[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel den 28.1.2009

KOM(2009) 15 slutlig

MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAM,ENTET, RÅDET, EUROPEISKA EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN SAMT REGIONKOMMITTÉN

Tredje strategiska översynen av programmet ”Bättre lagstiftning” i Europeiska unionen

{KOM(2009) 16 slutlig}{KOM(2009) 17 slutlig}{SEK(2009) 55}

MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAM,ENTET, RÅDET, EUROPEISKA EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN SAMT REGIONKOMMITTÉN

Tredje strategiska översynen av programmet ”Bättre lagstiftning” i Europeiska unionen

I. INLEDNING

Under de senaste fyra åren har kommissionen gjort stora framsteg med programmet för bättre lagstiftning. Den befintliga lagstiftningen har förenklats och gjorts mer aktuell och lättillgänglig. Byråkratin har minskat och kommissionen har genomfört ett program för att minska den administrativa bördan för företagen. För att ny lagstiftning och nya politiska förslag ska vara av högsta möjliga kvalitet har kommissionen infört ett brett och ambitiöst konsekvensbedömningssystem och tillsammans med medlemsstaterna utvecklat effektivare metoder för att se till att gemenskapsrätten tillämpas korrekt.

Lagstiftning är både god och nödvändig av många olika skäl, bland annat för att kunna se till att marknaderna fungerar väl, skapa lika förutsättningar mellan konkurrerande företag och finansinstitut på den inre marknaden och inte minst för att skydda arbetstagare och konsumenter, allmänhälsan och miljön. Samtidigt medför lagstiftning kostnader för företagen, myndigheter och allmänheten, kostnader som bör hållas så låga som möjligt. Programmet för bättre lagstiftning ska se till att lagstiftningen stimulerar företagarandan och innovationen samt låta företagen konkurrera mer effektivt och dra full nytta av den inre marknadens fördelar. På så sätt bidrar programmet till tillväxten och sysselsättningen utan att ge avkall på de höga kraven på social trygghet, miljöskydd, hälsoskydd och konsumentskydd. I den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa betonades att den svåra ekonomiska och finansiella situationen lägger allt större press på företagen och hushållen och att högkvalitativa bestämmelser nu är viktigare än någonsin.[1]

Under de senaste fyra åren har genomförandet av programmet för bättre lagstiftning förändrats drastiskt. EU har därför goda förutsättningar att bemöta kommande utmaningar. För att lyckas med ambitionerna för en bättre lagstiftning måste alla EU-institutioner och medlemsstater dela ansvaret och dra åt samma håll. Erfarenheterna från det internationella planet är också mycket viktiga. Vid G20-toppmötet i november 2008 framhölls att visa lagstiftningsfrågor bara kan lösas tillsammans med EU:s internationella samarbetsparter och att EU spelar en viktig roll för enade insatser.

Det här meddelandet innehåller en översyn av vilka framsteg som gjorts och vilka punkter som kan förbättras. Det ska ligga till grund för Europeiska rådets utvärdering av programmet under det tjeckiska ordförandeskapet i mars 2009.

II. BÄTTRE GÄLLANDE LAGSTIFTNING

Sedan 2005 har kommissionen drivit det hittills kanske mest ambitiösa och målinriktade försöket att aktualisera, modernisera och förenkla den samlade EG-rätten (gemenskapens regelverk). En rad insatser ger företag, allmänhet och myndigheter påtagliga fördelar. Bland insatserna kan nämnas det löpande förenklingsprogrammet, översynen av gemenskapens regelverk för att utreda vad som kan förenklas, kodifieringsarbetet, systematisk utgivning av konsoliderade versioner av rättsakter och programmet för att minska den administrativa bördan.

1. Lagstiftningen är nu enklare, tydligare och mindre byråkratisk

Under den sittande kommissionens mandat har förenklingsarbetet utvecklats från några spridda och fristående förenklingsåtgärder till en fast rutin för alla politiska initiativ, oavsett politikområde. I oktober 2005 utarbetade kommissionen ett löpande förenklingsprogram med 100 förslag fram till 2008. Programmet har varje år uppdaterats av kommissionen och omfattar nu alla politikområden. Förslag från allmänheten, berörda aktörer och medlemsstaterna har varit en viktig del i arbetet. Programmet omfattar nu 185 förslag och trots en seg start har kommissionen nu lagt fram 132 av dessa förenklingsförslag.[2] Därav har 75 antagits medan ytterligare 50 förenklingsförslag håller på att beredas av rådet och Europaparlamentet.

