SV Europeiska unionens officiella tidning C 376/62

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om att tilldela byrån för harmonisering inom den inre marknaden (varumärken och formgivning) vissa uppgifter i samband med skyddet av immateriella äganderätter, bland annat att samla företrädare för offentlig och privat sektor i ett europeiskt observationscentrum mot varumärkesförfalskning och pirattillverkning”

KOM(2011) 288 slutlig – 2011/0135 (COD)

2011/C 376/11

Föredragande: Thomas McDONOGH

Den 15 juni 2011 och den 7 juni 2011 beslutade rådet respektive Europaparlamentet att i enlighet med artiklarna 114 och 118.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt rådfråga Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om

”Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om att tilldela byrån för harmonisering inom den inre marknaden (varumärken och formgivning) vissa uppgifter i samband med skyddet av immateriella äganderätter, bland annat att samla företrädare för offentlig och privat sektor i ett europeiskt observationscentrum mot varumärkesförfalskning och pirattillverkning”

KOM(2011) 288 slutlig – 2011/0135 (COD).

Facksektionen för inre marknaden, produktion och konsumtion, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 30 augusti 2011.

Vid sin 474:e plenarsession den 21–22 september 2011 (sammanträdet den 21 september) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 152 röster för, 1 röst emot och 4 nedlagda röster.

1. Synpunkter och rekommendationer

1.1 Kommittén välkomnar förslaget från kommissionen om förordningen för att förstärka det europeiska observationscentrumet mot varumärkesförfalskning och pirattillverkning genom att överlåta ansvaret för centrumets uppgifter till byrån för harmonisering inom den inre marknaden (BHIM). Observationscentrumets arbete är av stor betydelse för det europeiska skyddet av immateriella rättigheter och det behöver utökade resurser för att fylla sin funktion.

1.2 Kommittén utarbetar för närvarande ett separat yttrande om det meddelande som kommissionen nyligen antog, med ett förslag till en strategi för en inre marknad för immateriella rättigheter (1). Immateriella rättigheter möjliggör de tekniska och kommersiella innovationer som Europa kommer att vara beroende av för ekonomisk återhämtning och framtida tillväxt (2). Förvaltningen av immateriella rättigheter är också av stor betydelse för europeisk kultur och invånarnas livskvalitet.

1.3 Kommittén anser inte att Europa 2020-strategin för smart och hållbar tillväxt för alla kan genomföras utan en verklig inre marknad för immateriella rättigheter. Kommittén har förespråkat harmonisering av europeiska och nationella regler under många år, för att främja innovation, kreativitet och medborgarnas välfärd, och samtidigt stött initiativ som gör verk, varor och tjänster tillgängliga för så många människor som möjligt (3).

1.4 Kommittén ställer sig i huvudsak bakom den föreslagna förordningen som tilldelar BHIM uppgiften att förvalta det europeiska observationscentrumet mot varumärkesförfalskning och pirattillverkning, inklusive den verksamhet som rör upphovsrätt, närstående rättigheter och patent. EESK håller med om att förslaget att tilldela BHIM – en nuvarande EU-byrå – denna uppgift skulle låta observationscentrumet dra nytta av BHIM:s expertis vad gäller immateriella rättigheter, resurser och finansiering och snabbt få igång sin verksamhet. Kommittén är också nöjd med att detta skulle vara en kostnadseffektiv lösning sett till budgeten.

1.5 Kommittén stöder i princip förslaget att utvidga BHIM:s uppgifter beträffande observationscentrumet till att inkludera utbildning av allmänheten och verkställande myndigheter om betydelsen av immateriella rättigheter och hur de bäst kan skyddas, forskning om förfalskning och regelverk för immateriella rättigheter, samt bättre utbyte av online-information för att förbättra tillsynen över att bestämmelserna följs.

1.6 Kommittén är fast övertygad om att den bör ingå i listan över organisationer som bjuds in till möten i observationscentrumet i enlighet med artikel 4 i förordningen.

1.7 Kommittén insisterar starkt på att nämnas i artikel 8 tillsammans med rådet och Europaparlamentet som mottagare av utvärderingsrapporten om förordningens tillämpning.

1.8 De nationella byråerna för immaterialrättsliga frågor spelar en avgörande roll i arbetet med att ge immaterialrätten större betydelse. EESK välkomnar kommissionens syn på att företrädare för de nationella byråerna för immaterialrättsliga frågor ska räknas till de ”experter från offentliga förvaltningar, organ och organisationer från offentliga förvaltningar, organ och organisationer som arbetar med skyddet av den immateriella äganderätten” (artikel 4.1) som bjuds in till sammanträden i observationscentrumet.

