SV    SV  
 EUROPEISKA  
KOMMISSIONEN 
Strasbourg den 15.7.2014  
COM(2014) 469  final 
  
GRÖNBOK 
Tillvarata Europas traditionella kunnande på bästa sätt: en möjlig utvidgning av 
Europeiska unionens skydd av geografiska ursprungsbeteckningar till andra produkter 
än jordbruksprodukter  
 
Text av betydelse för EES 
 
 
2 
 GRÖNBOK 
Tillvarata Europas traditione lla kunnande på bästa sätt: en möjlig utvidgning av 
Europeiska unionens skydd av geografiska ur sprungsbeteckningar till andra produkter 
än jordbruksprodukter  
 
 
 
 
Innehållsförteckning  
Inledning...................................................................................................................... ............... 4  
I — Tillvarata geografiska ursprungsbeteckning ar på bästa sätt: potentiella fördelar med 
utvidgningen av EU:s skydd av geograf iska ursprungsbeteckningar till andra 
produkter än jordbruksprodukter.................................................................................. 6  
1. Geografiska ursprungsbet eckningar i EU: nuläge........................................................ 6  
1.1. Vad är en geografisk ursprungsbeteckning? ................................................................ 6  
1.2. Den rättsliga ramen för skydd av geogr afiska ursprungsbeteckningar ........................ 7  
1.2.1.  Internationell rättslig ram............................................................................................. 7  
1.2.2.  Den rättsliga ramen i EU.............................................................................................. 7  
2. Potentiella ekonomiska, sociala och kulture lla fördelar med att utvidga skyddet av 
geografiska ursprungsbeteckningar till an dra produkter än jordbruksprodukter på 
EU-nivå ........................................................................................................................ 9 
2.1. Den ekonomiska potentialen vad avser geograf iska ursprungsbeteckningar för andra 
produkter än jordbruksprodukter.................................................................................. 9  
2.2. Fördelar för konsumenterna ....................................................................................... 10  
2.3. Stöd för EU:s internationella insatser för att öka skyddet av geogr afiska beteckningar
............................................................................................................................... ..... 11  
2.4. Bibehållande och värdering av europe iska traditioner, kunnande, mångfald av 
kulturyttringar och kulturarv...................................................................................... 11  
3. Frågor och utmaningar i fråga om att gör a andra produkter än jordbruksprodukter 
berättigade till skydd av geograf iska ursprungsbeteckningar .................................... 12  
4. Alternativ till EU-har moniserat skydd....................................................................... 13  
II – Alternativ till skydd av  geografiska ursprungsbeteckningar på EU-nivå.......................... 15  
1. Mål och kriterier för skydd ........................................................................................ 15  
1.1. Vilket märke: namn och symboler ............................................................................. 16  
1.2. Vilka indikationer bör undant as från skyddet av geografis ka ursprungsbeteckningar?
............................................................................................................................... ..... 16  
 
3 
 2. Vad ska geografiska ursprungsbeteckninga r tillämpas på: en övergripande eller 
sektorsinriktad strategi? ............................................................................................. 17  
3. Kopplingen mellan produkten och territorium........................................................... 18  
3.1. Hur stark ska kopplingen til l territoriet vara? ............................................................ 18  
3.2. Kvalitet och produktspecifikation.............................................................................. 19  
3.3. Anseende kopplad till produkten ............................................................................... 20  
4. Hur stärka skyddet...................................................................................................... 20  
4.1. Harmonisera nationell lagstiftning............................................................................. 20  
4.2. Att skapa ett enda EU-omfattande system ................................................................. 21  
5. Registrering................................................................................................................ 22  
5.1. De nationella myndigheternas roll i e tt europeiskt registreringssystem .................... 22  
5.2. Förvaltning av ett EU-register.................................................................................... 22  
5.3. Processens innehåll .................................................................................................... 23  
5.3.1.  Vem får söka? ............................................................................................................ 23  
5.3.2.  Invändande mot en registrering av en  geografisk ursprungsbeteckning.................... 23  
5.3.3.  Avgifter ...................................................................................................................... 2 4 
6. Skyddets omfattning................................................................................................... 24  
6.1. Beviljad skyddsnivå ................................................................................................... 24  
6.2. Övervakning och genomförande av rätten till geografiska ursprungsbeteckningar... 25  
6.3. Varaktighet för geografiska ursprung sbeteckningar till andra produkter än 
jordbruksprodukter..................................................................................................... 26  
7. Efter registreringen..................................................................................................... 26  
7.1. Avregistrering av skyddet .......................................................................................... 26  
7.2. Potentiella konflikter mellan geografiska ursprungsbeteckningar och varumärken .. 27  
Slutsats.. ..................................................................................................................... .............. 28  
 
 
 
4 
  I NLEDNING  
 
I dagens globaliserade värld är urvalet av produkter som erbjuds konsumenterna i det 
närmaste obegränsat. För att kunna göra välg rundade val, måste konsumenterna kunna samla 
in och jämföra information om pris och egenskaper för ett ökande antal varor. Det är inte säkert att en produkts pris och grundläggande eg enskaper är de enda avgörande faktorerna. 
Konsumenterna undersöker också sätt att id entifiera autentiska  och ursprungliga 
kvalitetsprodukter, och de förvän tar sig att kvaliteten och särd ragen som reklamen pekar på 
ger den kvalitet som de värdesä tter och för vilken de är ofta villiga att betala extra.  
 
För att uppnå detta kan det anseende eller vissa  kvalitetsegenskaper som är utmärkande för 
produkterna på grund av deras särskilda ursp rung vara föremål för vad som kallas en 
”geografisk ursprungsbeteckning” so m kännetecknar produkten. Geografiska 
ursprungsbeteckningar är beteckningar som iden tifierar varor som har sitt ursprung i ett land, 
en region eller en plats där en viss kvalite t, anseende eller an dra produktegenskaper i 
huvudsak kan hänföras till dess geografiska ur sprung, t.ex. Bordeaux (vin), Vetro di Murano 
(glas) eller Prosciutto di Parma. 
Geografiska ursprungsbeteckningar är natu rligtvis relevanta för jordbruksprodukter, 
livsmedel, vin och andra alkoholdrycker, där deras geografiska ursprung kopplas samman 
med kvalitativa egenskaper som härrör antingen di rekt från jordmånen eller klimatet (t.ex. 
vin) eller från en kombination av naturliga fa ktorer och traditionella bearbetningsmetoder som 
tillämpas i regionen (t.ex. Bayerische s Bier). Användningen av geografiska 
ursprungsbeteckningar är in te begränsade t ill jordbruksprodukter. En geografisk 
ursprungsbeteckning kan också belysa särskild a produktegenskaper som beror på mänskliga 
faktorer i produktens ursprungs ort, såsom vissa specifika tillverkningsfärdigheter och 
traditioner. Detta är t.ex. fallet med hantver k, som i allmänhet är handgjorda produkter som 
tillverkats av lokala naturresurser och som i regel ingår i lokalsamhällenas traditioner. 
Europeiska unionen (EU) är rik på sådana aute ntiska produkter som är andra produkter än 
jordbruksprodukter och baseras på traditionel lt kunnande och produktionsmetoder som ofta är 
rotade i det kulturella och sociala arvet för en viss plats, t.ex. Český křišťál (böhmisk kristall), 
skotsk Tartan (skotskrutigt vävt mönster), Marmaro di Ca rrara (marmor) eller Meissner 
Porzellan (porslin). Alla dessa  produkter utgör en del av Eu ropas traditionella kunnande och 
färdigheter, är viktigt för kulturarvet och bidr ar till den kulturella och kreativa ekonomin. De 
har även stor ekonomisk potential, under föruts ättning att de rätta villkoren för deras 
utnyttjande är uppfyllda. Tekniska framsteg oc h innovation är avgörande för att göra det bästa 
av lokal expertis och lokalt arv. 
EU är bundet av regler om skydd av geografiska  ursprungsbeteckningar i enlighet med avtalet 
om handelsrelaterade aspekter av immaterialrä tter (Trips-avtalet), som gäller för samtliga 159 
medlemmar i Världshandelsorganisati onen (WTO), och som omfattar både 
jordbruksprodukter och andra prod ukter än jordbruksprodukter. I alla WTO:s medlemsländer 
måste geografiska ursprungsbeteckningar skyddas  för att undvika att vilseleda allmänheten i 
fråga om ursprunget på varor och förhindr a illojal konkurrens. WTO- medlemmarna har rätt 
att använda olika rättsl iga instrument för att uppnå detta. En del WTO-medlemmar, däribland 
15 EU-medlemsstater, har sui generis-la gstiftning om skydd av geografiska 
ursprungsbeteckningar för andra produkter än jordbruksprodukter. 
 
5 
 På EU-nivå finns det för närvarande ett enhe tligt skydd av geografiska ursprungsbeteckningar 
för vin, spritdrycker, aromatiserade viner, jo rdbruksprodukter och livsmedel. För närvarande 
finns det ingen harmonisering el ler enhetligt skydd av geografi ska ursprungsbeteckningar till 
andra produkter än jordbrukspr odukter på EU-nivå. I stället tillämpas natione lla rättsliga 
instrument, vilket leder till va rierande grad av rä ttsligt skydd inom EU. Producenter av andra 
produkter än jordbruksprodukter som vill skydda  en geografisk ursprungsbeteckning i hela 
EU måste se till att de har se parata skydd i var och en av me dlemsstaterna, vilket inte 
förefaller ligga i linje med målen för den inre marknaden. 
Kommissionen tog upp frågan i sitt meddelande från 2011 En inre marknad för immateriella 
rättigheter1 och föreslog en grundlig analys av de n befintliga rättsliga ramen för skyddet av 
geografiska ursprungsbeteck ningar till andra pr odukter än jor dbruksprodukter i 
medlemsstaterna och dess konsekvenser för den inre marknaden. 
Uppdraget att följa upp detta under 20122 gavs genom Studien om skydd av geografiska 
ursprungsbeteckningar till andra produkter än jo rdbruksprodukter inom den inre marknaden  
(nedan kallad studien ). I studien, som offentliggjordes av kommissionen i mars 2013, anses de 
befintliga rättsliga instrument som finns tillgängl iga för producenter på nationell nivå och EU-
nivå vara otillräcklig a. Kommissionen anordn ade en offentlig hearing den 22 april 2013 för 
att diskutera resultaten av studien och skapa en  plattform för en bred debatt om behovet av ett 
mer ändamålsenligt skydd av geografiska ursp rungsbeteckningar till andra produkter än 
jordbruksprodukter på EU-nivå. Många av de  aktörer som deltog stödde den uppmaning som 
gavs i studien om bättre skydd av geografiska ursprungsbeteckningar ti ll andra produkter än 
jordbruksprodukter på EU-nivå.  
Mot bakgrund av resultaten av studien och re sultaten av den offentliga hearingen beslutade 
kommissionen att fortsätta sitt  analysarbete genom denna grönbok. Syftet är att samråda med 
alla berörda parter genom bredast möjliga samråd om huruvida det finns ett behov i EU att 
öka skyddet av geografiska ursprungsbeteckning ar till andra produkter än jordbruksprodukter, 
och i så fall vilken metod som bör väljas. Alla berörda parter uppmanas inkomma med 
synpunkter på de frågor som tas upp i de nna grönbok genom att svara på frågorna. 
Kommissionen kommer att beakta resultaten av detta samråd  när den fattar beslut om 
huruvida det är lämpligt med ytte rligare åtgärder på EU-nivå.  
 
