SV    SV  EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 2.7.2007 
KOM(2007) 371 slutlig 
  
MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET, 
EUROPAPARLAMENTET, EUROPEISKA EKONOMISKA OCH SOCIALA 
KOMMITTÉN SAMT REGIONKOMMITTÉN 
ITU:s världskonferens om radiokommunikationer 2007 
(WRC-07) 
 
SV 2   SV INNEHÅLLSFÖRTECKNING 
1. Europeiska och internationella aspekter av spektrumpolitiken.................................... 3 
2. EU:s förberedelser inför WRC-07 ............................................................................... 4 3. Gemenskapspolitik som är relevant för WRC-07 ........................................................ 5 4. Mobiltelefoni i framtiden ............................................................................................. 6 5. Andra prioriterade frågor ............................................................................................. 8 6. Mer flexibiltet i det internationella  regelverket för radiospektrum............................ 10 
7. Dagordning för nästa konferens (WRC-11)............................................................... 10 8. Slutsats .................................................................................................................... ... 11 
 
SV 3   SV MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET, 
EUROPAPARLAMENTET, EUROPEISKA EKONOMISKA OCH SOCIALA 
KOMMITTÉN SAMT REGIONKOMMITTÉN 
ITU:s världskonferens om radiokommunikationer 2007 
(WRC-07) 
 
(Text av betydelse för EES) 
1. E UROPEISKA OCH INTERNATIONELLA ASPEKTER AV SPEKTRUMPOLITIKEN  
Tillgången på radiospektrum  är knapphändig och detta gör radiospektrum till en värdefull 
naturtillgång  med stor samhällelig och ekonomisk betydelse1 inom de sektorer som använder 
trådlös teknik, som media, mobiltelefoni, försva r och flyg. Spektrum är en viktig faktor för 
tillhandahållandet av offentliga  och kommersiella tjänster so m använder trådlös teknik, för 
vetenskaplig forskning och för internationella trans port- och kommunikationsnät2.  
Harmoniseringen av radiospektrum i Europa  har en nyckelroll i genomförandet av den inre 
marknaden för varor och tjänster , och kan främja till internationell handel genom att de 
tekniska hindren för handeln undanröjs. Förvaltn ingen av radiospektrum sköts ofta enklast 
genom samarbete mellan enskilda länder. Man uppska ttar att det totala värdet av tjänster som 
behöver använda radiospektrum överstiger 200 miljarder euro i EU, vilket motsvarar mellan 2 % och 2,5 % av EU:s BNP per år och dett a faktum plus värdet av det ekonomiska 
verksamheten förklarar varför EU måste enga gera sig i internationella förhandlingar som 
påverkar radiospektrumanvändningen. 
Arbetet med att ta fram en enhetlig radiospektrumpolitik för EU har under de senaste åren 
tagit fart och samarbetet med andra politikområden har ökat (som informationssamhället, miljö och transport). Genom det så kallade radiospektrumbeslutet
3 lade gemenskapen 
grunden för en rättslig och politisk ram som syftar till att se att radiospektrumbehoven 
tillgodoses inom samtliga relevanta politikområden.  
Inom den ramen behandlas de politiska frågorna av gruppen för radiospektrumpolitik, som 
kommissionen vänder sig till för rådgivning. Radiospektrumkommittén ansvarar för att ta 
fram de bestämmelser om tillsyn som krävs för att harmonisera spektrumanvändningen inom gemenskapen.  
För samordning av radiospektrum på internationell nivå  ansvarar  Internationella teleunionen  
(nedan kallad ITU), som är ett FN-organ med uppg ift att bevara och utvidga det 
                                                
 
1 En nyligen genomförd undersökning i Förenade kungariket som grundar sig på uppgifter från 
konsumenter och producenter visar på ekonomiska vinster av spektrumanvändningen, på mer än 1000 
euro per capita.  
2 Detta framgår också av den prioriterade åtgärden nr 2 inom EU:s Lissabonprocess, vilken godkändes av 
rådet under våren 2006, där det tydligt förklaras vilken roll spektrumpolitiken har i arbetet med att 
främja kunskap och innovation. 
3 Europaparlamentets och rådets beslut nr 676/2002/EG av den 7 mars 2002.  
 
