RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET

om verksamheten inom Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter under 2010

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET om verksamheten inom Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter under 2010 2

1. Inledning 5

2. Översikt över fondens verksamheten under 2010 5

3. Uppföljning av årsrapporten om verksamheten inom fonden under 2009 6

4. Analys av verksamheten inom fonden under 2010 6

4.1. Inkomna ansökningar 6

Tabell 1 – Inkomna ansökningar 2010 7

4.1.1 Inkomna ansökningar per medlemsstat och sektor 8

4.1.2 Inkomna ansökningar med avseende på begärt belopp 8

4.1.3 Inkomna ansökningar med avseende på antal arbetstagare som stödet avser 8

4.1.4 Inkomna ansökningar med avseende på begärt belopp per arbetstagare 9

4.1.5 Inkomna ansökningar med avseende på interventionskriterium 9

4.2. Beviljade bidrag 9

Tabell 2 – Närmare uppgifter om bidrag som beviljades 2010 10

Tabell 3 – Bidrag som beviljades 2010: Arbetstagarnas profil 11

4.2.1 Åtgärder som finansierats med stöd från fonden 12

4.2.2 Komplementaritet med åtgärder som finansieras av strukturfonderna, framför allt Europeiska socialfonden (ESF) 12

4.3. Ärenden som inte uppfyller villkoren för ekonomiskt stöd från fonden 13

4.4 Resultat som fonden bidragit till 13

4.4.1 Slutrapporter som mottagits från medlemsstaterna under 2010 om hur det ekonomiska stödet har använts 13

4.4.2 Sammanfattning av rapporterade resultat och god praxis under 2010 14

Tabell 4 – Slutrapporter som mottagits under 2010 – sammanfattning av resultat 15

4.5. Ekonomisk rapport 19

4.5.1 Stödanslag från fonden 19

4.5.2 Utgifter för tekniskt stöd 20

4.5.3 Rapporterade oegentligheter och avslutade ärenden 21

4.5.4 Avslutande av ekonomiskt stöd från fonden 21

Tabell 6 – Avslutade ärenden 2010 21

4.6. Kommissionens tekniska stödåtgärder 21

4.6.1 Information och publicitet 21

4.6.2 Möten med nationella myndigheter och arbetsmarknadens parter 22

4.6.3 Halvtidsutvärderingen av fonden 22

5. Trender 22

6. Slutsats 25

Bilaga 1 26

1. INLEDNING

Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (nedan kallad fonden ) upprättades genom förordning (EG) nr 1927/2006[1] för att visa solidaritet med och lämna stöd till arbetstagare som blivit arbetslösa till följd av genomgripande strukturförändringar inom världshandeln. Syftet med fonden var att balansera de långsiktiga fördelarna av en öppen handel i form av tillväxt och sysselsättning med de kortsiktiga negativa effekter som globaliseringen kan ha, särskilt för sysselsättningen för de mest utsatta och minst kvalificerade arbetstagarna. Reglerna ändrades genom förordning (EG) nr 546/2009 av den 18 juni 2009[2] för att bättre reagera på den globala finansiella och ekonomiska krisen.

Enligt artikel 16 i förordning (EG) nr 1927/2006 ska kommissionen före den 1 juli varje år lägga fram en kvantitativ och kvalitativ rapport för Europaparlamentet och rådet om den verksamhet som har bedrivits inom fonden under det föregående året. Rapporten ska huvudsakligen inriktas på de resultat som fonden har bidragit till och ska särskilt innehålla uppgifter om inlämnade ansökningar, antagna beslut, finansierade åtgärder, inbegripet hur dessa kompletterat åtgärder som finansierats genom strukturfonderna, särskilt Europeiska socialfonden, och avslutade ärenden avseende ekonomiskt stöd. Ansökningar som avslagits för att det saknats tillräckliga anslag eller för att de inte varit stödberättigande ska också dokumenteras i rapporten.

2. ÖVERSIKT ÖVER FONDENS VERKSAMHETEN UNDER 2010

Under 2010 mottog kommissionen 31 ansökningar om bidrag från fonden, vilket var en ansökan mer än under 2009. Närmare uppgifter om ansökningarna finns i avsnitt 4.1 och i tabell 1.

Under 2010 fattade budgetmyndigheten 31 beslut om att bevilja medel ur fonden. Jämfört med 2009 är det en ökning med 300 % när det gäller beslut och en ökning med 60 % när det gäller stöd från fonden. Uppgifter om de bidrag som beviljades finns i avsnitt 4.2 och i tabellerna 2 och 3.

Kommissionen mottog fyra slutrapporter under 2010 om de resultat som fonden bidragit till. Uppgifter om uppnådda resultat finns i avsnitt 4.4 och i tabell 4. Dessutom avslutades sex ekonomiska stöd från fonden som beviljats under tidigare år (se avsnitt 4.5.4 och tabell 6). Tekniska stödåtgärder på kommissionens initiativ (artikel 8.1 i förordningen) genomfördes. Närmare uppgifter ges i avsnitt 4.6 och i tabell 5.

Under 2010 genomförde kommissionen den nya beslutsprocess som inrättades i slutet av 2009. Kommissionen började också att förbereda samråden om översynen av fonden efter 2011 respektive 2013 enligt artiklarna 1.1a och 20 i förordningen om upprättande av fonden (se avsnitten 3 och 4.5.2).

3. Uppföljning av årsrapporten om VERKSAMHETEN INOM FONDEN UNDER 2009

Förordning (EG) nr 546/2009 om ändring av förordning (EG) nr 1927/2006 om upprättande av fonden

De ändringar av förordning (EG) nr 1927/2006 som gjordes under 2009 ledde till kraftiga förbättringar av fonden, och gav medlemsstaterna bättre möjligheter att ansöka om bidrag från fonden till stöd för deras åtgärder för att motverka de negativa effekterna på sysselsättningen av den globala finansiella och ekonomiska krisen. Detta avspeglas i antalet mottagna ansökningar under 2010, som låg kvar på samma höga nivå som året innan (31 ansökningar 2010 jämfört med 30 ansökningar 2009). Möjligheten att ansöka om stöd från fonden underlättades betydligt av det temporära krisundantaget, bl.a. ökningen av samfinansieringsgraden till 65 procent, samt av den bestående minskningen av antalet uppsägningar som utlöser stödberättigande till 500 och ökningen av genomförandeperioden för stöd från fonden till 24 månader från och med datumet för ansökan.

Resultaten, särskilt den effekt som stödet från fonden har haft för de uppsagda arbetstagarnas återintegrering på arbetsmarknaden, kommer att fastställas sedan projektet avslutats. De första slutrapporterna om åtgärder som omfattas av den ökade genomförandeperioden (24 månader från och med datumet för ansökan) kommer att läggas fram för kommissionen i november/december 2011.

Enklare beslutsprocess för ansökningar till fonden: förfarande för att lämna in förslag till rådet och Europaparlamentet

De bidrag från fonden som beviljades 2010 omfattades av den nya beslutsprocessen för ansökningar om fondstöd som infördes i slutet av 2009. Omfattande ansträngningar gjordes för att påskynda beslutsprocessen enligt bestämmelserna i den aktuella förordningen. Förmågan att snabbt aktivera stöd från fonden och dess roll och potential som ett solidaritetsinstrument var frågor som stod högt på dagordningen under hela året, särskilt under samråden med medlemsstaterna om de kommande granskningarna av fondens verksamhet efter 2011 respektive 2013, som inleddes under andra halvåret 2010.