Parallellt med förenklingsarbetet har kommissionen samtidigt kodifierat lagstiftningen, så att ursprungliga rättsakter och senare ändringar sammanställs i en enda rättsakt. Därigenom blir lagstiftningen tydligare och mindre voluminös. Under 2008 blev kommissionen klar med kodifieringen av 229 rättsakter, av sammanlagt 436. Av de färdigbehandlade rättsakterna har 142 redan antagits och offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. Kommissionens arbete med att förenkla och kodifiera lagstiftningen kommer att minska gemenskapens regelverk med nästan en tiondel, vilket motsvarar 1 300 rättsakter eller 7 800 sidor i EUT.

Kommissionen drar sedan 2005 efter en årlig översyn tillbaka förslag som inte längre är aktuella. Sammanlagt har 108 förslag dragits tillbaka, däribland 30 stycken under 2008.

Kommissionen eftersträvar en sammanhållen förenklingsmetod som går ut på att undersöka hela lagstiftningen inom vissa politikområden för att hitta överlappningar, luckor, inkonsekvenser, föråldrade bestämmelser och möjligheter att minska den administrativa bördan. Arbetet inleddes i samband med den andra strategiska översynen av programmet för bättre lagstiftning, då kommissionen åtog sig att göra en omfattande genomgång av gemenskapens regelverk innan dess mandat löpte ut. Arbetet kan ligga till grund för förenklingsförslag efter 2009 och omfattar cirka 81 åtgärder som den nya kommissionen skulle kunna överväga vid kommande förenklingsinsatser.[3]

Resultat

Förslagen gör lagstiftningen tydligare och mer lättillgänglig och ger företagen och allmänheten påtagliga fördelar, däribland följande:

Direktivet om konsumentskydd gör det lättare för konsumenterna att handla i hela EU, t.ex. via Internet. Direktivet innebär att fyra äldre direktiv arbetats om till en enda uppsättning harmoniserade regler.

Konsumenterna gynnas också av översynen av EU:s bestämmelser om investeringsfonder som innebär att tio äldre direktiv arbetats samman till en enda text för att ge tillgång till professionellt skötta investeringsmöjligheter till rimliga priser.[4]

Tjänsteföretag inom hela EU får klart enklare regler tack vare det nya momspaketet.

Småföretagen gynnas av den nya gruppundantagsförordningen som ger medlemsstaterna större möjligheter att lämna småföretagen statligt stöd för utbildning, innovation och energieffektivitet. Den nya förordningen innebär att fem olika förordningar konsolideras och sammanförs i en enda text.

Modernisering och förenkling av lufttrafikbestämmelserna, som sammanför tre äldre förordningar till en enda, kommer också att bidra till att ge konsumenterna bättre urval, lägre priser och hårdare konkurrens. Strängare krav och bättre övervakning av nystartade flygbolag minskar risken för konkurser och negativa följder för konsumenterna.

Jordbrukarna kommer att kunna göra kostnadsbesparingar sedan systemet med samlat gårdsstöd förenklats ytterligare, efter hälsokontrollen av den gemensamma jordbrukspolitiken.[5]

2. Den administrativa bördan för företagen har minskat [6]

Förenklingen och den så kallade kodifieringen av lagstiftningen som sammanför flera äldre rättsakter till en är visserligen till konkret nytta för företagen och allmänheten, men kommissionen ville också undanröja onödig byråkrati för företagen. Under 2007 vaskades 42 rättsakter fram som lämpliga kandidater. Rättsakterna omfattade 13 prioriterade områden och gav besparingar på uppskattningsvis 115–130 miljarder i administrativa kostnader. Med utgångspunkt i detta inrättade kommissionen ett program för att minska den administrativa bördan med 25 % före år 2012, ett mål som godtogs av Europeiska rådet i mars 2007. Kommissionen är på god väg att möta målet genom olika insatser.