SV 4   SV internationella samarbetet i syfte att förbättr a och rationalisera användningen av all slags 
telekommunikation. ITU anordnar vart tr edje år en värl dskonferens om 
radiokommunikationer och vi d konferensen uppdateras ITU radioreglemente (RR), dvs. den 
internationella överenskomm else genom vilken spektrumanvändningen regleras på 
internationell nivå. Nästa världskonferens om radiokommunikationer  (nedan kallad WRC-
07), som är resultatet av flera års förberedelse arbete, kommer att hållas i Genève mellan den 
22 oktober och den 16 november 2007.  
Kommissionen kommer att delt a i WRC-07 som icke-röstberättigad medlem av ITU. 
Kommissionen kommer att stödja de gemensa mma ståndpunkter som är relevanta för och 
överensstämmer med gemenskapens politik.  
Syftet med detta meddelande är att informer a Europaparlamentet och rådet om vilka av 
gemenskapens politikområden som kan komma a tt påverkas av utfallet av WRC-07, samt att 
få Europaparlamentets godkännande för de politiska mål som skall uppnås och för de 
ståndpunkter som medlemsstaterna skall inta vid konferensen. 
2. EU: S FÖRBEREDELSER INFÖR WRC-07 
Inom ITU förhandlar var och en av EU:s medlemsstater som oberoende medlemmar. I 
praktiken utarbetar de emellertid gemensam t tekniska ståndpunkter inom Europeiska post- 
och telesammanslutningen (CEPT), som är en sa mmanslutning av 47 nationella spektrum och 
telekommunikationsmyndigheter, innan de inlede r förhandlingarna med övriga internationella 
parter på grundval av gemensamma EU-ståndpunkter  (nedan kallade geme nsamma europeiska 
förslag). De förvaltningar som deltar i arbetet inom Europeiska post- och 
telesammanslutningen förbinder sig att stödja de gemensamma fö rslagen eller åtminstone att 
inte driva en politik som går emot dem. 
Samtidigt som Europeiska post- och telesa mmanslutningen utarbetar detaljerade EU-
ståndpunkter inför förhandlingarna vid konferen ser inriktade på reglering och tillsyn, som 
WRC, är medlemsstaterna bundna av de åtagande n som de har gjort enligt EG-fördraget och 
gemenskapens regelverk4. Arbetet med att ta fram teknisk a ståndpunkter i Europeiska post- 
och telesammanslutningen bör därför komplette ras med överväganden om hur gemenskapens 
övergripande intressen skall kunna föras fram i förhandlingarna.  
I radiospektrumbeslutet anges därför att stå ndpunkterna inom gemenskapens skall samordnas 
och att det skall fastställas gemensamma politiska mål  inför WRC. Medlemsstaterna och 
gemenskapen måste utarbeta gemensamma åtgärd er och bedriva ett nära samarbete under hela 
förhandlingsprocessen för att garantera en hetlighet i gemenskapens internationella 
representation.  
I linje med detta åtagande skall kommissionen säkerställa samordningen av de politiska 
strategier som bygger på gemenskapspolitiska mål som antas före konferensen samt övervaka 
EU:s deltagande i processen. Kommissionen har därför gett gruppen för radiospektrumpolitik 
                                                 
4 EU:s medlemsstater överlämnar en gemensam förklaring som fogas till slutakterna för WRC och i 
vilken de anger att de kommer att tillämpa den uppdaterade version av ITU:s radioreglemente som har 
antagits vid konferensen och att de kommer att göra detta i enlighet med sina åtaganden enligt EG-fördraget. 
 