4. Analys av verksamheten inom fonden UNDER 2010

4.1. INKOMNA ANSÖKNINGAR

Under 2010 mottog kommissionen 31 ansökningar (se tabell 1) vilket var en ansökan mer jämfört med 2009. Förordning (EG) nr 546/2009, som antogs den 18 juni 2009, gäller för alla dessa ansökningar (vilket innebär en samfinansieringsgrad på 65 %, en genomförandeperiod på 24 månader från och med datumet för ansökan etc.).

Ansökningarna kom från tolv medlemsstater och omfattade 31 995 uppsagda arbetstagare, och de begärda bidragen från fonden uppgick till totalt 169 994 542 euro. Tre medlemsstater ansökte för första gången under 2010: Tjeckien, Polen och Slovenien.

Tabell 1 – Inkomna ansökningar 2010

[pic]

4.1.1 Inkomna ansökningar per medlemsstat och sektor

De 31 ansökningar som kom in omfattade 16 sektorer[3], varav sju är sektorer för vilka en ansökan om stöd från fonden lämnades in för första gången 2010 (dessa är understrukna i förteckningen nedan). Flera ansökningar underlättades av möjligheten att ansöka inom ramen för krisundantaget.

Österrike (två ansökningar: stål och metall , elektronisk utrustning), Belgien (en ansökan: motorfordon), Tjeckien (en ansökan: detaljhandel ), Danmark (fyra ansökningar: maskiner/apparater, skeppsbyggeri ), Frankrike (en ansökan: motorfordon), Tyskland (en ansökan: maskiner/apparater), Irland (tre ansökningar: byggsektorn), Nederländerna (sju ansökningar: elektronisk utrustning, tryckeri, finansiella tjänster, partihandel ), Polen (tre ansökningar: motorfordon, maskiner/apparater), Portugal (en ansökan: skotillverkning ), Spanien (sex ansökningar: motorfordon, kläder, sten/marmor , detaljhandel ), Slovenien (en ansökan: kläder).

4.1.2 Inkomna ansökningar med avseende på begärt belopp

Medlemsstater som ansöker om stöd från fonden måste utforma ett samordnat åtgärdspaket som är anpassat efter de berörda arbetstagarnas profil och bestämma sig för hur stort stödbelopp de ska ansöka om. Förordningen innehåller inga rekommendationer om eller begränsningar av det begärda beloppet. När kommissionen bedömer ansökningarna kan den dock ifrågasätta vissa punkter som leder till att den ansökande medlemsstaten får ändra det föreslagna paketet av individanpassade tjänster, vilket i sin tur påverkar det begärda beloppet.

De begärda bidragen från fonden per ärende under 2010 varierade från 114 250 euro till 38 052 069 euro (i genomsnitt 5 483 695 euro).

4.1.3 Inkomna ansökningar med avseende på antal arbetstagare som stödet avser

Totalt omfattades 31 995 arbetstagare av de åtgärder som för vilka en ansökan om samfinansiering från fonden lämnades in. Antalet per ansökan varierade från 120 till 2 593 arbetstagare. Tre ansökningar berörde fler än 2 000 arbetstagare, fyra mellan 1 000 och 2 000, och 21 berörde färre än 1 000 arbetstagare[4].

Det kan ibland skilja mellan antalet uppsagda arbetstagare och det antal som omfattades av stöd från fonden om den ansökande medlemsstaten väljer att endast inrikta fondstödet på särskilda målgrupper, t.ex. personer som har särskilt svårt att hålla sig kvar på arbetsmarknaden och/eller personer som behöver mest stöd. Vissa av de berörda arbetstagarna kanske beviljas stöd som inte samfinansieras genom fonden, andra kanske hittar nya arbeten på egen hand eller beslutar sig för att ta tidig pension, vilket innebär att de inte skulle omfattas av åtgärder som finansieras med stöd från fonden.

4.1.4 Inkomna ansökningar med avseende på begärt belopp per arbetstagare

De begärda beloppen per arbetstagare under 2010 varierade från strax över 600 euro till över 23 000 euro.

Medlemsstaterna väljer själva, inom ramen för villkoren i förordningen, vilka individanpassade tjänster som ska ingå i åtgärdspaketet för de uppsagda arbetstagarna. Det begärda beloppet per arbetstagare kan därför variera beroende på hur omfattande uppsägningarna är, hur situationen på den drabbade arbetsmarknaden ser ut, hur de individuella berörda arbetstagarnas omständigheter ser ut, vilka åtgärder medlemsstaten redan har vidtagit och kostnaderna för att erbjuda tjänsterna i den berörda medlemsstaten eller regionen.

4.1.5 Inkomna ansökningar med avseende på interventionskriterium

Av de 31 ansökningar som inkom var 25 (77 %) avsedda att stödja arbetstagare som blivit uppsagda som en direkt följd av den globala finansiella och ekonomiska krisen (artikel 1a i den ändrade förordningen om upprättande av fonden) medan de övriga sju ansökningarna (23 %) grundades på genomgripande strukturförändringar inom världshandeln beroende på globaliseringen.

Tolv ansökningar grundades på artikel 2 a i förordningen, 18 på artikel 2 b och en ansökan hänvisade till artikel 2 c och uppgav särskilda omständigheter samt att villkoren i artikel 2 a inte uppfylldes till fullo.

4.2. Beviljade bidrag

Under 2010 fattade budgetmyndigheten 31 beslut att använda bidrag från fonden för att samfinansiera aktiva arbetsmarknadspolitiska åtgärder (se tabellerna 2 och 3 för en översikt och en fördelning av arbetstagarnas profiler). Tretton av dem gällde ansökningar som lämnades 2010 och 18 gällde ansökningar som mottogs andra halvåret 2009. Förordning (EG) nr 546/2009, som antogs den 18 juni 2009, gäller för alla bidrag som beviljats (vilket innebär en samfinansieringsgrad på 65 %, en genomförandeperiod på 24 månader från och med datumet för ansökan etc.).

De 31 bidrag som beviljades omfattade 23 688 uppsagda arbetstagare i nio medlemsstater och uppgick till totalt 83 554 141 euro från fonden (16,7 % av det högsta årliga beloppet som är tillgängligt för fonden).

Tabell 2 – Närmare uppgifter om bidrag som beviljades 2010

[pic]

Tabell 3 – Bidrag som beviljades 2010: Arbetstagarnas profil

[pic]

4.2.1 Åtgärder som finansierats med stöd från fonden

Enligt artikel 3 i förordning (EG) nr 1927/2006 får stöd från fonden endast lämnas för att samfinansiera aktiva arbetsmarknadsåtgärder som syftar till att återintegrera uppsagda arbetstagare på arbetsmarknaden. Dessutom får medel ur fonden användas för att finansiera medlemsstatens förberedande åtgärder och förvaltnings-, informations-, marknadsförings- och kontrollåtgärder för genomförandet av fonden (tekniskt stöd).

De åtgärder som godkändes i de 31 ansökningar om stöd från fonden som beviljades 2010 syftade till att återintegrera 23 688 uppsagda arbetstagare på arbetsmarknaden. Stödåtgärderna utgjordes huvudsakligen av intensivt, individuellt stöd i arbetssökandet samt ärendehantering, olika former av yrkesutbildnings-, fortbildnings- och omskolningsåtgärder, olika tillfälliga ekonomiska incitament/understöd till arbetssökande, utbildning och andra aktiva arbetsmarknadsåtgärder ända tills de arbetslösa hittar ett nytt arbete, och andra former av verksamheter som till exempel entreprenörskapsfrämjande åtgärder och sysselsättningsstöd.

