Rådets slutsatser om Demografiska utmaningar – vägen framåt

(2020/C 205/03)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD, SOM ÄR MEDVETET OM att:

1. det i den strategiska agendan för 2019–2024 anges att vi behöver förnya grunden för långsiktig och hållbar tillväxt för alla och stärka sammanhållningen i EU, vilket kräver att vi uppnår en uppåtgående konvergens av våra ekonomier och kommer till rätta med en rad utmaningar, inbegripet demografiska utmaningar,

2. den europeiska pelaren för sociala rättigheter tjänar som vägledning för effektiva sysselsättningsinsatser och sociala insatser för en socialt rättvis omställning till klimatneutralitet, digitalisering samt demografisk förändring,

3. utbrottet och spridningen av covid-19-pandemin utgör en aldrig tidigare skådad global utmaning som på olika sätt kommer att påverka olika delar och aspekter av våra samhällen, ekonomier, arbetsmarknader, hälso- och sjukvårdssystem och sociala omsorgssystem, hushållsbudgetar samt medborgarnas dagliga liv och eventuellt kan komma att utlösa nya demografiska utmaningar,

4. förändringar i klimat, teknik och demografi påverkar och förändrar våra samhällen och vår livsstil ( 1 ) och att – eftersom hållbar utveckling och ekonomisk tillväxt för alla kräver humankapital och nya, innovativa lösningar – man i alla medlemsstaterna måste stödja demografisk förnyelse, vilken på EU-nivå bör ha samma prioritet som klimatneutralitet och digitalisering och bör föregripas och återspeglas på ett övergripande sätt i alla framtida kommissionsinitiativ,

5. arbetskraftens rörlighet inom EU interagerar med demografiska förändringar, något som lättar på det demografiska trycket i vissa regioner och förvärrar det i andra, varvid den fria rörligheten för arbetstagare är och bör förbli en av de grundläggande friheterna inom unionen, som inte bara har underlättat arbetskraftens rörlighet inom EU utan även har lett till olika fenomen i olika regioner inom unionen, såsom kompetensflykt, kompetensinflöde, omvänd kompetensflykt, kompetenscirkulation samt avfolkning i allmänhet, varvid det är viktigt att regioner som har kommit på efterkälken ges förutsättningar att bli mer levande och attraktiva, något som bidrar till en hållbar utveckling för dem,

6. den fria rörligheten för arbetstagare bör bibehållas fullt ut under den globala covid-19-pandemin samtidigt som alla nödvändiga åtgärder vidtas för att förhindra virusets spridning och skydda utsatta arbetstagares rättigheter och hälsa,

7. den europeiska arbetskraften (åldrarna 20–64) förväntas minska mellan 2023 och 2060 med 8,2 % (ca 19 miljoner människor), varvid denna krympande befolkning i arbetsför ålder förväntas stå för pensioner och hälso- och sjukvård till den snabbt växande skaran pensionärer, något som hotar pensionssystemens hållbarhet och tillräcklighet ( 2 ) ; för en bibehållen ekonomisk tillväxt är det viktigt att man investerar i kompetens för att främja produktivitetsökning och att man utnyttjar hela den tillgängliga arbetskraften genom att man integrerar kvinnor och i nuläget underrepresenterade grupper, särskilt ungdomar, äldre personer samt personer med funktionsnedsättning, och att man när så anses lämpligt överväger laglig migration för att lindra effekterna av att befolkningen i arbetsför ålder krymper, samtidigt som de nationella befogenheterna respekteras,

