Därför lade kommissionen i juli 2016 fram den första lägesrapporten om genomförandet av EU:s strategi och handlingsplan för förbättrad riskhantering på tullområdet. Rapporten visade att 18 månader in i genomförandeprocessen hade de flesta av de åtgärder som anges i handlingsplanen redan inletts. Däremot visade rapporten också att reformen av tullens riskhantering är resurskrävande och att det tar tid att uppnå resultat. I det skedet av genomförandet var det it-frågor som utgjorde den största utmaningen, både i form av bristande finansiering för att utveckla de nödvändiga it-systemen och av problem med tillgång till data och systemen för informationsutbyte.

Världen har förändrats dramatiskt under tullunionens första 50 år, och därmed har även rollen för EU:s tullmyndigheter förändrats. Som den ledande myndigheten för övervakningen av varors förflyttningar över de yttre gränserna bildar tullen den första försvarslinjen mot farlig och kriminell verksamhet som rör den kommersiella handeln. Det kan handla om handel med icke överensstämmande eller farliga produkter, olaglig handel med kulturföremål, vapen och narkotika, vilda djur och växter eller annan olaglig handel, bedrägerier, terrorism och organiserad brottslighet. Alla varor som förs in i, lämnar eller passerar genom EU (inklusive varor som resenärer bär med sig) omfattas av tullövervakning och kan kontrolleras av tullen.

Genomförandet av ICS2 efter 2020 är också beroende av huruvida det går att säkerställa de nödvändiga medlen under nästa fleråriga budgetram. Därför har kommissionen nyligen lagt fram ett förslag om ett nytt tullprogram.

När det gäller varor som förs in i EU, går reformen av EU:s system för förhandsinformation om last (ICS) framåt.

I december 2017 antog kommissionen ett förslag till en förordning om överensstämmelse med och genomdrivande av unionens harmoniseringslagstiftning för produkter i avsikt att göra en strukturell förstärkning av den rättsliga ramen för kontrollen av varor som förs in i EU. Förordningen skulle också förenkla samarbetet mellan tull- och marknadsövervakningsmyndigheter för att få effektivare kontroller av importerade produkter. Förslaget innehåller en rättslig grund för ett kraftfullare samarbete mellan tull- och marknadsövervakningsmyndigheterna med hjälp av ett unionsnätverk för produktöverensstämmelse. Dessutom ska det införas övergripande nationella strategier för marknadskontroll som ska omfatta import och digitala leveranskedjor, strukturerat utbyte av information och uppgifter mellan tull- och marknadsövervakningsmyndigheter, internationellt samarbete samt anpassning till koncept i tullkodexen, t.ex. ordningen för godkända ekonomiska aktörer.

Trovärdighetskontroller är automatiska kontroller som har införts i tullklareringsskedet för import. De kontrollerar att uppgifterna i tulldeklarationen stämmer överens med tre parametrar: i) laglighetskontroller (kontroll av att uppgifterna är förenliga med de rättsliga bestämmelserna för varubeskrivningen), ii) viktrelaterade kontroller (kontroll av att de deklarerade uppgifterna är trovärdiga (t.ex. nettovikt/enhet eller nettovikt/ytterligare enheter)), samt ii) prisrelaterade kontroller (kontroll av de deklarerade prisernas trovärdighet (värde/enhet)). Hittills har 428 sådana åtgärder vidtagits via Europeiska unionens integrerade tulltaxa (Taric).

Den systembaserade metoden är en kontrollmetod för betrodda ekonomiska aktörer som inriktas på de interna systemen för att kontrollera deras verksamhet och minska risker som är relaterade till efterlevnaden av tullbestämmelserna. Nätverket för den systembaserade metoden och den tillhörande projektgruppen slutförde sitt arbete och slutrapporten om den systembaserade metoden lämnades in till tullpolicygruppen i december 2017. Enligt rapporten är den systembaserade metoden en ändamålsenlig, effektiv och tillförlitlig kontrollmetod och det rekommenderas att den används i större utsträckning framöver.

I början av 2016 lanserade kommissionen pilotprojektet eManifest i syfte att inrätta ett harmoniserat elektroniskt dataset för last som omfattar de uppgifter som krävs för sjötransport- och tullformaliteter när fartyg ankommer till eller avgår från europeiska hamnar.

Forumet för digitala transporter och digital logistik (Digital transport and logistics forum, DTLF) pågår fortfarande och dess uppdrag kommer sannolikt att förlängas med två–tre år.

Initiativet kommer att göra det möjligt för medlemsstaterna att ta itu med finansiella risker på ett likvärdigt sätt vid den yttre gränsen, utan att skapa onödiga bördor för den lagliga handeln. Det kommer också att identifiera den lämpligaste tidpunkten och platsen för kontrollen, beroende på riskens omfattning och art, samt tillgången till data och dokumentation.