SV 5   SV i uppdrag att ta fram ett rådgivande yttr ande om gemenskapens mål inför WRC-075. I arbetet 
ingick ett offentligt samråd och två offentliga seminarier. 
Europeiska kommissionens övergripande mål  i WRC-processen är att säkra att de beslut 
som fattas stöder gemenskapens politik och initiativ.  
Tillsammans med ordförandeskapet kommer kommissionen att sträva efter att bistå 
medlemsstaterna med att upprätthålla ge mensamma förhandlingsståndpunkter under 
konferensen. För detta ändamål bör medlem sstaterna stödja de ståndpunkter som har 
identifierats av kommissionen och som har godkänts av rådet och Europaparlamentet, samt de 
gemensamma EU-förslag som överensstämme r med de gemenskapspolitiska målen. I 
samband med eventuella ändringar av ståndpunk terna under förhandlingarna bör vederbörlig 
hänsyn tas till underliggande gemenskapsintressen.  
3. G EMENSKAPSPOLITIK SOM ÄR RELEVANT FÖR WRC-07 
Dagordningen för WRC-07 måste ses mot bakgr und av befintlig gemenskapspolitik och 
gällande principer. Bland de EU-mål som bör understödjas under konferensen återfinns bland 
annat följande: 
• Konsolidering av EU:s inre marknad ; 
• Undanröjande av te kniska hinder för internationell handel ; 
• Främjande av konkurrens  mellan alternativa infrastrukturplattformar; 
• Utveckling av innovationsvänliga  villkor för ny teknik, även via öppna 
standarder. 
Följande sektorspolitiska mål är särskilt viktiga i detta hänseende:  
i2010: Det europeiska informationssamhället 2010  är en ny strategisk ram för breda 
politiska strategier. Den främjar en öppen oc h konkurrenskraftig dig ital ekonomi och betonar 
informations- och kommunikationsteknikens roll som motor för integrat ion och livskvalitet. 
i2010 är en viktig del av det förnyade Lissa bonpartnerskapet för tillv äxt och sysselsättning 
och kommer att utvecklas till en integrerad strategi för informationssamhället och 
audiovisuella medier i EU. I ramen ingår ocks å ett gemensamt EU-regelverk för elektronisk 
kommunikation som bygger på tydliga princi per och tydligt definierade åligganden.  
Politiken för audiovisuella medier  understryker att dessa medier spelar en viktig roll för 
spridningen av sociala och kultu rella värden och att det är grundläggande allmänintressen, 
som yttrandefrihet och kulturell mångfald, som står på spel. Radio- och TV-sändningar och 
nätverk regleras genom det gemensamma rege lverket för elektroniska kommunikationsnät och 
kommunikationstjänster, men när det gäller innehå ll har det tagits fram ett nytt direktiv om 
audiovisuella medietjänster.  
                                                 
