SV    SV SV 
SV    SV  EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 3.12.2008 
SEK(2008) 2948 
  
ARBETSDOKUMENT FRÅN KOMMISSIONENS AVDELNINGAR 
Åtföljer dokumentet 
 
EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT OM GEMENSKAPENS 
DELTAGANDE I ETT EUROPEISKT FORSKNINGSPROGRAM FÖR 
METROLOGI SOM GENOMFÖRS AV FLERA MEDLEMSSTATER  
  
SAMMANFATTNING AV KONSEKVENSANALYS  
 
{KOM(2008) 814 slutlig} 
{SEK(2008) 2949} 
SV 2   SV SAMMANFATTNING 
Inledning och procedurfrågor 
Det tidigaste exemplet på vikten av att mätni ngar håller hög kvalitet när samhällen byggs upp kan 
härledas tillbaka ända till år 3 000 f.Kr. Aln introducerades som den fö rsta kända längdenheten och 
användes för att bygga pyramiderna. En aln de finierades som längden på Faraos underarm plus 
bredden på hans handflata. Unde r kung Cheops tid byggdes den stora pyramiden i Giza med det här 
systemet, och på 230 meter var den relativa avvike lsen för längdmätningen enbart 0,05 %. Modern 
europeisk metrologi, eller mätteknik, har sina rö tter i franska revolutione n där det fanns politiska 
motiv för att harmonisera enheter runt om i Frankrike och fastställa mätenheter ” för alla människor, 
för alltid” .  
I dagens globala ekonomi bidrar metrologin kraf tigt till den tekniska och ekonomiska utvecklingen i 
många av världens länder. Metrol ogiforskning behövs för att lösa samhällsproblem, och kan påverka 
områden som satellitnavigering, hälsovård, halvle darindustrin och klimatförändringarna. Under 1990-
talet drabbades Europeiska unionen av en kris i samband med galna ko-sjukan, BSE. Vi minns hur 
brådskande det var att få fram metrologiforskning och nytt referensmaterial till stöd för regleringen 
och för att återupprätta konsumenternas förtroende  för att rädda den europe iska nötköttsmarknaden. 
Metrologiforskning är en viktig stödaktivitet vid re gleringar och standardi seringar, och har därför 
traditionellt sett haft hög natione ll prioritet i många ekonomier.  Ända sedan franska revolutionen har 
dock de europeiska länderna bedriv it sin nationella metrologiforskni ng helt isolerade från varandra. 
EU:s medlemsstater har ännu idag inte lyckats sk apa ett gemensamt, modernt och helt integrerat 
europeiskt forskningsprogram för metrologi (EMRP).  
I många år har gemenskapen utnyttjat de olika best ämmelserna i fördraget fö r att säkerställa större 
samordning och samarbete mellan nationella fors kningsprogram. År 2000 slog Europeiska rådet i 
Lissabon fast att forskningsaktiviteter på nationell ni vå och på europeisk nivå måste integreras och 
samordnas bättre för att de ska bli så effe ktiva och innovativa som möjligt. År 2006 lade 
Europaparlamentet tonvikten på bättre samordning av nationella och europe iska forskningsprogram. I 
det sjunde ramprogrammets särskilda program för sa marbete aviserades artikel 169 för att införa ett 
gemensamt europeiskt forskningsprogram för metrol ogi via de befintliga nationella nätverken för 
metrologilaboratorier.  
Ett omfattande samråd med intressenter har bekräfta t behovet av en gemenskapsåtgärd för att främja 
en integrering och modernisering av det eu ropeiska metrologisystemet, och stödet från 
Europaparlamentet och rådet till ett sådant initiativ är väldokumenterat. De av kommissionens berörda 
enheter som använder resultat från metrologiforskningen  inom sina respektive områden för att utarbeta 
moderna föreskrifter/lagstiftning (t.ex. SANCO,  ENV, ENTR) har vid gemensamma möten också 
bekräftat att ett integrerat program som till stor de l består av befintliga nationella forskningsprogram 
vore praktiskt.  