1.9 Snabba, rättvisa och konsekventa lösningar på konflikter och påföljder för varumärkesförfalskning eller pirattillverkning skulle öka förtroendet för lagstiftningen om immateriell äganderätt och förbättra förutsättningarna för dess genomförande. Därför uppmanar EESK kommissionen att uttryckligen – i artikel 2 – ge observationscentrumet i uppdrag att bidra till bättre kunskap och förståelse för goda metoder inom konfliktlösning i anslutning till immateriell äganderätt. Detta kunde åtföljas av hänvisningar till lämpliga rättsfall i medlemsstaterna. Samtidigt får man dock inte hindra att talan kan väckas vid behörig domstol.

1.10 Kommittén ser fram emot att i sinom tid ge mer utförliga synpunkter på EU:s hantering av kollektiva rättigheter. BHIM kunde dock kraftigt bidra till att skapa positiva attityder till genomförandet av upphovsrätten genom att samla in information om olika metoder vid upphovsrättsorganisationer runtom i EU. EESK uppmanar kommissionen att överväga att införa en sådan formulering i förordningens artikel 2.

2. Bakgrund

2.1 Immateriella rättigheter som utgörs av såväl patent, varumärken, formgivning och geografiska beteckningar som upphovsrätt och närstående rättigheter (för utövande konstnärer, framställare och programföretag), är av grundläggande betydelse för EU:s ekonomi och en viktig drivkraft för dess fortsatta tillväxt.

2.2 Värdet av EU-ländernas tio största varumärken uppgick i genomsnitt till nästan 9 % av BNP 2009. Upphovsrättsbaserade kreativa industrier såsom mjukvaror, bok- och tidningsutgivning, musik och film, bidrog med 3,3 % av EU:s BNP 2006 och innefattar omkring 1,4 miljoner små och medelstora företag, som ger 8,5 miljoner arbetstillfällen. Sysselsättningen inom kunskapsekonomins industrier ökade med 24 % mellan 1996 och 2006, jämfört med 6 % för andra industrier.

2.3 Flera studier som publicerats av näringslivet och internationella organisationer bekräftar den stadiga tillväxten av handel med förfalskade och pirattillverkade varor och slår fast att den — markant minskar investeringarna i innovation och förstör arbetsillfällen (4), — hotar europeiska konsumenters hälsa och säkerhet (5), — skapar allvarliga problem för europeiska små och medelstora företag (6), — resulterar i förlorade skatteintäkter p.g.a. lägre deklarerad försäljning (7), — är attraktiv för organiserad brottslighet (8).

2.4 År 2009 inrättade rådet (9) och kommissionen (10) ett europeiskt observationscentrum mot varumärkesförfalskning och pirattillverkning för att sprida kunskap om överträdelser av den immateriella äganderätten, (i fortsättningen kallat ”observationscentrumet”).

2.5 Observationscentrumet är ett expertcentrum för insamling, övervakning och rapportering av information och andra uppgifter som hänför sig till intrång i immateriella rättigheter. Det är en plattform för samarbete mellan företrädare för nationella myndigheter och berörda parter, där de kan utbyta idéer och sakkunskap om bästa praxis, utveckla gemensamma genomförandestrategier samt utfärda rekommendationer till politiska beslutsfattare.

2.6 Även om det finns ett växande behov av ökade insatser från observationscentrumet, finns inget utrymme för att utöka dess befogenheter och utveckla dess operationella verksamhet, eftersom båda kräver en hållbar infrastruktur vad gäller mänskliga resurser, finansiering och IT-utrustning samt tillgång till nödvändig expertis.

2.7 Kommissionen har föreslagit en ny ingående strategi för immateriella rättigheter (11) som en del av en övergripande agenda för hållbar utveckling och sysselsättning på den inre marknaden och för att öka EU:s konkurrenskraft på global nivå. Strategin är ett komplement till och en viktig del av Europa 2020-strategin, Inremarknadsakten (12) och den digitala agendan för Europa.

