Offentliggörande av en ansökan om godkännande av en ändring, som inte är en mindre ändring, av en produktspecifikation i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

(2022/C 42/03)

I enlighet med artikel 51 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 (1) ges rätt att göra invändningar inom tre månader från dagen för detta offentliggörande.

ANSÖKAN OM GODKÄNNANDE AV EN ÄNDRING AV PRODUKTSPECIFIKATIONEN FÖR SKYDDADE URSPRUNGSBETECKNINGAR ELLER SKYDDADE GEOGRAFISKA BETECKNINGAR SOM INTE ÄR EN MINDRE ÄNDRING

Ansökan om godkännande av en ändring i enlighet med artikel 53.2 första stycket i förordning (EU) nr 1151/2012

”Agneau du Périgord”

EU-nr: PGI-FR-0711-AM01 – 30 april 2021

SUB ( ) SGB (X)

1. Ansökande grupp och berättigat intresse

AREOVLA Europarc – 3 Avenue Léonard de Vinci 33608 Pessac Cedex

Tfn +33 556008450

E-postadress: areovla@gmail.com

Sammansättning och legitimt intresse: AREOVLA är en sammanslutning av uppfödare av ”Agneau du Périgord”, samt berörda producentorganisationer och slaktare. Sammanslutningen är på denna grundval berättigad att ansöka om ändring av produktspecifikationen.

2. Medlemsstat eller tredjeland

Frankrike

3. Rubrik i produktspecifikationen som berörs av ändringen(ändringarna)

☐ Produktens namn

☒ Produktbeskrivning

☒ Geografiskt område

☒ Bevis på ursprung

☒ Produktionsmetod

☒ Samband

☒ Märkning

☒ Övrigt: uppdatering av den ansökande gruppens kontaktuppgifter, borttagning av presentationen av den ansökande gruppen och skälen till ansökan, produkttyp, kontrollorgan, nationella krav.

4. Typ av ändring(ar)

☒ Ändring av produktspecifikationen för en registrerad SUB eller SGB som inte kan anses som en mindre ändring i enlighet med artikel 53.2 tredje stycket i förordning (EU) nr 1151/2012.

☐ Ändring av produktspecifikationen för en registrerad SUB eller SGB, för vilken det inte har offentliggjorts något sammanfattande dokument (eller motsvarande), som inte kan anses som en mindre ändring i enlighet med artikel 53.2 tredje stycket i förordning (EU) nr 1151/2012.

5. Ändring(ar)

5.1. Ändringar som påverkar viktiga delar av texten

Rubriken ”Produktbeskrivning”

I avsnitt 2.3 ”Egenskaper hos de saluförda produkterna” läggs lammets njure, bräss, hjärta, lever, tunga och fötter till de produkter som omfattas av den skyddade geografiska beteckningen. Endast de slaktbiprodukter som kommer från lamm som omfattas av den skyddade geografiska beteckningen godkänns.

När namnet ”Agneau du Périgord” godkändes som skyddad geografisk beteckning var möjligheterna att hitta avsättning för dessa produkter ytterst begränsad. Sedan några år tillbaka har avsättningsmöjligheterna förbättrats. Det innebär också att man bättre kan ta tillvara en större del av slaktkroppen och därmed öka synligheten för den skyddade geografiska beteckningen ”Agneau du Périgord”. Vissa slakteributiker föredrar att få en hel slaktkropp levererad med inälvor och andra slaktbiprodukter, för att kunna ta tillvara allt, särskilt njurarna som förblir fästa vid slaktkroppen. När slaktkroppen säljs styckad finns det på samma sätt försäljningsställen som föredrar att alla delar från ett och samma lamm, även slaktbiprodukterna, omfattas av den skyddade ursprungsbeteckningen och inte bara den styckade slaktkroppen.

Tillägget av slaktbiprodukterna innebär att beskrivningen av slaktkroppen, där man preciserade att slaktkroppen presenteras ”utan huvud, inälvor och bukhinnenät”, ändras. Ordet ”inälvor” tas bort, eftersom vissa av de slaktbiprodukter som läggs till på listan över produkter som omfattas av den skyddade geografisk beteckningen räknas som inälvor (lever, hjärta, lungor, luftstrupe och en del av mellangärdet i ett och samma stycke – enligt definitionen i FN:s standard för slaktbiprodukter red. 2008).

Det sammanfattande dokumentet ändras på motsvarande sätt.

Rubriken ”Geografiskt område”

Begränsningen av det geografiska området ändras. Det geografiska området för ”Agneau du Périgord” utökas till 24 kommuner i departementet Dordogne och till 93 kommuner i Lot-et-Garonne.

Dessa kommuner togs inte med när ansökan om skyddad geografisk beteckning gjordes, till stor del beroende på avsaknaden av fåruppfödare i området vid den tidpunkten. Kommunerna har emellertid stora likheter med det geografiska området för den skyddade geografiska beteckningen vad beträffar geologi, topologi och klimatförhållanden. Det finns även likheter i jordbruksmetoder (i huvudsak blandjordbruk, samma fårraser och karga, geologiskt homogena jordar) och fåruppfödningen i kommunerna har fått ett uppsving.

