Under perioden 2016–2018 bör samarbetsramen inom ungdomsområdet fokusera på att skapa fler möjligheter för unga, särskilt dem som riskerar att hamna i ett utanförskap. Samarbetsramen bör förbättra ungas möjligheter att hitta kvalitativa jobb och delta i det sociala livet. EU-finansiering genom Erasmus+ kommer att komplettera det politiska samarbetet vad gäller arbete inom ungdomsområdet, volontärarbete och deltagande i demokratin. Andra verktyg såsom Europeiska socialfonden och sysselsättningsinitiativet för unga kommer att bidra med finansiering inriktad på att få in unga på arbetsmarknaden och utveckla deras humankapital.

Ungdomssysselsättning och anställbarhet låg även 2013–2015 högst upp på EU-agendan.

För att förbättra utbildningsresultaten har medlemsstaterna genomfört åtgärder under den europeiska planeringsterminen, i syfte att minska andelen ungdomar med enbart grundskoleutbildning och uppmuntra fler att fortsätta till högre utbildning i enlighet med huvudmålen för Europa 2020. Medlemsstaternas åtgärder fick stöd av både strategiramen för det europeiska utbildningssamarbetet och Erasmus+. Sedan 2012, när rådet utfärdade en rekommendation om erkännandet av icke-formellt och informellt lärande, har medlemsstaterna stegvis infört olika sätt för unga att till fullo utnyttja sådana kompetenser som inte ingår i det formella utbildningssystemet.

EU och medlemsstaterna åtog sig att minska ungdomsarbetslösheten genom att underlätta övergången från utbildning till arbete. Ungdomsgarantin som introducerades 2013 är ett strukturellt ramverk med målet att erbjuda unga arbete, en lärlingsplats, en praktik eller fortsatt utbildning inom fyra månader efter det att de slutar skolan eller blir arbetslösa. Europeiska socialfonden och sysselsättningsinitiativet för unga har minst 12,7 miljarder euro öronmärkta för att öka antalet unga som arbetar eller studerar. Mellan 2014 och 2020 kommer cirka 27 miljarder euro i finansiering från socialfonden att användas till utbildningsåtgärder. Unga kommer även att ha indirekt nytta av ungefär 11 miljarder euro från socialfonden som går till andra initiativ, t.ex. moderniserade arbetsförmedlingstjänster och stöd till egenföretagare. Målet med åtgärder inom sysselsättningsinitiativet för unga är att skapa samarbeten mellan olika institutioner och tjänster, och på så sätt hjälpa särskilt ungdomar som varken arbetar eller studerar.

Sedan 2013 har europeiska alliansen för lärlingsutbildningar fått stöd från den privata sektorn, och rådets rekommendationer om kvalitetskriterier för praktikprogram från 2014 har som syfte att främja inlärning av hög kvalitet och rättvisa arbetsförhållanden. Kommissionen har gjort det enklare för unga arbetssökande att hitta information genom Eures-systemet om jobberbjudanden och har även lanserat tjänsten ”Ditt första Eures-jobb”, en hjälp för unga som söker jobb utomlands.

Utöver EU:s säkerhetsagenda och Parisdeklarationen åtog sig medlemsstaterna att öka insatserna för att bättre inkludera alla unga i samhället och uppmuntra dem att delta i ännu högre grad. Genom åtgärder som t.ex. den europeiska ungdomsveckan har kommissionen fått in det civila samhället i arbetet kring inkludering, medborgarskap och interkulturell dialog. Alla de här frågorna kommer att få ytterligare finansiering via Erasmus+. Insatserna kompletterar det arbete som utförs av det EU-finansierade nätverket för kunskapsspridning om radikalisering (RAN). Nätverket understryker den förebyggande roll som utbildning och inlärning av kritiskt tänkande och demokratiska värden har i kampen mot radikalisering. Här har kommissionen satsat mer på att uppmuntra unga att tänka kritiskt kring extremistiska budskap och trycka på den betydelse som Erasmus+ kan ha för att stötta mobilitet i utbildningssyfte och skapa samarbeten mellan olika parter. På lång sikt kan detta göra unga motståndskraftigare mot extremistiska åsikter.

Specifika ungdomspolitiska åtgärder

EU-samarbetet fokuserar på social delaktighet och ungdomars medbestämmande, inklusive möjligheten att utnyttja sina rättigheter och delta i politiken. Rådet har efterlyst en starkare ungdomspolitik för målen inom Europa 2020-strategin, och har bekräftat att man tänker bli bättre på att inkludera unga som varken arbetar eller studerar och främja ungt företagande.

Ungdomsfrågor har varit en av EU-agendans huvudfrågor sedan 2013. En undersökning från kommissionen visade på hur viktigt ungdomsarbete är för unga i olika faser av livet. Under det andra europeiska konventet om arbete inom ungdomsområdet 2015 identifierade man de mest akuta utmaningarna och begärde en europeisk agenda för ungdomsarbete.