5 Omarbetat yttrande av den 14 februari 2007 från gruppen för radiospektrumpolitik om WRC-07. 
 
SV 6   SV Forskning och utveckling  inriktas inom EU på att främ ja konkurrenskraften genom teknisk 
innovation. Detta uppnås genom att medlemsstater na politik på området samordnas med EU-
politiken och genom att man främjar samarbet e mellan forskningsinstanser. Gemenskapens 
ramprogram för FoTU finansierar omfattande forskning före det konkurrensutsatta stadiet. 
Miljöskyddet  är en politisk prioritering inom EU, särskilt med tanke på klimatförändring. 
Bland de politiska åtgärderna på området åter finns initiativet GMES (global övervakning för 
miljö och säkerhet ), vars syfte är att förmå beslutsfattarna i EU att förvärva kapacitet för oberoende övervakning.  
Målet med den gemensamma transportpolitiken
 är att utveckla ett integrerat transportsystem 
inom EU som omfattar alla transportsätt och fö r att driva på utvecklingen ytterligare håller 
man för närvarande på att ta fram en rad åtgä rder för att främja integrerade transportsystem 
(land-, flyg-, järnvägs oc h vattenvägstransporter). 
Rymden  är en strategisk tillgång när det gäller att förverkliga vissa av EU:s allmänna mål. I 
det sammanhanget främjar gemenskapen t illämpningar som bredbandskommunikation via 
satellit för att motverka  den digitala klyftan samt jordobservation och 
positionsbestämningssystem. 
I sitt yttrande om WRC-07 bekräftar gruppen fö r radiospektrumpolitik EU:s strategi inför 
konferensen och gruppen ger också kommissi onen råd om vilka ståndpunkter som 
kommissionen bör stödja i vissa specifika frå gor. Kommissionen instämmer i stort i gruppens 
yttrande. Nedan klargörs kommissi onens åsikter i vissa frågor.  
4. M OBILTELEFONI I FRAMTIDEN  
En huvudfråga vid konferensen kommer att vara de framtida systemen för mobiltelefoni6 . I 
förberedelserna inför WRC-077 har det visat sig att det finns en tydlig efterfrågan på 
ytterligare spektrum för dessa system.  
För att tillgodose denna efterf rågan diskuteras frekvenser so m ligger både under och över de 
frekvenser som för närvarande utnyttjas av systemen för mo biltelefoni i EU.  
Kommissionen anser att diskussion en bör inriktas på att identif iera de frekvensband som kan 
ge en konvergerande  telekommunikationsmiljö på längre sikt. 
4.1. Högre frekvenser 
Bland de frekvenser som ligger högre än det spektrum som för närvarande används för 
mobiltelefoni i EU kan nämnas C-bandet ( 3,4–4,2 GHz ). Bandet skulle kunna användas för de 
framtida mobiltelefonisystemen i EU, men för närvarande används det som bredbandsstamnät 
för satellittjänster, huvu dsakligen i utvecklingsländerna. Det bör ses som en prioritering att 
hitta tekniska lösningar som gör att bandet kan användas för mobiltelefonitjänster, samtidigt 
                                                 
6 Vid WRC-07 kommer man att diskutera spektrumbehoven för den så kallade "IMT"-tekniken till vilken 
räknas "IMT-2000", dvs., den grupp av mobiltelefonistandarder som inom ITU även kallas "3G" samt 
"ITM-Avancerad" som omfattar radiogränssnitt för ny kapacitet inom IMT-2000. 
7 ITU:s analys bygger huvudsakligen på kommissionens undersökning om de framtida 
mobiltelefonitjänsternas spektrumbehov. 
 
SV 7   SV som man ser till att satellittjänste rna kan utnyttja bandet till så låga kostnader som möjligt. En 
lösning skulle vara att satellit - och markbundna tjänster utnyttjar underband  inom bandet 
3,4-4,2 GHz då detta skulle garantera att ak törerna kan utnyttja bandet långsiktigt utan 
onödiga störningar. Satellit tjänsterna bör prioriteras i underbandet 3,8– 4,2 GHz.  
4.2. UHF-bandet  
Tack var den låga frekvensen ger UHF-bande t (470 till 862 MHz) optimal  signalspridning när 
det gäller täckning och signalstyrka inomhus. Nä tverksinfrastrukturerna i UHF-bandet skulle 
därför kunna göras avsevärt mer kostnadseffektiva än dagens system och underlätta 
spridningen av mobiltelefonisystem i glesbe folkade regioner och högt belägna områden.  
Kommissionen har alltid hävdat att EU bör ha som gemensam målsättning att maximalt 
utnyttja de samhälleliga och ekonomiska möjlighete r den "digitala utdelningen" ger, dvs. de 
spektrum som frigörs genom övergången till digital-tv. Detta inne bär att användningen av 
UHF-bandet inte bör frysas utifrån den nuvarande spektrumtilldelningspolitiken utan användningen bör ses över mot bakgrund av de möjligheter som frigörs tack vare nya och 
effektiv användningsmetoder, samtidigt som hänsyn tas till allmänintresset
8. 
Flera medlemsstater genomför redan nationella st rategier för stängning av de analoga näten 
och utnyttjande av den digitala utdelningen. Det är därför nö dvändigt att omgående undersöka 
om det finns något potentiellt mervärde på EU-nivå. Både Europeiska rådet9 och 
Europaparlamentet10 har nyligen gjorts politiska förk laringar på hög nivå om detta. Gruppen 
för radiospektrumpolitik har också uppmanat kommissionen11 att främja en lämplig grad av 
flexibilitet i användningen av bandet i fråga för a tt se till att det är möjligt att hantera framtida 
tekniska innovationer och marknadens utveckling.  
Samtidigt bör hänsyn tas till att det är nödvändigt att lagstiftninge n är lika för alla spektrum 
som används för elektronisk kommunikation för att det skall vara möjligt att skapa konstruktivt samarbete inom industr in, särskilt när de t gäller konvergerande mobila tjänster 
och multimediatjänster som mobil-tv och trippeltjänster. Detta får emellertid inte påverka de undantag som görs med tanke på politiska krav på det audiovisuella området som är i det 
allmännas intresse.  
För ett optimalt utnyttjande av den digitala  utdelningen krävs att man undanröjer de 
lagstiftningsmässiga hindren fö r tillhandahållandet av innovativ a tjänster via UHF-bandet. För 
                                                
