EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 09.10.1995 
KOM(95) 458slu(lig 
RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET 
LINGUAPROGRAMMET 
VERKSAMHETSBERÄTTELSE 1994 

INNEHÅLL 
INLEDNING s 4 
I. GLOBALANALYS s 8 
A. UNIONENS OCH LINGUAS SPRÅKLIGA INRIKTNING s 8 
B. LINGUAS MÖTEN OCH MANIFESTATIONER UNDER 1994 s 12 
C. STUDIER OCH PUBLIKATIONER s 15 
D. UPPFÖLJNING OCH UTVÄRDERING s 15 
E. SPRIDNING s 16 
F. PUNKTER ATT FÖR STÄRKA s 16 
G. SLUTSATS - LINGUAS FRAMTID s 17 
I. STATISTISK ANALYS AV PROGRAMMETS ÅTGÄRDER s 19 
A. DECENTRALISERADE ÅTGÄRDER s 19 
1. Fortbildning av språklärare inom ramen för 
rörelsefrämjande stipendier (Åtgärd IA) s 19 
2. Rörelsefrämjande åtgärder för ungdomar mellan 16 och 25 år 
inom ramen för Samordnade Utbildningsprojekt (Åtgärd IV) s 21 
B. CENTRALISERADE ÅTGÄRDER s 23 
1. Fortbildning av språklärare inom ramen för 
Program för Europeiskt Samarbete (Åtgärd IB) s 25 
2. Språk och näringsliv (Åtgärd III) s 28 
3. Stöd till föreningar och tekniska studier (Åtgärd VA) s 32 
4. Främjande av MUMU-språk (Åtgärd VB) s 33 
C. ÅTGÄRD "HÖGSKOLEUTBILDNING" s 36 
Främjande av universitetsstudier i främmande språk 
(Åtgärd II) s 36 
INLEDNING 
LINGUA1 var, i sin initialfas mellan den 1 januari 1990 och den 31 december 1994, ett åtgärclsprogram 
för ett kvalitativt och kvantitativt främjande av de nio officiella språken inom EG samt av de två icke-
cfficiella nationella språken som undervisades eller studerades som främmande språk. Budgeten avsatt 
rör förverkligandet av programmet hade uppskattats till 200 miljoner ECU, och dryga 153 miljor er ECU 
tar ti Idelats det. 
-INGUA har från första början bemödat sig att: 
1) bidraga till att hö a kvaliteten inom språkinlärning och utbildning, samtidigt som man gynnade en 
utvärdering av språkbehoven och av de förvärvade språkkunskaperna; denna utvärdering har omfattat 
världen i allmänhet och näringslivet i synnerhet, 
1 ) låta så många som möjligt dra fördel av en språkinlärning, uppmuntra en diversifiering samt främja 
de språk som inom Unionen är minst utbredda och minst undervisade (sk MUMU-språk). 
LINGUA har under 1994, med sin budget på 44.2 miljoner ECU, förankrat sin position, befist sina 
erfarenheter samt upprättat ett flertal nya projekt (se fördelningen av 1954 års budget på nästa sida). 
1 LINGUAprogrammet antogs genom beslut 89/489/CEE av EUs ministerråd den 28 juli 1989 och 
publicerades i de Europeiska Gemenskapens Officiella Tidning nr L239/24 
1994 ii is budget för LINGUA 
Med undantag för programmets tekniska hjälp fördelades 1994 års budget mellan olika åtgärder enligt 
följande: 
ÅTGÄRD I A 
- Fortbildning av språklärare 
(individuella stipendier) 
ÅTGÄRD IB 
- Fortbildning av språklärare 
(Program för Europeiskt Samarbete och 
förberedande besök i anslutning till 
dessa Program) MECU 8.0 
MECU 2.2 
ÅTGÄRD II 
- KörcIscIrämjaiHlc åtgärder för studenter 
och lärare pä högskolenivå inom ramen lör Programme! 
lör Samarbete mellan Université! MIXTJ 8.5 
ÅTGÄRD III 
- Främjande av språkinlärning inom 
näringslivet (stöd till projekt omfattande 
språkliga utvärderingsprov, läromedel och 
språkintyg, samt till förberedande besök i 
anslutning till dessa projekt) 
ÅTGÄRD IV 
- Rörelsefrämjande åtgärder för ungdomar 
mellan 16 och 25 år inom ramen för Samordnade 
Utbildningsprojekter 
ÅTGÄRD VA 
- Stöd till föreningar, seminarier, publikationer... 
(inkl. subventioner lill LINGUAs Nationella 
Kontor) MECU 8.3 
MECU 11.5 
MECU 1.9 
ÅTGÄRD V Ii 
- Främjande åtgärder för inlärning av MUMU-
språken inom Unionen MECU 3.8 
Totalt MECU 44.2 
LINGUA 1994 
Några viktiga siffror 
1 1994: 
* möjliggjorde programmets decentraliserade åtgärder (åtgärder IA och 
IV): 
- för 6802 lärare att gå på fortbildningskurs i det land vars språk de 
undervisar i 
- för 29837 ungdomar och 3319 lärare att ingå i Samordnade 
Utbildningsprojekt genom 1460 partnerskap mellan skolor i de tolv 
medlemsländerna 
* möjliggjorde programmets centraliserade åtgärder (åtgärder IB och III -
inkl. förberedande besök - åtgärder VA och VB): 
- I or 276 partnerskap mellan 1357 olika partners att etablera sig i 
syfte all förbättra och främja fortbildningen av språklärare och 
spräkkompetensen i allmänhet och i näringslivet i synnerhet med hjälp 
av förberedande och genomförande av ambitiösa projekt med stor 
multiplikatoreffekt 
- för dryga 55% av det totala antalet inringade språk inom de 
föreslagna projekten att betraktas som Unionens 'MUMU-språk' (minst 
utbredda och minst undervisade) 
* möjliggjorde åtgärden "högskoleutbildning" (åtgärd II): 
- för 225 Samarbetsprojekt mellan Universitet innefattande 1277 olika 
partners att fungera, vilket föranledde en förflyttning av 10378 
studenter 
* I samtliga centraliserade projekt sammantagna (inkl. Samarbetsprojekten 
mellan universitet): 
- motsvarade universiteten nära 66% av de inblandade partnerna 
* Frånsett Programmen för Samarbete mellan Universiteten: 
- svarade universiteten för 34% av partnerskapen, medan företagen, 
yrkesförbunden och organisationerna för yrkesutbildning motsvarade 
nära 21%. 
LINGUA 1990-1994 
Några viktiga siffror 
Under dessa fyra år: 
* möjliggjorde programmets decentraliserade åtgärder (åtgärder IA och 
IV): 
- för nära 19000 lärare att gå på fortbildningskurs i det land vars språk 
de undervisar i 
- för nära 83000 ungdomar och dryga 8000 lärare att ingå i 
Samordnade Utbildningsprojekt genom 4000 partnerskap mellan skolor 
i de tolv medlemsländerna 
* möjliggjorde programmets centraliserade åtgärder (åtgärder IB och III -
inkl. förberedande besök - åtgärder VA och VB): 
- för mer än 800 partnerskap upprättade mellan 3800 'årspartners' att 
etablera sig i syfte att förbättra och främja fortbildningen av språklärare 
och språkkompetensen i allmänhet och i näringslivet i synnerhet med 
hjälp av förberedande och genomförande av ambitiösa projekt med stor 
multipl ikatoreffekt 
- för nästan 55% av det totala antalet inringade språk inom de av dessa 
801 partnerskap föreslagna projekten att betraktas som Unionens 
'MUMU-språk' (minst spridda och minst undervisade) 
* möjliggjorde åtgärden "Högskoleutbildning" (åtgärd II): 
- för nästan 900 Program för Samarbete mellan Universitet, 
innefattande nära 4300 'årspartners' att fungera, vilket föranledde en 
förflyttning av mer än 32000 studenter. 
GLOBALANALYS 
A. UNIONENS OCH LINGUAS SPRÅKLIGA INRIKTNING 
Den nya Europeiska Kommissionen som tagit säte i januari 1995 har tydligt utryckt sin önskan 
att förstärka sina kontakter med medborgarna, att närma sig dem, att i större utsträckning ta 
del av deras dagliga bekymmer och att hjälpa dem lösa de problem de stöter på. 
Ett sätt att närma sig medborgarna torde vara att med mycket konkreta medel förse alla de som 
har behov av att effektivt kommunicera med sina kolleger i andra medlemsstater de nödvändiga 
verktygen. Genom att förbättra den ömsesidiga kommunikationen kommer européerna att lära 
känna varandra bättre och följaktligen att bättre förstå varandra och förbättra det kulturella, 
sociala och ekonomiska utbytet. 
En fortsatt utveckling av flerspråkigheten inom Unionen förefaller alltså utgöra en väsentlig 
insats i byggandet av ett Europa som kan respektera var och en av sina beståndsdelar samt 
varje medlem. 
Detta grundläggande tema för den europeiska problematiken har för övrigt tagits upp vid ett 
flertal tilltallen under de två ordförandeskapen som avlöste varandra under 1994, närmare 
bestämt vid LINGUA-mötet i Spetses, Grekland, samt under LINGUA-symposiet i Bonn, 
Tyskland, då de politiskt ansvariga var angelägna om att göra flerspråkigheten och språkens 
lika förutsättningar till ett huvudtema i sina anföranden. 
Det har också legat till grund för de diskussioner som , såväl i Ministerrådet som i 
Parlamentet, har föregått antageisen av de nya programmen SOCRATES och LEONARDO, 
i vilka språken tillmäts en betydelse motsvarande verkligheten. 
A.l. INLÄRNING,UTBILDNING, UTVÄRDERING AV BEHOV OCH 
ERFARENHETER 
A.1.1. Språkinlärning och utbildning 
LINGUA-programmets huvudsakliga målsättning var att såväl kvantitativt som kvalitativt 
främja språkinlärning och språkutbildning. Kommissionen har därför verkställt konkreta 
initiativ i syfte att öka såväl antalet personer som utnyttjar, eller kan tänkas komma att utnyttja, 
en språkutbildning som antalet pedagogiska produkter ämnade att tillgodose de växande 
behoven. Kommissionen har dessutom kraftigt uppmuntrat medlemsstaterna att vidga urvalet 
av språkstudier i diverse institutionella och parainstitutionella organisationer i respektive 
medlemsstat. 
Beträffande antalet produkter som finns att tillgå för studieaspiranter, har ett flertal 
läromedelspaket skapats och hela områden som tidigare ej var täckta är det nu. System för en 
effektiv spridning av dessa produkter är nu på väg att installeras, och ett växande antal 
personer kommer att kunna utnyttja dem. 
Språkfrämjande åtgärder har särskilt berört och uppmuntrat: 
a) rörligheten på olika nivåer och inom olika områden, 
b) främjandet av originella språkmetoder och utbildningsprogram som kan tillämpas i alla 
skolinrättningar, oavsett om det gäller förskolor, grundskolor, gymnasier eller högskolor, och 
även i yrkesskolor lör grundutbildning och fortbildning samt i Ibrtbilclningsvcrksamheterinom 
företag, 
c) insikten i språkundervisning i tidig ålder och skapandet av pedagogiska verktyg avsedda att 
främja och underlätta denna undervisning, 
d) skapandet av en större plats åt språkbegreppet vid sidan om grundutbildningen, och i 
synnerhet i yrkesutbildningar och tekniska utbildningar. 
Dessa åtgärder beskrivs nedan och avser både språkinlärning och språkutbildning; de har haft 
en stor kvalitativ betydelse för dessa båda områden och har bidragit till förbättringar inom 
dem. Till denna lista kan emellertid läggas en rad aktiviteter som ett stort antal lärare har 
medverkat i och som uppstått på initiativ av många institutioner och föreningar specialiserade 
i språkproblematiken (arbetsgrupper, konferenser, seminarier, debatter, symposier, diverse 
möten...)2 ; dessa aktiviteter har samtliga uppmuntrat till berikande gemensamma funderingar, 
utvecklat många gränsöverskridande kontakter och bidragit till fruktsamma utbyten av 
erfarenheter. 
a) Rörligheten 
Programmet har under fem är gjort det möjligt för nästan 200.000 personer att förflytta sig. 
. mer än 120.000 ungdomar har, genom ett kollektivt arbete i flera månader inom ett 
pedagogiskt projekt runt ett tema som definierats av partnerna (Samordnade 
Utbildningsprogram - SUP)3, på ett mycket konkret sätt kunnat stifta bekantskap med den 
verklighet som råder i ett annat land genom besök eller utbyten, 
. mer än 30.000 studenter har, inom ramen för Program för Samarbete mellan Universitet4, 
kunnat göra delar av sina studier på ett universitet i ett annat medlemsland och för dessa 
uppnått ett erkännande av sitt eget universitet i ursprungslandet, 
. och mer än 40.000 lärare har, tack vare ett specifikt stipendium, kunnat förbättra sina 
kompetenser (språkliga, pedagogiska och kulturella) i de länder vars språk de undervisar i5; 
högskolelärare kan dock utnyttja de möjligheter att förflytta sig som erbjuds inom ramen för 
Program för Samarbete mellan Universitet som nämnts ovan. 
Programmet har även, inom ramen för förberedande besök och studiebesök, givit upphov till 
förflyttningar för tusentals: 
. lärare inför upprättandet av de Samordnade Utbildningsprojekten 
. potentiella partners i Program för Europeiskt Samarbete 
. potentiella partners i språkliga projekt ämnade för näringslivet. 
Denna rörlighet, som man under årens lopp kunnat konstatera riktade sig i allt större 
utsträckning mot de länder i vilka man talar MUMU-språk, utgör en nödvändig förutsättning 
för den europeiska integrationen. Inom ramen för LINGUA har rörligheten kunnat verkställas 
i stor skala under förutsättningar som garanterat dess kvalitet och effektivitet. Den hade 
givetvis ej kunnat växa sig så stor utan EGs påverkan och materiella bistånd. 
