TRETTONDE RAPPORTEN ÖVERSIKT ÖVER TREDJELÄNDERS HANDELSPOLITISKA SKYDDSÅTGÄRDER MOT EUROPEISKA UNIONEN UNDER ÅR 2015

Åtgärder i kraft vid utgången av 2015, per land

Antalet handelspolitiska skyddsåtgärder i kraft som påverkar EU-exporten under 2015 uppgick till 151, vilket är en ökning om man jämför med de 140 åtgärderna i kraft under 2014. Såsom visas i diagrammet nedan finns det en tydlig ökande tendens i antalet åtgärder i kraft sedan 2010, och verksamheten inom ramen för handelspolitiska skyddsåtgärder var därför fortsatt omfattande.

I den här rapporten beskriver vi de övergripande tendenserna i fråga om handelspolitiska åtgärder i tredjeland, som inverkar eller kan inverka negativt på EU:s export (antidumpnings- eller antisubventionsåtgärder som vidtas av tredjeland kan gälla EU som helhet eller en eller flera enskilda medlemsstater). Rapporten innehåller också en översikt över vad tredjelandsövervakningen innebär rent konkret, med detaljerade analyser per land och detaljerade siffror i bilagan.

Dessutom erbjuder kommissionen ingående utbildning om handelspolitiska skyddsåtgärder för tjänstemän från undersökningsmyndigheter i tredjeland för att sprida EU:s högt ställda normer för undersökningar av handelspolitiska skyddsåtgärder och på så sätt förbättra kvaliteten i de undersökningar som utförs av tredjeland. Dessa utbildningar brukar anordnas en gång om året i form av ett veckolångt seminarium för upp till 25 deltagare från olika tredjeländer. Tjänstemän från Indien, Japan, Jordanien, Tunisien och Vietnam deltog i den utbildning som anordnades 2015. Under 2015 har kommissionen också varit i kontakt med fler tredjeländer som regelbundet tillämpar handelspolitiska skyddsåtgärder för att inleda ett utbyte av bästa praxis i användningen av dessa åtgärder, förutom de dialoger som redan inrättats.

Därför ingriper kommissionen vid behov för att ta itu med systembetingade problem som den har upptäckt när det gäller tredjeländers användning av handelspolitiska skyddsåtgärder och för att se till att de följer WTO:s regler. Kommissionen lämnar systematiskt in skriftliga kommentarer och deltar också regelbundet i offentliga utfrågningar om tredjeländers förfaranden i fråga om handelspolitiska skyddsåtgärder, särskilt när EU-exportörers rättigheter och intressen påverkas på ett otillbörligt sätt. Kommissionen ingriper också i relevanta institutionella instanser som inrättats genom våra bilaterala avtal.

WTO-medlemmarna har rätt att använda handelspolitiska skyddsåtgärder. Det är dock viktigt att handelspolitiska skyddsåtgärder används på ett lämpligt sätt och inte leder till protektionistiska åtgärder. EU använder sådana åtgärder regelbundet (särskilt antidumpnings- och antisubventionsåtgärder), men tillämpar en balanserad och måttfull metod utifrån normer som fastställs i EU-lagstiftningen och till och med går längre än WTO-åtagandena. Det finns t.ex. en obligatorisk prövning av allmänhetens intresse och en regel om lägsta tull, varigenom åtgärder vidtas på nivåer under dumpningsmarginalen när detta är tillräckligt för att undanröja den skada som den relevanta industrin lidit. EU förväntar sig att deras handelspartner också noggrant följer de normer som man har kommit överens om i WTO när de använder instrumenten mot EU eller individuella medlemsstater. Här fortsätter Europeiska kommissionen sina ansträngningar för att lyfta fram bästa praxis för att använda handelspolitiska skyddsåtgärder bland sina handelspartner och övervakningsverksamheten av tredjeländers handelspolitiska skyddsåtgärder förblir stark och fokuserad.

Under de senaste åren, och i samband med de globala ekonomiska och finansiella kriserna, har användningen av handelspolitiska skyddsåtgärder mot Europeiska unionen och de enskilda medlemsstaterna ökat. I tider av ekonomisk nedgång, när den inhemska konsumtionen minskar inom vissa sektorer, är det naturligt för företagen att söka andra kanaler för att upprätthålla produktionen/sysselsättningen och kontrollera kostnaderna och inrikta sig på exportmarknaderna. Därför är det mycket viktigt att dessa exportmöjligheter inte hindras av obefogade handelspolitiska skyddsåtgärder som på ett oberättigat sätt begränsar tillgången till marknaden.

