Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Nödåtgärder för att stödja sysselsättning och inkomster under pandemikrisen

[Yttrande på eget initiativ]

(2021/C 517/03)

Föredragande: Cinzia DEL RIO

Beslut av EESK:s plenarförsamling 26.4.2021 Rättslig grund Artikel 32.2 i arbetsordningen Yttrande på eget initiativ Ansvarig sektion Sysselsättning, sociala frågor och medborgarna Antagande av sektionen 7.9.2021 Antagande vid plenarsessionen 22.9.2021 Plenarsession nr 563 Resultat av omröstningen (för/emot/nedlagda röster) 211/1/4

1. Slutsatser och rekommendationer

1.1 Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) stöder EU:s strategi för att hantera pandemikrisen, för återhämtning och resiliens i medlemsstaternas ekonomiska och sociala system samt hälso- och sjukvårdssystem och för att skydda produktionssystemet, sysselsättningen och inkomststödet till personer.

1.2 EESK stöder inrättandet av Sure som ett innovativt finansieringsinstrument för europeisk solidaritet för att bevara arbetstillfällen, tillhandahålla inkomststöd till arbetstagare och stödja företag samt som ett verktyg för integration och socioekonomisk resiliens i EU.

1.3 Kommittén understryker det sociala värdet av Sure, som genom utfärdandet av obligationer för att finansiera initiativ med sociala ändamål föregriper mekanismen i Next Generation EU-programmet.

1.4 EESK välkomnar Sure-åtgärderna, som genom att finansiera system för korttidsarbete, olika former av inkomststöd och företagsstöd har skyddat en fjärdedel av det totala antalet sysselsatta, bevarat arbetstillfällen och företagens produktionskapacitet och haft en positiv inverkan på ekonomin och arbetsmarknaden. Det bör dock noteras att dessa uppgifter inte i tillräcklig utsträckning visar vilka enskilda åtgärder som finansierats av de olika länderna, deras belopp och de kategorier av arbetstagare som omfattas av stödet.

1.5 EESK föreslår att man inrättar ett observationsorgan för Sures verksamhet under hela Sures löptid, med deltagande av arbetsmarknadens parter och andra organisationer i det civila samhället. Dess syfte skulle vara att övervaka och bedöma effekterna av de finansierade åtgärderna i de enskilda länderna, bland annat för att kartlägga modeller som skulle kunna användas i framtida system för korttidsarbete och inkomststöd i liknande krissituationer.

1.6 I tider av ekonomisk kris är snabba beslut och val en avgörande faktor. Av denna anledning uppskattar EESK hur snabbt kommissionen inrättade Sure och hur skyndsamt den på kort tid slutförde förhandlingarna med medlemsstaterna, vilket utgör ett bevis på dess förmåga att reagera på krisens allvar.

1.7 EESK rekommenderar att man kombinerar användningen av Sure med en aktiv arbetsmarknadspolitik och program för yrkesutbildning och omskolning som syftar till att skapa stabil sysselsättning av god kvalitet och bekämpa fattigdom bland förvärvsarbetande och fragmenterade och instabila former av arbete, som inte garanterar tillräcklig social trygghet och också påverkar de offentliga välfärdssystemen.

1.8 EESK anser att Sure är ett av de verktyg som är lämpliga för att skapa incitament för arbetsgivare att behålla arbetstagare trots minskad produktiv verksamhet. Åtgärder för att avsätta en del av arbetstiden till utbildning kan uppmuntras genom kollektivavtal. På så sätt kan företagen anpassa sina arbetstagares kompetens genom att avsätta en del av arbetstiden till utbildning, eftersom lönen bekostas av Sure under den del av arbetstiden som personalen deltar i utbildning.

1.9 EESK betonar att man måste fastställa och komplettera den europeiska sociala dimensionen på ett mer konsekvent sätt samtidigt som Europas konkurrenskraft på global nivå garanteras, bland annat med hänsyn till de nya utmaningarna med koppling till den gröna och digitala omställningen, med beaktande av de åtgärder som fastställs i handlingsplanen för den europeiska pelaren för sociala rättigheter, däribland åtgärderna och investeringarna till stöd för sysselsättning, utbildning och aktiv arbetsmarknadspolitik.