8. den demografiska utvecklingen inom EU klart och tydligt visar att befolkningen åldras och att fruktsamhetstalet ibland ligger klart under reproduktionstalet på 2,1 ( 3 ) , varvid nästan en femtedel (19,7 %) av EU:s sammanlagda befolkning är över 65 år och denna skara 2050 förväntas utgöra 28,5 % av den sammanlagda befolkningen ( 4 ) , vilket belyser den stadiga ökningen av den demografiska försörjningskvoten; ett åldrande samhälle innebär problem men även möjligheter till ekonomisk och social utveckling samt möjligheter för samhället som helhet, och det kan spela en viktig jobbskapande roll samt stödja verksamheten inom en rad olika sektorer; eftersom vi lever längre och är friskare tack vare framstegen inom bl.a. medicinen samt den offentliga hälso- och sjukvården, den sociala tryggheten och utrotningen av fattigdom kommer nya möjligheter att uppkomma inom den s.k. silverekonomin och omsorgsekonomin, varvid silverekonomin – som inte bara är av stor ekonomisk betydelse – bör betraktas som ett tecken på sociala och kulturella framsteg och bör förknippas med en positiv och socialt inkluderande identitet för äldre i Europa; ökningar av den förväntade livslängden samt bättre livskvalitet ska betraktas som framgångar för den sociala modellen inom ramen för EU:s grundläggande värden, och ett första mål i samband med människors åldrande är således att fokusera på välriktade strategier och på tillhandahållandet av ett omfattande, åldersanpassat hälso- och sjukvårdssystem livet igenom, särskilt för vårdbehövande personer,

9. äldre personer utgör en värdefull del av samhället och därför bör kunna medverka fullt ut i detta och leva sina liv med värdighet och på ett så oberoende sätt som möjligt, vilket även inbegriper äldre med funktionsnedsättning; den demografiska utvecklingen, inbegripet en snabbt åldrande befolkning och en ökad förväntad livslängd, innebär att inte bara behovet av att främja hälsa och välbefinnande och behovet av långtidssjukvård utan även belastningen på hälso- och sjukvårdssystemet samt pensionssystemet kommer att öka i Europa, varvid denna utmaning bör ses som ett tillfälle att utveckla nya tjänster, nya jobb och nya samarbetsformer och en möjlighet för social utveckling, och tillgänglig välfärdsteknik och välfärdsdigitalisering kan bidra till att man kan möta dessa utmaningar,

10. ungdomars aktiva integration på arbetsmarknaden och i samhället är av väsentlig betydelse, varvid ungdomar kan vara särskilt utsatta på grund av den övergångsperiod i livet som de genomgår, sin avsaknad av yrkeserfarenhet eller t.o.m. grundläggande färdigheter, sin otillräckliga utbildning, sitt begränsade sociala skydd, sin begränsade tillgång till ekonomiska medel och sina osäkra anställningsförhållanden ( 5 )

11. barnuppfostran är ett långsiktigt projekt, vilket innebär att den demografiska politiken för att vara verkningsfull måste vara stabil och bestående; investeringar i överkomlig och högkvalitativ förskoleverksamhet och barnomsorg kan bidra till den demografiska förnyelsen och leda till betydande positiva resultat, särskilt för socialt och ekonomiskt missgynnade barn, och bidra till en framtida arbetskraft som bättre kan motstå demografiska utmaningar och till bättre sociala resultat genom hela livscykeln,

12. de medlemsstater som har kommit på efterkälken bör söka nå Barcelonamålen i fråga om tillgången på överkomlig och högkvalitativ barnomsorg för förskolebarn (90 % av barnen mellan tre år och den obligatoriska skolåldern och 33 % av barnen under tre år i barnomsorg) så att man säkerställer konvergens uppåt,

13. den offentliga politiken bör utformas så att den skapar förutsättningar, däribland ekonomiska möjligheter, för enskilda personer och familjer att ha så många barn som de önskar och komma i åtnjutande av bättre livskvalitet, kunna leva i säkerhet samt kunna åstadkomma balans mellan arbete och familjeansvar samt omsorgsansvar,

14. direktivet från 2019 om balans mellan arbete och privatliv syftar till uppnåendet av jämställdhet i fråga om möjligheter på arbetsmarknaden och behandling i arbetslivet genom att man underlättar förenandet av arbete och familjeansvar samt omsorgsansvar för arbetstagare som är föräldrar eller anhörigvårdare samt främjar av en jämställd fördelning av detta ansvar, något som även är stadfäst i princip 9 i den europeiska pelaren för sociala rättigheter,