5.Mål 5 – Främja samarbete mellan myndigheter och informationsutbyte mellan tullen och andra myndigheter på medlemsstatsnivå och EU-nivå

Alla medlemsstater rapporterade om ett brett, välfungerande och ofta dagligt samarbete med andra nationella myndigheter (särskilt andra brottsbekämpande myndigheter och skattemyndigheter) och organ.

Inom detta område var de riskbaserade tullkontrollerna mycket viktiga för att upptäcka och förebygga organiserad brottslighet och terrorism i samband med förflyttning av varor över yttre gränser.

Det finns också potential för att öka tullens kapacitet ytterligare för att göra riskanalyser av last på förhand, i samarbete med andra brottsbekämpande myndigheter/säkerhetsmyndigheter.

3.5Samarbete med Europol

Inom ramen för det prioriterade kontrollområdet för skjutvapen har kommissionen och medlemsstaterna undersökt nya former för samarbete med polisen. Bland annat anordnades en särskild övning med Europol om gaspistoler och en insats mot snabbefordrade paket i samband med olaglig vapenhandel under 2017. Dessa insatser visade tydligt vilket mervärde som skapas när tull och polis använder nya former för samarbetet.

Europol vidareutvecklar sitt samarbete med tullmyndigheterna. Europols rapport om genomförandet av Strategic Review: Europol and customs bekräftade behovet av att ytterligare förstärka närvaron av tulltjänstemän inom Europol, inbegripet tullens behov av åtkomst till Europols nätapplikation för säkert informationsutbyte (Siena).

Dessutom har samarbetet mellan Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) och Europol förstärkts ytterligare. Olaf är associerat till Europols analysprojekt Copy, som arbetar med organiserad brottslighet i samband med immateriella rättigheter. I enlighet med Europolförordningen (EU) 2016/794 har Olaf indirekt åtkomst till information i Europols databaser. Olaf undertecknade också nyligen ett samförståndsavtal med Europol om säker kommunikation och har anslutits till Siena-systemet. Detta bör underlätta kommunikationen mellan dessa båda organ.

3.6Samarbete med Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån (Frontex)

Antagandet av förordningen om Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån (Frontex) 2016 banar väg för ett bättre samarbete mellan tullen och Frontex, där de olika funktionerna kompletterar varandra strategiskt.

Genom den förordningen fick Frontex ett nytt uppdrag och införlivades i högre grad i gräns- och migrationsförvaltningen. Byrån har nu mandat att ta itu med potentiella hot vid de yttre gränserna och på så sätt bidra till kampen mot grov brottslighet med en gränsöverskridande dimension, vilket säkerställer en hög inre säkerhetsnivå i EU.

3.7Immateriella rättigheter

Kommissionen fortsätter att stötta medlemsstaternas kamp mot intrång i immateriella rättigheter och har identifierat följande viktiga prioriteringar: i) homogen tillämpning av tullens säkerställande av skyddet för immateriella rättigheter i hela EU, ii) förbättrad riskhantering inom området för immateriella rättigheter, och iii) bättre samarbete mellan myndigheter.

Tidigare samarbete och samordning i fråga om intrång i immateriella rättigheter mellan brottsbekämpande myndigheter på EU-nivå har lett till beslag av miljontals förfalskade och potentiellt skadliga produkter och har bidragit till att flera transnationella kriminella nätverk har kunnat avvecklas. Politikområdet för intrång i immateriella rättigheter har inkluderats som insatsmandat i handlingsplanen för arbetsgruppen för tullsamarbete (2018–2019).

Kommissionen främjar utbytet av riskinformation (via tullriskhanteringssystemet) och den statistiska analysen av nya trender. Den gemensamma grupp för experter på immateriella rättigheter/riskanalys som ska inrättas 2018 kommer att bedöma om de befintliga verktygen är tillräckliga för att analysera risker och intrång i immateriella rättigheter, eller om det behöver göras mer.

3.8Den europeiska säkerhetsagendan

Som grindvakt vid EU:s gränser för flödet av varor spelar EU:s tullmyndigheter en avgörande roll för att skydda EU och dess invånare och även för att skydda internationella leveranskedjor mot kriminell verksamhet och terroristattacker.

Genom att genomföra EU:s strategi och handlingsplan för riskhantering på tullområdet bidrar kommissionen till genomförandet av den europeiska säkerhetsagendan, som är en central del i den övergripande målsättningen att skapa ett område för rättvisa och grundläggande rättigheter.

Under de senaste två åren har kommissionen antagit flera lagstiftningsförslag i syfte att stänga av källorna till finansiering av terrorism. De mest relevanta är förslagen om i) olagliga förflyttningar av kontanta medel, ii) olaglig handel med kulturföremål, och iii) EU-certifiering för säkerhetskontrollutrustning inom luftfarten. Kommissionen fortsätter också att genomföra EU:s handlingsplaner i) mot den olagliga handeln med och användningen av skjutvapen och sprängämnen, ii) för förstärkning av kampen mot finansiering av terrorism, och iii) mot olaglig handel med vilda djur och växter.