Det geografiska området ändras även för att korrigera vissa felaktigheter i den registrerade produktspecifikationen: Sex kommuner, som låg inom det geografiska områdets gränser, fanns inte med på listan. En kommun fanns med på listan men låg utanför gränsen, som en ensam och isolerad zon. Den sistnämnda kommunen tas bort och ingår inte längre i det geografiska området.

Listan över kommuner uppdateras i produktspecifikationen.

Ändringarna innebär att hela departementet Dordogne hädanefter ingår i det geografiska området.

Det sammanfattande dokumentet ändras på motsvarande sätt.

5.2. Ändringar som inte påverkar viktiga delar av texten

Rubriken ”Produktbeskrivning”

Hela avsnittet skrivs om för att lägga tonvikten på beskrivningen av ”Agneau du Périgord” och framhäva särdragen i hur lammen som omfattas av den skyddade beteckningen föds upp, till exempel den långa diperioden och den speciella utfodringen under slutgödningsfasen, i huvudsak baserad på hel eller valsad säd.

Vissa delar i beskrivningen av köttet (färg och fettets kvalitet) ändras för att stämma överens med rubrik 5. ”Beskrivning av framställningsmetoden”.

Produktens egenskaper ändras emellertid inte. Det rör till exempel lammens utfodring, att modertackorna ska vara av icke förädlad eller halvförädlad ras och baggarna av köttras, lammens ålder vid slakt, vikt, köttets färg och fettets kvalitet.

Möjligheten att sälja frysta kött- och slaktbiprodukter från ”Agneau du Périgord” läggs till. Djupfrysning är idag av stort intresse för marknadsföringen av produkter med skyddad geografisk beteckning. Genom djupfrysning konserveras produkten och det är ett nytt sätt att presentera den som uppskattas av konsumenterna. Genom djupfrysning kan den skyddade geografiska beteckningen dessutom positionera sig på nya marknader, till exempel storkök.

Produktspecifikationen beskriver hur nedfrysning ska utföras (en innertemperatur på -18 °C ska nås inom högst 10 timmar) samt fastställer minsta hållbarhetstid och längsta tid som får förflyta mellan slakt och nedfrysning.

Vissa stycken stryks, antingen därför att de inte innehåller något som kompletterar eller är nödvändigt för beskrivningen av produkten, eller därför att de inte tar upp sådant som är nödvändigt för att framställa produkten, utan bara redogör för de metoder som användes när produktspecifikationen upprättades, eller också handlar det om hänvisningar till föreskrifter om klassificering av slaktkroppar och fettansättning.

Även beskrivningen av det tillagade köttet tas bort. Den skyddade geografiska beteckningen ”Agneau du Périgord” säkerställer att produkten framställs på ett visst sätt, från det att lammen föds (och även innan, genom sättet att hålla fåren) till urvalet och försäljningen av slaktkroppar, men kan inte garantera egenskaperna hos det tillagade köttet, till exempel smak, textur och lukt. Dessa egenskaper är för övrigt föga särskiljande och svåra att kontrollera.

Det sammanfattande dokumentet ändras på motsvarande sätt.

Rubriken ”Faktorer som bevisar att jordbruksprodukten kommer från det geografiska området”

De delar som garanterar spårbarheten för slaktbiprodukter och frysta produkter läggs till och delar som överlappar gällande lagstiftning, liksom de delar som rör kontrollförfarandet som föreskrivs i kontrollplanen, tas bort.

Genom systemet för spårbarhet fastställs vilka handlingar och registreringar som krävs och de uppgifter som minst förväntas under varje steg i produktens livscykel (uppfödning, transport till slakteri, slakt, förpackning, styckning och frysning).

Bestämmelserna om försäljningsställen tas bort eftersom de inte ökar produktens spårbarhet, men ännu mer för att rekommendationerna och kraven som rör saluföring av produkten inte har någon betydelse för produktens utmärkande egenskaper. Dessutom kan de vara svåra att kontrollera, med tanke på de många olika typerna av möjliga försäljningsställen för den skyddade geografiska ursprungsbeteckningen.

Exemplen på ifyllda handlingar som ska garantera produktens spårbarhet i varje steg av framställningen tas bort.

I det sammanfattande dokumentet tas en fras bort som rör hur uppfödarna identifieras som inte hör hemma under denna rubrik i det sammanfattande dokumentet. Det handlar dessutom om uppgifter som omnämns i kontrollplanen.

Rubriken ”Produktionsmetod”

Underrubrik 5.2.1 ”Genetiskt ursprung”

Charmoise och causse du Lot läggs till som godkända raser för tackorna. Båda är traditionella raser i Périgord som inte togs med när ”Agneau de Périgord” godkändes som skyddad geografisk beteckning eftersom de föddes upp i allt mindre utsträckning. De omnämns emellertid under rubriken ”Samband med det geografiska ursprunget” i den gällande produktspecifikationen (om fåruppfödningens historia). De båda raserna har de kompletterande egenskaper (härdighet, fruktsamhet och konformation) som krävs för att kunna anpassa sig efter uppfödningsmetoderna för ”Agneau du Périgord” och de särskilda förhållandena i området.