2 se "Statistisk analys av programmets åtgärder", åtgärd VA, sid. 35 
3 se "Statistisk analys av programmets åtgärder", åtgärd IV, sid. 24 
4 se "Statistisk analys av programmets åtgärder", åtgärd II, sid. 40 
5 se "Statistisk analys av programmets åtgärder", åtgärd IA, sid. 22 
b) Utbildningsmetoder och program 
Utformningen av nya läromedel och läromedelspaket har varit föremål för många projekt, och 
de flesta av dessa har integrerat den nya utbildningsteknologin. Denna teknologi kan, genom 
sitt skapande av varierande och motiverande undervisningsmaterial ämnat lör multimedia, ofta 
ge större pedagogisk effektivitet åt de producerade hjälpmedlen, möjliggöra en mer personligt 
inriktad utbildningsprocess och generera stora besparingar. Många projekt har också utnyttjat 
de möjligheter som ges av den öppna undervisningen och distansundervisningen, då dessa 
former är de enda som i allt väsentligt motsvarar behoven av undervisning och språkinlärning 
i stor skala och därmed demokratiseringen av dessa områden. 
Denna utformning av nya läromedel har berört språkinlärning i allmänhet, utbildning av 
ungdomar studerande på tekniska linjer och i yrkesskolor och även av alla de som önskar att 
förflytta sig under bästa möjliga omständigheter6. Den har också bidragit till en förbättring av 
språkutbildningen för anställda inom företag7. Många läromedelspaket med tillhörande 
undervisnings- och utbildningsprogram kan nu erbjudas till intresserade personer. De omfattar 
samtliga språk talade inom Unionen och berör så gott som alla nivåer. 
Man kan understryka det arbete som vissa partnerskap har lagt ned på att fundera över de 
möjligheter som erbjuds av den specifika utvecklingen av kompetenser som hänför sig till 
uppfattelseförmågan (tala sitt eget språk, bli förstådd av sin samtalspartner och förstå denne 
när han/hon uttrycker sig på sitt eget språk) och över utformningen av högkvalitativa läromedel 
avsedda att främja dessa kompetenser. 
Programmen för Europeiskt Samarbete8 har bidragit till lärarnas fortbildning. Inom ramen för 
partnerskap, som samlar flertalet av de stora europeiska institutionerna specialiserade i 
språklärarutbildning, har dessa program bidragit till uppkomsten av nya utbildningsstrukturer. 
De inblandade utbildningsinstitutionerna har bildat allt större och tätare gränsöverskridande 
nätverk och därmed föranlett kollektiva funderingar samt upprättandet av gemensamma 
tillgångar till mänskliga resurser och diverse materiel. Programmen för Europeiskt Samarbete 
har bidragit till en större professionaliseringav språklärarens funktion och därigenom även till 
en kännbar förbättring av utbildningens kvalitet och effektivitet. De har också främjat 
introduceringen i lärarutbildningen av en autentisk europeisk dimension, som lärarna i sin tur 
naturligtvis integrerar i sin undervisning. 
Beträffande utformningen av läromedel och pedagogiska hjälpmedel har projekt, som hade 
varit otänkbara att verkställa inom ramen för ett enskilt land eller bilaterala 
partnerskapsrelationer, kunnat realiseras med hjälp av EG-initiativ. 
c) Undervisning i tidig ålder 
Undervisningen i tidig ålder, som borde utgöra ett huvudsakligt mål för medlemsstaterna inom 
området för utvecklingen av språkkompetenserna, har varit en prioritering för LINGUA-
programmet som bemödat sig att stödja många partnerskap som främjat denna utveckling; detta 
stöd har lämnats inom ramen för såväl Program för Europeiskt Samarbete som projekt skapade 
för att utarbeta och producera didaktiska hjälpmedel och utbildningsprogram avsedda för barn. 
6 se "Statistisk analys av programmets åtgärder", åtgärd VB, sid. 36 
7 se "Statistisk analys av programmets åtgärder", åtgärd III, sid. 31 
8 Se "Statistisk analys av programmets åtgärder", åtgärd IB, sid 28 
10 
LINGUA har sålunda bidragit till medlemsstaternas officiella integrering av denna typ av 
utbildning i några skolors läroplaner. 
d) Språkkompetensen i den tekniska och yrkesinriktade utbildningen 
Den tekniska och yrkesinriktade utbildningen har under lång tid ägnat mycket lite utrymme åt 
språk i läroplanerna, och eleverna i dessa linjer var som regel missgynnade i jämförelse med 
de elever som gick i allmänna linjer, och detta oavsett medlemsstat. Och ändå visade företagen, 
i vilka dessa ungdomar var kallade att arbeta, ett växande behov av medarbetare kapabla att 
förstå och tala ett eller flera språk, med varierande svårighetsgrad. Där fanns alltså en allvarlig 
brist i mötet mellan tillgång och efterfrågan samt ett motsatsförhållande som man måste beakta. 
Tiotusentals ungdomar från tekniska linjer och yrkesskolor har kunnat åtnjuta priviligierade 
kontakter (direkta eller på distans) med sina kolleger från andra medlemsstater. Det faktum att 
det förberedande arbetet inför det faktiska utbytet av ungdomarna ifråga ingick i deras normala 
skolarbete, samt att detta arbete ofta resulterade i läromedel anpassade till det 
verksamhetsområde som sorterade under det pedagogiska projektet (läromedel som framställts 
av ungdomarna själva med hjälp av lärarna och i syfte att kunna användas av andra) skapar en 
ny och motiverande dimension åt språkträning och gör det möjligt att införliva språkträningen 
inte bara i sådana traditionella ämnen som historia, geografi, matematik och naturvetenskap t 
ex, utan också i mera yrkesorienterade ämnen med specifik betoning på framtiden. 
Några Program för Europeiskt Samarbete har även lagt betoningen vid fortbildningen av 
språklärare anställda vid tekniskt inriktade skolor och yrkesskolor, samtidigt med att de tagit 
hänsyn till de berörda avnämarnas speciella egenskaper samt till det nyttjade språket 
(fackspråk) och att de föreslår anpassade "pedagogiska paket". 
Den särskilda uppmärksamhet som LINGUA ägnat åt dessa naturligt "språkligt förfördelade" 
befolkningar i vissa medlemsstater har föranlett en omvärdering av språken inom områden där 
de har, och kommer i allt större utsträckning att fä, en erkänd betydelse. Den har även 
medverkat till alt ett stort antal tonåringar och ungdomar fått tillgång till en bredare verklighet 
än den de vanligtvis utvecklas i, och att dessa ungdomar lärt känna, och därmed även lärt sig 
förstå och uppskatta, sina europeiska kolleger. 
A. 1.2. Utvärdering av de språkliga behoven och erfarenheterna 
Upprättandet av en språkligt relevant och effektiv handlingsplan föranleder givetvis en så 
noggrann inventering som möjligt av språkbehoven hos målgrupperna och en utvärdering av 
erfarenheterna av de vidtagna åtgärderna. 
Dessa två dimensioner har LINGUA-programmet alltid tagit hänsyn till inom alla åtgärder som 
gett upphov till utformning, utarbetande och framställning av pedagogiskt 
undervisningsmaterial. I valet mellan olika programprojekt att stödja har Kommissionen alltid 
valt att fästa den största uppmärksamhet vid två faktorer som den anser grundläggande: å ena 
sidan behovet för dessa partnerskap av att göra en förstudie för att mäta de kommande 
skapelsernas relevans, å andra sidan deras behov av att förutse effektivitetstester för sina 
produkter och utvärderingar av deras inverkan i form av förbättring av medborgarnas 
språkkompetens. 
Inom ramen för programmet ämnat för näringslivet har kommissionen dessutom stött projekt 
som syftar dels till att definiera analyssystem lämpade för djupare studier av företagens 
språkbehov inom området för deras globala strategi (språkliga utvärderingsprov), dels till att 
inventera existerande instrument för utvärdering av språkkompetenserna och fundera runt 
11 
tänkbara rationaliseringar av kunskapsnivåerna och av den motsvarande kommunikativa 
förmågan (språkintyg). 
Kommissionen har också deltagit i seminarieroch arbetsgrupper anordnade av Europarådet som 
behandlat de problem som vidrör erkännande av språkkunskaper i allmänhet och av språkintyg 
i synnerhet. Den har i sin tur inbjudit Europarådet att medverka i egna möten som behandlat 
dessa teman, vid vilka experter från de olika medlemsstaterna har kunnat fundera tillsammans 
över problematiken ifråga och göra relevanta rekommendationer. 
Inom ramen för LINGUA-programmet har alltså kommissionen alltid kraftigt uppmuntrat alla 
relevanta initiativ som har kunnat bidraga till en definiering av metoder för behovsanalyser och 
till ett upprättande av homogena och transparanta system för utvärdering och erkännande av 
språkkunskaper. 
A.2. DIVERSIFIERING, MUMU-SPRÅK 
Beträffande det språkurval som kommande lingvister har alt tillgå pä olika utbildningsslällen 
kan man, av praktiken i vissa medlemsstater alt döma, konstatera all detta snarare har blivit 
bredare och att situationen följaktligen har blivit bättre, även om den ännu ej är idealisk. Denna 
diversifiering kan delvis tillskrivas LINGUAs verksamhet och medlemsstaternas åtagande att, 
inom ramen för detta program, utöka urvalet av språk i läroplaner och utbildningsprogram. 
I alla tillfällen prioriterades språkdiversifieringen inom ramen för samtliga åtgärder som uppbar 
stöd från LINGUA. 
Såsom Julibeslutet 1989 avsåg, ägnade man vid uttagningen av stödprojekt särskild 
uppmärksamhet åt de som i sin arbetsplanering förutsett en väl tilltagen språkpalett eller som 
kunde garantera en lätt överföring i en senare utvecklingsfas av produkten ifråga till andra 
språk än de som tagits med i initialstadiet. 
Vad angår de minst utbredda och minst undervisade språken, så medför den politiska viljan att 
bygga vidare på ett mångkulturellt och därmed flerspråkigt Europa nödvändigtvis en 
uppläggning av ändamålsenliga strategier som gör det möjligt att vid behov eller uttrycklig 
önskan förmedla en undervisning och kunskaper i samtliga språk inom Unionen. 
Motiven bakom främjandet av MUMU-språken är såväl politiska och kulturella som 
intellektuella och ekonomiska. Alla, oavsett art, talar de dock för en utveckling av dessa språk. 
En genomgång av avsnittet "Statistisk analys av programmets åtgärder" som följer på denna 
globalanalys bevisar att LINGUA har uppmuntrat en språkdiversifiering och att samtliga elva 
språk som omfattats av programmets första fas har varit ihågkomna i alla åtgärder. Man finner 
där också att samtliga MUMU-språk har varit föremål för de projekt som stöds inom ramen 
för den specifika åtgärd som är ämnad för dessa språks utveckling. 
LINGUA har med all säkerhet kraftigt bidragit till MUMU-språkens försvar och främjande, 
detta genom den mångfald och variation som läromedlen och hjälpmedlen som framställts i 
detta syfte kan visa upp. 
B. LINGUAS MÖTEN OCH MANIFESTATIONER UNDER 1994 
B.l. KOMITEN, NATIONELLA KONTOR 
I 1994 sammanträdde LINGUA-komitén två gånger i Bryssel, första gången den 11 och den 
12 april och den andra den 14 november. 
12 
Vid detta sista tillfälle hade Kommissionen uttryckt sitt önskemål att Komitén och de 
Nationella LINGUA-Kontoren skulle sammanträda samtidigt, vilket föranledde intressanta 
utbyten och möjliggjorde för de nationellt ansvariga för programmet att utbyta åsikter 
sinsemellan och med Kommissionen om LINGUAs framtid och dess integrering i de nya 
programmen SOCRATES och LEONARDO. 
Komitén kunde genom dessa två möten göra en sammanfattning av programmets olika åtgärder 
och skissa på lämpliga strategier för framtiden. Deltagarna vid mötena fick också tillfälle att 
fundera över problem förknippade med främjandet av MUMU-språk och att granska och 
diskutera Kommissionsrapporten om språkutbildningen inom Unionen, dokument som kritiskt 
sammanfattar medlemsstaternas nationella rapporter. Som vanligt var Komitémedlemmarnas 
bidrag många och berikande och dessa togs ad notam av Kommissionen. 
De Nationella LINGUA-kontoren sammanträffade också vid två tillfällen, första gången i 
Spetses i Grekland den 30 och den 31 maj, och den andra i Bryssel den 14 och den 15 
november, i samband med att det gemensamma mötet med Komitén skulle äga rum den 14 (se 
ovan). 
Vid dessa möten gjorde Kontoren en sammanfattning av programåtgärdernas operativa 
förverkligande. Där erhöll de också information om hur antagningen av nya program fortskred. 
De kunde slutligen vid dessa tillfällen fundera över sina ömsesidiga relationer och hur de 
fungerade inbördes inom nätet. 
Kontorens andra möte blev även ett tillfälle för dem att välkomna de framtida kollegerna från 
nya medlemsstater och från EES. 
B.2. MANIFESTATIONER 
B.2.1. Manifestationer i medlemsstaterna 
Medlemsstaterna organiserade tre viktiga manifestationer i 1994. 
a) Saarbriickcn 
Den första ägde rum i Saarbrucken den 27 och 28 februari. Temat var språkliga 
utvärderingsprov och analys av yrkeslivets språkbehov. 