 
8 Se KOM(2005) 461. 
9 Vid rådets möte den 14-15 december 2006 efterlyste man "… en samordnad strategi för användningen 
av spektrumkapacitet som blir tillgänglig på grund av den digitala övergången ." 
10 Europaparlamentet antog den 14 februari 2007 en resolution i vilken det anges att "… en viss del av 
vinsterna från spektrumhandeln bör öronmärkas för teknisk harmonisering på EU-nivå ." och att 
Europaparlamentet "… uppmanar kommissionen att ta hänsyn till de vinster som spektrumhandeln 
faktiskt ger när den fastställer den framtida spektrumpolitikens inriktning .". Kommissionen uppmanas 
också " … att vid omprövningen av den rättsliga ramen för elektroniska kommunikationsnät och -
tjänster se till att det vid fördelningen av överföring skapaciteter på EU-nivå tas vederbörlig hänsyn till 
etermediernas betydelse för enskilda personers åsiktsfrihet samt för mångfalden av åsikter."   
11 Yttrande av den 14 februari 2007 från gruppen för radiospektrumpolitik om den digitala utdelningen. 
 
SV 8   SV närvarande ger ITU:s radioregle mente tv-sändning högre status (s å kallad primär tilldelning)12 
inom UHF-bandet i EU13. Då ytterligare spektrum för mobiltelefonitjänster kommer att 
diskuteras vid WRC-07 skulle ett första steg mot större fl exibilitet kunna va ra att dessa 
tjänster redan vid konferen sen uppgraderas till samma status som tv-sändningar14 . 
4.3. Skydd av det befintliga mobilspektrumet 
Länder utanför EU lanserar nu  ett antal sa tellitsystem som använde r banden 2500–2690 MHz. 
Med tanke på detta kommer EU snart, för tred je generationens mobila nätverk, att behöva 
säkra sina intressen genom lämpligt skydd och kompatibilitet med satellitsystemen. 
Gemenskapens politiska mål  
Det är ekonomiskt viktigt för gemenskapen att mobiltelefoniindustrin har fortsatt tillgång till 
tillräckliga radiospektrumresur ser. Därför gäller följande: 
– En del av bandet 3,4–4,2 GHz bör göras ti llgänglig på icke-exklusiv bas för 
mobiltelefonitjänster i EU. Det bör tas fram lämpliga lösningar för de satellitanvändare 
som utnyttjar bandet ifråga. 
– En uppgradering av mobiltelefonitj änsternas status inom UHF-ba ndet i EU skulle ge större 
flexibilitet och undanröja ett potentiellt hinder för optimal organisation av bandet i 
framtiden. 
– Alla möjliga åtgärder bör vidtas för att minimera risken för störningar för de IMT-2000 
nätverk som verkar inom EU på ba ndet 2,5–2,69 GHz från satellittjänster. 
5. A NDRA PRIORITERADE FRÅGOR  
5.1. Vetenskaplig spektrumanvändning 
Den vetenskapliga användningen av radiospekt rum har stor samhällelig och ekonomisk 
betydelse och bör stödjas15. Som vetenskaplig spektrumanvändning betraktas satelliter för 
jordutforskning (nedan kallade EESS), väde rsatelliter och rymdforskningssystem. Dessa 
ligger till grund för EU:s politik  på områdena miljö, rymd oc h FoTU. Naturfenomen och av 
människan skapade fysiska fenomen kan ofta e ndast observeras på vissa frekvenser. Vad som 
                                                 