4.2.2 Komplementaritet med åtgärder som finansieras av strukturfonderna, framför allt Europeiska socialfonden (ESF)

Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter syftar till att öka anställbarheten och garantera en snabb återintegrering på arbetsmarknaden för uppsagda arbetstagare med hjälp av aktiva arbetsmarknadspolitiska åtgärder, och kompletterar därmed Europeiska socialfonden som är EU:s viktigaste instrument för att främja sysselsättningen i EU. Komplementariteten mellan de två fonderna ligger i princip i deras förmåga att hantera dessa frågor utifrån två olika tidsperspektiv: Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter används för att ge skräddarsytt stöd till uppsagda arbetstagare vid specifika Europaomfattande massuppsägningar, medan Europeiska socialfonden används för att stödja strategiska, långsiktiga mål (t.ex. att öka humankapitalet och kunna hantera förändringar) genom fleråriga program, vars resurser normalt inte kan omfördelas för att hantera krislägen till följd av massuppsägningar. Ibland genomförs åtgärder med stöd från dessa två fonder som kompletterar varandra, vilket gör det möjligt att tillhandahålla lösningar på både kort och lång sikt. Det avgörande kriteriet är att de tillgängliga instrumenten har potential att hjälpa arbetstagare på ett effektivt sätt, och det är medlemsstaternas uppgift att välja – och planera – de instrument och åtgärder som passar bäst för att uppnå de eftersträvade målen.

Innehållet i det ”samordnade paketet med individanpassade tjänster” som ska samfinansieras genom fonden ska balanseras mot andra åtgärder och komplettera dem. De åtgärder som samfinansieras genom fonden kan täcka mycket mer än standardinsatser och standardåtgärder, och erfarenheten har visat att fonden gör det möjligt för medlemsstater att erbjuda uppsagda arbetstagare skräddarsydda och djupgående stödåtgärder, bland annat åtgärder som de normalt inte skulle ha tillgång till (t.ex. utbildning på högre nivåer). Fonden gör att medlemsstaterna på ett bättre sätt kan fokusera sina insatser på särskilt sårbara grupper, t.ex. lågutbildade eller personer med invandrarbakgrund, eller tillhandahålla stödet under en längre period än vad som skulle vara möjligt utan fonden. Allt detta ökar arbetstagarnas möjligheter att förbättra sin situation.

Exempel på åtgärder som finansierats genom Europeiska socialfonden respektive Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter som kompletterar varandra på ett bra sätt är de ärenden som rör NXP Semiconductors och Noord Holland ICT, (EGF/2010/011 respektive EGF/2010/012) som Nederländerna ansökte om stöd för, Mura-ärendet (EGF/2010/014), som Slovenien ansökte om stöd för, och Heidelberger Druckmaschinen (EGF/2010/018), som Tyskland ansökte om stöd för. När det gäller det första nederländska ärendet kompletterade fonderna varandra inom ramen för ett särskilt utbildningsprojekt som finansierades av Europeiska socialfonden och var avsett för arbetstagare i företag som tillverkar halvledare[5]. Utbildningen sammanföll tidsmässigt delvis med genomförandeperioden för stödet från fonden. I det andra ärendet kunde de uppsagda arbetstagarna även delta i två projekt inom IKT-branschen som finansierades genom Europeiska socialfonden[6]. Slovenien säkerställde att de åtgärder som fniansierades genom fonden kompletterade de olika åtgärder som finansierades genom Europeiska socialfonden[7]. I det tyska ärendet kompletterade det paket med individanpassade tjänster som finansierades genom fonden de åtgärder som finansierades genom strukturfonderna, särskilt den ESF-certifierade utbildning som anordnades inom ramen för det federala programmet ESF-BA.

Alla medlemsstater måste införa nödvändiga rutiner för att undvika dubbelfinansiering från EU:s finansieringsinstrument, i enlighet med artikel 6.5 i förordning (EG) nr 1927/2006.

4.3. Ärenden som inte uppfyller villkoren för ekonomiskt stöd från fonden

Budgetmyndigheten avslog inga av de förslag till finansiering från fonden som kommissionen lade fram för myndigheten. En ansökan (EGF/2009/022 BG/Kremikovtsi), som lämnades in av Bulgarien den 26 oktober 2009) bedömdes av kommissionen som icke-stödberättigande[8]. Medlemsstaten informerades om detta beslut.

4.4 Resultat som fonden bidragit till

Uppgifter om vilka resultat som uppnåtts med fonden återfinns i den slutrapport som medlemsstaterna ska lägga fram enligt artikel 15 i förordning (EG) nr 1927/2006. Dessa uppgifter kompletteras med information som medlemsstaterna delar med sig av i direkta kontakter med kommissionen och under samordningsmöten och konferenser med företrädare för medlemsstaterna under året. De resultat och uppgifter som medlemsstaterna rapporterat under 2010 sammanfattas i följande avsnitt och i tabell 4.

4.4.1 Slutrapporter som mottagits från medlemsstaterna under 2010 om hur det ekonomiska stödet har använts

Under 2010 mottog kommissionen fyra slutrapporter om följande ärenden: EGF/2008/004 ES/Kastilien-León och Aragonien, EGF/2008/005 ES/Katalonien, EGF/2009/001 PT/Norte-Centro och EGF/2009/002 DE/Nokia. Detta var de sista ärendena som fonden finansierade med en genomförandeperiod på 12 månader innan perioden ökades till 24 månader genom förordning (EG) nr 546/2009 av den 18 juni 2009.

4.4.2 Sammanfattning av rapporterade resultat och god praxis under 2010

Av de fyra slutrapporter som de tre medlemsstaterna lade fram framgick att vid slutet av eller en kort tid efter genomförandeperioden för fondstödet hade 629 arbetstagare (20 % av 3 146) fått nya jobb eller startat eget. De övriga deltog antingen i utbildning eller yrkesutbildning (cirka 5 %), var arbetslösa eller icke-verksamma av personliga skäl.

Resultaten i fråga om en återgång i arbete hämmades av lokala och regionala arbetsmarknaders minskade förmåga att absorbera arbetstagare, vilket var en direkt följd av den globala finansiella och ekonomiska krisen. Betydelsen i fråga om uppgifterna avseende det antal personer som återgått i arbete ska inte överskattas eftersom de endast ger en ögonblicksbild av arbetstagarnas sysselsättningssituation vid den tidpunkt då uppgifterna samlades in. De visar inte vilket slags arbete det rör sig om eller kvaliteten på det arbete som personen har fått, och kan förändras avsevärt en kort tid därefter. Flera medlemsstater har uppgett att det antal personer som återintegrerats på arbetsmarknaden tenderar att vara högre bara några månader efter det att slutrapporterna lämnats in, särskilt i de fall där arbetstagarna fortsätter att få skräddarsytt stöd efter genomförandeperioden för fondstödet, på medlemsstaternas egen bekostnad eller med hjälp av Europeiska socialfonden