I december 2008 hade kommissionen redan lagt fram en rad åtgärder som väsentligt minskar den administrativa bördan för företagen.[7] Åtgärderna omfattar bland annat modernisering av EU:s tullförfaranden och inrättandet av en papperslös miljö som kan skapa besparingar för näringsidkarna med uppskattningsvis 2,5 miljarder euro per år. I statistikfrågor får medlemsstaterna nu bevilja cirka 370 000 företag undantag från rapporteringsplikten om varuhandel inom EU, enligt förslag som antagits efter 2004 eller som är under beredning. Detta att den undersökta företagspopulationen kan minska med omkring 52 % på sex år (2004–2010), vilket ger besparingar på över 100 miljoner euro per år fram till 2010 och över 200 miljoner euro per år från och med 2010, i synnerhet för de små och medelstora företagen.

I nästa etapp vill kommissionen se över vilka särskilda minskningar som kan göras på vart och ett av de prioriterade områdena. Översynen är på god väg på två viktiga områden. När det gäller bolagsrätt planerar kommissionen att föreslå att mikroföretagen ska undantas från EU:s redovisningsdirektiv. Dessa direktiv anpassas nu till små- och medelstora företags behov enligt principen om att ”tänka småskaligt först”. De båda ändringarna kan ge besparningar på cirka 8 miljarder euro. Kommissionen kommer vidare att föreslå en omfattande översyn av momsdirektivet för att avlägsna hindren för elektronisk fakturering och modernisera faktureringsreglerna. Om alla momsrelaterade hinder för elektronisk fakturering avskaffas, kan företagen på medellång sikt spara uppskattningsvis 18 miljarder euro.

Hittills innebär de föreslagna eller planerade minskningarna besparingar på över 30 miljarder euro.

Arbetet bygger på en omfattande kartläggning och bedömning av den administrativa börda som EG-rätten innebär för de 27 medlemsstaterna på de 13 prioriterade områdena. EU går därmed i täten för arbetet med att minska den byråkrati som informationsplikten leder till. Arbetet har gett bättre insyn i hur medlemsstaterna genomför och tillämpar gemenskapsrätten och vad detta innebär för företagen i fråga om informationsplikt.[8] Arbetet har ökat myndigheternas medvetenhet om den administrativa bördan, och givit dem tillfälle att se över om de gällande bestämmelserna är effektiva och verkningsfulla.

Arbetet sker i stor utsträckning i samråd med externa experter och aktörer och högnivågruppen av oberoende intressenter för administrativa bördor har yttrat sig positivt om arbetet med att undanta mikroföretag från rapporteringsplikten och om momspaketet för e-fakturering. Högnivågruppen driver också på arbetet på andra prioriterade områden. Över 350 inlägg har gjorts under de samråd som hållits on-line eller på annat sätt. Medlemsstaterna har också enats om jämförbara insatser och vid utgången av 2008 hade 21 medlemsstater fastställt nationella mål för att minska den administrativa bördan. Detta var sju fler än i slutet av 2006. Vissa medlemsstater har redan gjort stora förändringar i sitt sätt att genomföra EG-rätten. Kommissionen arbetar nära tillsammans med de nationella myndigheter som genomför EG-rätten, för att sprida goda metoder som snabbt kan minska den administrativa bördan. Kommissionen uppmanar medlemsstaterna att framdeles utnyttja det startpaket som kommissionen tagit fram för att mäta och minska bördan samt för att göra uppgifterna enhetligare och mer jämförbara. Kommissionen uppmanar också medlemsstaterna att enas om vissa principer för att fortsätta minska den administrativa bördan på EU-nivå och nationellt.

3. Nästa etapp

Det rådande kärva ekonomiska klimatet gör det desto viktigare att höja kvaliteten på gällande lagstiftning och minska den administrativa bördan för företagen. EU bör därför fortsätta arbetet med kraft.

- Med hjälp av utgångsmätningen för EU ska kommissionen se över vilka minskningar som kan göras på vart och ett av de 13 prioriterade områdena och ska lägga fram förslag inom det nuvarande åtgärdsprogrammet för minskning av administrativa bördor. Ingen möda bör sparas för att anta förslagen innan den sittande kommissionens mandat löper ut.

