IRLAND

Förfarandet vid alltför stora underskott och senaste rekommendationer

Den 27 april 2009 fastställde rådet i enlighet med artikel 104.6 i fördraget om upprättande av Europeiska gemenskapen (nedan kallat fördraget ) att ett alltför stort underskott förelåg i Irland. Det utfärdade även rekommendationer om en korrigering av det alltför stora underskottet senast 2013. Rådet angav den 27 oktober 2009 som tidsfrist för att vidta effektiva åtgärder.

Den 2 december 2009 konstaterade rådet att de irländska myndigheterna hade vidtagit effektiva åtgärder i enlighet med rådets rekommendationer av den 27 april 2009 men att oväntade negativa ekonomiska händelser med stora negativa effekter på de offentliga finanserna kunde anses ha inträffat i Irland. Rådet antog därför en reviderad rekommendation enligt artikel 126.7 i fördraget och fristen för en korrigering av det alltför stora underskottet sköts därigenom upp till 2014.

Den 13 juli 2010 konstaterade rådet att de irländska myndigheterna hade vidtagit effektiva åtgärder i enlighet med rådets rekommendationer.

Den 7 december 2010 konstaterade rådet att Irlands offentliga finanser försämrats kraftigt till följd av krisens påverkan på offentliga intäkter och på finanssektorn. Detta skulle kräva mycket stora stödåtgärder inom finanssektorn. Rådet antog därför en reviderad rekommendation enligt artikel 126.7 i fördraget och fristen för en korrigering av det alltför stora underskottet sköts därigenom upp till 2015. Samtidigt godkände unionen finansiellt stöd till Irland[1] efter de irländska myndigheternas begäran om sådant stöd från Europeiska unionen, euroområdets medlemsstater och Internationella valutafonden (IMF). Den 16 december 2010 undertecknades samförståndsavtalet om särskilda finanspolitiska villkor (nedan kallat samförståndsavtalet ) mellan kommissionen och de irländska myndigheterna.

Rådet rekommenderade de irländska myndigheterna att trovärdigt och varaktigt minska det offentliga underskottet till under 3 % av BNP, genom att vidta åtgärder på medellång sikt. De irländska myndigheterna borde i detta syfte särskilt göra följande: a) Genomföra åtgärder som leder till att underskottet i de offentliga finanserna inte överstiger 10,6 % av väntad BNP år 2011, 8,6 % år 2012, 7,5 % år 2013, 5,1 % år 2014 och 2,9 % år 2015. I det årliga underskottets väntade utveckling ingår inte de eventuella direkta effekterna av potentiella stödåtgärder för banksektorn inom ramen för regeringens strategi för finanssektorn, som fastställs i memorandumet för ekonomisk politik och finanspolitik och som anges i samförståndsavtalet. Irland måste vara redo att vidta kompletterande konsolideringsåtgärder för att se till att underskottet hamnar under 3 % av BNP år 2015, om nedåtriskerna för underskottsmålen skulle materialiseras. b) Med denna korrigering bör också det strukturella saldot förbättras med minst 9½ % av BNP under perioden 2011–2015[2].

Dessutom borde de irländska myndigheterna utnyttja varje möjlighet, även mot bakgrund av bättre ekonomiska förhållanden, att påskynda minskningen av bruttoskuldkvoten så att den återigen närmar sig referensvärdet på 60 % av BNP.

För att begränsa de risker som omgärdar korrigeringen borde Irland inrätta ett rådgivande finanspolitiskt råd som kan göra en oberoende bedömning av de offentliga finansernas ställning och prognoser. Irland borde anta en lag om finanspolitiskt ansvar som inför tvingande utgiftsramar på medellång sikt, med bindande fleråriga utgiftstak för varje område. För att minska hoten mot de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet borde de irländska myndigheterna genomföra ytterligare reformer av socialförsäkringssystemet.

Rådet fastställde den 7 juni 2011 som tidsfrist för Irlands regering att vidta effektiva åtgärder och specificera vilka åtgärder som är nödvändiga för korrigeringen av det alltför stora underskottet. Vid bedömningen av åtgärdernas effektivitet skulle den ekonomiska utvecklingen beaktas och jämföras med de ekonomiska utsikterna i kommissionens höstprognos 2010.

Bedömning av vidtagna effektiva åtgärder

Rådets rekommendationer av den 7 december 2010 baserades på beräkningsgrunderna för programmet för finansiellt stöd till Irland. Dessa beräkningar uppdaterade kommissionens arbetsdokument ” European Economic Forecast Autumn 2010 ” av den 29 november 2010, med detaljerade åtgärder i 2011 års budget som aviserades den 7 december 2010.