Rasen charmoise har funnits i Périgord sedan början av 1900-talet. Området är en av de huvudsakliga avelspoolerna för rasen. Tackorna är effektiva slyröjare som underhåller markerna, öppnar upp landskapet och bidrar till att förebygga eldsvådor. Rasen togs inte med i ansökan om skyddad geografisk beteckning eftersom den nästan helt hade försvunnit från Périgord. Men sedan flera år tillbaka har uppfödare återinfört rasen, bland annat inom ramarna för olika landsbygdsutvecklingsprojekt. Idag uppskattas beståndet till 700 tackor i området.

Rasen causse du Lot har fötts upp på de kalkhaltiga högplatåerna (”les causses”) i Périgord Noir sedan mitten av 1900-talet. Även denna ras har ett begränsat utfodringsbehov, en naturlig härdighet, är motståndskraftig mot värme och fästingar (piroplasmos) och kan förflytta sig långa sträckor på de torra och magra högplatåerna i östra Périgord. Rasen kan även ta vara på allt det gräs som växer på betesmarkerna och om nödvändigt äta vedartade växter för att komplettera sitt näringsbehov. Precis som med charmoise hade rasen nästan försvunnit när ansökan om den skyddade geografiska beteckningen ”Agneau du Périgord” upprättades men är nu väl återinförd i det geografiska området och idag uppskattas beståndet till 4 800 tackor.

Slutligen är rasbeteckningen ”INRA 401 romane” officiellt ändrad sedan flera år tillbaka till ”romane” och ändras därför även i produktspecifikationen.

Dessutom stryks vissa stycken som inte rör produktionsförhållandena eller är alltför allmänna, till exempel: ”Särskild vikt läggs vid homogena egenskaper vad beträffar form, tidig utveckling, utveckling av muskelmassa och fettvävnad som har stor betydelse för produktens särskilda egenskaper” eller ”Lammens födsel ägnas särskild omsorg. Uppfödarna gör allt för att värna om goda förhållanden och tackornas och lammens välbefinnande.”

Det sammanfattande dokumentet ändras på motsvarande sätt.

Underrubrik 5.2.2 ”Uppfödningsmetod”

Nya krav rörande ventilationen i djurstallarna, djurtätheten i stallarna, ströbäddens kvalitet och rengöringen av stallarna, som följer nuvarande produktionsmetoder hos producenterna av ”Agneau de Périgord”, läggs till.

Underrubrik 5.2.4 ”Utfodring av lammen”

Bestämmelserna som rör lamning har skrivits om så att ordalydelsen i bestämmelserna anpassas efter uppfödarnas metoder, där ett fåtal tackor hålls i mindre inhägnader. Ordet ”inhägnad” har därför lagts till vid sidan av ordet ”lamningsbox”.

I vissa fall kan det även hända att tackan måste stanna i boxen eller inhägnaden i mer än 48 timmar med sitt lamm (svårighet att knyta an till lammet, svårighet att ge di). Därför ändras ”24–48 timmar” till ”minst 48 timmar”.

Meningen som beskriver att avvänjningen ”normalt sker efter 80-90 dagar” stryks eftersom den är rent informativ.

I avsnittet ”Utfodring av lammen” var utfodringen indelad i tre faser, utifrån lammens ålder: 0–20 dagar, 20–60 dagar samt 60 dagar eller mer.

Åldersgränsen på 20 dagar tas bort eftersom den är svår att kontrollera. Denna fas motsvarar en rent fysiologisk utvecklingsstadium hos lammen. Fram till ungefär 3 veckors ålder är lammens matsmältningssystem inte tillräckligt utvecklat för att kunna tillgodogöra sig kompletterande föda. Lammen äter inte det kompletterande fodret, även om de har tillgång till det. Åldern när lammen börjar äta kompletterande föda kan variera med några dagar från individ till individ. 20 dagar är ett medeltal.

Gränsen på minst 60 dagar innan avvänjning kvarstår emellertid. Gränsen garanterar att lammet diar vid moderns juver under en stor del av sitt liv, något som ger köttet från ”Agneau du Périgord” dess utmärkande egenskaper.

Den nya ordalydelsen understryker den särskilda utfodringsmetoden för lamm som föds upp för den skyddade geografiska beteckningen ”Agneau du Périgord”: diperioden när lammet diar vid moderns juver och slutgödningsfasen med en utfodring baserad på vallfoder och hel eller valsad säd. Slutgödningsfasen behöver inte längre ske i fårhägn.

Bestämmelserna om förbud mot ensilage och hösilage flyttas eftersom de rör lammets hela livscykel och inte enbart den första perioden av lammets liv, som placeringen annars kan göra gällande. Bestämmelserna flyttas till slutet av avsnittet 5.2.4.”Lammens utfodring” för att visa att de rör lammets alla utfodringsfaser.