1.10 EESK stöder kommissionens meddelande om upphävande av stabilitets- och tillväxtpaktens allmänna undantagsklausul och efterlyser en ”övergång” till en reviderad och ombalanserad ram för ekonomisk styrning, som är inriktad på att främja produktiva investeringar. Det kommer att vara viktigt att hjälpa medlemsstaterna att göra sina offentliga finanser hållbara och därmed stärka förtroendet för investeringar.

1.11 EESK anser att arbetsmarknadsparternas stöd och deltagande är ett mervärde i den europeiska och nationella politiken. Deras medverkan även i de åtgärder som medfinansieras av Sure är därför av avgörande betydelse, bland annat med stöd av kollektivförhandlingar inom de specifika sektorer som drabbats hårdast av krisen. Det är dock mycket viktigt att arbetsmarknadsparternas medverkan är påtaglig och legitim, och inte bara en formalitet.

1.12 Kommittén är fullt medveten om de positiva resultat av Sure som lyfts fram i kommissionens rapport från mars 2021, och stöder förslaget om att Sure, i syfte att stödja arbetstagare och företag, ska konsolideras som ett verktyg för integration och socioekonomisk motståndskraft i EU i kristider som den nuvarande. Detta bör ske med utgångspunkt i den övervakning och utvärdering som utförs av det observationsorgan för Sures verksamhet som EESK föreslår ska inrättas.

1.13 EESK välkomnar kommissionens rekommendation (EU) 2021/402 ( 1 ) (Ease) där man antar en strategi att gradvis övergå från de nödåtgärder som vidtogs under pandemin till de nya åtgärder som behövs för att säkerställa en återhämtning med ökad sysselsättning, särskilt aktiva arbetsmarknadsåtgärder såsom tillfälliga anställningsincitament för utsatta grupper, möjligheter till kompetenshöjning och omskolning samt stöd till företagande, inklusive till den sociala ekonomin.

2. Inledning

2.1 Den pågående pandemin har allvarligt skadat den europeiska ekonomin. EESK välkomnar de ekonomiska och sociala åtgärder som EU har vidtagit genom extraordinära verktyg för att hantera effekterna av pandemikrisen, eftersom de utgör ett utmärkt tillfälle att utforma ett rättvisare och mer solidariskt Europa och en konkurrenskraftig social marknadsekonomi och även ta itu med de nya utmaningarna i samband med den gröna och digitala omställningen. Utöver Next Generation EU-planen omfattar dessa instrument — nationella åtgärder som antagits inom ramen för flexibiliteten i EU:s finanspolitiska regler, — nationella likviditetsstödåtgärder som godkänts enligt de tillfälliga och mer flexibla reglerna för statligt stöd, — en förstärkning av de krediter som garanteras av Europeiska investeringsbanken (EIB) till företag genom inrättandet av en ny garantifond, — Europeiska stabilitetsmekanismen (ESM), som infördes genom ändringar av Lissabonfördraget för att erbjuda villkorslösa lån på hälso- och sjukvårdsområdet, — det europeiska instrumentet för tillfälligt stöd för att minska risken för arbetslöshet i en krissituation (Sure).

2.2 Syftet med detta yttrande är att analysera inverkan av nödåtgärderna för att begränsa arbetslösheten samt stödja inkomster och företag, med särskild inriktning på Sure-instrumentet.