Detta möte resulterade i: 
. utarbetandet av ett koncept för språkliga utvärderingsprov som bygger på principer vedertagna 
av samtliga potentiella användare, 
. en definiering av tillvägagångssätt för att uppnå en bredare användning av de analysmetoder 
som LINGUA skapat samt orientera nya projekt på grundval av analysresultaten, 
. förslag till normer, metoder och instrument för regionala utvärderingsprov, utvärderingsprov 
avsedda för branscher och för företag. 
b) Gand 
Den andra utspelades i Gand den 24 och 25 juni. Syftet med denna var att sammanfatta 
Programmen för Europeiskt Samarbete såsom man tidigare gjort vid symposiet i Veldhoven 
1991. 
Vid detta tillfälle gavs möjlighet : 
. att utvärdera det nedlagda arbetet inom området för fortbildning av språklärare sedan 
symposiet i Veldhoven, 
13 
. för programkoordinatorerna att träffas och summera sina åtgärder, 
. att utbyta åsikterom möjligheterna för utbildningsinstitutionerna i de olika medlemsstaterna 
att införliva de pågående projekten, 
. att fundera över tänkbara medel att uppnå ett allmänt erkännande av språklärarnas 
fortbildning. 
c) Bonn 
Den tredje manifestationen organiserades i Bonn den 28 och den 29 november. Denna gång 
var syftet att få deltagarna att fundera över de problem som inlärning av främmande språk 
vållar, denna "nyckel till kommunikation och rörlighet i ett gemensamt Europa". 
Den resulterade i: 
. en genomgång av LINGUA-programmets fem år, 
. förslag beträffande hur främjande av språkkunskaper och språkutbildning ska organiseras 
inom ramen för de nya programmen SOCRATES och LEONARDO, 
. funderingar över nya möjligheter att främja språkinlärning och språkutbildning i Europa 
utöver de som täcks av dessa program. 
B.2.2. Övriga möten i medlemsstaterna 
I alla medlemsstater har nationella möten om Programmen för Europeiskt Samarbete ägt rum, 
och dessa har samlat projektkoordinatorer, partners, potentiella kandidater till nya Program, 
politiska beslutsfattare samt representanter för de Nationella Kontoren och Kommissionen 
(Grekland, Luxemburg och Nederländerna har dock planerat in sina möten i 1995). Syftet med 
dessa möten var att föra samman arbetslag som är verksamma inom samma land och på detta 
sätt involvera pågående projekt och specialiserade institutioner i språklärares fortbildning i en 
nationell skala. 
Dessutom organiserades"partnerskapsmarknader"i vissa medlemsstater. Vid dessamöten kunde 
Nationella Kontor, specialiserade i Samordnade Utbildningsprojekt, och skolor som var 
intresserade av ett Projekt sätta sig i förbindelse med intresserade skolor i andra medlemsstater, 
så att deras elever kunde ta sig an ett gemensamt pedagogiskt arbete. 
B.2.3. Möten i Bryssel 
Tre stora möten organiserades slutligen i Belgien. 
En arbetsgrupp bestående av representanter från de Nationella Kontoren och av specialister från 
olika medlemsstater samlades den 20 januari för att behandlade problem som MUMU-språken 
vållar, LINGUA-programmets verkan inom detta område och ytterligare insatser som bör göras 
för att främja dem än mer. 
En expertgrupp samlades också den 4 februari för att lägga upp en strategi som skulle kunna 
säkra en effektiv spridning av de läromedel som framställts inom ramen för LINGUA-
programmet, och därmed nå ut till ett så stort antal personer som möjligt. 
Slutligen sammanstrålade en specialgrupp innefattande LINGUAs program operatörer och 
representanter från Europarådet den 9 februari för att på ett kompletterande sätt fundera över 
Kommissionens och Europarådets arbet inom området för språkintyg och transparens i 
erkännanden av förvärvade språkkunskaper. 
14 
C. STUDIER OCH PUBLIKATIONER 
Cl. STUDIER 
De fyra studier som förannoncerades i 1993 års rapport och påbörjades i slutet av samma år 
fortskred under 1994 och resultaten förmedlades till Kommissionen. 
Den första studien handlade om språklärares fortbildning, institutioner specialiseradeinom detta 
område och de typer av utbildning som dessa institutioner kan erbjuda; den andra fokuserade 
på pedagogiska hjälpmedel framtagna för anställda i små och medelstora företag och industrier; 
den tredje studien intresserade sig för såväl nationella som gränsöverskridande föreningar vars 
målsättning är främjandet av språk och den fjärde syftade till att upprätta en lista över de 
viktigaste tillgängliga produkter som framställts för studier i MUMU-språk inom och utom 
LINGUA. 
C.2. PUBLIKATIONER 
* utgivna i 1994: 
. Rapport om språkutbildning i Unionen (kritisk sammanställning av medlemsstaternas 
rapporter, enligt Beslut av den 28 juli 1989) - reviderad upplaga från juli 1994 
. Guide över de Samordnade Utbildningsprojekten 
. Språkliga utvärderingsprov och behovsanalys (protokoll från Symposiet i Saarbriicken) 
. Kompendium innefattande LINGUA-projekten från 1993 
. LINGUAs verksamhetsrapport från 1993 
* kommande utgivningar (publicerade eller under publicering 1995): 
. Protokoll från den Europeiska Konferensen i Bonn ("Inlärning av främmande språk: nyckeln 
till kommunikation och rörlighet i ett gemensamt Europa") 
. Protokoll från Symposiet i Gand ("Program för Europeiskt Samarbete - 2:a symposiet) 
. Katalog över LINGUAs läromedel 
. Kompendium med 1994 års LINGUA-projekt 
D. UPPFÖLJNING OCH UTVÄRDERING 
Precis som i tidigare år har uppföljning och utvärdering löpande ombesörjts av Kommissionen. 
För de centraliserade åtgärderna har uppföljningen och utvärderingen även i år grundat sig på 
preliminära och slutliga rapporter som projektkoordinatorerna förmedlat, och som studeras 
noggrant. Kommissionen har dessutom, i samarbete med de Nationella Kontoren i samtliga 
medlemsstater, organiserat projektinsamlande möten avseende alla åtgärder (med obligatorisk 
närvaro av koordinatorerna men också med stort deltagande av partnerna); dessa möten har 
möjliggjort en lokal uppföljning samt meningsfyllda utbyten mellan partnerna sinsemellan å 
ena sidan, och mellan partnerna och Kommissionen å andra sidan. 
Dessa studier och möten kompletterades 1994 av individuella och mer flertaliga besök hos 
projektkoordinatorerna, vilket möjliggjort för Kommissionen att försäkra sig om att projektens 
förverkligande verkligen stämmer överens med innehållet i initialförslagen. 
Beträffande de decentraliserade åtgärderna, så har uppföljningar och effektiva utvärderingar 
kunnat göras lack vare de frekventa kontakterna som Kommissionen har med LINGUAs 
Nationella Kontor i form av möten i Bryssel eller besök i medlemsstater och de regelbundna 
verksamhetsrapporter som dessa Kontor förser Kommissionen med på dennes begäran. 
15 
E. SPRIDNINGEN 
Det stora flertalet projekt som erhållit stöd inom ramen förde centraliseradeprogramåtgärderna 
har nu kommit till ända, och därmed blir antalet fullbordade läromedel som skapats av 
partnerskapen allt fler. 
Som en indikation kan nämnas att enbart de två åtgärderna "Språk och näringsliv" och 
"Främjande av MUMU-språken" har, vid sista summeringen 1995, genererat 314 
pappersprodukter, 196 audioprodukler, 116 videoprodukter och 308 datoriserade 
läromedelsprodukter (varav 67 multimediaprodukter som kombinerar text, bild och ljud). 
För att alla som så önskar skall kunna dra nytta av LINGUAs resultat måste dessa produkter 
nu spridas i stor omfattning, i första hand till målgruppen naturligtvis, men även till andra 
grupper som kan tänkas vara intresserade. 
För detta ändamål är det ytterst viktigt att ett så stort antal potentiella användare som möjligt 
erhåller information om LINGU A-produkternas existens. Kommissionen har därför bestämt att 
framställa en katalog över dessa produkter i form av en databas; denna katalog kommer för 
varje enskild produkt att ge detaljerad information om de inringade språken, inlärningsspråken, 
nivåerna, de utvecklade kompetenserna, inlärningssituationerna, olika typer av pedagogiska 
hjälpmedel, den använda teknologin och även målgrupperna i form av användargrupper och 
områden. 3000 exemplar av denna katalog skall tillverkas under 1995 för att ställas till 
resurscentrumens förfogande, där de sedan kan konsulteras. 
Kommissionen har därför etablerat kontakt med de ansvariga för nätverket av Europainfo-
centra, då dessa centra skulle kunna vara priviligierade partners i spridningsprocessen av 
LINGUA-produkter, och potentiella användare skulle kunna hämta relevant information hos 
dem om olika tillverkade läromedelspaket. Det vore också tänkbart att låta dessa användare få 
se en demonstration av några produkter hos dem. 
Kommissionen överväger också andra möjliga nischer för spridning (universitet, 
dokumentationscentra,...). 
F. PUNKTER ATT FÖRSTÄRKA 
LINGUAs samtliga nuvarande program åtgärder kommer att återfinnas i programmen 
SOCRATES och LEONARDO. Inom dessa nya ramar skall Kommissionen se till att förstärka 
vissa punkter, eller uppmuntra därtill, i syfte att öka betydelsen av de initiativ som främjar 
språkinlärning och språkutbildning. 
Följande punkter har alltid behandlats med prioritet; de utgör permanenta uppgifter och det är 
viktigt att de även i fortsättningen tillmäts största vikt: 
. integrering av de Samordnade Utbildningsprojekten i normala läroplaner för skolor, så att 
deltagarna upplever dessa projekt som en officiell och fullt erkänd aktivitet och ej som en 
tillvalsaktivitet, 
utveckling av banden mellan Programmen för Europeiskt Samarbete och de 
fortbildningsstipendier som delas ut till lärare, 
. utveckling av ungdomars och språklärares rörlighet i riktning mot MUMU-språken, 
. bearbetning av Programmen för Europeiskt Samarbete i de institutioner som säkrar 
språklärares fortbildning (detta var en av de uttalade prioriteringarna vid symopsiet i Gand), 
. utveckling av banden mellan språklärares grundutbildning och fortbildning (inom området för 
en utvidgning av Programmens åtgärdsområden och räckvidd), 
. införande av en stark språklig dimension i den icke-språkliga lärarutbildningen, 
. slutanvändarnas närvaro i alla partnerskap som framställer läromedel, 
16 
. utveckling av läromedel avsedda för utbildning och inlärning av de MUMU-språk som är 
minst berörda av de existerande produkterna, 
. utveckling av utbildningsprodukter och moduler ämnade att förankra eller förbättra 
förståelsekompetensen så att samtliga MUMU-språk kan dra nytta av dessa. 
Utöver detta tillkommer problem avseende utvärdering och spridning som borde tillkalla extra 
uppmärksamhet: 
. kritisk analys av effekten av de handlingar som, inom ramen för lärarnas fortbildning, var 
avsedda att höja kvaliteten på språkutbildningen i skolorna, 
. kritisk analys av effekten av de Samordnade Utbildningsprojekten i skolorna och i 
språkundervisningen i dessa skolor, 
. skapande av medel och system för utvärdering av förvärvade språkkunskaper och kompetenser 
hos elever, studenter och företagspersonal; dessa bör dock vara så transparenta och lätt 
jämförbara som möjligt, 
. en allt bredare spridning av LINGUAs läromedel. 
Slutligen förekommer två punkter som berör medlemsstaterna och sorterar under deras direkta 
kompetens: 
. generalisering av vikariat för lärare som förflyttar sig inom ramen för fortbildning, så att 
dessa kan göra praktiktjänstgöringar under skolåret och ej endast under semestern, 
. undervisning av ett större antal språk i skolorna och utveckling av undervisningen i tidig 
ålder. 
G. SLUTSATS - LINGUAS FRAMTID 
SOCRATES-programmet, som antogs genom beslut av Europaparlamentetoch av Ministerrådet 
den 14 mars 1995, och LEONARDO-programmet, antaget genom beslut av Ministerrådet den 
6 december 1994, omfattar båda en betydande språklig dimension. 
Det nuvarande LINGU A-programmet återfinns dock till stora delar i SOCRATES-programmet, 
som också har förutsett nya handlingar inom detta område. 
Sålunda förutser LINGUA-delen utav SOCRATES ett EU-stöd för följande åtgärder, intimt 
förknippade med varandra: 
. åtgärd A: Program för Europeiskt Samarbete (åtgärd IB LINGUA) 
. åtgärd B: intensiva praktiktjänstgöringar för språklärare (åtgärd IA LINGUA) och för andra 
ämneslärare 
. åtgärd C: språkliga assistenttjänster vid högskolor (ny åtgärd) 
. åtgärd D: utveckling av läromedel (åtgärd VB LINGUA) och av instrument för utvärdering 
och erkännande av förvärvade språkkunskaper 
. åtgärd E: ungdomsutbyte inom ramen för Samordnade Utbildningsprojekt (åtgärd IV 
LINGUA) 
. kompletterande åtgärder: främjande av europeiskt samarbete inom området för språkinlärning 
(åtgärd VA LINGUA). 
Den språkliga dimensionen kommer också att vara närvarande i de övriga delarna som bildar 
SOCRATES, närmare bestämt i de som berör högskoleutbildningen (ERASMUS) (åtgärd II 
LINGUA) och skolutbildningen (COMENIUS). Man kommer även att utveckla band med 
främjandetav den öppna undervisningen, distansundervisningen och vuxenundervisningen (som 
redan ingår i LINGUA). 
Det är huvudsakligen de åtgärder som avser grundutbildning och forbildning för lärare, 
upprättandet av språkliga assistenttjänster och skapandet av medel lämpade för att mäta 
17 
språkkompetenserna som kännetecknar ändringarna och tillskotten jämfört med det nuvarande 
LINGUA-programmet. 