Avsnittet om utfodring i produktspecifikationen ändras för att följa nomenklaturen i EU:s förordning om förteckning över foderråvaror (förordning (EU) nr 68/2013), komplettera produktspecifikationen så att den blir mer exakt och återspegla de metoder som uppfödarna av ”Agneau du Périgord” använder i praktiken.

Förteckningen över godkända foderråvaror för lamm utesluter inte gamla kulturväxter – i form av spannmål, oljeväxter, proteingrödor eller rotknölar – som på nytt odlas och är avsedda för djurfoder. Dessa växter bidrar till mångfalden och har ett jordbruksmässigt värde (till exempel cikoria, hirs, quinoa, havre och bondbönor).

Bestämmelsen som begränsade andelen majs till 25 % tas bort.

Bestämmelsen tillkom när ansökan om skyddad geografisk beteckning upprättades och då det fanns misstankar om att majs kunde ge slaktkroppens fett en gul färg. De studier som utförts av Institut de l’élevage (Frankrikes institut för boskapsuppfödning) har visat att det inte fanns någon grund för misstankarna. Begränsningen på högst 25 % majs i djurfodret är därför inte längre relevant. Dessutom är alla typer av spannmål lämpliga som foder för lammen.

Produktens särskilda egenskaper beror på i vilken form spannmålet ges (helt eller valsat) och inte på typen av spannmål. I vilken form spannmålet ges påverkar smältbarheten och därmed dess glykemiska index. Alltför bearbetade spannmål (som malts eller blivit mjöl) tas upp snabbt av kroppen, vilket ger en kraftig insulintopp och dålig fettlagring. Ett spannmål som ges i hel eller valsad form smälts däremot långsammare vilket ger en måttligare insulintopp, fodret blir mer smältbart och fettet blir fastare och lagras i måttlig mängd.

Kravet att spannmålen måste ha odlats i det geografiska området tas bort. Det geografiska området består av bland annat bergiga trakter med magra jordar, där det är svårt att odla spannmål. Dessutom är de uppfödare som inte själva odlar spannmål tvungna att köpa allt sitt spannmål. Att allt spannmål ska komma från det geografiska området för ”Agneau de Périgord” är kraftigt begränsande för aktörerna och det finns en risk att de uppfödare, som inte är självförsörjande, kan få problem med att få tag på spannmål. För att slå vakt om de särskilda egenskaperna hos köttet från ”Agneau de Périgord”, är det viktigaste för producenterna i vilken form spannmålen ges – hela eller valsade. Något som förblir oförändrat.

Det bör dock påpekas att vallfodret fortfarande måste komma från det geografiska området.

I fråga om tillsatser föreslår den ansökande gruppen en negativ förteckning för att förbjuda vissa produktkategorier.

Ingen av dessa ändringar påverkar produktens särskilda egenskaper eller sambandet mellan utfodringen och ”Agneau du Périgord”.

Det sammanfattande dokumentet ändras.

Underrubrik 5.3 ”Transportförhållanden och väntetider före slakt”

De ändringar som görs är redaktionella och innebär att onödiga fraser, som beskriver vanliga men inte obligatoriska metoder, stryks (”i praktiken är den ofta kortare”, ”slaktas oftast dagen efter”).

Underrubrik 5.4 ”Slakt”

Bestämmelser enligt lag och de bestämmelser som rör kontrollplanen tas bort, liksom illustrationerna, för att bara behålla de bestämmelser som är kontrollerbara. Målvärdena ändras inte.

Underrubrik 5.5 ”Slutligt urval av slaktkropparna”

På samma sätt som i avsnittet ”Produktbeskrivning” ändras och harmoniseras ordalydelsen i skalorna för fettets färg och fasthet: fettet är vitt eller mycket ljust färgat. Även beskrivningen av köttets färg ändras och harmoniseras: köttet har en ljust rosa färg.

Underrubrik 5.6 ”Urval av slaktbiprodukter”

Bestämmelser som rör urval och tillvaratagande av slaktbiprodukter läggs till.

Slutligen stryks underrubriken ”Styckning och förpackning”, eftersom den överlappar gällande lagstiftning, och bestämmelser som rör frysta produkter läggs till.

Rubriken ”Samband”

Den gällande produktspecifikationen beskriver de faktorer som rör sambandet mellan produkten och det geografiska ursprunget i flera delavsnitt. Ändringen innebär att dessa faktorer omstruktureras och samlas under rubriken ”Faktorer som styrker sambandet med den geografiska miljön”.

Avsnittet delas upp i tre underavsnitt för att skilja mellan specifika uppgifter om det geografiska området, produktens särskilda egenskaper och orsakssambandet.

Det avsnitt som behandlar specifika uppgifter om det geografiska området är en sammanställning av faktorer som finns angivna i den gällande produktspecifikationen och struktureras i två delar: den första delen beskriver Périgords geografiska läge och områdets geografi och klimat. Den andra delen beskriver fårhållningens historia och traditioner i Périgord, som styrts av miljöns begränsningar.