2.3 I april 2020 hade mer än 50 miljoner arbetstagare i olika europeiska länder inkluderats i program för korttidsarbete ( 2 ) eller liknande ad hoc-åtgärder för att hantera den partiella eller totala förlusten av arbetstid. Eurofound har registrerat 500 åtgärder, varav de flesta är inriktade på att stödja företag (35 %), stödja inkomster (utöver åtgärder för korttidsarbete, 20 %) och skydda sysselsättningen (13 %) ( 3 ) . Företagen inom tillverknings-, handels-, tjänste-, turism- och kultursektorerna har drabbats hårdast av krisen ( 4 )

2.4 Olika system för korttidsarbete, för att kompensera för timmar som inte arbetats, finns i de flesta europeiska länder och är det mest använda verktyget för att skydda arbetstillfällen under perioder av ekonomisk kris, eftersom de har positiva effekter för arbetstagare och företag. I en rapport från 2020 i samband med att Sure-programmet lades fram framhåller kommissionen att ”genom att undvika resursslösande uppsägningar kan system för korttidsarbete hindra en tillfällig chock från att få mer allvarliga och långvariga negativa konsekvenser för ekonomin och arbetsmarknaden i medlemsstaterna. Detta bidrar till att upprätthålla familjernas inkomster och bevara produktionskapacitet och humankapital i företagen och i ekonomin som helhet” ( 5 )

2.5 I länder där sådana program redan fanns har regeringarna vidtagit särskilda åtgärder för att underlätta tillgången, förenkla kriterierna för stödberättigande, utvidga täckningen och öka det ekonomiska stödet, dock med stora skillnader mellan länderna ( 6 )

2.6 Tack vare dessa åtgärder har företagen kunnat täcka arbetstidsförkortningen i linje med den minskade ekonomiska verksamheten till begränsade eller inga kostnader, vilket avsevärt minskat antalet arbetstillfällen som hotats på grund av bristande likviditet. I flera EU-länder var vissa kategorier av arbetstagare i atypiska anställningsformer inte stödberättigade, framför allt tillfälligt anställda och, i vissa fall, även arbetstagare som hyrs ut av bemanningsföretag och visstidsanställda, medan det offentliga stödet i andra länder har utvidgats till att inbegripa vissa former av egenföretagande ( 7 ) . Förfarandena och kriterierna för att få tillgång till dessa bidrag skiljer sig också åt mellan länderna vad gäller täckning, mottagare, varaktighet osv ( 8 )

2.7 System för korttidsarbete har bidragit till att förhindra avbrott i anställningsförhållandet, vilket är mycket kostsamt för företag och arbetstagare. Dessa åtgärder för att bevara arbetstillfällen under andra kvartalet 2020 minskade avsevärt förlusten av arbetstillfällen, från uppskattningsvis 12 % till 4 % i OECD-länderna. I EU visar uppgifterna att antalet officiellt anställda arbetstagare, men med noll arbetade timmar, fördubblades till 17 % under andra kvartalet 2020 jämfört med samma period 2019 ( 9 )

2.8 Sysselsättningskrisen har slagit särskilt hårt mot kvinnor och ungdomar, som ofta har atypiska avtal och lågavlönade arbeten och är mer utsatta för instabila anställningar som inte garanterar tillräcklig social trygghet. Dessutom utgör de en mycket stor andel av arbetskraften inom turism-, hotell- och restaurangsektorerna, som är särskilt hårt drabbade, samt kultur- och underhållningssektorerna och den ideella sektorn för sociala tjänster. Den ekonomiska återhämtningen måste också omfatta särskilda reformer och åtgärder som överenskommits med arbetsmarknadens parter för att ta itu med de köns- och åldersrelaterade ojämlikheter som även förekom redan före den rådande krisen och för att genomföra riktade insatser på kort, medellång och lång sikt ( 10 )

2.9 Utöver åtgärder för att kompensera för minskad arbetstid har flera länder vidtagit skyddsåtgärder mot uppsägningar i företag som får offentligt stöd i samband med system korttidsarbete. Detta gjordes både för att undvika missbruk under krisperioden och för att fastställa villkor för utnyttjandet av nationellt och europeiskt offentligt stöd, som ska användas för att undvika uppsägningar och tillfälligt stödja företag tills ekonomin återhämtat sig. I vissa länder fastställs i kollektivavtal ett förbud mot uppsägningar medan de tar emot offentligt stöd ( 11 )

2.10 Kollektivförhandlingar har spelat en viktig roll genom särskilda avtal och protokoll både för att möta och hantera hälsokrisen på arbetsplatserna och för att införa särskilda avtalsvillkor under pandemin. Dessa har ändrat både arbetets organisation och arbetsvillkoren (t.ex. Tyskland, Frankrike, Italien, Sverige, Spanien, Österrike och Danmark). I vissa länder har även andra former av företagsstöd införts (moratorium på lån, uppskov med eller tillfälligt upphävande av betalning av skatter, hyror eller sociala avgifter), som senarelägger betalningsåtaganden och är utformade för att stödja företag, särskilt små och medelstora företag, eller egenföretagare i syfte att bevara arbetstillfällen och tillhandahålla likviditet på kort sikt.