12 Inom ITU:s radioreglemente görs åtskillnad mella n "primär" och "sekundär" tilldelning. Tjänster som 
har sekundär tilldelning får inte ge upphov till skadlig störning för tjänster med primär tilldelning och 
de måste också acceptera störningar från dessa. Om flera tjänster har samma status inom ett 
frekvensband har de alla samma rättigheter och företräde ges åt den tjänst som har funnits längst. 
13 Formellt i den så kallade "ITU Region 1". I ITU:s radioreglemente delas världen upp i tre olika 
"regioner". Region 1 omfattar Europa och Afrika. 
14 I det avtal (GE06) som undertecknades 2006 efter ITU:s RRC-06-konferens finns ett övergripande 
regelverk för hur digitala sändningar skall skyddas från skadlig störning. Kommissionen har också gett 
CEPT formellt mandat att undersöka de tekniska förutsättningarna för harmonisering av den digitala 
utdelningen.  
15 Se radiospektrumgruppens rapport och yttrande  om vetenskaplig spektrumanvändning av den 25 
oktober 2006. 
 
SV 9   SV behöver göras är att se till att den vetenskapliga verksamheten kan fortgå effektivt utan att 
detta innebär för stora begrän sningar för andra sektorer. 
Gemenskapens politiska mål  
EEES är en viktig del av GMES-initiativet (g lobal övervakning för miljö och säkerhet), dvs. 
EU:s bidrag till det globala systemet av jordob servationssystem (GEOSS). Det är viktigt att 
EEES även i framtiden skyddas från störningar sa mt att ytterligare radiospektrum avsätts för 
vetenskapliga ändamål.  
5.2. Omorganisation av HF-banden 
HF-bandet dvs. det högfrekventa bandet (även kallade kortvågsb andet) som är nödvändigt för 
sändning av radiosignaler över långa sträckor ut nyttjas mycket frekvent av olika användare 
som radiosändningar och mobila tjä nster för sjöfart, luftfart oc h försvar. Diskussionerna om 
detta band vid WRC-07 kan få konsekvenser för EU:s audiovisuella  politik och EU:s 
transportpolitik.  
Kortvågsradiosändning är nu redo för digitaltekniken  och bör ges tillräcklig 
spektrumkapacitet. Ny digital sändningsteknik , som DRM (Digital Ra dio Mondiale) ger nya 
möjligheter att återuppliva långdi stansradion och att sprida eu ropeisk kultur och europeiska 
synsätt internationellt.  Om ytterligare kapacitet avsätt s i HF-bandet för sändningstjänster 
kommer det att bidra till en framgångsrik spridning av digital radiosändningsteknik. 
Många viktiga sjöfartstjänster inom HF-bande t går nu gradvis över till digital sändning. Det är 
nu dags att diskutera sektorns behov vid WRC- 07 samtidigt som åtgärder bör vidtas för att 
säkra kontinuitet när de t gäller de nödvändiga analoga tjänsterna. 
Gemenskapens politiska mål  
Kortvågsradiosändningarna s och sjöfartstjänsternas övergång från analog till digital teknik 
bör underlättas genom att dessa ges spektrumka pacitet i samband med den översyn av HF-
bandet som förväntas göras vid WRC-07.  
5.3. Ytterligare spektrum behov för luftfarten 
Målet med ett gemensamt europeiskt luftrum in om EU är att optimera flygtrafikledningen och 
flygsäkerheten i syfte att tillfredsställa alla användare av luftrummet. Luftrummet är en 
gemensam tillgång som bör förvaltas gemens amt utan hänsyn till nationella gränser. 
Gemenskapens mål på luftfartsområdet gäller  bland skapa ytterligare flygkapacitet och att 
göra flygledningen (ATM) effektivare. För att de t skall vara möjligt att uppnå dessa mål krävs 
ett samordnat införande av ny och spektrumeffektiv teknik. Det är känt att det ärt omöjligt att undvika parallell drift av nya och gamla luftfart ssystem, men detta bör begränsas i möjligaste 
mån. De spektrum som avsätts för luftfart bör användas så effektivt som möjligt, men utan att 
säkerheten äventyras. 
Gemenskapens politiska mål
 