Avsnittet om produktens särskilda egenskaper är en beskrivning av ”Agneau de Périgord” och dess särart. Precis som i avsnittet ”Produktbeskrivning” stryks de delar som handlar om det tillagade lammköttet. Den skyddade geografiska beteckningen ”Agneau du Périgord” säkerställer att produkten framställs på ett visst sätt, från födseln till urvalet och försäljningen av slaktkroppar, men kan inte garantera egenskaperna hos det tillagade köttet, till exempel smak, textur och lukt.

Orsakssambandet grundas på kvaliteten hos lammen med beteckningen ”Agneau du Périgord” och deras goda anseende. I avsnittet sammanfattas de faktorer som redan finns omnämnda i den nuvarande produktspecifikationen och det sammanfattande dokumentet. I avsnittet beskrivs hur miljön påverkat produktionsmetoderna som ger ”Agneau du Périgord” dess särskilda egenskaper.

Ett inledande stycke läggs till för att presentera grunden till sambandet med det geografiska ursprunget.

Det sammanfattande dokumentet ändras för att överensstämma med den redaktionella ändringarna under denna rubrik i produktspecifikationen.

Rubriken ”Märkning”

Kravet att lammen ska säljas med en särskild SGB-logotyp tas bort.

Bestämmelsen att allt SGB-kött ska åtföljas av ett ursprungsintyg (hel slaktkropp) eller förses med en etikett för konsumentförpackningar (styckdelar) flyttas till detta avsnitt.

Det sammanfattande dokumentet ändras på motsvarande sätt.

5.3. Redaktionella ändringar

Under rubriken ”Behörig myndighet i medlemsstaten” läggs kontaktuppgifterna till Institut national de la qualité et de l’origine (INAO) till som medlemsstatens behöriga myndighet i enlighet med förordning (EU) nr 1151/2012.

Under rubriken ”Ansökande grupp” har den ansökande gruppens kontaktuppgifter uppdaterats. Stycket som beskriver den ansökande gruppen stryks.

Avsnittet ”Presentation av den ansökande gruppen och skälen till ansökan” stryks.

Under rubriken ”Produkttyp” ändras dispositionen av stycket 2.2 ”Produkttyp” för att stämma överens med gällande nomenklatur.

Under rubriken ”Geografiskt område”, tas kartan över det geografiska området bort. En fras läggs till som förklarar att kartor över det geografiska området finns på webbplatsen för Institut national de l’origine et de la qualité.

Den argumenterande delen och beskrivningen av området (allmänna beskrivningar som rör Dordognes geologi, klimat och historia) stryks. De faktorer som visar på sambandet med produkten har däremot behållits och återfinns i avsnittet om samband med det geografiska ursprunget.

Under rubriken ”Framställningsmetod” uppdateras schemat över produktens livscykel för att stämma överens med ändringarna i produktspecifikationen.

Bestämmelsen om en undantagsperiod på 7 år för det genetiska schemat (från det datum som den skyddade geografiska beteckningen godkänts) stryks, eftersom undantagsperioden har förflutit.

Stycket om en undantagsperiod på 7 år för artificiell insemination (från det datum som den skyddade geografiska beteckningen godkänts) stryks, eftersom undantagsperioden har förflutit.

Bestämmelsen om undantag från den tidsperiod som tackorna ska gå ute på grund av ”svåra väderförhållanden” stryks för att produktspecifikationen ska överensstämma med förordning (EU) nr 1151/2012 som innehåller bestämmelser för att få till stånd en tillfällig ändring via delegerad förordning (EU) nr 664/2014, artikel 6.3.

I enlighet med gällande nationella krav, som syftar till att harmonisera utformningen av produktspecifikationer, stryks certifieringsorganets namn och kontaktuppgifter under rubriken ”Kontrollorgan”. Under denna rubrik anges hädanefter kontaktuppgifter till de behöriga tillsynsmyndigheterna på nationell nivå i Frankrike: Institut national de l’origine et de la qualité (INAO) och Direction générale de la concurrence, de la consommation et de la répression des fraudes (DGCCRF). Certifieringsorganets namn och kontaktuppgifter återfinns på INAO:s webbplats och i Europeiska kommissionens databas.

På grund av ändringar i den nationella lagstiftningen presenteras avsnittet ”Nationella krav” i form av en tabell med de viktigaste kontrollpunkterna och bedömningsmetod.

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

”Agneau du Périgord”

EU-nr: PGI-FR-0711-AM01 – 30 april 2021

SUB ( ) SGB (X)

1. Namn

”Agneau du Périgord”

2. Medlemsstat eller tredjeland

Frankrike

3. Beskrivning av jordbruksprodukten eller livsmedlet

3.1. Produkttyp

Klass 1.1 – Kött och färska slaktbiprodukter

3.2. Beskrivning av den produkt för vilken namnet i punkt 1 är tillämpligt

”Agneau du Périgord” är ett lamm som dias i minst 60 dagar och sedan slutgöds med en utfodring i huvudsak baserad på hel eller valsad säd.

