SV    SV SV 
SV    SV  EUROPEISKA KOMMISSIONEN 
Bryssel den 16.3.2011 
SEK(2011) 316 slutlig 
. 
KOMMISSIONENS ARBETSDOKUMENT  
SAMMANFATTNING AV KONSEKVENSANALYSEN 
  
Följedokument till 
Förslag till rådets direktiv om en gemensam konsoliderad bolagsskattebas 
    
{KOM(2011) 121 slutlig} 
{SEK(2011) 315 slutlig}  
SV 3   SV 1. P ROBLEMFORMULERING  
Globaliseringen har omformat det ekonomiska la ndskapet. Produktionsställena ligger i dag på 
andra orter än tidigare och den interna organisationen av de fö retag som bedriver verksamhet 
på de internationella marknaderna har förä ndrats radikalt. Den st ändigt tilltagande 
marknadsintegreringen ändrar fö rutsättningarna för bolagsbeskattn ing på ett omvälvande sätt. 
Eftersom det i dag finns 27 olika samexisterande och ibland motstridiga skattesystem är EU:s 
inre marknad i praktiken fortfara nde mycket uppsplittrad. Detta le der till att EU hamnar i ett 
väldigt ofördelaktigt ko nkurrensläge gentemot sina största handelspartner, Förenta staterna 
och Japan, som var och en för sig av företage n betraktas som en enda gemensam marknad. 
I dag bedriver företagen sin verksamhet på grundval av system som ska hantera ökad 
kapitalrörlighet och frekventa gränsöverskridan de transaktioner mellan närstående bolag. Det 
har därför visat sig att begr epp som använts i beskattning ssammanhang – till exempel källa 
och hemvist – och som tidigare tillämpat s för att tillgodose relativt stängda 
marknadsekonomiers behov ofta inte längre uppfyller de krav som handeln inom en 
integrerad marknad ställer. Det är framf ör allt samexistensen av heterogena 
beskattningsregler, som dessutom ofta ändr as, som utgör ett hinder för företag som 
konkurrerar på de internationella marknaderna. Nationella skattesystem blir dessutom alltmer utsatta för systematisk skatteflykt. Genom att produktionsfaktorerna är så rörliga underlättas 
vinstöverföring och målmedvetet utny ttjande av dubbelbeskattningsavtal ( treaty shopping ).  
Av denna anledning ställs företag som bedriver verksamhet över EU:s in re gränser fortfarande 
inför ett antal skattehinder.  
I. Extra kostnader för att efterleva reglerna (nedan kallade efterlevnadskostnader ) till 
följd av olika nationella skattesystem och reglerna för internpr issättning. Enligt den 
studie om bolagsbeskattning som kommi ssionen offentliggjorde 2001 uppgår de 
skatterelaterade efterlevna dskostnaderna till 2–4 % av bolagsskatteintäkterna. För 
EU-27 innebär det ett genomsnitt på mer än 10 miljarder euro för 2008. 
II. Dubbelbeskattning  innebär att jämförbara skatter ta s ut på samma inkomst i två eller 
flera länder.  
III. Överdriven beskattning  innebär att det vid gränsöve rskridande verksamhet uppstår 
skatteplikt som inte skulle förekomma i ett rent inhemskt sammanhang. Till exempel kan inte olika medlemsstaters närstående bo lag eller deras fasta driftsställen dela på 
förluster, medan företag som enbart är  etablerade i en medlemsstat genom 
förlustutjämning kan minska sina skatte pliktiga vinster och sin skattebörda.  
