SV Europeiska unionens officiella tidning C 51/20

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Transatlantiska förbindelser och främjande av den europeiska sociala modellen på internationell nivå” (initiativyttrande)

2011/C 51/04

Föredragande: Laure BATUT

Den 14 juli 2009 beslutade Europeiska ekonomiska och sociala kommittén att i enlighet med artikel 29.2 i arbetsordningen utarbeta ett initiativyttrande om

”Transatlantiska förbindelser och främjande av den europeiska sociala modellen på internationell nivå”.

Facksektionen för yttre förbindelser, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 3 september 2010.

Med anledning av kommitténs mandatperiodsskifte beslutade plenarförsamlingen att ta ställning till detta yttrande under plenarsessionen i oktober, och utnämnde Laure Batut till huvudföredragande i enlighet med artikel 20 i arbetsordningen.

Vid sin 466:e plenarsession den 21 oktober 2010 antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 110 röster för, 34 röster emot och 16 nedlagda röster.

1. Sammanfattning och rekommendationer

1.1 EESK välkomnar den gradvisa integrationen av den fria marknaden mellan EU och USA och önskar se en fördjupning av förbindelserna mellan de två parterna, i synnerhet på det sociala planet, i syfte att föregripa konsekvenserna av den transatlantiska ekonomiska integrationen, så att båda samhällena – det amerikanska och det europeiska – gynnas i lika stor utsträckning och tillsammans blir mer konkurrenskraftiga, särskilt i förhållande till tillväxtekonomierna.

1.2 Med tanke på att de ekonomiska och sociala aspekter som ryms inom begreppet ”den europeiska sociala modellen” utgör ett unikt system i världen, vilket har legat till grund för en positiv utveckling (1) och effektivt dämpat konsekvenserna av den pågående globala krisen för de människor som drabbats, påminner EESK om att medlemsstaterna genom att underteckna Lissabonfördraget har åtagit sig att främja denna modell. Kommittén vill att man i den transatlantiska dialogen arbetar för att stärka legitimiteten vad gäller

1) den europeiska identiteten,

2) EU:s värderingar och kultur, bland annat miljöskyddet,

3) EESK, som genom sina ledamöter företräder det organiserade civila samhället i EU.

1.3 De kollektiva sociala trygghetssystemen, de offentliga tjänsterna och den sociala dialogen utgör tillsammans ”den europeiska sociala modellen”. EESK uppmanar samtliga EU-institutioner att i alla sammanhang, i synnerhet i den transatlantiska dialogen, inte bara representera utan också främja denna modell som ligger medborgarna varmt om hjärtat.

1.3.1 Om den sociala dimensionen placeras på samma nivå som EU:s allmänna prioriteringar kommer unionen dessutom att kunna delta i de befintliga dialogerna, både TEC och TALD (2), och vara bättre rustad för denna uppgift.

1.3.2 För att öka kunskaperna i USA om EU:s sociala värderingar och för att en bättre förståelse på båda sidor av Atlanten på sikt ska kunna leda fram till en större konvergens i utvecklingen av deras sociala intressen samt för ökad social förståelse, skulle EESK vilja att EU informerar det amerikanska civila samhället om den europeiska sociala modellen. TEC och TALD skulle kunna vara bra forum för detta. EESK anser att ”främjandet” av den europeiska sociala modellen (3) förutsätter att EU:s synlighet i USA ökar.

1.4 Förutom upprättandet av nya finansiella bestämmelser rekommenderar EESK att man för det euroatlantiska området även fastställer gemensamma normer för kreditvärderingsinstituten och nya konkurrensbestämmelser som i större utsträckning tar hänsyn till allmänhetens intressen. Kommittén förväntar sig att EU intar en fast hållning när det gäller att garantera medborgarnas levnadsstandard och att den transatlantiska dialogen leder till att man på båda sidor av Atlanten blir mer lyhörd för det civila samhället.

1.5 Det handlar om att uppvärdera dialogen med det organiserade civila samhället och arbetsmarknadsdialogen, både internt och inom ramen för förbindelserna med företrädare för näringslivet, med början i de befintliga transatlantiska organen. Europeiska kommissionen, som har ökat sitt stöd till dialogen från 600 000 till 800 000 euro 2011/2012, skulle kunna främja denna process. Kommittén är beredd att tillsammans med sina amerikanska motparter inrätta ett transatlantiskt råd för det civila samhället. De två civila samhällena måste hitta lösningar för att ge arbetstagarna en möjlighet att göra sig hörda och för att utveckla informations- och samrådsstrukturen, i synnerhet i denna kritiska period efter finanskraschen 2008. EESK anser att man genom en mer omfattande civil och social dialog och en större öppenhet och insyn hade kunnat undvika denna kris som nu är inne på sitt tredje år.