Den enda del av programmet som SOCRATES ej tagit med avser främjandet av språk i 
näringslivsmiljö, och denna återfinns i sin helhet i programmet LEONARDO. 
Man kan alltså konstatera att LINGUA-programmets erfarenheter är fullständigt bevarade och 
att dess åtgärder utvecklas och förstärks på effektivt sätt inom de nya programmen eftersom 
de i dessa återfinns såväl vertikalt, i en specifikt lingvistisk del, som horisontellt, då språken 
ingår i kärnan för alla de andra åtgärderna. 
Besluten förutser en synergistyrning av de båda nya programmen så att undervisning och 
utbildning kan ses som kompletterande varandra i ett perspektiv av 'ett livslångt lärande'. Detta 
kan givetvis också tillämpas på de delar som behandlar främjandet av den kommunikativa 
kompetensen hos Unionens medborgare, och det är viktigt att i detta sammanhang påminna om 
att Kommissionen har förpliktat sig inte bara att säkra ett globalt tillvägagångssätt för alla 
språkliga aktiviteter som ryms inom varje program men också att se till att det finns 
möjligheter att samordna behandlingen av den språkliga dimensionen mellan de två 
programmen. Här är det ju viktigt att undvika onödiga upprepningar och att bevara LINGUA-
programmets interna logik samt de nära band, och i viss utsträckning beroendeskap, som finns 
mellan dess olika åtgärder. En förbättring av européernas språkliga och kommunikativa 
kompetens, som utgör kärnan i de funderingar som sysselsätter de ansvariga inom Unionen, 
kommer således att effektivttillgodoses även i fortsättningen och LINGUAs inflytande kommer 
fortsatt att växa. 
18 
II. STATISTISK ANALYS AV PROGRAMMETS ÅTGÄRDER 
LINGUA innefattar fem åtgärder som delas upp i två undergrupper på grundval av det sätt de förvaltas: 
- de s k 'decentraliserade'åtgärderna administreras av medlemsstaterna i samarbete med den Europeiska 
Kommissionen, 
- de s k 'centraliserade' åtgärderna administreras globalt av den Europeiska Kommissionen. 
A. DE DECENTRALISERADE ÅTGÄRDERNA9 
A.l. Fortbildning för språklärare inom ramen för rörelsefrämjande stipendier (Åtgärd 
IA) 
Antalet deltagare har fortsatt att stiga jämfört med förra året; under 1993/94, tack vare en 
utnyttjad budget på nära 7.68 miljoner ECU och ett genomsnittsbelopp för LINGUA-stipendiet 
på ca 1070 ECU, har åtgärden gjort det möjligt för 6802 lärare att fullfölja 
fortbildningstjänstgöringari utlandet; detta innebären ökning med 12.5%jämförtmedl 992/93, 
då antalet lärarstipendiater uppgick till 6037. Sedan början av 1991 har denna åtgärd berört 
totalt 18612 lärare. 
(påminnelse: 1994 uppgick den tillgängliga budgeten för utbildningsperioder 1994/95 till 
8 MECU) 
90/91 91/92 92/93 93/94 94/95 
Åtgärd I A - Utveckling av antalet deltagare från 1990 till 1995 
(siffror motsvarande diagrammets staplar: 1990/91, 516; 1991/92, 5257; 1992/93, 6037; 
1993/94, 6H02; prognos 1994/95, 7500) 
'} Då utbildnings- eller utbytesaktiviteterna äger rum under skolåret är de projekt som tagits med i 
betraktningen för 1994 inom ramen för dessa åtgärder sådana projekt som realiserats mellan den 1 
oktober 1993 och den 30 september 1994; dessa projekt har alltså finansierats genom 1993 års budget 
via LINGUAs Nationella Kontor 
19 
Liksom tidigare år har stipendier möjliggjort för ett växande antal lärare att göra 
fortbildningstjänstgöringar i det land vars språk de undervisar i; de har, liksom sina 
företrädare, på så vis kunnat inte bara finslipa sina kunskaper i detta språk och förbättra sin 
metodologiska kompetens, utan även fördjupa sina kunskaper om det berörda landets 
kultur; därigenom har de globalt kunnat styrka sin yrkeskunskap; dessutom har praktiken 
ifråga fått dem att tränga in i det undervisade språkets vardag, vilket är en nödvändig 
förutsättning för att kunna praktisera en levande pedagogik grundad på verkligheten. 
LINGUA underlättar därmed en mer effektiv utövning av språklärares yrkesaktivitet. 
Och även om flertalet ansökningar fortsatt berör Storbritannien och Frankrike, följda av 
Tyskland och Spanien, har antalet lärare som tagits emot på praktiktjänstgöringar i länder där 
man talar MUMU-språk, i synnerhet Grekland, Italien, Nederländerna och Portugal, vuxit 
betydligt jämfört med året innan. 
Det är rimligt att förutsätta alt denna nya rörlighet som lärarna åtnjuter i riktning mot de länder 
där man talar MUMU-språk ej hade kunnat genomföras utan LINGUAs impuls och medverkan, 
och det är nödvändigt att fortsätta ansträngningarna i riktning mot dessa länder. 
B 
DK 
D 
GR 
E 
F 
IRL 
1 
L 
NL 
P 
UK 
total Utsända lärare 
91/92 
202 
98 
2312 
73 
460 
480 
72 
613 
19 
121 
144 
663 
5257 92/93 
286 
112 
1957 
169 
625 
778 
101 
683 
7 
212 
243 
864 
6037 93/94 
265 
208 
2236 
240 
727 
741 
124 
921 
13 
217 
239 
871 
6802 Mottagna lärare 
91/92 
21 
4 
447 
35 
577 
1416 
114 
189 
1 
29 
8 
2416 
5257 % 
0.4 
0.1 
8.5 
0.7 
11.0 
26.9 
2.2 
3.6 
0.0 
0.6 
0.2 
46.0 
100.0 92/93 
32 
2 
581 
87 
588 
1434 
199 
283 
20 
62 
49 
2700 
6037 % 
0.5 
0.0 
9.6 
1.4 
9.7 
23.8 
3.3 
4.7 
0.3 
1.0 
0.8 
44.7 
100.0 93/94 
45 
12 
521 
79 
663 
1561 
435 
355 
5 
96 
51 
2979 
6802 % 
0.7 
0.2 
7.6 
1.1 
9.7 
23 
6.5 
5.2 
0.1 
1.4 
0.7 
43.8 
100.0 
Åtgärd IA - antal utsända och mottagna lärare per land i 1991/92, 1992/93 och 1993/94 
20 
A.2. Rörlighetsfrämjande åtgärder för ungdomar mellan 16 och 25 år inom ramen 
for Samordnade Utbildningsprojekt (Åtgärd IV) 
Utbyten och besök av ungdomar inom ramen för Samordnade Utbildningsprojekt 
(pedagogiska projekt med språklig inriktning mellan skolor i olika länder) har också de 
fortsatt att framskrida jämfört med 1992/93. 1 1993/94 kunde de, tack vare en utnyttjad 
budget på 10.5 miljoner ECU och ett genomsnittsbelopp för LINGUA-stipendiet på dryga 
280 liCU, nå ut tiil 29837 elever (nästan 30% fler än i 1992/93), och 3319 lärare (mer 
än 36% lier än i 1992/93), vilket motsvarar totalt 33156 deltagare (det bör här noteras 
att det existerar dessutom icke-reciproka projekt vars deltagare ej återfinns i denna 
statistik). Till dessa siffror bör läggas de 1774 deltagare i 1186 förberedande besök inför 
projektens upprättande. Sedan början av 1991 har denna åtgärd berört totalt 82699 
personer, plus de 5304 lärare som varit inblandade i förberedande besök inför 
projektens upprättande. 
(påminnelse: I 1994 uppgick den tillgängliga budgeten för de Samordnade 
Utbildningsprojekten för 1993/94 till 11.5 MECU) 
50000 
40000 
30000 
20000 
10000 
90/91 91/92 92/93 93/94 94/95 
Åtgärd IV - Utveckling av antalet deltagare från 1990 till 1994 
(siffror motsvarande diagrammets staplar: 1990/91, 4335; 1991/92, 19909; 1992/93, 
25488; 1993/94, 33156; prognos 1994/95, 40800) 
Man bör dra sig till minnes att, liksom tidigare år, överskrider EUs finansiering av de 
Samordnade Utbildningsprojekten aldrig 50% av verksamhetens totala kostnader (utom 
i de fall ett projekt vänder sig till missgynnade befolkningar eller berör uteslutande 
MUMU-språken, då de kan finansieras upp till 75%). Detta innebär följaktligen att den 
kompletterande finansieringen måste hittas utanför programmet. I vissa fall bidrar de 
kompetenta ministerierna eller de lokala myndigheterna med denna komplettering, vilket 
tydligt bevisar hur medlemsstaterna, genom stimulans från LINGUA, har förstått vilken 
stor betydelse de Samordnade Utbildningsprojekten har och att de inte tvekar att investera 
i ungdomars rörlighet och i förkovran av deras språkkompetens. 
Liksom tidigare år har majoriteten av de Samordnade Utbildningsprojekten haft ett 
stort kulturellt och pedagogiskt värde, såväl vad beträffar berörda studie- och 
forskningsteman som det arbete som ungdomar och deras lärare lagt ned. Detta arbete 
fortsätter att intimt förena de interkulturella och språkliga begreppen. En harmonisk 
21 
förening av dessa bäggebegrepp bidrar i stor utsträckning till att ge det pedagogiska 
tillvägagångssättet en internationell framtoning och att integrera en verklig europeisk 
dimension i skolor i allmänhet och i undervisningen av andra ämnen än språk i synnerhet. 
B 
DK 
D 
GR 
E 
F 
IRL 
I 
L 
NL 
P 
UK 
total Utsända deltagare 
91/92 
418 
830 
3140 
304 
2851 
4860 
455 
2471 
0 
1434 
313 
2833 
19909 92/93 
665 
1124 
3120 
533 
5424 
4801 
895 
3lli 
62 
1708 
715 
3229 
25488 93/94 
915 
1415 
3503 
SÔ8 
6413 
6120 
615 
7053 
172 
1499 
1251 
3392 
33156 Mottagna deltagare 
91/92 
689 
1130 
1777 
291 
1632 
4200 
548 
1417 
42 
418 
280 
7485 
19909 % 
15 
5.7 
8.9 
1.5 
8.2 
21.1 
2.8 
7.1 
0.2 
11 
1.4 
37.6 
100.0 92/93 
754 
1170 
2418 
627 
1889 
6052 
662 
2066 
72 
938 
551 
8289 
25488 % 
10 
4.6 
9.5 
2.5 
7.4 
23.7 
2.6 
8.1 
0.3 
3.7 
2.2 
32.5 
100.0 93/94 
843 
2399 
3137 
967 
2498 
7021 
953 
3469 
38 
1327 
1215 
9289 
33156 % 
2.5 
7.2 
9.5 
3.0 
7.6 
21.1 
2.9 
10.4 
0.1 
4.0 
3.7 
28.0 
100.0 
Åtgärd IV - Antal utsända och mottagna deltagarv per land i 1991/92, 1992/93 och 1993/94" 
Eftersom budgeten är större har alla länder gjort framsteg jämfört med förra året, såväl 
beträffande antalet utsända som antalet mottagna deltagare (med undantag för Luxemburg vad 
angår den senare kategorin). Utvecklingen av rörligheten, om man utgår från mottagarlandet, 
bevisar visserligen att Storbritannien och Frankrike fortsätter att vara de mest besökta länderna, 
men deras tillbakagång jämfört med året innan är dock påtaglig, i synnerhet för Storbritannien, 
och detta gäller även om man tar hänsyn till den siffermässigt positiva utvecklingen för Irland. 
Däremot kan man konstatera en klar framgång för länder där det talas MUMU-språk såsom 
Portugal (+121%), Danmark (+105%), Grekland (+55%) och Nederländerna (+42%). Italien 
"' Deltagare, ungdomar och lärare som följer med dem (de senare motsvarar i genomsnitt 10% av 
totalen) 
22 
har Ibr sin del gått fram med 68% och Spanien med 33%. Irland till sist har tagit emot 44% 
fler besökare, men det är framför allt det engelska språket som drar fördel av denna framgång. 
Som vanligt lyckas vissa länder balansera sina flöden någorlunda (Belgien, Tyskland, 
Frankrike, Nederländerna, Portugal) medan andra måste ta emot fler ungdomar än de själva 
skickar ut till andra medlemsstater. Detta fenomen anfäktar i synnerhet Storbritannien, som 
tar emot nästan tre gånger fler deltagare än de det i sin tur sänder ut. Reciprocitet i 
utbytesflödena med detta land fortsätter därmed att vålla problem. 
Det är också intressant att konstatera att Spanien och i synnerhet Italien även i år sänder ut fler 
ungdomar än de själva tar emot (dubbelt så många för Italien). 
Det är tydligt att LINGUA-programmet inom ramen för denna åtgärd, precis som inom den 
föregående, har en stor roll att spela som stimulator genom sin uppmuntran av språklig 
diversifieringoch sitt främjande av MUMU-språken, som aldrig skulle kunnat förverkligas 
utan detta program. Principerna för de Samordnade Utbildningsprojekten (som publicerades 
under benämningen 'Guide över de Samordnade Utbildningsprojekten' 1993) och deras 
praktiska återverkningar tillhör numera vardagen för ett stort antal elever och lärare. 