3. Sure: egenskaper, regelverk och första resultat

3.1 EU:s Sure-instrument är en tillfällig fond som ger ekonomiskt stöd i form av lån på förmånliga villkor på upp till 100 miljarder euro till medlemsstaterna för att bekämpa arbetslöshet samt stödja korttidsarbete och inkomster för alla arbetstagare. Fonden kommer att vara verksam till och med den 31 december 2022.

3.2 De obligationer som kommissionen för första gången emitterar inom ramen för Sure-instrumentet är ”sociala obligationer”, som garanterar dem som investerar i dessa obligationer att de mobiliserade medlen faktiskt är avsedda för sociala ändamål. Efterfrågan var tio gånger större än utbudet och säkerställde en konkurrenskraftig avkastning på marknaden.

3.3 Sedan instrumentet infördes har rådet, på grundval av kommissionens förslag, fördelat mer än 90 % av den totala anslagsramen till 19 medlemsstater ( 12 ) . Av dessa har 15 länder använt anslagen för att bidra till finansieringen av system för korttidsarbete eller liknande åtgärder och 14 har även finansierat åtgärder för att stödja egenföretagare.

3.4 Vissa länder har inte ansökt om Sure-medel. Regeringarna anför olika skäl till detta: I vissa länder var de tillgängliga nationella medlen tillräckliga för att täcka de ytterligare offentliga utgifterna i samband med den ökade arbetslösheten. Man kunde efterfråga ytterligare resurser på marknaden till lika fördelaktig ränta. I andra fall beror valet på kostnaderna för de administrativa förfarandena för att få tillgång till Sure, och andra länder har använt sig av de tillfälliga åtgärder som införts av kommissionen avseende budgetflexibilitet och statligt stöd ( 13 )

3.5 På grundval av medlemsstaternas rapporter uppskattar kommissionen i sin rapport från mars 2021 ( 14 ) att Sure stött mellan 25 och 30 miljoner arbetstagare under 2020, vilket motsvarar en fjärdedel av arbetskraften i de medlemsstater som tagit emot stöd från Sure. Det handlar om cirka 21,5 miljoner anställda och 5 miljoner egenföretagare. Dessutom har mellan 1,5 miljoner och 2,5 miljoner företag dragit nytta av detta instrument, vilket motsvarar 12–16 % av företagen i de medlemsstater som tagit emot stöd från Sure ( 15 )

3.6 I rapporten framhålls att offentliga stödsystem som finansieras genom Sure leder till minskade arbetskostnader för företagen och erbjuder hushållen ett alternativt inkomststöd, med bättre resultat än traditionella arbetslöshetsförmåner. Dessutom understryker kommissionen att systemen för sysselsättningsstöd är mer effektiva i de länder som redan hade nationella stödsystem för att mildra effekterna av arbetslöshet.

3.7 I slutet av 2020 hade 80 % av de totala planerade offentliga utgifterna för stödberättigande åtgärder redan realiserats. Nästan alla medlemsstater har redan använt eller planerar att använda hela det belopp som beviljats från Sure.

3.8 Medlemsstaterna har sparat cirka 5,8 miljarder euro i ränta genom att använda Sure i stället för att själva emittera statspapper, tack vare kommissionens höga kreditbetyg. Framtida utbetalningar kommer sannolikt att generera ytterligare besparingar.