1.5.1 Den transatlantiska dialogen måste syfta till ett ömsesidigt lärande och till att konkret bidra till att främja inte bara mänskliga, politiska och medborgerliga rättigheter utan även ekonomiska och sociala. EU måste i den transatlantiska dialogen klargöra att medborgarnas ekonomiska och sociala rättigheter är grundläggande i unionens hållning.

1.5.2 EESK anser att dialogen mellan EU och USA skulle berikas av att man behandlar sociala frågor som är grundläggande för sammanhållningen på båda sidor av Atlanten, till exempel utbildning (både grundutbildning och livslångt lärande), som är ett nationellt men också ”federalt” behörighetsområde och helt avgörande för den kunskapsbaserade tjänsteekonomin i de båda samhällena. På den politiska dagordningen borde man i första hand – i syfte att skapa arbetstillfällen och höja européernas levnadsstandard – prioritera frågan om produktiva investeringar och innovation, ett område där USA har byggt upp en kapacitet för utveckling och säljfrämjande åtgärder som är långt större än Europas.

1.5.3 EESK menar att man genom att fastställa gemensamma indikatorer skulle kunna utvärdera och jämföra den sociala situationen och situationen på arbetsmarknaden hos båda parterna i dialogen.

1.6 EESK anser att migrationsfrågan är viktig för demokratiska samhällen och skulle vilja att den tas upp i den transatlantiska sociala dialogen, där det europeiska integrationsforumet eventuellt skulle kunna delta.

1.7 EESK menar att den transatlantiska dialogen skulle kunna bidra till en ökad medvetenhet om hållbarhetsfrågor och miljöskydd, och att de två civilsamhällena och deras konsumenter har en viktig roll att spela i detta sammanhang.

1.8 EESK vill hitta nyskapande metoder för att på ett institutionellt plan involvera företrädare för det organiserade civila samhället i den transatlantiska dialogen. Det är dags att EU skapar en ”europeisk dimension” på det sociala planet inom ramen för denna dialog. EESK anser att man i alla faser av den transatlantiska dialogen bör beakta den sociala dimensionen.

1.9 De två parterna har genom att anta ett samarbetsprogram och upprätta TEC (4) åtagit sig att påskynda skapandet av en verklig integration för att ”uppnå en enad transatlantisk marknad senast 2015” (5). Det finns en mängd hinder, framför allt juridiska, men målet är klart uttryckt, och EESK vill se framåt för att säkerställa att de historiska val som Europa har gjort och som har format den sociala modellen (6) inte går förlorade. Trots att det europeiska och det amerikanska samhället liknar varandra genom sina grundläggande värderingar är det ändå svårt att integrera dem socialt. Om den europeiska sidan erkänner behovet av att anpassa vissa aspekter av denna modell på grund av den aktuella ekonomiska krisen är det för att bättre kunna bevara grundprinciperna på lång sikt.

2. Ekonomisk integration

2.1 USA är motorn i hela den nordamerikanska ekonomi som skapats genom Nordamerikanska frihandelsavtalet (Nafta). EU:s medlemsstater och USA producerar tillsammans 60 % av världens BNP, står för 40 % av världshandeln och 62 % av direktinvesteringarna. Sju miljoner arbetstillfällen på båda sidor om Atlanten är beroende av de transatlantiska förbindelserna.

2.2 I en studie (7) som publicerades innan krisen drabbade någon av parterna uppskattade OECD att en fullständig integration av de två ekonomierna skulle kunna leda till en tillväxt på 3 % för båda parter, vilket skulle ge dem en ledande ekonomisk position framför i stort sett alla världens länder.

2.3 EESK menar att krisen skulle kunna förändra förbindelserna mellan EU och USA och att man snarast bör uppmuntra en diskussion mellan arbetsmarknadens parter om de sociala modellerna inom ramen för TEC och TALD. Krisen kan leda till att integrationen försenas, vilket skulle ge tid att gemensamt utforska olika områden som till exempel nyttan av att ha institutioner för dialog, vilket är ovanligt i USA, eller invandringsfrågor, som de två blocken kommer att tvingas förhålla sig till på både ett samhälleligt och ett sysselsättningsmässigt plan som en tillfällig lösning på problemet med en åldrande befolkning (en arbetskraftsreserv).

2.4 Det anses allmänt att Europeiska unionens och USA:s återhämtningsplaner inte är jämförbara, men att konsekvenserna av dem i båda fallen har varit desamma, nämligen en ökning av de offentliga underskotten, en förstärkning de offentliga insatserna och intensifierade krav på ökad kontroll och på en ny fördelningspolitisk inriktning. Dessa skillnader och likheter skulle kunna diskuteras inom ramen för TALD och inom den bilaterala rådgivande struktur som ska inrättas.