Problemdefinition 
Metrologin är dold för allmänheten, men ändå oer hört viktig för att underl ätta modern handel och 
kommunikation. Oförenliga standarder eller avsa knad av enhetliga och korrekta vikt- och måttsystem 
kan göra det svårt att ta sig in på mark nader. Metrologiforskning har ett stort allmänintresse  och är en 
av de viktigaste stödaktiviteterna för myndigheters  reglering och standardisering. Alla större 
ekonomiska makter i världen har insett att teknisk forskning och utveckling inom metrologi är 
avgörande för ett avancerat lands  ekonomiska tillväxt på lång sikt . Mot den här bakgrunden står 
Europa inför vad som kallas ”den europeiska metrologins dilemma”:  Att permanent anpassa 
metrologiforskningen till samhällsbehov som blir både mer krävande och mer komplexa, och därför 
mer resursintensiva, samtidigt som befintliga ”tr aditionella” behov tillgodoses utan nya eller extra 
resurser. Samtidigt ökar det globala behovet av  korrekt och snabb mätning inom traditionella 
branscher, och ny och framväxande teknik sätter ytterligare tryck på mäts ystemen och kräver ”helt 
nya typer av mätning”. Och inom många sam hällsområden såsom hälsovård, miljöskydd, 
SV 3   SV livsmedelssäkerhet och transport håller man snabbt på  att inse vikten av standarder och mätning, och 
vikten av att standarder och mätning har en direkt koppling till lagstiftningen, samtidigt som 
tillgängliga europeiska resurser inte ök ar och inte heller används optimalt.  
Den europeiska metrologiforskningsge menskapen är en specialiserad gemenskap som endast är löst 
kopplad till forskningsorganisationer eller den akademis ka världen. Den är kraftigt fragmenterad och 
består av ett fåtal globalt framstående centrum so m skulle gynnas av högre internationell konkurrens. 
Det är uppenbart att dubblerad forskning förekomme r, t.ex. ”Calibration a nd Measurement Capability 
Statements” (CMC), där de fyra stora europeiska  länderna inom metrologiforskning och -utveckling 
(Tyskland, Storbritannien, Frankrike och Italie n) har 4 050 CMC jämfört med totalt 2 250 CMC för 
hela USA. Mindre medlemsstater har utmärkt vetenskaplig kunska p inom olika metrologirelevanta 
områden (t.ex. nanoteknik) men ka n inte bygga upp en egen metrologiforskningskapacitet på grund av 
att de inte har den kritiska mas sa eller kan göra de enorma uppstart sinvesteringar som behövs. Även på 
nationell nivå har man insett att systemet är brista nde, men om programplaneri ngen läggs på europeisk 
nivå och moderniseras kan situati onen förändras och lösa det centrala problemet : 
Det europeiska systemet för metrologiforskning som stöds av enskilda nationella åtgärder i fråga om 
planering av forskningsprogram måste lösa ”metro logidilemmat”. Den europeiska potentialen inom 
metrologiforskning utnyttjas inte fullt ut så att de n kan ge optimala svar på  samhällsutmaningarna. 
Det saknas gemensamma åtgärder från medlemsstat ernas och gemenskapens sida som kan erbjuda en 
modern metrologiforskning inriktad på de utmani ngar som finns. Ett nytt system måste öka de 
tillgängliga resurserna och kan endast lyckas om det helt tar hänsyn till de befintliga nationella 
systemen och integrerar dem i ett helt europeiskt program som bör leda till a tt de befintliga nationella 
systemen förändras helt och moderniseras.  
Gemenskapens rätt att agera inom det här området fastställs i flera artiklar i fördraget, vilka rör 
samordning och samarbete mellan medlemsstaterna oc h gemenskapen på forskn ingsområdet. I artikel 
165 fastslås följande: ”Gemenskapen och medlemsstat erna skall samordna sin verksamhet inom 
forskning och teknisk utveckling för att säkerställa det inbördes sammanhanget mellan 
medlemsstaternas politik och geme nskapens politik.” I artikel 169 uppmanas gemenskapen att vidta 
åtgärder för ett deltagande i sådana program för forskning och utveckling som har inletts av flera 
medlemsstater. Gemenskapens åtgärder tycks h ögst berättigade i och med att medlemsstaterna 
troligtvis inte kan hantera dessa problem på egen  hand. Åtgärder från EU:s sida kan också delvis 
motiveras med att vissa av de största utmaningarna är  gränsöverskridande (t.e x. hälsovård, miljöskydd 
och livsmedelssäkerhet) och medlemsstaterna må ste agera tillsammans för att kunna hantera 
problemen korrekt på överstatlig nivå.  
Mål  
Initiativets allmänna politiska  mål är att förbättra EU:s kapacitet att nå sina högt satta politiska mål 
och hantera de största utmaningar som EU står inför under de kommande åren: 
• Bidra till att nå målen i den reviderade Lissabonstrategin.  
• Mer och bättre investeringar i kunskap fö r att skapa tillväxt och arbetstillfällen. 
• Bidra till att förverkliga det europeiska området för forskningsverksamhet (ERA).  
• Hjälpa Europa att hantera stora samhälls utmaningar, t.ex. miljöskydd, hälsovård, 
livsmedelssäkerhet och allmän säkerhet, mer effektivt.  
För att nå dessa allmänna politiska mål måste den offentliga metrologiforskningen bli effektivare. 
Särskilda mål : 
• Det europeiska området för forskningsverksamhe t måste struktureras genom att de nationella 
programmen för metrologiforskning sa mordnas och delvis integreras. 
• Det nuvarande fragmenterade förhållningssättet till metrologiforskning som finns i Europa måste 
bli effektivare. 
• Förbättra effekten av dessa program. 
• Undanröja hinder mellan nationella program för metrologiforskning. 
För att kunna genomföra ovanstående  förbättringar av programmens effekt och effektivitet är de 
operativa målen :  
SV 4   SV • Samordna och integrera offentlig a forskningsprogram över gränserna. 
• Hantera de stora utmaningarna (t.ex. klim atförändringar) och områden med brådskande 
metrologibehov (t.ex. ny och framväxande teknik såsom nano-, bioteknik- och sjukvårdsmetrologi). 
• Möjliggöra för vissa ”nya” medlemsstater eller kandidatländer att bygga upp en 
metrologiforskningskapacitet. 
• Öppen tillgång till unik forskningsinfrastr uktur och unika forskningsanläggningar.  
• Öka det allmänna samarbetet mellan natione lla metrologiforskningsprogram och relevanta 
vetenskapssamfund på europeisk nivå. 
• Modernisera programplaneringen för nationella oc h prioriterade europeis ka forskningsområden. 
• Främja rörligheten hos forskare ”i början av si n karriär” vid nationella metrologiinstitut (NMI) och 
andra särskilda institut. 
• Europa ska tala med en röst för att få större inflytande på global nivå. 
• Metrologiforskningen måste bli en stödverksam het vid myndigheternas regleringsarbete. 
• Stödja industrin och den ekonomiska tillväxte n genom offentlig metrologiforskning före 
konkurrensstadiet. 
Redogörelse för de politiska alternativen 
Alternativen för gemenskapens åtgärder grundas på tanken bakom och inte rventionsmekanismerna i 
det sjunde ramprogrammet. Utöver alternativet att inte vidta några åtgärder alls, hänför sig dessa 
alternativ därför indirekt eller direkt till gemens kapens åtgärder (forsknings finansiering) enligt det 
sjunde ramprogrammet, vilka matchar tanken bako m de befintliga nationella åtgärderna avseende 
forskningsprogramplaneringen i de olika medlemsstaterna.  
De olika alternativen har fått na mn efter deras huvudsakliga innehåll. 
(1) Alternativ 1: ”Ingen ytterligare gemenskapsåtgärd ”. Status quo, ingen ytterligare åtgärd i fråga 
om ett integrerat europeiskt forskningsprogr am för metrologi (EMRP) – kan leda till en 
mellanstatlig strategi. 
(2) Alternativ 2: ”Indirekt gemenskapsåtgärd nedifrån och upp – viss samordning” enligt FP7-
program och FP7-områden (Samarbete – kapacite tsprogram). Syftet är att använda ERA-NET 
och/eller ERA-NET Plus, men hantera enstaka frå gor för sig och delar av program inom ramen 
för ramprogrammet (”business as usual”-alternativet).  
(3) Alternativ 3: ”Indirekt gemenskapsåtgärd uppifrån och ned”. Återinföra metrologi som 
temaområde i sjunde ramprogrammet eller utarbe ta det åttonde ramprogrammet och återinföra 
ett gemenskapsprogram för metrologi.  
(4) Alternativ 4: ”Artikel 169 – integrering av program genom indirekt gemenskapsåtgärd”. 
Gemenskapsåtgärd för att integrera medlemss taternas program i enlighet med artikel 169, 
enligt vad som anges i sjunde ramprogrammet om samarbete.  