2. S
UBSIDIARITETSANALYS  
Det nuvarande systemet med 27 olika nationella bolagsskatter är ett hinder för att den inre 
marknaden ska kunna fungera på ett tillfredsstä llande sätt. Medlemsstater na kan inte få till 
stånd en övergripande lösning på detta problem.  Utan samordnade insatser, som planeras och 
genomförs enskilt av varje medlemsstat, kommer den nuvarande situationen bara att 
reproduceras eftersom skattebetalarna i sådana fall även fortsättningsvi s måste hantera lika 
många myndigheter som antalet skattesystem där de är skattepliktiga. Åtgärder måste vidtas 
SV 4   SV på EU-nivå för upprätta ett regelverk med ge mensamma bestämmelser. Kommissionen har i 
samband med detta initiativ beaktat att medl emsstaterna enligt subsidiaritetsprincipen 
bibehåller befogenheten at t fastställa sina bolagsskattesatser . Således kan de fritt fastställa 
skatteintäkternas storle k och sammansättning.  
3. S YFTET MED EU: S INITIATIV  
De särskilda skattepolitiska målsättningarn a med detta EU-initiativ är att eliminera 
kvarvarande skattehinder på de n inre markanden (extra efterl evnadskostnader i samband med 
internationell verksamhet samt fall av dubbelb eskattning och överdriven beskattning). På så 
sätt skulle man kunna uppnå ett övergripande må l, nämligen att förbättra den ekonomiska 
effektiviteten vid allokeringe n av räntebärande kapital i EU genom att minska den 
skattemässiga snedvridningen vid invest eringsbeslut och öka möjligheterna för 
gränsöverskridande investeringar. Ett förenklat  och effektiviserat bolagsskattesystem i EU 
kan avsevärt bidra till att målen i 2020-strate gin uppfylls och till att stärka den inre 
marknaden i enlighet med de insatser som anbefalls i inre marknadsakten.  
Det operativa målet är att inrätta en uppsä ttning gemensamma regler för att beräkna 
skattebasen för berörda bolag i EU.  
Det bör påpekas att det skattepolitiska initiativet i sig inte är avsett att påverka storleken och 
fördelningen av bolagsskattebasen i hela EU . Inga mål fastställs således i fråga om 
fördelningen av intäkterna eller intä ktsneutralitet för medlemsstaterna.  
4. P OLICYALTERNATIV  
I rapporten beskrivs fyra ska ttepolitiska huvudscenarier som jämförs med ett scenario där inga 
åtgärder vidtas, det vill säga status quo (alternativ 1).  
• Antagande av en frivillig gemensam bolagsskattebas , det vill säga att berörda företag i 
stället för 27 olika bolagsskattelagstiftningar tillämpar en gemensam skattebas, som grundar sig på ett gemensamt regelverk (alternativ 2).  
• Införande av en obligatorisk gemensam bolagsskattebas  för alla företag som är etablerade i 
EU (alternativ 3). 
• Med en frivillig gemensam kons oliderad bolagsskattebas skulle företagen kunna välja en 
gemensam (beräknad enligt en enhetlig uppsättning sk atteregler) EU-omfattande 
konsoliderad skattebas som skulle ersätta de  nuvarande 27 olika bolagsskattesystemen och 
systemet med separata räke nskaper (alternativ 4).  
• Med en obligatorisk gemensam kons oliderad bolagsskattebas skulle samma regler gälla för 
samtliga EU-baserade företag (alternativ 5).  
För samtliga alternativ gäller att de gemens amma reglerna enbart skulle tillämpas för 
beräkning av skattebasen, och medlemsstaterna be varar sin suveränitet på skatteområdet när 
det gäller att fastställa tillämpliga skattesatser.  
SV 5   SV 5. K ONSEKVENSANALYS  
5.1. Effekterna av skattebasens omfattning och fördelning 
De olika alternativen medför förändringar av  omfattningen och fördelningen över gränserna 
av bolagsskattebasen, vilka bör kvantifieras, även om dessa effekter inte utgör målsättningar i 
sig i den skattereform som analyseras. Några allmä nna slutsatser bör dock inte dras vad gäller 
de slutgiltiga effekterna för olika medlemsstat ers intäkter eller budgetläge. Dessa kommer i 
slutänden att avgöras av de politiska val som de olika länderna gör i samband med de eventuella anpassningarna av kom binationen av olika skatteinst rument och tillämpningen av 
skattesatser. 
