SV    SV  EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 13.9.2005 
KOM(2005)425 slutlig 
  
MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET, 
EUROPAPARLAMENTET, EURO PEISKA EKONOMISKA OCH 
SOCIALA KOMMITTÉN SAMT REGIONKOMMITTÉN 
E-tillgänglighet 
   
[SEK(2005) 1095] 
 
SV 2   SV MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET, 
EUROPAPARLAMENTET, EURO PEISKA EKONOMISKA OCH 
SOCIALA KOMMITTÉN SAMT REGIONKOMMITTÉN 
E-tillgänglighet 
Tillgänglig informations- och kommunikationsteknik (IKT) kan avsevärt förbättra 
livskvaliteten för funktionshindrade personer. Att vissa grupper i samhället inte har samma 
möjligheter som andra att få tillgång till IKT kan leda till utslagning. I det här meddelandet 
föreslår kommissionen därför en rad åtgärder för att främja e-tillgängligheten. Den uppmanar 
medlemsstaterna och berörda parter att stödja frivilliga åtgärder för att öka tillgången på 
tillgängliga IKT-produkter och -tjänster i EU.  
Det här meddelandet om e-tillgänglighet bidrar till genomförandet av det nyligen lanserade 
initiativet ” i2010 – Det europeiska informationssamh ället för tillväxt och sysselsättning ”1, 
som utgör en ny strategisk ram med allmänna  riktlinjer för att främja en öppen och 
konkurrenskraftig digital ekonomi och betona IK T:s roll som en motor för integration och 
livskvalitet. Kommissionens ambitiösa målsättnin g är att skapa ett ”informationssamhälle för 
alla”, dvs. ett integrerat digitalt samhälle so m erbjuder möjligheter för alla och som minimerar 
risken för utslagning.  
1. I NLEDNING  
De funktionshindrade utgör omkring 15 % av Europas befolkning och för många av dem är 
användningen av IKT-produkter och -tjänster förknippad med problem. Ibland kan också 
äldre människor ha liknande svårigheter. På grund av be folkningsförändringarna är 
tillgängliga IKT-produkter och -t jänster nu något som prioriteras i Europa: år 1990 var 18 % 
av Europas befolkning över 60 år, men denna siffra väntas öka till 30 % fram till 20302. 
Enligt en undersökning so m nyligen gjorts i USA3 kan 60 % av befolkningen i arbetsför ålder 
ha nytta av att använda tillg änglig teknik, eftersom de  på grund av en lindrig 
funktionsnedsättning eller av andra skäl  har svårt att använda dagens teknik. 
En europeisk undersökning från 20024 visade att över 48 % av alla som är äldre än 50 år anser 
att tillverkarna inte ta r tillräcklig hänsyn till dem när de utformar sina produkter. Trots det 
betraktade sig mellan 10 och 12 miljone r av dem som potentiella köpare av nya 
mobiltelefoner, datorer och Internettjänster.  
Resultaten talar sitt tydliga språk: Det är absolut nödvändigt att se till att så många som 
möjligt kan dra nytta av IKT:s fördelar – av såväl sociala, etiska som politiska skäl.  På 
så sätt skapas också marknader av växande ekonomisk betydelse. 
                                                 
1 KOM(2005) 229 slutlig av den 1 juni 2005. 
2 FN:s ”World Population Prospects ”(2002 års reviderade upplaga) och Eurostats befolkningsprognoser. 
3 ”The Wide Range of Abilities and Its Impact on Computer Technology” – Forrester Research Inc., 
2003. 
4 Seniorwatch IST-1999-29086 www.seniorwatch.de  
 