15. många landsbygdsområden och öregioner har problem med sjunkande befolkningstal på grund av urbaniseringen, bristande arbetstillfällen, låga inkomstnivåer och otillräckliga tjänster, något som förvärrar klyftan mellan stad och landsbygd och nödvändiggör antagandet av en integrerad strategi för att främja en hållbar utveckling i dessa regioner på grundval av deras egen specifika potential,

16. bättre transportförbindelser och en utbyggnad av kollektivtrafiken gör det möjligt för människor att röra sig fritt, vilket täpper till luckor i förbindelserna och på så sätt främjar den sociala sammanhållningen,

17. demografiska förändringar innebär en möjlighet att anpassa pensions-, hälso- och sjukvårds- samt långtidssjukvårdsystemen, varvid ett aktivt och hälsosamt åldrande, som understöds av effektiva hälso- och sjukvårdssystem, flexibla, adekvata och skräddarsydda vårdmodeller samt anställbarhet hos den åldrande befolkningen är av väsentlig betydelse för att säkerställa hållbarheten hos systemen för social trygghet och omsorg, och varvid en utvidgning av personkretsen, bättre tillgång, höjda ersättningsnivåer samt bättre hållbarhet är avgörande för att man ska kunna modernisera systemen för social trygghet ( 6 ) och stärka deras resiliens vid kriser för hälso- och sjukvårdssystemen och de sociala systemen, såsom den globala covid-19-pandemin,

18. EU för närvarande rör sig i riktning mot samhällen där människor lever längre, färre barn föds samt människor är mer välutbildade, varvid en övergripande, korrekt och evidensbaserad bild av den rådande situationen samt prognoser för framtiden kan erhållas genom att man granskar uppgifter om migration, fertilitet och dödlighet ( 7 ) tillsammans med utbildningsnivåer och reella kompetensnivåer, relativa arbetskraftstal samt andra sociodemografiska indikatorer, och varvid en evidensbaserad uppläggning av politiken kräver giltiga, relevanta och lämpliga uppgifter, som är uppdelade efter kön och ålder; ständigt uppdaterade uppgifter om demografiska processer och de faktorer som påverkar dessa – och om mäns och kvinnors specifika behov och preferenser i samtliga åldersgrupper – utgör ett viktigt verktyg för utformningen av den demografiska politiken och utvärderingen av resultatet av denna,

19. det vid utformningen av den demografiska politiken är absolut nödvändigt med sektorsöverskridande samordning och samarbete mellan social- och familjetjänster, hälso- och sjukvårdstjänster, sysselsättningstjänster, utbildningstjänster och omsorgstjänster, inbegripet samtliga ekonomiska sektorer och med beaktande av varje medlemsstats ekonomiska förutsättningar,

20. nyckeln till framgång ligger i en effektiv samordning och ett effektivt samarbete på alla styrningsnivåer – nationella, regionala och lokala – i kombination med engagemang från arbetsmarknadens parter, det civila samhället och andra berörda parter, som samarbetar på alla nivåer för att få saker och ting att fungera,

SOM BEAKTAR ATT:

21. Demografiska utmaningar i EU mot bakgrund av den ekonomiska och utvecklingsmässiga ojämlikheten framhävs att tillgängliga utbildningstjänster och omsorgs- och assistanstjänster av god kvalitet till rimliga priser (för barn, personer med funktionsnedsättning och äldre) är a och o för att man ska kunna hantera de demografiska utmaningarna och främja befolkningstillväxten det i Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs förberedande yttrandeframhävs att tillgängliga utbildningstjänster och omsorgs- och assistanstjänster av god kvalitet till rimliga priser (för barn, personer med funktionsnedsättning och äldre) är a och o för att man ska kunna hantera de demografiska utmaningarna och främja befolkningstillväxten ( 8 )