Medlemsstaterna rapporterade en rad intressanta och inspirerande uppgifter som visade att de berörda arbetstagarnas personliga situation, självförtroende och anställbarhet hade förbättrats märkbart tack vare det stöd och de tjänster som finansierats genom fonden, även om de inte alltid hittade ett nytt jobb på en gång. Genom stödet från fonden kunde medlemsstaterna förstärka sina åtgärder i regioner som drabbats av uppsägningar – både i fråga om antalet stödmottagande personer och stödets varaktighet och kvalitet – i en omfattning som inte skulle ha varit möjlig utan finansiering från fonden. EU-fonderna gjorde det möjligt för dem att agera mer flexibelt och att i sina paket inkludera kraftigt individanpassade, ibland innovativa, åtgärder och i högre grad fokusera på mindre kvalificerade arbetstagare. Det stöd som samfinansierades av fonden utgör därmed en ökad investering i kunskaper, som kan ha en positiv effekt på medellång och lång sikt när marknaderna gradvis återhämtar sig från krisen. Dessutom ansåg man att man att fonden var ett användbart instrument i ett läge med budgetunderskott och nedskärningar inom den offentliga sektorn, när det råder brist på nationella medel och när medlemsstater och företag kämpar för att återhämta sig efter den globala krisen. I den halvtidsutvärderingen av fonden som ska göras under 2011 i enlighet med artikel 17.1 a i förordning (EG) nr 1927/2006, kommer fondens inverkan att utvärderas närmare.

Tabell 4 – Slutrapporter som mottagits under 2010 – sammanfattning av resultat[9]

[pic]

4.4.3 Närmare uppgifter om de åtgärder som genomfördes under 2010

EGF/2008/004 Kastilien-Léon och Aragonien/Spanien ( motorfordon)

Av de 534 arbetstagare som deltog i de stödåtgärder som samfinansierades genom fonden hade 184 personer (34,5 %) arbete igen efter genomförandeperioden. De övriga 350 arbetstagarna (65,5 %) deltog antingen i utbildning eller yrkesutbildning, var arbetslösa eller icke-verksamma av olika personliga skäl. Uppgifterna om antalet arbetstagare som återgått i arbete måste ses mot bakgrund av den höga arbetslösheten i de två drabbade regionerna, som fördubblades mellan 2008 och 2010 till följd av den finansiella och ekonomiska krisen.

Även de som fortfarande var arbetslösa uppgav att de stödåtgärder som finansierats genom fonden hade stärkt deras självförtroende och självkänsla, gjort dem mer oberoende och gett dem grundläggande kunskaper och färdigheter för ett återinträde på arbetsmarknaden. För de spanska myndigheterna är fonden ett instrument som är väl lämpat för att återintegrera arbetstagare som har svårt att snabbt hitta nytt jobb men som tack vare bidraget från fonden kan välja mellan en lång rad åtgärder som är mycket mer skräddarsydda och individanpassade än vad som skulle ha varit möjligt utan stödet från fonden. En hög procentandel av de arbetstagare som omfattades av stödet hade lyckats behålla sin kvalifikationsnivå eller ökat sin anställbarhet, och därmed förbättrat sina utsikter på arbetsmarknaden.

De individanpassade åtgärder som genomförts utgör en intressant mix bestående av stöd i arbetssökandet, utbildningsstöd och stöd för ett återinträde på arbetsmarknaden. Efter inledande standardåtgärder för alla deltagare som omfattades av stödet, till exempel rådgivning och personliga sysselsättningsplaner, genomfördes olika åtgärder som utgick från ett storskaligt jobbletande på arbetsmarknaden följt av jobbmatchning. Sektorsövergripande stödgrupper besökte nästan 3 000 företag (flera av dem små och medelstora företag) med det dubbla syftet att matcha de arbetslösas kompetens med arbetsmarknadens behov, ge dem kompetens för nya arbetstillfällen och göra projektet känt för företagen. Detta ledde till över 400 erbjudanden om jobb, och mer än 200 arbetstagare fick positiva svar på sina ansökningar om de nya jobben under genomförandeperioden för stödet från fonden. Stödet till arbetstagarna fortsatte även sedan de fått ett nytt arbete i syfte att identifiera eventuella bakslag och utvärdera deras personliga tillfredsställelse. De spanska myndigheterna kommer att fortsätta att analysera marknaden och arbetstagarnas arbetssituation även sedan fondprojektet upphört, och kommer även att upprätthålla kontakterna med företagen för att säkerställa kontinuitet över tiden i de resultat som uppnåtts genom stödet från fonden.

De kompetensutvecklingsåtgärder som stod till arbetstagarnas förfogande omfattade olika typer av utbildning, där vissa var kopplade till ett åtagande från ett företag att anställa arbetstagarna, till exempel: kompetenshöjande kurser inom sektorerna för förnybar energiteknik och IT, tekniksektorn, underhållssektorn, den sociala sektorn och turismsektorn, redovisning och administration inom små och medelstora företag, samt ledarskaps- och kommunikationsteknik. Några av arbetstagarna beviljades tillfälliga ekonomiska bidrag för att kompensera för skillnaden mellan den gamla och nya lönen (incitament för återintegrering) och/eller understöd till arbetssökande, inklusive särskilt stöd till personer med omsorgsansvar.

EGF/2008/005 Katalonien/Spanien (textil)

Av de 587 arbetstagare som deltog i åtgärder som samfinansierades genom fonden hade 30 personer (5,1 %) arbete igen efter genomförandeperioden (inklusive en som startat eget), 17 personer (2,9 %) deltog i utbildning eller yrkesutbildning och de övriga 540 personerna (92,0 %) var antingen arbetslösa eller icke-verksamma av olika personliga skäl. Att så pass få arbetstagare fått ett nytt jobb måste ses mot bakgrund av den svaga arbetsmarknaden i regionen till följd av den finansiella och ekonomiska krisen samt det faktum att stödet från fonden tillhandahölls så pass sent (se anmärkningen nedan).

De spanska myndigheterna rapporterade att bidraget från fonden hade gjort det möjligt för dem att tillhandahålla intensiva, skräddarsydda åtgärder för de drabbade arbetstagarna, för vilket bidrag från andra fonder är mindre lämpligt. De flesta av de deltagande arbetstagarna visade ett stort engagemang för åtgärderna, och den allmänna åsikten bland deltagarna var mycket positiv. I förvaltningssystemet ingick ett omfattande nätverk av institut, och deltagandet av lokala myndigheter ansågs vara ett viktigt inslag för att åtgärderna skulle bli framgångsrika. När så är möjligt kommer de regionala myndigheterna att tillämpa samma metod som den som använts för stödet från fonden för liknande program för återinträde i arbetslivet.

Följande åtgärder genomfördes: yrkesvägledning för att identifiera de uppsagda arbetstagarnas anställbarhet samt hindren för att de ska hitta ett nytt arbete, intensivt omställningsstöd/stöd i arbetssökandet som innefattar personliga rådgivare som bidrar till att underlätta arbetstagarnas omställning på arbetsmarknaden, samt ”aktiv klassrumsundervisning” där arbetstagarna får direkt tillgång till datorer och portaler för arbetssökande under ledning av kvalificerad personal. I utbildningsåtgärderna ingick fortbildningskurser, t.ex. IT-kurser, träning i muntlig/skriftlig kommunikationsteknik samt kurser i grunderna att starta eget som också tog upp de särskilda behoven hos personer över 45 år, lågkvalificerade arbetstagare och icke-spanska medborgare. Utbildning i grupper erbjöds också inom områden där lokala företag hade identifierat kvalifikationsbehov eller inom framväxande sektorer där det kan uppstå nya arbetstillfällen i framtiden. Några av arbetstagarna beviljades tillfälligt ekonomiskt stöd under arbetssökandet och/eller när de accepterade ett anställningskontrakt för en period på minst sex månader (incitament för återintegrering).