Eftersom unga inte längre deltar i samhället på traditionella sätt, har kommissionen tagit fram bevis på att unga fortfarande vill delta aktivt, men att de kräver fler – och nya – kanaler för detta. Nu är utmaningen för Europas politiker att se hur man bäst svarar på detta behov.

Erasmus+ – från politiska diskussioner till konkreta förändringar

Under 2014 lanserade EU Erasmus+, ett program för allmän utbildning, yrkesutbildning, ungdom och idrott. Programmet har en budget på 14,7 miljarder euro fram till år 2020 och ska hjälpa fyra miljoner ungdomar och pedagoger att flytta i utbildningssyfte. Av budgeten är 10 % öronmärkt för ungdomsverksamhet, och detta har finansierat deltagande i ungdomsutbyten för 400 000 unga och i Europeisk volontärtjänst för 100 000 unga. Det är en ökning på 80 % av finansieringen i jämförelse med det tidigare programmet Aktiv Ungdom.

Erasmus+ länkar samman politik och program på ett bättre sätt. Det finansierar strategiska partnerskap mellan utbildningsleverantörer och stimulerar till samarbeten mellan branscherna. Ungdomspasset har fortsatt att vara ett verktyg för att erkänna icke-formell och informell utbildning. Nationella ungdomsbyråer har levererat nästan 250 000 intyg sedan ungdomspasset infördes. För att ge ungdomspasset bättre effekt har rådet föreslagit att introducera det inom andra branscher och uppmuntra nationella verktyg för erkännande, inspirerade av ungdomspasset.

Bredare fokus

Kommissionen åtog sig att nå ut till unga på ett effektivare sätt, med hjälp av både nätverktyg och andra metoder, för att informera om de möjligheter som finns inom EU:s politik och olika program. Framför allt har kommissionen velat få in ungas åsikter och idéer. Europeiska ungdomsportalen hade 1,5 miljoner unika besökare 2014 och har därmed blivit en hörnsten i den här verksamheten. På portalen marknadsförs möjligheter att volontärarbeta inom EU, och via den kan man hitta information från Eures om jobberbjudanden och lärlingsplatser. Unga kunde 2015 lämna idéer till kommissionen genom ett idélabb under Europeiska ungdomsveckan. Aktiviteterna den veckan nådde 137 000 personer, och via sociala media nådde man ut till 1,2 miljoner unga.

Kommissionen ska fortsätta arbeta med utformningen och funktionaliteten hos Europeiska ungdomsportalen och andra webbplattformer. Den kommer att samarbeta ännu närmare med nätverk i direktkontakt med unga, till exempel Eurodesknätverket och dess 1 200 it-specialister.

3.2. Vad har medlemsstaterna gjort?

EU:s medlemsstater arbetar i allt större utsträckning med tvärgående ungdomspolitik och fokuserar framför allt på sysselsättning samt social och medborgerlig inkludering. Medlemsstaterna har genomfört flera åtgärder för att integrera unga på arbetsmarknaden, ofta som en del av aktiviteter inom ramarna för ungdomsgarantin och med stöd av finansiering från Europeiska socialfonden och sysselsättningsinitiativet för unga. Dessutom genomfördes under 2014 arton pilotprojekt i mindre skala med direktstöd från kommissionen. Alla medlemsstaterna har lämnat in genomförandeplaner för ungdomsgarantin. Framstegen utvärderas i samband med den europeiska planeringsterminen. De flesta medlemsstaterna har involverat ungdomsorganisationer, och två tredjedelar har inkluderat ungdomstjänster i de partnerskap som inrättats inom ramarna för ungdomsgarantin.

Som svar på oron för det växande utanförskapet bland unga har nästan alla medlemsstaterna genomfört åtgärder för att bättre inkludera unga som varken arbetar eller studerar. De flesta har åtagit sig att ge unga tillgång till tjänster av hög kvalitet, och 80 % av medlemsstaterna stöttade ungdomsarbete och ungdomscenter. Ungdomsarbetet har dock blivit lidande på grund av budgetnedskärningar över hela Europa, samtidigt som den växande andelen unga som riskerar fattigdom och socialt utanförskap gör att behovet av åtgärder är ännu större.

För att få unga att delta i samhället har 27 medlemsstater tagit fram verktyg för en dialog med de unga, 25 medlemsstater gav offentligt stöd till ungdomsorganisationer och två tredjedelar uppmuntrade till att använda verktyg på nätet och förbättrade möjligheterna att föra debatt. Även om medlemsstaterna har försökt att involvera unga inom hela det socioekonomiska spektrumet är deltagandet fortfarande lågt i vissa grupper, och politiker på alla nivåer behöver arbeta hårdare för att involvera de underrepresenterade grupperna.

4.Förvaltning och genomförande av samarbetsramen inom ungdomsområdet 2013–2015