SV 3   SV E-tillgänglighet handlar om att övervinna de tekn iska hinder och svårigheter som 
funktionshindrade och andra personer stöter på när de på lika villkor försöker delta i 
informationssamhället. E-tillgänglighet är en del av det mer omfattande begreppet e-integration, som även innefattar ekonomiska, geografiska och utbildni ngsrelaterade hinder. 
Det här meddelandet bygger på det arbete om e- tillgänglighet som genomförts inom ramen för 
de två handlingsplanerna eEurope och på slutsats er och resultat av olika FoU-projekt. Det tar 
också hänsyn till de viktigaste resultaten av Internetsamrådet
5 i början av 2005, som visade 
att en stor majoritet av de svarande (mer än 88 %) anser att EU:s institutioner bör vidta 
åtgärder för att komma till rätta med en situ ation som merparten av dem (mer än 74 %) 
uppfattar som en brist på samordning mellan tillgängliga IKT-produkt er och -tjänster i 
Europa. Det anses också vara nödvändigt att öka tillgången på tillg ängliga produkter och 
tjänster (enligt 84 % av de svarande). 
Det främsta målet med det här meddelandet är att främja samordning av frivilliga 
initiativ för att förbättra e-tillgängl igheten i medlemsstaterna, och att gynna 
självreglering inom näringslivet. 
2. D E PRAKTISKA UTMANINGARNA  
Tack vare ny teknik har många funktionshindrade fått möjlighet att på ett självständigt sätt 
utföra funktioner som de tidigare endast kunde klara med hjälp av andra. Trots näringslivets 
ansträngningar ställs personer me d funktionshinder fortfarande inför en rad problem när de 
försöker använda IT-produkter och -tjänster, oc h bland annat följande problem har 
uppmärksammats: 
• Brist på harmoniserade lösningar: i många medlemsstater är till exempel 
larmnumret 112 inte tillgäng ligt från texttelefoner. 
• Brist på driftskompatibla lösningar för tillgänglig IKT. 
• Programvaran är inte alltid kompatibel med hjälpmedlen: skärmläsare för 
synskadade är ofta omöjliga att använda med nya operativsystemsversioner. 
• Störningar mellan konventionella produkt er och vissa hjälpmedel, t.ex. 
mobiltelefoner och hörapparater. 
• Brist på europeiska standarder: det fi nns till exempel sju olika, sinsemellan 
inkompatibla texttelefonsystem för döva och hörselskadade personer. 
• Brist på lämpliga tjänster: till exempel är många webbplatser för komplicerade för 
personer med nedsatt kognitiv förmåga eller ovana användare, eller omöjliga att 
navigera på och lä sa för synskadade. 
• Brist på produkter och tjänster för vi ssa grupper, t.ex. te lefonkommunikation för 
teckenspråksanvändare. 
• En fysisk utformning, t.ex. av knappsat ser och displayer, som i många fall 
försvårar användningen. 
• Brist på tillgängligt innehåll. 
• Begränsat urval av elektroniska kommunika tionstjänster, kvalit eter och priser.  
                                                 
5 Resultaten finns tillgängliga på följande webbadress: 
http://europa.eu.int/in formation_society/policy/accessibility/ com_ea_2005/a_documents/com_consult_r
es.html#_Toc97028181  
 
SV 4   SV Ur teknisk synpunkt skulle de flesta av dessa problem vara enkla att lösa, men detta kräver 
samarbete, samordning och beslutsamhet på europe isk nivå eftersom det hittills inte tycks ha 
räckt att förlita sig enbart  på marknadskrafterna.  
Tillgänglighetsaspekten måste beaktas i ett tidig t skede vid utveckling av ny teknik. Inom den 
närmaste framtiden gäller detta exempelvis 
• digital-tv, t.ex. i fråga om  standarder och kompatibilite t samt vid utformning av 
tjänster och hårdvara, 
• tredje generationens mobiltelefoner, t. ex. vid utformning av hårdvara, mjukvara 
och tjänster, 
• bredbandskommunikation, t.ex. utnyttjande av möjligheterna till multimodal 
presentation på ett sätt som ökar tillgä ngligheten i stället för att minska den. 
Tidigare ansågs bara vissa målgrupper ha intre sse av att dessa frågor behandlas, men det är i 
själva verket något som de flesta  teknikanvändare kan ha nytta av. 
3. M ARKNADSRELATERADE OCH EKONOMISKA FRÅGOR  
IKT-forskningen och marknaden har utvecklat innovativa lösningar på en del av dessa 
problem. Det är i första hand fö ljande faktorer som hindrar att dessa lösningar får en bredare 
spridning: 
• Det är främst små och medelstora företa g på nationell elle r regional nivå som 
intresserat sig för dessa frågor och de har hittills inriktat si g på en liten marknad 
(huvudsakligen funktionshindrade och i vissa fall äldre personer). 
• Det råder brist på tillämpliga tekni ska standarder oc h specifikationer. 
• Det var inte förrän helt nyligen som man inom ramen för den tillämpliga EU-
lagstiftningen övervägde att införa tillgänglighetskrav i de tekniska 
specifikationerna vid offentlig upphandling. 
• I vissa medlemsstater har man utvecklat egna lösningar som skiljer sig mycket 
från dem i andra medlemsstater. 
Marknaden för tillgängliga IKT-produkter och -tjänster i Europa befinner sig därför 
fortfarande i en inledande utvecklingsfas. Den är i stor utsträckning uppsplittrad i nationella 
marknader och det saknas dessutom harmonis erad lagstiftning och tillämpliga tekniska 
standarder. Detta underlä ttar inte precis den inre marknadens  funktion, och det är besvärligt 
för företagen att uppfylla de olik a kraven i olika medlemsstater. 
I allt större utsträckning utgörs målgruppen inte  längre bara av funktionshindrade och – i vissa 
fall – äldre personer, utan hela befolkninge n betraktas som potentiella kunder. Marknaden 
håller alltså på att förändras, men vi har fortfa rande bara sett början på denna utveckling, och 
även om de större europeiska företa gen nu riktar uppmärksamheten mot denna 
marknadssektor, är de fo rtfarande inte redo för nå gon helhjärtad satsning. 
Samma utveckling märks också inom telekomm unikationsområdet, där produkter och tjänster 
nu har en sådan genomslagskraft att även denna,  hittills relativt begr änsade marknadsnisch 
kan få avgörande betydelse, skapa tillväxt och intressera större  marknadsaktörer. 
 