Eftersom tillhandahållandet av EU-anslagen försenades hade Spanien redan börjat genomföra en första uppsättning av åtgärder med egna medel. Eftersom den större delen av de planerade åtgärderna inte kunde påbörjas förrän under de sista månaderna i genomförandeperioden för stödet från fonden beslutade Spanien dessutom att på egen bekostnad fortsätta att stödja genomförandet av de individanpassade tjänsterna i fyra månader till. De ytterligare åtgärder som genomfördes efter genomförandeperioden för stödet från fonden gjorde det möjligt för Spanien att hjälpa ytterligare 387 uppsagda arbetstagare (av de 1 100 personer som ursprungligen omfattades). Ett halvår efter genomförandeperioden för stödet från fonden hade betydligt fler personer fått nytt arbetet än direkt efter fondprojektets slut.

EGF/2009/001 Norte–Centro/Portugal (textil)

Av de 720 arbetstagare som deltog i åtgärder som samfinansierades genom fonden hade 30 personer (4,2 %) arbete igen efter genomförandeperioden. Nio arbetstagare (1,3 %) deltog i utbildning eller yrkesutbildning och de övriga 681 arbetstagarna (94,6 %) var antingen arbetslösa eller icke-verksamma av olika personliga skäl. Att så pass få arbetstagare fått ett nytt jobb måste ses mot bakgrund av den svaga arbetsmarknaden i regionen till följd av den finansiella och ekonomiska krisen. Andra förklaringar inbegriper en låg utbildningsnivå – 79 % av de berörda arbetstagarna hade mindre än nio års skolgång och ytterligare 13 % hade inte avslutat gymnasiet – och det stora antalet arbetstagare över 55 år för vilka den tillgängliga perioden var för kort för att de skulle kunna gynnas fullt ut av det omfattande utbildningsstödet.

De portugisiska myndigheterna rapporterade att deltagarna var nöjda med åtgärderna och ansåg att de hade stärkt deras yrkeskunskaper och därmed deras anställbarhet. De välkomnades även av arbetsförmedlingarna som, tack vare stödet från fonden, kunde följa upp behoven hos de arbetslösa som var spridda i olika byar. Portugal insåg att det var viktigt att motivera de arbetstagare som hade förlorat sina jobb, att säkerställa ett hundraprocentigt deltagande av de regionala arbetsförmedlingarna och att hålla sig till tidsschemat för att utnyttja genomförandeperioden på bästa möjliga sätt.

Åtgärderna omfattade individuellt stöd i arbetssökandet för omkring en tredjedel av de berörda arbetstagarna, t.ex. erkännande/validering av befintliga kunskaper, utarbetandet av utbildnings- och återintegreringsstrategier, och olika (kortvariga) utbildnings- och omskolningsmoduler, på grundval av den nationella katalogen över kvalifikationer (National Catalogue of Qualifications), som tillhandahölls av erkända utbildningscentra, för nästan alla berörda arbetstagare. Andra åtgärder skräddarsyddes för att passa behoven hos personer som har det särskilt svårt att få ett nytt jobb: dessa tillhandahölls av ideella organisationer och omfattade personliga sysselsättningsplaner, stöd för återintegrering samt ekonomiska bidrag till deltagande arbetstagare. Även vissa utbildningsbidrag och stöd för egenföretagande erbjöds. För de flesta av åtgärderna undertecknades samarbetsavtal mellan arbetstagarna och de organ som tillhandahöll/övervakade stödet, i vilka deras respektive skyldigheter fastställdes.

I januari 2011 (ett år efter genomförandeperioden för stödet från fonden) hade 200 personer återgått i arbetet, vilket visar att de åtgärder som samfinansierats genom fonden fortsatte att producera positiva resultat under en längre tid efter genomförandeperioden.

EGF/2009/002 Nokia/Tyskland (mobiltelefoner)

Av de 1 305 arbetstagare som deltog i de åtgärder som samfinansierades genom fonden hade 385 personer (29,5 %) fått ett nytt arbete fyra veckor efter genomförandeperioden (däribland 36 personer som startat eget), 121 personer (9,3 %) deltog i utbildning eller yrkesutbildning, och de övriga var antingen arbetslösa (737 personer eller 56,5 %) eller icke-verksamma av olika personliga skäl (62 personer eller 4,8 %).

Trots det ogynnsamma läget på arbetsmarknaden till följd av den globala krisen och andra problem, t.ex. den relativt låga utbildningsnivån, de flesta arbetstagares höga ålder och deras ovilja att flytta eller ta ett nytt jobb till lägre lön, ansåg de tyska myndigheterna att resultaten av det projekt som finansierats genom fonden var ”relativt tillfredsställande”.

Tyskland anser att fonden är ett instrument som på ett användbart sätt kompletterar och förstärker nationella krisåtgärder genom att bredda spektrumet av kvalifikationer som erbjuds och genom att förlänga den period under vilken arbetstagarna kan erhålla stöd. De allra flesta av de arbetstagare som gynnades av stöd från fonden var f.d. Nokiaanställda som, efter att ha deltagit i de tidigare åtgärder som genomförts av Transfergesellschaft (ett övergångsföretag som inrättades av arbetsmarknadens parter för en period av högst 12 månader), hade ännu inte återintegrerats på arbetsmarknaden. De fick fortsatt intensivt stöd i upp till sex månader inom ramen för fondprojektet, och erbjöds ett brett spektrum av individanpassade tjänster med inriktning på ett intensivt, individuellt stöd i arbetssökandet och utbildningsåtgärder, kompletterat med ekonomiska bidrag i form av kortfristigt understöd (”Transferkurzarbeitergeld”) under den tid de faktiskt deltog i utbildningsåtgärder eller aktiva arbetsmarknadsåtgärder, under förutsättning att dessa berörda arbetstagare deltog i fondprojektet på heltid.

Utbildningen valdes ut med stor omsorg inom de områden där det finns ett behov på arbetsmarknaden, och utformades för att komplettera kurser som redan erbjöds av Europeiska socialfonden eller det företag som sagt upp personal. De åtgärder som erbjöds omfattade även handledning för arbetstagare som hade hittat ett nytt arbete för att hjälpa dem att förbereda sig för sitt nya jobb, stöd till blivande egenföretagare, rådgivning till arbetstagare som var intresserade av att söka arbete utomlands samt gruppdiskussioner för att skapa möjligheter för särskilda grupper. Fonden gjorde det möjligt för Tyskland att minska antalet arbetssökande per rådgivare – till en rådgivare för 40 arbetstagare jämfört med normalt en rådgivare för 200 arbetstagare – och rådgivarna valdes ut utifrån deltagarnas bakgrunder. Eftersom tillhandahållandet av anslagen från fonden försenades hade Tyskland redan börjat genomföra de inledande åtgärderna med egna medel och stöd från Europeiska socialfonden.

Sammantaget ledde detta till att det stöd som samfinansierades genom fonden blev mycket individanpassat och effektivt.