Lammen med den skyddade geografiska beteckningen ”Agneau du Périgord” slaktas vid mellan 80 och 180 dagars ålder. De har en slaktvikt på 15–21 kg och en god konformation som köttdjur eftersom man väljer baggar av köttras medan tackorna är av icke förädlad eller halvförädlad ras.

Baggarna är av någon av följande köttraser: Berrichon, charollais, île de France, rouge de l’ouest, suffolk eller texel.

Tackorna är antingen av icke förädlad ras – lacaune viande, blanche du Massif Central, causse du Lot eller romane – eller av den halvförädlade rasen charmoise eller resultatet av en korsning mellan en icke förädlad ras och de köttraser som anges ovan.

Konformationen för ”Agneau du Périgord” är E-U-R med en utvecklad muskelmassa på ett fint skelett och en fettansättningsgrad på 2 eller 3 i EUROP-systemet.

Lammköttet har en ljus färg (som hör samman med diperioden på minst 60 dagar). Fettet är vitt eller mycket ljust färgat, har fast konsistens, är jämnt fördelat och inte oljigt.

Följande slaktbiprodukter kan säljas under den skyddade geografiska beteckningen: njure, bräss, hjärta, lever, tunga och fötter.

Köttet och slaktbiprodukterna med beteckningen ”Agneau du Périgord” kan säljas färska eller frysta.

3.3. Foder (endast för produkter av animaliskt ursprung) och råvaror (endast för bearbetade produkter)

3.3.1. Utfodring av lammen

— Från födseln till minst 60 dagars ålder utfodras lammet genom att få dia obegränsat vid moderns juver. Lammet lever helt och hållet tillsammans med modern fram till avvänjningen:

— Efter 60 dagar och under slutgödningsfasen minskas mjölkutfodringen fram tills lammet är helt avvänjt och i stället ges vallfoder och tillskottsutfodring. Tillskottsutfodringen består av hel eller valsad säd och ett tillskott av kväve.

3.3.2. Utfodring av tackorna

Betet utgör grunden för tackornas utfodring. Betet sker på naturliga eller tillfälliga ängar och på betesmark under sju månader per år.

Samtliga vallfoderväxter odlas i det geografiska området och huvudsakligen på gården.

3.4. Särskilda steg i produktionsprocessen som måste äga rum i det avgränsade geografiska området

”Agneau du Périgord” föds och föds upp i det geografiska området.

För att bevara lammköttets alla egenskaper bör alltför långa transporter undvikas, och djuren får inte utsättas för stress före slakten. Transporten från gården till slakteriet ska därför vara kortare än åtta timmar.

3.5. Särskilda regler för skivning, rivning, förpackning osv. av den produkt som det registrerade namnet avser

Minsta hållbarhetstid är högst 18 månader.

3.6. Särskilda regler för märkning av den produkt som det registrerade namnet avser

Allt kött som omfattas av den skyddade geografiska beteckningen ska åtföljas av ett ursprungsintyg (hel slaktkropp) eller förses med en etikett för konsumentförpackningar (styckdelar).

4. Kort beskrivning av det geografiska området

Det geografiska området för ”Agneau du Périgord” består av följande departement, kantoner och kommuner, enligt den officiella geografiska kodexen, utgiven av franska statistikbyrån (Insee) 2020:

— Samtliga departement i Dordogne.

— Departementet Corrèze: kommunerna i kantonerna Saint-Pantaléon-de-Larche (förutom kommunerna Estivals, Jugeals-Nazareth, Nespouls, Noailles och Turenne) och L’Yssandonnais, samt kommunen Brive-la-Gaillarde.

— Departementet Lot: kommunerna i kantonerna Gourdon, Puy-l’Evêque (förutom kommunerna Le Boulvé, Les Junies, Lherm, Saint-Matré et Saux) och Souillac, samt kommunen Thédirac.

— Departementet Lot-et-Garonne: kommunerna i kantonerna Les Coteaux de Guyenne (förutom kommunen Jusix), Le Fumélois, Le Haut Agenais Périgord, Le Livradais, Le Pays de Serres, Le Val du Dropt och Villeneuve-sur-Lot-2, samt kommunerna Brugnac, Coulx, Labretonie, Lédat, Sauvagnas, Sembas, Verteuil-d’Agenais och Villeneuve-sur-Lot.

5. Samband med det geografiska området

Périgord är beläget i Frankrikes sydvästra fjärdedel, med största delen i departementet Dordogne. Det gränsar till Charente och Gironde i väster, Limousin och Quercy i öster samt Agenais i söder. Som alla fattigare regioner har Dordogne en lång tradition av fåruppfödning. Fåruppfödarna i Périgord har utvecklat en särskild kompetens i fråga om fårproduktion som hänger samman med de begränsningar som kännetecknar området och har utvecklat ett uppfödningssystem där alla tillgängliga resurser kombineras. På de små gårdarna, som driver blandjordbruk med både odling och djuruppfödning, och där fårhållningen är ett sätt att ta tillvara områden som är föga produktiva, faller det sig naturligt att välja tackor av icke förädlad eller halvförädlad ras. Uppfödaren kan därmed utfodra tackorna och föda upp lamm året om med hjälp av de resurser som finns i det geografiska området (vallfoder, ängar och betesmarker), och spara tillräckligt med spannmål och det finaste höet för att slutgöda lammen. ”Agneau du Périgord” får sin särskilda karaktär främst tack vare de traditionella uppfödningsmetoderna: diperioden när lammet diar vid moderns juver och slutgödningsfasen med en utfodring baserad på vallfoder och hel eller valsad säd. Detta ligger till grund för köttets kvalitet och det goda anseende som ”Agneau du Périgord” åtnjuter.