4. Allmänna kommentarer

4.1 EESK stöder EU:s strategi för att hantera pandemikrisen, för att garantera återhämtning och resiliens i medlemsstaternas ekonomiska och sociala system samt hälso- och sjukvårdssystem och för att skydda sysselsättningen. EESK anser att strategin kommer att vara lämplig för att utforma och komplettera Europas sociala dimension, samtidigt som Europas konkurrenskraft på global nivå garanteras. I handlingsplanen för genomförandet av den europeiska pelaren för sociala rättigheter anges de åtgärder som bör vidtas för att uppmuntra de investeringar som behövs för en hållbar tillväxt för alla.

4.2 EESK har upprepade gånger betonat behovet av att uppnå större ekonomisk och social konvergens i EU. Syftet med detta är att stärka den europeiska sociala marknadsekonomins konkurrenskraft och se till att alla medborgare kan åtnjuta sina rättigheter till fullo och stödja uppbyggnaden av en arbetsmarknad som kan ta hänsyn till de förändringar som sker genom åtgärder och strategier som är förenliga med den europeiska pelaren för sociala rättigheter och den digitala och gröna omställningen. Det är mycket viktigt att medlemsstaterna på ett bra sätt utnyttjar det stöd de får från faciliteten för återhämtning och resiliens ( 16 )

4.3 Det är viktigt att bidra till tillväxt och produktivitet i hållbara företag, inklusive små och medelstora företag samt mikroföretag. Sure är ett av de verktyg som är lämpliga för att skapa incitament för arbetsgivare att behålla arbetstagare trots minskad produktiv verksamhet. Man bör också uppmuntra kollektivavtal om nya former av arbetstidsanpassning för att ge tillgång till utbildning samt stödåtgärder för företag som syftar till att främja bevarandet av arbetstillfällen, kompetens och fortsatta inkomster.

4.4 Sure utgör ett grundläggande instrument för att skydda arbetstagare och mildra pandemins allvarliga socioekonomiska konsekvenser för hela sysselsättningssystemet. Dels ger det ekonomiskt stöd till nationella system för korttidsarbete och liknande åtgärder, även vid fortsatta anställningsförhållanden, vilket skyddar arbetstillfällen och begränsar arbetslösheten och inkomstbortfallet för arbetstagare, dels reducerar det företagens kostnader för arbetslöshetsförmåner och sociala avgifter, eftersom de till stor del täcks av offentliga medel genom nödåtgärderna.

4.5 EESK uppskattar hur snabbt kommissionen utarbetade sitt förslag om att inrätta Sure samt de omedelbara förhandlingarna med medlemsstaterna, som slutfördes på bara några veckor. Med Sure understryks vikten av program för korttidsarbete och kortfristigt inkomststöd och uppmuntras medlemsstaterna att använda dem. Ett av målen för den europeiska planeringsterminen på medellång och lång sikt är att främja investeringar som syftar till full och stabil sysselsättning och till att ta itu med nya former av fattigdom, bland annat genom socialt hållbara strukturreformer.

4.6 EESK anser att det ekonomiska stöd i form av lån till förmånliga villkor som EU beviljar medlemsstaterna är viktigt, och välkomnar att de obligationer som kommissionen emitterar är ”sociala obligationer” för särskilda ändamål.

4.7 Finansieringen av system för korttidsarbete och olika former av inkomststöd har en positiv inverkan på ekonomin som helhet. De upprätthåller förhållandet mellan arbetsgivare och arbetstagare, vilket bidrar till att bevara arbetstagarnas kompetens och företagens produktionskapacitet och förhindrar att pandemins effekter får ytterligare negativa och långvariga effekter på ekonomin och arbetsmarknaden.

4.8 EESK anser att inrättandet av Sure är ytterligare ett steg mot ett solidaritetsbaserat system i EU som respekterar subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, eftersom det handlar om en form av europeisk säker tillgång som kan stärkas genom de europeiska obligationer som ska finansiera Next Generation EU-programmet ( 17 ) . EESK betonar att en viktig fördel med Sure är att man visar att EU vid behov kan skapa en utlåningskapacitet och emittera en ”gemensam säker tillgång” med hjälp av gemenskapsmetoden i stället för mellanstatliga avtal som för ESM och EFSF.