Resultaten visar att införandet av bestämmelser  om en gemensam skattebas som inte är 
kopplad till gränsöverskridande förlustutjämning skulle för de flesta EU-baserade företagen 
leda till en genomsnittligt bredare skattebas än i dag. Hur stor denna ökning blir beror dock huvudsakligen på vilka avskrivningsregler som tillämpas. En gemensam skattebas skulle under alla omständigheter minska de nuvarand e avsevärda skillnaderna mellan olika EU-
länders skattebaser. 
Bestämmelser om en gemensam konsoliderad bolagsskattebas skulle göra det möjligt att i 
gränsöverskridande fall utjämna vinster och förl uster. Beräkningar på grundval av ett urval av 
EU-baserade multinationella koncerner från databaserna Amadeus och Orbis visar att cirka 
50 % av de multinationella koncer ner som inte är verksamma inom finanssektorn och 17 % av 
dem inom finanssektorn varje år skulle dr a nytta av omedelbar gränsöverskridande 
förlustutjämning. En sammanvägning av de enskilda resultaten för de olika sektorerna ger vid 
handen att skattebasen för de berörda före tagen enligt scenariot med en gemensam 
konsoliderad bolagsskattebas skulle i genomsnitt ligga kring 3 % lägre än vid ett status-quo-
scenario
1.  
Med en gemensam konsoliderad bolagsskattebas upps tår frågan om hur den totala skattebasen 
ska fördelas mellan de medlemsstater i vilka multinationella koncerner bedriver verksamhet. 
Detta kräver i så fall att man fastställer en sä rskild fördelningsmekanism. Vid användning av 
uppgifter från årsredovisningar som en indikato r på multinationella koncerners skattepliktiga 
vinster visar det sig att med en formel där pe rsonalkostnader, tillgånga r och försäljning enligt 
destination viktas lika, ökar sk attebaserna mest hos medlemsstat erna i Central- och Östeuropa 
och även i Tyskland, Spanien, Frankrike, Grekland och Italien. Ändras viktningen av 
fördelningsfaktorerna har detta enbart en liten i nverkan på den relativa fördelningen av 
skattebasen mellan länderna, visar studien.  
5.2. Effekter på efterlevnadskostnaderna  
Resultatet av studien visar att de faktorer som främst driver upp de multinationella företagens 
kostnader för att efterleva regl erna är direkt eller indirekt  kopplade till inte rnprissättning 
(dokumentation för internprissättning, tillstånd och beslut och förfaranden för ömsesidiga 
                                                 
1 Vid ett scenario med en obligatorisk gemensam konsoliderad bolagsskattebas kunde man generellt 
konstatera att växelverkan mellan de nya bestämmelserna om en skattebas som inte är kopplad till utjämning (vilket tenderar att vidga skattebasen) och införandet av en omedelbar gränsöverskridande 
förlustutjämning (som tenderar att minska skattebase n) förefaller att hålla den sammanlagda skattebasen 
på ungefär konstant nivå jämfört med nuvara nde skattebaser (för de berörda företagen). 
SV 6   SV överenskommelser). Efterlevnadsko stnaderna har växt på grund av  att internpri ssättning ökat, 
vilket huvudsakligen beror på två faktorer: i) skattemyndigheterna begär mer omfattande 
dokumentation i samband med ska ttekontroller, ii) anpassningar och förändringar när gäller 
den internationella affärsverksamhetens art och omfattning2.  