MELLAN 1990 OCH 1995 HAR 
LINGUA 
SKAPAT MÖJLIGHETER FÖR 
* NÄRA 40.000 SPRÅKLÄRARE 
* MER ÄN 120.000 UNGDOMAR 
ATT FÖRFLYTTA SIG 
B. DE CENTRALISERADE ÅTGÄRDERNA 
1 1994 inkom 524 projektansökningar; de samlade 2498 koordinatorer och partners och 
berörde följande aktiviteter: 
- Åtgärd IB : Språklärares fortbildning inom ramen för Programmen för Europeiskt 
Samarbete (PES) (42 projekt mottagna) 
- Åtgärd III : Språkfrämjande i näringslivet (218 projekt mottagna) 
- Åtgärd VA .Främjande av LINGUAs målsättning genom föreningar eller 
gränsköverskridande organisationer (89 projekt mottagna) 
- Åtgärd VB : Framställning av allmänna didaktiska hjälpmedel för undervisning och 
inlärning av 'MUMU-språk' (minst utbredda och minst undervisade) 
inom Unionen (78 projekt mottagna) 
De berörde även: 
23 
- Studiebesök och förberedande besök inför upprättandet av Program för Europeiskt Samarbete 
(PES) eller av språkliga åtgärdsprojekt i näringslivet (97 projekt mottagna). 
Av dessa 524 ansökningar kunde man anta 276 projekt (med 1357 medverkande 
koordinatorcr och partners), vilket motsvarar drygt 52.5% av de framlagda projekten; 
jämfört med 1993 motsvarar denna siffra en ökning av antalet godkända projekt med nästan 
12%. 
De framlagda projekten 1994 var i allmänhet, precis som i 1993, av mycket hög kvalitet, 
och ett betydligt större antal projekt hade förtjänat att finansieras om ej budgeten hade satt sina 
gränser. Man har därför endast kunnat ta under övervägande och finansiellt stötta 
ansökningarna på mycket hög nivå som lade fram sådana projekt som haft föga utsikter 
att kunna förverkligas utan LINGUAs stöd; dessa projekt föreslog samtidigt alldeles 
nyskapande aktiviteter eller produkter och motsvarade nödvändiga och tydligt angivna 
behov såväl innehållsmässigt som beträffande de berörda områdena och målgrupperna. 1994 
års uttagning var således mycket hård, precis som tidigare år. 
Som en indikation kan nämnas att de samlade kostnaderna för de 524 framlagda projekten 
inom ramen för dessa centraliserade åtgärder överskred 91 milj ECU, och motsvarande 
bidragsbegäran uppgick nästan till 43 milj ECU. De totala kostnaderna för de 276 
godkända projekten uppgick till 48 milj ECU, med en motsvarande bidragsbegäran på 22.5 
milj ECU och ett kommissionsbidrag på ca 15 milj ECU. 
Den genomsnittliga finansieringssatsen av ett godkänt projekt motsvarade alltså i 1994 drygt 
65% av det äskade beloppet och ca 31% av den totala kostnaden. Liksom tidigare 
motsvarade det beviljade finansieringsstödet det minsta möjliga finansieringstillskott som var 
oumbärligt för att partnerskapen skulle kunna framställa produkterna eller upprätta aktiviteterna 
som beskrivits i ansökningarna; erfarenheten från programmets första verksamhetsår hade 
nämligen bevisat, inom ramen för de centraliserade åtgärderna, att ett bortplottrande av EU-
stödet på ett större antal projekt medförde endast ett tillbakadragande av många av dem, då 
partnerskapen såg sig tvungna att ge upp p g a otillräcklig finansiering. 
24 
Tabellen nedan framställer utvecklingen för de centraliserade åtgärderna (samtliga åtgärder) 
mellan 1991, då de första projekten finansierades, och 1994. 
1991 
1992 
1993 
1994 
total Mottagna projekt'1 
320 
306 
443 
427 
1496 Godkända projekt12 
93 
148 
199 
227 
667 'Årspartners'11 
324 
714 
935 
1144 
3117 
Antal mottaga och godkända projekt och antal partners medverkande i godkända 
projekt sedan 1991 
B.l. Fortbildning för språklärare inom ramen för Program för Europeiskt 
Samarbete (Åtgärd IB) 
- 42 ansökningar, varav 25 förlängningsansökningar (dvs mer än 59% av det totala 
antalet ansökningar), samlande 195 institutionspartners lades fram 1994. 
Av dessa ansökningar kunde 38 projekt godkännas (mer än 90% av det totala antalet 
ansökningar och nästan 19% fler än i 1993), däribland de 25 förlängningsansökningarna 
(nästan 66% av antalet godkända projekt och 100% av förlängningsansökningarna). Dessa 
projekt kunde upprättas för en kontraktsperiod från den 1 september 1994 till den 31 
augusti 1995. 
Del av LlNGUA-programmet äskade stödet frän dessa 38 partnerskap motsvarade 
2983514 ECU (nästan 27% mer än i 1993) och det beviljade EU-stödct uppgick till 
2236893 ECU (nästan 75% av det totala äskade beloppet - ca 18% mer än i 1993 - och 
lite mindre an 27% av projektens totala kostnad). Detta belopp innefattar dock inte 
stödet som beviljats till förberedande besök. Om man önskar inkludera besöksstödet 
uppgick det samlade EU-stödet till Åtgärd IB till ca 2260000 ECU. 
Tabellen på nästa sida redovisar utvecklingen inom åtgärd IB mellan 1991 och 1994 och 
tar upp, år för år, antalet mottagna projekt, antalet godkända projekt och antalet 
"årspartners". 
11 Exkl. 'Förberedande besök' 
12 se fotnot 11 
" Siffrorna för 'årspartners' återspeglar det faktum att en partner som är inblandad i ett projekt med 
ängre varaktighet än ett år registreras lika många gånger som den förekommer i ansökningar 
25 
1991 
1992 
1993 
1994 
total Mottagna projekt1'' 
51 
62 
39 
42 
194 Godkända projekt15 
12 
25 
(varav 7 förlängn.) 
32 
(varav 22 förlängn.) 
38 
(varav 25 förlängn.) 
107 
(varav 54 förlängn.) 'Årsatners'" 
40 
110 
130 
178 
458 
Åtgärd IB - Antal mottagna och godkända projekt och antal partners i de godkända 
projekten sedan 1991 (inom parentes: antal förlängda projekt) 
-1 1994 medverkade 178 olika institutioner i de 38 godkända Programmen (nästan 37% 
Hcr än i 1993). 
- Samtliga medlemsstater medverkade i projekten, antingen som koordinatorer eller 
som partners. Endast två medlemsstater var frånvarande bland koordinatorerna, Danmark 
och Irland, men dessa bägge länder har å andra sidan engagerat sig i sex partnerskap. Man 
kan naturligtvis inte bortse från att de länder vars språk tillhör de mest utbredda är starkt 
representerade i partnerskapen, men man bör också notera den nya tendens som inleddes 
i början av programmet och som framträder allt tydligare för varje år: pedagogiken för 
främmande språk i allmänhet och de utnyttjade metodologierna är ej längre ett 
privilegium reserverat åt länderna i norr. Länderna i söder är mycket väl 
representerade och aktiva inom de PES: 21 skolor i Spanien, 15 i Italien, 9 i Portugal 
och 7 i Grekland. Man kan också notera att om man tar hänsyn till antalet invånare 
jämfört med antalet lärare och språkelever, så är spridningen av skolorna mellan de tolv 
medlemsstaterna proportionellt sett ganska balanserad i slutändan. 
- Alla språk, inklusive irländskan som utgör ett inringat språk i 4 Program och danskan 
i 3, men exklusive letzeburgesch allena, var närvarande i projekten och även om 
engelskan, franskan och tyskan kvarstod som de mest representerade språken, så följde 
spanskan och italienskan tätt efter och portugisiskan, nederländskan och grekiskan var 
också välplacerade. Eftersom de Programmen för Europeiskt Samarbete kan ha en 
märkbar effekt på utbudet av språk i skolorna, så har Kommissionen, i år liksom tidigare 
år, fäst stor vikt vid att de uttagna Programmen bidrar till en språklig diversifieringoch 
till främjandet av MUMU-språken. Dessa två punkter framgår tydligt i PES och deras 
14 se fotnot 11 
15 se fotnot 11 
16 se fotnot 13 
26 
närvaro kan förklaras dels av att ett brett register av skolor medverkar i projekten, dels 
av den potentiellt lätta överföringen av de flesta PES till andra språk än de som först 
var berörda. 
- Vad beträffar kandidaterna, så är det två kategorier som jämnt fördelar två tredjedelar 
av projekten mellan sig: de lokala eller regionala utbildningsmyndigheterna samt 
högskolorna. I dessa två grupper ingår de italienska IRRSAE, de franska MAFPEN, de 
tyska Landeinstitute och de Universitet som i vissa länder som Spanien, Grekland, 
Nederländerna, Portugal och Storbritannien officiellt ansvarar för lärarnas fortbildning. 
1994 
SAMLADE 
PROGRAMMEN FÖR EUROPEISKT SAMARBETE 
-PES-
178 SPECIALISERADE INSTITUTIONER 
I UTBILDNINGEN AV SPRÅKLÄRARE 
******* 
ALLA VIKTIGA OCH 
MEST REPRESENTATIVA INSTITUTIONERNA 
INOM DETTA OMRÅDE 
OCH INOM UNIONEN 
MEDVERKADE I PARTNERSKAPEN 
- Uttagningskriterierna grundade sig, i år liksom föregående år, på flera parametrar som tog 
upp följande aspekter: 
. projektens kvalitet, med tonvikten på deras bidrag till en förbättring av fortbildningen för 
språklärare, i synnerhet inom områdena metodologi och nyskapande 
. prioritet åt den samordnade framställningen av utbildningsprogram, läromedel och/eller 
moduler för forbildning av språklärare 
. betydelsen av de gränsöverskridande partnerskapen, närmare bestämt av ett deltagande 
av skolor för fortbildning från var och en av medlemsstaterna, antingen i egenskap av 
koordinatorer eller som partners. 
27 
- Beträffande de allmänna tendenserna i "årgången 1994" av Programmen för Europeiskt 
Samarbete kan man notera att: 
1. de utvalda projekten är ämnade att få ett stort inflytande på kvaliteten i lärarnas 
yrkesutveckling 
2. ett stort antal projekt rekommenderades då de främjade integreringen av nya teoretiska 
modeller i utbildningsprocesser. 
3. företräde fick även de projekt som lade grunden till ett fungerande samband mellan 
de två delarna av åtgärden "Fortbildning för språklärare" (PES och rörlighetsfrämjande 
stipendier - se åtgärd IA, bland programmets decentraliserade åtgärder) 
4. de flesta uttagna projekt rörde sig runt sju stora teman: den europeiska dimensionen, 
framställning av material till fortbildning av lärare, introducering av språk i lågstadiet, 
självständig inlärning i utbildningen, ny utbildningsteknologi, fortbildning för tvåspråkig 
undervisning och för specialspråksundcrvisning. 
- 9 förberedande besök inför upprättandet av Program för Europeiskt Samarbete finansierades 
utav 18 ansökningar. 
B.2. Språk och näringsliv (Åtgärd III) 
- 218 ansökningar, varav 82 gällde förlängningar av projekt (drygt 37.5% av det totala 
antalet ansökningar), samlande 1101 institutionspartners, lades fram i 1994. 
Av dessa 218 ansökningar kunde 101 projekt godkännas (drygt 46% av det totala antalet 
ansökningar och ca 4% fler än i 1993), varav 66 förlängningar (nästan 65.5% av antalet 
godkända projekt och mer än 80% av antalet förlängningsansökningar). Dessa projekt kunde 
upprättas för kontraktsperioder från den 1 juli 1994 till den 30 juni 1995 om projekten ifråga 
hade inkommit för uttagning den 15 mars 1994, eller från den 1 januari till den 31 december 
1995 om de hade inkommit för uttagning den 15 september 1994. 
Det stöd som dessa 101 partners äskade av LINGUA-programmet uppgick till 12931909 ECU 
(ca 10.5% mer än i 1993) och det stöd som EU kunde bevilja var 8175000 ECU (mer än 63% 
av det Intala äskade beloppet - ca 2% mer än i 1993 - och nästan 30.5% av projektens totala 
kostnader). Denna summa inkluderar ej stöd som lämnats ät förberedande besök. Skall detta 
tas med uppgick det totala EU-stödet till 8270000. 
Tabellen på nästa sida visar utvecklingen av åtgärd III mellan 1991 och 1994 och tar upp, är 
for år, antalet mottagna projekt, antalet godkända projekt och antal 'årspartners'. 
28 
1991 
1992 
1993 
1994 
total Mottagna projektr 
185 
170 
254 
218 
827 Godkända projekt1" 
58 
86 
(varav 34 förlängn.) 
97 
(varav 57 förlängn.) 
101 
(varav 66 förlängn.) 
342 . 
(varav 157 
förlängn.) 'Årspartners '" 
195 
441 
09 
66 
1711 
Åtgärd III - Antal mottagna och godkända projekt och antal partners i godkända projekt 
sedan 1991 (inom parentes: antal projektförlängningar) 
- I 1994 medverkade 566 olika institutioner i de 101 projekten (+11% jämfört med 
1993). 
De mest företrädda institutionerna var universitet eller andra institutioner för högre 
utbildning (167, eller 29.5% av det totala antalet institutioner engagerade i projekten); 
organisationer för yrkesutbildning på grund- och fortbildningsnivå kom på andra plats 
(75 institutioner, eller nästan 13.5%), följda av små och medelstora företag och deras 
organisationer (67, eller nästan 12%); förläggare och spridare av läromedel kom sedan 
(40 institutioner, eller dryga 7%), och sedan ideella föreningar (36 institutioner, eller 
nästan 6.5%; bland partnerskapen återfanns även, i sjunkande ordning: 
yrkesorganisationer och föreningar - varav 3 föreningar eller lärarförbund -(35, eller 
dryga 6%), Handels- och Industrikamrarna (29, eller dryga 5%), skolor och språkcentra 
(27, eller dryga 4.5%), officiella organismer - nationalla eller lokala myndigheter (25, 
eller nästan 4.5%), och slutligen, i betydligt mindre antal, organisationer för erkännande 
av studieintyg (4) och stora foretag (3); man kunde även räkna in 58 organisationer och 
diverse institutioner som motsvarade isolerade kategorier (konsultbyråer t ex).. 