 
 
 
 
 
                                                            
1 http://ec.europa.eu/intern al_market/copyright/docs /ipr_strategy/COM_2011_287_en.pdf . 
2 Studien utfördes innan Kraotiens anslutning till Europeiska unionen och omfattar inte landet. 
 
6 
  
 I  — TILLVARATA GEOGRAFISKA URSPRUNGS BETECKNINGAR PÅ BÄSTA SÄTT : 
POTENTIELLA FÖRDELAR MED UTVIDGNINGEN AV EU: S SKYDD AV GEOGRAFISKA 
URSPRUNGSBETECKNINGAR TILL ANDRA PRODUKTER ÄN JORDBRUKSPRODUKTER  
 
1. G EOGRAFISKA URSPRUNGSBETECKNINGAR I EU:  NULÄGE  
 1.1. Vad är en geografisk ursprungsbeteckning? 
 
En geografisk ursprungsbeteckning är en bete ckning, vanligtvis ett namn som används på 
varor som har ett visst geografiskt ursprung och som har kvaliteter, egen skaper eller anseende 
som i huvudsak kan tillskrivas den ursprungsorte n. Vanligtvis innehåller eller består en 
geografisk ursprungsbeteckning av namnet på de n plats där varorna har sitt ursprung. Detta 
namn kan utnyttjas av alla företag från det be rörda området som framställer en viss produkt på 
föreskrivet sätt. Champagne och Prosciutto di  Parma är exempel på ett par världsberömda 
geografiska ursprungsbeteckningar. 
Syftet med att skydda en geograf isk ursprungsbeteckning som en immateriell rättighet är att 
garantera rättvis konkurrens mellan producen terna och ge konsumenterna tillförlitlig 
information om produktionsplats eller produktionsmetod och produktens kvalitet.
3 Det skydd 
som geografiska ursprungsbeteckningar ger är avgörande för att bevara traditionella och 
högkvalitativa produkter och det kunnande och de arbetstillfällen som är kopplade till dem. 
Skyddet för geografiska ursprungsbe teckningar hjälper därför sm å och medelstora företag och 
tillverkare. Geografiska ursprungsbeteckning ar framhäver sambandet mellan mänsklig 
verksamhet, kultur, mark och resurser, samt ge r hjälp att skydda immate riella tillgångar såsom 
anseende och kvalitetsnormer. 
Skyddet av geografiska ursprungsbeteckningar är också ett incitament att investera i ny teknik 
och innovation för att skydda produkternas höga  kvalitet, samtidigt som konkurrenskraften 
bibehålls. 
Geografiska ursprungsbeteckningar har särskild a egenskaper som skiljer dem från andra 
immateriella rättigheter:  de är vanligtvis inte  en enda enhets egendom, vilket normalt är fallet 
med varumärken eller patent. Geografiska ursp rungsbeteckningar hör till ett visst samhälle 
eller gemenskap, det vill säga alla producenter vars produkter har sitt ursprung i det avgränsade geografiska området och som uppfy ller specifikationerna för den geografiska 
ursprungsbeteckningen. 
                                                            
3 I likhet med alla andra produkter måst e produkter med ett geografiskt bet eckningsnamn överensstämma med EU:s 
befintliga system för ”väsentliga krav” och krav på produkt säkerhet som ser till att den inre marknaden fungerar väl, 
produkters säkerhet för personer och skydd av vissa andra allmänna  intressen, t.ex. skydd av miljö eller energieffektivitet. 
 
7 
 1.2. Den rättsliga ramen för skydd av ge ografiska ursprungsbeteckningar  
 
1.2.1. Internationell rättslig ram  
 
Ett antal fördrag som förvaltas av Världsorgani sationen för den internat ionella äganderätten 
(Wipo) föreskriver skydd av geografiska ursprungsbeteckningar, i synnerhet 1883 års 
Pariskonvention för skydd av den industriella äganderätten4 och Lissabonöverenskommelsen 
om skydd av ursprungsbeteckningar och deras internationella registrering.5 Dessutom gäller 
artiklarna 22–24 i Trips-avtalet det in ternationella skydde t av geografiska 
ursprungsbeteckningar inom WTO.6 
Dessa internationella avtal ti llåter skydd av geografiska ursp rungsbeteckningar som beviljas 
alla produkttyper, både jordbruksprodukter och andra produkter. De skiljer sig dock märkbart 
åt vad gäller definition, tilläm pningsområde, därtill hörande verk ställighetsåtgärder och andra 
aspekter av skyddet av geograf iska ursprungsbeteckningar. 
1.2.2. Den rättsliga ramen i EU 
 
I Europa finns skydd av geografiska ursprungs beteckningar för både jordbruksprodukter och 
andra produkter än jordbruksprodukter. Jo rdbruksprodukter och livsmedel (vin och 
spritdrycker) kan bara åtnjuta ett enhe tligt skydd på EU-nivå. Geografiska 
ursprungsbeteckningar till andra produkter än jordbruksprodukter skyddas bara på nationell 
eller regional nivå, genom olika nationella regelverk. 
1.2.2.1. Enhetligt skydd på EU-nivå begränsat till jordbruks- och livsmedelsprodukter   
På EU-nivå har ett enhetligt s kydd av geografiska ursprungsb eteckningar inrättats för vin 
(1970), spritdrycker (1989), aromatiserade viner (1991) och andra jordbruksprodukter och 
livsmedel (1992). Huvudsyftet med dessa system är  att främja kvalitet, variation och värde i 
livsmedelskedjan, bevara ett tr aditionellt kunnande inom sektorn och stimulera diversifiering 
och sysselsättning i landsbygdsområden. Genom dessa system omfattas skyddade namn för 
produkterna av ett långtgående enhet ligt skydd i hela EU genom ett enda 
ansökningsförfarande. I slutet av april 2014 ha de 336 namn på spritdrycker, 1 577 namn på 
vin och 1 184 namn på livsmedel och jordbr uksprodukter registrerats på EU-nivå. Det 
beräknade försäljningsvärdet för EU:s geogr afiska ursprungsbeteckningar uppgick 2010 till 
                                                            
4 I Pariskonventionen hänvisas allmänt till ”angivelse av härkom st” och ”ursprungsbeteckningar” som föremål för industriell 
äganderätt, dock utan att definiera de ssa begrepp. Alla EU-med lemsstater är också part er till Pariskonventionen.  
5 Tio av EU-medlemsstaterna är parter i Lissabonavtalet. Sj u medlemsstater har ratificera t det: Bulgarien, Tjeckien, 
Frankrike, Ungern, Italien, Portugal oc h Slovakien. Tre har undertecknat det men utan  att ratificera det: Spanien, Grekland 
och Rumänien.  
6 I artikel 22 i Trips-avtalet finns en definition av geografiska  ursprungsbeteckningar som innehåller en allmän skyldighet för 
WTO-medlemmarna att ge skydd mot vilseledande användni ng av en geografisk ursprungsbeteckning och mot användning 
som utgör illojal konkurrens. Dessutom är parterna skyldiga att vägra eller ogiltigförklara registrering av varumärken som 
innehåller eller består av en geografisk ursprungsbeteckning fö r varor som inte har sitt ursprung i det angivna territoriet, om  
användningen av beteckningen i varumärket  för sådana varor kan vilseleda allmänhe ten i fråga om dess verkliga ursprung. I 
artikel 23 i Trips-avtalet ges ett starkare  skydd av geografiska ursprungsbeteckningar för vin och spritdrycker. I artikel 23.1  
fastställs en norm om absolut skydd som ålägger parterna att hindra registrering av vin och spritdrycker med geografiska 
ursprungsbeteckningar för vin eller spritdrycker som inte ha r sitt ursprung i det berörda geografiska området, även om 
varornas verkliga ursprung är angivet eller den geografiska ursprungsbeteckningen anges vid översättning eller tillsammans 
med uttryck som ”art”, ”typ”, ”stil”, ”imitation” eller liknande . Geografiska ursprungsbeteckningar för vin och spritdrycker 
måste skyddas, även om missbruk av ett geografiskt beteckningsnamn inte skulle  vilseleda konsumenterna. 
 
8 
 54,3 miljarder euro, inklusive 11,5 miljarder euro i exportförsäljning (15 % av EU:s 
livsmedels- och dryckesindustriexport). 
EU-domstolen har bekräftat att en geografis k ursprungsbeteckning är en immateriell 
rättighet.7 EU:s system för att skydda dem är exkl usivt och hindrar medl emsstaterna från att 
driva separata, parallella nationella eller regionala ordningar (exempelvis som i fallet med varumärken).
8 Nationella system finns för att reglera det första steget i ansökningsprocessen 
om registrering av EU:s geografiska ursprungsbe teckningar och se till att den administrativa 
tillsynen (dvs. göra officiella kontro ller av att produktsp ecifikationerna följs av tillverkare och 
övervakning av användningen av en geograf isk ursprungsbeteckning på marknaden).9 
 
EU:s system för skydd av geografiska ursprungs beteckningar för jordbruksprodukter betraktas 
i allmänhet som lyckat, vilket framgår av en  studie som nyligen beställts av Europeiska 
kommissionen.10 Det har medfört påtagliga fördelar för konsumenter och producenter, såsom 
detaljerade uppgifter och en kvalitetsgaranti fö r konsumenterna, stabilare vinstmarginaler för 
producenterna, ökad synlighet, ofta till följd av deltagande i mässor, tillgång till nya inhemska marknader eller exportmarknader, samt bättre tillgång till medel och investeringsstöd för 
producenter. Skyddet för geografiska ursprungsbe teckningar bidrar ocks å till att upprätthålla 
den lokala infrastrukturen och sysselsättningen, särskilt i fattigare områden, vilket gynnar 
samhället som helhet.
 