Förutom vissa frågor som återkommit under de senaste åren – t.ex. att tillväxtekonomier ofta använder skyddsåtgärder eller bristande insyn i handelsskyddspolitiska förfaranden – observerade kommissionen under 2015 ett ökande antal förfaranden för att motverka kringgående. Eftersom det för närvarande inte finns några enhetliga regler om förfaranden för att motverka kringgående i WTO-avtalen, är detta ett område som kräver särskild uppmärksamhet. Kommissionen ingrep också i förfaranden som omfattade EU-export av beredda jordbruksprodukter.

Såsom redan nämnts rör de allra nya ärendena 2015 stålsektorn som genomlever en global kris, främst till följd av alltför hög överkapacitet. Under 2015 inledde Förenta staterna provisoriska antidumpningsåtgärder och ett fåtal utvecklingsländer inledde undersökningar om skyddsåtgärder (Indien inledde två ärenden och Chile, Malaysia Vietnam och Zambia ett ärende var). Med tanke på att skyddsåtgärder är allmänna kan de leda till handelssnedvridningar, men när denna rapport skrevs förefaller detta inte ha skett.

Nya undersökningar som inleddes 2015, per sektor

När det gäller sektorer inleddes flest nya handelspolitiska skyddsåtgärder inom stålsektorn. Av de 37 nya undersökningar som inleddes under 2015 rörde 19 stålprodukter (över hälften av det totala antalet nya undersökningar och mer än de tolv nya undersökningar om stålprodukter som inleddes 2014). Därefter följer den kemiska sektorn, där sju nya undersökningar inleddes 2015 (en minskning jämfört med de 11 som inleddes 2014). Inom pappersindustrin, som låg särskilt i fokus 2014 (fem nya undersökningar), inleddes tre nya undersökningar 2015.

Antalet nya undersökningar om skyddsåtgärder visade en ökande tendens under 2014, men under 2015 gick antalet tillbaka till 2013 års nivå. I absoluta tal är antalet dock avsevärt.

När det gäller nya undersökningar inleddes 18 undersökningar om skyddsåtgärder, 18 undersökningar om antidumpningsåtgärder och en undersökning om antisubventionsåtgärder under 2015. Detta är något mindre jämfört med 2014 (37 jämfört med 41).

Åtgärderna infördes för en femårsperiod den 22 november 2015, men upphävdes under ett år på grund av allmänintresse, i detta fall prisstabilitet. Upphävandet kan förlängas i ytterligare ett år, varefter åtgärderna löper ut. De kan även återinföras när som helst. De upphävda åtgärderna sträcker sig från 0 % till 36,4 %.

Antalet ärenden som omfattar kringgående av antidumpningsåtgärder ökade under 2015. Syftet med undersökningar av kringgående av åtgärder är att fastställa om en exportör som är föremål för antidumpnings- eller antisubventionsåtgärder eller en importör som ska betala sådana tullar försöker kringgå åtgärderna, ofta genom omlastning via ett annat tredjeland. Om en undersökande myndighet påvisar kringgående kan antidumpnings- eller antisubventionstullarna utvidgas till att omfatta den produkt som sänds från det tredjelandet eller exporteras från en viss exportör som har befunnits vara inblandad i kringgående (liknande regler gäller delar eller något ändrade versioner av samma produkt). Kringgående är i princip oacceptabelt och olagligt, men undersökningar om kringgående kan bli problematiska om de påverkar vanliga producenter/exportörer som inte försöker kringgå åtgärderna utan bara bedriver sin vanliga verksamhet.

Under 2015 var det överraskande nog Chile som inledde flest nya undersökningar om skyddsåtgärder (totalt fyra, under 2014 inledde Indien sju undersökningar om skyddsåtgärder). Även Zambia var anmärkningsvärt aktivt på handelsskyddsområdet och inledde för första gången en undersökning om stål, som ledde till att en skyddsåtgärd infördes 2015. Stålsektorn har också varit föremål för skyddsåtgärder som – med tanke på instrumentets allmänna verkan – sannolikt leder till snedvridningar av handelsflödet, vilket i sin tur kan ge upphov till en dominoeffekt.

Skyddsåtgärder var en svår fråga även 2015. Skyddsåtgärder är det mest begränsande instrumentet och bör därför bara användas under verkligt exceptionella omständigheter. Även om inte alla undersökningar om skyddsåtgärder påverkar EU-exporten direkt ingriper kommissionen systematiskt i nästan alla undersökningar för att belysa de allvarliga bristerna i många av dessa undersökningar redan i ett tidigt skede.

I februari 2015 inledde de amerikanska myndigheterna en undersökning om antidumpningsåtgärder mot import av obestruket papper, med ursprung bland annat i Portugal (ekonomiskt intresse för EU-producenter på cirka 105 miljoner euro). I sina preliminära slutsatser fastställde det amerikanska handelsministeriet (USDOC) att en EU-exportör inte var samarbetsvillig under undersökningen. Följaktligen införde USDOC en preliminär dumpningsmarginal på 29,53 % baserat på tillämpningen av de negativa omständigheter som var kända.