- Alla medlemsstater medverkade i projekten. 
- Alla språk fanns med i projekten; tyska, engelska och franska, med ca 47.5% av det 
totala antalet inringade språk, behöll visserligen sina majoritetsplaceringar men 
minskade samtidigt märkbart jämfört med året innan (nästan 5% färre), vilket bekräftar 
och förstärker tendensen från senare år; partnerskapens intresse för MUMU-språken och 
17 se fotnot 11 
lx se fotnot 11 
19 se fotnot 13 
29 
deras användning i situationer där andra språk tidigare dominerat har alltså blivit större; 
de 6 övriga länderna samlade 27% av totalen i en åtgärd' som inte är ägnat uteslutande åt 
dem (detta gäller även om man utesluter spanska och italienska som gemensamt har 23% 
av de inringade språken och därmed bekräftar sina platser som de mest utbredda språken 
bland de minst utbredda och minst undervisade inom Unionen); på sista plats, långt bakom 
de andra, kvarstår irländska och letzeburgesch, för vilka det återstår att göra en stor 
insats. 
- Den oftast förekommande typen av projekt bland ansökningarna handlade, i 1994 som 
i tidigare år, om utformning, utveckling och framställning av läromedel (83 projekt av 
101); långt bakom återfanns några projekt om upprättande av utbildningsprogram (6 
projekt), program för språkliga utvärdcringsprov och för analys av språkbehoven (4 
projekt) och om språkintyg (ett enda projekt). I detta sammanhang bör man dock 
påminna om att i så gott som alla projekt som berör läromedel hade man redan förutsett 
eller verkställt en första analytisk fas om de behov som läromedlen syftar till att 
tillgodose. 
Användandet och utvecklingen av den nya undervisningsteknologin som integrerad del 
av läromedlen är fortsatt framträdande. En stor majoritet av de utvalda projekten 
utvecklar datoriserade produkter (interaktiva multimediaprodukter, produkter för 
hypermedia) och många av dem utnyttjar optiska minnesenheter som CD-ROM och 
telematiknät. Man bör också notera ett allt större utnyttjande av det vokala kortet som 
möjliggör en inspelning av elevens röst i tillämpningar av multimedia, samt uppkomsten 
av projekt som utnyttjar satellit-TV och/eller videokonferenser. 
Den nya undervisningsteknologins uppsving har haft en omedelbar dubbel effekt: å ena 
sidan har systemen blivit mer komplexa, vilket har medfört en kostnadsökning för 
utveckling och produktion, men å andra sidan har marknaden för CD-ROM utvecklats 
explosionsartat, vilket har lett till humana priser; denna prisutveckling och uppkomsten 
av nätverk som INTERNET skapar ett perspektiv av bredare och mer intressant 
spridning för förläggaren. 
Den öppna undervisningen och distansundervisningen (ÖUD), som är grundläggande 
för en mer individualiserad språkinlärning, är den absolut vanligast formen för inlärning. 
Då den ÖUD dessutom tillåter en maximal spridning av produkterna till andra 
medlemsstater eller andra näringsområden än de som avsågs i initialskedet, har 
Kommissionen fäst stor betydelse vid denna komponent i listan över parametrar som styr 
uttagningen av stödprojekt. 
- Uttagningskriterierna för projekten grundade sig i huvudsak på de som katalogiserats 
i "Guide för LINGUA-kandidaten", närmare bestämt: 
. genomgång av det föreliggande behovet för projektet ifråga och inblandning av flera 
partners specialiserade i projektets ämnesområde och fördelade över andra 
medlemsstater 
. målsättningens giltighet och realistiska genomförande, i enlighet med LINGUAs 
allmänna kriterier och prioriteringar 
. adekvata samband mellan koordinering, arbetsplan och finansieringsplan 
. partnerskapens kvalitet i termer av transnationalitet, fördelning av arbetsuppgifter, 
expertis och användarnas inblandning/representation 
. metodologins och, i förekommande fall, den tillämpade teknologins kvalitet och 
berättigande 
. perspektiv och säkerheter för spridning av de framställda produkterna. 
30 
För att undvika en upprepning av redan existerande projekt och även för att så fullständigt 
som möjligt täcka behoven har man även noterat nedan angivna prioriteringar. Projekten 
skulle således omfatta: 
. MUMU-språk i näringslivet 
. läromedel avsedda för avancerade elever i de mest utbredda språken 
. målgrupper ännu ej täckta av existerande projekt 
. överföring av framtagna resultat och produkter till ett eller flera andra språk, efter 
behovsanalys, t ex: 
. anpassning till studenter ur modersmålsgrupp C av ett projekt som behandlar 
inlärning av språk A och vänder sig till studerande ur modersmålsgrupp B 
. utnyttjande av nyskapande metoder och teknologier som utvecklats inom ramen för 
framställning av läromedel avsedda för språk A för utarbetande av läromedel avsedda 
för språk B. 
PÅ 4 ÅR 
HAR PROJEKTEN ÄMNADE FÖR NÄRINGSLIVET 
- ÅTGÄRD III -
SAMLAT 
1754 INSTITUTIONER 
INOM RAMEN FÖR 
339 PARTNERSKAP 
OCH HAR FRAM TILL IDAG FRAMSTÄLLT 
242 LÄROMEDELSPAKET 
- Rent allmänt har de aktiviteter som erhållit stöd genom Åtgärd III ur LINGU A-program met 
fortsatt, i 1994 som under föregående år, att spela en väsentlig roll i främjandet av intresset hos företag 
och anställda för språkinlärning i näringslivet. 
- 40 förberedande besök inför upprättandet av projekt ur Åtgärd III finansierades utav 79 
ansökningar. 
31 
B.3. Stöd till föreningar (Åtgärd VA) 
- 89 ansökningar samlande 386 institutionspartners inkom 1994. 
Av dessa 89 ansökningar kunde 42 projekt godkännas (motsvarande dryga 47% av det totala 
antalet ansökningar och ca 55.5% mer än i 1993) 
Det av programmet äskade bidragsbeloppet av dessa 42 partnerskap motsvarade 726317 ECU 
(nästan 31% mer än i 1993) och ett EU-stöd på totalt 525424 ECU kunde beviljas (nästan 
72.5% av det äskade beloppet). 
1991 
1992 
1993 
1994 
total Mottagna projekt 
28 
22 
57 
89 
196 Godkända projekt 
8 
14 
27 
42 
91 ,Årsparlncrsv" 
38 
70 
105 
184 
397 
Åtgärd VA - Antal mottagna och godkända projekt och antal partners i de godkända 
projekten sedan 1991 
- I 1994 medverkade 184 olika institutioner i de 42 godkända projekten (ca 75% mer än 
i 1993). 
De mest representerade institutionerna var högskolorna, universitet eller övriga (37, 
dvs mer än 20% av det totala antalet institutioner som ingick i projekten), ideella 
föreningar (26, dvs mer än 14%) och kompetenta ministerier och departement (22, dvs 
nästan 12%). 
- Samtliga medlemsstater medverkade i projekten. 
- Tack vare själva syftet med åtgärden och dess målsättning var samtliga språk på ett 
eller annat sätt närvarande i projekten. 
- Den vanligaste förekommande typen av projekt bland ansökningarna omfattade 
organiserande av konferenser eller symposier (32 projekt utav 42), publikationer (16 
projekt) och organisations- och föreningsaktiviteter (10 projekt). 
Manifestationerna, symposierna och övriga seminarier som erhöll l*"l J-stöd berörde vitt 
skilda teman; de behandlade bl a spräklärarutbildning, främjande av MUMU-språken 
samt undervisningsspräk och den nya utbildningstcknologin. 
Andra initiativ intresserade sig för uppföljnings- och utvärderingsmöten samt för 
projektens synergism. 
20 se fotnot 13 
32 
Rent allmänt har man under 1994, mer än under 1993, kunnat utvidga och variera 
aktivitelsomrädet inom Åtgärd VA och inlemma det ännu mer i programmets globala 
strategi. 
Åtgärd VA har utvecklats betydligt under 1994. Det är viktigt att initiativen som denna 
typ av åtgärd alstrar i framtiden kan fortsätta att växa kvantitativt och kvalitativt och skapa 
möjlighet åt de olika europeiska operatörerna inom det språkliga området att mötas och 
jämföra sina idéer och funderingar. Det är även betydelsefullt att denna typ av åtgärd kan 
stimulera till funderingar runt de olika språkliga åtgärder som Kommissionen initierat, och 
stötta strategin om en bred spridning av lingvistiska, didaktiska eller andra produkter 
genom EU-finansiering. 
B.4. Främjande av MUMU-språken (Åtgärd VB) 
- 78 ansökningar, varav 29 förlängningsansökningar (drygt 37% av det totala antalet 
ansökningar), innefattande 339 institutionspartners lämnades in under 1994. 
Av dessa 78 ansökningar kunde 46 projekt godkännas (nästan 59% av det totala antalet 
ansökningar och nästan 7% fler än i 1993), varav 26 förlängningar (ca 56.5% av antalet 
godkända projekt och nästan 90%> av förlängningsansökningarna). Dessa projekt kunde 
uppföras för kontraktsperioder frän den I juli 1994 till den 30 juni 1995 för de projekt 
som lämnats in till uttagningen den 15 mars 1994, eller från den I januari till den 31 
december 1995 för de projekt som lämnats in till uttagning den 15 september 1994. 
Det av LINGU A-programmet äskade bidragsbeloppet av dessa 46 partnerskap 
motsvarade 5677790 ECU (ca 16.5% mer än i 1993) och det totala beviljade EU-stödet 
uppgick till 3786000 ECU (drygt 66.5% av det äskade beloppet - nästan 15.5%) mer än 
i 1993 - och nästan 36.5% av den totala kostnaden för projekten). 
33 
1991 
1992 
1993 
1994 
total Mottagna projekt 
56 
52 
93 
78 
279 Godkända projekt 
15 
23 
(varav 7 förlängn.) 
43 
(varav 22 förlängn.) 
46 
(varav 26 förlängn.) 
127 
(varav 55 förlängn.) 'Årspartners'21 
51 
93 
191 
216 
551 
Åtgärd VB - Antal mottagna och godkända projekt och antal partner i de godkända 
projekt sedan 1991 (inom parentes: antal projektförlängningar) 
- I 1994 medverkade 216 olika institutioner i de 46 projekten (13%) fler jämför med 
1993). 
De mest rcprcsenteradcinstitutioncrna var universiteten eller andra institut för högre 
utbildning ( 125, dvs nästan 58% av det totala antal institutioner som ingick i projektet),; 
längt efter kom förläggarna och tillverkare och spridarc av läromedel (19, dvs nästan 
9%), de officiella organisationerna - nationella eller lokala/regionala myndigheter ( 14, 
dvs nästan 6.5%), skolor och språkcentra (12, dvs dryga 5.5%), ideella föreningar (10, 
dvs dryga 4.5%) och lärarföreningar och -förbund (6, dvs knappa 3%); i partnerskapen 
medverkade även, i sjunkande antal: yrkesorganisationer för grundutbildning och 
fortbildning (5), små och medelstora företag och deras organisationer (5), samt 2 
yrkesföreningar och 2 intygsskapande organisationer; man återfann även 16 organisationer 
och institutioner av varierande slag som representerade enstaka kategorier. 
- Samtliga medlemsstater medverkade i projekten. 
- Samtliga MUMU-språk omfattades av projekten: italienska motsvarade nära 13% av 
de inringade språken inom projekten, spanska och grekiska nästan 12% vardera, 
nederländska och portugisiska ca 11% vardera, danska nästan 8.5%), irländska dryga 5.5% 
och letzeburgesch ca 1 %; detta bevisar tydligt att beslutet att låta Åtgärd VB uteslutande 
omfatta stödinsatser för en diversifiering av utbildning och inlärning av de minst 
utbredda och minst undervisade språken inom Unionen verkställts. 
21 se fotnot 13 
34 
11994 
UTGJORDE 
DE 8 MINST UTBREDDA 
OCH MINST UNDERVISADE 
SPRÅKEN INOM UNIONEN 
- MUMU-SPRÅKEN -
SPECIFIKA MÅLGRUPPER 
VID 89 TILLFÄLLEN 
INOM RAMEN FÖR 
46 UTVALDA PILOTPROJEKT 
- Den vanligaste förekommande typen av projekt bland ansökningarna omfattade 
utformning, utarbetande och framställning av läromedel (44 av 46); de två övriga 
projekten ägnades åt utveckling av utbildningsprogram. 
- Beträffande användning och utveckling av den nya teknologin, som integrerats i 
läromedlen framställda av partnerskapen, samt begreppet "Distansundervisning", kan 
hänvisning göras till de anmärkningar som gjorts i samband med Åtgärd III (se sid. 18). 
Dessa inslag återfinns mycket tydligt i så gott som alla projekten och utövar ett stort 
inflytande på deras genomslagskraft och effektivitet. 
LINGUA - ÅTGÄRD VB 
FRÄMJANDE 
AV 
MUMU-SPRÅKEN 
OCH AV 
SPRÅKLIG 
DIVERSIFIERING 
35 
- Uttagningskritcricrna grundade sig även här huvudsakligen på de som katalogiserats 
i "Guide för LINGUA-kandidaten" och endast de projekt som omfattade utformning, 
utarbetande och framställning av läromedel (och dess integrering i 
utbildningsprogrammen) ämnade för de minst utbredda och minst undervisade språken, 
för vilka det i stor utsträckning saknas lärometoder och hjälpmedel, erhöll stöd. 