Sex månader efter genomförandeperioden hade ytterligare 42 tidigare arbetslösa personer hittat ett nytt jobb, vilket innebar antalet arbetstagare som åter var i arbete ökade till 427. Antalet personer som återgått i arbete hade ökat ännu mer ytterligare ett par månader senare, vilket visar att det stöd som samfinansieras genom fonden även kan få positiva effekter på lång sikt.

4.5. Ekonomisk rapport

4.5.1 Stödanslag från fonden

Under 2010 beviljade budgetmyndighete n stöd från fonden till 31 ansökningar, med ett totalt bidragsbelopp på 83 554 141 euro, vilket motsvarar 16,7 % av det högsta årliga beloppet (se tabell 2). Alla 31 stödbetalningarna togs ur 2010 års budget, även om nio av dem betalades ut i början av 2011.

Enligt punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006[10], i vilket fondens budgetramar fastställs, får det årliga belopp som avdelas för fonden inte överstiga 500 miljoner euro och detta belopp får tas från outnyttjade marginaler under utgiftstaken för det föregående året samt från outnyttjade åtagandebemyndiganden som frigjorts under de två senaste åren, med undantag för sådana som ingår under rubrik 1B i budgetramen. Enligt artikel 12 i förordningen om upprättande av fonden ska vidare minst en fjärdedel av fondens samlade årliga medel stå till förfogande den 1 september varje år för att täcka behov som uppstår fram till slutet av året.

Åtagandebemyndigandena för stöd som beviljades under 2010 överfördes från reserven till budgetposten för Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter.

Under 2010 tog man betalningsanslagen från Europeiska socialfondens budget (19 881 554 euro) i början av året till följd av de två fondernas närliggande politikområden. För att undvika förvirring över hur budgetmedlen används identifierade kommissionen alternativa källor för betalningsanslag allt eftersom året framskred, och källor till underutnyttjande visade sig. Ett belopp på 21 381 228 euro användes från budgetposten ”Slutförande av programmet för företag: att förbättra de små och medelstora företagens ekonomiska förutsättningar”. Ett ytterligare belopp på 42 291 359 euro identifierades och användes från budgetposten ”Ramprogram för konkurrenskraft och innovation – Programmet för entreprenörskap och innovation”. Investeringsprognoserna för båda dessa budgetposter har minskat kraftigt till följd av den finansiella krisen.

Utbetalningarna under 2010 (83 554 141 euro) var 60 % högre än utbetalningarna under 2009 (52 349 047 euro). Erfarenheterna har visat att medlemsstaterna nu utarbetar och lämnar in ansökningar till fonden mer effektivt än under de första åren.

4.5.2 Utgifter för tekniskt stöd

Enligt artikel 8.1 i förordning (EG) nr 1927/2006 får högst 0,35 % de årliga anslag som är tillgängliga för fonden (högst 1,75 miljoner euro) göras tillgängligt i form av tekniskt stöd för att finansiera sådana åtgärder som information, administrativt och tekniskt stöd, övervakning, revision, kontroll och utvärdering som krävs för att genomföra förordningen. Under 2010 gjordes 1 110 000 euro tillgängligt för tekniskt stöd[11] för att finansiera de åtgärder som förtecknas i tabell 5. De återstående 640 000 euro som gjordes tillgängligt för tekniskt stöd under året användes inte.

Tabell 5 – Utgifter för tekniskt stöd under 2010

Beskrivning | Budgeterat belopp (i euro) | Utnyttjat belopp (i euro) |

Informationsverksamhet (t.ex. uppdatering av fondens webbplats till alla EU-språk, publikationer och audiovisuella aktiviteter) | 240 000 | 81 436.59 |

Administrativt och tekniskt stöd: – Möten i fondens expertgrupp med kontaktpersoner – Konferenser och seminarier (inkl. konferenser med berörda parter) | 70 000 200 000 | 86 425,34 332 478.59 |

Utvärdering (halvtidsutvärdering av fonden enligt artikel 17.1 a i förordningen) | 300 000 | 300 000 |

Övervakning (tio studier) | 250 000 | 0 |

Upprättande av en kunskapsbas | 50 000 | 0 |

Revision och kontroll: Inga bidrag användes till denna kategori (de revisioner som genomfördes 2010 finansierades med andra medel inom Europeiska kommissionen) |

Totalt | 1 110 000 | 800 340,52 |

Under 2010 beslutade man sig för att anordna två konferenser med berörda parter för att samråda med medlemsstaterna, genomförandeorganen och arbetsmarknadens parter om den befintliga förordningen om upprättande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter och de kommande ändringar som var nödvändiga efter 2011 (om man skulle fortsätta eller inte med det krisundantag som gör det möjligt för fonden att stödja arbetstagare som sägs upp till följd av den globala finansiella och ekonomiska krisen och öka bidraget från fonden till 65 % av de totala kostnaderna) och efter 2013 (när hela förordningen ska ses över). Dessa samrådskonferenser ersatte de ursprungliga planerna på tio övervakningsstudier. Dessutom planerades ett seminarium om revision av fonden under april 2011.

4.5.3 Rapporterade oegentligheter och avslutade ärenden

Inga oegentligheter enligt förordningen om upprättande av fonden rapporterades till kommissionen under 2010. Inga ärenden som rörde oegentligheter enligt förordningen om upprättande av fonden avslutades under 2010.

4.5.4 Avslutande av ekonomiskt stöd från fonden

I artikel 15.2 i förordning (EG) nr 1927/2006 föreskrivs förfaranden för att avsluta ärenden avseende ekonomiskt stöd från fonden. Under 2010 avslutades den andra omgången stöd från fonden sedan den upprättades, vilket omfattade följande sex ärenden:

Tabell 6 – Avslutade ärenden 2010

[pic]

Den totala summan för oanvänt stöd som betalades tillbaka till kommissionen för dessa sex ärenden uppgår till 9 857 484,55 euro.

Det finns olika förklaringar till varför medlemsstaterna inte använde hela det beviljade stödet från fonden. Även om medlemsstaterna uppmanas att göra realistiska budgetuppskattningar för det samordnade paketet av individanpassade tjänster, kanske inte alla begärda resurser behövs vid genomförandet av åtgärderna. I vissa fall har kanske antalet arbetstagare som behöver stöd överskattats, en del arbetstagare kanske väljer lågkostnadsåtgärder framför högkostnadsåtgärder, en del kanske deltar i en åtgärd under kortare period än vad som var tänkt eftersom de har hittat nya jobb, och andra kanske inte deltar alls eftersom de har valt förtidspension. En annan orsak kan vara att uppstarten av en åtgärd fördröjs. Det förväntas att medlemsstaternas budgetering av åtgärder och bedömning av hur många arbetstagare som kommer att delta kommer att förbättras allt eftersom de får mer erfarenhet, och medlemsstater har redan börjat tillämpa de erfarenheter som dragits på senare ansökningar. Dessutom vidtas stora ansträngningar för att förenkla förfarandena för beslutsfattande och utbetalningar av medel från fonden, för ett optimalt tids- och resursutnyttjande framöver.

4.6. Kommissionens tekniska stödåtgärder

4.6.1 Information och publicitet

Webbplats

Enligt artikel 9 i förordning (EG) nr 1927/2006 har kommissionen ansvar för att ”skapa en webbplats, som är tillgänglig på gemenskapens alla språk, för att tillhandahålla information om fonden, vägledning om inlämnande av ansökningar samt aktuell information om godkända och avvisade ansökningar som belyser budgetmyndighetens roll”.