- Kommissionen kommer att lägga fram 33 nya förenklingsförslag under 2009. De avser handlar bland annat att motverka betalningsförseningar i handelstransaktioner, undanta mikroföretag från vissa krav på revision eller att underlätta ömsesidigt erkännande och verkställighet av domar i civil- och handelsrättsliga ärenden.

- Efter översynen av gemenskapens regelverk har kommissionen utarbetat 81 nya åtgärder som den nya kommissionen kan överväga för ett framtida förenklingsprogram.

- Rådet och parlamentet uppmanas att så snart som möjligt anta de återstående 50 förslagen under beredning om förenkling och minskning av den administrativa bördan.

- Utifrån det som framkommit vid samrådet föreslår kommissionen att handlingsprogrammet utvidgas till ytterligare 30 rättsakter.

- Kommissionen kommer att fortsätta att arbeta nära tillsammans med de nationella myndigheter som ansvarar för att genomföra EG-rätten, för att sprida bra lösningar som snabbt kan minska de administrativa bördorna.

- De medlemsstater som den 31 december ännu inte fastställt några nationella mål uppmanas att göra detta före Europeiska rådets vårmöte 2009. Alla medlemsstater uppmanas att vidta konkreta förenklingsåtgärder på hemmaplan och rapportera om dessa i samband med sina årliga nationella lägesrapporter om Lissabonstrategin.

III. HÖGRE KVALITET PÅ NYA FÖRSLAG

1. Ett brett och ambitiöst synsätt

Ett väsentligt inslag i programmet för bättre lagstiftning är också att höja kvaliteten på nya lagförslag. I enlighet med internationell praxis tror kommissionen att man lättare upprättar en god lagstiftningskultur om de som ansvarar för politiken också ansvarar för att utreda konsekvenserna av sina egna förslag. Detta är ett grundläggande inslag i det konsekvensbedömningssystem som infördes 2002 och som har förändrat institutionens arbetskultur i grunden. Sedan 2002 har kommissionen gjort över 400 konsekvensbedömningar och bara 2008 gjordes hela 135 utredningar. Flera inslag i systemet är viktiga att framhålla.

För det första anser kommissionen att en sammanhållen metod är bäst för att utreda nyttan med förslagen och för att stifta lagar av god kvalitet. Under konsekvensbedömningen utreds därför både fördelar och kostnader. Man gör också en objektiv genomgång av det planerade förslagets väsentligare ekonomiska, sociala och miljömässiga konsekvenser. Arbetssättet gör att alla relevanta experter inom kommissionen och berörda aktörer får yttra sig. Samtidigt blir förslagen inom olika politikområden mer enhetliga.

För det andra kräver kommissionen konsekvensbedömningar inte bara för de förslag till rättsakter som nämns i det årliga lagstiftnings- och arbetsprogrammet utan för förslag som kan få långtgående konsekvenser. Där ingår även sådana rättsakter som antas med hjälp av kommittéförfarandet och som kan få långtgående konsekvenser.

För det tredje har kommissionen inrättat en centraliserad krävande kvalitetskontroll genom konsekvensbedömningsnämnden, som ska se till att konsekvensbedömningarna sker enligt gällande regler och kvalitetsnormer. Nämnden är oberoende av de politiskt ansvariga avdelningarna. Sedan den inrättades i slutet av 2006 har nämnden undersökt och yttrat sig om alla kommissionens konsekvensbedömningar. Nämnden har höjt kvaliteten på arbetsmetoderna genom att under 2008 begära in nytt underlag för konsekvensbedömningarna i 32 % av ärendena har höjt kvaliteten på bedömningarna och genom sina rekommendationer till kommissionen. Under 2008 lade nämnden allt större vikt vid behovet av mer systematiskt kvantifierade bedömningar och klara och tydliga utredningar av den administrativa bördan. Nämnden har också bistått kommissionens enheter i arbetet med konsekvensbedömningarna, framför allt i metodfrågor.