För övrigt har speciell uppmärksamhet riktats mot de projekt som berör en eller flera av 
följande inlärningssituationer: 
. självinlärningen 
. distansinlärningen 
. inlärningen med hjälp av högteknologi, bl a multimedia-teknologin (samordnad 
användning av data, video och audio) och satellitöverföringar. Prioritet har även givits åt 
de projekt som föreslagit en rcsultatövcrföringfrän ett pågående eller avslutat 1JNGUA-
projekt till ett eller liera MUMU-språk inom Unionen. 
- Åtgärden VB har fortsatt mycket stor betydelse inom ramen för Kommissionens 
språkliga initiativ eftersom framgångarna med den språkliga diversifieringen och 
främjandet av MUMU-språken i alla andra initiativ tagna inom ramen för EU-program 
avseende undervisning och utbildning i stor utsträckning härrör från denna åtgärd. Det är 
nämligen tack vare den som läromedel avsedda för denna diversiflering och detta 
främjande kan framställas. 88 viktiga läromedelspaket har framställts fram till idag, och 
flera är att vänta som resultat av de pågående projekten. Dessa paket består i huvudsak 
av högteknologi, och i allmänhet är de framställda hjälpmedlen väl anpassade till en 
effektiv inlärning av MUMU-språken såsom främmande språk. Hädanefter kommer 
allmänheten, som önskar att lära ett mindre utbrett och mindre undervisat språk, att att 
förfoga över ett varierat och stort antal läromedel av hög kvalitet. 
C. ÅTGÄRDEN "HÖGSKOLEUTBILDNING" 
Främjande av universitetsstudier i främmande språk (Åtgärd II) 
EINGUA-programmets åtgärd II täcker samarbetet mellan universiteten samt 
rörligheten och utbytet av studenter och personal inom högskoleutbildningen. 
Administrerandet av denna åtgärd fastställdes enligt de mallar som använts för 
ERASMUS-programmet och man upprättade även en gemensam förvaltningsordning för 
ERASMUS och LINGUAs Åtgärd II. 
Som tidigare år har ansökningarna utvärderats på så vis att uttagningen tydligt 
återspeglar LINGUA-programmets prioriteringar. Således gavs prioritet åt MUMU-
språken och åt projekt som omfattade utbildning av blivande språklärare. Beträffande 
besöksstipendier ägnades särskild uppmärksamhet åt studiet av de språkproblem som 
härrör från studenternas rörlighet och tillämpningen av ny utbildningsteknologi i 
språkstudier. Man fäste även stor vikt vid projekt som avsåg att upprätta utbildningslinjer 
där studiet av ett främmande språk tillsammans med ett annat ämne skulle utgöra ett 
huvudämne. 
Också liksom föregående år har den applicerade uttagningspolitiken i 1994 bekräftat de 
mångåriga åtaganden som hade gjorts mot flertalet program godkända i 1993/94; detta 
samtidigt med att man fortsatt att uppmuntra universileten till att utveckla nya 
samarbetsinitiativ sinsemellan. 
Alla partners i Programmen för Samarbete mellan Universitet som begärde ett särskilt 
förnyande av sitt kontrakt vid utgången av det vanligtvis 3-åriga avtalet var skyldiga att 
36 
inkomma med kompletterande information, och beslut om förnyande togs endast om 
Programmen ifråga kunde svara mot en rad speciella prestationskriterier. 
Nedanstående diagram åskådliggör utvecklingen av antalet institutioner medverkande i 
Programmen för Samarbete mellan Universitet och av antalet rörliga studenter mellan 
1990 och 1995. 
90/91 91/92 92/93 93/94 94/95 
Åtgärd II - Utveckling av antalet institutioner medverkande i Program för Samarbete 
mellan Universitet mellan 1990 och 1994 (siffror motsvarande staplarna i diagrammet: 
1990/91, 215; 1991/92, 627; 1992/93, 972; 1993/94, 1147; 1994/95, 1277) 
"i r 
90/91 91/92 92/93 93/94 94/95 
Åtgärd II - Utveckling av antalet rörliga studenter mellan 1990 och 1994 (siffror 
motsvarande staplarna i diagrammet: 1990/91, 1897; 1991/92, 4180; 1992/93, 6724; 
1993/94, 8847; 1994/95, 10378) 
- Av de 242 ansökningarna till Programmen för Samarbete mellan Universitet som 
inkommit (1.7% fler än föregående år) valdes 225 Program ut i 1994 för universitctsäret 
1994/95 (en minskning med 0.4% jämfört med året innan); de berörde 10378 studenter 
(17.3% fler än för 1993/94) och 866 lärare (25.9% fler än för 1993/94). 
37 
-Beträffande stipendier till studiebesök kunde 37 ansökningar godkännas av 44 
inkomna; varje gång ansökningarna möjliggjorde detta föredrog man de som omfattade 
MUMU-språk samt de som tydligt innefattade begreppet 'utbildning av framtida 
lärare'. 
Antalet uttagna projekt i 1994 har minskat med 19% jämfört med 1993 och, liksom 
tidigare år, har det totala antalet besök förblivit mycket lågt. Detta beror delvis på att det 
sedan programmets begynnelse nästan ej förekommit ansökningar där studier i ett MUMU-
språk ingått som huvudkomponent i någon utbildningslinje som kombinerat språk och ett 
eller flera andra ämnen. 
38 
BILAGOR 
STATISTISK ÖVERSIKT 
1994 
Bilagorna 1 till 4 avser de decentraliserade åtgärderna IA och IV 
Bilagorna 5 till 11 avser de centraliserade åtgärderna IB, III, VA och VB samt förberedande besök 
Bilaga 12 avser Åtgärd II 
39 
LINGUA. BILAGA 1 - ATGARD IA - UTBYTE FOR LÄRARE I FRÄMMANDE SPRÄK PER MEDLEMSSTAT 
u 
T 
S 
A 
N 
D 
A 
N 
D 
E 
L 
A 
N 
D Bty 
Bfr 
Bnl 
DK 
D 
GR 
E 
F 
IRL 
I 
L 
NL 
P 
UK 
Sum 
% 
Plac. VÄRDLAND 
Bty Bfr 
12 
5 
21 
3 
41 Bnl 
4 
4 
45 
| 0,60 j 0,06 
0,66 
10 
B DK 
4 
1 
7 
12 
0,18 
11 
DK D 
1 
1 
31 
26 
19 
17 
83 
47 
65 
8 
17 
206 
521 
7,66 
4 
D GR 
36 
5 
32 
1 
2 
3 
79 
1,16 
8 
GR E 
14 
9 
33 
199 
109 
18 
20 
59 
202 
663 
9,75 
3 
E F 
3 
107 
49 
510 
36 
136 
53 
208 
9 
49 
96 
305 
1561 
22,95 
2 
F IRL 
1 1 
43 
198 
1 
69 
45 
4 
35 
29 
435 
6,40 
5 
IRL I 
2 
14 
18 
168 
2 
9 
23 
6 
113 
355 
5,22 
6 
I L 
1 
4 
5 
0,07 
12 
L NL 
1 
70 
4 
20 
1 
96 
1,41 
7 
NL P 
34 
1 
1 
13 
1 
1 
51 
0,75 
9 
P UK 
1 
16 
54 
39 
1001 
181 
485 
477 
561 
4 
74 
86 
2979 
43,80 
1 
UK 
VÄRDLAND TOTALT 
5 
45 
215 265 
208 
2236 
240 
727 
741 
124 
921 
13 
217 
239 
871 
6802 
100 % 
0,07 
0,66 
3,16 3,90 
3,06 
32,87 
3,53 
10,69 
10,89 
1,82 
13,54 
0,19 
3,19 
3,51 
12,81 
100 Plac. 
6 
10 
1 
7 
5 
4 
11 
2 
12 
9 
8 
3 Bty 
Bfr 
Bnl 
DK 
D 
GR 
E 
F 
IRL 
I 
L 
NL 
P 
UK U 
T 
S 
A 
N 
D 
A 
N 
D 
E 
L 
A 
N 
D 
BILAGA 2 - ÅTGÄRD IA - UTSÄNDANDE OCH MOTTAGANDE FLÖDEN PER MEDLEMSSTAT 
DK 
GR 
F 
I 
NL 
UK cd 
-3000 -2000 -1000 
UTSÄNDA LÄRARE 1000 
MOTTAGNA LÄRARE 2000 3000 
LINGUA/RAP. 94/AN. 1/2 
LINGUA, BILAGA 3 - ÅTGÄRD IV - UTBYTE FÖR UNGDOMAR PER MEDLEMSSTAT 
u 
T 
S 
A 
N 
D 
A 
N 
D 
E 
L 
A 
N 
D Bty 
Bfr 
Bnl 
DK 
D 
GR 
E 
F 
IRL 
1 
L 
NL 
P 
UK 
Sum 
% 
Plac. VÄRDLAND 
Bty 
10 
10 Bfr 
41 
35 
105 
10 
150 
16 
15 
20 
22 
414 Bnl 
60 
74 
40 
73 
15 
32 
42 
336 
760 
0,034 | 1,388 | 1,126 
2,547 
10 
B DK 
12 
58 
352 
68 
121 
464 
25 
630 
12 
87 
97 
233 
2159 
7,24 
12 
DK D 
26 
79 
202 
10 
16 
335 
492 
83 
675 
77 
148 
79 
592 
2814 
9,43 
4 
D n GR 
22 
13 
93 
96 
226 
329 
30 
41 
20 
870 
2,92 
7 
GR E 
61 
78 
195 
69 
759 
58 
373 
23 
166 
12 
458 
2252 
7,55 
3 
E F 
20 
112 
124 
332 
124 
2270 
72 
226 
1815 
10 
244 
309 
691 
6349 
21,28 
2 
F IRL 
38 
40 
117 
33 
284 
20 
210 
46 
70 
858 
2,88 
6 
IRL I 
35 
44 
286 
228 
308 
419 
873 
72 
252 
110 
476 
3103 
10,40 
5 
I L 
20 
14 
34 
0,11 
11 
L NL 
31 
48 
94 
81 
218 
139 
22 
288 
19 
46 
198 
1184 
3,97 
8 
NL P 
13 
69 
96 
55 
94 
164 
36 
209 
65 
286 
1087 
3,64 
9 
P UK 
152 
60 
383 
1557 
2049 
1860 
1709 
291 
306 
8367 
28,04 
1 
UK 
VÄRDLAND TOTALT 
20 
368 
435 823 
1284 
3183 
721 
5810 
5420 
552 
6403 
157 
1344 
1122 
3018 
29837 
100 % 
0,07 
1,23 
1,46 2,76 
4,30 
10,67 
2,42 
19,47 
18,17 
1,85 
21,46 
0,53 
4,50 
3,76 
10,11 
100 Plac. 
9 
7 
4 
10 
2 
3 
11 
1 
12 
6 
8 
5 Bty 
Bfr 
Bnl 
DK 
D 
GR 
E 
F 
IRL 
I 
L 
NL 
P 
UK U 
T 
S 
A 
N 
D 
A 
N 
D 
E 
L 
A 
N 
D 
BILAGA 4 - ATGARD IV - UTSÄNDANDE OCH MOTTAGANDE FLÖDEN PER MEDLEMSSTAT 
UK 
-8000 -6000 -4000 -2000 
UTSÄNDA UNGDOMAR 2000 4000 6000 
MOTTAGNA UNGDOMAR 8000 10000 
LINGUA /RAP 94/AN.3/4 
LINGUA 
BILAGA 5 - CENTRALISERADE ÅTGÄRDER - MOTTAGNA PROJEKT OCH GODKÄNDA PROJEKT AR 1994 PER MEDLEMSSTAT 
-Q LAND 
B 
DK 
D 
GR 
E 
F 
IRL 
Î 
L 
NL 
P 
UK 
SUM. MOTTAGNA PROJEKT 
IB 
2 
6 
1 
1 
7 
9 
1 
3 
2 
10 
42 111 
10 
12 
30 
43 
20 
35 
4 
17 
1 
8 
4 
34 
218 VA 
7 
5 
11 
9 
9 
22 
9 
1 
3 
1 
12 
89 VB 
5 
5 
6 
18 
3 
9 
8 
4 
7 
3 
10 
78 BESÖK 
4 
7 
13 
8 
14 
22 
1 
10 
3 
15 
97 TOTALT 
28 
29 
66 
79 
47 
95 
13 
49 
3 
24 
10 
81 
524 
LAND 
B 
DK 
D 
GR 
E 
F 
IRL 
l 
L 
NL 
P 
UK 
SUM. GODKÄNDA PROJEKT 
IB 
2 
6 
1 
1 
6 
6 
1 
3 
2 
10 
38 III 
6 
4 
17 
12 
11 
11 
1 
1 1 
1 
6 
3 
18 
101 VA 
4 
4 
2 
4 
6 
12 
4 
1 
1 
4 
42 VB 
3 
4 
4 
7 
2 
7 
4 
2 
3 
3 
7 
46 BESÖK 
1 
4 
8 
2 
7 
9 
3 
3 
12 
49 TOTALT 
16 
16 
37 
26 
27 
45 
5 
26 
3 
16 
8 
51 
276 60 
50 
40 
30 
20 
10 £A • BESÖK 
DVB 
• VA 
Dill 
DIB 
DBESÖK 
DVB 
• VA 
Dill 
DIB 
INGUA/RAP 94/AN. 5 
BILAGA 6 - CENTRALISERADE ÅTGÄRDER - 1994: PROJEKTENS FÖRDELNING PER REGION \R1: BRD DEUTSCHLAND ; Total =37 \ 
RU: Schleswlg-Holsteln Rl2:Hamburg 
Rl3: Niedefsochsen, R14: Bremen, RÏ5: Nordrhein-Wesfa-er 
R16: Hessen, Rl 7: Rheinicnd-Pfalz, Rl 8: Baden-Wurrterr.be': 
R19: Bayern, R1A: Saartand, R1B: Berlin, R1C: Brandentx/. 