SV 5   SV Sammanfattningsvis kan sägas att även större ti llverkare av konventionell teknik, inte bara i 
Europa utan också i andra delar av värl den, har satt upp mål på medellång sikt för 
e-tillgänglighet och motsvarande tekniska hjälpmedel och tjänster. 
4. R ÄTTSLIGA OCH POLITISKA FRÅGOR  
Rådet har vid flera tillfällen uppm untrat insatser på EU-nivå, exempelvis genom att anmoda 
medlemsstaterna oc h kommissionen att ”öppna informationssamhällets potential för 
människor med funktionshinder och framför allt undanröja (…) tekniska, rättsliga och andra 
hinder för deras verkliga deltagande i en kuns kapsbaserad ekonomi och ett kunskapsbaserat 
samhälle”6. Europaparlamentet har också ställt sig bakom detta synsätt7. 
EU har genom sin politik och lagstiftning slagit fast att sysselsättning och arbete är 
grundläggande faktorer när det gä ller att garantera lika möjlighete r för alla och att de i hög 
grad bidrar till att medborgarna kan delta fullt ut i det ekonomiska, kulturella och sociala livet 
och till deras personliga utveck ling. Det råder inget tvivel om att en ökad tillgång på 
tillgängliga IKT-produkter och -t jänster av hög kvalitet kan ge positiva effekter i detta 
avseende. Detta kommer att bidra till ökad anställb arhet, bättre social integration och till att 
människor får möjlighet att leva sj älvständigt under längre tid. 
De europeiska institutionerna har i många sammanhang framhållit att det är nödvändigt att 
alla europeiska medborgare får möjlighet att delta i informationssamhället. Kommissionen har i de två handlingsplanerna för eEurope tagit initiativet till att skapa ett mer tillgängligt 
informationssamhälle. I 2002 års handlingsplan behandlas dessa frågor i en särskild punkt. 
Där rekommenderas att man antar de riktlinjer so m tagits fram inom ramen för initiativet för 
webbtillgänglighet
8, utarbetar en europeisk kursplan för "design för a lla" (DFA) och förbättrar 
hjälpmedelstekniken och standardiseringen av DFA. I handlingsplanen eEurope 2005 är syftet 
att e-integration skall ingå som ett led i samtliga åtgärder. Där föreslås också att 
tillgänglighetskraven för IKT bör beaktas vid offentlig upphandling. 
Rådet (telekommunikationer) stöder  detta arbete och anser att de t är nödvändigt att förbättra 
e-tillgängligheten i EU9. I ministerdeklaratione n om e-tillgänglighet10 föreslås vidare att alla 
nödvändiga åtgärder vidtas för att skapa e tt öppet, kunskapsbaserat samhälle för alla. 
I sin resolution om e-tillgänglighet från 200211 uppmanar rådet (sociala frågor) 
medlemsstaterna att undanröja de teknisk a, rättsliga och andra hinder som gör att 
funktionshindrade har svårt att delta i en ekonomi och ett samh älle som baseras på kunskap. 
                                                 
6 Rådets resolution om e-tillgänglighet – förbä ttrad tillgång till kunskapssamhället för människor med 
funktionshinder, 2– 3 december 2002,  
http://www.socialdialogu e.net/docs/cha_key/cons ilium_2002_14892en2.pdf  
7 Europaparlamentets resolution om eEurope 2002: Tillgänglighet till offentliga webbplatser och deras 
innehåll [2002 (0325)]. 
8 ”eEurope 2002: Tillgänglighet till offentliga webbpla tser och deras innehåll”, KOM(2001) 529 slutlig, 
http://europa.eu.int/eur-lex/sv/co m/cnc/2001/com 2001_0529sv01.pdf  
9 Rådets resolution om handlingsplanen eEurope 2002: Tillgänglighet till offentliga webbplatser och 
deras innehåll, EGT C 86, 10.4.2002. 
10 Ministerdeklaration om e-tillgänglighet, 11 april 2003  
http://www.eu2003.gr/en/articles/2003/4/11/2502/  
11 Rådets resolution nr 14892/02. 
 
