SV Europeiska unionens officiella tidning C 268/28

Offentliggörande av en ansökan i enlighet med artikel 6.2 i rådets förordning (EG) nr 510/2006 om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel

(2007/C 268/14)

Genom detta offentliggörande tillgodoses den rätt att göra invändningar som fastställs i artikel 7 i rådets förordning (EG) nr 510/2006 (1). Invändningar måste komma in till kommissionen senast sex månader efter dagen för detta offentliggörande.

SAMMANFATTNING

RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 510/2006

”AFUEGA'L PITU”

EG nr: ES/0307/20.08.2003

SUB ( X ) SGB ( )

I denna sammanfattning anges de viktigaste uppgifterna i produktspecifikationen i informationssyfte.

1. Behörig mundignet i medlemsstaten

Namn: Subdirección General de Calidad Agroalimentaria y Agricultura Ecológica. Dirección General de Industria Agroalimentaria y Alimentación. Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación de España Adress: Infanta Isabel, 1 E-28071 Madrid Tfn (34) 91 347 53 94 Fax (34) 91 347 54 10 E-post: sgcaproagro@mapya.es

2. Grupp

Namn: Quesería La Borbolla, C.B. y otros Antal: La Borbolla, 9 E-33820 Grado Tfn (34) 985 75 08 10 Fax (34) 985 75 08 10 E-post: queseríalaborbolla@hotmail.com Sammansättning: Producenter/bearbetningsföretag( X ) Annan ( )

3. Produkttyp

Klass: 1.3 – Ost

4. Produktspecifikation

(Sammanfattning av kraven enligt artikel 4.2 i förordning (EG) nr 510/2006)

4.1 Beteckning: ”Afuega'l Pitu”

4.2 Beskrivning: Detta är en fet ost som kan vara antingen färsk eller mogen. Den är framställd av pastöriserad komjölk som genom koagulering bildar en mjuk massa med vit eller, om paprika tillsätts, orangeröd färg. För ostar som får mogna i 60 dagar behöver mjölken dock inte pastöriseras.

Den färdiga produkten är en ost som har formen av en avhuggen kon eller en pumpa. Den väger 200–600 gram, är 5–12 centimeter lång och har en diameter på 8–14 centimeter vid basen. Osten har en naturlig skorpa av varierande konsistens beroende på mognadsgrad och eventuell paprikatillsats.

Fyra traditionella namn används, även om de slutliga egenskaperna är liknande.

Atroncau blancu: avhuggen kon, ej omrörd, vit.

Atroncau roxu: avhuggen kon, omrörd, orangeröd.

Trapu blancu: pumpaformad, omrörd, vit.

Trapu roxu: pumpaformad, omrörd, orangeröd.

Vad gäller de kemiska egenskaperna har osten ett minsta torrsubstansinnehåll på 30 %, en minsta fett- och proteinhalt i torrsubstansen på 45 % respektive 35 % och ett pH-värde mellan 4,1 och 5.

Vad gäller de organoleptiska egenskaperna är färgen vit med en tendens att gulna i takt med mognaden, eller så är den röd-orange om paprika har lagts till. Smaken är lätt syrlig, svagt salt eller osaltad, krämig och rätt torr. De röda ostarna har en kraftig och mer pikant smak. Osten har en mild arom som förstärks i takt med mognaden. Ostmassan har en mer eller mindre mjuk konsistens, men den förlorar denna egenskap i takt med att den mognar.

4.3 Geografiskt område: Den skyddade ursprungsbeteckningen ”Afuega'l Pitu” omfattar kommunerna: Morcín, Riosa, Santo Adriano, Grado, Salas, Pravia, Tineo, Belmonte, Cudillero, Candamo, Las Regueras, Muros del Nalón och Soto del Barco. Alla faser av ostframställningen, inbegripet mognaden samt produktionen av den mjölk som används som råvara, äger rum i detta område.