2.8 I ett nyligen offentliggjort meddelande, som kommittén håller på att utarbeta ett separat yttrande om, lägger kommissionen fram planer för en inre marknad för immateriella rättigheter (13). Förordningen, som syftar till att förstärka det europeiska observationscentrumet mot varumärkesförfalskning och pirattillverkning genom att överlåta ansvaret för centrumets uppgifter till byrån för harmonisering inom den inre marknaden (BHIM), är ett av de första resultaten av den nya strategin. Detta kommer att tillåta observationscentrumet att utöka räckvidden av sina åtgärder och dra nytta av BHIM:s immaterialrättsliga expertis och goda facit beträffande varumärken och formgivning.

2.9 I artikel 2 i den föreslagna förordningen finns en uttömmande förteckning över uppgifter och verksamheter som ska anförtros BHIM. Bland dessa märks en förstärkning av genomförandekapaciteten runt om i unionen, en förbättring av allmänhetens kunskaper om följderna av överträdelser av den immateriella äganderätten och främjande av en allmänt positiv anda för att trygga ett effektivt genomförande.

2.10 Kommissionen gjorde en konsekvensbedömning av de olika möjligheterna att öka observationscentrumets kapacitet att möta de krav som den nya strategin för skydd av immaterialrättsliga rättigheter ställer. (14) Den kom fram till att det vore att föredra att föra över observationscentrumet till BHIM, eftersom BHIM har tillräcklig finansiering och lämpliga strukturer och kommer att kunna verka för observationscentrumets målsättning så fort det grundläggande regelverket har ändrats.

3. Kommentarer

3.1 EESK är en organisation som företräder olika ekonomiska och sociala intressen i EU, bl.a. genom aktörerna i det civila samhället. Genom att samordna olika synsätt och erfarenheter bland ledamöterna kan denna unika institution spela en viktig roll i övervägandet och formuleringen av politiken. Dessutom är kommittén djupt engagerad i skyddet av immateriell äganderätt och har i många år oförtröttligt arbetat för att utforma en europeisk politik i frågan. Kommittén är därför överraskad och besviken över att ha uteslutits från listan med organisationer som bjuds in till möten i observationscentrumet i den föreslagna artikel 4 i förordningen. Detta utelämnande bör rättas till i syfte att ge EESK möjlighet att bidra till observationscentrumets arbete och till det kunnande som växer fram vid centrumet.

3.2 Observationscentrumets sammansättning bör inbegripa företrädare från olika organisationer i det civila samhället, bl.a. arbetsgivarorganisationer, fackföreningar, upphovsrättsorganisationer och konsumentorganisationer.

3.3 Kommittén insisterar även starkt på att nämnas i artikel 8 tillsammans med rådet och Europaparlamentet som mottagare av utvärderingsrapporten om förordningens tillämpning.

3.4 De negativa följderna av bristfällig hantering och svagt genomförande av immateriella rättigheter innefattar finansiering av kriminella nätverk och terrorism. Penningtvätt och förfalskning är kriminella handlingar som kraftfullt måste bekämpas. Observationscentrumets verksamhet måste omfatta undersökningar om det kriminella beteendets natur och omfattning.

3.5 Ett konsekvent skydd av de immateriella rättigheterna kräver ett genuint stärkt och utökat administrativt samarbete för att bekämpa varumärkesförfalskning och pirattillverkning samt att man bildar ett fungerande partnerskap för att förverkliga en gränslös inre marknad. För det ändamålet måste man också inrätta ett effektivt nätverk av kontaktpunkter över hela EU.

3.6 Medborgare och företag i alla medlemsstater har rätt att veta vilken organisation som ska kontaktas då man behöver information och stöd i försvaret av immateriell äganderätt. De nationella byråerna för immaterialrättsliga frågor bör av observationscentrumet utses till en första kontaktpunkt i varje medlemsstat för frågor om tillämpning av immateriell äganderätt.

3.7 Med tanke på att subsidiaritetsprincipen bör tillämpas, kunde medlemsstaterna se till att de nationella byråerna finns med bland de organisationer som bjuds in till observationscentrumets sammanträden i enlighet med artikel 4.1 i förordningen. Byråerna skulle bidra med praktisk sakkunskap i observationscentrumet och förbättra förutsättningarna för genomförande i hela EU.

3.8 Samtliga behöriga organ och samtliga nationella byråer för immateriella rättigheter måste ha tillträde till ett effektivt och snabbt elektroniskt nätverk för utbyte av information om överträdelser av immateriella rättigheter. Att upprätta detta nätverk bör vara en prioritering för observationscentrumet.