Périgord utgörs av ett vidsträckt område som sluttar i riktning från nordöst mot sydväst, från Plateau des Millevaches i Limousin (480 m ö.h.) till den nedre delen av Dordognedalen (8 m ö.h.). Genom området rinner fyra floder och ett stort antal bifloder. Landskapet som formats i samband med Alpernas bildande under tertiärperioden har i stort förskjutit, brutit upp, upphöjt och eroderat kontaktytan mellan det gamla hercynska massivet och slättlandskapets kalkstensdepåer och sedimentära avlagringar. I de kristallina bergarterna som återfinns i norra Périgord, har vattendragen gröpt ur djupa dalgångar med branta sluttningar och trånga raviner. I centrala Périgord har erosionen bildat breda dalgångar som ibland omges av klippavsatser, ibland av mjuka kalkstenssluttningar.

Områdets relief med högplatåer, kullar, sluttningar och dalar bildar ett omväxlande landskap där åkrar och ängar omges av träd och buskar, där horisonten ofta tycks nära och synfältet alltid begränsas av skogar och skogsdungar eller buskar och häckar.

Dalgångarna, som är de enda delarna av området som är rika på flodavlagringar och gynnsamma för jordbruk, kontrasterar mot de torra och magra högplatåerna och kullarna.

Périgord har ett i huvudsak tempererat kustklimat som utmärks av en måttlig nederbörd (850 mm) fördelad på i genomsnitt 130 dagar och en mild medeltemperatur (12 °C). Området präglas av markerade vintrar och somrar och mycket varierande höstar och vårar, med inlandsliknande klimat under vintern och nästan medelhavsklimat på sommaren. Som geografisk övergångszon utmärks området även av stora variationer.

Det har dokumenterat funnits får i Périgord sedan 6 000 år tillbaka och fåren fortsatte att spela en konstant och viktig roll fram till 1800-talet. 1809 beräknades fårbeståndet vara 4 till 5 gånger större än nötboskapsbeståndet. Totalt fanns då över 667 400 får fördelade över hela departementet.

Som överallt på den tiden höll man får framför allt för att producera ull, som var så värdefull vid framställningen av kläder, samt gödsel. Köttet var en biprodukt som främst gick till hushållets egen mathållning, även om man redan kunde se tecken på en begynnande exploatering inom den lokala gastronomin. Flera skrifter från 1800-talets andra hälft vittnar om att uppfödningen i mycket högre grad inriktades mot köttkonsumtion.

1938 hörde Dordogne till de fem departementen i Frankrike med de största fårbesättningarna. Fårbeståndet minskade kraftigt efter andra världskriget men har sedan dess återhämtat sig avsevärt.

Fårproduktionen fyller en funktion på gårdarna genom att områden som är föga produktiva i jordbrukshänseende tas till vara.

Det är på grund av dessa begränsade resurser som man använder tackor från raser som är kända och utvalda för sin härdighet, uthållighet, sitt begränsade utfodringsbehov, sin förmåga att beta på mager betesmark, sin förmåga att kunna betäckas året om samt förmågan att utan svårighet ge lammet di. Uppfödningen är idag fördelad över flera raser (rena raser eller korsningar): lacaune viande, blanche du Massif Central, romane, causse du Lot och charmoise. Tackorna från dessa icke förädlade eller halvförädlade raser korsas sedan med baggar från raser som kan förbättra vissa egenskaper. Uppfödarna har stor kunskap om hur raserna ska korsas och baggarnas väljs efter rasens förmåga att dels förbättra lammkropparna, dels bevara de goda modersegenskaperna hos nästa generation tackor: härdighet och förmåga att bli dräktiga året runt genom naturlig betäckning.

Utfodringsmetoden som uppfödarna använder sig av grundar sig på samma begränsningar som ovan: målet är att utnyttja och ta tillvara alla resurser på bästa sätt för att vara säker på att kunna föda upp lamm av hög kvalitet året runt.

Uppfödaren organiserar fårflockens näringsintag och anpassar tillgången till föda efter tackornas och lammens näringsbehov, som varierar beroende på deras olika fysiologiska stadier.

Uppfödaren utarbetar därför en avancerad utfodringskalender för att kunna utnyttja betesmarker, betesängar och fält för att odla vallfoder på ett optimalt sätt, med hänsyn till storleken på varje bit mark och dess möjliga avkastning. Hur långt de olika markerna ligger från fårhägnet kan också tas med i beräkningarna.