1.2.2.2. Olika nationella regelverk för andra produkter än jordbruksprodukter 
 Medlemsstaternas lagar för att skydda a ndra produkter än jor dbruksprodukter genom 
geografiska ursprungsbeteckningar har ännu inte  harmoniserats. De relevanta nationella 
regelverken varierar således avse värt från en medlemsstat till  en annan. Det finns betydande 
skillnader i fråga om definitioner, registreringsförfaranden och registreringskostnader, skyddets tillämpningsområde och verkställighet smetoder. Följaktligen omfattas geografiska 
ursprungsbeteckningar till andr a produkter än jordbruksprodukter  av olika nivåer av skydd 
som, beroende på produktionsland, bygger på det grundläggande skydd som anges i Trips-avtalet. 
I alla medlemsstater omfattas andra produkte r än jordbruksprodukter av lagar om illojal 
konkurrens eller vilseledande av konsumenterna.  Detta gäller även för varumärkesrätten, som 
också kan ge en viss grad av skydd. För närvarande fungerar sui generis -system som ger 
skydd genom geografiska ursprungsbeteckningar  till andra produkter än jordbruksprodukter i 
15 medlemsstater.
11 Dessa lagar tar sig olika former, allt från regionala eller nationella 
bestämmelser om särskilda hantverk (t.ex. keramik) till särskilda lagar om en viss produkt (t.ex. Solingenknivar) eller regionala eller na tionella lagar som skyddar alla andra produkter 
utom jordbruksprodukter genom ge ografiska ursprungsbeteckningar
12.  
                                                            
7 Se C-3/91, Turrón de Jijona, punkt 37, elle r Prosciutto di Parma, C-108/01, punkt 64. 
8 Se mål C-478/07 Bud ĕjovický Budvar, punkt 114.  
9 Se mål C-35/13, Felino, punkt 28.  
10 Studien Värdet av produktion av jordbrukspr odukter och livsmedel, viner, aromatis erade viner och spritdrycker som 
skyddas av en geogra fisk ursprungsbeteckning  finns att hämta på http://ec.europa.eu/agricultur e/external-studies/value-
gi_en.htm . 
11 Belgien (Vallonien), Bulgarien, Kroatien, Tjeckien, Estland,  Frankrike, Tyskland, Ungern , Lettland, Polen, Portugal, 
Rumänien, Slovakien, Slovenien, Sp anien (Murcia), se studien, s. 30.  
12 Studie om skydd av geografiska urspr ungsbeteckningar till andra produkter än jo rdbruksprodukter på den inre marknaden, 
s. 29–73, http://ec.europa.eu/internal_m arket/indprop/docs/geo-indications/130322 _geo-indications-non-agri-study_en.pdf. 
 
9 
 Fråga: 
1. Ser du några fördelar eller nackdelar vad gäll er nuvarande olika niv åer och sätt att utöva 
skyddet för geografiska ursprungsbeteckningar till andra produkter än  jordbruksprodukter 
i EU:s olika medlemsstater ? Motivera ditt svar. 
 
 
2. P OTENTIELLA EKONOMISKA , SOCIALA OCH KULTURELLA FÖRDELAR MED ATT 
UTVIDGA SKYDDET AV GEOGRAFISKA URSPRUNGSBETECKNINGAR TILL ANDRA PRODUKTER ÄN JORDBRUKSPRODUKTER PÅ 
EU- NIVÅ  
 2.1. Den ekonomiska potentialen vad avser geografiska ursprungsbeteckningar för 
andra produkter än jordbruksprodukter 
 
Det förefaller finnas två viktiga potentiella fördelar med ett harmoniserat EU-system för 
geografiska ursprungsbeteckningar för producen ter av andra produkter än jordbruksprodukter. 
Att öka skillnaden och intresset för deras pr odukter genom att garantera kvalitet och ursprung 
i hela EU skulle kunna öka försäljningen
13 och ge ett mer effektivt och enhetligt EU-
omfattande skydd mot förluster som orsakas av förfalskning och imitation. 
Skyddet av geografiska ursprungsbe teckningar kan tillämpas på alla typer av andra produkter 
än jordbruksprodukter och produktionsmetoder, från låg- och medeltekniska produkter, t.ex. 
böhmisk kristall, till mer högtekniska produkte r. I studien uppskattades att direkta och 
indirekta arbetstillfällen i sekt orn för andra produkter än jord bruksprodukter i EU står för upp 
till 4,08 miljoner arbetstillfällen14. Dessa arbetstillfällen finns främst i små och medelstora 
företag i fattigare regioner15. Två tredjedelar av de regione r från vilka a ndra produkter än 
jordbruksprodukter med geografiska ursprungsb eteckningar har sitt ursprung har en 
fattigdomsnivå eller en arbetslösh etsnivå som överstiger 20 %. 
Att garantera det anseende e ller den kvalitet på en annan produkt än jordbruksprodukt som 
åtnjuter skydd av geografiska  ursprungsbeteckningar i hela  EU skulle kunna hjälpa 
producenter att få tillgång till stimulansf onder och investeringsstöd från offentliga 
myndigheter och underlätta ökad tillgång till handel smässor. Möjligheten att ansluta sig till ett 
EU-omfattande harmoniserat system med geog rafiska ursprungsbeteckningar skulle också 
kunna förbättra en kollektiv organisation och administration av det skyddade namnet genom sammanslutningar av producenter.  
                                                            
13Dessutom spelar den geografiska beteckni ngsstatusen en viktig roll genom att man gör det möjligt för producenterna att 
inleda en storskalig detaljhandel och finna nya kunder utan för de områden där produkterna traditionellt är kända och 
uppskattade av konsumenterna. Eftersom konsumenter på utländs ka marknader ser geografiska ursprungsbeteckningar som 
ytterligare en garanti för produktens kvalitet, som kontrolleras av ett exte rnt organ, hjälper en geografisk 
ursprungsbeteckning producenterna att få tillgång till nya exportmarknader. 
14 Studien, s. 133. 
15 Källa: Europeisk statistik om fattigdom och arbetslöshet i NUTS 2-regioner. De tta är fallet till exempel med dentelles de 
Binche (spetsar från Belgien) eller svart lera från Olho Marinho (Portugal). 
 
10 
 En känd geografisk ursprungsbet eckning kan också skapa större publicitet åt platsen eller 
regionen och ge en multiplikatoreffekt, till exempel genom att uppmuntra turism,16 
handelsmässor och kulturell verksamhet oc h därmed skapa fler arbetstillfällen.17 
 Sysselsättning som genereras av  en viss produkt som har ett na mn innehållande en geografisk 
ursprungsbeteckning kan inte överföras till a ndra platser, på grund av dess inneboende 
kopplingar till ett terr itorium. I detta perspektiv kan ett förbättrat välstånd hos vissa regioner 
genom att skydd av geografiska ursprungsbetec kningar beviljas till andra produkter än 
jordbruksprodukter bidra till att bibehålla arbe tstillfällen och välstå nd i vissa ekonomiskt 
instabila områden.  
Frågor: 
2. Anser du att ett fördjupat och harmoniserat skydd av geografiska ursprungsbeteckningar 
till andra produkter än jor dbruksprodukter på EU-nivå kan få positiva ekonomiska 
effekter på den inre marknaden på det sätt som beskrivs ovan? 
3. Anser du att ett sådant skydd kan ha negativa effekter på EU:s ekonomi? 
 
 
2.2. Fördelar för konsumenterna  
Geografiska ursprungsbeteckningar gör det möjligt för konsumenter som uppmärksammar 
produkters geografiska ursprung, är  känsliga för den kultur eller tradition som ingår i dem, 
eller som beaktar särskilda egenskaper eller kva litet i varorna för att göra välgrundade, säkra 
val som baseras på til lförlitliga uppgifter.
18 Geografiska ursprungsbete ckningar syftar till att 
ge konsumenterna visshet om att en produkt har en  viss kvalitet, egenskaper eller anseende på 
grund av dess särskilda ursprungsort, om detta är något de värdesätter. 
Officiella kontroller och övervakningsmekanism er för att se till att produkter med skyddade 
geografiska ursprungsbeteckni ngar överensstämmer med produkt specifikationerna är en 
viktig del av EU:s nuvarande system fö r geografiska ursprungsbeteckningar inom 
jordbrukssektorn. Skyddet av geografiska ur sprungsbeteckningar är ett verktyg för att 
förhindra bedräglig användning av ett geografi skt beteckningsnamn på marknaden. Det har 
inte som syfte att begränsa utbudet av ti llgängliga produkter för konsumenterna, men 
förbehåller i stället en särskild benämning för varor som uppfyller pr oduktspecifikationerna 
och som har en tydlig geografisk koppling. De t hindrar inte andra producenter från att 
saluföra samma typ av varor under ett annat namn. I huvudsak syftar geografiska 
ursprungsbeteckningar ti ll att skydda konsumenterna från varo r som inte har den kvalitet och 
de egenskaper som de förväntar sig och för v ilka de kan vara beredda att betala ett högre 
pris.19 
                                                            
16 Exempelvis den europeiska keramikleden (har certifierats so m ”Kulturled” av Europarådet sedan maj 2012) som syftar till 
att öka attraktiviteten till territorier som präg las av keramikverksamhet som hållbara turistmål. 
17Se: Geographical Indications, An introduction , Wipo, 
http://www.wipo.int/export/ sites/www/freepublications/e n/geographical/952/wipo_pub_952.pdf . 
18 Enligt en undersökning genom Eurobarometer (298) under 2008 uppga v 26 % av konsumenterna att de var intresserade av 
ursprungslandet för andra produkter än livsm edelsprodukter (inte geografiska ursprungs beteckningar som sådana), vilket var 
den fjärde högst rankade aspekten efter pris, säkerhet och varumärke. 
19Först när konsumenterna får kännedom om produkternas kval itet är det meningsfullt för producenter att investera i 
tillverkning av produkter av hög kvalitet. Om ett företag beslut ar att framställa produkter av hög kvalitet kommer resultatet 
av det beslutet att säkras i framtiden till följd av producente ns långsiktiga investeringar i uppb yggnaden av ett väletablerat 
 
11 
  
Frågor: 
4. Anser du att ett ökat och harmoniserat skydd av geografiska ursprungsbeteckningar på 
EU-nivå för andra produkter än jo rdbruksprodukter kan gynna konsumenterna?  
5. Anser du att det finns potentiella negativa konsekvenser för konsumenterna?  
 
2.3. Stöd för EU:s internationella insa tser för att öka skyddet av geografiska 
beteckningar  
 
Skapandet av ett enhetligt skydd av geograf iska beteckningar till andra produkter än 
jordbruksprodukter i EU kan också inverka positivt när det gäller förhandlingar om 
handelsavtal med tredjeländer som är intres serade av att skapa bättre skydd för andra 
produkter än jordbruksprodukter genom ge ografiska ursprungsbeteckningar i EU. 
Avsaknaden av ett harmoniserat och konsekvent EU-system för skydd av andra produkter än 
jordbruksprodukter genom geografiska ursprungs beteckningar påverkar EU:s förmåga att 
förhandla om frågan bilateralt, och att i de ssa länder uppnå bättre skydd för de av EU:s 
jordbruksprodukter som omfattas av geografis ka ursprungsbeteckningar. Skydd av andra 
produkter än jordbruksprodukter genom geografis ka ursprungsbeteckningar från tredjeländer 
på EU-marknaden har blivit en allt viktigare fa ktor i ett antal bilaterala förhandlingar med 
EU:s handelspartners. Dessa har ofta en anmärk ningsvärt rik tradition i välkända hantverk och 
andra produkter än jordbruksprodukter, exempe lvis skyddar Indien vissa produkter som är 
relaterade till saris, sidenmålningar och sjalar. 
På multilateral nivå skulle EU:s förhandlingsinsatser inom ramen för WTO för att förbättra 
skyddsnivån av geografiska ursprungsbeteck ningar också kunna åtnj uta ett enhetligt 
europeiskt system för skydd av andra produkt er än jordbruksprodukter genom geografiska 
ursprungsbeteckningar. I WTO: s förhandlingar om utvecklingsdagordningen från Doha har 
EU agerat för att utvidga den höga skyddsnivå som för närvarande bara beviljas vin och 
spritdrycker till att omfatta alla produkter. 
Fråga: 
6. Ser du några potentiella fördelar eller n ackdelar med ett harmoniserat skydd av 
geografiska ursprungsbeteckningar på EU -nivå som omfattar andra produkter än 
jordbruksprodukter vid EU:s handelsförbi ndelser med tredjeland? Om ja, vilka?  
 
