SV Europeiska unionens officiella tidning C 191/20

Offentliggörande av en ansökan i enlighet med artikel 6.2 i rådets förordning (EG) nr 510/2006 om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel

2011/C 191/11

Genom detta offentliggörande tillgodoses den rätt att göra invändningar som fastställs i artikel 7 i rådets förordning (EG) nr 510/2006 (1). Invändningar måste komma in till kommissionen senast sex månader efter dagen för detta offentliggörande.

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 510/2006

”SCHWÄBISCHE SPÄTZLE”/”SCHWÄBISCHE KNÖPFLE”

EG-nr: DE-PGI-0005-0738-02.02.2009

SGB ( X ) SUB ( )

1. Beteckning:

”Schwäbische Spätzle”/”Schwäbische Knöpfle”

2. Medlemsstat eller tredjeland:

Tyskland

3. Beskrivning av jordbruksprodukten eller livsmedlet:

3.1 Produkttyp:

Klass 2.7 Pastaprodukter

3.2 Beskrivning av den produkt för vilken beteckningen i (1) är tillämplig:

”Schwäbische Spätzle”, även känd som ”Schwäbische Knöpfle”, är en äggbaserad pastaprodukt som framställs av färska ägg i en traditionell hemlagad stil. Produkten är oregelbunden till formen och har en ojämn, porös yta. Degen skärs i bitar som läggs direkt i kokande vatten/ånga. I dagligt språkbruk avser båda beteckningarna samma produkt som framställs av samma deg, vilket innebär att de båda beteckningarna är synonymer. Produktens form kan variera. Den kan vara tjock eller smal, lång eller kort. Det finns ingen tydlig åtskillnad mellan användningen av de båda beteckningarna och språkbruket varierar mellan regionerna.

Karakteristiska egenskaper

Färg/utseende: naturlig, guldgul till ljusgul.

Form: En pastaprodukt med oregelbunden form, ojämn och porös yta, traditionell hemlagad stil, formen varierar från smal till tjock och från lång till kort.

Konsistens/struktur: fast, kan kokas/klibbar inte, med en ojämn yta.

Kvalitet på äggen: färska ägg enligt normala regler för pastaprodukter.

Ägginnehåll per kilo grovt eller fint mjöl: torr ”Schwäbische Spätzle”/”Schwäbische Knöpfle”: minst 2 ägg per kilo mjöl, normalt tillsätts 4–6 ägg per kilo mjöl.

Färsk ”Schwäbische Spätzle”/”Schwäbische Knöpfle”: minst 8 ägg per kilo grovt eller fint mjöl.

Kvalitet på mjölet: durumvetemjöl eller speltvetemjöl.

Kvalitet på mjölet för färsk ”spätzle”: vetemjöl eller speltvetemjöl.

Kvalitet på vattnet: färskt dricksvatten.

Salt: valfritt, högst 1 procent.

Kryddor, örter, spenat: valfritt.

Citronsyra: valfritt för färsk ”Schwäbische Spätzle”/”Schwäbische Knöpfle”.

3.3 Råvaror (endast för bearbetade produkter):

De ingredienser som används för att framställa (torkad) ”Schwäbische Spätzle”/”Schwäbische Knöpfle” är mjöl, färska ägg och dricksvatten. Salt (högst 1 procent), kryddor, örter och spenat kan tillsättas. I färsk ”Schwäbische Spätzle”/”Schwäbische Knöpfle” kan citronsyra tillsättas och fint mjöl kan användas helt eller delvis i stället för grovt mjöl.

3.4 Foder (endast för produkter av animaliskt ursprung):

—

3.5 Särskilda steg i produktionsprocessen som måste äga rum i det avgränsade geografiska området:

”Schwäbische Spätzle”/”Schwäbische Knöpfle” måste framställas i det avgränsade geografiska området för att garantera äktheten hos denna traditionella produkt som är typisk för sin region, och för att säkra en konsekvent hög kvalitet. Produktionsstegen för färska och torra pastaprodukter är desamma fram till kylning och torkning. ”Schwäbische Spätzle”/”Schwäbische Knöpfle” framställs traditionellt för hand, och produkten började inte tillverkas maskinellt förrän i början av 1900-talet. Ingredienserna blandas och degen knådas till dess att den blir jämn. Sedan knådningsmaskinerna kom har denna process i stor utsträckning mekaniserats. Degen formas till bitar som läggs i kokande vatten eller ånga. Konsistensen på degen och rätt koktid och temperatur kräver en instinktiv känsla och erfarenhet som är svår att standardisera. Producentens hantverksskicklighet och regionala kunskap om beredningen spelar därför en speciell roll i denna process. När det gäller den torra pastaprodukten förtorkas ”Schwäbische Spätzle”/”Schwäbische Knöpfle” först och torkas därefter helt. Den färska pastaprodukten förkyls vid behov, pastöriseras och kyls därefter till 2–7 °C.

