottsmålen som det i programmet anges sammanhängande och tillräckligt kvantifierade finanspolitiska ramar på medellång sikt.

9. Det strukturella underskottet, beräknat enligt den allmänt vedertagna metoden, beräknas försämras från cirka 3½ % av BNP 2006 till omkring 4½ % av BNP 2007, innan det gradvis förbättras till 3½ % av BNP 2009. Liksom i den föregående uppdateringen är programmets medelfristiga mål för de offentliga finanserna ett strukturellt underskott på 1 % av BNP. Jämfört med den föregående uppdateringen har tiden för uppnåendet av det medelfristiga målet senarelagts med ett år, till 2013. Eftersom det medelfristiga målet är mer långtgående än minimiriktmärket (ett beräknat underskott på cirka 1,5 % av BNP), bör dess uppfyllande skapa en tillräcklig säkerhetsmarginal mot ett alltför stort underskott. Målet på medellång sikt är en adekvat avspegling av skuldkvoten och den genomsnittliga potentiella produktionstillväxten på lång sikt.

10. Riskerna i programmets beräkningar av de offentliga finanserna verkar i stort sett uppväga varandra. Det makroekonomiska scenariots risker är i stort sett neutrala, medan skatteprognoserna verkar baseras på försiktiga antaganden. Den planerade konsolideringen av de offentliga finanserna bygger i mycket stor utsträckning på åtstramningar i utgifterna för offentlig konsumtion, men i programmet ges inte tillräckliga kompletterande uppgifter om hur detta skall åstadkommas. Å andra sidan har Tjeckien under senare år skaffat sig goda meriter när det gäller att nå uppsatta mål. Detta har dock underlättats av att tillväxten blivit högre än förväntat. Det finns också politiska risker till följd av att styrkeförhållandena i parlamentet är mycket jämna.

11. Utifrån denna riskbedömning verkar programmets finanspolitiska inriktning inte vara förenlig med en korrigering av det alltför stora underskottet senast 2008 i enlighet med rådets rekommendation av den 5 juli 2004. Eftersom det nu råder goda tider för ekonomin och tillväxten är högre än vad som förutsågs när rådet utfärdade sin rekommendation i juli 2004 finns det gott utrymme för att intensifiera konsolideringsarbetet och uppnå en snabbare minskning av underskottet än vad som förutsågs i programmet.

12. Den offentliga bruttoskulden beräknas ha uppgått till 30,4 % av BNP under 2006, vilket ligger klart under fördragets referensvärde på 60 % av BNP. Enligt programmet förutses skuldkvoten öka med nästan två procentenheter under programperioden.

13. De långsiktiga effekterna på de offentliga finanserna av befolkningens åldrande är klart större i Tjeckien än genomsnittet i EU, bland annat till följd av en betydande ökning av pensions- och sjukvårdsutgifterna som andel av BNP. Om strukturreformer genomförs, särskilt på pensions- och sjukvårdsområdena, i syfte att begränsa den betydande ökningen av de åldersrelaterade utgifterna, skulle detta minska riskerna för de offentliga finansernas hållbarhet. Det saldo för de offentliga finanserna som förväntas vid slutet av programperioden är klart sämre än vid tidigare prognostillfällen och medför en risk för hållbarheten i de offentliga finanserna, redan innan de långsiktiga effekterna på dessa av befolkningens åldrande tas med i beräkningen. En mer långtgående konsolidering av de offentliga finanserna än vad som planeras för närvarande skulle därför bidra till att minska riskerna för dessas hållbarhet. Sammantaget förefaller riskerna för de offentliga finansernas hållbarhet vara stora i Tjeckien.

14. Konvergensprogrammet innehåller inte någon kvalitativ bedömning av de samlade effekterna enligt rapporten från november 2006 av genomförandet av det nationella reformprogrammet inom ramen för den medelfristiga strategin för de offentliga finanserna. Vidare ges inga systematiska uppgifter om de direkta budgetkostnader (eller budgetbesparingar) som de viktigaste planerade reformerna i det nationella reformprogrammet ger upphov till, med undantag av de ökade FoU-utgifterna i 2007 års budget, men beräkningarna i programmet förefaller ta hänsyn till inverkan på de offentliga finanserna av de åtgärder som beskrivs i det nationella reformprogrammet. De finanspolitiska åtgärderna i konvergensprogrammet verkar ligga i linje med åtgärderna i det nationella reformprogrammet. Detta gäller särskilt förskjutningen av skattetrycket från den direkta till den indirekta beskattningen och det ökade stödet till forskning och utveckling.

15. Programmets finanspolitiska strategi överensstämmer inte med de allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken som ingår i de integrerade riktlinjerna för perioden 2005–2008. Detta beror framför allt på avvikelsen från den anpassningsplan som rådet angav i juli 2004 för korrigeringen av det alltför stora underskottet och de bristande framstegen i pensions- och sjukvårdsreformen.

16. När det gäller uppgiftskraven i uppförandekoden för stabilitets- och konvergensprogram innehåller programmet alla obligatoriska uppgifter och de flesta av de frivilliga uppgifterna[6].

Sammantaget är slutsatsen att programmet innebär en senareläggning av korrigeringen av det alltför stora underskottet till 2010, i stället för den tidsfrist som angavs i rådets rekommendation från juli 2004 enligt artikel 104.7, nämligen år 2008, och detta trots att tillväxtutsikterna blivit bättre och 2006 års underskott lägre än förväntat. Eftersom tillväxten är stadig skulle denna senareläggning – som är en följd av att underskottet ökar, i första hand på grund av planerade ökningar av de sociala utgifterna under 2007 – också leda till en konjunkturförstärkande expansionistisk inriktning på finanspolitiken.