4.9 EESK anser att förfarandena för stöd och tillgång till Sure-medel bör ses över i syfte att förenkla de administrativa förfarandena och rapporteringsmekanismerna.

4.10 EESK rekommenderar att användningen av Sure kombineras med åtgärder med koppling till en aktiv offentlig politik och program för yrkesutbildning och omskolning som är till nytta för både arbetstagare och företag ( 18 ) . I detta sammanhang uppstår på nytt debatten om hur arbetsförmedlingarna kan göras mer effektiva även i kristider. Under perioder med ofrivilligt minskad arbetstid bör man uppmuntra utbildningsprogram med inriktning på omskolning eller på att stödja övergången till nya möjligheter till kvalificerat och stabilt arbete. Tyvärr är exemplen på aktiva åtgärder i detta sammanhang tämligen få ( 19 )

4.11 EESK anser att man bör säkerställa att Sure-insatserna i de enskilda medlemsstaterna omfattar alla anställda och alla former av egenföretagande och atypiskt arbete, som inte minst sysselsätter många ungdomar.

4.12 Av de begränsade uppgifter som står till förfogande kan man sluta sig till att arbetsmarknadens parter inte involverats av vare sig EU-institutionerna eller de nationella institutionerna i fastställandet av hur Sure skulle kunna användas på bästa sätt. EESK rekommenderar att en mekanism för fortlöpande samråd planeras.

4.13 EESK har tagit del av uppskattningarna av hur många personer och företag som fått stöd från Sure ( 20 ) , men noterar att dessa uppgifter inte i tillräcklig utsträckning visar vilka enskilda åtgärder som finansierats av medlemsstaterna och deras respektive budgetar, och inte heller vilken inverkan de har haft på förmågan att minska risken för arbetslöshet och skydda inkomsterna.

5. Särskilda kommentarer – vilken inverkan?

5.1 Pandemikrisen har satt EU:s ekonomiska och sociala system samt hälso- och sjukvårdssystem på hårt prov och har påverkat människors liv och företagens verksamhet, och därmed ökat ojämlikheten i alla länder och i vissa fall mellan olika länder. EESK anser därför att man måste fastställa och komplettera EU:s sociala dimension på ett mer fullständigt och sammanhållet sätt, med utgångspunkt i de åtgärder som fastställs i handlingsplanen för den europeiska pelaren för sociala rättigheter, samtidigt som Europas konkurrenskraft på global nivå måste garanteras.

5.2 EESK har redan påpekat ( 21 ) att man bör återuppta översynen av EU:s ram för ekonomisk styrning, som upphävdes fram till 2022 genom kommissionens meddelande av den 20 mars 2020 ( 22 ) . EESK stöder detta meddelande, i vilket man säger sig ha för avsikt att besluta om en framtida avaktivering av stabilitets- och tillväxtpaktens allmänna undantagsklausul på grundval av en övergripande bedömning av den ekonomiska utvecklingen baserad på kvantitativa kriterier. EESK efterlyser därför en ”övergång” till en reviderad och ombalanserad ram för ekonomisk styrning som är inriktad på välstånd, helst med förenklade regler och minskad procyklikalitet som återspeglar situationen efter pandemin. Det kommer att vara viktigt att hjälpa medlemsstaterna att göra sina offentliga finanser hållbara och därmed stärka förtroendet för investeringar.

5.3 EESK stöder antagandet av Sure, som utgör en av åtgärderna i det ekonomiska och sociala paketet för att motverka pandemins effekter. EESK anser Sure vara ett innovativt finansieringsinstrument som bidrar till europeisk solidaritet och som föregriper Next Generation EU-programmet genom att för första gången emittera sociala obligationer.

5.4 Sure har visat sig vara ett skyddsnät som kan trygga befintliga arbetstillfällen och bevara företag av olika slag, med respekt för de nationella befogenheterna i fråga om socialt skydd. De åtgärder för socialt skydd som antas inom ramen för Sure måste dock åtföljas av en aktiv arbetsmarknadspolitik för att skapa bra och stabil sysselsättning samt kompetensmatchningssystem i syfte att bekämpa fattigdom bland förvärvsarbetande och fragmenterade och instabila former av arbete, som inte garanterar tillräcklig social trygghet och också påverkar de offentliga välfärdssystemen.

