ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
63.

Kommittén ställer sig frågande till Europeiska kommissionens förslag om att huvudsakligen kanalisera det finansiella stödet till företag genom finansieringstekniska instrument, samtidigt som man använder subventioner för medfinansiering av stödprogram för innovation, miljöskydd etc. Företagsstödet inom ramen för sammanhållningspolitiken bör inte enbart ges genom finansieringstekniska lösningar och dessa betyder inte att bidrag inte behövs, eftersom det inte är all verksamhet som kan finansieras via lån. Inte heller befinner sig alla företag i en sådan ställning att de kan genomföra lånefinansierade projekt. Krisen har visat att marknadsbaserade instrument inte fungerar under en konjunkturnedgång. Det är de lokala och regionala myndigheternas uppgift att avgöra vilken typ av stöd som är lämpligast på grundval av varje regions ekonomiska och företagsmässiga struktur, samt med hänsyn till konkurrenspolitik och regionalt stöd.
Artikel 5 ska ändras på följande sätt: I punkt 2 ska punkt a ersättas med följande: ”a) En väl underbyggd analys av sambandet mellan de planerade uppsägningarna och de genomgripande strukturförändringarna inom världshandeln eller den finansiella och ekonomiska krisen och belägg för antalet uppsagda samt en redovisning av den oförutsägbara karaktären av dessa uppsägningar. Uppsägningar som ägde rum före eller efter den period som anges i artikel 2 a eller i artikel 2 c i de fall en ansökning i enlighet med den senare avviker från de kriterier som fastställs i artikel 2 a får omfattas av samfinansieringsåtgärderna, under förutsättning att uppsägningarna ägde rum efter det allmänna tillkännagivandet om de beräknade uppsägningarna och en tydlig funktionell koppling kan fastställas med den händelse som utlöste uppsägningarna under referensperioden.”

Artikel 5 ska ändras på följande sätt: Punkt 1 ska ändras enligt följande: 1. I samråd med berörda lokala och/eller regionala myndigheter och arbetsmarknadsparterna ska medlemsstaterna för kommissionen lägga fram en ansökan om ekonomiskt stöd från EGF inom tio veckor räknat från den dag då de villkor som anges i artikel 2 om intervention via EGF har uppfyllts. Ansökningen kan därefter kompletteras av den berörda medlemsstaten eller de berörda medlemsstaterna. I punkt 2 ska punkt a ersättas med följande: ”a) En väl underbyggd analys av sambandet mellan de planerade uppsägningarna och de genomgripande strukturförändringarna inom världshandeln eller den finansiella och ekonomiska krisen och belägg för antalet uppsagda samt en redovisning av den oförutsägbara karaktären av dessa uppsägningar. Uppsägningar som ägde rum före eller efter den period som anges i artikel 2 a eller i artikel 2 c i de fall en ansökning i enlighet med den senare avviker från de kriterier som fastställs i artikel 2 a får omfattas av samfinansieringsåtgärderna, under förutsättning att uppsägningarna ägde rum efter det allmänna tillkännagivandet om de beräknade uppsägningarna och en tydlig funktionell koppling kan fastställas med den händelse som utlöste uppsägningarna under referensperioden.”
7.

Regionkommittén ställer sig vidare positiv till att kommissionen i syfte att genomföra artikel 11 i direktiv 2006/38/EG beställt en studie om bästa praxis för beräkning av externa kostnader och 2007 lade fram handboken om hur de externa kostnaderna inom transportsektorn ska beräknas (Handbook on estimation of external costs in the transport sector, 2007).
Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om "Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) (om ämnen som bryter ned ozonskiktet), när det gäller referensåret för tilldelning av kvoter av klorfluorkolväten"

(2000/C 367/09)

Den 28 juli 2000 beslutade rådet att i enlighet med artikel 175 i EG-fördraget rådfråga Ekonomiska och sociala kommittén om ovannämnda förslag.

Ekonomiska och sociala kommittén beslutade att utse Sergio Colombo till huvudföredragande för att förbereda kommitténs yttrande i ärendet.

Vid sin 375:e plenarsession den 20-21 september 2000 (sammanträdet den 20 september) antog Ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 64 röster för och 3 nedlagda röster.