SV 6   SV Europaparlamentet är inne på samma linje när det i sin resolution om webbtillgänglighet från 
200212 ”upprepar behovet av att undvika varje fo rm av utestängande från samhällslivet och 
därför också från informationssa mhället, och begär att särskil t funktionshindrade och äldre 
personer skall integreras”.  En annan parlamentsresolution13 handlar om teckenspråkets 
användning inom telekommunikationsområdet i EU.  
I artikel 13 i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen fastslås i allmänna 
ordalag att åtgärder skall vi dtas för att bekämpa diskri minering, bl.a. på grund av 
funktionshinder.  
Med utgångspunkt i denna artikel har rådets  direktiv 2000/78/EG av den 27 november 200014 
uttryckligen till syfte (artikel 1) ” (…) att fastställa en allmän ram för bekämpning av 
diskriminering i arbetslivet på grund av religion e ller övertygelse, funktionshinder, ålder eller 
sexuell läggning” . I direktivet fastställs bland annat följande: ” Lämpliga åtgärder bör vidtas, 
dvs. effektiva och praktiska åtgärder för a tt organisera arbetsplatsen med hänsyn till 
personer med funktionshinder, t.ex. in redning av lokaler eller anpassning av utrustning  
(…)”.  
Flera EU-direktiv om informationssamhället inne håller också bestämmelser  om integration av 
funktionshindrade och äldre pe rsoner. Detta gäller bland anna t direktiven om elektronisk 
kommunikation – framför allt ramdirektivet15 och direktivet om samhällsomfattande tjänster16 
– samt direktivet om radio- och teleterminalutrustning17, direktiven om offentlig 
upphandling18 och direktivet om likabehandling19. 
Ett av de fyra områden som ingick i kommissionens handlingsplan20 från 2003 om 
uppföljningen av det europeiska handikappåret var tillgång till och utny ttjande av ny teknik. 
Där beskrivs vilka åtgärder  som vidtagits för att förb ättra tillgängligheten till 
informationssamhället med hjälp av olika EU-instrument. 
Insatser på EU-nivå har ett mervärde, eftersom det skapar problem att flera medlemsstater var 
för sig håller på att utarbeta lagstiftning, föreskri fter, standarder eller ri ktlinjer för att behandla 
dessa frågor på nationell nivå. Dessa åtgärder leder till likartade men ändå olika krav på e-
tillgänglighet för produkter och tjänster och utgör  därför en stor risk för de europeiska 
företagen, som tvingas verka på en split trad marknad och därmed blir mindre 
konkurrenskraftiga och effektiva. 
Risken för konsumenterna är ännu större, särs kilt för funktionshindrade och äldre personer. 
En splittrad marknad betyder dyrare, mindre kända och inkompatibla  produkter och större 
svårigheter att få tillgång till eller förmedla information över gränserna. 
                                                 
12 Europaparlamentets resolution om eEurope 2002: Tillgänglighet till offentliga webbplatser och deras 
innehåll [2002 (0325)]. 
13 Europaparlamentets resolution om teckenspråk – resolution B4-0985/98. 
14 Tillgänglig på 
http://europa.eu.int/comm/employment_social/fundamental_rights/pdf/legisln/2000_78_sv.pdf  
15 Direktiv 2002/21/EG. 
16 Direktiv 2002/22/EG. 
17 Direktiv 1999/5/EG. 
18 Direktiven 2004/17/EG och 2004/18/EG. 
19 Direktiv 2000/78/EG. 
20 Lika möjligheter för personer med funktionshinder – en europeisk handlingsplan, 
KOM(2003) 650 slutlig. 
 
SV 7   SV När åtgärder vidtas på EU-nivå kan hänsyn också tas till erfarenheter i andra länder med vilka 
Europeiska kommissionen har inle tt en dialog, t.ex. USA och Kana da. Detta gäller i synnerhet 
lagstiftningsåtgärder som vidtas i samband me d offentlig upphandling, eftersom dessa har stor 
hävstångseffekt.  
De grundläggande villkoren för åtgärder på EU-n ivå är alltså uppfyllda – detta var den åsikt 
som en överväldigande majoritet (84 %) av de berörda parterna framförde vid det offentliga 
samrådet. 
5. P ÅGÅENDE ARBETE INOM EU 
Flera åtgärder har redan inletts  inom EU och kommer att inte nsifieras och drivas vidare. 
Tillgänglighetskrav och standarder 
Standarder är ett strategiskt verktyg både för näringslivet och den offentliga sektorn, och 
spelar en nyckelroll när det gäller att skap a nya marknadsmöjligheter. Även om det är 
frivilligt att utarbeta och tillämpa standa rder, fyller de en viktig stödfunktion vid 
genomförandet av politiska åtgärder. Europeiska standarder om e-tillgänglighet skulle bidra 
till en väl fungerande inre marknad i EU och skulle följaktligen främja uppkomsten av nya marknader och ökad konkurrenskraft och syssels ättning. Kommissionen kommer därför att 
fortsätta att ge ekonomiskt stöd till de särskilda åtgärder som de europeiska 
standardiseringsorganisationerna föreslår inom ramen för den eu ropeiska handlingsplanen för 
standardisering, eller att ge dessa organisationer standardiseringsuppdrag
21. 
För att inte hämma kreativitet och innovation må ste tillgänglighetskrav som specificeras i 
standarder tillgodose näringslivets, formgivare s samt produkt- och tjäns televerantörers behov. 
Standarderna måste emellertid också beakta an vändarnas behov, och det är  därför viktigt att 
användarna får möjlighet att medverka i standardiseringsarbetet: det gäller att hitta en lämplig avvägning mellan näringslivets och allmänhetens intressen. Standarder bör vara enkla att 
tillämpa och hänvisa till i lagstiftning, föresk rifter och andra instrument som främjar 
tillgänglighet. Om standarder var tillgängliga gra tis eller till en begränsad kostnad skulle de få 
större genomslag, särskilt bland små och medelstora företag med begränsade resurser som inte har råd att köpa dem, och det skulle också vara lättare för användarna att få tillgång till dem. 
Samtidigt som det är viktigt att främja driftskompatibilitet, måste man försöka undvika att 
patenterad teknik som inte licensieras på rimlig a och icke-diskriminerande villkor förespråkas 
som standardlösningar.  
Design för alla (DFA) 
Design för alla innebär att massprod ukter och tjänster utformas så att de blir tillgängliga för så 
många användare som möjligt
22. DFA är nu ett väletablerat koncept, även om det ännu inte 
fått någon större spridning. Det är  därför viktigt att fortsätta att främja och öka medvetenheten 
                                                 