 
2.4. Bibehållande och värdering av europeiska  traditioner, kunnande, mångfald av 
kulturyttringar20 och kulturarv 
 
Det bästa sättet för producente r av andra typiska produkter än  jordbruksprodukter som är 
berättigade till geografiska ursprungsbeteckninga r att effektivt konkurrera är genom 
                                                                                                                                                                                          
anseende. Av denna orsak är det först när konsumenterna är medvetn a om kvalitet som företage t har ett incitament att 
investera i sitt anseende och följaktligen erhålla prisstöd. Konsumenten får följaktligen e tt brett urval av högkvalitativa och  
säkra produkter. 
20 Europeiska unionen är sedan 2006 part i Unescos konvention om skydd och främjande  av mångfalden av kulturyttringar, 
och i enlighet med artikel 167 i EU-fördraget ska unionen beak ta de kulturella aspekterna då den handlar enligt andra 
bestämmelser i fördragen, särs kilt för att respektera och främja sin kulturella mångfald.  
 
12 
 produkternas autencitet, särskiljande kvalitet  och andra egenskaper som konsumenterna 
värderar. Producenterna av ovan nämnda produkt er befinner sig under konstant tryck från 
andra producenter av produkter so m missbrukar deras anseende oc h dessa produkter är ofta av 
lägre kvalitet och säljs till lägr e priser. De producenter av pr odukter som är berättigade till 
geografiska ursprungsbeteckningar kan lyckas  om konkurrensen bygger på rättvisa metoder. 
Om producenter av imitationer dr ar nytta av de förväntningar konsumenterna har på de 
ursprungliga produkternas anseende, autencitet  och kvalitet genom att man använder det 
geografiska namn runt vilka de t anseendet har växt fram, kan de ursprungliga produkterna i 
slutändan upphöra att produceras, och försvi nna, som t.ex. har hänt i den litauiska 
lintextilindustrin. Pr oducenter av produkter med geografis ka ursprungsbete ckningar behåller 
traditionellt och värdefullt kunnande levande och fö r det vidare från generation till generation. 
Produktionsmetoder och därmed sammanhängande ve rksamhet ger en identifikation som det 
lokala samhället har byggt upp under lång tid.  Producenter av produkter med geografiska 
ursprungsbeteckningar upprätthåller nätver k för samarbete sinsemellean och mellan 
producenter och andra lokala berörda organ, t.ex. offentliga organ och turistorganisationer. De 
kan därför bidra till att bygga upp det sociala kapitale t i en region. Slutligen  kan en betydande 
del av EU:s historiska, kulturella och soci ala arv skadas om produkter med geografiska 
ursprungsbeteckningar försvinner på grund av bristen på lämpligt skydd. 
Frågor: 
7. Anser du att ett harmonisera t skydd av andra produkter än jordbruksprodukter genom 
geografiska beteckningar på EU-nivå skulle bidr a till att bevara det traditionella kulturella 
och konstnärliga kulturarv som åter speglas i berättigande produkter?  
8. Skulle ett sådant skydd bidra till att bygga upp ett socialt kapital i produktionsområdena?  
 
3. F RÅGOR OCH UTMANINGAR I FRÅGA OM ATT GÖRA ANDRA PRODUKTER ÄN 
JORDBRUKSPRODUKTER BERÄTTIGADE TILL SKYDD AV GEOGRAFISKA 
URSPRUNGSBETECKNINGAR  
 
Ju bättre anseende och erkännande en geografis k ursprungsbeteckning har, ju mer sannolikt är 
det att konkurrenterna kommer att försöka utnyttja det och mi ssbruka namnet på varor som 
inte har sitt ursprung i det an givna geografiska området elle r inte uppfyller de relevanta 
produktspecifikationer eller kva litetsegenskaper som namnet innebär. Missbruk av en 
geografisk ursprungsbeteckning leder till förl ust av inkomster och marknadsandelar för 
lagliga aktörer samt potentiella skador vad gäller  anseende och ytterlig are rättsliga kostnader. 
Enligt studien rapporterades att 57,4 % av de undersökta pr odukterna (n=94) hade stora 
problem och gjorde stora förluster på grund av missbruk av deras geografiska ursprungsbeteckningar.
21 Dessa inbegriper följande:  
• Imitation av produkter från samma land,22 andra EU-länder23 eller tredjeländer, 
särskilt från Asien.24  
                                                            
21Studien, s. 97. 
22Tapisserie d'Aubusson (gobelänger), faience de Moustiers (lergods), pierre de Bourgogne (sten) etc. 
23Till exempel: Ita lienska imitationer av  pierre de Bourgogne (ste n), rumänska imitationer av Vetro di Murano (glas). 
24Exempelvis dentelles de Binche (spets ), Marmo di Carrara (marmor), Vetro di Murano (glas), keramik från Horezu, 
natursten från Kastilien-León. 
 
13 
 • Anspelning på det skyddade namnet ge nom produkter som inte är närstående, 
exempelvis formuleringen ”belgisk sten” fö r falsk Pierre bleu de Belgique, turkisk 
marmor som saluförs under beteckningen ”Botticino Royal” och ”the new Botticino”
25. 
• Anspelning på den skyddade beteckningen fö r produkter som inte är samma typ av 
produkt, t.ex. kinesisk granit , indisk skiffer och kalkst en från andra länder som 
använder beteckningen ”natur sten från Kastilien-León”.26  
Kostnaderna för rättsliga åtgärder mot intrång kan medföra en betydande  ekonomisk börda för 
ett företag. Exempelvis beräknas kostnaden för företaget Český Granát (Tjeckien) att väcka 
talan vid domstol eller administrativa organ till 200 000 CZK (cirka 7 770 euro) per år, och för företaget Solingen beräknas den till cirka 50 000 euro per år.
27 Beroende på situationen, 
kan kostnaderna för att garantera ett effektivt skydd vara betydligt högre. 
Studien visar att producenterna anta r ett stort antal strategier fö r att skydda sig mot intrång, 
t.ex. skriftliga protester (t.ex. Harris Tweed, Schwarzwälder Kuckucksuhr), kampanjer mot 
varumärkesförfalskning (t.ex. Swiss Watches) , registrering av varumärken (t.ex. Ceramica 
Artistica e tradizionale di Vietri  sul Mare) eller vidta rättslig a åtgärder (t.ex. keramik från 
Deruta och Murano). 
I studien konstateras att resultatet av alla dessa åtgärder  ofta är osäkra till  följd av avsaknad av 
en enhetlig rättslig ram på EU-nivå för skyddet av geograf iska ursprungsbeteckningar till 
andra produkter än jordbruksproduk ter, vilket leder till olika system med olika grader av 
skydd, verkställighet och utan en tydlig allmän ram. 
Frågor: 
9. Anser du att EU:s harmoniserade skydd av geografiska ursprungsbeteckningar till andra 
produkter än jordbruksprodukter skulle kunna hjälpa producen ter att försvara sig mot 
imitationer och missbruk? Motivera ditt svar. 
10. Hur kan konkurrerande producenter skydda sig mo t att inte behöva gå för långt för att 
skydda sig när det gäller geogr afiska ursprungsbeteckningar? 
 
 
4. A LTERNATIV TILL EU- HARMONISERAT SKYDD  
 
Genom studien fann man att befin tliga nationella instrument ge r en viss skyddsnivå när de 
används för att skydda geografiska ursp rungsbeteckningar an dra produkter än 
jordbruksprodukter på EU-nivå. 
Lagar om illojal konkurrens28 och vilseledande av konsumente rna, som finns i alla EU:s 
medlemsstater, ger skydd mot otillbörliga affärsmetoder, inbegripet vilseledande information 
                                                            
25 Botticino är en stad i provinsen Brescia i Italien. 
26Studien, s. 99. 
27Ibid, s. 109. 
28Illojal konkurrens kan definieras som ”alla former av konku rrens som strider mot god affä rssed och industriella och 
kommersiella frågor”. 
 
14 
 om en produkts utmärkande egenskaper, t.ex. dess geografiska ursprung.29 I praktiken är dock 
dessa lagar begränsade i den mån som de kan tillhandahålla ett effektivt skydd mot missbruk 
av andra namn än namn på jordbruksprodukter. 
Dessutom skiljer sig denna lagstiftning fortfara nde i hög grad från en medlemsstat till en 
annan. Exempel på detta är  olika nationella, regiona la eller lokala organ30 (t.ex. i Spanien) och 
konsumentorganisationer (t.ex. Tyskland) som an svarar för efterlevnaden av dessa lagar, 
vilket innebär olika kostnader, förf aranden och formella krav. I studien31 visas att i länder där 
kontrollen av efterlevnaden är tillgänglig genom  sådana organ, har inga exempel på åtgärder 
för att skydda andra produ kter än jordbruksprodukt er genom geografiska 
ursprungsbeteckningar konstaterats. 
Dessutom framgår det av studien att producenterna ofta inte inleder civilrättsliga förfaranden 
mot otillbörliga affärsmetoder, eftersom kostnaderna kan vara be tydande och det ofta är svårt 
att fastställa bevis.32 
Varumärkesskyddet har också sina begränsningar.  Den ger innehavaren rätt att hindra alla 
andra från att använda varumärket. Det varu märke (namn, logotyper, osv.) som valts måste 
inte ha inte någon koppling till produkterna eller deras ursprung. Däremot kan en skyddad 
geografisk ursprungsbeteckning utgöra en garant i för konsumenter att varorna är tillverkade 
på en viss plats och ha särskilda egenskaper so m en följd av detta. Ett varumärke kan därför 
vanligtvis inte tillhanda hålla samma uppgifter och ga rantier som en geografisk 
ursprungsbeteckning. 
I vissa fall kan en geografis k ursprungsbeteckning leda till ett visst skydd enligt 
varumärkesrätten, närmare bestämt genom kollek tiva märken eller kontrollmärken. Kollektiva 
märken ägs gemensamt av en grupp av produ center (t.ex. en sammanslutning) och kan 
användas av mer än en person, så länge som användaren är medlem i gruppen och följer de 
regler som gruppen har fastställt. Ett kvalitetsmärk e ägs av en attesterande juridisk enhet som 
kontrollerar att märket används enligt standard erna för certifiering.  Den som certifierar 
kontrollerar användningen av varumärket oc h har ensamrätt att förhindra otillåten 
användning. Den som certifi erar kan vanligtvis inte själv använda sig av varumärket och 
användningen är öppen för vem som helst som uppfyller normerna för certifiering. Dessa 
typer av skydd har vissa av de egenskaper  som gäller för skyddet av geografiska 
ursprungsbeteckningar. I den allmänna varumärkes rätten föreskrivs inte några fördefinierade 
normer, särskilt inte någon koppling till ett viss t geografiskt område, och ger innehavaren rätt 
att fastställa sina egna regler för användning. Följaktligen saknar kollektiv- och 
                                                            
29I direktiv 2005/29/EG fastställs de otil lbörliga affärsmetoder som är förbjudna i EU och de tre EES-länderna. I artikel 6 
understryks att en affärsmetod ska anses vara vilseledande om  den innehåller information som vilseleder eller sannolikt 
kommer att vilseleda genomsnittskonsumenten framför allt vad gäller produktens utmärkande egenskaper, såsom 
geografiskt eller kommersiellt ursprung. I artikel 11 föreskrivs  särskild gottgörelse, eftersom medlemsstaterna och andra 
länder i EES ska se till att det finns adekvata och effektiv a metoder för att bekämpa såda na metoder. Dessa medel ska 
inbegripa bestämmelser som gör det möjligt för personer eller organisationer som har ett rättmätigt intresse (konsumenter 
och konkurrenter) att vidta rättsliga åtgärder mot dessa otillbörli ga affärsmetoder och/eller fö r att hänskjuta dessa metoder 
inför en förvaltningsmyndighet.  
30Administrativa myndigheter i Bulgarien, Cypern, Estland, Finland, Tyskland, Gr ekland, Italien, Le ttland, Luxemburg, 
Polen, Portugal, Rumänien och Slovenien har en skyldighet att utreda de kl agomål som de tar emot. Majoriteten av de 
behöriga myndigheterna kan avvisa klagom ål på olika grunder, t.ex. avslås av rationaliseringsändamål 40 % av alla 
klagomål och bara de som medför betydande  ekonomiska förluster behandlas i Belgien.  
31 Studien, s. 35. 
32 Studien, s. 34–35. 
 