1. Kommissionens förslag

1.1. Detta förslag syftar till att på en punkt ändra den nyligen antagna förordning (EG) om ämnen som bryter ned ozonskiktet(1). Förändringen berör det datum som anges som utgångspunkt i den nya förordningen för att fastställa tilldelningen av kvoter av klorfluorkolväten. Det föreslås att kvoterna baseras på de senaste och mest representativa siffror som finns att tillgå (dvs. uppgifter från 1999) i stället för på uppgifter från 1996. Denna ändring skulle inte påverka de totala kvantiteter av kolfluorkolväten som kan importeras och skulle således inte få några negativa miljökonsekvenser. Att behålla 1996 som referensår skulle enligt kommissionen kunna betraktas som godtyckligt och kunna leda till brott mot principen om icke-diskriminering.

2. Allmänna kommentarer

2.1. Kommittén godkänner kommissionens förslag.

Bryssel den 20 september 2000.

Ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

Beatrice Rangoni Machiavelli

(1) Denna förordning, som ännu inte publicerats i EGT, kommer att ersätta förordning (EG) nr 3093/94.
Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om "Förslag till rådets beslut om ändring av beslut 91/666/EEG om att inom gemenskapen upprätta beredskapslager av vacciner mot mul- och klövsjuka"

(1999/C 368/05)

Den 8 september 1999 beslutade rådet att i enlighet med artikel 37 i EG-fördraget rådfråga Ekonomiska och sociala kommittén yttrande om ovannämnda förslag.

Sektionen för jordbruk, landsbygdsutveckling och miljö, som ansvarade för det förberedande arbetet, antog sitt yttrande den 28 september 1999. Föredragande var John Donnelly.

Vid sin 367:e plenarsession den 20-21 oktober 1999 (sammanträdet den 20 oktober 1999) antog Ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 105 röster för, 1 emot, och två nedlagda röster.

1. Sammanfattning av kommissionens dokument

1.1. Gemenskapen har infört bestämmelser för bekämpning av mul- och klövsjuka genom nödvaccinering vid omfattande utbrott av sjukdomen.

1.2. Genom beslut 91/666/EEG(1) lät rådet upprätta beredskapslager av mul- och klövsjukevaccin inom gemenskapen och beslutade att antigen skulle lagras vid fyra anläggningar i skilda medlemsstater. Senare har dock två av dessa fyra anläggningar avsagt sig uppdraget att bestå gemenskapen med dessa tjänster(2).

1.3. Det kan bli nödvändigt att i framtiden med kort varsel eller i vilket fall som helst utan onödiga dröjsmål flytta lagren av antigen till andra lämpliga anläggningar inom gemenskapen. Det föreliggande förslaget till ändring av beslutet syftar till att göra det möjligt att vid behov utse nya anläggningar för lagring av de gemensamma reserverna av mul- och klövsjukeantigen. Avtalet med två av anläggningarna upphävs och nya anläggningar skall fastställas av kommissionen i samråd med Ständiga veterinärkommittén (i enlighet med förfarandena i artikel 10 i beslutet).

2. Bedömning av förslaget

2.1. Hälsoskyddet för boskapsbesättningarna i EU är av största betydelse. Den rättsliga grund som föreslagits av kommissionen medger effektivare direkta insatser för att bekämpa mul- och klövsjuka och förefaller ändamålsenlig.

2.2. Mul- och klövsjuka är en mycket allvarlig sjukdom som är vanligt förekommande i EU:s närområde, till exempel i Turkiet och vissa länder i Nordafrika. Det är därför viktigt att man omedelbart kan flytta eller omfördela gemenskapens reserver av mul- och klövsjukeantigen. Ekonomiska och sociala kommittén stöder därför kommissionens förslag, som innebär att man skall tillämpa Ständiga veterinärkommitténs förfaranden vid fastställande av gemenskapens lager av antigen.

Bryssel den 20 oktober 1999.

Ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

Beatrice RANGONI MACHIAVELLI

(1) EGT L 368, 31.12.1991, s. 21-25.