5.5 EESK välkomnar kommissionens rekommendation om ”Ease-åtgärder”, som antogs som ett led i genomförandet av den europeiska pelaren för sociala rättigheter och som syftar till att på ett effektivt och aktivt sätt stödja sysselsättningen efter covid-19-krisen. I rekommendationen betonas det strategiska tillvägagångssättet för att gradvis övergå från de nödåtgärder som tillämpats under pandemin till nya åtgärder som behövs för att säkerställa en återhämtning med ökad sysselsättning, särskilt inom de gröna och digitala sektorerna. Effektiva strategier som främjar skapandet av arbetstillfällen av hög kvalitet och övergångar från ett arbete till ett annat bör åtföljas av välfungerande arbetsförmedlingar som tillhandahåller skräddarsytt stöd till arbetssökande, särskilt ungdomar, kvinnor och sociala entreprenörer.

5.6 För EESK är arbetsmarknadsparternas stöd och deltagande viktigt. Därför är det avgörande att de på både europeisk och nationell nivå är delaktiga i diskussionerna om, deltagandet i och förhandlingarna om de åtgärder som medfinansieras av Sure, med stöd av kollektivförhandlingar inom de specifika sektorer som drabbats hårdast av krisen. Det är dock mycket viktigt att arbetsmarknadsparternas medverkan är påtaglig och legitim, och inte bara en formalitet.

5.7 EESK anser att det är viktigt att påpeka att Sure-medlen också bör användas för att finansiera initiativ för att begränsa virusets spridning på arbetsplatser. Dessa initiativ bör omfatta hälso- och säkerhetsrelaterade åtgärder av förebyggande och skyddande karaktär i syfte att minska företagens kostnader för att anpassa produktionen till säkerhetsprotokollen.

5.8 EESK föreslår att man inrättar ett observationsorgan för Sures verksamhet under hela Sures löptid, som arbetsmarknadens parter och andra organisationer i det civila samhället kan delta i. Observationsorganets syfte skulle vara att övervaka och bedöma effekterna av de finansierade åtgärderna i de enskilda länderna, samt att utvärdera bästa praxis och de skyddssystem som används i respektive land för att kartlägga modeller som också skulle kunna användas i framtida system för korttidsarbete och inkomststöd i liknande krissituationer.

5.9 Kommittén är fullt medveten om de positiva resultat av Sure som lyfts fram i kommissionens rapport från mars 2021. Sure-programmet uppfyller de tillfälliga kriterierna i fråga om stöd till medlemsstaterna för att hjälpa arbetstagare och företag att ta sig igenom krisen, rädda arbetstillfällen och bana väg för ekonomisk och social återhämtning. EESK stöder förslaget om att Sure, i syfte att stödja arbetstagare och företag, ska konsolideras som ett verktyg för integration och socioekonomisk motståndskraft i EU i kristider som den nuvarande. Detta bör ske med utgångspunkt i den övervakning och utvärdering som utförs av observationsorganet för Sures verksamhet. Detta förslag följer av de diskussioner som förts av regeringar, arbetsmarknadens parter och ekonomiska aktörer, organisationer i det civila samhället, akademiker och sakkunniga i olika europeiska länder, och även inom kommissionen ( 23 )

5.10 I händelse av en ekonomisk kris uppmanar EESK EU-institutionerna att spela en mer ändamålsenlig och stödjande roll på det sociala området, särskilt genom att reglera och finansiera åtgärder till stöd för arbetstagare och företag. EU-institutionerna bör främja en offentlig debatt om inrättandet av ett permanent europeiskt system för arbetslöshetsåterförsäkring med en annan rättslig grund, med beaktande av tidigare EESK-yttranden ( 24 )

Bryssel den 22 september 2021. Christa SCHWENG Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

(1) Kommissionens rekommendation (EU) 2021/402 av den 4 mars 2021 om effektiva aktiva arbetsmarknadsåtgärder till följd av covid-19-krisen (Ease-åtgärder) (EUT L 80, 8.3.2021, s. 1).

