På detta sätt vill tillhandahållare av index för koldioxidsnåla investeringar minska det totala koldioxidavtrycket för indexets underliggande portfölj, jämfört med standardindex som i allmänhet tillämpar en viktning som grundas på börsvärdet. De kan till exempel sikta på ett 40 % lägre koldioxidavtryck jämfört med standard-/moderindex. Tillhandahållare av klimatpositiva index menar att de konventionella koldioxidsnåla indexen inte ligger i linje med klimatmålet på 2 °C enligt Parisavtalet. De förespråkar en strängare metod för att välja referensvärdets komponenter, till exempel en kvot för koldioxideffekt.

Av intervjuerna framgick också betydande skillnader i hur indextillhandahållare mäter koldioxidavtryck. Tillhandahållare av konventionella index använder vanligtvis koldioxidutsläpp som orsakas direkt av företagets produktionsverksamhet (scope 1-utsläpp) och indirekta utsläpp som genereras genom råvaror och andra insatsvaror som företaget anskaffar i tidigare led för att tillverka sina produkter eller tillhandahålla sina tjänster (scope 2-utsläpp). Företrädare för tillhandahållare av klimatpositiva index menar dock att detta inte avspeglar ett företags koldioxidavtryck på ett korrekt sätt eftersom utsläpp som orsakas av företagets kunder (scope 3-utsläpp) helt lämnas utan avseende.

Frågeformulär

Kapitalförvaltare, återförsäkringsbolag, referensvärdeskonstruktörer och en banksammanslutning besvarade frågor om nyttan med harmoniserade standarder för en metod för fastställande av index för koldioxidsnåla investeringar.

De angav följande skäl till att de inte använder index för koldioxidsnåla investeringar: (i) nuvarande metoder återspeglar inte alla källor till koldioxidutsläpp. (ii) deras kunder (investerare) har inget förtroende för den metod som används för tillgängliga index för koldioxidsnåla investeringar, iii) det saknas index för koldioxidsnåla investeringar som motsvarar deras investeringsstrategi och -stil.

Men ansåg att det finns ett värde i att utveckla harmoniserade EU-standarder för en metod för att fastställa index för koldioxidsnåla investeringar och man betonade vikten av tillförlitliga uppgifter om indirekta koldioxidutsläpp från användarna eller företagets leverantörer.

På frågan om vilka huvudelement som bör ingå i index för koldioxidsnåla investeringar svarade de flesta att scope 3-utsläpp bör ingå i uppskattningen av koldioxidutsläpp. Några svarade att metoden bör anpassas till en eventuell framtida EU-klassificering (taxonomi). Somliga var dock skeptiska mot att utveckla en harmoniserad EU-metod. De såg problem vad gäller de tillgängliga uppgifterna, den oklara kopplingen mellan koldioxidavtryck och miljörisker med ekonomiska effekter (t.ex. omställningsrisk) och metodernas mestadels retroaktiva natur.

•Insamling och användning av sakkunnigutlåtanden

Förslaget bygger på högnivågruppens expertrapport om hållbar finansiering som rekommenderar att man vidtar åtgärder för att förbättra öppenhet och vägledning när det gäller finansiella referensvärden. Noggrann hänsyn har också tagits till behovet av samordning med högnivågruppens övriga rekommendationer, t.ex. offentliggörande och klassificering av vad som ska anses vara ”hållbart”.

Förslaget bygger också på studien Defining 'green' in the context of green finance som gjordes på kommissionen uppdrag 2017. Studien innehåller: