Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om "Styrelseformerna i EU - Vitbok"

(KOM(2001) 428 slutlig)

(2002/C 125/13)

Den 30 juli 2001 beslutade kommissionen att i enlighet med artikel 262 i EG-fördraget rådfråga Ekonomiska och sociala kommittén om "Styrelseformerna i EU - Vitbok".

Vid plenarsessionen den 12-13 september 2001 beslutade kommittén att i enlighet med artiklarna 11.4 och 19.1 i arbetsordningen inrätta en underkommitté med uppgift att utarbeta ett utkast till yttrande i ärendet.

Underkommittén antog sitt utkast till yttrande den 12 mars 2002. Föredragande var Ursula Engelen-Kefer, och medföredragande var Iríni Pári.

Vid sin 389:e plenarsession (sammanträdet den 20 mars 2002) antog kommittén följande yttrande med 75 röster för och 4 nedlagda röster.

1. Att forma det framtida Europa med förbättrade styrelseformer: Två reformer - en målsättning

1.1. I anslutning till en bred och välstrukturerad debatt lade Europeiska kommissionen fram sin vitbok om styrelseformer i EU den 25 juli 2001. I och med detta inledde man en av de betydelsefulla reformprocesser som kommissionens ordförande Romano Prodi aviserade i början av 2000. Målsättningarna var att - mot bakgrund av dagens fördrag - få till stånd en djupgående omstrukturering av Europeiska unionen och förenkla och förbättra EU-institutionernas politiska beslutsprocess och arbetssätt, i syfte att öka förståelsen för Europeiska unionen och föra unionen närmare medborgarna genom ökad öppenhet, samordning, överskådlighet och ansvarstagande.

1.2. För närvarande pågår de två reformprocesserna (diskussionen om Europeiska unionens framtid och debatten om styrelseformer) parallellt. Vid toppmötet i Laeken den 14-15 december 2001 beslutade man om sammansättningen i och den politiska dagordningen för det konvent som håller på att förbereda kommande regeringskonferens. I och med konventet har stats- och regeringscheferna gett ny fart åt utvecklingen av demokrati i Europa, eftersom medborgarna och deras representanter för första gången kommer att delta i de beslut som ligger till grund för utformningen av de framtida styrelseformerna i EU i en öppnare och mer demokratisk anda. Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, EU:s arbetsmarknadsparter och Regionkommittén har observatörsstatus i konventet. Detta ligger i linje med kommitténs roll som den institutionaliserade representanten för det organiserade civila samhället.

1.3. Europeiska ekonomiska och sociala kommittén välkomnar vitboken. Kommittén uppmanar kommissionen att så fort som möjligt genomföra de reformer som enligt vitboken krävs för goda styrelseformer. Det skulle innebära en möjlighet att dels visa allmänheten att åtgärder vidtas för att rätta till brister i utvecklingen och genomförandet av politiken, dels engagera människor i större utsträckning i detta arbete.

1.4. Vidare är reformer inför den kommande utvidgningen - som är den största någonsin i EU:s historia - och en fördjupning av Europeiska unionen mycket angelägna frågor. Värdefull tid går förlorad om kommissionen och andra institutioner inte förbättrar sin arbetsorganisation och sitt arbetssätt före nästa regeringskonferens 2004.

1.5. Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följer aktivt diskussionen om europeiska styrelseformer och är enligt Nice-fördraget den institutionaliserade(1) representanten för det civila samhället. EESK:s avsikt är dels att skapa nya samverkanseffekter mellan EU:s institutioner, dels att utveckla kommitténs roll som en grundläggande förbindelselänk mellan EU-institutionerna och det organiserade civila samhället. EESK välkomnar samarbetsprotokollet mellan kommittén och kommissionen av den 24 september där villkoren för samarbetet ligger i linje med förslagen om bättre europeiska styrelseformer.

1.6. Under de senaste tre åren har kommittén organiserat debatter(2) och avgett yttranden(3) särskilt inriktade på att kartlägga möjliga sätt att säkerställa ett effektivt deltagande från det organiserade civila samhällets sida. I tidigare yttranden har ett antal konkreta förslag på området lagts fram. Kommittén beklagar dock att kommissionen underlåtit att beakta ett antal av dessa förslag i sin vitbok.

1.7. I det här yttrandet om vitboken kommer vi att inrikta oss på de frågor som är viktigast för kommittén och där vi kan bidra med ett mervärde. Yttrandet fokuserar på tre frågor: Bättre styrelseformer - bakgrund och principer, förslag för att få till stånd ett större engagemang från det civila samhället och bättre styrelseformer, och EESK:s roll.

2. Varför måste styrelseformerna i EU förändras?

2.1. Europeiska unionen har visserligen redan åstadkommit oerhört mycket, men ändå anser många européer att avståndet till dem känns för långt av alla de orsaker som med rätta nämns i vitboken: misstro, brist på information, otillräckligt deltagande och dålig kunskap.

2.2. Brister i EU:s politiska målsättningar och åtgärder har också bidragit till medborgarnas skeptiska inställning. Det är viktigt att EU inte skapar alltför höga förväntningar som man inte kan leva upp till, eftersom det bara leder till misstro och skadar trovärdigheten. En förutsättning för att skapa en europeisk identitet är att medborgarnas gemensamma värderingar överförs i en effektiv gemenskapspolitik och att den ger påtagliga resultat för den enskilda människan. Euron illustrerar tydligt ovanstående resonemang. Det är intressant att konstatera med vilken entusiasm medborgarna tog till sig den nya valutan och aktivt bidrog till en lyckad övergång till euron.

2.3. EU-medborgarna efterlyser ett tryggt och stabilt Europa med ett socialt skyddsnät, sund ekonomisk verksamhet och respekt för miljön som bidrar till att skapa sunda arbets- och levnadsförhållanden och till att alla samhällsmedborgare får tillgång till basprodukter och bastjänster till skäliga priser. Dessa mål, som även innefattar respekt för medlemsstaternas kulturer, måste erkännas som gemensamma värderingar och fastställas - samt vid behov utvidgas - och fullföljas som sådana. Det är en förutsättning för att EU-medborgarna skall kunna inse fördelarna med en europeisk identitet och stödja den. Kommittén kommer att göra ytterligare insatser - särskilt i ljuset av utvidgningen och globaliseringen - för att öka allmänhetens medvetenhet om Europeiska unionens betydelse som värdegemenskap.

2.4. Det språk som används i EU bidrar inte heller till förståelsen för unionens arbete. Kommittén vill föreslå att kommissionens publikationer och gemenskapslagstiftningen hädanefter avfattas på ett mer lättförståeligt språk.

3. Styrelseprinciper i Europeiska unionen

3.1. Kommittén stöder till fullo de fem principerna för goda styrelseformer (öppenhet, delaktighet, tydlig ansvarsfördelning, effektivitet och konsekvens) och analysen i vitboken. Det är viktigt att dessa principer tillämpas på ett effektivt och ansvarstagande sätt. Kommittén vill emellertid betona att definitionen i vitboken inte är fullständig. Ansvarsfördelning innebär inte enbart att man tydliggör roller och ansvarsförhållanden, utan även att man klargör inför vem och på vilket sätt personer eller organ är ansvariga.

3.2. Utöver de fem principer som redan nämnts vill kommittén lyfta fram subsidiaritetsprincipen som den grundläggande och viktigaste principen för god förvaltning. Vi skulle än en gång vilja påpeka att det inte enbart rör sig om en administrativ teknik och spridning av makt. Subsidiaritetsprincipen utgår i grunden från individen och individens frihet och ansvar samt det samhälle individen lever i. Samhället skulle fungera bättre om medborgarna kände att de beslut som rör dem fattas på den nivå som är bäst lämpad för det. Vilken nivå som är mest lämplig bestäms inte enbart utifrån territoriella kriterier (EU-nivå, nationell nivå eller regional och lokal nivå), utan även utifrån funktionella kriterier baserade på sakkunskap (offentliga myndigheter, näringslivet, arbetsmarknadens parter och andra organisationer i det civila samhället). När man beslutar om vem som skall ingå i beslutsprocessen måste man dels ta hänsyn till den funktionella (horisontella) subsidiariteten, dels till den territoriella (vertikala) subsidiariteten. Dessa principer garanterar var för sig ökad närhet till medborgarna och ökad effektivitet och bör fungera parallellt och komplettera varandra. Ekonomiska och sociala kommittén utgör en kontaktpunkt mellan den territoriella och den funktionella subsidiariteten och bidrar därmed till en bättre förvaltning.

4. Förslag till förändring

4.1. Öppenhet och information

4.1.1. Kommittén välkomnar vitbokens förslag att vidta åtgärder för att skapa bättre insyn i EU-institutionernas arbetssätt och öka informationstillgången. Ju öppnare man redovisar den politiska beslutsprocessen på EU-nivå, desto lättare blir det för allmänheten och de politiska aktörerna i medlemsstaterna att bidra till utformningen av gemenskapens mål och åtgärder, att förstå helheten och att göra en rättvis bedömning. Det är givet att kommittén ställer sig positiv till varje ansträngning från kommissionens och andra EU-institutioners sida att göra de olika stegen i den politiska beslutsprocessen mer begripliga.

4.1.2. Kommittén vill påpeka att såväl Europeiska kommissionen som Europaparlamentet i stor utsträckning tillämpar denna princip och är villiga att delta i ett överskådligt och konstruktivt samarbete. Bristen på insyn i rådets arbete är dock oroväckande.