2.4.1 Diskussioner förs på hög nivå (toppmöten mellan EU och USA) om effekterna av krisen och om många andra frågor inom ramen för den pågående dialogen mellan kommissionen och dess samarbetspartner inom USA:s administration och institutioner med inriktning på finans, ekonomi och inre marknad. Konsekvenserna av att det saknas reglering av bankernas verksamhet och av kreditvärderingsinstitut (8) samt bristen på öppenhet och insyn på detta område drabbar det civila samhället i Europa. Det är dessutom det civila samhället som betalar priset för återhämtningsplanerna, och trots att ett av målen i fördraget är att ”främja ekonomiska och sociala framsteg” för allmänheten i Europa görs nedskärningar i de sociala trygghetssystemen, som anses för dyra. Det är de finansiella systemen som har brustit och vållat realekonomin allvarlig skada. De har lett till ytterligare problem för de sociala system som redan var drabbade av bristande tillväxt och sysselsättning. Kommittén är medveten om att protektionism inte är synonymt med sysselsättning och är därför positiv till att handel och investeringar kan ske utan hinder, under förutsättning att de sociala rättigheterna inte glöms bort. Att återupprätta förtroendet är dock en högprioriterad uppgift, och för att lyckas med den behövs det nya och genomtänkta bestämmelser för finansmarknaderna. På samma sätt anser EESK att det inom ramen för den transatlantiska dialogen är viktigt att främja den sociala dimensionen inom ekonomin och handeln. EESK skulle vilja att EU:s representanter i den transatlantiska dialogen i egenskap av företrädare för medborgarna fortsätter att främja den europeiska sociala modellen i samband med frågor som rör ekonomi och handel. Kommissionen å sin sida agerar med hänsyn till fördraget och ser till att dess bestämmelser genomförs.

2.4.2 EESK anser att det skulle vara värdefullt att stärka de ekonomiska förbindelserna mellan de berörda länderna på båda sidor av Atlanten och skapa en ekonomisk solidaritet mellan EU:s medlemsstater. Kommittén menar att dessa båda steg skulle främja återgången till tillväxt och ekonomisk utveckling, på samma sätt som utvecklingen av den sociala dimensionen i Europa. EU:s medborgare har alltså mycket att ta upp inom ramen för dialogen med de civila samhällena.

2.5 Projektet för integrering av den transatlantiska marknaden (9) är relativt okänt bland allmänheten. Erfarenheterna från den nordamerikanska integrationen i Nafta visar att sociala och miljömässiga aspekter endast gavs en underordnad roll och ingen av sidorna försökte främja sysselsättningen. I detta sammanhang krävs en utvärdering: I USA, Kanada och Mexiko har miljön försämrats, lönerna sjunkit och arbetstillfällen försvunnit till Kina. Den europeiska integrationen har å sin sida skapat välstånd (ökning av BNP) men också lett till nedläggningar av gruvor och skeppsvarv, en förlust av metall- och textilindustri samt omstruktureringar av hela sektorer som fiske, jordbruk och fordonsindustri. Sedan den inre marknaden upprättades har en viss kompensation skett. EESK skulle vilja föregripa och diskutera de miljömässiga (t.ex. GMO) och sociala konsekvenserna av den pågående integrationen. Vissa av dessa följder är redan ett faktum, såsom sysselsättningen inom filmindustrin eller skyddet av personuppgifter som hanteras av Swift.

3. Eventuella effekter av den transatlantiska integrationen

3.1 De ekonomiska strukturerna och handelsstrukturerna är relativt likartade i EU och i USA. Den första effekten som kan väntas är en ökande konkurrens, som snarare kommer att påverka kvantiteten, kvaliteten och produktdifferentieringen än kostnaderna. Tack vare dollarkursen har USA:s konkurrenskraft ökat på exportsidan. Räntorna är lägre i USA och den amerikanska centralbanken (Fed) reagerar i allmänhet snabbare än ECB. Om det inte sker en radikal förändring saknar eurozonen i dagsläget den reaktionsförmåga som krävs för att utvecklas på en stor transatlantisk marknad.

3.2 Integrationen skulle kunna gå ut över arbetskostnaderna och arbetsvillkoren och leda till en minskad anställningstrygghet, en tendens som förstärks ytterligare av att arbetsmarknaden blivit mer flexibel, löneökningarna dämpats och omlokaliseringarna ökat genom en strategi för att få ned inflationen och därigenom öka konkurrenskraften. EU-medborgarna är rädda att deras sociala normer, hälso- och miljönormer, sysselsättningsgrad och levnadsstandard pressas ner, trots att integrationen borde gynna båda parter. En förbättring av den ekonomiska tillväxten och av produktiviteten kan bidra till en lösning, men vissa av dem som förlorat sitt arbete kan inte hitta ett nytt. Medlemsstaterna, som efter kriget byggdes upp utifrån en stark intern socioekonomisk konsensus, är redan drabbade av spänningar som bottnar i skillnaderna mellan deras olika system, vilket blev i allra högsta grad tydligt i maj 2010 i samband med spekulationerna mot den gemensamma valutan.