Enligt en studie som genomförts av Deloi tte förväntas en gemensam konsoliderad 
bolagsskattebas leda till avsevärda besparingar för multinationella företag i samband med att de inrättar ett nytt dotterbolag  i en annan medlemsstat eftersom det krävs mindre tid och 
pengar för att kunna efterleva regl erna. Skatteexperter som deltag it i studien beräknar att ett 
stort företag genomsnittligen betalar mer än 140 000 euro (0,23 % av omsättningen) i 
skatterelaterade utgifter för att inrätta ett nyt t dotterbolag i en annan medlemsstat. Genom en 
gemensam konsoliderad bolagsskattebas kommer kostnaderna att minska med 87 000 euro 
eller 62 %. Besparingarna för et t medelstort företag är ännu större eftersom kostnaderna 
förväntas att falla från 128 000 euro (0,55 % av  omsättningen) till 42 000 euro – en minskning 
med 67 %. En studie som genomförts av Pri cewaterhouseCoopers (PwC) och som baserar sig 
på ett urval av befintliga europeiska multinationella företag visar på en mindre, men fortfarande betydande minskning av de kostnader  för att efterleva reglerna som är kopplade 
till återkommande skatterelaterade uppgifter. Om  en gemensam konsoliderad bolagsskattebas 
skulle införas beräknas besparingarna uppgå till 8 procentenheter av den tidsåtgång som krävs 
för att efterleva reglerna. 
5.3. Makroekonomiska effekter  
CGE-modellen (Computable General Equilibrium ) Cortax används för att beräkna de 
makroekonomiska effekterna av olika reformer . Modellen har tagits fram för att simulera 
skattepolitiska förändringa r i EU-länderna och har för denna konsekvensanalys
3 utvidgats och 
förbättrats. I likhet med andra jämviktsmo deller baseras även Cortax på förenklade 
antaganden och uppgifter, som ibland har ifråga satts, och som inte kan undanröja osäkerheten 
i fråga om vilka beteendeeffekter som vissa sk attepolitiska åtgärder kan få. Framför allt 
beaktar Cortax inte de långsiktiga dynamiska fö rdelarna av en fortsatt  integration inom den 
inre marknaden, som till exempel ett ökat antal internationellt verksamma företag. Avlägsnas de gränsöverskridande skattehindren förvän tas detta leda till minskad snedvridning av 
kapitalallokeringen. Detta beror dels på att det blir möjligt att byta ut inhemska investeringar mot investeringar i andra länder, dels på att hela EU överlag kommer att bli mer attraktivt för multinationella investerare. Förbättrad resursallokering förväntas också leda till ökad produktivitet och högre sysse lsättning, vilket också sammanhä nger med de stordriftsfördelar 
som de stora marknaderna erbjuder.  
De fyra olika policyalternativen – frivillig gemensam bolagsskattebas, obligatorisk gemensam 
bolagsskattebas, frivillig geme nsam konsoliderad bolagsskattebas och obligatorisk gemensam 
konsoliderad bolagsskattebas jämförs med ett scenar io utan några förändri ngar. I ett scenario 
med frivilliga skattebaser utgår man ifrån att samtliga multinationella företag, men inga 
inhemska företag, kommer att välja de alternativ a skattereglerna. I ett obligatoriskt system 
skulle däremot inhemska företa g bli tvungna att tillämpa de nya  skattebestämmelserna. Dessa 
                                                
 
2 Ernst & Young Transfer Pricing Survey . 
3 Utvidgningen innebär att man beaktat i) skatteparadis , för att inkludera eventuell förflyttning av vinster 
till länder utanför EU, ii) sannolikheter för förlust , för att mer exakt kunna kvantifiera de ekonomiska 
effekterna av förlustutjämning och iii) diskreta lokaliseringsmöjligheter  för att beräkna företagens 
inframarginella beslut om var de ska investera innan de beslutar hur mycket de ska investera. 
SV 7   SV antaganden kan leda till att ma n underskattar de fördelar i form av samhällsekonomiska 
vinster som de frivilliga systemen leder till. Sannolikt kommer de multinationella företagen i 
praktiken enbart att välja det nya systemet om de t inte leder till lägre ne ttovinster än då olika 
nationella skattesystem måste hanteras. I samtliga scenarier utgår man i från att 
bolagsskatteintäkterna kommer att hållas konstanta på den nivå då skatte satsen anpassades, så 
att statsbudgeten är i balans före  det att företagen reagerar på de nya skattepolitiska reglerna. 