15 
 kvalitetsmärken de grundläggande garantie r som finns i systemet med geografiska 
ursprungsbeteckningar.33 EU:s nuvarande varumärkessystem  omfattar inte kvalitetsmärken 
för producenter av produkter med geografiska ursprungsbeteckningar men gör det möjligt för producenterna att registrera deras namn som ett kollektivt gemenskapsvarumärke. 
I de flesta fall behandlar regi onal eller nationell lagstiftning om specifikt hantverk bara 
kollektiva strategier för att frä mja eller skydda enskilda lokala hantverk. Särskilda lagar om 
produkter som faktiskt anger produktspecifika tioner (t.ex. Solingenkn ivar, Harris Tweed, 
Bordado de Madeira (broderier från Madeira)).  Befintliga regionala och nationella lagar om 
branschomfattande skydd är inte harmoniserade, utan skiljer sig åt i viktiga frågor såsom 
definitionen av en geografisk ursprungsbeteckning, skyddets omfattning, registreringsförfaranden, avgift er, kontroll och genomförande . Dessutom kan skyddet genom 
nationell lagstiftning bara gara ntera att den geografiska ursp rungsbeteckningen respekteras i 
den berörda medlemsstaten. Den ger inte något s kydd i hela EU eller garanterar lika villkor 
för skydd på den inre marknaden. 
Fråga: 
11. Vad anser du om nuvarande alternativ ti ll harmoniserat skydd genom geografiska 
ursprungsbeteckningar av andra produkter än jordbruksprodukter? 
 
 
 
 II  – ALTERNATIV TILL SKYDD AV GEOGRAFISKA URSPRUNGSBETECKNINGAR PÅ 
EU- NIVÅ  
 
En reaktion på EU-nivå på de problem som be skrivs ovan skulle kunna ta olika form. Bättre 
skydd av geografiska ursprungsbeteckningar må ste vara förenliga med den befintliga EU-
lagstiftningen och den internationella rättsl iga ramen och måste uppf ylla både ekonomiska 
behov och berörda aktörers behov. Det be fintliga systemet för geografiska 
ursprungsbeteckningar för jordbr uksprodukter är en tydlig utgå ngspunkt för jämförelser. I det 
följande avsnittet av grönboken vi ll kommissionen få in synpunkt er från berörda parter vad 
gäller flera parametrar som anses vara avgöra nde för utformningen av ett eventuellt EU-
initiativ om skyddet av geografiska ursp rungsbeteckningar till andra produkter än 
jordbruksprodukter. 
 
1. M ÅL OCH KRITERIER FÖR SKYDD  
 
De möjliga målen för eventuella nya åtgärder st räcker sig från att uppfylla minimikraven för 
skydd av geografiska ursprungsbete ckningar i Trips-avtalet, till att ge ytterlig are kriterier, 
såsom de som ingår i EU-lagstiftningen om geografiska ursprungsbeteckningar för 
jordbruksprodukter. 
                                                            
33Se ”Guide to geographical indicators linking products and their origins ” av Daniele Giovannucci , Tim Josling, William 
Kerr, Bernard O’Connor, May T. Yeung (International Trade Centre).  
 
16 
  
1.1. Vilket märke: namn och symboler 
 
Det märke som oftast används för att hänvisa t ill en produkt som kan komma i fråga för en 
geografisk ursprungsbeteckning är dess namn. De tta innehåller mycket ofta namnet på ett 
geografiskt område (särskild plat s, region eller land t.ex. Herend34), eventuellt i kombination 
med namnet på själva varan, t.ex. scottish tartan35 eller tapisserie d’Aubusson.36  
Men ett annat namn än ett geografiskt  namn kan också utgöra en geografisk 
ursprungsbeteckning, förutsatt att det otvety digt kan associeras till ursprungsorten. Att 
utvidga definitionen av en geografisk beteckning till detta slags namn skulle göra det möjligt att täcka fler produkter. Denna lösning antogs också genom EU:s system för geografiska 
ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukt er, enligt vilket exempelvis fetaost
37 och det 
spanska mousserande vinet cava38 skyddas av geografiska ursprungsbeteckningar. 
Ett annat alternativ, vilket skulle möjliggöra en ä nnu bredare täckning, vore skydd av 
geografiska ursprungsbeteckningar utan text eller symboler som otvetydigt kan associeras till 
en viss region, plats eller land, som t.e x. konturerna av ett geografiskt område.39 
 
Frågor: 
12. Om ett nytt system utformas på EU -nivå bör detta skydda geografiska 
ursprungsbeteckningar som täcker andra na mn än geografiska namn som otvetydigt 
associeras till en viss plats? 
13. Om ja, hur skulle systemet kunna garant era att detta skydd inte påverkar andra 
producenters rättigheter? 
14. Bör liknande skydd även omfatta sådana sym boler som konturerna av ett geografiskt 
område? Om ja, under vilka förhållanden? 
 
 
 
1.2. Vilka indikationer bör undant as från skyddet av geografiska 
ursprungsbeteckningar? 
 
I Trips-avtalet ges flera möjliga undantag från skyldigheten att garantera skydd av en 
geografisk ursprungsbeteckning. Dessa  inbegriper generiska termer,40 fall där det finns ett 
                                                            
34Ett välkänt namn som används för att beteckna bords- och köksartiklar av porsl in och dekorationsföremål uppkallad efter 
staden Herend i Ungern. 
35 Tartan är ett traditionellt skotskt tygmönster med ränder i olik a färget och bredder som korsar varandra så att de formar 
fyrkanter. Se http://www.merriam-webster .com/dictionary/tartan. The Scottish Ta rtans Society (grundat 1963) upprätthåller 
ett register över alla kända tartanm önster, vilka uppgår till cirka 1 300. 
36Mattor från Aubusson är handvävda mattor från byarna Aubusson oc h Felletin, i departementet Creuse i centrala Frankrike. 
37Det finns ingen region med namnet ” feta” i Grekland men beteckningen ”feta” har, genom en lång och konsekvent 
användning, fått en stark koppling till det geografiska område där den produceras. 
38 Cava produceras i Katalonien, Aragoni en, Kastilien-Léon, Extremadura, La Rioja, Navarra  och Valencia. 
39 Ett typiskt exempel är kartbilden som visar konture n av Florida (Förenta staterna) för ”apelsiner”. 
40Trips-avtalet artikel 24(6): ”Inget i detta avsnitt skall innebära krav på en medlem att tillämpa dess bestämmelser på en till 
ett annat medlemsland hänförlig geografisk ursprungsbeteckning för varor eller tjänster , om beteckningen i fråga är identisk 
med ett ord som enligt gängse språkbruk i det medlemslandets territorium används som vedert agen benämning för sådana 
varor eller tjänster. (...) ”. 
 
17 
 tidigare varumärke som stride r mot ursprungsbeteckningen41 och, i viss utsträckning, fall som 
omfattar likalydande geografis ka ursprungsbeteckningar.42 En term kan anses vara generisk 
om den är det gängse namnet på typen av produkt eller tjänst (snarare än en vara eller tjänst) 
inom det relevanta området i det land där skydd är begärt. Till exempel betecknar termen eau-
de-cologne nu en viss typ av pa rfym, oavsett om den produceras  i regionen Köln i Tyskland 
eller inte. Likalydande geografiska ursprungsbete ckningar skrivs eller uttalas på samma sätt, 
men identifierar produkter med ursp rung på olika platser, vanligtv is i olika länder. Det finns 
inget principiellt skäl till varf ör dessa inte bör ha rätt att samexistera. För att undvika att 
konsumenterna vilseleds får dock villkor anges för en sådan samexistens. 
Dessa undantag återspeglas i EU:s förordning ar om geografiska ursprungsbeteckningar för 
jordbruksprodukter.43 I förordningarna läggs andra undantag  från registrering till, när namn 
hamnar i konflikt med namnet på en växtsort eller en djurras44 och riskerar att vilseleda 
konsumenten om produktens verkliga ursprung. Äv en om dessa specifika fall sannolikt inte 
kommer att vara relevanta när det gäller a ndra produkter än jordbr uksprodukter, skulle det 
vara nödvändigt att avgöra om särdragen hos andra produkter än jordbruksprodukter skulle motivera att lägga till ytterligare undanta g till dem som finns  i Trips-avtalet. 
 
Fråga: 
15. Ser du något behov av att lägga  till ytterligare undantag fr ån skyddet av geografiska 
ursprungsbeteckningar än de som redan före skrivs i Trips-avtale t? Motivera ditt svar.  
 
2. V AD SKA GEOGRAFISKA URSPRUNG SBETECKNINGAR TILLÄMPAS PÅ : EN 
ÖVERGRIPANDE ELLER SEKTORSINRIKTAD STRATEGI ? 
 
 
En sektorsinriktad strategi skul le fastställa särskilda regler för olika kategorier av produkter, 
till exempel sådana där förekomsten av råvaror är  särskilt viktig (t.ex. sten). Detta är för 
närvarande strukturen på EU-nivå på jordbruks området (där det finns separata förordningar 
med geografiska ursprungsbeteckningar för vin, spritdrycker, aromatiserade viner, 
jordbruksprodukter och livsmedel), men uppdelningen verkar främst göras av historiska skäl. 
Alternativt kan en övergripande strategi ange de  viktigaste delarna av systemet i allmänhet, 
som skulle kunna gälla fö r varje produktkategori. 
 