21 Denna process regleras i direktiv 98/34/EG.  
http://europa.eu.int/eur-lex/pri/sv/oj/dat/1998/l_204/l_20419980721sv00370048.pdf  
22 Det finns i huvudsak tre strategier för DFA: 1) design som passar flertalet användare utan ändringar, 
2) design som enkelt kan anpassas till olika användare (t.ex. med hjälp av justerbara gränssnitt), 
3) design som möjliggör störningsfri anslutning till olika hjälpmedel. 
 
SV 8   SV om DFA i Europa. Kommissionen har därför inrättat ett nätverk av kunskapscentrum – 
EDEAN23 – med över hundra medlemmar.  
DFA gör det inte bara möjligt att i större utsträckning beakta tillgänglighetskrav vid 
utformning av produkter och tjänster , utan bidrar också till stora besparingar genom att 
dyra designändringar och tekn iska justeringar kan undvikas  efter lanseringen.  
Grunddragen i en europeisk DFA-kursplan för inge njörer och formgivare har fastställts och 
flera pilotkurser har anordnats  i medlemsstaterna. Ett sätt at t sörja för ett tillgängligt 
informationssamhälle i framtiden är att se till att denna kursplan får ökad användning inom högre utbildning och yrkesutbildning
24. Om det fanns en tillgäng lighetsansvarig tjänsteman 
med kunskaper om DFA i berörda organisatione r skulle frågan om e-tillgänglighet kunna 
behandlas mer professionellt.  
Webbtillgänglighet 
Kommissionens meddelande från 2001 om tillgäng lighet till offentliga webbplatser och deras 
innehåll25 åtföljdes av råds- och parlamentsreso lutioner under 2002. Som en följd därav har 
medlemsstaterna åtagit sig att göra sina offe ntliga webbplatser tillgän gliga i enlighet med 
internationella riktlinjer26.  
Genom expertgruppen för e-tillgänglighe t följer kommissionen och medlemsstaterna 
utvecklingen bland annat när det gäller nya utvärderingsmetoder27 och -förfaranden, 
riktmärkning, datainsamling och fa stställande av bästa metoder. Webbtillgänglighet banar 
väg för tillgängliga onlinetjänster av allmänt intr esse. För att underlätta denna process är det 
viktigt att uppmuntra utvecklingen av tillgängliga författarverktyg28. 
Det har uppstått ett behov av tillgänglighetscer tifiering eftersom flera medlemsstater har 
bindande lagstiftning om tillgänglighet och det är  nödvändigt att kontrollera att den efterlevs. 
En arbetsgrupp inom sta ndardiseringsorganet CEN (Comité européen de normalisation)29 
håller för närvarande på att undersöka lämpliga lösningar.  
Riktmärkning och kontroll 
Flera medlemsstater håller på  att införa riktmärkning och kontroll av tillgänglighet i sin 
nationella lagstiftning.  Inom EU har såväl rådet so m Europaparlamentet krävt att 
webbtillgängligheten skall kontrolleras. Parlamentet vill också införa kontroller av textning och ljudtolkning för digital-tv. 
                                                
 
23 Adressen till EDEAN:s (European Design for All e-Accessibility  Network) webbplats är  
http://www.e-accessibility.org/  
24 IDC-net-projektets rapport om DFA-kursplaner. 
25 KOM(2001) 529 slutlig. 
26 W3C/WAI/WCAG1.0 Web Content Accessibility Guidelines 1.0 (riktlinjer för tillgång till 
webbinnehåll). Version 2, som är under utarbetande, kommer att behandla webbteknikens utveckling 
och göra det lättare att testa överensstämmelsen. 
27 Gruppen Web Accessibility Benchmarking (WAB). 
28 W3C/WAI/ATAG Authorisin g Tools Accessibility Guid elines (ATAG) (riktlinje r för författarverktygs 
tillgänglighet). 
29 http://www.cenorm.be/ cenorm/businessdomains/business domains/isss/activity/ws-wac.asp  
 