Den viktiga ekonomiska mekanismen i CGE-analys en av en gemensam bolagsskattebas är en 
avvägning mellan en låg effektiv marginalskattesa ts (resultatet av en snäv skattebas och en 
hög lagstadgad skattesats), som minskar sne dvridningen vid investeringar, och en låg 
lagstadgad bolagsskattesats (i förbindels e med en bred ska ttebas), som minskar 
multinationella företags förflyttning av vinster utanför EU och ökar en etablerings plats attraktivitet vid olika diskreta  investeringsval. Den breddni ng av skattebasen som följer av 
den nya definitionen av gemensam skattebas och därav följande minskningen av skattesatsen leder till att de sammanlagda samhällsekonomiska fördelarna i EU
4 minskar.  
Den största positiva effekten av en reform av den gemensamma bolagsskattebasen är dock 
den förväntade minskningen av efterlevnadsko stnaderna. På det he la taget skulle en 
obligatorisk gemensam bolagsskattebas leda till  att de samhällsekonomiska fördelarna i EU 
skulle bibehållas på praktiskt taget konstant ni vå, medan införandet av en frivillig gemensam 
bolagsskattebas för multinationella företag sk ulle resultera i vissa samhällsekonomiska 
vinster. 
I samtliga analyserade scenarier medför a lternativet med en gemensam konsoliderad 
bolagsskattebas större samhä llsekonomisk vinst än altern ativet med en gemensam 
bolagsskattebas. Den totala slutliga effekten är smärre samhällsekonomiska vinster – cirka 
0,02 % av BNP för hela EU – vilket 2009 motsvara de cirka 2,4 miljarder euro. En analys av 
effekterna av de olika aspekterna  av reformerna visar följande:  
• Sänkta efterlevnadskostnader utgör huvuddelen av  de positiva ekonomiska effekterna av 
konsolidering och tillämpning av en fördelningsformel. 
• Övergången från separat redovisni ng till en fördelningsformel påverkar inte nämnvärt BNP 
och den samhällsekonomiska vinsten. Detta be ror på olika kompensationseffekter: färre 
incitament för att flytta vinster och ka pital från högskattelände r, men ytterligare 
snedvridning vid fördelning av formelns faktorer till lågskatteländer.  
• Förlustutjämning tenderar att minska skatteba sen. Med hänvisning till de antaganden som 
görs i modellen kan en viss ökning av bolagssk attesatserna sålede s bli nödvändig för att 
balansera statsbudgeten. Kombinationen av mi nskat skattetryck genom förlustutjämning 
och ett högre skattetryck på grund av högre skattesatser kan eventuellt öka 
kapitalkostnaderna överlag. Följaktlig en minskar investeringarna något medan 
                                                 
4 I modellen leder en utvidgning av  skattebasen med minskad skattesats till samhällsekonomiska vinster 
om dessa skattepolitiska åtgärder tillämpas sepa rat av de enskilda länderna, i synnerhet i 
högskatteländer som är utsatta för vinstförflyttning. En allmän tillämpning av sådana åtgärder på EU-
nivå skulle dock minska de positiva effekterna av en  låg bolagsskattesats. De komparativa fördelarna 
med etablering i ett visst land förbättras inte om alla andra medlemsstater också minskar sina skattesatser. Vid val av etablering kommer enbart en  jämförelse med tredjeland att visa effekter. 
Generellt sett kommer en multilateral policy med utvidgning av skattebasen och sänkning av 
skattesatsen sannolikt att leda till mindre samhällsekonomiska vinster än en unilateral policy. 
SV 8   SV sysselsättningsnivån ökar på gr und av lägre arbetskraftskostn ader. Totalt sett skulle BNP 
minska något medan nettoeffekterna för samhällsekonomin skulle bli försumbara. 
6. J ÄMFÖRELSE AV ALTERNATIVEN  
Att avlägsna alla de tre typer av hinder som kunnat fastställas på bolagsskatteområdet – vilket 
vore möjligt med alternativen med en gemensam konsoliderad bolagsskattebas – skulle ge företagen möjlighet att göra sundare ekonomiska val, vilket skulle förbättra den totala 
ekonomiska effektiviteten i EU. På grundval av de  kvantifierade ekonomiska effekterna är 
den frivilliga och den obligatoriska gemensam ma konsoliderade bolagsskattebasen att föredra 
framför andra alternativ på grund av de minskade efterlevnadskos tnader som det kan leda till. 