(2) ”Covid-19: Implications for employment and working life”, Eurofound, mars 2021.

(3) ”Covid-19: Policy responses across Europe”, Eurofound, juni 2020.

(4) ”OECD Employment Outlook 2021”, kapitel 2.

(5) COM(2021) 148 final. ”Sure: läget efter sex månader”, 22 mars 2021. Se även Europaparlamentets briefing ”SURE Implementation”, april 2021.

(6) ”OECD Employment Outlook 2021”, kapitel 2, tabell 2.1 ”Job retention schemes in OECD countries”. Ibid. Eurofound.

(7) ”Covid-19: Policy responses across Europe”, Eurofound, juni 2020.

(8) Uppgifter från OECD, ETUI, kommissionen och Europaparlamentets faktablad.

(9) ”Covid-19: Policy responses across Europe”, Eurofound, juni 2020. Uppgifter från Eurostat som sammanställts av Eurofound.

(10) Kommissionens analys och Eurofound. Se även ”UN Women – ILO Joint Programme”, Policy tool, ”Assessing the gendered employment impacts of Covid-19 and supporting a gender-responsive recovery”, mars 2021.

(11) ETUI – Policy Brief No 7, 2020.

(12) COM(2021) 148 final. ”Sure: läget efter sex månader”, 22 mars 2021. Se även Europaparlamentets briefing ”SURE Implementation”, april 2021 och kommissionens webbplats om Sure för uppdateringar om tilldelningen till medlemsstaterna.

(13) Eurofound, ibid., kapitel 3, 2021.

(14) COM(2021) 105 final, ”Meddelande från kommissionen till rådet – Ett år efter utbrottet av covid-19: finanspolitiska insatser”.

(15) COM(2021) 148 final. ”Sure: läget efter sex månader”, 22 mars 2021. Se även Europaparlamentets briefing ”SURE Implementation”, april 2021.

(16) EESK:s resolution ”Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs bidrag till Europeiska kommissionens arbetsprogram för 2022” (juni 2021) (EUT C 341, 24.8.2021, s. 1).

(17) Christina Kattami, Protecting employment in 2021 and beyond: What can the new SURE instrument do?, ELIAMEP Policy Paper, 2021; L. Andor, ”Protecting Jobs and Incomes in Europe: Towards an EU Capacity for Employment Stabilisation in the Pandemic Period”, 2021, i Caetano J., Vieira I., Caleiro A., New Challenges for the Eurozone Governance.

(18) ”Covid-19: Implications for employment and working life”, Eurofound, mars 2021.

(19) ”OECD Employment Outlook”, kapitel 2.5, ”Combining job retention policies with job reallocation”, 2021, och Eurofound, ibid. med exempel på åtgärder som vidtagits i vissa länder.

(20) COM(2021) 148 final.

(21) EESK:s resolution ”Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs bidrag till Europeiska kommissionens arbetsprogram för 2022”, antagen vid plenarsessionen i juni 2021 (EUT C 341, 24.8.2021, s. 1).

(22) COM(2020) 123 final.

(23) Se Christina Katami, Protecting employment in 2021 and beyond: what can the new SURE instrument do?, ELIAMEP Policy Paper, 2021; L. Andor, ”Protecting Jobs and Incomes in Europe: Towards an EU Capacity for Employment Stabilisation in the Pandemic Period”, 2021, i Caetano J, Vieira I., Caleiro A., New Challenges for the Eurozone Governance och rapport från kommissionen och Eurofound + OECD. ”Covid-19: Implications for employment and working life”, Eurofound, mars 2021. COM(2021) 148 final. ”Sure: läget efter sex månader”, 22 mars 2021. Se även Europaparlamentets briefing ”SURE Implementation”, april 2021.

(24) EESK:s yttrande om gemensamma miniminormer (EUT C 97, 24.3.2020, s. 32); Beblavy Miroslav, Karolien Lenaerts, ”Feasibility and added value of a European Unemployment Benefits Scheme”, CEPS, 2017.