22. det budskap som framfördes inom ramen för Europaåret för aktivt åldrande (2012), nämligen att solidariteten mellan generationerna kan överleva en åldrande befolkning, fortfarande är relevant,

23. man i rådets slutsatser om välfärdsekonomi (2019) framhåller flera viktiga bidragande komponenter för våra ekonomiers och samhällens resiliens och deras framtida välstånd, inbegripet lättillgänglig och högkvalitativ utbildning samt livslångt lärande, en rättvis arbetslivspolitik, fullgoda och hållbara system för socialt skydd, tillgång till tjänster, digitalisering och annan teknisk utveckling,

EUROPEISKA UNIONENS RÅD,

UPPMANAR MEDLEMSSTATERNA ATT GÖRA FÖLJANDE:

24. UTARBETA och AKTUALISERA ramar för den demografiska politiken med medverkan av arbetsmarknadens parter, det civila samhället och andra berörda parter allt efter kompetens.

25. TA ITU MED rådande och framtida obalanser mellan arbetskraftsutbud och arbetskraftsefterfrågan, eftersom den digitala omvandlingen, globaliseringen och de demokratiska förändringarna formar efterfrågan på arbetsmarknaden genom skapande och förlust av arbetstillfällen samt förändring av befintliga yrkens karaktär, med beaktande av de demografiska förändringarnas inverkan på arbetsmarknadens processer, så att man ska kunna skörda frukterna av den digitala omvandlingen och globaliseringen i form av nya arbetstillfällen i samtliga regioner.

26. VERKA FÖR höjda kompetensnivåer genom lättillgänglig och inkluderande högkvalitativ utbildning till överkomligt pris samt livslångt lärande, inbegripet digitala färdigheter, för att på sätt bidra till en ökad tillgång till arbetsmarknaden och understödja ekonomisk tillväxt, social delaktighet och självförverkligande för både män och kvinnor.

27. VERKA FÖR och FRÄMJA inhämtandet av färdigheter inom naturvetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik – genom att motivera ungdomar, särskilt unga kvinnor, att satsa på yrken på dessa områden – liksom investering i utbildning, forskning, innovation och artificiell intelligens, vilket kan hjälpa EU att hantera demografiska utmaningar och kan öka produktiviteten och understödja den ekonomiska tillväxten när vi står inför en krympande befolkning i arbetsför ålder, samtidigt som det skapas högkvalitativa arbetstillfällen som drar till sig begåvningar.

28. ÖKA medvetenheten om vikten av att inkludera kvinnor och underrepresenterade grupper, särskilt ungdomar, äldre arbetstagare och personer med funktionsnedsättning, och på så sätt förbättra arbetsmarknadsdeltagandet i alla åldrar och i alla grupper för att bidra till att mildra det demografiska åldrandets effekter på hållbarheten hos systemen för socialt skydd samt främja jämlikhet.

29. GENOMDRIVA en inkluderande social- och arbetsmarknadspolitik som bygger på lika möjligheter, särskilt politik för att främja balans mellan arbete och privatliv, genom att främja kvinnors deltagande på arbetsmarknaden, flexibla arbetsformer för både kvinnor och män, tillhandahållandet av lättillgänglig och högkvalitativ barnomsorg och långtidssjukvård till överkomligt pris samt en jämställd fördelning av hushållsarbete och omsorgsansvar mellan kvinnor och män, så att föräldrar eller personer med omsorgsansvar kan ingå i arbetskraften och delta i samhället.

30. ARBETA FÖR genomförandet och säkerställandet av principen om lika lön för kvinnor och män för lika arbete, så att man ska kunna täppa till klyftan mellan könen i fråga om sysselsättning, lön och pensioner.

31. UPPMUNTRA TILL investeringar i barn, eftersom detta är den form av social investering som ger störst avkastning i framtiden, vilket inbegriper insatser för att bryta fattigdomscykeln från generation till generation genom användning av riktade investeringar för att minska barnfattigdomen.