SV 9   SV För att det skall vara möjligt att vidareutveckla EU:s politik för e-tillgänglighet är det viktigt 
att ha tillgång till jämförbara data från alla medlemsstater . Kommissionen kommer att 
utgå från det kontrollarbete som redan på går i EU och kommer också att beakta den 
reviderade Lissabonstrategin. 
Kommissionen upprätthåller en dialog med olika statistikkontor i syfte att utveckla och 
förbättra de berörda indikatore rna, i synnerhet för att integr era tillgänglighetsaspekterna i 
befintliga indikatorer. 
Forskning 
Forskning och teknisk utveckling (FoU) spelar en viktig roll när det gäller att driva på 
utvecklingen mot ett tillgängligt information ssamhälle. Sedan 1991 har nära 200 europeiska 
FoU-projekt, motsvarande omkring 200 miljoner euro i samfinansiering från EU30, redan 
bidragit till förbättrad tillgän glighet genom att öka kunskaperna om tillgänglighetsproblem 
och hur de kan lösas. 
Specifika resultat har visat på möjliga lösningar såsom tillgängliga hemtjänster på distans för 
äldre personer (inklusive olika t yper av larm och nödtjänster). Lö sningar har utvecklats för att 
förbättra tillgången till digi tal information för blinda oc h synskadade (text, grafik, 
tredimensionella bilder, kodad musik, tv-program ). System som gör det enklare för personer 
med motoriska funktionshinder att förflytta si g, hantera föremål och styra utrustning har 
testats, liksom system för att förbättra hö rselskadades kommunika tionsmöjligheter, bl.a. 
genom teckenspråks- och läpprörelsegenere ring. Andra exempel är datormiljöer som 
underlättar integrerad utbildning av funk tionshindrade barn eller anställning av 
funktionshindrade vuxna och deras deltaga nde i beslutsfattandet (eEurope, dvs. 
webbtillgänglighet oc h design för alla). 
Många av gemenskapsprojektens resultat har vi dareutvecklats till pr odukter på marknaden 
och i vissa fall har kunskaperna bidragit till mer tillg ängliga IKT-produkter och -tjänster.  
Eftersom den tekniska utvecklingen fortsätter i sn abb takt och hela tide n erbjuder nya tekniska 
lösningar är det viktigt att i nvestera i forskning för att kunna t illvarata den stora potential som 
tekniken erbjuder för funktionshi ndrade och äldre personer. I de t nuvarande förslaget till ett 
sjunde ramprogram ingår fortsatt och utvidgad FoU in om området e-tillgänglighet för att 
vidareutveckla den europeiska hjälpmedelsindustrin31 och göra tillgänglighet till en 
självklarhet för den tr aditionella industrin. 
6. M ER TILLGÄNGLIGA IKT- PRODUKTER OCH -TJÄNSTER I EU – TRE NYA ÅTGÄRDER  
Förutom att stödja de pågående insatser som beskrivs ovan kommer ko mmissionen att främja 
tre åtgärder som hittills inte har utnyttjats i nå gon större utsträckning i EU: i) införande av 
tillgänglighetskrav vid offentlig upphandling, ii)  tillgänglighetscertif iering, och iii) bättre 
utnyttjande av befi ntlig lagstiftning. 
                                                 
30 För exempel på projekt se http://www.cordis.lu/ist/so/einclusion/home.html  och 
http://www.cordis.lu/ist/directorate_ f/einclusion/previous-research.htm  
31 ”Access to Assistive Technology in the EU”. Rapport från GD Näringsliv, CE-V/5-03-003-EN-C. 
 