3.9 Det är ofta svårt att lösa konflikter om immateriell äganderätt, varumärkesförfalskning och pirattillverkning. Med stöd i artikel 2.2 i den föreslagna förordningen skulle BHIM kunna belysa tvister om immateriell äganderätt med tidigare rättsfall och hjälpa till att förbättra tvistlösningsförfarandena i hela EU utan att hindra möjligheterna att väcka talan vid behörig domstol.

3.10 BHIM bör särskilt erbjuda stöd som är specifikt utformat för små och medelstora företag och industrier, som ofta drabbas av förfalskning, så att de blir bättre informerade om sina rättigheter. För att Europa 2020-strategin ska lyckas måste vi fokusera mer på att värna om nystartade företag och små och medelstora företag.

3.11 Förordningen anförtror BHIM vissa uppdrag i anslutning till immateriell äganderätt, bl.a. att verka för ett korrekt genomförande av immateriell äganderätt i hela EU och insamling av relevant information (bl.a. tidigare rättsfall), vilket kan bidra till att uppnå målet. Därför är det viktigt att BHIM sammanställer uppgifter om metoderna vid upphovsrättsorganisationer och om tidigare rättsfall om upphovsrättstvister. Tanken är att öka förståelsen för och medvetenheten om problem till följd av otillfredsställande regler.

Bryssel den 21 september 2011 Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande Staffan NILSSON

(1) KOM(2011) 287 slutlig ”En inre marknad för immateriella rättigheter”.

(2) Se: Europa 2020-strategin (KOM(2010) 2020 slutlig), den årliga tillväxtöversikten 2011 (KOM(2011) 11 slutlig), Den digitala agendan för Europa (KOM(2010) 245 slutlig), Inremarknadsakten (KOM(2011) 206 slutlig) och Innovationsunionen (KOM(2010) 546 slutlig).

(3) EGT C 116, 28.4.1999, s. 35; EGT C 155, 29.5.2001, s. 80; EGT C 221, 7.8.2001, s. 20; EUT C 32, 2.2.2004, s. 15; EUT C 108, 30.4.2004, s. 23; EUT C 324, 30.12.2006, s. 7; EUT C 256, 27.10.2007, s. 3; EUT C 182, 4.8.2009, s. 36; EUT C 218, 11.9.2009, s. 8; EUT C 228, 22.9.2009, s. 52; EUT C 306, 16.12.2009, s. 7; EUT C 18, 19.1.2011, s. 105; EUT C 54, 19.2.2011, s. 58.

(4) TERA Consultants, ”Building a Digital Economy”: mars 2010, http://www.iccwbo.org/bascap/id35360/index.html.

(5) Europeiska kommissionens GD skatter och tullar: EU:s tullrapport om säkerställande av skydd för immateriella rättigheter 2009, se http://ec.europa.eu/taxation_customs/resources/documents/customs/customs_controls/counterfeit_piracy/statistics/statistics_2009.pdf

(6) Technopolis (2007), ”Effects of counterfeiting on EU SMEs”, se

http://ec.europa.eu/enterprise/enterprise_policy/industry/doc/Counterfeiting_Main%20Report_Final.pdf.

(7) Frontier Economics, (maj 2009), ”The impact of counterfeiting on Governments and Consumers”:

http://www.iccwbo.org/uploadedFiles/BASCAP/Pages/Impact%20of%20Counterfeiting%20on%20Governments%20and%20Consumers%20-%20final%20doc.pdf-%20Final%20doc.pdf

(8) UNICRI, ”Counterfeiting: a global spread”, 2008, http://counterfeiting.unicri.it/report2008.php.

(9) Rådets resolution av den 25 september 2008 (EUT C 253, 4,10.2008 s. 1).

(10) Kommissionens meddelande av den 11 september 2009 om att stärka säkerställandet av skydd för immateriella rättigheter på den inre marknaden, KOM(2009) 467 slutlig.

(11) KOM(2011) 287 slutlig, ”En inre marknad för immateriella rättigheter”.

(12) KOM(2011) 206 slutlig, ”Inremarknadsakten – Tolv åtgärder för att stimulera tillväxten och stärka förtroendet för inre marknaden – Gemensamma insatser för att skapa ny tillväxt”.

(13) KOM(2011) 287 slutlig.

(14) SEK(2011) 612 slutlig, ”Konsekvensbedömning åtföljande förslaget om ett regelverk som tilldelar byrån för harmonisering …”.