4.1.3. Kommittén har å sin sida vidtagit åtgärder för att göra sitt arbetssätt mer öppet för insyn och kommer att sprida information inte bara på gemenskapsnivå utan även i medlemsstaterna och kandidatländerna. Det kommer i enlighet med samarbetsprotokollet att ske i samarbete med kommissionen.

4.1.4. Att åstadkomma seriös information, öppenhet och fungerande kommunikation när det gäller EU-politiken är emellertid inte bara en uppgift för EU-institutionerna. Det är även ett åliggande för såväl de politiska aktörerna som det civila samhällets aktörer i medlemsstaterna. Därför stöder kommittén helhjärtat vitbokens uppmaning till medlemsstaterna att göra insatser för att främja informations- och meningsutbytet mellan europeiska, nationella, regionala och lokala myndigheter och det civila samhällets organisationer. Även i detta sammanhang kan EESK:s ledamöter bidra till att främja förståelsen för EU-frågor som de själv är engagerade i på olika nivåer i sina egna länder.

4.1.5. Det kräver att man utnyttjar all modern informationsteknik och att man bygger ut informationskanaler inom ramen för en interaktiv dialog med det civila samhället och dess organisationer. När det gäller de olika informationskanalerna måste man ta hänsyn till att utnyttjandet av den nya informationstekniken skiljer sig åt mellan medlemsstaterna. Vitboken innehåller ett antal förslag på detta område som kommittén stöder och som snarast borde genomföras.

4.1.6. När det gäller information till medborgarna vill kommittén framhålla betydelsen av utbildning, vilket inte uppmärksammas i vitboken. Både formella utbildningsanstalter (till exempel skolor, universitet och fortbildningscentrum) och icke-formella utbildningsanstalter (till exempel organisationer i det civila samhället, arbetsplatser eller fackföreningar) fyller en särskilt viktig funktion i detta sammanhang. Pedagogiska metoder som främjar aktivt deltagande och informellt lärande är mycket värdefullt. EU-medborgare i alla åldrar, barn som vuxna, bör få grundläggande kunskaper om EU - varför EU finns, vilka dess medlemmar är, hur beslut fattas, vilka frågor som faller inom Europeiska unionens ansvarsområde och vilka som inte gör det, hur medlemsstaterna medverkar i beslutsprocessen osv. Det kommer att bidra till att öka EU-medborgarnas förståelse och deras möjligheter att bedöma den information de får.

4.2. Det civila samhällets deltagande

4.2.1. Att engagera medborgarna på den politiska beslutsprocessens alla nivåer är en av de centrala målsättningarna i vitboken. Enligt vitboken bör detta inflytande utövas via det civila samhällets organisationsliv inom ramen för ett "strukturerat samrådsförfarande". Kommittén ställer sig entydigt bakom detta.

4.2.2. I vitboken tar man upp en rad organisationer som har en "särskild uppgift" inom det civila samhället. Man betonar att icke-statliga organisationer internationellt spelar en viktig roll inom utvecklingspolitiken. Däremot nämner man inte de organisationer som är aktiva på området för miljö- och konsumentskydd, sociala trygghetsfrågor, mänskliga rättigheter och kultur i begreppets vidaste bemärkelse. Denna till synes godtyckliga och ofullständiga uppräkning av ett mindre antal organisationer i det civila samhället återspeglar enligt kommitténs uppfattning inte verkligheten. Det är ytterst angeläget att ge medborgardialogen en definition, fastställa de kvalitativa och kvantitativa kriterierna för representativitet och göra en klar åtskillnad mellan den "civila dialogen" och den "sociala dialogen". Vi beklagar att man i vitboken inte har beaktat kommitténs tidigare förslag i denna fråga.

4.2.3. Representativitetskriterierna för urval av de organisationer som skall delta i den civila dialogen bör fastställas i syfte att säkerställa öppenheten och ett demokratiskt urvalsförfarande. Kommissionen beslutade att inte presentera några kriterier, som kommittén föreslog i sitt yttrande av den 25 april 2001.

4.2.4. I detta yttrande fastställer kommittén åtta kriterier, och vi skulle vilja lägga till ytterligare ett kriterium som avser öppenheten. För att kunna komma i fråga måste en europeisk organisation uppfylla följande krav:

- Ha en varaktig struktur på gemenskapsnivå.

- Ha direkt tillgång till medlemmarnas sakkunskaper och därmed snabb och konstruktiv rådfrågning.

- Företräda allmänna angelägenheter av europeiskt samhällsintresse.

- Vara sammansatt av organisationer som på respektive medlemsstatsnivå är erkända som representativa för de intressen de företräder.