(2) The Institute for Animal Health (Pirbright, Storbritannien) och Bayer AG (Köln, Tyskland).
Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om "Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om märkning och presentation av livsmedel samt om reklam för livsmedel"

(1999/C 258/03)

Den 17 maj 1999 beslutade rådet att rådfråga Ekonomiska och sociala kommittén i enlighet med artikel 95 i EG-fördraget om ovannämnda förslag.

Sektionen för jordbruk, landsbygdsutveckling och miljö, som fick uppdraget att förbereda ärendet, antog sitt yttrande den 1 juni 1999. Föredragande utan studiegrupp var Johannes Jaschick.

Vid sin 365:e plenarsession den 7-8 juli 1999 (sammanträdet den 7 juli) antog Ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 98 röster för, 1 emot och 4 nedlagda röster.

1. Föreliggande förslag till kodifiering har utarbetats på grundval av en konsoliderad version av rådets direktiv 79/112/EEG av den 18 december 1978 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om märkning och presentation av livsmedel samt om reklam för livsmedel och detta direktivs ändringsrättsakter. Det nya direktivet ersätter de olika direktiv som är föremål för kodifieringsförfarandet.

2. Ekonomiska och sociala kommittén ser positivt på kommissionens förslag, eftersom kodifieringen uppfyller de krav på överskådlighet och tydlighet som gäller för gemenskapslagstiftningen. En granskning av texten ger vid handen att kommissionens förslag inte innebär några innehållsmässiga ändringar, utan endast sådana formella ändringar som krävs i enlighet med själva kodifieringsförfarandet.

Bryssel den 7 juli 1999.

Ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

Beatrice RANGONI MACHIAVELLI
Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om "Förslag till rådets förordning (EG) om ändring av förordning (EG) nr 1868/94 om upprättandet av ett kvotsystem avseende produktionen av potatisstärkelse"

(98/C 129/17)

Den 26 januari 1998 beslutade rådet i enlighet med artiklarna 43 och 198 i EG-fördraget att rådfråga Ekonomiska och sociala kommittén om ovannämnda förslag.

Ekonomiska och sociala kommittén har utsett Nikolaos Lerios till huvudföredragande och ansvarig för beredningen av ärendet.

Vid sin 352:a plenarsession den 25-26 februari 1998 (sammanträdet den 26 februari 1998) antog Ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 47 röster för, ingen emot och 1 nedlagd röst.

1. Kommissionsdokumentets huvudsakliga innehåll

1.1. Syftet med detta förslag till förordning är att ändra förordning (EG) nr 1868/94 för att fördela den treåriga kvoten mellan de medlemsstater där potatisstärkelse produceras för åren 1998/1999, 1999/2000 och 2000/2001 på grundval av kommissionens rapport till rådet om kvotsystemet för potatisstärkelse.

1.2. Genom förordningen föreslås att de befintliga kvoterna förlängs med tre år och att Tysklands kvot slutligen fastställs till 104 554 ton.

1.3. För varje producent av potatisstärkelse i medlemsstaterna kommer hänsyn att tas till den kvantitet som eventuellt överstiger kvoten under regleringsåret 1997/98, enligt flexibilitetsklausulen i artikel 6.2 i förordning (EG) nr 1868/94.

2. Allmänna kommentarer

2.1. Det nuvarande förslaget avser endast att ändra artikel 2 i förordning (EG) nr 1868/94, vilket anges under punkt 1 ovan. Övriga medlemsstaters kvoter lämnas oförändrade.

2.2. Med stöd av kommissionens rapport kan det fastställas att bestämmelserna i förordning (EG) nr 1868/94 efterlevs, både i fråga om Tysklands andel och förlängningen av de befintliga kvoterna med tre år.

3. Slutsats

Ekonomiska och sociala kommittén samtycker till kommissionens förslag till rådets förordning.

Bryssel den 26 februari 1998.

Ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

Tom JENKINS
Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om "Förslag till rådets förordning (EG) om finansiering av den gemensamma jordbrukspolitiken (kodifierad version)"

(98/C 95/13)

Den 17 december 1997 beslutade rådet att i enlighet med artiklarna 43 och 198 i EG-fördraget rådfråga Ekonomiska och sociala kommittén om ovannämnda förslag.