32. FRÄMJA och FRAMHÅLLA adekvata och samordnade strategier som ger olika typer av ekonomiskt och annat stöd till familjer, särskilt dem med barn i uppväxtåren (t.ex. betald ledighet, barnbidrag, lämpliga skatte- och förmånssystem, bostäder med nedsatt hyra samt stöd till studerande), inbegripet innovativa lösningar.

33. FRAMHÅLLA vikten av solidaritet mellan generationerna, FRÄMJA ett aktivt och hälsosamt åldrande och SÄKERSTÄLLA tillgång till det stöd som krävs till den åldrande befolkningen och deras familjer, inbegripet anpassningsbara bostadsutrymmen, e-hälsa och artificiell intelligens, med tanke på deras potential att bidra till lösningar på problemen i samband med åldrande och förlust av autonomi.

34. ÖKA befolkningens medvetenhet om äldre personers rätt till ett autonomt och värdigt liv med självbestämmande samt rätten till socialt deltagande, även under sådana kriser som den rådande globala covid-19-pandemin, varvid man bör främja ett hälsosamt och aktivt åldrande, investera i socialt skydd och i alla avseenden fästa vikt vid en positiv behandling av äldre personer.

35. FRÄMJA rättigheterna för äldre med funktionsnedsättning och då säkerställa anständiga levnadsvillkor och ett fullständigt deltagande i samhällslivet samt UNDERSÖKA kompatibiliteten mellan sjukpension och ålderspension.

36. TA ITU MED de utmaningar och UTNYTTJA de möjligheter som är förknippade med en ökande efterfrågan på långtidssjukvård på grund av en åldrande befolkning samt UNDERSÖKA hur digitalisering och välfärdsteknik bättre kan integreras i omsorgstjänsterna, så att man ska kunna förbättra tjänsternas tillgänglighet och leverans.

37. IDENTIFIERA områden och regioner som kan tänkas behöva insatser för ökad transporttillgänglighet, eftersom bristen på transportmedel i många fall innebär att människor inte har tillgång till högkvalitativ utbildning, kultur, arbetsmarknad eller hälso- och sjukvård.

38. ( 10 ). Mot bakgrund av de nationella förhållandena SÄKERSTÄLLA tillgång till fullgott socialt skydd för alla arbetstagare, oberoende av anställningsförhållandets form och varaktighet, och, när deras förhållanden är jämförbara, för egenföretagare ( 9 )

39. När så anses lämpligt ÖVERVÄGA laglig migration för att lindra effekterna av att befolkningen i arbetsför ålder krymper, samtidigt som de nationella befogenheterna respekteras.

UPPMANAR MEDLEMSSTATERNA OCH EUROPEISKA KOMMISSIONEN ATT, I ENLIGHET MED SINA RESPEKTIVE BEFOGENHETER, MED BEAKTANDE AV NATIONELLA OMSTÄNDIGHETER OCH MED RESPEKT FÖR ARBETSMARKNADSPARTERNAS ROLLER OCH AUTONOMI, GÖRA FÖLJANDE:

40. FRÄMJA genomförandet av principerna i den europeiska pelaren för sociala rättigheter som ett nödvändigt steg mot lika möjligheter och tillgång till arbetsmarknaden, rättvisa arbetsvillkor samt socialt skydd och social delaktighet.

41. GENOMFÖRA evidensbaserade och verkningsfulla politiska insatser på nationell nivå och unionsnivå för att ta itu med de gemensamma utmaningarna i samband med de demografiska förändringarna, inbegripet tillgängligheten av högkvalitativ långtidssjukvård samt socialskyddssystemens hållbarhet och tillräcklighet.