Fårbeståndet delas upp i mindre flockar med homogen sammansättning beroende på djurens fysiologiska behov (dräktiga eller digivande tackor, tacklamm som ska användas i aveln) och får gå på bete enligt en kalender som hjälper uppfödaren att ta vara på och utnyttja alla växtresurser optimalt, samtidigt som de enskilda gruppernas näringsbehov respekteras.

Lammen med beteckningen ”Agneau du Périgord” har två livsfaser: diperioden när lammet följer modern och slutgödningsfasen där det ägnas särskilda omsorger (eget utrymme, förstklassig utfodring).

I det egna utrymmet får lammet en särskild, välbalanserad utfodring som i huvudsak består av hel eller valsad säd, kompletterad med fint hö sammansatt av gräsväxter och baljväxter.

Utfodringen, som först ges som ett komplement till modersmjölken, blir med tiden lammens huvudföda i takt med att de diar allt mindre.

Denna särskilda utfodring ligger bakom den snabba och mer harmoniska tillväxt som utmärker ”Agneau du Périgord”.

”Agneau du Périgord” har en låg slaktålder (mellan 80 och 180 dagar) och låg kroppsvikt (mellan 15 och 21 kg). Lammkroppen har en god konformation med utvecklad muskelmassa på ett fint skelett. Slaktkroppen uppvisar inga skador eller blåmärken. Köttet har en ljust rosa färg. Fettet är vitt eller mycket ljust färgat, har fast konsistens, är jämnt fördelat och inte oljigt.

Orsakssambandet grundas på kvaliteten hos lammen med beteckningen ”Agneau du Périgord” och deras goda anseende.

De stora klimatmässiga variationerna i området, tillsammans med en låg jordbrukspotential, har bidragit till utvecklingen av de uppfödningsmetoder som idag används för att producera ”Agneau du Périgord”.

De fuktiga jordarna i Périgord Vert, liksom de torra högplatåerna i Sarladais och de områden som formats under juraperioden utgör alla lämpliga betesmarker för får. Fåren är ofta de enda som kan livnära sig på de magra markerna och de små, branta och otillgängliga jordbrukslotterna som lokalt kallas ” picadies”.

För att anpassa sig efter den stora variationen i nederbörd och temperaturer i området har jordbrukarna i Périgord – som aldrig kan vara säkra på att få en nederbördsmängd eller temperatur som lämpar sig för deras grödor – gjort det till en vana att diversifiera sitt jordbruk och därmed sprida riskerna över flera olika produkter.

Landskapets utformning och miljöförhållandena har bidragit till att små jordbruk med uppstyckad mark har levt kvar. Gårdarna var länge mer eller mindre självförsörjande och man försökte få ut det mesta av de jordbruksmässiga och mänskliga resurser som fanns att tillgå. Området domineras av blandjordbruk med varierad odling och djurhållning.

Det är vanligt att både föda upp får och odla spannmål, delvis för att kunna utfodra fårhjorden, vid sidan av en eller flera andra typer av jordbruksproduktion.

Från början av 1900-talet ersattes produktionen av ull med köttproduktion bland uppfödarna i Périgord som, i linje med den allmänna utvecklingen, började intressera sig för genetisk förbättring.

Tre raser avlades fram i Périgord: charmoise, berrichonne de l’Indre och causse du Lot. Idag har andelen av dessa raser minskat till förmån för i huvudsak tre andra raser: lacaune type viande, blanche du Massif Central och romane. Men intresset för de äldre raserna, särskilt charmoise och causse du Lot, har återupplivats under det senaste decenniet.

Valet av dessa icke förädlade raser främjar de uppfödningsmetoder som tar hänsyn till områdets olika egenskaper.

”Agneau du Périgord” får sin särskilda karaktär främst tack vare de traditionella uppfödningsmetoderna: diperioden när lammet diar vid moderns juver och slutgödningsfasen med en utfodring baserad på vallfoder och hel eller valsad säd.

Den ljusa färgen hos köttet från ”Agneau du Périgord” beror på två inbördes kompletterande faktorer i produktionsmetoden: lammets ålder vid slakten (högst 180 dagar) och diperioden (lammet diar vid moderns juver i minst 60 dagar).

Det vita (eller mycket ljust färgade) och fasta fettet är resultatet av den speciella utfodringen under slutgödningsfasen. Denna utfodring utgörs av vallfoder och tillskottsutfodring enbart baserad på hel eller valsad säd.

Den särskilda tillskottsutfodringen under slutgödningen ger ”Agneau du Périgord” dess balanserade fetthalt.

”Agneau du Périgord” är en traditionell produkt med nära anknytning till Périgord-trakten. Det är en rätt av högtidskaraktär som kan avnjutas i många olika former och intar alltid en framträdande plats vid måltiden.

Produkten omnämns i många recept och kallas ibland för ”Périgords andra pärla”.

Hänvisning till offentliggörandet av produktspecifikationen

(artikel 6.1 andra stycket i denna förordning)

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-cdf6faf7-26d4-42dd-9789-a75c4c4d5eca

(1) EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.