Slutligen har kommissionen inrättat ett insynsvänligt system med tydlig ansvarsfördelning. Kommissionen verkar för en bättre insyn i den politiska processen och för ökad medverkan från berörda aktörer. När de analyserade förslagen antagits offentliggörs konsekvensbedömningarna och alla yttranden från konsekvensbedömningsnämnden.[9]

2. Konsekvensbedömningarna förbättras ytterligare

Kommissionen har inrättat ett konsekvensbedömningssystem som både på EU-nivå och nationellt anses hålla en allmänt hög standard i fråga om fullständighet och insynsvänlighet. Men det finns naturligtvis utrymme för förbättringar, t.ex. av kvaliteten på konsekvensbedömningarna. Konsekvensbedömningsnämnden rekommenderade i sin rapport för 2008 en skärpt kvalitetskontroll innan konsekvensbedömningarna överlämnas till nämnden. Kommissionen kommer att vidta ett antal åtgärder i denna riktning. I synnerhet kommer större vikt att fästas vid konsekvensbedömningsenheterna vid alla generaldirektoraten och styrgrupperna för konsekvensbedömning, så att alla relevanta experter inom kommissionen får komma till tals. Kommissionen kommer att öka ansvarstagandet för konsekvensbedömningarna genom att kräva att de ska godkännas av generaldirektörerna.

Kommissionen kommer också att göra andra förbättringar som bygger på konsekvensbedömningsnämndens synpunkter, inlägg från högnivågruppen med nationella experter på bättre lagstiftning och det offentliga samrådet i mitten av 2008 om riktlinjerna för konsekvensbedömning. Många förbättringar återfinns i de omarbetade riktlinjerna som trädde i kraft i början av 2009. Konsekvensbedömningssystemet ska förändras på följande punkter:

- Bättre fokus : Kommissionen kommer att fokusera konsekvensbedömningarna på lagstiftningsförslag, både sådana som nämns i det årliga lagstiftnings- och arbetsprogrammet och andra, däribland förslag som behandlas enligt kommittéförfarandet och som kan få långtgående konsekvenser.

- Bättre samråd med de berörda parterna: Kommissionens miniminormer för samråd måste tillämpas fullt ut. För komplicerade eller känsliga förslag uppmanas kommissionens avdelningar att förlänga samrådsperioden utöver de normala åtta veckorna. Ytterligare ansträngningar ska göras för att alla berörda aktörer ska informeras och få möjlighet att delta i samrådet. Konsekvensbedömningarna bör tydligare redogöra för vilka uppgifter som begärts in från de berörda aktörerna, vad som mottagits och hur materialet använts.

- Bättre analys av subsidiaritetsprincipen : Riktlinjerna innehåller nu en lista över frågor som avdelningarna ska överväga i samband med analysen och ytterligare vägledning för att analysera proportionalitetsprincipen och mervärdet med en behandling på EU-nivå för alla politiska förslag som läggs fram.

- Grundligare utredning av specifika konsekvenser : Utöver den sammanhållna metoden med utredning av fördelar och kostnader samt ekonomiska, sociala och miljömässiga konsekvenser lämnas ytterligare vägledning om andra aspekter och specifika konsekvenser. Detta gäller till exempel konsekvenserna för små och medelstora företag, som bör bedömas i enlighet med småföretagslagen (genom ett test för små och medelstora företag), mänskliga rättigheter eller följderna för konsumenterna och allmänhälsan. Också följder på regional och lokal nivå bör beaktas.

- Mer kvantitativa uppgifter och analys : Riktlinjerna ger bättre vägledning för beräkningarna och hänvisar till goda arbetsmetoder för att bedöma vilka kostnader efterlevnaden av bestämmelserna ger upphov till.

- Bättre bedömning av den administrativa bördan: Kommissionen har utarbetat en bättre vägledning för beräkningen av den administrativa bördan, särskilt för företag.

- Tydligare presentation av resultaten : Sammanfattningar ska användas för att ge en tydlig överblick över kvantifierade fördelar och kostnader för de olika alternativen, däribland administrativa kostnader för företagen och allmänheten, andra kostnader för att efterleva lagen och kostnader för förvaltningarna.

3. Nästa etapp

- Under 2009 hoppas kommissionen utföra över 100 konsekvensbedömningar i enlighet med de omarbetade riktlinjerna för konsekvensbedömning.

- Kommissionen kommer att fördjupa vägledningen om den administrativa bördan i riktlinjerna för konsekvensbedömning, genom att i början av 2009 inrätta nya IT-verktyg för alla avdelningar.