SV 10   SV Två år efter offentliggörandet av detta medde lande kommer kommissi onen att utvärdera hur 
dessa åtgärder utfallit. I enlighet med principen om bättre lagstiftning32 kommer 
kommissionen att föra en di alog med medlemsstaterna och kan sedan, efter en grundlig 
konsekvensbedömning, komma att överväga ytterlig are åtgärder, även la gstiftning om detta 
anses nödvändigt. 
1. Offentlig upphandling Den offentliga upphandlingen i EU svarar totalt för omkring 16 % av 
bruttonationalprodukten. Myndigheter på olika niv åer kan kräva att de varor och tjänster som 
de köper in uppfyller vissa tillgänglighetskriterie r. I EU:s direktiv om offentlig upphandling 
nämns särskilt möjligheten att integrera DFA- och tillgänglighetskrav i anbudskriterierna 
(dvs. i de tekniska specifikationerna).  
Detta visar ett tydligt engagemang för en integrationspolitik som gör produkter och 
tjänster tillgängliga för fler an vändare, medborgare och anställda . En sådan politisk linje 
uppmuntrar industriföretagen att erbjuda tillgängliga produkter och skapar en större marknad 
för tillgänglig IKT. Sådana effekter har redan märkts i USA
33, där lagstiftningen föreskriver 
att tillgänglighetskrav skall beaktas vid federal upphandling. 
Vid Internetsamrådet ställde sig över 90 % av  de svarande bakom principen att offentliga 
organ skall kräva att alla IKT-produkter och -tjänster som de köper är tillgängliga. Vissa 
medlemsstater har redan infört tillgäng lighetskrav vid sin offentliga upphandling. 
Gemensamma tillgänglighetskrav på EU-nivå kan vara ett sätt att minska uppsplittringen av marknaden och främja driftskompatibilitet. 
Det finns ett stort behov av att harmonis era tillgänglighetskraven vid offentlig 
upphandling i EU. Kommissionen tänker därför ge de europeiska 
standardiseringsorganisationerna i uppdrag att ta fram europe iska tillgänglighetskrav för 
offentlig upphandling av produkter och tjänster i nom IKT-området. Ett förslag till mandat har 
överlämnats till medlemsstaterna för eventu ella synpunkter. Enligt planerna kommer de 
europeiska standardiseri ngsorganisationerna att få uppdraget i slutet av 2005. 
Kommissionen kommer att främja dialoge n med medlemsstaterna i denna fråga i 
expertgruppen för e-tillgänglighet
34. Den kommer också att fort sätta att samla erfarenheter 
från Europa och uppmuntra dialogen i synn erhet med USA, genom det transatlantiska 
ekonomiska partnerskapet (TEP), om en harm onisering av e-tillgänglighetskraven vid 
offentlig upphandling.  
2. Certifiering 
När man köper IKT-produkter är det inte alltid uppenbart vilka krav de uppfyller. Detta är 
särskilt viktigt vid köp av tillgänglig IKT. Vissa standarder finns eller håller på att utvecklas 
som definierar hur produkter oc h tjänster kan göras tillgängliga. För nä rvarande finns det 
emellertid inte något tillförlitligt sätt a tt bedöma huruvida produkterna överensstämmer med 
dessa tillgänglighetsstandarder. Lämpliga certif ieringssystem (baserade på europeiska Key 
                                                 
32 Europeiska kommissionens vitbok om styrelseformerna i EU, KOM(2001) 428 slutlig. 
33 Artikel 508 i ”Rehabilitation Act”, ändrad genom ”Workforce Investment Act” 1998. 
34 Expertgruppen för e-tillgänglighet samordnar de  experter från medlemsstaterna som stödjer 
genomförandet av handlingsplanen eEurope. 
 
SV 11   SV Mark35 och på europeiska standarder) för pr odukters och organisa toriska processers 
tillgänglighet liksom för erkännande  av fackmän på detta område skulle kunna ge vägledning 
till kunder som vill köpa tillgängliga produkter och tjä nster och kan vara ett sätt för tillverkare 
och tjänsteleverantörer att få erkännande för sina  ansträngningar. Sådana  system skulle också 
göra det lättare att kontrollera hur kr av på tillgänglighet efterlevs.  
I sin resolution om e-tillgänglighet fr ån januari 2003 efterlyste rådet ett 
”e-tillgänglighetsmärke” för varor och tjäns ter. I 2002 års ministerdeklaration om 
e-tillgänglighet anges att man för att undvika en  uppsplittring av marknaden bör överväga att 
införa ett europeiskt webbtillgänglighetsmä rke som certifierar att riktlinjerna W3C WA136 
uppfylls.  
Kommissionen kommer tillsa mmans med de viktigaste aktörerna att undersöka 
möjligheterna att utveckla, införa och ti llämpa certifieringssyst em för tillgängliga 
produkter och tjänster , vilket bland annat skulle omfatta fastställande av kriterier samt 
provnings- och bedömningsmetoder. Även självc ertifiering eller tred jepartscertifiering 
kommer att undersökas och de olika a lternativen kommer att jämföras ur 
effektivitetssynpunkt37. Kommissionen kommer att tillsätta en utredning om detta under sista 
kvartalet 200538. 
3. Bättre utnyttjande av befintlig lagstiftning Flera direktiv innehåller bestämmelser som kan användas för att driva igenom kraven på 
e-tillgänglighet (exempelvis direktivet om likabehandling i arbetslivet
39, direktivet om radio- 
och teleterminalutrustning och direktiven om  offentlig upphandling). Det är viktigt att 
samarbeta med medlemsstaterna för att se hur man på ett vettigt sä tt kan använda dessa 
direktiv för att arbeta vidare med denna fråga. 
Framför allt skulle man genom att genomfö ra INCOM-gruppens (Inclusive Communications 
Group)40 förslag kunna lösa vissa av de nuvarande problemen i EU. Det gäller till exempel att 
se till att funktionshindrade användare får tillgång till la rmtjänster via det gemensamma 
europeiska larmnumret 112, att tillhandahåll a harmoniserade frekvenser för trådlösa 
hjälpmedel i EU, att sörja för text- och teckenkommunikation i realtid i samtliga medlemsstater och göra det lättare för my ndigheter att köpa in varor som uppfyller 
                                                