3.6 Särskilda regler för skivning, rivning, förpackning etc.:

—

3.7 Särskilda regler för märkning:

—

4. Kort beskrivning av det geografiska området:

Det geografiska området Schwaben omfattar hela Baden-Württemberg och hela regionen Schwaben i Bayern.

5. Samband med det geografiska området:

5.1 Specifika uppgifter om det geografiska området:

”Schwäbische Spätzle”/”Schwäbische Knöpfle” har framställts i det geografiska området i århundraden och är ett mycket viktigt inslag i det schwabiska köket. Producentens hantverksskicklighet och regionala kunskap om beredningen spelar därför en speciell roll i denna process. Traditionellt skärs ”spätzle”-degen för hand och än i dag anses skärning av degen på skärbräde vara en speciell symbol för produktens kvalitet. Maskinframställningen av ”Schwäbische Spätzle”/”Schwäbische Knöpfle” i traditionell hemlagad stil, dvs. som om degen skurits för hand, inleddes av ekonomiska skäl i början av 1900-talet. De första patenten som grundades på praktisk erfarenhet (se till exempel Deutsches Reichpatent 471046) registrerades i syfte att bevara äktheten och den hemlagade karaktären hos ”Schwäbische Spätzle”/”Schwäbische Knöpfle”. Det finns register från flera utställningar där de traditionella kunskaper som användes i Schwaben för att framställa produkten kan spåras ända från det att produkten tillkom till nutid (se ”Spätzle und Knöpfle — Geschichte(n) rund um das Leibgericht der Schwaben”, särskilt Alte Zeiten, Ofterdingen; ”Spätzle — Schaben, pressen, hobeln”, Freilichtmuseum Beuren). Många kocktävlingar och flera världsrekord i skärning av ”spätzle”-deg visar även på det geografiska områdets särskilda betydelse i kombination med de mänskliga faktorerna. Den lokala kunskapen att tillaga degen har gått i arv från generation till generation och är en viktig aspekt av den färdiga produktens särskilda egenskaper. Traditionen att göra ”spätzle” kan spåras ända tillbaka till 1700-talet. År 1725 drog Rosino Lentilio, en rådsherre och husläkare från Württemberg, slutsatsen att ”knöpflein” och ”spazen” är ”allt som görs av mjöl”. Odlingen av speltvete var utbredd i området Schwaben–Alemannien på den tiden. Detta sädesslag går att odla i magra jordar och var mycket populärt i denna fattiga region, som främst befolkades av småjordbrukare. Eftersom speltvetemjöl innehåller mycket glutenprotein kunde degen tillagas utan ägg i dåliga tider, och därför framställdes ”Schwäbische Spätzle”/”Schwäbische Knöpfle” främst av speltvetemjöl. Produkten blev känd i höglandsområdet Münsinger Alb. När industrialiseringen började och välståndet ökade förvandlades ”Schwäbische Spätzle”/”Schwäbische Knöpfle” från att vara vanlig husmanskost till en kulinarisk specialitet som serverades vid högtider. I en skildring av en by med schwabiska jordbrukare från 1937 beskrivs ”spätzle” som en högtidsrätt. Året före kallade den lokala poeten Sebastian Blau ”spätzle” för symbolen för den schwabiska regionala identiteten. ”Rätten ’spätzle’ är grunden i vårt kök, en berömd symbol för vårt land etc., A och O på en schwabisk meny etc.”. På mindre gynnade platser med karg natur inom det geografiska området ledde de traditionella regionala metoderna att tillaga ”spätzle” i kombination med den högt utvecklade hantverksskickligheten till en produkt med högt värde. I dagens Schwaben framställs ”Schwäbische Spätzle”/”Schwäbische Knöpfle” av nästan alla pastaproducenter och finns på nästan alla restaurangmenyer. Produkten har även exporterats med framgång sedan 1980-talet. För de människor som lever i det geografiska området har produkten blivit en symbol för deras identitet. Att ”Schwäbische Spätzle”/”Schwäbische Knöpfle” har haft stor betydelse för det schwabiska köket framgår bland annat av en roman som publicerades första gången år 1827 med titeln ”Die Geschichte von den Sieben Schwaben”, enligt vilken sedvänjan i Schwaben är att ”äta upp till fem gånger om dagen, fem gånger soppa, och med ’knöpfle’ eller ’spätzle’ i två av målen”. År 1892 skrev Elise Henle att alla kvinnor i Schwaben måste veta hur man kokar ”spätzle”: ”om hon inte kan koka ’spätzle’ är hon ingen riktig schwabisk flicka”. Mer nyligen räknade den schwabiske författaren Siegfried Ruoss i sin kokbok ”Schwäbische Spätzleküche”upp mer än 50 olika recept från Schwaben som innehåller ”spätzle”.