I linje med kraven i artikel 9 finns fondens webbplats ( http://ec.europa.eu/egf ) som kommissionen har skapat, nu tillgänglig på samtliga 23 EU-språk, inklusive irländska. Webbplatsen hade 177 654 besökta sidor och 80 208 besökare under 2010.

Informationsinsatser under 2010

Under första kvartalet 2010 gavs en broschyr ut för att informera om de viktigaste förändringar som införts genom förordning (EG) nr 546/2009 om ändring av förordning (EG) nr 1927/2006 om upprättande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter. Broschyren trycktes på 23 språk och finns tillgänglig på fondens hemsida. Tryckta exemplar på engelska, franska och tyska distribuerades till de offentliga arbetsförmedlingarna och allmänheten.

4.6.2 Möten med nationella myndigheter och arbetsmarknadens parter

Expertgruppen med kontaktpersoner för Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter, som består av representanter för medlemsstaterna, höll sitt femte möte den 11 mars 2010 i Bryssel och sitt sjätte möte den 29–30 september 2010 i Porto. En del av mötet i Porto ägnades åt förberedelserna inför de två granskningar av förordningen om upprättande av fonden som kommissionen kommer att genomföra i slutet av 2011 respektive under 2013.

4.6.3 Halvtidsutvärderingen av fonden

Kommissionen utförde förberedande arbete inför halvtidsutvärderingen av fonden enligt artikel 17.1 a i förordningen om upprättande fonden. De administrativa förfarandena för att lägga ut utvärderingen på entreprenad var nästan klara i slutet av 2010.

5. Trender

I takt med att antalet ärenden för fonden ökar blir allt mer data tillgängliga för att identifiera trender i ansökningar och få en överblick över riktningen för fondens verksamhet. Uppgifterna i diagrammen nedan och i bilaga 1 är hämtade från 73 ansökningar inom 25 branscher inlämnade från januari 2007 till december 2010.

Diagram 1: Antal mottagna ansökningar under 2007–2010

[pic]

2007 | 2008 | 2009 | 2010 | Totalt |

Krisrelaterat | ------- | ------ | 23 | 24 | 47 |

Handelsrelaterat | 8 | 5 | 6 | 7 | 26 |

Totalt | 8 | 5 | 29 | 31 | 73 |

% av totalbeloppet | 11,0 % | 6,8 % | 39,7 % | 42,5 % | 100,0 % |

Diagram 2: Antal stödmottagande arbetstagare per medlemsstat

[pic]

Irland toppar listan över medlemsstater med mer än 12 600 arbetstagare som berörs av stöd, följt av Spanien med mer än 9 600 arbetstagare, medan Tjeckien och Bulgarien har ansökt som stöd som omfattar omkring 450 respektive 650 arbetstagare.

Diagram 3: Antal berörda arbetstagare per sektor

[pic]

*) Från den 31 december 2010 omfattas dessa två sektorer av ”Byggande av hus” (NACE-kod 41).

De berörda sektorerna utgörs först och främst av fordonsindustrin med mer än 18 000 berörda arbetstagare, följt av textilbranschen (med över 11 000 berörda arbetstagare) och byggnads- och anläggningssektorn (med något mer än 10 000 berörda arbetstagare)[12].

Diagram 4: Genomsnittligt fondstöd per berörd arbetstagare och sektor

[pic]

*) Från den 31 december 2010 omfattas dessa två sektorer av ”Byggande av hus” (NACE-kod 41).

I diagram 4 visas det genomsnittliga fondstödet per arbetstagare inom olika sektorer. Arbetstagare inom sektorn skeppsbyggeri fick det högsta genomsnittliga stödbeloppet (något mer än 15 000 euro per person), följt av sektorerna stål- och metall (nästan 9 700 euro per person), flygplansunderhåll (mer än 8 700 euro per person) och maskiner och utrustning (mer än 7 000 euro per person). Sektorerna möbler, detaljhandel och kläder har lägst genomsnittliga belopp (cirka 1 000 euro per person).

6. Slutsats

De trender som kan skönjas visar att allt fler medlemsstater lägger fram ansökningar och att dessa ansökningar avser ett allt större antal sektorer. Medlemsstaterna blir dessutom allt bättre på att välja de lämpligaste åtgärderna, programmera sitt stöd till uppsagda arbetstagare, och använda fondstödet för att pröva nya strategier. Att utnyttja fondens potential till fullo, som ett komplement till andra tillgängliga instrument och i samråd med de viktigaste intressenterna, kommer i allt större utsträckning att hjälpa uppsagda arbetstagare på ett skräddarsytt och individanpassat sätt, och därigenom öka deras möjligheter på arbetsmarknaden.

Bilaga 1 Ansökningar om stöd från fonden utifrån näringsgrensindelning per den 31 december 2010. Totalt antal ansökningar: 73 *) |

Fordon (NACE: Tillverkning av motorfordon, släpfordon och påhängsvagnar, kod 29) |

Nr | MS | Ärende |

EGF/2007/001 | FR | Peugeot |

EGF/2007/010 | PT | Lisboa-Alentejo |

EGF/2008/002 | ES | Delphi |

EGF/2008/004 | ES | Castilla Leon |

EGF/2009/007 | SE | Volvo |

EGF/2009/009 | AT | Steiermark |

EGF/2009/013 | DE | Karmann |

EGF/2009/019 | FR | Renault |

EGF/2010/002 | ES | Cataluña |

EGF/2010/004 | PL | Wielkopolskie |

EGF/2010/015 | FR | Peugeot |

EGF/2010/023 | ES | Lear |

EGF/2010/031 | BE | General Motors Belgium |

Textil (NACE: Textilvarutillverkning, kod 13) |

Nr | MS | Ärende |

EGF/2007/005 | IT | Sardegna |

EGF/2007/006 | IT | Piemonte |

EGF/2007/007 | IT | Lombardia |

EGF/2008/001 | IT | Toscana |

EGF/2008/003 | LT | Alytaus tekstilė |

EGF/2008/005 | ES | Catalonia |

EGF/2009/001 | PT | North/Centre |

EGF/2009/004 | BE | Oost-West Vlaanderen |

EGF/2009/005 | BE | Limburg |

EGF/2010/009 | ES | Valencia |

Kläder (NACE: Tillverkning av kläder, kod 14) |

Nr | MS | Ärende |

EGF/2007/008 | MT | Textiles |

EGF/2009/018 | LT | Wearing apparel |

EGF/2010/003 | ES | Galicia |

EGF/2010/014 | SI | Mura |

Tryckeri (NACE: Grafisk produktion och reproduktion av inspelningar, kod 18) |

Nr | MS | Ärende |

EGF/2009/026 | NL | Noord Holland and Utrecht |

EGF/2009/027 | NL | Noord Brabant and Zuid Holland |

EGF/2009/028 | NL | Limburg |

EGF/2009/029 | NL | Gelderland and Overijssel |

EGF/2009/030 | NL | Drenthe |

EGF/2010/027 | NL | N Brabant Div 18 |

EGF/2010/028 | NL | Overijssel Div 18 |

EGF/2010/029 | NL | Z Holland/Utrecht Div 18 |

EGF/2010/030 | NL | N Holland/Flevoland Div 18 |

Maskiner och utrustning (NACE: Tillverkning av övriga maskiner, kod 28) |

Nr | MS | Ärende |

EGF/2009/015 | DK | Danfoss Group |

EGF/2009/031 | DK | Linak |

EGF/2010/001 | DK | Nordjylland |

EGF/2010/006 | PL | H.Cegielski-Poznań |

EGF/2010/013 | PL | Podkarpackie |

EGF/2010/017 | DK | Midtjylland machinery |

EGF/2010/018 | DE | Heidelberger Druckmaschinen |

EGF/2010/022 | DK | LM Glasfiber |

Elektronisk utrustning (NACE: Tillverkning av datorer, elektronikvaror och optik, kod 26) |