Mot bakgrund av denna bedömning uppmanar rådet Tjeckien att göra följande:

(i) Begränsa försämringen av de offentliga finanserna under 2007 och se till att det alltför stora underskottet korrigeras på ett trovärdigt och hållbart sätt senast under år 2008.

(ii) Se över utgifternas sammansättning i syfte att minska de obligatoriska utgifternas andel.

(iii) Att, med hänsyn till den beräknade ökningen av de åldersrelaterade utgifterna, förbättra de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet genom att genomföra de nödvändiga pensions- och sjukvårdsreformerna.

Jämförelse av nyckeltal i makroekonomiska beräkningar och budgetberäkningar

Real BNP (förändring i %) | KP mars 2007 | 2005 6,1 | 2006 6,0 | 2007 4,9 | 2008 4,8 | 2009 4,8 |

KOM maj 2007 | 6,1 | 6,1 | 4,9 | 4,9 | Uppgift saknas |

KP nov. 2005 | 4,8 | 4,4 | 4,2 | 4,3 | Uppgift saknas |

HIKP-inflation (i %) | KP mars 2007 | 1,6 | 2,4 | 2,6 | 2,5 | 2,5 |

KOM maj 2007 | 1,6 | 2,1 | 2,4 | 2,9 | Uppgift saknas |

KP nov. 2005 | 1,5 | 2,2 | 2,0 | 2,1 | Uppgift saknas |

Produktionsgap (i % av potentiell BNP) | KP mars 20071 | -0,7 | 0,9 | 1,1 | 1,0 | 1,0 |

KOM maj 20073 | -1,1 | 0,4 | 0,5 | 0,5 | Uppgift saknas |

KP nov. 20051 | -0,8 | -0,1 | 0,3 | 0,8 | Uppgift saknas |

Saldo i de offentliga finanserna (i % av BNP) | KP mars 20076 | -3,6 | -3,5 | -4,0 | -3,5 | -3,2 |

KOM maj 2007 | -3,5 | -2,9 | -3,9 | -3,6 | Uppgift saknas |

KP nov. 2005 | -4,8 | -3,8 | -3,3 | -2,7 | Uppgift saknas |

Primärt saldo (i % av BNP) | KP mars 2007 | -2,5 | -2,4 | -2,6 | -2,0 | -1,6 |

KOM maj 2007 | -2,4 | -1,8 | -2,8 | -2,6 | Uppgift saknas |

KP nov. 2005 | -4,1 | -3,0 | -2,4 | -1,7 | Uppgift saknas |

Konjunkturrensat saldo (i % av BNP) | KP mars 20071 | -3,4 | -3,9 | -4,4 | -3,9 | -3,5 |

KOM maj 2007 | -3,1 | -3,1 | -4,1 | -3,8 | Uppgift saknas |

KP nov. 20051 | -4,5 | -3,8 | -3,4 | -3,0 | Uppgift saknas |

Strukturellt saldo2 (i % av BNP) | KP mars 2007 | -3,4 | -3,9 | -4,4 | -3,9 | -3,5 |

KOM maj 20074 | -2,0 | -2,8 | -4,1 | -3,8 | Uppgift saknas |

KP nov. 20055 | -3,4 | -3,8 | -3,4 | -3,0 | Uppgift saknas |

Offentlig bruttoskuld (i % av BNP) | KP mars 2007 | 30.4 | 30.6 | 30.5 | 31.3 | 32.2 |

KOM maj 2007 | 30.4 | 30.4 | 30.6 | 30.9 | Uppgift saknas |

KP nov. 2005 | 37.4 | 37.1 | 37.9 | 37.8 | Uppgift saknas |

Anmärkningar |

11Kommissionens beräkningar baseras på uppgifterna i programmet. |

2Konjunkturrensat saldo (liksom i föregående rader), exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder. |

5Baserat på en beräknad potentiell tillväxt på 4,2%, 4,6%, 4,8% respektive 4,9% under perioden 2005–2008. |

5Engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder enligt kommissionens vårprognos 2007. |

(1,1 % av BNP 2005 och 0,2 % av BNP 2006, båda ökande underskott.) |

5Engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder enligt konvergensprogrammet 2005. |

(1,1 % av BNP 2005, minskande underskott.) |

6Alternativa underskottsmål som bygger på ännu ej antagna beslut. |

av den nya tjeckiska regeringen: 3,2 % av BNP 2008 och 2,8 % av BNP 2009. |

Källor: |

Konvergensprogrammet (KP), kommissionens vårprognos 2007 (KOM) och kommissionens beräkningar. |

[1] EGT L 209, 2.8.1997, s. 1. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1055/2005 (EUT L 174, 7.7.2005, s. 1). De dokument som det hänvisas till i texten återfinns på följande webbplats:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[2] Meddelande från kommissionen inför Europeiska rådets vårmöte: ”Genomförandet av den förnyade Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning – Ett år av resultat”, 12.12.2006, KOM(2006) 816.

[3] Meddelande från kommissionen till rådet och Europaparlamentet – De offentliga finansernas hållbarhet på lång sikt i EU, 12.10.2006, KOM(2006) 574, och Europeiska kommissionen, Generaldirektoratet för ekonomi och finans (2006): ”The long-term sustainability of public finances in the European Union”, European Economy nr 4/2006.

[4] ”Närmare angivelser för genomförandet av stabilitets- och tillväxtpakten samt riktlinjer för stabilitets- och konvergensprogrammens utformning och innehåll”, som godkändes av Ekofinrådet den 11 oktober 2005.

[5] EGT L 209, 2.8.1997, s. 1. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1055/2005 (EUT L 174, 7.7.2005, s. 1). De dokument som det hänvisas till i texten återfinns på följande webbplats:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[6] Bland annat saknas uppgifter om offentliga utgifter per verksamhetsområde för 2009.