3.3 Mot bakgrund av en ökad fragmentering av produktionsprocesserna (10) skulle tillväxtekonomierna kunna bli de verkliga vinnarna i integreringen av den transatlantiska marknaden, eftersom detta skulle skärpa konkurrensen mellan de två största ekonomierna i OECD-området. EESK anser att detta är en av de frågor som bör prioriteras i den transatlantiska dialogen.

4. Formerna för integrationen

4.1 Man kan inte skapa ett euroatlantiskt block utan att de berörda medborgarna görs uppmärksamma på detta arbete. EU skulle kunna arbeta demokratiskt och lyfta fram medborgardialogen och arbetsmarknadsdialogen, både internt och i de transatlantiska organ som inrättats i detta syfte. Kommissionen skulle kunna främja denna process genom att avsätta ännu större resurser utöver den senaste tidens ökade anslag (11). Kommittén är också beredd att tillsammans med sina amerikanska motparter inrätta ett transatlantiskt råd för det civila samhället.

4.2 EESK anser att medborgarna, i enlighet med Lissabonfördraget, bör rådfrågas om den transatlantiska integrationen. I avsaknad av en tydlig ståndpunkt från institutionerna om beslutet om att främja den europeiska sociala modellen på internationell nivå, innebär den euroatlantiska integrationen en risk för att den europeiska ”sociala pakten” urholkas, och medborgarna bör därför rådfrågas.

4.3 Kommittén vill att man i den transatlantiska dialogen arbetar för att stärka legitimiteten vad gäller

1) den europeiska identiteten,

2) EU:s värderingar och kultur, bland annat miljöskyddet,

3) EESK, som genom sina ledamöter företräder det organiserade civila samhället i EU.

5. Banktillsyn

5.1 Det krävs snabba reformer av den globaliserade ekonomin. EESK beklagar att reformen av de internationella finansinstituten går så långsamt, vilket går ut över den lojala konkurrensen och den allmänna sociala balansen.

5.2 Det är viktigt att man tillsammans omgående fastställer gemensamma normer för kreditvärderingsinstituten för att undvika att deras verksamhet får negativa konsekvenser (12). Instituten gav de banker som orsakat krisen höga kreditbetyg och ger nu länderna låga betyg på grund av deras skulder och underskott, som uppstått genom räddningen av dessa banker och som medborgarna nu kommer att få betala. Bankernas och kreditvärderingsinstitutens verksamhet är två frågor som de civila samhällena i EU och USA skulle kunna diskutera inom ramen för den transatlantiska dialogen.

6. Frihet och mänskliga rättigheter

6.1 Trots att dessa principer erkänns, respekteras de inte på samma sätt av båda parter: Rätten att röra sig fritt tillämpas fortfarande inte på samma sätt för alla EU-medborgare och amerikaner. En större harmonisering bör ske på områden som rör viseringar, pass och säkerhetskontroller utifrån en fastställd gemensam modell.

6.2 Swiftavtalet (13) är ett belysande exempel: I sin lagstiftningsresolution av den 11 februari 2010 (14) motsatte sig Europaparlamentet en förnyelse av ett avtal om den behandling och överföring av finansiella uppgifter från EU till USA som företaget Swift utför. Frågan gällde huruvida man skulle ge direkt tillgång till europeiska servrar för övervakning av terrorism. Europaparlamentets nya befogenheter har gjort det möjligt för parlamentet att ifrågasätta denna bulkdataöverföring till USA av konfidentiella uppgifter om EU-medborgarnas banktransaktioner, eftersom den i praktiken innebär att medborgarna förlorar de garantier och det skydd som finns i medlemsstaternas lagstiftning och i EU:s lagstiftning. Parlamentsledamöterna ville att EU skulle lägga fram sin vision av den transatlantiska marknaden vad gäller skydd av rättigheter. Parlamentsledamöterna föredrog ett mer europeiskt system som ger Europol en ny roll och där medborgarna har rätt till skadestånd. Även om garantierna i dagsläget är ofullständiga, kommer det avtal som tecknades den 8 juli 2010 att ses över varje år. Detta ligger i linje med kommissionsledamot Michel Barniers uppfattning om att den inre marknaden måste tjäna ett samhällsprojekt som utformas gemensamt av EU-institutionerna (15). Det är samma ståndpunkt som EESK önskar föra fram i detta yttrande, dvs. att EU bör hävda sin egen vision av den transatlantiska marknaden och främja den europeiska sociala modellen, med respekt för det stora grannlandet USA.