(5) Alternativ 5: ”Gemensamma forskningscentret – direkt åtgärd. Ett gemensamt europeiskt 
forskningsprogram för metrologi som genomförs  via det gemensamma forskningscentret och 
som täcker metrologibehoven på europeisk nivå.  
Skillnaden mellan de fem alternativen ligger i det sätt på vilket gemenskapens insatser organiseras –
som indirekta eller direkta åtgärder. I de olik a avsnitten nedan diskuteras huvuddragen i respektive 
alternativ närmare.  
Analys och jämförelse av alternativen   
Om alternativ 1  väljs kan det hända att dage ns situation ändå inte fö rblir densamma på grund av 
avsaknaden av politiskt och/eller ekonomiskt ingripande från geme nskapens sida (ERA-NET eller 
andra samordningsverktyg). Det är högst sannolikt att situationen kommer a tt förvärras, eftersom 
medlemsstaterna väntas investera mindre om metrol ogiforskning inte priorite ras på europeisk nivå. 
Situationen förblir oförändrad och medlemsstaterna s program förblir även fortsättningsvis separerade 
från varandra. Sannolikheten är lite n för att forskningsgrupper i nya medlemsstater ansluter sig till 
erfarna forskningsteam på hög nivå i mer avancerade länder. Alternativ 2  innebär att man fortsätter på 
den väg som man har valt med ERA-NET i ramp rogram 6 och ERA-NET-Plus i början av 
ramprogram 7. EU:s politik- och forskningsområde n (t.ex. energi och miljö) kan enkelt involveras 
SV 5   SV direkt i samordningen av medlemsstaternas progr am och noga utformade interventionsmekanismer 
med olika metrologiinriktade ERA-NET blir avgö rande. Till skillnad från ett verkligt europeiskt 
forskningsprogram kommer ingen samstämmig, gemens am och programmatisk metod att utarbetas på 
lång sikt. För alternativ 3  krävs ingen större institutionell struktur . Alternativet innebär att ett särskilt 
forskningsprogram för metrologi inrättas där me trologisamfundet och hela det vetenskapliga 
samfundet samt industrin som helhet kan ansöka om finansiering i enlighet med bestämmelserna i 
ramprogrammet. Det ger möjlighet att fokusera särsk ilt på nya tekniska utmaningar inom framväxande 
områden och på så sätt bidra till att modernisera sektorn. Detta liknar alternativ 2.  Det påverkar inte de 
befintliga nationella systemen för metrologiforsknin g eller integreringen av nationella program och 
nationell infrastruktur. Med alternativ 4  bildas en plattform för gemensam 
forskningsprogramplanering inom EU och medlemsstat erna, och således skapas en samstämmig och 
långsiktig forskningsagenda med en kritisk massa.  Att Europeiska kommissionen deltar aktivt kan 
innebära att betoningen på rö rlighet, öppenhet och fokus på framväxande områden behålls. 
Tillsammans utgör EU-medel och nationella medel en kritisk massa som har möjlighet att stimulera 
strukturella förändringar av de nationella system en för metrologiforskning. Kopplingarna till industrin 
ligger inte uttryckligen på EU-nivå, utan snarar e på nationell nivå. Det här alternativet kräver 
omfattande institutionella förändringar som tr oligen kräver komplexa förhandlingar med 
medlemsstaterna och tar tid att genomföra. Alternativ 5  innebär att metrologiforskningen kommer att 
bedrivas isolerat från medlemsstaterna och de ras respektive forskningsprogram och tillhörande 
infrastruktur, och får således bara en liten inve rkan på omstruktureringen av de nationella 
metrologiforskningssystemen och me dlemsstaternas behov. Andra flas khalsar är rekryteringskraven 
för det gemensamma forskningscentret och bristen på konkurrens inom metrologiområdet som till sin 
natur behöver konkurrerande forskningsresultat för att man ska kunna hitta de mest tillförlitliga 
lösningarna.  
Mot bakgrund av den här allmänna jämförelsen av de fem alternativen anser vi att alternativ 1 och 5 
inte klarar att lösa de ovannämnda problemen och vi kommer därför att begränsa den fortsatta 
diskussionen till alternativ 2, 3 och 4 och jämför dessa resterande alte rnativ direkt. I samband med de 
operativa målen beskrivs en rad olika effekter. Ta bellen nedan sammanfattar den gjorda analysen och 
jämför de tre genomförbara alternativen när det gä ller inverkan på målen för en gemenskapsåtgärd 
inom metrologiforskning.  