4.4 Bevis på ursprung: Certifieringen sker genom visuella kontroller, kontroller av dokument och provtagningar. I enlighet med de nämnda kraven på skyddad ursprungsbeteckning får ”Afuega'l Pitu” endast användas på ostar som gjorts av mjölk från registrerade boskapsgårdar, och mjölken ska ha framställts i mejerier som är registrerade hos det behöriga kontrollorganet i överensstämmelse med reglerna i detta dokument, reglerna för den skyddade ursprungsbeteckningen och bestämmelserna i kvalitets- och förfarandehandboken som har granskats och certifierats av kontrollorganets tekniker i överensstämmelse med gällande förfaranden.

De certifierade ostarna märks med numrerade kontrolletiketter som utfärdas av kontrollorganet och som bär logotypen för den skyddade ursprungsbeteckningen ”Afuega'l Pitu”.

4.5 Framställningsmetod: Den mjölk som används för framställning av de skyddade ostarna framställs under hygieniska förhållanden och kommer från friska kor av frisisk ras och av rasen Asturiana de los Valles samt korsningar av dessa i överensstämmelse med den gällande lagstiftningen.

Korna utfodras på traditionellt sätt vilket innebär att de betar året runt och får ett tillskott av färskt gräs, hö och ensilage från gårdarna.

Korna tillbringar ungefär halva dygnet i ladugården. Detta innebär att de under större delen av dagen går ute på betesmarkerna, samlas in vid skymningen för att mjölkas och stannar i ladugården till nästa morgon då de släpps ut på nytt efter mjölkning. Under mjölkningen kompletteras deras ranson med färskt foder, hö och ensilage från gården och, i undantagsfall om väderförhållandena är ogynnsamma, med små kvantiteter spannmåls- och baljväxtkoncentrat.

Till mjölken i ostkaret tillsätts en liten mängd ostlöpe och, om mjölken är pastöriserad, även mjölksyrakultur. Temperaturen i karet är 22–32 °C. Koaguleringen pågår 15–20 timmar.

När mjölken har koagulerat flyttas ostmassan över till perforerade formar av livsmedelsplast där massan får rinna av under cirka tolv timmar.

Därefter flyttas den delvis avrunna ostmassan över till en mindre form och ostens yta saltas. Efter tolv timmar avlägsnas formarna och ostarna förs över till perforerade brickor där ytterligare vassle avskiljs. Därefter flyttas ostarna till en kammare där de får mogna.

För ostar som görs på omrörd massa avskiljs vasslen i stora plastkärl, med hjälp av väv. Efter cirka tjugofyra timmar överförs ostmassan till en beredare för omrörning. Under omrörningen tillförs salt och eventuellt även 1 % paprika, i det senare fallet får man varianten ”trapu roxu”. Efter omrörningen överförs massan, med eller utan paprika, i formar och/eller vävar, där vasslen avskiljs i ytterligare tjugofyra timmar.

Beroende på önskad mognadsgrad, från färskost till mognad ost, ligger ostarna i dessa kammare mellan fem och sextio dagar.

Ostarna läggs i märkta och godkända förpackningar och förvaras fram till försäljningen i kylkammare vid en temperatur på 4–10 grader.

4.6 Samband:

Historiskt

Osten ”Afuega'l Pitu” finns omnämnd i skrift åtminstone sedan 1700-talet som ett medel för skattebetalning. Fram till 1800-talet kallas osten dock quesu de puñu eller Afueg'l Pitu. Félix Aramburu y Zuloaga konstaterar i slutet av samma århundrade att osten är ”den primitiva ost av sorten puñu eller afuega el pitu som är vanlig över nästan hela Asturien”. Ungefär samtidigt omnämns ostarnas utbredning i verket Asturias av Octavio Bellmunt y Fermín Canella. I detta verk beskrivs de som ”ostarna som är vanliga överallt och som kallas afuega el pitu eller andra namn”.

Även om osten i dessa källor hänförs till olika kommuner i Asturien, är källorna inte särskilt precisa och det finns därför ingen hänvisning till något avgränsat område på den tiden (eventuellt för att det handlar om en stor grupp kommuner). För att kunna dokumentera att produktionen är begränsad till ett avgränsat område, är det nödvändigt att gå till dokument av senare datum, folklig kunskap och de första producenternas register.