Ekonomiska och sociala kommittén gav Dario Mengozzi i uppgift att bereda ärendet som huvudföredragande.

Vid sin 351:a plenarsession den 28-29 januari 1998 (sammanträdet den 28 januari 1998) antog Ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 74 röster för och 5 nedlagda röster.

1. Kommittén ställer sig positiv till kommissionens förslag att kodifiera de förordningar som avser finansiering av den gemensamma jordbrukspolitiken (GJP).

2. I och med detta initiativ samlar kommissionen grundförordningen (EEG) nr 729/70 och de många senare ändringarna i en enda text, samtidigt som substansen i texterna bibehålls. Man har bara gjort de formella justeringar som krävts i samband med kodifieringen.

3. Kommittén erinrar för övrigt om att vi åtskilliga gånger krävt att gemenskapsbestämmelserna skall kodifieras. Detta anses ha grundläggande betydelse för att GJP skall bli lättillgänglig och förståelig för dem som är verksamma inom sektorn.

Bryssel den 28 januari 1998.

Ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

Tom JENKINS
Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om "Förslag till rådets förordning (EG) om ändring av förordning (EG) nr 2201/96 om den gemensamma organisationen av marknaden för bearbetade produkter av frukt och grönsaker"

(98/C 19/33)

Den 15 september 1997 beslutade rådet i enlighet med artiklarna 43 och 198 i EG-fördraget att rådfråga Ekonomiska och sociala kommittén om ovannämnda förslag.

Ekonomiska och sociala kommittén utsåg Jean-Claude Sabin till huvudföredragande.

Vid sin 349:e plenarsession 29-30 oktober 1997 (sammanträdet den 29 oktober 1997) antog Ekonomiska och sociala kommittén med 82 röster för och 2 nedlagda röster följande yttrande.

1. Kommittén konstaterar att detta förslag om ändring av den gemensamma organisationen av marknaden för bearbetade produkter av frukt och grönsaker, vilken senast reformerades 1996, endast berör den interna franska kvotfördelningen för tomater avsedda för bearbetning och att det inte påverkar de övriga medlemsstaternas kvoter.

1.1. Reformen av den gemensamma marknadsorganisationen 1996 innebar att den franska totalkvoten minskades med 24 000 ton. Denna minskning berörde både kvoten för tomatkoncentrat och kvoten för "andra produkter".

1.2. Reformen 1996 innebar dessutom att man förbjöd överföring av kvantiteter mellan de olika produktgrupperna om en av grupperna redan fyllt sin kvot.

1.3. Den kvot som tilldelades Frankrike för tomater avsedda för "andra produkter" var således inte anpassad till den reella nationella produktionen, eftersom det fanns en skillnad på cirka 15 000 ton mellan den faktiska produktionen och kvoten.

1.4. Under rådets möte (jordbruk) den 23-25 juni 1997 beslutade rådet att uppmana kommissionen att föreslå en justering mellan produktgrupperna för regleringsåren 1997/1998 och 1998/1999 av den franska kvoten och "minska gruppen skalade tomater med 15 000 ton och öka gruppen `andra produkter` med samma mängd".

2. Kommissionens förslag bygger på rådets beslut i juni 1997. Den föreslagna kvoten motsvarar bättre den faktiska produktionen inom den franska tomatbearbetningsindustrin. Den innebär ingen ökning av den franska totalkvoten. Dessutom kommer en ökning med 15 000 ton av den franska kvoten för "andra produkter" inte att få några negativa följder för de övriga tomatproducerande medlemsstaterna, eftersom Frankrike endast täcker sitt behov av bearbetade tomater till 35-40 procent. Att döma av aktuella uppgifter kommer inte heller gemenskapens kvoter att fyllas under regleringsåret 1997. Slutligen medför detta förslag inga extra budgetutgifter utan innebär rentav en liten besparing eftersom stödnivån för skalade tomater är högre än för "andra produkter".

2.1. Ekonomiska och sociala kommittén stöder följaktligen kommissionens förslag.

Bryssel den 29 oktober 1997.

Ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

Tom JENKINS
Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om "Förslag till rådets förordning (EG) om inrättandet av ett bidragssystem för producenter av vissa citrusfrukter"

(96/C 212/18)

Den 28 maj 1996 beslutade rådet, i enlighet med artiklarna 43 och 198 i Romfördraget, att rådfråga Ekonomiska och sociala kommittén om ovannämnda förslag.

Ekonomiska och sociala kommittén beslutade att ge José Luis Mayayo Bello - i egenskap av huvudföredragande - i uppdrag att förbereda kommitténs arbete i frågan.

Ekonomiska och sociala kommittén antog följande yttrande med 52 röster för, 2 röster emot och 5 nedlagda röster vid sammanträdet den 30 maj 1996 under sin 336:e plenarsession den 29-30 maj 1996.

Kommittén instämmer i stora drag med förslaget till förordning om ett bidragssystem för producenter av citrusfrukter.

Kommittén ser positivt på den roll som producentföreningarna kommer att spela i det nya förslaget till förordning och anser också att näringen kommer att stärka sin förhandlingsposition och räknar också med en större regelbundenhet i leveranserna av råvarorEnligt kommitténs åsikt vore det kanske lämpligt att ändra modellen för minskning av bidragsbeloppet.

Kommittén anser det nödvändigt att fastställa en övre straffgräns på 20 % när tröskelvärdena överskrids.

Bryssel den 30 maj 1996.

Ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

Carlos FERRER
Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om "Förslag till rådets direktiv om ändring av rådets direktiv 94/80/EG om närmare bestämmelser för rösträtt och valbarhet vid kommunala val för unionsmedborgare som är bosatta i en medlemsstat där de inte är medborgare"

(96/C 153/09)

Den 7 februari 1996 beslöt rådet i enlighet med artikel 198 i Romfördraget att rådfråga Ekonomiska och sociala kommittén om ovannämnda förslag.

Sektionen för sociala frågor och familje-, utbildnings- och kulturfrågor ansvarade för det förberedande arbetet i denna fråga. Under arbetets gång utsåg Ekonomiska och sociala kommittén Vasco Cal till huvudföredragande (art. 20 i arbetsordningen).

Vid sin 333:e plenarsession den 28-29 februari 1996 (sammanträdet den 29 februari 1996) antog Ekonomiska och sociala kommittén enhälligt följande yttrande.

1. Inledning

1.1. Förslaget till ändring av direktiv 94/80/EG innebär att hänvisningar till de nya medlemsländernas (Österrike, Finland och Sverige) olika myndighetsnivåer läggs till.

1.2. Kommittén är positiv till förslaget.

2. Allmänna iakttagelser

2.1. Kommittén noterar att det föreliggande förslaget och direktivet som skall ändras innebär tillämpning av artikel 8b i Romfördraget som säger att "varje unionsmedborgare som är bosatt i en medlemsstat där han inte är medborgare skall ha rösträtt och vara valbar vid kommunala val i den medlemsstat där han är bosatt, på samma villkor som medborgarna i den staten".

2.2. ESK påpekar att i samband med utvidgningen av rösträtten vid kommunalval måste rösträttskriterierna anpassas för att stärka medborgarnas känsla av delaktighet i EU och den europeiska medborgartanken.

2.3. Vidare understryker kommittén att det är viktigt att EU:s medborgare deltar i lokala angelägenheter och kommunalval. Sådant deltagande kan bidra till att förbättra den ömsesidiga förståelsen och till att uppmuntra medborgare i andra medlemsländer att engagera sig mer i det lokala samhällslivet, samt att upplysa myndigheter och politiska grupper om deras situation.

2.4. ESK upprepar vad som sagts i tidigare yttranden () och betonar vikten av att värna om principen att inte diskriminera gemenskapsmedborgare på grund av nationell tillhörighet. Principen slås fast i Maastrichtfördraget och bekräftas av rättspraxis ()Bryssel den 29 februari 1996.

Ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

Carlos FERRER

.

() Yttrande från den 14 september 1994 i EGT nr C 393, 31. 12. 1994.