Tabell: Översikt över potentiell inverkan av tre alternativ  
Inverkan på:  Alternativ 2: 
Viss 
samordning  Alternativ 
3: FP  Alternativ 4: 
Art 169  
Effektivitet i samordning, integrering av NMI och nationella program 
 Medel   Mycket 
liten Mycket stor  
Verkningsgrad från samordning, integrering av NMI och nationella program
 Medel  Liten  Stor 
Stora utmaningar  Medel  Stor Stor 
Nya medlemsstater: kapacitetsuppbyggnad  Liten/Medel  Liten  Medel/Stor  
Öppen tillgång till infrastruktur  Liten/Medel  Liten  Medel/Stor  
Samarbete med vetenskapliga samfundet  Liten/Medel  Mycket stor  Medel/Stor  
Modernisering av metrologisystemet  Medel  Liten  Stor 
Mobilitet och utveckling av mänskliga resurser  Liten  Mycket Medel  
SV 6   SV liten 
Globalt samarbete och Europas ställning  Liten/Medel  Liten  Stor 
Stöd av EU-reglering  Liten  Liten  Stor 
Tillväxt: Service till industrin  Liten  Liten  Medel  
Tillväxt: Stöd till framväxande sektorer  Medel  Stor Stor 
Denna jämförelse visar att ett initiativ i enlighet med artikel 169 har störst inverkan på målen för en 
metrologiåtgärd.  
Vår slutsats är därför att tiden är mogen för e tt metrologiinitiativ i enlighet med artikel 169. Ett 
sådant initiativ är viktigt både för att utveckla och modernisera det europeiska 
metrologiforskningssystemet och som stöd för de industrier och de vetenskapsområden som 
behöver allt fler sofistikerade metrologiaktiviteter . 
Nedan sammanfattas de viktigaste resultaten av konsekvensanalysen. ”Metrologidilemmat” är en 
realitet. Exemplen bekräftar att efterfrågan på  metrologiforskning och metrologitjänster ökar. 
Metrologi bidrar direkt till att lösa problem och nå po litiska mål i Europa. Ju mer Europa definierar de 
stora utmaningarna, desto mer måste politiken inrikt as på dessa utmaningar samtidigt som Europa i allt 
större utsträckning blir referenspunkt för krishant ering som inbegriper korrekt mätning och testning. 
Artikel 169-alternativet skulle mobilisera ytterligar e medel, både på europe isk nivå och på nationell 
nivå. Gemenskapens bidrag skulle säkerställa  att det europeiska intresset återspeglades i 
arbetsprogrammet för det nya eur opeiska forskningsprogrammet för me trologi (EMRP) enligt den nya 
artikel 169, utan att begränsa nationella aktiviteter och enbart knyta dem till programmets europeiska 
dimension. Av de jämförda alternativen är artikel 169 det som bäst skulle bidra till att modernisera de 
nationella strukturerna. Målen passar väl in i det europeiska sammanhange t och bidrar direkt till 
Lissabonprocessen, och om alternativet implemente ras på rätt sätt kan metrologiforskningen bli 
föregångare med att skapa ett eur opeiskt område för forskningsverk samhet baserat på gemensamma 
initiativ från medlemsstaternas och kommissionens sida.  
Övervakning och utvärdering 
Övervakning och utvärdering kompletteras med en  årlig rapport som utförs av den särskilda 
genomförandeorganisationen ( Dedicated Implementation Structure  – DIS) och som innehåller 
redovisningsbara nyckeltal för integrering och kva litativa framsteg på grundval av planerade åtgärder 
inom EMRP-programmet. DIS kommer att uppmanas a tt, för varje förslagsinfordran, lämna den 
information som behövs för nyckeltalen och för sj älvutvärdering med början för året innan EMRP 
inleds. En expertgrupp med ansvar för halvårs- och efterhandsutvärderingar få r i uppdrag att utvärdera 
framstegen för de olika åtgärderna i det planer ade programmet och grunda sin bedömning på 13 väl 
definierade nyckeltal. Expertgruppen ska även bedöma  effekten av EMRP på integreringen av de 
nationella metrologiprogrammen, omstruktureringen av metrologinätverk och metrologiprogram samt 
effekten på det europeiska området för forskningsverksamhet i allmänhet.