                                                            
41I artikel 24.5 i Trips-avtalet föreskrivs at t ”om ansökan om varumärke har ingetts el ler ett sådant har registrerats i god tro 
eller om rättigheter i ett varumärke erhållits genom användni ng i god tro innan den geografiska ursprungsbeteckningen 
erhållit skydd i dess ursprungsland, skall åtgärder som beslutat s för att genomföra bestämmels erna i denna avdelning inte, 
under åberopande av att ett varumärke är  identiskt lika med eller liknar en ge ografisk ursprungsbeteckning, hindra ett 
varumärkes rätt till registrering eller dess giltighet eller rätten att använda ett varumärke.” 
42I artikel 23.3 i Trips-avtalet föreskrivs ”beträffande likal ydande geografiska ursprungsbeteckningar för vin, skall varje 
beteckning skyddas med förbehåll för bestä mmelserna i artikel 22.4. Varje medlem skall fastställa de praktiska villkor 
under vilka likalydande beteckningar skall särskiljas från vara ndra, under beaktande av behovet av att se till att berörda 
producenter behandlas lika och att kons umenterna inte får vilseledas.” 
  I artikel 22.4 i TRIPs-avtalet föreskrivs att ”det skydd so m avses i punkterna 1, 2 och 3 sk all tillämpas mot en geografisk 
ursprungsbeteckning som, trots att den är formellt korrekt med avseende på territo riet, regionen eller orten där varorna har 
sitt ursprung, felaktigt ger allmänhe ten intryck av att varorna har sitt ursprung i ett annat territorium.” 
43Till exempel artikel 6.1, 4 och 3 i förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och 
livsmedel. 
44Artikel 6.2 i förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalit etsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel. 
 
18 
 Frågor: 
16. Ser du ett behov av att skilja mellan olika s kyddsordningar beroende på kategorier av 
andra produkter än jordbruksproduk ter (sektorsinriktad strategi )? Om ja, ange skälen till 
detta. 
17. Anser du att vissa produkter bör und antas från skyddet för geografiska 
urspringsbeteckningar på EU-n ivå? Om ja, ange vilka. 
 
 
3. K OPPLINGEN MELLAN PRODUKTEN OCH TERRITORIUM  
 3.1. Hur stark ska kopplingen till territoriet vara? 
 
En geografisk ursprungsbeteckning måste identi fiera en produkt som har sitt ursprung i ett 
visst territorium, region eller ort, när en viss kva litet, anseende eller annan egenskap hos varan 
är en följd av dess geografiska ursprung. En geografisk ursprungsbeteckning används i 
handeln för att fastställa ett samband mellan produktens kvalitet, anseende eller andra egenskaper och ursprungsort. De t krävs ett särskilt orsakssamband mellan  produktens kvalitet, 
anseende eller andra egenskaper och dess angivna geografiska ursprung, eftersom dessa 
egenskaper beror på naturliga villkor (särsk ilda geologiska och hydrologiska egenskaper, samt 
jordmåns- och klimategenskaper) på platsen fö r tillverkning eller det sätt människan arbetar 
med dem (t.ex. det kunnande som utvecklats av människor i detta område eller den särskilda 
kompetens som utvecklats av lo kala experter under åren). 
Den naturliga kopplingen kan ta sig olika former . I Europaparlamentets och rådets förordning 
(EU) nr 1151/2012 av den 21 november 2012 om en kvalitetsordning för jordbruksprodukter 
och livsmedel
45 anges exempelvis två typer av beteckningar för geografiska 
ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukt er och livsmedel: ”skyddade geografiska 
beteckningar (SGB)” och ”skyddade ursprungsbe teckningar (SUB)”. Skillnaden grundas på 
styrkan i kopplingen till det geografiska områ det. För skyddade geografiska beteckningar 
måste ett av produktionsstegen, bearbetnings- eller beredningsprocessen äga rum i området, 
även om råvarorna kan komma från ett anna t område. För skyddade ursprungsbeteckningar 
måste hela produktionsprocessen äga rum i det avgränsade geografiska området, och råvarorna måste också komma från samma områ de. Naturliga förbinde lser som bygger på det 
strikt definierade begreppet ”terroir”
46 är ännu starkare inom vinsektorn, där samtliga steg i 
produktionen, för båda ursprungsbe teckningarna, måste äga rum i det geografiska området. 
När det gäller skyddade ursprungsbeteckninga r måste 100 % av druvorna uteslutande komma 
från detta område. Denna siffra uppgår till  85 % eller mer för skyddade geografiska 
beteckningar. 
Denna koppling till en plats kan också tillämpas på andra produkter än  jordbruksprodukter. I 
vissa fall är graden av koppling, såsom mellan marmor och sten, jämförbar med situationen 
för jordbruksprodukter. Samma variabler som ange s ovan skulle tillämpas . I princip gäller att 
ju starkare koppling, ju mer trovärdig och au tentisk blir produkten i konsumenternas ögon. 
                                                            
45 EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.  
46Terroir är ett begrepp i vinodling som beskriver de egensk aper som kännetecknar ett vin till de miljöbetingelser där 
druvorna odlas. 
 
19 
 Vissa geografiska ursprungsbeteckningar kan helt och hållet grunda sig på  mänskliga insatser 
snarare än fysiska insatsvaror,  eller på anseende. Studien vi sar att bara ett fåtal andra 
produkter än jordbruksprodukter so m sådana som skulle kunna vara möjliga för en ansökan 
om skydd av geografiska ursprungsbeteckningar  skulle uppfylla de strikta kraven för 
skyddade ursprungsbeteckningar.47 
 
Frågor: 
18. Hur stark bör kopplingen vara mellan an dra produkter än jo rdbruksprodukter och 
ursprungsorten för att komma i fråga för s kydd av geografiska ursprungsbeteckningar i 
ett eventuellt nytt system? 
19. Bör det i ett nytt system finnas två typer av kopplingar (en starkare än  den andra) mellan 
andra produkter än jordbruksprodukt er och deras ursprungsområde?  
20. Bör det finnas skillnader beroende på olika typer av produkter? Motivera ditt svar.  
 
 
3.2. Kvalitet och produktspecifikation  
En geografisk ursprungsbeteckning är främst  en kvalitetssäkring för konsumenter och en 
garanti för lika villkor för producenter. Ett system som ger skydd för geografiska 
ursprungsbeteckningar kräver dä rför att särskilda centrala egen skaper hos produkten och dess 
produktionsprocess ska fastställa s. I EU:s lagstiftning för jordbruksprodukters geografiska 
ursprungsbeteckningar ska alla de tekniska uppgifter som är nödvändiga för att beskriva 
produkten, framställningsmetod och det geog rafiska området för produkten lämnas av 
producenterna när de ansöker om registrering. Pr oduktspecifikationen är en avgörande faktor 
för att registrera skydd av geogr afiska ursprungsbeteckningar. 
Att det krävs en beskrivning av  produktens egenskaper garanter ar stabil produktkvalitet, men 
kräver inte en viss kvalitet. Detta kan endast uppnås genom krav på en  lägsta kvalitetsnivå. 
Fastställande av en lämplig kvalitetsriktmärkni ng fungerar dock inte för alla produkter, och att 
fastställa en särskild kvalitetsnivå kräver et t visst mått av omdöme. 
Det mervärde geografiska ursprungsbeteckninga r ger grundas på konsumenternas förtroende. 
Ett system med geografiska ursprungsbe teckningar ska garantera konsumenten att 
ursprungsbeteckningarnas särskilda egenskap er, kvalitet eller anseende upprätthålls under 
hela skyddsperioden. För att nå detta mål infördes i den EU-omfattande ordningen för 
geografiska ursprungsbeteckningar för jordbr uksprodukter en mångfald krav på kontroll efter 
registrering, för att garant era att produkterna uppfyller pr oduktspecifikationerna och att 
namnet används på ett korrekt sätt på marknaden. Dessa kontrolle r genomförs vanligtvis av en 
utsedd offentlig myndighet eller ett utvalt och g odkänt privat organ. Särskilda egenskaper och 
kvalitet bör dock inte fastställas på ett alltför restriktivt sätt. En alltför detaljerad beskrivning 
kan bromsa produktinnovation och, medan traditio nella produkter inte ändras särskilt ofta, 
utvecklas de för att återspegla utvecklingen i processer och teknik . Fokus bör ligga på 
kvalitet, och möjliggöra för kreativitet att inte ragera med traditionella metoder. Som exempel 
kan nämnas att formgivaren Carlo Scarpa på 194 0-talet hade ett nära samarbete med skickliga 
glasblåsare om banbrytande te knik som nu är en fullständig del av Muranos glastradition. 
                                                            
47Studien, s. 298. 
 
20 
 Frågor: 
21. Skulle det vara meningsfullt med ett kva litetsriktmärke för andra produkter än 
jordbruksprodukter? 
22. Hur skulle ett sådant riktmärke kunna definieras?  
23. Instämmer du i att det skulle bli nödvändigt att kontrollera om särskilda egenskaper, 
kvalitet och ursprung för en geografisk ursprungsbeteckning bibehålls under hela 
skyddsperioden? Motivera ditt svar.  
24. Hur tror du att produktens särskilda egensk aper bör definieras för att garantera att 
kvalitet och geografiskt ursprung uppfyller erforderliga krav, samtidigt som man inte 
begränsar innovation?  
 
3.3. Anseende kopplad till produkten 
 
Anseende som kan hänföras till det geografis ka ursprunget skulle kunna användas som ett 
kriterium vid sidan av, eller i stället för, en viss kvalitet eller egen skap hos produkten. Detta 
skulle göra det möjligt att bara utöka skydde t av geografiska ursprungsbeteckningar till 
produkter som redan har fått ett erkänt anseende  hos konsumenterna. En sådan lösning skulle 
emellertid missgynna nya produkter  eller produkter som håller  på att utvecklas som per 
definition inte redan åt njuter något anseende. 
 
Frågor:  
25. Bör ”kvalitet, anseende och andra egensk aper” krävas för att erhålla skydd av 
geografiska ursprungsbeteckningar till andra produkter än jordbruksprodukter? Om inte 
alla, vilka av dessa faktorer anser du bör vara obligatoriska? Motivera ditt val. 
26. Vad bör en produktspecifikation  innehålla? Bör minimikr av fastställas? (T.ex. i 
förhållande till frekvens, metod för urval av pr odukter och parter som är inblandade i de 
olika produktions- och di stributionsstadierna.) 
 
 
 
4. H UR STÄRKA SKYDDET  
 4.1. Harmonisera nationell lagstiftning  
Att harmonisera den nationella lagstiftningen om  ursprungsbeteckningar skulle innebära att 
ett system för skydd av geograf iska ursprungsbeteckningar sk ulle behöva skapas i vissa 
medlemsstater som för närvarande inte har ett sådant system. För att effektivt skydda 
geografiska ursprungsbeteckningar måste en viss beteckning skyddas på hela den inre 
marknaden, annars riskerar konsumenterna a tt förvirras genom identiska geografiska 
ursprungsbeteckningar för olika pr odukter från olika medlemsstater. 
På denna grundval skulle harmonisering kräv a ömsesidigt erkännande och skydd av 
geografiska ursprungsbeteckningar, utan överlappning. För att undvi ka överlappning bör 
 
21 
 medlemsstaterna kunna upptäcka potentiellt mots tridiga geografiska ursprungsbeteckningar, 
också på främmande språk. Det vore svårt, särskilt om det inte finns något sätt att invända på överstatlig nivå. En struktur för att lösa konflikter mellan li knande beteckningar från olika 
medlemsstater behöver också inrättas.  För att garantera en enhetlig metod för genomförande och tillämpning av skyddet av 
geografiska ursprungsbeteckningar skulle en relativt hög grad av harmonisering av 
förfarandena vara nödvändig, däribland om verkst ällighetsbestämmelser. Detta alternativ har 
övervägts, men förkastades, på det jordbrukspo litiska området, där skyddet för geografiska 
ursprungsbeteckningar har införts genom förordningarna uteslutande på EU-nivå. 
 