- Ha representationsorganisationer i det stora flertalet av medlemsstaterna inom EU.

- Ha redovisningsskyldighet gentemot medlemmarna.

- Ha mandat att representera och agera på europeisk nivå.

- Vara oberoende och obunden av direktiv från andra parter.

- Vara öppen, i synnerhet beträffande finanserna och beslutsprocessernas struktur.

4.2.5. Kommittén föreslår åter att man diskuterar dessa kriterier med institutionerna och det civila samhällets organisationer som grund för ett framtida samarbete.

4.2.6. Kommittén fäster stor vikt vid att arbetsmarknadsparternas särskilda roll i det civila samhället blir kristallklar. Därför välkomnar vi att man i vitboken tydligt nämner denna särskilda roll och arbetsmarknadsparternas särskilda inflytande. Arbetsmarknadsparternas uppgift inom ramen för den sociala dialogen är ett utmärkt exempel på ett effektivt genomförande av styrelseprinciperna på gemenskapsnivå. Den europeiska sociala dialogen är av närmast lagstiftande karaktär i enlighet med artiklarna 137 och 138 i EG-fördraget. Den definieras tydligt vad gäller deltagare, befogenheter och förfaranden och har närmast konstitutionell status(4). Dess särprägel härrör från deltagarnas särskilda befogenheter och ansvar, vilka oberoende utövar sin roll. Därför kan inte deras roll och ansvar överföras till andra politikområden eller aktörer. Av denna anledning vill kommittén än en gång påpeka(5) att man bör göra en tydlig åtskillnad mellan begreppen "social" och "civil" dialog.

4.2.7. I detta sammanhang anser kommittén att det är av grundläggande betydelse att klargöra att EESK inte är ett forum för den sociala dialogen. Det är på intet sätt kommitténs uppgift att utgöra ett alternativ till arbetsmarknadsparterna. Kommittén finner sitt berättigande som institutionaliserad representant för det organiserade civila samhället i det faktum att samtliga ledamöter, på grund av sin sakkunskap, fått i uppdrag av representationsorganisationer i medlemsstaterna att spela en konstruktiv roll i utformningen av den europeiska politiken i allmänhet. Kommitténs mervärde ligger i att opinionsbildningen inom dess fyra väggar inbegriper samtliga aktörer i det civila samhället, även organisationer som inte ingår bland arbetsmarknadsparterna.

4.2.8. På grund av sin sammansättning och sin representativa roll i enlighet med Nicefördraget är kommittén utvald att spela en nyckelroll när det gäller att definiera och strukturera den civila dialogen. Kommittén har i åratal gått i bräschen för en offentlig demokratisk diskussion på gemenskapsnivå mellan det civila samhällets organisationer och har - som ett första bidrag till diskussionen - beskrivit den civila dialogens grundläggande drag(6). Kommittén anser att en sådan dialog är ett viktigt instrument vid tillämpningen av styrelseprinciperna (öppenhet, delaktighet, tydlig ansvarsfördelning, effektivitet och konsekvens). Dessutom skulle den civila dialogen, som en följd av principen om att utgöra ett offentligt forum, på ett grundläggande sätt bidra till att öka öppenheten och skapa ett offentligt europeiskt forum vilket är en förutsättning för en europeisk identitet.

4.2.9. Vidare konstaterar kommittén att vitboken förutsätter att det civila samhället är homogent, trots att det inte är fallet ens i de nuvarande medlemsstaterna. Situationen kommer att bli ännu mer komplicerad i och med den framtida utvidgningen. Medlemsstaternas roll när det gäller att utse ledamöter till EESK är därför mycket viktig, eftersom det gäller att se till att deras intressen och deras samhällsmodell finns företrädda i syfte att uppnå ett representativt och välavvägt organ för de ekonomiska och sociala delarna av det organiserade civila samhället i Europa.

4.2.10. Kommittén stöder kommissionens förslag att upprätta en databas på Internet med uppgifter om det civila samhällets organisationer i syfte att förbättra insynen och skapa struktur i dialogen mellan institutionerna.

4.2.11. Även om det civila samhället i framtiden kommer att få betydligt större inflytande över gemenskapspolitiken, står det klart att de offentliga myndigheterna även fortsättningsvis måste ansvara för utformningen av lagstiftningen inom ramen för en representativ demokrati. Lagstiftnings- och tillsynsmyndigheterna har det slutgiltiga ansvaret när det gäller att förena allmänhetens intresse med det civila samhällets särintressen och säkerställa att denna jämvikt upprätthålls

4.2.12. I samband med det växande antalet former och organ för samråd behövs tydliga bestämmelser och principer för att förbättra samordningen av EU:s samrådspolitik. Detta kommer att bli ännu viktigare i ljuset av den framtida utvidgningen. I detta syfte och för att öka insynen, effektiviteten och ansvarsskyldigheten insisterar kommittén på att kommissionen uppfyller sitt löfte att offentliggöra förteckningen över 700 tillfälliga samrådsorgan. Vidare stöder kommittén kommissionens avsikt att rationalisera det nuvarande samrådssystemet som bygger på ovannämnda organ.