Makroekonomiskt sett är dock alternativet med en frivillig gemensam konsoliderad 
bolagsskattebas det bästa alternativet  i de analyserade scenarierna.  
De analyserade reformerna kan på lång sikt  potentiellt resultera i betydande dynamiska 
effekter. Minskad osäkerhet och lägre (fakti ska och uppfattade) kostnader för företag som 
bedriver verksamhet på marknader med olika skattelagstiftning komme r sannolikt att bli de 
mest påtagliga effekterna. Detta kommer i slut änden att leda till öka de investeringar över 
EU:s inre gränser. Både europeiska och andr a multinationella företag kommer att ytterligare 
expandera och inhemska företag kommer att göra nya investeringar i andra EU-länder. I 
samma utsträckning som dagens uppsplittrad e bolagsskattesystem utgör ett hinder för 
tillträdet till internationella marknader skulle förmodligen små och medelstora företag dra 
särskild nytta av de mer jämbördiga föruts ättningar som skapas genom de analyserade 
reformerna. Att de extra kostnaderna för att efte rleva reglerna i olika skattesystem elimineras 
och att en enda kontaktpunkt införs för skat teärenden kommer förmodligen att öka små och 
medelstora företags möjligheter at t expandera i andra EU-länder.  
7. Ö
VERVAKNING OCH UTVÄRDERING  
Den föreslagna åtgärden kommer att inverka på  ett antal variabler som bör övervakas. På 
makroekonomisk nivå måste man utvärdera den inverkan som de olika alternativen får på 
företagens skatterelaterade kostnader fö r att efterleva reglerna och på deras 
investeringsbenägenhet i andra EU-länder. För att övervinna de välkän da problemen med att 
få tillförlitliga uppskattningar av faktiska eller uppfattade efterl evnadskostnader bör särskilda 
analyser göras och särskild uppmärksamhet ägnas åt att ett representati vt urval görs. Små och 
medelstora företags benägenhet att expandera i utlandet kan bli en särskild indikator för de 
förväntade långsiktiga effekterna  av de olika alternativen. Dessa  effekter kan utvärderas både 
genom undersökningar hos berörda företag och ge nom analys av konstaterade förändringar i 
fråga om de faktiska investeringsvalen.  
På makroekonomisk nivå bör man, i enlighe t med de allmänna målen att förbättra 
allokeringen av räntebärande kapital i EU, samla in uppgifter om utländska 
direktinvesteringar i EU och dera s fördelning mellan EU-länderna.  
En utvärdering av följderna av tillämpningen av  lagstiftningsåtgärden skulle kunna göras fem 
år efter ikraftträdandet av de regler som ska genomföra direktivet . Kommissionen skulle 
därefter kunna lägga fram en rapport för Eur opaparlamentet och rådet om hur direktivet 
tekniskt sett fungerar.  
SV 9   SV Innehållet i en sådan rapport kommer att vari era beroende på det tillämpningsområde för 
direktivet som rådet sl utligen fastställer.  
Tabell 1: Rangordning för olika åtgärds alternativ (1=bästa alternativet) 
 Alternativ 1: 
Ingen förändring. 
 Alternativ 
2: Frivillig gemensa
m 
bolagsskattebas 
 Alternativ 3: 
Obligatorisk gemensam 
bolagsskatte
bas 
 Alternativ 4: 
Frivillig gemensam 
konsolidera
d bolagsskatte
bas 
Ot i lAlternativ 5: 
Obligatorisk gemensam 
konsolidera
d bolagsskatte
bas 
PWC-studie (efterlevnadskostnader) 2 3 1 
Deloitte-studie (efterlevnadskostnader) 3 2 1 
CORTAX-studie (makroekonomiska  variabler) 4 3 5 1(2) 
2(1)