4.2. Att skapa ett enda EU-omfattande system 
 
I stället för att harmonisera medlemsstaternas nationella lagstiftning skulle ett enda EU-
övergripande system kunna inrättas. Detta sku lle ge ett enhetligt system på den inre 
marknaden och ge ett mer effektivt tillhandahå llande av tjänsten via en enda kontaktpunkt, 
vilket skulle skapa skydd som gäller i hela EU. 
Om detta införs, återstår frågan om huruvida  befintliga nationella system för skydd av 
geografiska ursprungsbeteckningar bör samexi stera med det nya systemet på EU-nivå. 
Parallella system som dessa finns redan, till exempel för varumärken, och kommer att finnas i 
framtiden när det gäller patent. De använder sig av ett tillvägagångssätt som liknar en verktygslåda som gör det möjligt för användarna att välja den relevanta nivån och omfattningen av skyddet i enlighet med deras behov. 
Ett exklusivt EU-system skulle vara enklar e, men det innebär oc kså att skyddet av 
beteckningar som bara är kommersiellt relevanta i en enda medlemsstat eller i en region inom 
en medlemsstat skulle behöva utvidg as till alla andra medlemsstater. 
Om parallella system används skulle olika skyddsåtgärder behövas för att garantera väl 
fungerande system, inklusive en minsta nivå  av harmonisering av nationell lagstiftning i 
samverkan med EU:s lagstiftning. 
Eventuell friktion kan undvikas om ett exklusiv t och uttömmande system införs på EU-nivå, 
liknande det system som för närvarande finns inom  jordbrukssektorn. Efte rsom det inte skulle 
finnas något EU-övergripande skydd på nationell  nivå måste övergångsbestämmelser införas 
för redan befintliga nationella ursprungsbeteckningar. 
 
Frågor: 
27. Skulle harmonisering av den na tionella lagstiftningen vara tillräckligt för att effektivt 
skydda de geografiska ursprungsbeteckningarna för andra produkter än 
jordbruksprodukter på den inre marknaden, eller anser du att det krävs ett enda system 
för skydd på EU-nivå? 
28. Om du är för ett enda EU-system, bör de  nationella skyddssystemen (t.ex. nuvarande sui 
generis- nationell lagstiftning) fortsätta att same xistera med det? Motivera ditt svar. 
 
 
 
22 
 5. R EGISTRERING  
 
I princip kan geografiska ursp rungsbeteckningar skyddas utan at t det krävs registrering. Utan 
registrering är det inte nödvändi gt att införa administrativa fö rfaranden för att bevilja skydd. 
System som skyddar geografiska beteckningar utan registrering finns i en medlemsstat 
(Lettland) och också i Schweiz där lagstiftninge n föreskriver särskilda åtgärder och påföljder 
för att skydda konsumenter från vilseledande  användning av oregis trerade geografiska 
ursprungsbeteckningar. 
Avsaknad av ett registreringssystem innebär att de t inte skulle finnas något offentligt register 
där man kan söka för att identifiera redan befintliga namn på geografiska 
ursprungsbeteckningar och identi fiera de berörda ägarna. Detta  kan leda till osäkerhet om 
skyddets förekomst eller omfattning. Detta skulle också göra det svårare att genomföra det beviljade skyddet. En registreringsprocess på EU-nivå kan följa exemplet med geografiska 
ursprungsbeteckningar för jord bruksprodukter (för vilka ett re gistreringssystem på EU-nivå 
redan finns). Detta skulle skapa större säke rhet, särskilt om tillämpningen av rättigheter i 
händelse av en tvist. Ett system med ett registreringsförfarande skulle naturligtvis kräva att företag utför administrativa uppgifter (ansöka n, invändningar, eventuella avgifter, osv.) 
kopplade till denna process. Detta skulle leda till vissa administrativa kostnader. Ytterligare 
kostnader skulle också uppstå genom efterföljande hantering (t .ex. genomförande eller tvist) 
av beviljade geografiska  ursprungsbeteckningar. 
 
5.1. De nationella myndigheternas roll i ett europeiskt registreringssystem  
Om man enas om ett registreringssystem skulle frågan uppstå om att inrätta ett 
registreringsförfarande. Regist rering av ansökningar om geogr afiska ursprungsbeteckningar 
måste analyseras i ett lokalt sammanhang (inklu sive kunskap om lokala råvarors och lokala 
traditioners egenskaper). Det kan vara svårt fö r ett enda centralt EU-organ att utföra dessa 
uppgifter. Men om man överlåter be sluten till lokala experter om hur villkoren ska undersökas 
för att bevilja skydd finns en risk att olika loka la metoder utvecklas. Detta skulle kunna skada 
systemets övergripande samma nhållning och trovärdighet. 
För jordbruksprodukter löstes detta proble m via ett tvåstegssystem där den centrala 
myndigheten anförtror denna del av analysen t ill de nationella myndigheter som är närmast 
den särskilda geografiska miljön och de mänsk liga faktorerna. Med denna modell skulle en 
tydlig åtskillnad kunna göras mellan geme nsamma EU-övergripande kriterier som ska 
kontrolleras av den centrala m yndigheten, och lokala egenskaper  som kontrolleras av lokala 
organ. 
 
5.2. Förvaltning av ett EU-register 
För jordbruksprodukter förvaltar Europeis ka kommissionen för närvarande ett EU-
övergripande register över geografiska betec kningar. Denna typ av register för andra 
produkter än jordbruksprodukter kan förvaltas på li knande sätt, eller delege ras till ett nytt eller 
befintligt EU-organ. 
 
Frågor: 
 
23 
 29. Om ett nytt system skulle utformas, anser du att det bör finnas ett registreringsförfarande 
för att skydda geografiska ursprungs beteckningar till a ndra produkter än 
jordbruksprodukter? 
30. Anser du att de potentiella kostnaderna för et t system för registrering av geografiska 
ursprungsbeteckningar uppväger kostnaderna  för ett system utan registrering? 
31. Anser du att registreringen bör inbegripa ett nationellt inslag, t.ex. att kontrollera 
förenlighet med produktspecifikationer, faststäl lt geografiskt område, kvalitet, anseende 
osv? 
 
 
 
5.3. Processens innehåll 
 
5.3.1. Vem får söka? 
 
Om ett förfarande för registrering av geograf iska ursprungsbeteckninga r på EU-nivå skulle 
införas, vore den första frågan att faststä lla vem som ska ha rätt att ansöka om skydd. 
I det nuvarande systemet med geografiska ursp rungsbeteckningar på EU-nivå kan, vanligtvis 
en grupp producenter (eller, i unda ntagsfall en enskild producent)  ansöka om registrering av 
ett namn för geografiska ursprungsbeteckninga r som hänför sig till områden inom eller 
utanför EU. Det finns inga skäl som motiverar ett annat tillvägagångssä tt för andra produkter 
än jordbruksprodukter. 
Resultaten av studien visar att i vissa medlemsstater kan handel skammare, lokala samhällen, 
statliga organ eller konsumentorganisati oner ansöka om s kydd av geografiska 
ursprungsbeteckningar.48 Att göra det möjligt för konsumentorganisationer och offentliga 
myndigheter att söka skydd för geogra fiska ursprungsbete ckningar kan höja 
produktspecifikationens kvalitets aspekter. Producenterna måste doc k fortsätta att vara direkt 
involverade i fastställandet av reglerna som ska tillämpas på deras produktionsprocess.49  
 
Frågor: 
32. Om ett nytt system skapas, bör producentern a och deras organisationer vara de enda 
som har rätt att ansöka om att registrera  andra produkter än jo rdbruksprodukter genom 
geografiska ursprungsbeteckni ngar, eller bör andra organ tillåtas att ansöka? Om ja, 
vilka? 
33. Bör enskilda producenter tillåtas att ansöka?  
 
 
5.3.2. Invändande mot en registrering av en geografisk ursprungsbeteckning 
 
För ett systems trovärdighet och rättssäkerhet verkar det viktigt att göra det möjligt för 
berörda parter att invända mot regist reringen av ett märke som geografisk 
                                                            
48 Studien, s. 302.  
49Ibid, s. 303.  
 
24 
 ursprungsbeteckning. Invä ndningen kan först garanter a att den geografiska 
ursprungsbeteckningen uppfyller de villkor som kr ävs (t.ex. att det inte är ett generiskt namn) 
och att det skydd som ska beviljas inte äventyrar redan befintliga  rättigheter (t.ex. likalydande 
ursprungsbeteckningar och varumärken). I EU:s  jordbrukslagstiftning medges för närvarande 
invändningar från medlemsstaternas eller tredjeländers myndigheter, eller från en fysisk eller 
juridisk person med ett legitimt intresse so m är etablerad i ett tr edjeland, eller som är 
etablerad eller bosatt i en annan medlemsst at än den från vilken den geografiska 
ursprungsbeteckningen lämnades in.50 
 
Fråga: 
34. Om ett nytt system skapas, instämmer du i a tt en invändningsprocess bör införas och att 
det ska vara öppet för samma typ av berörda parter som under de jordbruksmässiga 
reglerna för geografiska  ursprungsbeteckningar?  
 
5.3.3. Avgifter 
 
I världen globalt sett finns det vanligtvis finns en  avgift för registrering av varumärken och 
patent, vilket rapporterats i den studie som gjor ts. Nio nationella myndigheter tar ut avgifter 
för registrering av geogra fiska ursprungsbeteckningar51, vilket efter Kroatiens anslutning 
utvidgats till tio nationella myndigheter. Avgift erna kan bidra till att täcka kostnaderna för 
hanteringen av registreringen av  geografiska ursprungsbeteckning ar, och de bidrar till att 
begränsa registreringsansökningar till allvarliga och solida affä rsprojekt. Å andra sidan kan 
avgifter avhålla särskilt småskaliga produc entgrupper från att använda systemet. 
Registreringen av geografiska ursprungsbeteck ningar på EU-nivå inom jordbrukssektorn är 
för närvarande kostnadsfria.52 
 
Frågor: 
35. Bör skyddet av andra produkter än jordbruksprodukter för geografiska 
ursprungsbeteckningar på EU-nivå genom registrering vara avgiftsbelagt?   
36. Vilken nivå för en registreri ngsavgift anser du vara rättvis?  
 