4.2.13. Vidare välkomnar kommittén kommissionens förslag att anta en uppförandekod med minimikrav för samråd. Öppenhetsprincipen bör även utvidgas till själva samrådsprocessen. Resultaten från processen bör offentliggöras. Vi stöder kommissionens avsikt att ställa expertutlåtandena till allmänhetens förfogande.

4.2.14. När samrådet sker online blir frågan om representativitet och det inflytande yttrandena bör utöva i beslutsprocessen ännu mer angelägen. Kommittén anser att kriterierna för representativitet bör tillämpas och att villkoren beträffande insyn bör respekteras.

4.3. Bättre politik, lagstiftning och resultat

4.3.1. Kommittén stöder förslagen i vitboken att förenkla och påskynda EU:s lagstiftningsprocess, eftersom gemenskapsbestämmelserna blir alltmer invecklade och ibland har en tendens att ytterligare komplicera nationella bestämmelser i stället för att förenkla och harmonisera dem.

4.3.2. Å andra sidan har kommissionen i sin vitbok bortsett från att ökad medverkan från de politiska aktörernas sida på alla nivåer - inklusive det civila samhället - strider mot önskan om effektivare och snabbare utformning av politiken. Ökad demokrati kräver mer tid. Högre tempo i lagstiftningsarbetet kan medföra risker. Man bör uppnå jämvikt mellan tillräckligt samråd och effektiv lagstiftning.

4.3.3. Kommittén beklagar att kommissionen inte tagit tillräcklig hänsyn till de yttranden som kommittén har avgett i olika omgångar sedan oktober 2000 om förenklade bestämmelser på inre marknaden(7). På kommissionens uppmaning har kommittén också utarbetat ett förberedande yttrande(8) i frågan som ett bidrag till förberedelserna av den handlingsplan för regelförenkling som omnämns i vitboken. Kommittén ställer sig även bakom ett välstrukturerat förenklingsprogram med tydliga prioriteringar, konkreta tidsramar och instrument för övervakning och kontroll. Detta program bör grunda sig på en uppförandekod för EU-institutionerna. Hittills har enbart Europeiska ekonomiska och sociala kommittén antagit en sådan uppförandekod för förenkling.

4.3.4. När det gäller sätt att förbättra lagstiftningen och kombinera olika politiska instrument anser kommittén att behovet av lagstiftning på EU-nivå bör bedömas från fall till fall på basis av proportionalitets- och subsidiaritetsprinciperna. Man bör enbart ta till lagstiftning om det inte finns något bättre alternativ. De parter som i första hand berörs av åtgärden bör konsulteras när den lämpliga modellen har utvärderats.

4.3.5. Innan förslag till lagstiftning utarbetas måste man göra en systematisk och oberoende analys av effekterna och värdera fördelarna i förhållande till de kostnader som lagstiftningen innebär. Kommissionen har under de senaste 15 åren utarbetat effektstudier, dock med begränsad ändamålsenlighet eftersom det inte finns några garantier för att studierna är oberoende. Dessutom innehåller de inte några alternativ till lagstiftning och de har ofta bara intern spridning, trots att de egentligen borde publiceras systematiskt tillsammans med de aktuella förslagen till lagstiftning.

4.3.6. Utöver den analys som måste företas innan nya lagförslag kan utarbetas eller redan befintliga lagar kan ändras bör man även noggrant analysera konsekvenserna av den slutgiltiga, ändrade lagstiftningen. Ofta skiljer sig det slutresultat som lagstiftarna beslutar om i stor utsträckning från kommissionens ursprungliga förslag, och ibland blir lagstiftningen i slutändan både komplicerad, alltför oflexibel och kostsam.

4.3.7. Kommittén välkomnar vitbokens förslag beträffande utökad användning av de regleringsinstrument som finns som alternativ till lagstiftning. Inte desto mindre är vitboken främst inriktad på samreglering som ett av huvudalternativen för framtida reglering. Kommittén anser att samtliga alternativ till lagstiftning bör utvärderas och att man bör väga för- och nackdelar på lika villkor och på basis av objektiva kriterier. Man bör inte fästa särskild vikt vid en viss modell såvida inte just denna modell anses bäst lämpad för uppgiften och svarar mot den sakkunskap och det diskussionsforum man förfogar över samt de berörda parternas krav.