Det råder stor osäkerhet kring etymologin bakom namnet på denna typ av ostar. Benämningen ”Afuega'l Pitu” betyder på spanska bokstavligen ”strypa hönan” – ett gåtfullt namn för vilket man har sökt flera olika tolkningar. Tolkningarna varierar från anspelning på strypning av öppningen av den påse där vasslen avskiljs (fardela), till de svårigheter man ibland kan uppleva med att svälja osten, och till och med det faktum att ostarna traditionellt har använts som hönsfoder.

I trakterna längs floderna Narcea och Nalón, där osttypen är vanligast, användes namnet ”Afuega'l Pitu” om en samling ostar med synnerligen heterogena egenskaper och särdrag i fråga om form, mognadstid och smak.

De säregna framställningsmetoderna blev alltmer etablerade, vilket resulterade i en enda produkt med fyra traditionella namn. Den enda skillnaden mellan dem är deras färg (röd eller vit, beroende om paprika har tillsatts eller inte) och form (avhuggen kon eller pumpa, beroende på vilket formsystem som använts).

Samband med området

Området har ett havsklimat som kännetecknas av riklig, ihållande nederbörd under hela året, måttligt med direkt solljus och kraftig molnighet. Detta påverkar fodret för de djur som levererar mjölken och präglar därför produkten eftersom:

— Klimatet främjar en snabb tillväxt av gräsmarksarter som har hög kvalitet och växer överallt på områdets naturliga ängar och betesmarker. Detta gör att det finns rikliga mängder foder, även under ogynnsamma väderförhållanden, och att djuren får färskt foder året runt.

— Det gör det möjligt att fastställa en årlig rotationsplan för bete och/eller slåtter på markerna.

— Det gör det möjligt att hålla djuren ute nästan året om.

Allt detta gör att det produceras rikliga mängder mjölk av hög kvalitet med en specifik sammansättning av fettsyror och organiska syror. Detta ger osten dess särskilda organoleptiska egenskaper, särskilt vad gäller lukt och smak.

Klimatet påverkar också produkten under framställningsprocessen. Denna påverkan avser produktens utsatthet för de lokala miljöförhållandena, särskilt under faserna då vasslen tappas och massan läggs i formar (eftersom det handlar om en traditionell produktionsform). Den höga luftfuktigheten och de milda temperaturerna, kombinerat med ostproducenternas kunskap och anpassning av produktionsprocessen till klimatförhållandena bidrar till produktens särskilda konsistens.

Topografin i detta geografiska område kännetecknas allmänt av branta sluttningar mellan kusten och det högt belägna avrinningsområdet. Mer än hälften av området ligger högre än 400 meter över havsytan och mer än en fjärdedel av området ligger högre än 800 meter över havsytan.

Denna topografi har främjat utvecklingen av boskapsproduktion som ett sätt att utnyttja de utmärkta naturresurserna på de högt belägna markerna som är mindre lämpade för jordbruk, och bruka de stora slätterna i de dalar som genomkorsas av floderna Nalón och Narcea och deras bifloder.

Topografin har också haft inflytande på ostproduktionens betydelse, eftersom det bergiga området alltid har försvårat transporterna. Detta gjorde att de tidiga jordbrukarna började att använda sin överskottsmjölk till att framställa ost genom vanlig naturlig syrning. Även om terrängen är svårframkomlig har byarna med tiden blivit mindre isolerade. Detta har naturligtvis i sin tur påverkat produktionen och särskilt saluföringen av osten, genom att det har blivit möjligt att transportera den till stora befolkningscentra som, även om de aldrig har legat långt borta, har varit svåra att nå på grund av de geografiska förhållandena.

Jorden kännetecknas av en annan egenskap. Den är i allmänhet något sur (pH 6,9–6,5) med en hög halt av organiskt material och uppvisar i regel en tämligen balanserad sammansättning av kväve, fosfor, magnesium och kalium. Dessa förhållanden ger en balanserad och specifik mineralsammansättning som kan bidra till att skilja våra betesmarker från betesmarkerna inom andra geografiska områden.