Nr | MS | Ärende |

EGF/2009/023 | PT | Qimonda |

EGF/2010/008 | AT | AT&S |

EGF/2010/011 | NL | NXP Semiconductors |

Mobiltelefoner (NACE: Tillverkning av datorer, elektronikvaror och optik, kod 26) |

Nr | MS | Ärende |

EGF/2007/003 | DE | BenQ |

EGF/2007/004 | FI | Perlos |

EGF/2009/002 | DE | Nokia |

Byggande av hus (NACE: Byggande av hus, kod 41) |

Nr | MS | Ärende |

EGF/2009/011 | NL | Heijmans |

EGF/2009/017 | LT | Construction |

EGF/2010/019 | IE | Construction 41 |

Specialiserad bygg- och anläggningsverksamhet (NACE: Specialiserad bygg- och anläggningsverksamhet, kod 43) |

Nr | MS | Ärende |

EGF/2010/020 | IE | Construction 43 |

Arkitekt- och teknisk konsultverksamhet (NACE: Arkitekt- och teknisk konsultverksamhet; teknisk provning och analys, kod 71) |

Nr | MS | Ärende |

EGF/2010/021 | IE | Construction 71 |

Stål och metall (NACE: Stål- och metallframställning, kod 24) |

Nr | MS | Ärende |

EGF/2009/022 | BG | Kremikovtsi AD (not eligible) |

EGF/2010/007 | AT | Steiermark-Niederoesterreich |

Hushållsapparater (NACE: Tillverkning av elapparatur, kod 27) |

Nr | MS | Ärende |

EGF/2009/006 | IT | Gruppo Merloni |

EGF/2009/010 | LT | AB Snaige |

Detaljhandel (NACE: Detaljhandel utom med motorfordon och motorcyklar, kod 47) |

Nr | MS | Ärende |

EGF/2010/010 | CZ | Unilever |

EGF/2010/016 | ES | Aragon |

Datorer (NACE: Tillverkning av datorer, elektronikvaror och optik, kod 26) |

Nr | MS | Ärende |

EGF/2009/008 | IE | Dell |

Partihandel (NACE: Partihandel, kod 46) |

Nr | MS | Ärende |

EGF/2010/012 | NL | Noord Holland ICT |

Flygplansunderhåll (NACE: Reparation och tillverkning av maskiner och apparater, kod 33) |

Nr | MS | Ärende |

EGF/2009/021 | IE | SR Technics |

Förlag (NACE: Förlagsverksamhet, kod 58) |

Nr | MS | Ärende |

EGF/2009/024 | NL | Noord Holland and Zuid Holland |

Möbler (NACE: Tillverkning av möbler, kod 31) |

Nr | MS | Ärende |

EGF/2009/016 | LT | Furniture |

Kristallglas (NACE: Tillverkning av andra icke-metalliska mineraliska produkter, kod 23) |

Nr | MS | Ärende |

EGF/2009/012 | IE | Waterford Crystal |

Sten/marmor (NACE: Tillverkning av andra icke-metalliska mineraliska produkter, kod 23) |

Nr | MS | Ärende |

EGF/2010/005 | ES | Valencia |

Keramik (NACE: Tillverkning av andra icke-metalliska mineraliska produkter, kod 23) |

Nr | MS | Ärende |

EGF/2009/014 | ES | Valencia |

Byggnads- och inredningssnickeri (NACE: Tillverkning av trä och varor av trä, kork och rotting o.d. utom möbler, kod 16) |

Nr | MS | Ärende |

EGF/2009/020 | ES | Castilla La Mancha |

Finansiella tjänster (NACE: Finansiella tjänster utom försäkring och pensionsfondsverksamhet, kod 64) |

Nr | MS | Ärende |

EGF/2010/024 | NL | ABN Amrobank |

Skeppsbyggeri (NACE: Tillverkning av andra transportmedel, kod 30) |

Nr | MS | Ärende |

EGF/2010/025 | DK | Odense Steel Shipyard |

Skotillverkning (NACE: Tillverkning av läder, läder- och skinnvaror m.m., kod 15) |

Nr | MS | Ärende |

EGF/2010/026 | PT | Rohde |

*) Följande fyra ärenden har dragits tillbaka av medlemsstaterna (per den 31 december 2010) och ingår inte i förteckningen eller i statistiken: |

EGF/2007/002 | FR | Renault |

EGF/2007/009 | ES | Delphi |

EGF/2009/003 | AT | Magna Steyr |

EGF/2009/025 | NL | Noord Brabant |

[1] Förordning (EG) nr 1927/2006 av den 20 december 2006 om upprättande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter, EUT L 406, 30.12.2006, s. 1, rättad och offentliggjord i EUT L 48, 22.2.2008, s. 82, i alla språkversioner, och rättad och offentliggjord i EUT L 202, 31.7.2008, s.74, i den engelska versionen.

[2] Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 546/2009 av den 18 juni 2009 om ändring av förordning (EG) nr 1927/2006 om upprättande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (EUT L 167, 29.6.2009).

[3] Maskiner och utrustning (6), motorfordon (5), tryckeri (4), elektronisk utrustning (2), detaljhandel (2), kläder (2), textil (1), byggande av hus (1), specialiserad bygg- och anläggningsverksamhet (1), arkitekt- och teknisk konsultverksamhet (1), finansiella tjänster (1), skeppsbyggeri (1), skotillverkning (1), sten/marmor (1), partihandel (1), stål och metall (1).

[4] De tre irländska ansökningarna inom byggsektorn (EGF/2010/019, 020, 021) har inte beaktats här eftersom uppgifter rörande uppdelningen inte lämnades förrän 2011.

[5] 2009ESFN451 Stichting Opleidings- en ontwikkelingsfonds voor semiconductor productiebedrijven.

[6] 2008ESFN226 (projektperiod: 1.4.2009–31.3.2010) och 2008ESFB295 (projektperiod: 1.11.2009–31.10.2010).

[7] Inklusive program som syftar till att ”förbättra deltagarnas anställbarhet” och ”förbereda dem inför förfaranden för bedömning och erkännande av nationella yrkeskvalifikationer”.

[8] SEK(2010) 993 slutlig, 30.8.2010.

[9] Den här tabellen har sammanställts av kommissionen utifrån de åtgärder som medlemsstaterna har genomfört och angett i sina slutrapporter. Klassificeringen av åtgärder grundas på, men är inte helt identisk med, den som Eurostat använder i Labour market policy database – Methodology – Revision of June 2006 . Vissa av de åtgärder som samfinansieras passar inte in i någon av Eurostats kategorier (t.ex. understöd[pic][10]=>˜™®èéD E n till arbetssökande, utbildningsbidrag och traktamente under utbildning eller andra aktiva arbetsmarknadsåtgärder).

[11] EUT C 139, 14.6.2006, s. 1.

[12] EUT L 154, 19.6.2010, s. 27.

[13] För en närmare uppdelning, se bilaga 1.