42. ÅTGÄRDA obalanserna i rörligheten inom EU i syfte att öka den sociala sammanhållningen och vända kompetensflykt till kompetenscirkulation eller kompetensinflöde samt EFTERSTRÄVA en kontinuerlig kompetensutveckling och omskolning av arbetskraften, med beaktande av arbetsmarknadens dynamiska karaktär samt miljömässig, teknisk och demografisk omvandling, så att man kan råda bot på regionala skillnader, avfolkningen av landsbygden och problem i städerna.

43. FÖRBÄTTRA kunskapsbasen och förståelsen för betydelsen av den s.k. silverekonomin samt ÖKA medvetenheten om denna och dess potential att ha en övergripande positiv inverkan, vilken bör bygga på en avvägning mellan ekonomiska och mänskliga behov.

44. STIMULERA TILL innovativa lösningar som underlättar och tillför ett mervärde till de äldres deltagande i samhället och på arbetsmarknaden i enlighet med deras förmågor och böjelser och som främjar och stöder ett hälsosamt och aktivt åldrande på alla politikområden samt FRÄMJA rättigheterna för äldre med funktionsnedsättning.

45. ÖKA tillgången till överkomliga, högkvalitativa och vid behov integrerade social- och familjetjänster, hälso- och sjukvårdstjänster samt sysselsättnings-, utbildnings-, bostads-, omsorgs- och transporttjänster, vilka kan vara viktiga faktorer för att man ska kunna överbrygga klyftan mellan land och stad.

46. STÄRKA förmågan att dämpa eventuella nya demografiska problem som uppkommer på grund av den globala covid-19-pandemin samt SÄKERSTÄLLA ett resilient samhälle.

47. FÖLJA UPP framstegen med genomförandet av den gemensamma europeiska färdplanen mot ett mer motståndskraftigt, hållbart och rättvist Europa ( 11 ) , vilken syftar till en samordnad och inkluderande strategi för att vi ska kunna ta oss igenom den rådande fasen av den globala covid-19-pandemin och STÄRKA samordningen av de ekonomiska strategierna för en återhämtning av produktionsverksamheten och arbetsmarknadernas funktionssätt.

UPPMANAR EUROPEISKA KOMMISSIONEN ATT GÖRA FÖLJANDE:

48. VIDAREUTVECKLA en gemensam grund och en interaktiv, EU-omfattande resurs för inhämtning av lämpliga, enhetliga, tillförlitliga, jämförbara och tillgängliga uppgifter, som är uppdelade efter kön och ålder, så att man kan hantera den demografiska utvecklingen, och STÖDJA den nationella politiken för att komma till rätta med de demografiska utmaningarna, med beaktande av demografiska prognoser samt de demografiska förändringarnas konstaterade inverkan på det europeiska samhället, något som är särskilt viktigt mot bakgrund av återhämtningen från covid-19-pandemin.

49. När så är relevant UTARBETA en adekvat och differentierad strategi, inbegripet en eventuell riktad europeisk finansiering, för medlemsstaterna, deras landsbygdsområden, öar och andra regioner som är värst drabbade av avfolkningen, särskilt där detta är en följd av bristande arbetstillfällen, tjänster eller transportförbindelser, varvid strategin ska vara särskilt utformad för att attrahera människor till dessa regioner.

50. SÄKERSTÄLLA att samtliga politiska förslag och initiativ åtföljs av övergripande demografiska och territoriella konsekvensbedömningar parallellt med ekonomiska, miljömässiga och sociala konsekvensbedömningar med syftet att göra regioner som ligger på efterkälken mer levande och attraktiva och på så sätt bidra till unionens sociala och territoriella sammanhållning.

51. LANSERA en övergripande diskussion om en åldrande befolkning och dess fulla implikationer, inbegripet dess långsiktiga effekter på EU:s ekonomi och samhälle, vilken följs av konkreta initiativ – med vederbörligt beaktande av medlemsstaternas behörigheter – i syfte att se möjligheterna med denna utmaning och på så sätt försöka att på lång sikt säkerställa en inkluderande och hållbar ekonomisk tillväxt samt inkluderande och hållbara system för socialt skydd.