I samordning med den berörda EU-exportören ingrep kommissionen gentemot USDOC och hävdade att företaget faktiskt hade samarbetat på lämpligt sätt. I sitt slutliga avgörande beslutade USDOC att sänka dumpningsmarginalen till 7,8 %.

3.2.3.Turkiet – inga skyddsåtgärder infördes för tryck- och skrivpapper

Turkiet genomförde en undersökning om skyddsåtgärder avseende tryck- och skrivpapper, av stort ekonomiskt intresse för EU: omkring 175 miljoner euro. Allmänt tillgängliga uppgifter tydde på att bevisen var ganska svaga. Kommissionen och industrin ingrep på ett samordnat sätt vid flera tillfällen och undersökningen avslutades utan införande av åtgärder i augusti 2015.

3.2.4.Marocko – minskning av den negativa effekten av skyddsåtgärder

Tillsammans med industrin ingrep kommissionen i en undersökning om skyddsåtgärder avseende kallvalsade stålplåtar och pläterade eller metallöverdragna stålplåtar, med ett ekonomiskt intresse för EU-exportörer på omkring 130 miljoner euro. Huvudsyftet var att undvika att den betydande EU-importen till Tangers frihandelsområde skulle undantas från undersökningen och åtgärdernas omfattning, och att påpeka att den ökade importen och eventuell skada för den inhemska industrin inte sammanföll i tiden. Kommissionens insatser var framgångsrika, eftersom åtgärdernas negativa effekt lindrades.

3.2.5.Egypten – ingen allvarlig skada i undersökningar om skyddsåtgärder avseende bilbatterier och raffinerat socker

I december 2014 inledde Egypten en undersökning om skyddsåtgärder avseende bilbatterier, med ett ekonomiskt intresse på omkring 40 miljoner euro för EU-exportörerna. Kommissionen ingrep via skriftliga inlagor och deltog i en offentlig utfrågning och i samråd inom ramen för Euromed-avtalet, för att påpeka att analysen av skada och orsakssamband inte var övertygande. Undersökningen avslutades i december 2015, utan införande av åtgärder.

I april 2015 inledde Egypten en annan undersökning om skyddsåtgärder avseende raffinerat socker, med ett ekonomiskt intresse på omkring 35 miljoner euro för EU-exportörerna. Provisoriska åtgärder infördes samtidigt. Ärendet visade sig ha stora brister, eftersom den inhemska industrin utvecklades positivt och det varken förekom en plötslig, kraftig och betydande ökning av importen eller allvarlig skada. Efter starka insatser från kommissionen i samordning med industrin drog de egyptiska myndigheterna i sin rapport från oktober 2015 slutsatsen att industrin inte led allvarlig skada, vilket ledde till ett formellt beslut i februari 2016 om att avsluta undersökningen utan åtgärder.

3.2.6.Republiken Filippinerna – sänkta tullar på tidningspapper

Under 2013 inledde Filippinerna en undersökning om skyddsåtgärder mot import av tidningspapper, vilket skulle kunna påverka import från Storbritannien, Finland, Tyskland och Nederländerna, med ett ekonomiskt intresse för EU-producenterna på omkring 8 miljoner euro. Kommissionen var involverad ända från början och förde ett nära samarbete med industrin och berörda aktörer för att lösa de juridiska bristerna i den framställning och de avgöranden som lämnades ut av de undersökande myndigheterna, Kommissionen ingrep vid ett flertal tillfällen mellan 2013 och 2015, både skriftligen och muntligen. De senaste framställningarna gjordes i mars 2015 just före antagandet av det slutliga avgörandet. Tack vare de samordnade insatserna sänktes de tullar som infördes genom skyddsåtgärderna till slut med 60 % från omkring 46 euro till 18 euro per meter tidningspapper.

3.2.7.Jordanien – avslutande av en undersökning om skyddsåtgärder utan åtgärder

Undersökningen om skyddsåtgärder avseende import av A4-papper omfattade ett ekonomiskt intresse för EU-exportörer på omkring 4 miljoner euro och inleddes på svaga grunder i augusti 2014. De svårigheter som den lokala industrin led av föreföll huvudsakligen bero på ineffektivitet och kvalitetsproblem. EU-industrin var mycket oroad över detta ärende eftersom en spridningseffekt hade observerats inom branschen. Liknande undersökningar inleddes av Marocko, Turkiet och Förenta staterna. Efter starka ingripanden från kommissionen (skriftlig inlaga, deltagande i offentlig utfrågning och samråd inom ramen för associeringsavtalet) avslutades undersökningen utan åtgärder i november 2015.

3.2.8.Andra ärenden