Enligt kommissionens senaste prognos som sommaren 2011 togs fram i samband översynen av programmet för finansiellt stöd till Irland, har utsikterna för den reala ekonomiska situationen i Irland i stort sett inte förändrats sedan rådet utfärdade sina rekommendationer i december 2010. Real BNP sjönk med 0,4 % år 2010 men väntas öka med 0,6 % år 2011 och 1,9 % år 2012. Beräkningarna av tillväxtens sammansättning har dock justerats med hänsyn till svagare inhemsk efterfrågan, kompenserad av ökad efterfrågan från utlandet.

Underskottet i de offentliga finanserna uppgick år 2010 till 32 % av BNP, samma nivå som beräknades den 7 december 2010. I senare reviderade uppgifter om de offentliga finanserna sänktes både intäkter och utgifter med cirka 0,8 % av BNP år 2009, samtidigt som även sammansättningen ändrades både 2009 och 2010. Dettas effekt på det totala saldot är dock begränsad. Detta berodde mycket på revideringar av de lokala myndigheternas räkenskaper för 2009 som ingick i anmälan från mars 2011 om alltför stort underskott. Enligt revideringarna blev kapitalinkomster och kapitalutgifter lägre än väntat och uppvägde i stort sett varandra.

I 2011 års budget infördes finanspolitiska konsolideringsåtgärder på 3,8 % av BNP. Dessa bestod av strukturella inkomståtgärder på 0,9 %, strukturella utgiftsåtgärder på 2,5 % och engångsåtgärder på 0,4 %. Det offentliga underskottet beräknas bli 10,2 % av BNP, vilket understiger rådets uppsatta mål på 10,6 %[3]. Positivt överraskande skatteinkomster i slutet av 2010 förbättrade utgångsläget för 2011 och resultatet under första halvåret 2011 tyder på att inkomsterna blir omkring 0,4 % av BNP högre än kommissionen beräknade när rådets rekommendationer utfärdades. Detta pekar på större inkomst- och indirekta skatteelasticiteter, trots att situationen på arbetsmarknaden och den privata konsumtionen blev sämre än väntat. En liten negativ denominatoreffekt på 0,1 % av BNP jämfört med beräkningarna från december 2010 uppvägs av den positiva effekten av det åtgärdspaket som den nya regeringen aviserade den 10 maj 2011 ( Jobs Initiative ). Detta åtgärdspaket ska vara budgetneutralt under perioden 2011–2014, men det har en underskottsminskande effekt på 0,1 % av BNP år 2011. Främst beror detta på punktskatten på pensionsfonder den 30 juni varje år under perioden 2011–2014, som mer än väl uppväger kostnaderna för tillfälligt sänkta turismrelaterade mervärdesskattesatser och sänkta sociala avgifter på låga löner. Tillfälliga kapitaltillskott till finanssektorn kan öka underskottet med upp till 12 % av BNP år 2011, vilket inte skulle belasta underskottsmålet i linje med rådets rekommendation. Den irländska statistiska centralbyrån kommer att klassificera tillskotten var för sig och vid behov konsultera Eurostat.

År 2012 beräknas det offentliga underskottet hamna på 8,6 % av BNP som är det angivna målet i beslutet om alltför stort underskott. Detta förutsätter en finanspolitisk ansträngning på 2,6 % av BNP, som består av helårseffekten av 2011 års finanspolitiska åtgärder på 0,7 % och nya åtgärder på 1,9 %. Dessa är åtaganden i programmet för finansiellt stöd och redovisades vid uppdateringen av stabilitetsprogrammet från april 2011. Jämfört med prognosen från december 2010 som låg till grund för rådets rekommendation, kommer skatteintäkterna år 2011 att fortsätta vara bättre än väntat även 2012. Efter åtgärdspaketets positiva effekter år 2011 kommer det att få en negativ nettoeffekt på inkomsterna år 2012, med en underskottsminskande effekt på 0,3 % av BNP jämfört med föregående år. De ökade ränteutgifterna för stödprogrammet uppgår till 0,1 % av BNP, om det antas att programmet kommer att ha samma genomsnittliga räntesatser som hittills.

I myndigheternas stabilitetsprogram är målet en gradvis minskning av underskottet till under 3 % av BNP senast år 2014, som är rådets tidsfrist för korrigeringen. För att uppnå målet angav den föregående regeringen ursprungligen allmänna konsolideringsåtgärder i den Nationella återhämtningsplanen från november 2010 och dessa ingick i åtagandena i samförståndsavtalet. Den nuvarande regeringen har angett att korrigeringen på detaljnivå kommer att ändras till följd av den pågående omfattande utgiftsöversynen. Enligt villkoren i programmet för finansiellt stöd kommer en finanspolitisk plan på medellång sikt för 2012–2015 att läggas fram för parlamentet i slutet av oktober, inom ramen för regeringens utsikter i samband med den nya budgeten. I denna ska aggregerade inkomst- och utgiftsåtgärder för varje år anges och den ska följa rådets angivna mål. Närmare uppgifter kommer att lämnas i 2012 års budget i början av december 2011.