 
35 http://www.cenorm.be/conf_asse ss/keymark/keymarktext.htm  
36 World Wide Web Consortium (W3C) Web Accessibility Initiative (WAI), dvs. World Wide Web-
konsortiets initiativ för webbtillgänglighet. 
37 Internetsamrådet visade att det fanns ett starkt stöd (över 72 %) för certifiering och märkning av 
tillgängliga IKT-produkter och -tjänster. Skillnaderna mellan olika målgrupper var emellertid stora och i gruppen ”tillverkare, leverantörer och säljare av  tillgängliga produkter och tjänster” ansåg endast 
61,4 % av de svarande att detta skulle vara en bra lösning . Bland dem som var för en certifiering och 
märkning av produkter ville grupperna ”privatper soner med funktionshinder” och ”offentliga organ” 
helst ha obligatoriska system, medan gruppen ”tillverkare, leverantörer och säljare av tillgängliga 
produkter och tjänster” skulle föredra frivilliga system. De återstående gruppernas åsikter låg 
någonstans däremellan. 
38 Se avsnittet ”Uppföljning och slutsatser”. 
39 I rådets direktiv 2000/78/EG av den 27 november 2000 förbjuds diskriminering av funktionshindrade 
personer, bl.a. i arbetslivet. Där föreskrivs även en  skyldighet att vidta rimliga anpassningsåtgärder, 
vilket bl.a. innefattar IKT. 
40 Gruppen bildades 2003 och består av representanter för medlemsstaterna, telekomoperatörer, 
användarorganisationer och standardiseringsorgan 
 
SV 12   SV tillgänglighetskraven. Man bör  också titta närmare på eventuella svårigheter med 
tillämpningen av den befintliga lagstiftningen. 
I diskussionerna om den audiovisuella polit iken kommer kommissione n också att uppmuntra 
gemensamma och driftskompatibla lösningar inom detta område, exempelvis ökad tillgång till digitala tv-program. Sådana gemensamma lösn ingar kommer att göra det möjligt att utnyttja 
stordriftsfördelar. 
Den befintliga EU-lagstiftningens ”e-tillgäng lighetspotential” måste utnyttjas fullt ut. 
Under 2005 kommer kommissionen att tillsätta en utredning
41 för att kartlägga bästa metoder 
och upprätta en dialog med medl emsstaterna och de viktigaste  aktörerna via de grupper som 
ansvarar för att genomföra direktiven.  
7. S LUTSATSER OCH UPPFÖLJLNING  
Det här meddelandet visar att Europeiska kommi ssionen är fast besluten att ta itu med 
frågorna om e-tillgänglighet och Internetsamrådet bekräftar att den har ett starkt stöd för sitt 
agerande. Det gäller att finna lösningar som i)  gör att medlemsstaterna förstår hur angeläget 
det är att tillsammans utarbeta  en konsekvent strategi för e- tillgänglighet, ii) uppmuntrar 
industrin att utveckla tillgängliga lösningar för IKT-produkt er och -tjänster, iii) visar 
funktionshindrade användare att det finns ett starkt engagemang inom EU för att förbättra 
e-tillgängligheten i informationssamhället. 
Under de närmaste två år en (2005–2007) kommer kommissi onen att fortsätta att öka 
medvetenheten, främja användningen av de föresl agna instrumenten, samla in information 
och fortsätta samrådet med berörd a parter för att kunna fatta välg rundade beslut när det gäller 
e-tillgänglighet. 
Kommissionen planerar dä rför att tillsätta en utredning för att mäta framstegen inom det här 
området i EU. Utredningen skall inleda sitt arbe te under sista kvartalet 2005 och syftet är att 
kartlägga och utvärdera o lika politiska alternativ för att förbättra e-tillgängligheten i EU. De 
första resultaten från denna  utredning kommer att bli tillgängliga under hösten 2007.  
Två år efter det att detta meddelande har offentli ggjorts planeras en uppföljning för att se hur 
e-tillgängligheten utvecklats. Denna uppföljning ko mmer att omfatta en utvärdering av hur de 
åtgärder som föreslås i det här meddelandet, i enlighet med principen om bättre lagstiftning42, 
har utfallit. Kommissionen kan sedan efter en grundlig konsekvensbedömning, komma att 
överväga ytterligare åtgärder, även lagstiftning om detta anses nödvändigt. Detta arbete för att 
förbättra e-tillgängligheten komme r i sin tur att bidr a till det redan aviserade 2008 europeiska 
initiativet om e-integration43. 
                                                 
41 Se ”Uppföljning och slutsatser”. 
42 Europeiska kommissionens vitbok om styrelseformerna i EU, KOM(2001) 428 slutlig. 
43 i2010 – Det europeiska informationssamhället för tillväxt och sysselsättning, KOM(2005) 229.