- Kommissionen kommer att fortsätta höja kvaliteten på konsekvensbedömningarna genom skärpt kvalitetskontroll vid de ansvariga avdelningarna samt i konsekvensbedömningsnämnden.

IV. INSTITUTION ERNA DELAR ANSVARET FÖR BÄTTRE LAGSTIFTNING

1. Bättre lagstiftning på alla nivåer inom EU

För att programmet för bättre lagstiftning ska lyckas måste alla EU-institutioner ta sitt ansvar. Det är kommissionen som föreslår rättsakter, men de antas av Europaparlamentet och rådet, medan medlemsstaternas regeringar och parlament har ansvar för att genomföra dem nationellt. Rättsakterna kompletteras ofta med regionala och lokala bestämmelser. Alla aktörer är viktiga för att förbättra lagstiftningen.

Arbetet med att anta och genomföra EG-rätten tar tid. Kommissionens program för förenkling och för att minska den administrativa bördan ger värdefulla insikter i hur arbetet kan förbättras för att konkret gynna företagen och allmänheten. Framförallt måste rådet och Europaparlamentet anta kommissionens förslag i frågan snabbare och se till att de delar som avser att förenkla lagstiftningen och minska den administrativa bördan får stå kvar.

Alla tre EU-institutionerna bör under 2009 prioritera översynen av den gemensamma strategin för konsekvensbedömning. Kommissionen är övertygad om att den gemensamma strategin ger en god grund som tillåter alla institutionerna att utveckla sina konsekvensbedömningar. Insatserna bör inriktas på konkreta sätt att förbättra genomförandet. Kommissionen bistår gärna de övriga institutionerna när de ska utveckla sin kapacitet att hantera konsekvensbedömningarna och göra egna kompletterande analyser av sina genomgripande förändringsförslag. Enligt den andra strategiska översynen av programmet för bättre lagstiftning kommer kommissionen också att reagera konstruktivt från fall till fall när rådet och Europaparlamentet ber den fördjupa vissa aspekter i den ursprungliga konsekvensbedömningen.

2. Hur gemenskapsrätten tillämpas i medlemsstaterna

År 2007 lade kommissionen fram en strategi för att förbättra tillämpningen av gemenskapsrätten.[10] I nära samarbete med 15 frivilliga medlemsstater har kommissionen inlett ett pilotprojekt på EU-nivå för att påskynda och förbättra problemlösningen för allmänheten. Kommissionen fattar nu oftare överträdelsebeslut och har kommit långt med den prioritering av ärendehanteringen som efterfrågades i den årliga rapporten om tillämpningen av gemenskapsrätten. Detsamma gäller även andra förslag som antagits eller håller på att utarbetas om ökad insyn och bättre dialog.[11] Erfarenheterna av gemenskapsrättens tillämpning kan ge tips om hur utarbetandet av lagstiftningen bör ändras för att nå gemenskapens mål på bästa sätt. Ytterligare åtgärder kommer att vidtas under 2009 för att genomföra och stärka strategin.

3. Nästa etapp

- Parlamentet och rådet uppmanas att införa rutiner för att på grundval av utgångsmätningen för EU snabbare anta de förslag till förenkling och minskning av den administrativa bördan som är under behandling.

- Europaparlamentet, rådet och kommissionen bör avsluta den gemensamma översynen av den gemensamma strategin för konsekvensbedömning.

- Kommissionen ska förbättra tillämpningen av gemenskapsrätten genom att införa förebyggande åtgärder, ägna större uppmärksamhet åt genomförandet och tillämpningen av bestämmelserna i konsekvensbedömningarna, planera genomförandet av ny lagstiftning bättre, skapa nätverk för genomförandet och bistå medlemsstaterna med jämförelsetabeller.

- Enligt småföretagslagen ska kommissionen så långt som möjligt använda gemensamma startdatum för kommande förordningar och beslut som påverkar företagen.[12] Det ger små och medelstora företag möjlighet att förbereda sig bättre och lättare anpassa sig till förändringar i lagstiftningen.

- Kommissionen ska arbeta nära tillsammans med nationella myndigheter för att göra den nationella lagstiftningen tydligare och mer konsekvent, i samband med de anmälningar som görs enligt direktiv 1998/34/EG.[13]

V. PÅVERKA GLOBAL LAGSTIFTNING

Kommissionen fortsätter sin dialog om lagstiftning med sina större handelspartners. Tillsammans med US Office of Management and Budget utarbetade kommissionen inom ramen för translantiska ekonomiska rådet en gemensam skrivelse för att jämföra konsekvensbedömningssystemens förmåga att utreda inverkan på den internationella handeln och investeringarna i EU och USA.[14] Rekommendationerna i skrivelsen har arbetats in i kommissionens riktlinjer för konsekvensbedömning. De amerikanska myndigheterna kommer att göra detsamma i sina riktlinjer för konsekvensbedömning av lagstiftning.

Kommissionen kommer att fortsätta samarbetet i lagstiftningsfrågor med EU:s handelspartners såväl i multilaterala organisationer såsom FN, OECD och Världsbanken som i bilaterala dialoger för att minska handels- och investeringshinder och för att stärka miljö- och samhällsskydd. Vid det G20-toppmöte som hölls i november 2008 betonades vikten av internationellt samarbete mot bakgrund av den ekonomiska och finansiella situationen och vilka positiva resultat EU kan nå genom enade insatser. I december 2008 utarbetade kommissionen en strategisk ram för internationellt samarbete i lagstiftningsfrågor och identifierade kommande prioriterade åtgärder.[15]

VI. SLUTSATSER

EU och dess medlemsstater står inför stora utmaningar på grund av dagens ekonomiska och finansiella läge. Bättre lagstiftning utgör en väsentlig del av lösningen. Lagar bör stiftas vid behov, utformas så enkelt som möjligt och utarbetas i samråd med berörda aktörer samt inte belasta företag och allmänhet mer än nödvändigt. De senaste fyra årens erfarenheter av arbetet för en bättre lagstiftning ger en god grund för att hantera dessa utmaningar. Kommissionen har nu gått igenom de etapper som kräver fortsatta insatser och politiskt stöd från de övriga EU-institutionerna, medlemsstaterna, lokala och regionala myndigheter samt berörda aktörer.

[1] KOM(2008) 800.

[2] Sju av förslagen avsåg översyn som utmynnade i slutsatsen att ingen lagstiftning behövdes medan de övriga kunde slås samman med andra förslag.

[3] Kommissionens arbetsdokument: Tredje framstegsrapporten om strategin för att förenkla lagstiftningen KOM(2009) 17 [ej översatt till svenska].

[4] Så kallade UCITS-medel (kollektiva investeringar i överlåtbara värdepapper).

[5] Ytterligare uppgifter om förenklingsförslag på jordbruksområdet kommer i kommissionens framstegsrapport under våren 2009.

[6] Kommissionens arbetsdokument om minskning av de administrativa bördorna i EU, KOM(2009) 16 [ej översatt till svenska].

[7] Vissa av förslagen är så kallade omedelbara åtgärder som rådet och parlamentet dröjt med att anta (tre av sex förslag som lades fram 2007 har antagits och bara ett av sju från 2008).

[8] Under arbetet behandlades 356 fall av informationsplikt till EU och över [9 500] nationellt inom EU-27. Arbetet innebar cirka 3 000 intervjuer med företag och över 50 workshoppar med lokala näringslivsorganisationer och nationella ministerier.

[9] http://ec.europa.eu/governance/impact/practice_en.htm.

[10] En europeisk union som bygger på resultat, KOM(2007) 502.

[11] Kommissionens tjugofemte årsrapport om kontroll av gemenskapsrättens tillämpning, KOM(2008) 777.

[12] Systemet med gemensamma startdatum innebär att viss lagstiftning alltid införs några få fasta datum under året.

[13] Enligt direktivet ska medlemsstaterna anmäla alla förslag till tekniska föreskrifter för varor och IT-tjänster till kommissionen innan de antas i nationell lagstiftning. Detta bidrar till att minska risken för att upprätta omotiverade handelshinder mellan medlemsstaterna.

[14] http://ec.europa.eu/governance/better_regulation/impact_en.htm.

[15] KOM(2008) 874.