Skuldkvoten väntas öka till knappt 120 % år 2013 för att därefter sjunka, vilket är något lägre än i beräkningsgrunderna för rådets rekommendationer. Detta beror på lägre kostnader än väntat för kapitaltillskotten till bankerna efter stresstester i mars 2011. Skuldutvecklingen påverkas av flera extraordinära transaktioner, inklusive kapitaltillskotten till banker under 2011 (med en nettoökning av skuldställningen på cirka 6 % av BNP), planerat fortsatt stora likviditetsreserver och skillnader mellan periodiserade och faktiska räntebetalningar enligt kontantmetoden[4].

När det gäller rådets rekommendation att minska riskerna för korrigeringen har de irländska myndigheterna inrättat ett rådgivande finanspolitiskt råd på fem medlemmar och en rättsakt om finanspolitiskt ansvar kommer att överlämnas i slutet av 2011. Detta kommer att ge rådet i fråga ett klart lagfäst mandat och oberoende, samtidigt som finanspolitiska regler införs för att trygga budgetdisciplinen över konjunkturcykeln, och erbjuda en bedömningsgrund för lämpligheten i officiella mål och resultat.

När det gäller rådets rekommendation att minska riskerna för de offentliga finansernas hållbarhet på lång sikt, lagstiftades det i juni 2011 om att höja den statliga pensionsåldern till 66 år 2014, 67 år 2021 och 68 år 2028. Dessutom väntas ett reformpaket överlämnas till parlamentet i slutet av september 2011 som gäller pensioner för nya offentliganställda. Det kommer även att inbegripa en översyn av förtidspensionering av vissa kategorier offentliganställda och en konsumentprisindexering av pensionerna. Pensionerna ska baseras på genomsnittsinkomsten under de yrkesaktiva åren. Pensionsåldern för nyanställda ska kopplas till pensionsåldern för statlig pension.

Slutsatser

Enligt tillgängliga uppgifter förefaller Irland ha vidtagit åtgärder som innebär tillfredsställande framsteg mot korrigeringen av det alltför stora underskottet, inom de tidsfrister som angetts av rådet. Bland annat beräknas underskottet i de offentliga finanserna understiga målet på 10,6 % av BNP år 2011, i linje med rådets rekommendation. När det gäller perioden efter 2011 kommer myndigheterna att utforma en finanspolitisk plan på medellång sikt för 2012–2015, med beaktande av resultaten av den pågående omfattande utgiftsöversynen. Planen ska innehålla samtliga utgifts- och inkomståtgärder för varje år som underbygger korrigeringen av det offentliga underskottet i linje med rådets rekommendationer. För att öka de finanspolitiska målens trovärdighet på medellång sikt blir det viktigt att specificera åtgärderna. Ett genomförande av åtgärderna och en korrigering av det alltför stora underskottet bör åstadkomma en sänkning av skuldkvoten mot referensvärdet på 60 % av BNP.

Mot bakgrund av ovanstående bedömning anser kommissionen att det för närvarande inte krävs några ytterligare steg i förfarandet med anledning av Irlands alltför stora underskott. Kommissionen kommer kvartalsvis att fortsätta att noga övervaka den finanspolitiska utvecklingen i Irland i enlighet med fördraget, stabilitets- och tillväxtpakten samt villkoren i programmet för finansiellt stöd till Irland.

Jämförelse av nyckeltal i makroekonomiska beräkningar och budgetberäkningar

[1] EUT L 30, 4.2.2011, s. 34.

[2] Denna korrigering är också förenlig med Eurostats preliminära ståndpunkt om redovisningstidpunkten enligt ENS 95 av räntebetalningar på reverslån till Anglo Irish Bank. En revidering av denna ståndpunkt skulle göra att korrigeringen också måste ändras. Se http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/government_finance_statistics/methodology/advice_member_states.

[3] I de finanspolitiska prognoserna i detta dokument ingår inte besparingar till följd av de förbättrade villkor i EU:s program för finansiellt stöd till Irland som aviserades efter mötet den 21 juli 2011 med EU-institutionerna och stats- och regeringscheferna i euroområdet (se http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/ec/123978.pdf).

[4] Engångskostnaden för de totala kapitaltillskotten till bankerna på högst 12 % av BNP år 2011 finansieras delvis med tillgängliga irländska medel, varför ökningen av den offentliga bruttoskulden är lägre.