RID: MecWenbug-Vorpommern, R1E: Soctser,, 
R1F: Sochsen-Anhalt, R1G: Thùringen 
IR2: FRANCE : Total = 45 
R21 : Be de France, R22: Bassin Parisien, 
R23: Nord - Pas-de-Catais, R24; Est, R25: Cuesl, R26.SJO-C^ 
R27: Centre-Est, R28: Mediterrannée, R29. Déportera cC.:--
: Total = 26 
R31 : Nord Ovest, R32: Lombaidia, R33: Ncd Est, 
R34: Emilia-Romagna, R35: Centra, R36: Lczc. R37: Cc~rx 
R38: Abfuzzl-Mdise, R39: Sud, R3A: Scilia, R3= Scaegnc: 
; Total = 16 | 
R4l: Noord-Nederland, R42: OosINedero-o 
R45: Zuid-Nederland, R47: West-Nederbna 
Total = 16 
R51 : Vtaams Gewest, R52: Région Wallonre, 
R53: Bruxelles-Brussel 
vH ^^ Guadeloupe (F) 
^ Ç 
RC2 Aço:es(P) Martinique (F) 
R29 ^-* 
'?C3 Moiei'o IP) Réunion (F) 
757 Cc->a-cs;E! Gu,ane|F] 
LINGUA 
BILAGA 7 - CENTRALISERADE ÅTGÄRDER - GODKÄNDA PROJEKT AR 1994 - FÖRDELNING EFTER MALSPRAK 
-C 
-C Språk 
ES 
DA 
DE 
GR 
EN 
FR 
IR 
IT 
NL 
PT 
LE ÄTGÄRD 
IB 
17 
3 
20 
27 
21 
4 
15 
9 
10 III 
41 
18 
48 
24 
57 
48 
3 
32 
19 
21 
2 VB 
13 
9 
8 
13 
8 
11 
6 
14 
12 
11 
1 Totalt 
71 
30 
76 
43 
92 
80 
13 
61 
40 
42 
3 
60 
50 
40-/ 
30-' 
20-
10-
0^ /-ES 
DE 
EN 
IR 
NL 
LE 
10 20 30 40 50 60 70 80 90 100 
DIB 
Dill 
• VB 
ES DA DE GR 
LINGUA RAP 94/AN. 7 
LINGUA, 
BILAGA 8 - CENTRALISERADE ÅTGÄRDER - GODKÄNDA PROJEKT AR 1994 - ANTAL SAMORDftARE OCH PARTNER PER MEDLEMSSTAT 
Land 
B 
DK 
D 
GR 
E 
F 
IRL 
1 
L 
NL 
P 
UK 
Sum. IB 
Sam 
2 
6 
1 
1 
6 
6 
1 
3 
2 
10 
38 Part 
6 
6 
16 
7 
21 
26 
5 
15 
1 
7 
9 
21 
140 III 
Sam 
6 
4 
17 
12 
11 
11 
1 
11 
1 
6 
3 
18 
101 Part 
17 
31 
56 
39 
59 
76 
16 
60 
3 
18 
28 
62 
465 VA 
Sam 
4 
4 
2 
4 
6 
12 
4 
1 
1 
4 
42 Part 
16 
7 
17 
2 
12 
24 
5 
13 
4 
8 
7 
24 
139 VB 
Sam 
3 . 
4 
4 
7 
2 
7 
4 
2 
3 
3 
7 
46 Part 
9 
9 
10 
22 
20 
13 
6 
21 
2 
11 
10 
37 
170 Besök 
Sam 
1 
4 
8 
2 
7 
9 
3 
3 
12 
49 Part 
13 
12 
15 
11 
13 
21 
23 
8 
1 
7 
16 
24 
164 Totalt 
Sam 
16 
16 
37 
26 
27 
45 
5 
26 
3 
16 
8 
51 
276 Part 
61 
65 
114 
81 
125 
160 
55 
117 
11 
51 
70 
168 
1078 DPart 
• Sam 
50 100 150 200 
IB VA VB BESÖK 
20 40 IP 
DK f=: 
GR t 
F £H 
P 
If 
NL f3 
UK 
50 100 20 40 DK £n 
GR C^ 
r 
f= 
NL 
UK 
20 40 DK t111 
20 40 
LINGUA/RAP94/AN. 8 
LINGUA BILAGA 9 - FÖRDELNING AV PARTNER PER REGION FÖR 1994 
Î M\ BRD DEUTSCHLAND : Total =114 \ 
Rl 1 : Schleswig-Hoistein, R12:Hamburq 
R13: Niedersochsen, R14: Bremen, RT5 f.'cd^ein-We^aen, 
R16: Hessen, R17: Rhelntand-Pfalz, R18 Eoaen-Wurtlembefg 
R19: Bayern, RIA; Saartand, RIB; Berlin, R'C: Erandenburg, 
RID: MecWenburg-Vorpommern, R1E: Saz^sen, 
R1F: Sachsen-Anhat», R1G: Thurlngen 
: Total = 160] 
R2l : Ile de France, R22: Bassin Parisien, 
R23: Nord - Pas-de-Calais, R24: Est, R25 
R27: Centre-Est, R28: Méditerrannée, R2-rjesl, R26:Sud-Oues 
Départem. d'Ojt.-e-
\R3: ITALIA '.Total = 117] 
R3l: Nord Ovest, R32: Lombardia, R33: Ncd Est, 
R34: Emilio-Romagna, R35: Centro, R36. Lazo, R37: Compcno, 
R38: Abruzzi-Molise, R39: Sud, R3A: Sana. R33' Sardegna 
ON, ^5> Guadeloupe '*-1 
0 "~^ 
•'.-2 Açores[P) MartiniCije [F] 
c* Q 
R29 V-J 
'1C3 Madeira (P) Réunion ic; 
<-.B7 Car>aios|E] Gu/ane (F) 
LINGUA 
BILAGA 10 - CENTRALISERADE ÅTGÄRDER - GODKÄNDA PROJEKT AR 1994 - FÖRDELNING EFTER TYP AV SAMORDNARE OCH PARTNER 
Typ av samordnare/partner 
Regeringsdepartement 
Kommun 
Lokal eller regional utbildningsmyndighet 
Institution för högre utbildning 
Forskningscentrum, specialiserat på undervisning av 
främmande språk 
Institution ör utbildning av lärare i främmande språk 
Skola 
Språkcentrum 
Förening eller förbund för lärare i främmande språk 
Organisation för grundläggande yrkesutbildning 
Organisation för fortsättande yrkesutbildning 
Utbildningsorganisat. för små och medelstora företag 
Organisation för vuxen- eller arbetstagarutbildning 
Små och medelstora företag 
Organisation för små och medelstore företag 
Storföretag 
Organisation för storföretag 
Handelskammare 
Branschorganisation 
Yrkeorganisation 
Arbetstagarorganisation 
Förlag eller mjukvarutillverkare 
Auktoriseringsorgan 
Ideell organisation 
Annan 9 
3 
4 
125 
15 
4 
4 
18 
3 
5 
35 
20 
17 
27 
7 
3 
0 
27 
7 
15 
5 
32 
2 
25 
53 VA VB 
38 140 101 465 42 142 46 170 49 164 276 1081 BESÖK 
0 
1 
3 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
o 
o 
o 
3 
0 
7 
145 TOTALT 
46 
9 
36 
328 
34 
19 
20 
32 
20 
5 
50 
22 
18 
31 
7 
3 
0 
30 
8 
23 
12 
51 
4 
53 
220 TOTALT 
50 100 150 200 250 300 350 
LINGUA/RAP 94/AN. 10 
LINGÛA 
IB 
i F 
3 BP 
:F 
9p 
H J 
13 ~ 
15 
17 
19 
21 
23 I 
25 f BILAGA 10 - CENTRALISERADE ÅTGÄRDER - GODKÄNDA PROJEKT AR 1994 - FÖRDELNING EFTER TYP AV SAMORDNARE OCH PARTNER 
50 100 19 P 
25 f III 
50 100 150 i E= 
B 
3 "O 
5 "C 
7 C VA 
IF 
95 
• 
ii |p= 
P 
13 % 
J 
15 _ 
17 ~ 
a 
19 "Q 
.§= 21 F 
SF 
23 
25 1 a 
i 
L 
5P 0 
7t 
9J 
11 J 
13 ~ Ï 15 _ 
17 2 
19 ~ 
o 
21 
IP 23 * 
P 25 £ VB 
1 J 
i 
3 • 
k 5 I 
7 _• 
1 9 
11 
13 
15 , 
17 
19 
21 
23 
25 F BESÖK 
20 40 50 100 50 100 1 50 
LINGUA/RAP 94/AN. 10 
LINGUA, 
BILAGA 11 - CENTRALISERADE ÅTGÄRDER - GODKÄNDA PROJEKT ÅR 1994 
BEGÄRDA BIDRAG OCH TILLDELADE BIDRAG PER ANSLUTEN MEDLEMSSTAT 
h& LAND BIDRAG BIDRAG 
BEGÄRT TILLDELAT 
B 1.219.821 863.761 
DK 986.165 697.230 
D 3.162.644 2.040.418 
GR 2.978.503 1.772.423 
E 2.062.867 1.264.460 
F 3.153.723 2.089.312 
IRL 561.715 410.000 
I 2.320.409 1.627.294 
L 344.000 231.750 
NL 1.377.920 797.185 
P 859.623 570.640 
UK 3.469.295 2.474.136 
SUM. 22.496.685 14.838.609 BEGÄRT 
3.500.000^ 
3.000.000-X 
2.500.000 V 
2.000.000^ 
1.500.000^ 
1.000.000 
500.000 
0^4 z: £=n 
w 
VL 
mk £ZA 
V=7\ 
m \?7 DBEGÄRT 
D TILLDELAT 
DK GR IRL NL UK 
LINGUA/RAP 94/AN. 11 
BILAGA 12 - ÅTGÄRD II - ALLMÄN ÖVERSIKT 
Deltagare i ICP 
ICP 
SM-deltagare 
Studenter 
Studentmånader 
SM-program 
TS-program 
CD-program 
IP-program 
Deltagare i ICP 
ICP 
SM-deltagare 
Studenter 
Studentmånader 
SM-program 
TS-program 
CD-program 
IP-program 
Deltagare i ICP 
ICP 
SM-deltagare 
Studenter 
Studentmånader 
SM-program 
TS-program 
CD-program 
IP-program 
Deltagare i ICP-
ICP 
SM-deltagare 
Studenter 
Studentmånader 
SM-program 
TS-program 
CD-program 
IP-program Summa bidragsansökn. 
mottagna 
1.340 
242 godkända 
1.277 
225 
Summa bidragsansökn. 
mottagna 
1.302 
10.734 
77.227 
233 
121 godkända 
1.246 
10.378 
74.900 
218 
75 
Ansökn. om förlängning 
mottagna 
336 
69 godkända 
336 
69 
Flerårige aktiviteter 
mottagna 
330 
2.441 
17023 
67 
10 godkända 
330 
2.441 
17023 
67 
10 
Nya ansökningar 
mottagna 
214 
43 godkända 
184 
36 
Nya ansökningar 
mottagna 
190 
1.402 
9.102 
38 
16 godkända 
167 
1.235 
8.091 
33 
7 
Särskilda omansökningar 
mottagna 
790 
130 godkända 
757 
120 
Särskilda omansökningar 
mottagna 
782 
6.891 
51.102 
128 
51 godkända 
749 
6.702 
49.786 
118 
44 godkännan­
de tal (%) 
95,3 
93 
godkännan­
de tal (%) 
95,7 
96,7 
97 
93,6 
62 
godkännan­
de tal (%) 
100 
100 
godkännan­
de tal (%) 
100 
100 
100 
100 
100 
godkännan­
de tal (%) 
86 
83,7 
godkännan­
de tal (%) 
87,9 
88,1 
88,9 
86,8 
43,8 
godkännan­
de tal (%) 
95,8 
92,3 
godkännan­
de tal (%) 
95,8 
97,3 
97,4 
92,2 
86,3 godkända år 
1993/94 
1147 
226 
godkända år 
1993/94 
1.129 
8.874 
63.585 
220 
70 ökning (%) 
för 1993/94 
11,3 
-0,4 
ökning (%) 
för 1993/94 
10,4 
17,3 
17,8 
-0,9 
7,1 godkännandetal (%) 
för 1993/94 
96,5 
95 
godkännandetal (%) 
för 1993/94 
96,6 
96,5 
97,2 
94,8 
65,4 
Nya aktiviteter i ansökningar om förlängning 
mottagna 
0 
0 
0 
0 
16 godkända 
0 
0 
0 
0 
5 godkännandetal (%) 
31,3 
Nya ansökningar + nya aktiviteter i ansökningar om 
förlängning och särskilda omansökningar 
mottagna 
190 
1.402 
9.102 
38 
60 godkända 
167 
1.235 
8.091 
33 
21 godkännandetal (%) 
87,9 
88,1 
88,9 
86,8 
35 
Nya aktiviteter i särskilda omansökningar 
mottagna 
0 
0 
0 
0 
28 godkända 
0 
0 
0 
0 
9 godkännandetal (%) 
32,1 
Notes: 
ICP = Samarbetsprojekt mellan universitet/högskolor 
SM = Studentutbyte 
TS = Lärarutbyte 
CD = Gemensam utveckling av nya kursplaner 
IP = Intensivprogram 
GUA/RAP 93/AN. 12 
So 

ISSN 1024-4506 
KOM(95) 458 slutlig 
DOKUMENT 
SV 16 
Katalognummer : CB-CO-95-502-SV-C 
ISBN 92-77-94045-X 
Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg 
SI