4.3.8. Kommittén betonar att sådana instrument som självreglering och frivilliga avtal kan vara mycket användbara. De har visat sig vara effektiva instrument som möjliggör såväl utvärdering som beslut och genomförande. Självregleringen får emellertid aldrig inkräkta på de grundläggande rättigheterna och inte heller på de principer som ligger till grund för byggandet av Europeiska unionen.

4.3.9. EESK ser positivt på att den öppna samordningsmetoden skall användas i större utsträckning. Denna metod får emellertid inte förväxlas med lagstiftningsförfarandet och det måste stå klart att den skall användas på områden som i första hand faller under medlemsstaternas ansvar. Medlemsstaterna skall agera utifrån en gemensamt avtalad politik som genomförs på grundval av nationella handlingsplaner, expertgranskning, utbyte av bästa praxis, benchmarking osv. Metoden används redan på områdena för social utslagning, sysselsättning, invandring, asylpolitik och social trygghet. Den respekterar till fullo subsidiaritetsprincipen och innebär att det skapas en ny balans mellan rättsliga och icke-rättsliga åtgärder. Kommittén varnar dock för onödig användning av metoden samt för risken för överlappande förfaranden och ökad byråkrati.

4.3.10. Kommittén påpekar dessutom att den öppna samordningsmetoden bör användas på andra områden där det anses lämpligt och att de instrument som används - gemensamma riktlinjer, nationella handlingsplaner och utbyte av välfungerande metoder - bör variera beroende på frågans karaktär och de målsättningar som fastställts. Kommittén anser dock att en grundförutsättning för att metoden skall kunna användas med framgång är att offentliga och systematiska utvärderingar görs av de framsteg som gjorts i medlemsstaterna.

4.3.11. Kommittén måste också anpassa sina arbetsmetoder till denna nya institutionella utveckling och spela en viktigare roll i sammanhanget. Det arbete som skall utföras gentemot ministerrådet och Europeiska rådet måste uppvärderas. Kommittén måste få bättre möjligheter att höras i samband med dokument som läggs fram för Europeiska rådet, och den bör även bli inbjuden till informella rådsmöten inom ramen för dess kompetensområden.

4.3.12. Kommittén skulle vilja förespråka viss försiktighet när det gäller inrättandet av oberoende tillsynsmyndigheter på EU-nivå. Innan en ny myndighet inrättas måste det finnas bevis för att den kommer att skapa ett tydligt mervärde och inte leder till ökad byråkrati och obefogade kostnader. Avsikten är inte att utöka befintliga administrativa strukturer med ytterligare en nivå, utan snarare att integrera dessa myndigheter i olika nätverk av sakkunniga och utnyttja samverkan mellan organ på regional och nationell nivå och gemenskapsnivå. Vidare bör myndigheternas organisation och verksamhet övervakas noga, eftersom det finns risk för att viktiga politiska riktlinjer utformas av dessa myndigheter och därmed undgår demokratisk kontroll. En följd av detta är att de inte bidrar till att minska det demokratiska underskottet.

5. Ekonomiska och social kommitténs roll när det gäller att göra medborgarna mer delaktiga

5.1. Varje institution kan ge sitt bidrag till att EU:s medborgare på ett effektivt sätt påverkar det europeiska projektet. Europeiska ekonomiska och sociala kommittén är i enlighet med Nice-fördraget det rådgivande organ som formellt företräder de ekonomiska och sociala aktörerna i det organiserade civila samhället. Kommittén spelar en nyckelroll i utformningen av gemenskapslagstiftningen och är en avgörande länk mellan EU och det organiserade civila samhället i medlemsstaterna, eftersom den fungerar som ett permanent och strukturerat forum för dialog och samråd.

5.2. Kommittén skulle vilja fästa särskild vikt vid tre utmärkande aspekter som bidrar med ett verkligt mervärde till skapandet av bättre styrelseformer i EU:

- För det första är kommittén van vid ett arbetssätt som främjar samförståndslösningar och syftar till att finna gemensamma intressen bland de skiftande intressena inom de organisationer i det civila samhället som är representerade i kommittén, även om dessa ibland inledningsvis är motstridiga. I samrådsprocessen har samtliga organisationer en tendens att betrakta sina särintressen som allmängiltiga. Kommitténs yttranden har utarbetats genom arbetsmetoder som bygger på "nedifrån-och-upp"-principen och återspeglar synteser av ståndpunkter och ett samförstånd som kommissionen, Europaparlamentet och rådet skulle kunna utnyttja för att säkerställa att rättsakterna utarbetas och antas med beaktande av allmänintresset.