52. FÖRESLÅ en särskild strategi för långtidssjukvård för att öka kvinnors deltagande på arbetsmarknaden i syfte att bibehålla en inkluderande och icke-diskriminerande ekonomisk tillväxt och minska riskerna för och trycket på de offentliga finanserna och de sociala utgifterna mer generellt med avseende på en åldrande befolkning, varvid balansen mellan arbete och familjeliv ska beaktas.

53. Vid en läglig tidpunkt LÄGGA FRAM ett förslag till en europeisk barngaranti.

54. FÖRESLÅ att 2023 ska utses till Europaåret för kampen mot barnfattigdom.

55. SÄKERSTÄLLA att investeringarna via EU:s fonder på ett reellt sätt bidrar till att man på nationell och regional nivå kan ta itu med de demografiska utmaningarna – med beaktande av rörligheten inom EU – genom att identifiera specifika åtgärder som dämpar de mest kännbara effekterna av den demografiska utvecklingen och skapa möjligheter att utbyta bästa praxis, så att de aktörer som berörs kan lära av varandras erfarenheter.

56. SÄKERSTÄLLA att de demografiska utmaningarna vederbörligen beaktas i den europeiska planeringsterminen, särskilt vad avser deras inverkan på ekonomin och på systemen för socialt skydd, med beaktande av varje medlemsstats särskilda omständigheter.

UPPMANAR SYSSELSÄTTNINGSKOMMITTÉN OCH KOMMITTÉN FÖR SOCIALT SKYDD ATT GÖRA FÖLJANDE:

57. STRÄVA EFTER ATT utarbeta och uppdatera adekvata uppsättningar med demografiska indikatorer – uppdelade efter kön och ålder – vilka bygger på dem som för närvarande används samt UTARBETA nya uppsättningar när så krävs, med beaktande av sammanhållningen på arbetsmarknaden samt social och ekonomisk sammanhållning och i tillämpliga fall i samarbete med andra relevanta förberedande rådsorgan med befogenhet på i synnerhet det ekonomiska och finansiella området.

58. FRÄMJA utbytet av bästa praxis medlemsstaterna emellan när det gäller hanteringen av demografiska utmaningar, med beaktande av sammanhållningen på arbetsmarknaden samt social och ekonomisk sammanhållning.

UPPMANAR KOMMISSIONEN OCH KOMMITTÉN FÖR SOCIALT SKYDD ATT GÖRA FÖLJANDE:

59. GENOMFÖRA en studie av den demografiska utvecklingens inverkan på pensionernas och långtidssjukvårdens tillräcklighet.

(1) Politiska riktlinjer för nästa Europeiska kommission, 2019–2024.

(2) Europaparlaments djupgående analys: Demographic outlook for the European Union 2019 (inte översatt till svenska).

(3) Meddelande av den 14 januari 2020 från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén Ett starkt socialt Europa för rättvisa omställningar.

(4) Ageing Europe, Looking at the lives of older people in the EU, 2019 års upplaga (inte översatt till svenska).

(5) Rådets rekommendation av den 22 april 2013 om att inrätta en ungdomsgaranti (EUT C 120, 26.4.2013, s. 1).

(6) Gemensam sysselsättningsrapport – dok. 6346/20.

(7) https://ec.europa.eu/eurostat/web/population/overview

(8) https://www.eesc.europa.eu/sv/our-work/opinions-information-reports/opinions/demographic-challenges-eu-light-economic-and-development-inequalities-exploratory-opinion-request-croatian-presidency

(9) Rådets rekommendation av den 8 november 2019 om tillgång till socialt skydd för arbetstagare och egenföretagare (EUT C 387, 15.11.2019, s. 1)

(10) Den europeiska pelaren för sociala rättigheter.

(11) https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/communication_-_a_european_roadmap_to_lifting_coronavirus_containment_measures_0.pdf