Gräsmarkernas botaniska sammansättning uppvisar en stor mångfald och består i huvudsak av arter som är värdefulla för jordbruket, exempelvis olika sorters gräs, baljväxter och kransblommiga växter som utgör ett optimalt bete för nötkreatur.

Det regelbundna och kontinuerliga betet har direkt inverkan både på floran och jordmånen och främjar jordens innehåll av organiskt material. Detta beror delvis på att djuren nästan alltid befinner sig på betesmarkerna.

Tack vare betesdriften och djurens spridning av frön via spillningen har ängsfloran hållit sig i stort sett oförändrad genom tiderna.

Samband med människor:

Sedan urminnes tider har jordbruket i området varit uppbyggt kring små enheter (caserías) som har försökt vara självförsörjande genom att använda grödor och produkter från deras egna kor och får.

Bönderna använde sin överskottsmjölk till att framställa ost. Ostens värde kan tillskrivas dess särskilda konsistens och karaktäristiska smak, oavsett vilket av de fyra traditionella namn som används. Som Enric Canut, den store kännaren av spanska ostar säger: ”Om man säger ’afuega'l pitu’ var som helst i Spanien, vet folk antingen inte vad det är eller, om de gör det, så behövs det inga flera adjektiv: det är en asturisk ost”.

Den hantverksmässiga traditionen har överlevt från generation till generation, eller rättare sagt från mor till dotter, då det handlar om familjeägda ysterier, där det oftast är kvinnor som sköter produktionen enligt de gamla traditionerna.

Det var först när befolkningen blev självförsörjande som det inrättades marknader dit alla lokala ostar skickades (särskilt Grado är värt att nämnas). Tillsammans med den gradvisa förbättringen av transportmöjligheterna har detta gjort det möjligt att expandera utanför produktionsområdet och utanför Asturien.

Under andra hälften av förra århundradet ställdes det i den spanska lagstiftningen krav på att mjölken skulle pastöriseras, om den användes till framställning av ostar med en mognadstid mindre än sextio dagar. Därför utvecklades en speciell bakteriekultur som gjorde det möjligt att framställa osten med pastöriserad mjölk och ge den samma organoleptiska och reologiska egenskaper som de ostar som framställs enligt den traditionella metoden med obehandlad mjölk, och det blev samtidigt möjligt att förbättra hygienen.

Bakteriestammarna i den speciella kulturen är bättre på att producera diacetyl i den pastöriserade mjölken. Det är just doften av diacetyl som kännetecknar ”afuega'l Pitu”-osten och -ostmassan.

Sedan 1981 anordnas det en tävling för de lokala producenterna av osten ”Afuega'l Pitu” i kommunen Morcín. Detta initiativ drogs ursprungligen igång av en grupp unga människor med stöd från Hermandad de la Probe, i syfte att främja produktionen av denna typ av ost. Osten var då förhållandevis okänd och har vuxit från att ha varit en produkt som var begränsad till personlig användning och försäljning av överskottsmängderna på marknaden i Grado till att bli en produkt som finns på många bord och restauranger i Asturien och i Spanien och även i andra delar av världen.

4.7 Kontrollorgan:

Namn: Consejo Regulador de la DOP Afuega'l Pitu Adress: Polígono ind. Silvota, C/ Peñamayor, Par. 96 E-33192 Llanera Tfn (34) 985 26 42 00 Fax (34) 985 26 56 82 E-post: info@alcecalidad.com

Kontrollorganet utövar sin verksamhet som certifierande organ för livsmedel från jordbruket i enlighet med kriterierna enligt normen EN 45 011.

4.8 Märkning: De ostar som omfattas av den skyddade ursprungsbeteckningen ”Afuega'l Pitu” och som är avsedda för konsumtion märks med en numrerad etikett eller kontrolletikett som godkänns, kontrolleras och utfärdas av kontrollorganet i enlighet med föreskrifterna i kvalitetshandboken. De skyddade ostarnas etiketter och kontrolletiketter ska utöver den information som krävs enligt gällande lagstiftning vara tydligt märkta med ”Denominación de Origen Protegida – Afuega'l Pitu”.

(1) EUT L 93, 31.3.2006, s. 12.