- För det andra säkerställer utnämningen av EESK-ledamöter i medlemsstaterna, som sker på basis av vederbörandes erfarenheter och kunskap inom olika relevanta områden, att de inte enbart har den sakkunskap som krävs, utan att de även har stor kunskap om situationen i det egna landet. Det innebär att de har möjlighet att avge välgrundade, meningsfulla och väl avvägda yttranden och bedöma om olika gemenskapsåtgärder kommer att accepteras i hemlandet.

- För det tredje kan EESK-ledamöter bidra till att öka förståelsen för dessa åtgärder på hemmaplan och i en interaktiv dialog förklara för medlemmarna i de organisationer som de företräder hur EU påverkar EU-medborgarnas vardag. På så sätt bidrar de till den nödvändiga acceptansen av unionen.

5.3. Kommittén är det forum där den civila dialogen institutionaliseras. Kommittén är beredd att i samarbete med kommissionen(9) utveckla sin roll som forum för dialog och samråd och ser detta som ett effektivt sätt att i sitt arbete även integrera de delar av det organiserade civila samhället som för närvarande inte företräds i kommittén. Som omnämnts i det tidigare yttrandet organiserar kommittén redan offentliga hearingar och andra evenemang i detta syfte.

5.4. Som ett konkret bidrag till styrelseformerna i EU kommer EESK att fortsätta att arbeta för större samverkanseffekter mellan de europeiska institutionerna och verka för följande:

- Att i högre grad eftersträva att genomföra besluten i samarbetsprotokollet med Europeiska kommissionen.

- Att skapa liknande mekanismer för tätare samarbete med rådet i enlighet med vad som framfördes av den spanske ministern för Europafrågor vid ett anförande vid kommitténs plenarsession den 17 januari 2002.

- Att aktivt arbeta för att utveckla förbindelserna med Europaparlamentet i enlighet med den "Handlingsplan för kontakterna EESK-EP" som kommitténs presidium antog i oktober 2001(10) och Europaparlamentets resolution om Europeiska styrelseformer av den 29 november 2001(11).

6. Sammanfattning

6.1. Europeiska ekonomiska och sociala kommittén välkomnar vitboken om styrelseformerna i EU. EESK anmodar kommissionen att i vederbörlig ordning genomföra de reformer för ett sunt styrelsesätt som är nödvändiga för att stärka de europeiska medborgarnas tilltro till det europeiska projektet och för att bereda väg för den kommande utvidgningen och fördjupningen av Europeiska unionen.

6.2. Som den enda institutionaliserade företrädaren för det organiserade civila samhället driver EESK aktivt frågor som rör styrelseformerna i EU. Under de senaste tre åren har kommittén anordnat debatter och utarbetat flera yttranden med en rad konkreta förslag på området. Beklagligtvis har ett stort antal av dessa inte beaktats i kommissionens vitbok.

6.3. EESK stöder till fullo de fem principer för goda styrelseformer som föreslås av kommissionen. Utöver dessa principer skulle kommittén vilja framhålla subsidiariteten - såväl den territoriella (vertikala) som den funktionella (horisontella) - som den grundläggande och viktigaste principen för en god förvaltning. Kommittén utgör en förbindelselänk mellan den territoriella och den funktionella subsidiariteten och svarar därför för ett mervärde i de europeiska styrelseformerna.

6.4. Vi understryker behovet att skapa bättre insyn i EU-institutionernas - och särskilt rådets - arbetssätt. Såväl EU-institutionerna som aktörer på den politiska arenan och i det civila samhället i medlemsstaterna borde bidra med seriös och omfattande information om EU-politiken. Här fyller EESK en viktig funktion. För en effektiv information krävs moderna kommunikationskanaler och en interaktiv dialog.

6.5. Kommittén vill framhålla vikten av att EU-medborgarna via formella och icke-formella utbildningsinstitut får en grundlig utbildning i de grundläggande elementen i det europeiska bygget.

6.6. Kommittén stöder helhjärtat kommissionens plan att engagera det civila samhällets organisationer på den politiska beslutsprocessens alla nivåer inom ramen för ett "strukturerat samrådsförfarande", och välkomnar förslaget att anta en uppförandekod för samråd. Det föreligger emellertid ett omedelbart behov av att göra en tydlig åtskillnad mellan "civil dialog" och "social dialog", och att upprätta mätbara representativitetskriterier för urval av de organisationer i det civila samhället som skall delta i den civila dialogen. I detta syfte upprepar kommittén sitt förslag till kriterier för en representativ organisation.

6.7. Vad beträffar förbättrade bestämmelser ställer sig EESK bakom vitbokens förslag till förenkling av EU:s lagstiftning. I vitboken ges emellertid inga konkreta förslag på detta område, och där beaktas inte EESK:s olika yttranden om förenklade bestämmelser på inre marknaden. Förutom en förenkling efterlyser vi en systematisk och oberoende analys av effekterna och en oberoende utvärdering av alternativa lagstiftningsformer. Vi välkomnar en ökad användning av den öppna samordningsmetoden på områden som i första hand faller under medlemsstaternas ansvar. Kommittén måste anpassa sina arbetsmetoder till denna nya institutionella utveckling och spela en betydande roll i sammanhanget.