Det är viktigt för det gemensamma europeiska lu ftrummet att luftfarten tilldelas tillräckligt 
med spektrum för telemetri och för röst- oc h datakommunikation mellan luften och jorden, 
 
SV 10   SV samtidigt som man bör hålla i minnet att det är  en målsättning att minimera den tid under 
vilken nya och gamla system använder radiospektrum parallellt.  
5.4. Satellitkommunikation  
Vid WRC-07 kommer man att se över vissa av  ITU:s regler avseende satellitsystem. 
Satellitkommunikation är en vikt ig del av informationssamhället och en av hörnstenarna i 
EU:s rymdpolitik. Satelliterna ger en vikt ig alternativ plattform för elektroniska 
kommunikationstjänster och tillhandahåller kapacitet för alleuropeisk täckning för nya tjänster, inklusive bredbandsdata, vilket bidrar till att överbrygga eventu ella digitala klyftor 
som håller på att bildas på landsbygden  och i avlägsna delar av Europa.  
Gemenskapens politiska mål
 
ITU:s principer om rättvis tillgång till spektr um och satellitbaneresurser är grundläggande, 
men det bör också garanteras att det globala regelverket stöder konkreta industriella initiativ 
för att utveckla och driva livskraftiga satellitkommunikationssystem. De nuvarande 
förfarandena för registrering av satelliter bör förenklas medan befintliga satellitsystem bör 
skyddas inom ramen för satellitplaneringsbest ämmelserna i ITU:s radioreglemente.  
6. M ER FLEXIBILTET I DET INTERNATIONELLA REGELVERKET FÖR RADIOSPEKTRUM  
Kommissionen uttryckte nyligen åsikten16 att spektrumkapaciteten bör förvaltas på ett mer 
flexibelt sätt. Åsikten är i linje med ett tidigare yttrande i frågan som gjorts av radiospektrumgruppen
17. 
WRC-07 ger ett viktigt tillfälle till debatt på internationell nivå om i vilken riktning  den 
framtida spektrumtilldelningspolitiken skall gå. Diskussionen kan baseras på resultaten av de undersökningar som ITU har gjort beträffa nde radioreglementets effektivitet, 
ändamålsenlighet och verkningar i förhållande till den tekniska utv ecklingen. Diskussionen 
bör leda till att man identifierar möjliga förbättringar. På dagordningen till WRC-11  skulle 
en lämplig punkt vara att stämma av vilka konkreta framsteg som har gjorts i frågan. 
Gemenskapens politiska mål
 
Gemenskapens intressen bevaras bäst genom ett övergripande rege lverk som innebär att 
onödiga begränsningar av spektrumanvändnngen tas bort. På detta sätt kan spektrumen 
användas mer effektivt och flexibelt och konkurre nsen mellan olika radi oinfrastrukturer kan 
öka.  
7. D AGORDNING FÖR NÄSTA KONFERENS (WRC-11) 
Vid varje världskonferens om radiokommunika tioner utarbetas en dagordning för nästa 
konferens. Det är i gemenskapens  intresse att stödja initiativ  som leder till framtida WRC-
konferenser som är dire kt kopplade till enskilda EU-krav.   
                                                 