() EG-domstolens domar C-92/92 och C-362/92.
Yttrande om förslag till rådets direktiv om ändring av direktiv 92/117/EEG om skyddsåtgärder mot specifika zoonoser och zoonotiska agenser hos djur och animaliska produkter för att förhindra utbrott av livsmedelsburna infektioner och förgiftningar (96/C 97/09)

Den 24 november 1995 beslutade rådet i enlighet med artikel 43 och 198 i Maastrichtfördraget att rådfråga Ekonomiska och sociala kommittén om ovan nämnda förslag.

Sektionen för jordbruk och fiskeri, som ansvarat för arbetet i frågan, godkände sitt yttrande den 11 januari 1996. Föredragande var José Luis Mayayo Bello.

Vid sin 332:a plenarsession den 31 januari och 1 februari 1996 (sammanträdet den 1 februari 1996) antog Ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 2 nedlagda röster.

1. Genom att utfärda direktiv 92/117/EEG år 1992 ("zoonosdirektivet") har rådet ålagt medlemsländerna att samla in uppgifter om situationen, meddela dessa till kommissionen och presentera planer och nationella åtgärder med avseende på salmonella hos fjäderfä för kommissionen.

2. Kommittén konstaterade att tillämpningen av direktiv 92/117/EEG har medfört svårigheter i vissa medlemsstater och stöder kommissionens avsikt att genomföra en fullständig revidering av detta direktiv.

3. Kommittén förstår de skäl som kommissionen anger för att få den tid som behövs till revidering och utarbetande av den nödvändiga rapport som föreskrivs i en ny artikel, 15a.

4. Kommittén konstaterar att direktiv 92/117/EEG har vissa brister, men beklagar att vissa medlemsländer inte har följt det i tillräcklig stor utsträckning. Bristande kontrollåtgärder innebär en konkurrensstörning mellan fjäderfäproducenter i olika länder.

5. Konsumenterna uppmärksammar salmonella i ökande omfattning, och vissa länder har gjort betydande insatser, vilka kommittén anser vara nödvändiga för uppfyllande av Maastrichtfördragets krav på att medlemsstaterna skall bidra till att en hög nivå på hälsoskydd uppnås.

6. Kommittén betonar sitt intresse för problemet för kontroll och skydd mot zoonoser och ber att kommittén vid lämpligt tillfälle rådfrågas om det nya direktivförslaget, som gör det möjligt att genom lämpliga medel garantera att den nuvarande situationen inte förvärras, särskilt i de länder som omsatt direktivets bestämmelser i praktiken.

7. Till följd av det akuta behovet av att fullfölja och påskynda införandet av kontrollåtgärder mot salmonella i alla EU-länder, rekommenderar kommittén kommissionen och andra berörda parter att arrangera en allmän konferens om detta ämne.

Bryssel den 1 februari 1996.

Ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

Carlos FERRER
3.12

den gröna given ( 12 ) och från jord till bord-strategin samt politiska insatser som tryggar livsmedelsförsörjningen . Att pröva på nya former av samarbete mellan stad och landsbygd inom ramen för den europeiska gröna given är inte bara en förutsättning utan också en möjlighet till en rättvis omställning och territoriellt balanserad hållbar utveckling. Dessa politiska insatser måste också vara samstämmiga med och komplettera europeiska strategier såsom ( 13 ) och i synnerhet den nya industristrategin ( 14 ) , där den jordbruksbaserade livsmedelssektorn framhålls som ett av EU:s viktigaste strategiska ekosystem,. Att pröva på nya former av samarbete mellan stad och landsbygd inom ramen för den europeiska gröna given är inte bara en förutsättning utan också en möjlighet till en rättvis omställning och territoriellt balanserad hållbar utveckling.
5.6

Utifrån den rapport som medlemsstaterna under 2020 ska lämna in till Europeiska systemrisknämnden (ESRB) om åtgärder mot potentiellt övervärderade fastighetspriser och åtgärder som vidtagits som svar på ESRB:s rekommendationer, eller förklaringar till varför inga sådana åtgärder vidtagits, är det viktigt att mycket tidigt upptäcka eventuella sårbarheter som skulle kunna leda till finansiella kriser. EESK räknar med att dessa rapporter kommer att behöva ändras och kompletteras under 2021 genom ytterligare en rapport, där man redogör för eventuella konsekvenser av covid-19-krisen.