6.8. Vad gäller det mervärde som EESK ger i de europeiska styrelseformerna vill vi påpeka följande: Till stöd för beslutsprocessen inom institutionerna tillhandahåller kommittén en sammanfattning av strömningarna i det europeiska samhället. EESK-ledamöterna, som utsetts av medlemsstaterna, utgör en samlad sakkunskap på sina respektive områden och är också experter på situationen i sina hemländer. EESK-ledamöterna bidrar också till ökad förståelse för EU-politiken genom en interaktiv tvåvägsdialog på både EU-nivå och nationell nivå.

6.9. Kommittén är villig att i samarbete med kommissionen utveckla sin roll som forum för dialog och samråd. EESK kommer i högre grad att verka för att genomföra besluten i samarbetsprotokollet med Europeiska kommissionen och kommer att sträva efter att skapa liknande mekanismer för ett närmare samarbete också med rådet och Europaparlamentet.

Bryssel den 20 mars 2002.

Ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

Göke Frerichs

(1) Artikel 257 i EG-fördraget: "Kommittén skall vara sammansatt av företrädare för de olika ekonomiska och sociala grupperingarna i det organiserade civila samhället, särskilt företrädare för tillverkare, jordbrukare, transportföretag, arbetstagare, köpmän, hantverkare, fria yrken, konsumenter och allmänna samhällsintressen".

(2) Ett par exempel:

- Den sociala ekonomin och inre marknaden - 12 oktober 1999

- Första kongressen för det organiserade medborgarsamhället på europeisk nivå - 15-16 oktober 1999

- Att välja vår framtid: utformningen av EU:s sjätte miljöprogram - Synpunkter från det civila samhället - 7 mars 2001

- Euron - kan vi förutse alla reaktioner? - 14 maj 2001

- En strategi för hållbar utveckling i Europeiska unionen - Synpunkter från civila samhället och offentliga myndigheter - 26-27 april 2001

- Konferens om det organiserade civila samhället och styrelseformer i EU - 8-9 november 2001.

(3) Bland annat följande yttranden:

- Det organiserade medborgarsamhällets roll och bidrag vid byggandet av Europa, EGT C 329, 17.11.1999

- Regeringskonferensen 2000 - EU:s ekonomiska och sociala kommittés roll - EGT C 117, 26.4.2000

- Kommissionen och de enskilda organisationerna - För ett stärkt samarbete, EGT C 268, 19.9.2000

- Strategiska mål 2000-2005 - EGT C 14, 16.1.2001

- Det organiserade civila samhället och nya styrelseformer i EU - ett bidrag från kommittén till utarbetandet av vitboken - EGT C 193, 10.7.2001.

(4) Art. 137 och 138 I EG-fördraget.

(5) Bland annat följande yttranden:

- Det organiserade medborgarsamhällets roll och bidrag vid byggandet av Europa, EGT C 329, 17.11.1999

- Regeringskonferensen 2000 - EU:s ekonomiska och sociala kommittés roll - EGT C 117, 26.4.2000

- Kommissionen och de enskilda organisationerna - För ett stärkt samarbete, EGT C 268, 19.9.2000

- Strategiska mål 2000-2005 - EGT C 14, 16.1.2001

- Det organiserade civila samhället och nya styrelseformer i EU - ett bidrag från kommittén till utarbetandet av vitboken - EGT C 193, 10.7.2001.

(6) ESK:s yttrande EGT C 268, 19.9.2000, punkt 5.13.

(7) Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande om "Förenklade bestämmelser på inre marknaden (OIM)" (yttrande på eget initativ), Bryssel den 19 oktober 2000 (EGT C 14, 16.1.2001) och Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande om "Förenklade bestämmelser" (tilläggsyttrande) - Observationsgruppen för inre marknaden, Bryssel den 29 november 2001 (EGT C 48, 21.2.2002).

(8) Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande om kommissions meddelande "En bättre och enklare lagstiftning" (KOM(2001) 726 slutlig) av den 21 mars 2002.

(9) Som framgår av protokollet.

(10) DI 149/2001.

(11) I punkt 12 i denna resolution anges att Europaparlamentet "föreslår, med anledning av den inspiration som givits av kommissionen och Ekonomiska och sociala kommittén, att ett interinstitutionellt avtal om demokratisk rådplägning sluts, enligt vilket alla de tre institutionerna skall vara skyldiga att tillämpa gemenskapligt beslutade standarder och praxis för remissförfaranden på europeisk nivåer."