16 Se KOM(2007) 50.  
17 Radiospektrumgruppens yttrande om WAPECS av den 23 november 2005. 
 
SV 11   SV Kommissionen har redan fastställt att behove t av större flexibilitet i det globala 
spektrumregelverket uttryckligen måste beha ndlas av WRC-11-konferen sen (se avsnitt 6). I 
detta sammanhang bör möjlighete n att uppgradera statusen fö r den fasta tjänsten i 470–862 
MHz-bandet vara på dagordningen för WRC-1118.  
De flesta WRC-besluten  kommer att få effekter och vara tillämpliga under en lång tidsperiod 
(ofta 10 till 20 år efter konferen sen). Det är därför viktigt at t se till att dagordningen är 
tillräckligt "framtidssäkrad" för att kunna beha ndla spektrumkraven för viktiga politiska 
strategier och tendenser. Nedan följer några exem pel på EU-politik som har relevans i det här 
sammanhanget och som förmodligen kommer att bli viktigare under den här perioden: 
• Hållbar utveckling och klimatförändringar:  Man bör särskilt uppmärksamma insatserna 
för att kartlägga spektrumkraven för framtid a tillämpningar inom det här området och se 
till att de utan dröjsmål förankras i ITU-processen. 
• Alleuropeiska nät och tjänster,  inom transport och elektr onisk kommunikation: Det kan 
exempelvis komma att finnas ytterligare spek trumkrav för nästa generations europeiska 
system för flygledningstjänst19, och frågan bör därför tas upp på dagordningen till WRC-
11, liksom obemannade luftfartyg och luftfartssatellitkommunikation. 
• Överbryggande av digitala klyftor,  i synnerhet när det gälle r landsbygdsområden, äldre 
personer, personer med funktionshinder oc h andra missgynnade grupper. Frågan om 
spektrum för satellitkommunikation och för utrustning som används för medicinsk teknik 
och hjälpmedelsteknik behöver övervägas ytterligare. 
I förberedelserna inför WRC-11 kommer kommi ssionen att arbeta tillsammans med alla 
berörda aktörer för att kartlägga spektrumbe hoven för sådana policyområden som bör stödjas 
vid konferensen 
Gemenskapens politiska mål  
Dagordningen för WRC-konferensen 2011 bör vara så pass flexible att det kommer att vara 
möjligt att diskutera alla eventu ella spektrumbehov som uppstår ti ll följd av viktiga politiska 
EU-strategier, som det gemensamma europeiska  luftrummet och håll bar utveckling. Further 
progress on general spectrum fl exibility would also require a specific agenda item on this 
topic. 
8. S LUTSATS  
Europaparlamentet och rådet uppmanas att godkänna de mål som identifieras i detta 
meddelande och som syftar till ett framgångsri kt genomförande av viktiga politiska mål för 
gemenskapen, särskilt genom medlemsstaternas ag erande vid konferensen. Målen är följande:  
• Mobiltelefonisystemen bör tilldelas  tillräcklig spektrumkapacitet 
                                                 
18 Utan att föregripa eventuell tilldelning till mobiltjänster i det här bandet som beviljas av WRC-07 i 
region 1. 
19 Se KOM(2007) 103.  
 
SV 12   SV – Frekvensbandet 3,4–3,8 GHz bör användas för detta ändamål, men på 
ett icke-exklusivt sätt; 
– Mobiltelfonitjänsternas status inom UHF-bandet bör förbättras; 
– Bandet 2,6 GHz bör reserveras för markbundna tredje generationens 
mobiltjänster;  
• Jordobseravtion och andra vetenskaplig a tjänster bör skyddas från skadlig 
störning; 
• Nödvändig spektrumkapacitet bör avsättas  i HF-bandet för digitalradiosändning 
och för sjöfartstjänster; 
• Regelverket bör förbättras till stöd för satellitsystemen; 
• Luftfarten bör tilldelas tillräckligt med spektrum för telemetri och för röst- och 
datakommunikation från luften till jorden; 
• Åtgärder som stöder gemenskapens politik bör tas fram inför nästa WRC-
konferens 2011. 
Efter WRC-2007 kommer km att rapportera om vilka resultat konferensen  får för 
gemenskapens politik och om förberedelsearbe tet inför nästa konferens, som kommer att äga 
rum 2011. Kommissionen kommer också utan dröjsmål att börja att omvandla resultaten av 
WRC-07 till konkreta åtgärder inom gemenskapen .