6.3 Såväl rätten till liv som bioetik är områden där EU har en progressiv hållning och de bör skyddas och stödjas av en gemensam överenskommelse utanför handelsavtalen.

6.4 EESK önskar att det transatlantiska partnerskapet ska bidra till respekt inte bara för mänskliga, politiska och medborgerliga rättigheter utan även för ekonomiska och sociala. USA har en lång tradition av att främja medborgerliga och politiska rättigheter, medan EU har utvecklat de ekonomiska och sociala rättigheterna. Det ligger i båda parternas intresse att skapa politisk vilja att se till att alla medborgare och invånare gynnas av alla rättigheter och möjligheter inom ramen för varje område.

7. Sociala rättigheter

7.1 EESK har redan konstaterat att den ”sociala” transatlantiska dialogen har lett till få framsteg (16). Uppfattningen tycks vara att sociala rättigheter omfattas av termen ”grundläggande rättigheter”, men betydelsen är i själva verket ”medborgerliga och politiska” rättigheter.

7.2 EESK anser att det inte räcker att man då och då påminner sig om att USA och EU delar samma värderingar och att de två parterna förutom ekonomin också förenas av ett engagemang för att försvara frihet, demokrati och mänskliga rättigheter. EU bör i sina yttre åtgärder alltid framhålla att de andra ”grundläggande” rättigheterna, dvs. de sociala rättigheterna, är fundamentala för unionens hållning. EU:s grundläggande texter innehåller en ”övergripande social klausul” som föreskriver att unionen vid fastställandet och genomförandet av sin politik ska ”beakta de krav som är förknippade med främjandet av hög sysselsättning, garantier för ett fullgott socialt skydd, kampen mot socialt utestängning samt en hög utbildningsnivå och en hög hälsoskyddsnivå för människor” (17).

7.3 Det är just ”välfärdsstaten”, de sociala systemen och respekten för sociala rättigheter – en integrerad del av de mänskliga rättigheterna – som skiljer Europa från andra kontinenter.

Den europeiska sociala modellen förenar medborgerliga friheter, mekanismer inom den sociala marknadsekonomin och aktiva offentliga åtgärder. Den består av tre pelare: de kollektiva sociala trygghetssystemen, de offentliga tjänsterna och den sociala dialogen. Den kan sägas representera den ”europeiska livsstilen”. EESK beklagar att EU inte uttryckligen främjar denna modell. Alla dessa aspekter tas upp i Lissabonfördraget. Modellen måste främjas politiskt genom att man – även i de transatlantiska förbindelserna – betonar att Europa står för välfärd för alla. EESK anser att EU bör kräva att denna välfärdsstats komponenter får en central ställning i diskussionerna mellan EU och USA, eftersom det annars kommer att gå ut över medborgarna, den europeiska identiteten och mångfalden.

8. Sociala trygghetssystem

8.1 EU-medborgarna har accepterat en viss omfördelning av det nationella välståndet genom de kollektiva sociala trygghetssystemen i medlemsstaterna, som har försvagats av den allt intensivare globaliseringen av handeln. Om EU inte försvarar den europeiska sociala modellen riskerar unionen att orsaka välfärdsstatens fall. Hela samhället gynnas av en begränsad arbetstid som gör det möjligt att tillbringa mer tid med familjen, vilket är en social pelare i Europa, av en lång betald föräldraledighet som ger barnen bättre utvecklingsmöjligheter, samt av en garanterad sjukvård och av en äldreomsorg för dem som inte kan klara sig själva. Detta ska inte ses som någon gåva från staten, eftersom tunga kostnader vid ett enskilt tillfälle kan undvikas genom att förmånstagaren under årens lopp bidragit genom avgifter och/eller skatter.

8.2 Det finns i dag en obalans på detta område i de transatlantiska förbindelserna. USA är en federation av stater utan någon välfärdsstat (varken på federal eller på delstatlig nivå) men landet överväger en social förändring (federal sjukförsäkringslag), medan det i EU finns en välfärdsstat i varje medlemsstat, men ännu ingen på ”federal” nivå inom ramen för de tre pelarna. På EU-nivå rekommenderar unionen konvergensmål genom den öppna samordningsmetoden. EESK anser inte att dessa olikheter mellan EU och USA bör utjämnas genom att den europeiska sociala modellen trappas ned. Kommittén undrar om medlemsstaternas rättigheter kan upprätthållas i den transatlantiska integrationen om EU inte agerar och om det saknas en politisk vilja att främja den europeiska modellen särskilt i samband med den pågående krisen.

8.3 EESK anser att man i den transatlantiska sociala dialogen, som kommittén är en stark förespråkare för, bör ta upp den svåra frågan om öppenhet kontra säkerhet i samband med den pågående utvecklingen. Det handlar om välfärden för 300 miljoner människor på ena sidan Atlanten och 500 miljoner på den andra.