5.2 Specifika uppgifter om produkten:

Till skillnad från andra pastaprodukter är ”Schwäbische Spätzle”/”Schwäbische Knöpfle” en äggbaserad pastaprodukt som framställs av färska ägg i en traditionell hemlagad stil. Produkten är oregelbunden till formen och har en ojämn, porös yta. Degen skärs i bitar som läggs direkt i kokande vatten/ånga. Bitarna kan vara smala eller tjocka, långa eller korta. Det är den enda pastasort som kokas för första gången redan under framställningen. Den fuktiga degen pressas antingen genom en spätzlepress eller droppas genom en sådan press in i en behållare med hett vatten. Vid behov skärs degen under denna process.

5.3 Orsakssamband mellan det geografiska området och produktens kvalitet eller egenskaper (för SUB) eller en viss kvalitet, ett visst anseende eller en viss annan egenskap som kan hänföras till produkten (för SGB):

Orsakssambandet mellan de särskilda egenskaperna hos ”Schwäbische Spätzle”/”Schwäbische Knöpfle” och det geografiska området kan hänföras till det särskilda anseende produkterna åtnjuter till följd av sitt ursprung. Produkterna är pastaspecialiteter med en lång tradition, symboliserar Schwaben och är särskilt välkända och har högt anseende, både inom regionen och utanför. Detta bekräftas av de flesta yttranden som mottagits från den nationella myndigheten och av en konsumentundersökning som genomfördes 2002.

För det andra bekräftar ett stort antal hänvisningar i litteratur, tidningsartiklar och regionala kokböcker att ”spätzle” och ”knöpfle” är en basrätt i det schwabiska köket och produkterna åtnjuter ett högt anseende som Schwabens ”nationalrätt”.

I dagens Schwaben finns ”Schwäbische Spätzle” och ”Schwäbische Knöpfle” med i nästan alla pastaproducenters produktlistor och på nästan alla restaurangmenyer. Produkten har också exporterats med framgång sedan 1980-talet. Det höga anseende som ”Schwäbische Spätzle”/”Schwäbische Knöpfle” åtnjuter beror främst på de traditionella regionala framställningsmetoderna och den högt utvecklade hantverksskicklighet som finns i Schwaben när det gäller framställningen av ”Spätzle”, där den handskurna sorten är särskilt populär. Även maskinframställning kräver en instinktiv känsla och erfarenhet, vilket innebär att producenternas hantverksskicklighet och regionala kunskaper är särskilt viktiga. Man kan därför förutsätta att det anseende som ”Schwäbische Spätzle”/”Schwäbische Knöpfle” åtnjuter är nära förknippat med den region där produkten framställs.

Produkten ”Schwäbische Spätzle”/”Schwäbische Knöpfle” är välkänd för konsumenterna på grund av sitt regionala ursprung och är högt uppskattad på grund av sin långa tradition som en schwabisk specialitet och den lokala hantverksskicklighet som har utvecklats i att framställa produkten, som anses vara av särskilt god kvalitet om den är handskuren. En landsomfattande undersökning som genomfördes 1965 av Konsumgenossenschaft Stuttgart e.G. för regionerna Stuttgart och Reutlingen, visade att ”spätzle” har ett mycket högt anseende. Det finns även en mångfald dikter i den schwabiska litteraturen om schwabernas favoriträtt, till exempel en dikt som publicerades 1838 i Schwarzwälder Boten med titeln ”Das Lob der Schwabenknöpfle”, dikten ”Schwäbische Leibspeisa” och ”Spätzles-Lied”. Ett stort antal högtider och sedvänjor har kopplingar till ”Schwäbiche Spätzle”/”Schwäbische Knöpfle”, och produkterna marknadsförs till turistindustrin i form av temaveckor om kulinariska specialiteter, kurser, seminarier och tävlingar i skärning av ”spätzle”. Mer nyligen har ”Schwäbiche Spätzle”/”Schwäbische Knöpfle” kommit att betraktas som Schwabens ”kulinariska ambassadör”.

Hänvisning till offentliggörandet av specifikationen:

(Artikel 5.7 i förordning (EG) nr 510/2006)

Markenblatt, vol. 21, 23 maj 2008, del 7a–aa, s. 33858

(http://www.register.dpma.de/DPMAregister/geo/detail.pdfdownload/127)

(1) EUT L 93, 31.3.2006, s. 12.