6. S KYDDETS OMFATTNING  
 6.1. Beviljad skyddsnivå  
För att åstadkomma de avsedda resultaten må ste det rättsliga skydd som beviljas erbjuda 
lämpligt skydd mot en rad beteenden och metode r som kan vara skadliga för innehavare av 
geografiska ursprungsbeteckning ar och konsumenterna. Detta s kydd får emellertid inte utgöra 
ett oberättigat hinder för konkurre nsen på den inre marknaden. 
                                                            
50Artikel 51.1 i förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalit etsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel. 
51Se bilaga I till studien.  
52 När det gäller jordbruksprodukter och livsmedel ges medlemsstat erna möjlighet att ta ut en avgift för att täcka sina 
kostnader för förvaltningen av syst emet på nationell nivå  (artikel 47 i förordning (EU) nr 1151/2012). 
 
25 
 I Trips-avtalet ges två typer av skydd: ett al lmänt system som fastställer miniminormer för 
skydd av alla typer av produkter (artikel 22) oc h ett särskilt system so m fastställer en högre 
skyddsnivå bara för vin och spritdrycker (artikel 23). 
Artikel 22 i Trips-avtalet innehåller en allm än skyldighet för WTO-medlemmarna att ge 
skydd mot vilseledande användning av en geografisk ursprungsbe teckning och mot 
användning som utgör illojal konkurrens. EU ha r redan beviljat ett mycket högre skydd av 
geografiska ursprungsbeteckningar för jordbr uksprodukter. Därför kan det vara svårt att 
motivera olika behandling för andra produkter än jordbruksprodukter om vi skulle utarbeta ett 
nytt system. Detta kan också ha en negativ inve rkan på EU:s strategi för att garantera ett 
bättre skydd för EU:s geografiska ursprungsbeteckningar i tredjeländer. 
I artikel 23 i Trips-avtalet föreskrivs emeller tid en mycket högre skyddsnivå, som kräver att 
medlemmarna i WTO hindrar all användning av en geografisk ursprungsbeteckning för att 
identifiera vin eller spritdryck er som inte har sitt ursprung på  den plats som framgår av den 
geografiska ursprungsbeteckningen, även om  varans verkliga ursp rung anges eller den 
geografiska ursprungsbeteckning en anges i översättn ing eller tillsammans med uttryck som 
”art”, ”typ”, ”stil”, ”imitation” . Vin och spritdrycker med ge ografiska ursprungsbeteckningar 
måste skyddas även om missbruk inte skul le medföra att allmänheten vilseleds. 
Sådant ökat skydd skulle innebä ra stora fördelar för produ center av andra produkter än 
jordbruksprodukter. De skulle också åtnjuta skydd av det namn som används i en översättning 
till alla officiella EU-språk eller åtföljs av uttryck som ”typ” och ”art”. Risken för tvister 
mellan producenter skulle doc k öka, eftersom det kan finna s konflikter inte bara om 
användningen av en geografisk ursprungsbe teckning, utan också i samband med 
användningen av vissa uttr yck och i översättning. 
 
Frågor: 
37. Vilken omfattning av skydd bör beviljas fö r andra produkter än jordbruksprodukter med 
geografiska ursprungsbe teckningar i EU?   
38.  Bör skyddet av andra produkter än jo rdbruksprodukter överensstämma med de 
skyddsåtgärder som redan ges till jordbruksprodukter med geografiska 
ursprungsbeteckningar på EU-nivå. Om  ja, hur nära bör de överensstämma?  
 
6.2. Övervakning och genomförande av rätten till geografiska 
ursprungsbeteckningar  
 
Geografiska ursprungsbeteckninga r är enligt sin rättsliga natur särskilda immateriella 
rättigheter, dvs. de är inte främst enskild priv at egendom utan de tillhör hela gemenskapen av 
producenter som uppfyller på förhand faststäl lda produktspecifikationer och som har en 
anknytning till ett geografiskt område. De kan oc kså omfatta vissa värden som är avgörande 
för hela gemenskapen, till exempel lokala tr aditioner och kulturarv . Av detta skäl har 
offentliga myndigheter ofta gett stöd till l okala producenter av produkter med geografiska 
ursprungsbeteckningar med att övervaka och genomdriva deras rättigheter. EU har till 
exempel fastställt ett skydd på eget initiativ för geografiska ursprungsbeteckningar, där de 
offentliga myndigheterna har ansvar för att införa  ett system för att kont rollera efterlevnaden 
av de rättsliga kraven och se till att systemet fungerar smidig t. Men att införa ett sådant 
system med geografiska ursprungsbeteckninga r till andra produkter än jordbruksprodukter 
 
26 
 skulle innebära ytterligare skyldigheter och generera kostnader för de offentliga 
myndigheterna. 
 
Fråga: 
39. Skulle du föredra ett system för att överva ka och genomdriva rätten till geografiska 
ursprungsbeteckningar till andra produkter än jordbruksprodukter, som uteslutande är 
privat, offentlig eller en bl andning av offentliga och privat a rättigheter? Förklara, om 
möjligt med beaktande av ändamålsenlighet och kostnader för åtgärder för att 
genomdriva rättigheterna.  
 
 
 
6.3. Varaktighet för geografiska ursprung sbeteckningar till andra produkter än 
jordbruksprodukter  
 
För vissa immateriella rättigheter, t.ex. patent, mönster och modeller, skulle upprätthållandet 
av ett monopol under en mycket lång period inte va ra till nytta för samhället. Som en följd av 
detta har deras rättsliga skydd en begränsad varakt ighet. Detta förefaller inte vara fallet för 
varumärken och geografiska ursprungsbeteckni ngar för att skydda vissa beteckningar. Ett 
registrerat gemenskapsvarumärke är exempelvis  giltigt i tio år från och med den dag då 
ansökan lämnades in, och det ka n förnyas på obestämd tid för yt terligare tioårsperioder. En 
enhetlig geografisk ursprungsbeteckning för jo rdbruksprodukter – syft et är att bevara 
regionala eller lokala tradit ioner och kunnande – skyddas på obestämd tid, utan krav på 
förnyelse. Merparten av medlemsstaterna som ha r inrättat ett sui generi s-system för att skydda 
geografiska ursprungsbeteckningar till andra produkter än jordbruksprodukter föreskriver 
också obegränsat skydd, utan behov av förnyelse. 
 
Fråga: 
40. Anser du att skyddet av geografiska urspru ngsbeteckningar till andra produkter än 
jordbruksprodukter ska vara begränsat eller med obegränsad varaktighet, med möjlighet 
till förlängning? Om du föreslår en begrän sad varaktighet, hur lång skulle den vara? 
 
 
7. E FTER REGISTRERINGEN  
 7.1. Avregistrering av skyddet  
Det kan finnas omständigheter under vilka det beviljade skyddet bör upphöra, även om 
skyddet av geografiska ursprungsbeteckningar har beviljats för en obegränsad period eller om 
den föreskrivna tidsfristen ännu inte har fö rflutit. Detta skulle kunna vara fallet med 
geografiska ursprungsbeteckningar till an dra produkter än jordbruksprodukter, om 
produkterna inte uppfyller de vill kor som anges i den relevanta sp ecifikationen eller om ingen 
produkt släpps ut på marknaden med geografis ka ursprungsbeteckningar under en betydande 
 
27 
 tidsperiod.53 En avregistrering skulle kunna förval tas av det organ som ansvarar för 
registreringen, eller altern ativt direkt av en domstol. Denna process skulle ge ytterligare ett 
kontrollinslag och bidra till den övergripande trovärdigheten i det pote ntiella systemet. Det 
kan emellertid skapa osäkerhet för innehavare av rättigheter och öka kostnaderna för det organ som ansvarar för processen. 
 
Frågor: 
41. Delar du uppfattningen att det bör finnas möjlighet att avregistrera en geografisk 
ursprungsbeteckning efter registrering? 
42. Vem bör tillåtas att avregistrera en geografisk ursprungsbeteckning? 
43. Om ett nytt system skulle införas, instämme r du i att ett avregist reringsförfarande bör 
införas, med samma villkor som för geografiska ursprungsbeteckningar för 
jordbruksprodukter? 
 
 
7.2. Potentiella konflikter mellan ge ografiska ursprungsbeteckningar och 
varumärken 
 
Ett tydligt förhållande skulle behöva fastställa s mellan ett potentiellt system med geografiska 
ursprungsbeteckningar till andra produkter än jordbruksprodukter och lagstiftning för 
varumärken för att undvika osäkerhet om det rättsliga läget och förväxling av motstridiga 
beteckningar. 
Den allmänna principen om immaterialrätt som tillämpas på varumärken, mönster och 
modeller, patent osv, är att den tidigare rättigheten har företräde (principen om ”first in time, 
first in right”, dvs. principen om  företräde). Att tillämpa denna princip på förhållandet mellan 
varumärken och andra produkter än jordbruksprodukter med geografiska 
ursprungsbeteckningar skulle kunna förenkla hela systemet. 
Ett enhetligt system med geografiska ur sprungsbeteckningar för jordbruksprodukter 
innehåller särskilda bestämmelser om förhå llandet mellan geografiska ursprungsbeteckningar 
och varumärken. De är följande: 
a) Ett redan befintligt varumärkes an seende kan förhindra att en geografisk 
ursprungsbeteckning registreras,  om registreringen av den ge ografiska ursprungsbeteckningen 
kan vilseleda konsumenterna i fråg a om produktens rätta identitet. 
b) Alla varumärken som inte ingår i denna situation och som ansökts om, registrerats eller 
etablerats genom användning i god tro före de n dag då ansökan om registrering av en 
geografisk ursprungsbeteckning på EU-nivå bör sa mexistera med den regi strerade geografiska 
ursprungsbeteckningen. 
c) Registrering av en geograf isk ursprungsbeteckning bör fö rhindra registrering av ett 
varumärke som ansöktes om efter den geografis ka ursprungsbeteckningen, om beviljandet av 
den skulle strida mot det skydd som beviljats den geografiska ursprungsbeteckningen. I detta 
fall bör nationella eller europeiska varumärkeskont or på eget initiativ vägra att registrera 
varumärket. 
                                                            
53 Artikel 54 i förordning (EU) nr 1151/2012.  
 
28 
 För att säkerställa tydlighet och enhetlighet på EU-nivå s kulle det kunna hävdas att samma 
regler bör gälla för skyddet av geografiska ursprungsbeteckningar till  andra produkter än 
jordbruksprodukter. 
 
Frågor: 
44. Anser du att geografiska ursprungsbeteckningar och varumärken bör omfattas av 
principen ”first in time, first in right” (dvs. principen om företräde)? 
45. Bör geografiska ursprungsbeteckningar under vissa omständigheter ha företräde över 
varumärken? Motivera ditt svar.  
 
 
 
 S LUTSATS  
 
Alla berörda parter uppmanas att inkomma med synpunkter på de frågor som tas upp i denna 
grönbok genom att svara på frågorna i den. Svar  bör skickas med e-post till följande adress 
och vara kommissionen tillhanda senast den 28 oktober 2014:  MARKT-CONSULTATION-
GIs@ec.europa.eu . 
Svaren kommer att offentliggöras på webbplatse n för GD Inre marknaden och tjänster om du 
inte begär något annat. Det är viktigt at t läsa de särskilda reglerna för skydd av 
personuppgifter som bifogas. Där informeras du om hur personuppgifter och svaren i det offentliga samrådet kommer att behandlas.