8.4 De sociala systemen i Europa betalas ofta ur medlemsstaternas budgetar. USA spenderar 16 % av sin BNP på sjukvård, vilket är mycket. I Europa erbjuds ett bättre skydd, och dessutom till lägre kostnad (genomsnittet per land för OECD-länderna: 8,9 % av BNP). Omfattningen får den reala ekonomin att fungera och dämpar på ett avgörande sätt krisens effekter för länderna och för medborgarna, om det inte handlar om individuella system och privatfinansierade fonder som påverkas av marknadens svängningar. EESK anser att det är de beslutsfattande myndigheternas skyldighet att förhindra att en fullständig konkurrensutsättning inom ramen för en integrerad ekonomisk storregion mellan USA och EU försämrar medborgarnas skydd. Mot denna bakgrund ser EESK mycket positivt på att den nya amerikanska administrationen har lyckats införa ett nyskapande sjukförsäkringssystem i USA.

8.4.1 Hälsa

8.4.1.1 EU:s mål om en uppåtgående social konvergens och principen om att ingen social tillbakagång ska ske uppskattas av medborgarna och bör upprätthållas. Kvinnorna i EU skulle till exempel aldrig acceptera försämringar vad gäller rätten till mammaledighet, som är mycket kort i USA och ibland obetald.

8.4.1.2 EESK anser att dialogen mellan EU och USA skulle berikas av att man behandlar sociala frågor som är grundläggande för sammanhållningen på båda sidor Atlanten. Det amerikanska samhället är starkt splittrat om förslaget om ett socialt trygghetssystem som finansieras genom skattemedel och kontrolleras av folkvalda. EESK menar att detta kanske visar att det saknas information om den europeiska modellen, som utan att vara centraliserad på kontinental nivå erbjuder solidariska och kollektiva garantier för alla, även för utländska invånare genom de allmänna sjukförsäkringssystemen som bidrar till BNP. EESK skulle vilja att EU ser till att det amerikanska civila samhället får information om detta. Dialogen mellan de organiserade civila samhällena skulle då kunna vara ett bra forum.

8.4.2 Pensioner

8.4.2.1 Liksom inom andra delar av det sociala trygghetssystemet finns här skillnader mellan EU-medborgarna, och effekterna på den allmänna ekonomin är omfattande. Av denna anledning bör företrädare för det civila samhället få komma till tals i dialogen mellan EU och USA, med tanke på de stora förändringar som kan påverka levnadsstandarden till följd av handelsavtalen mellan de båda parterna.

8.4.3 Arbetslöshet

8.4.3.1 Samtliga EU:s medlemsstater har offentliga system för arbetslöshetsersättning. Integrationen av Atlantområdet medför av konkurrensmässiga orsaker en allmän risk att större flexibilitet införs utan större säkerhet. EU-medborgarna kan liksom de amerikanska medborgarna befara en försämring av situationen (18). I USA har situationen för arbetstagare försämrats sedan 1970. I och med krisen har instabiliteten ökat på båda sidor av Atlanten, liksom antalet fattiga arbetstagare. Ställda inför en ekonomisk kris av historiska dimensioner fruktar medborgarna på båda sidor av Atlanten att situationen kan försämras genom större flexibilitet. EESK anser att flexicurity ibland kan hjälpa de anställda under förutsättning att löftet om trygghet verkligen infrias, men att ingenting kan ersätta ett fast arbete med anständig lön och pension. EU har en tradition av social dialog där man tar hänsyn till deltagarnas olika intressen. EU har texter om social dialog och EU har institutioner. Detta förutsätter att arbetsgivarna och arbetstagarna har organisationer som är representativa och som har stor vana att föra förhandlingar.

9. Allmänna tjänster (19)

9.1 Utbildning

9.1.1 Universiteten i USA, som är avgiftsbelagda, anses vara de bästa i världen och lockar många européer, både som studenter och lärare. Liksom i EU anser man i USA att morgondagens arbetstillfällen i högre grad kommer att gå till välutbildade och högkvalificerade arbetstagare:

”De kommer att ha lättast att få välbetalda jobb och på så sätt bidra till det amerikanska välståndet. Det kommer att ske en mycket snabbare ökning av arbetstillfällen som kräver en högre utbildningsnivå än av arbetstillfällen med lägre kvalifikationskrav. Den största ökningen förväntas ske inom yrken som kräver en universitetsutbildning eller en yrkesinriktad högskoleutbildning.”

[Presidentens exekutiva byrå, USA – de ekonomiska rådgivarna (CEA), ”Jobs of the Future”].

9.1.2 Utbildning är en bro till framtiden. I EU, där utbildning i allmänhet är gratis, har nedskärningarna i den offentliga sektorn och begränsningarna i medlemsstaternas finanspolitik lett till en situation med större ojämlikheter. EU har i Lissabonstrategin rekommenderat sina medlemsstater att anpassa först och främst universitet och högskolor, men eventuellt även gymnasieutbildningar, till företagens behov.

9.1.3 EESK anser att utbildning för alla, den jämställdhet som utbildningen medför och möjligheterna att förena familje- och yrkesliv bör öppna alla dörrar för medborgarna. Utbildning och livslångt lärande samt finansieringen på detta område skulle kunna vara en fråga för utbyten och dialog mellan EU och USA i syfte att säkerställa att den kunskapsbaserade tjänsteekonomin gynnar båda samhällena och att man hittar lösningar för de människor som inte har samma möjligheter till utbildning.

9.2 Allmänna tjänstehandelsavtalet (Gats)

9.2.1 EU-medborgarna har kämpat för att rädda filmindustrin och bevara den europeiska kulturens egenart inför det hot som den globala avregleringen av tjänster utgör. För att kunna försvara Europas identitet krävs en fördjupad dialog mellan kulturerna i syfte att slå vakt om den tillgång som mångfalden innebär. Många olika aspekter spelar in, till exempel sysselsättning, skydd av kulturarvet, utveckling och innovation.

9.2.2 Kulturen är inte bara en handelsvara. EESK anser att detta område måste diskuteras i den transatlantiska dialogen mellan de organiserade civila samhällena.

9.3 Särfallet invandring och integration

9.3.1 De två åldrande samhällena måste hantera invandringsfrågan. Utmaningen består i att förena befolkningens åldrande med behovet av arbetskraft och hitta en toleransnivå för den sociala sammanhållningen. Frågan måste lösas genom övergripande och långsiktiga integrationsstrategier där såväl invandrarna som värdsamhället måste anpassa sig. Det finns stora yttre och inre påfrestningar. EESK anser att frågan om invandring är viktig för demokratiska samhällen och skulle vilja att den tas upp i den transatlantiska sociala dialogen, där det europeiska integrationsforumet eventuellt skulle kunna delta på denna punkt.

10. Den sociala dialogen

10.1 Detta är en av de punkter där de två samhällena skiljer sig åt allra mest. Den sociala dialogen som har spelat en viktig roll i Europas historia har nu fått kulturell status. De amerikanska medborgarna har inte någon liknande dialog, vilket gör att de saknar möjlighet att framföra sina synpunkter. De två samhällena måste arbeta vidare för att ge arbetstagarna en möjlighet att göra sig hörda och för att utveckla informations- och samrådsstrukturen, i synnerhet i denna kritiska period efter finanskraschen 2008. EESK anser att man genom att fastställa gemensamma normer skulle kunna utvärdera och jämföra den sociala situationen och situationen på arbetsmarknaden hos båda parterna, bland annat vad gäller arbetstid och sociala förmåner, för att få en tydlig bild av deras konkurrenskraft, så länge globalisering av handeln utnyttjar löner som en justeringsvariabel.

10.2 I sin resolution från 2009 övervägde Europaparlamentet ett politiskt samarbete med den amerikanska kongressen och en nära samverkan mellan EU:s och USA:s centralbanker. USA har emellertid inte ratificerat ILO:s konventioner. En studie (20) visar en amerikansk arbetsmarknad där en stor grupp arbetstagare saknar grundläggande skydd som rätten att få ut en minimilön, rätten att få betalt för övertid samt rätten att ta lunchpaus, få ersättning vid olyckor och kräva bättre arbetsvillkor.

10.3 EESK anser att företrädare för det civila samhället, i synnerhet arbetstagare, i dag ges alltför litet utrymme i den transatlantiska sociala dialogen.

11. Miljö

11.1 En amerikansk miljöpolitik skulle få konsekvenser för finanspolitiken och sysselsättningen. EESK anser att den transatlantiska dialogen kan bidra till en ökad medvetenhet om hållbarhetsfrågor och att de två civila samhällena och deras konsumenter har en viktig roll att spela när det gäller att göra ekonomin mer miljövänlig.

11.2 EU och USA bör tillsammans kunna utveckla nya industrier som tillgodoser behovet av förnybar energi. Kalifornien och Portugal har gjort liknande val vad gäller sol- och vindkraftens roll. EESK menar att det skulle vara katastrofalt för de båda stormakternas framtid att de utvecklar idéer och sedan utnyttjar kinesisk teknik (jämför exemplet med solceller).

12. På det institutionella planet

12.1 I EESK:s tidigare yttrande om de transatlantiska förbindelserna togs ett flertal utvecklingsmöjligheter inom ramen för TALD och TEC upp.

12.2 EESK skulle vilja hitta nyskapande metoder för att på ett institutionellt plan involvera företrädare för det civila samhället i en transatlantisk dialog mellan de organiserade civila samhällena. Alla dialoger, rapporter, studier och avtal inom ramen för de transatlantiska förbindelserna bör innehålla ett kapitel om sociala konsekvenser av de planerade åtgärderna, utöver skapande av sysselsättning. Medlemsstaterna har ännu inte försett unionen med en integrerad socialpolitik, trots att man i praktiken har en gemensam modell och att man skulle kunna främja sin ståndpunkt i dialogen med USA. EU bör främja den europeiska sociala modellen och samtidigt att höja sin profil i USA.

Bryssel den 21 oktober 2010 Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande Staffan NILSSON

(1) Ökningen av medlemsstaternas BNP sedan EU skapades är ett tydligt tecken på detta. Se dessutom fotnot nr 6.

(2) TEC eller CET: Det transatlantiska ekonomiska rådet. TALD: Den transatlantiska arbetsmarknadsdialogen.

(3) EUT C 309, 16.12.2006, s. 119–125

(4) Avtalet undertecknades i Vita huset av George W. Bush, Angela Merkel och José Manuel Barroso.

(5) Europaparlamentet, resolution om ”De transatlantiska förbindelserna efter det amerikanska valet”, 26 mars 2009.

(6) Angående den europeiska sociala modellen, se ingressen till Lissabonfördraget: ”som bekräftar den vikt som de fäster vid de grundläggande sociala rättigheterna såsom dessa fastställs i den europeiska sociala stadgan, som undertecknades i Turin den 18 oktober 1961, och i 1989 års gemenskapsstadga om arbetstagares grundläggande sociala rättigheter”; se artiklarna 3, 6 och 32 i EU-fördraget, artikel 9 och avdelning X i EUF-fördraget, samt Lissabonfördraget – artiklarna 28, 34, 35 och 36 i stadgan om de grundläggande rättigheterna.

(7) OECD, avdelningen för ekonomiska frågor, 2005: ”The Benefits Of Liberalising Product Markets And Reducing Barriers To International Trade and Investment: The Case of The United States and the European Union”.

(8) Kapitel 1, EUT C 277, 17.11.2009, s. 117–124.

(9) Projektet lades fram gemensamt av kommissionsledamöterna Leon Brittan (utrikeshandel), Martin Bangemann (industri och telekommunikation) och Mario Monti (inre marknaden) i mars 1998 och rörde förbindelserna mellan EU och USA i fyra huvuddelar: ett frihandelsområde för tjänster, undanröjande av tekniska handelshinder, bland annat genom avtal om ömsesidigt erkännande, liberalisering av offentliga upphandlingar, immaterialrätt och investeringar samt eventuellt ett gradvis avskaffande av tullavgifter på industriprodukter senast 2010. Tidpunkten har sedan dess skjutits fram till 2015.

(10) Avindustrialiseringen fortsätter i både Europa och USA, där sysselsättningen inom tillverkningsindustrin minskade med 30 % under det senaste årtiondet och USA:s andel av världshandeln har minskat från 13 % för tio år sedan till 9 % i dag. Utlokaliseringen av produktionen fortsätter i EU. Angående arbetstid se studien av Rones et al., 1997, citerad i Revue Internationale de l'IRES nr 54-01.2001.

(11) Kommissionens generaldirektorat för yttre förbindelser offentliggjorde 2009 en förslagsinfordran avseende 800 000 euro för projekt inom det civila samhället som främjar dialogen mellan EU och USA.

(12) EUT C 277, 17.11.2009, s. 117–124.

(13) Swift: Society for Worldwide Interbank Financial Communications, ett amerikanskt företag som är verksamt under belgisk lagstiftning och som hanterar internationella överföringar av finansiella uppgifter mellan fler än 200 länder.

(14) PE (05305/1/2010 REV1-C7-0004/2010-2009/0190(NLE). Swiftavtalet II, Europaparlamentet 8.7.2010 (11222/1/2010/REV1 och COR1-C7-0158/2010-0178-(NLE)).

(15) Debatt anordnad den 17 mars 2010 av Euractiv.fr i samarbete med kommissionens representationskontor i Paris och med stöd från DTCC, Depositary Trust and Clearing Corporation, i publikationen ”European Issues” nr 165 av den 6 april 2010, Robert Schuman-stiftelsen.

(16) EUT C 288, 22.9.2009, s. 32–39.

(17) Artikel 9 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

(18) ”Middle Class in America”.

(19) EUT C 128, 18.5.2010, s. 97–102.

(20) Under ledning av Annette Bernhardt, fil.dr., en av de politiska direktörerna vid National Employment Law Project NELP (arbetsrättsprojektet).