Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om "Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om upprättande av ett handlingsprogram för gemenskapen för att främja organ som är verksamma på europeisk nivå och för att stödja enskilda insatser på utbildningsområdet"

(KOM(2003) 273 slutlig - 2003/0114 (COD))

(2004/C 32/10)

Den 27 juni 2003 beslutade rådet att i enlighet med artiklarna 149 och 150 i EG-fördraget rådfråga Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ovannämnda förslag.

Facksektionen för sysselsättning, sociala frågor och medborgarna, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 6 oktober 2003. Föredragande var Angel Panero Flórez.

Vid sin 403:e plenarsession den 29 och 30 oktober 2003 (sammanträdet den 29 oktober) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 124 röster för, 1 röst emot och 2 nedlagda röster.

1. Inledning

1.1. Europeiska kommissionen har under de senaste åren samfinansierat olika organ som är verksamma på utbildningsområdet via avtal med följande institutioner:

- Europeiska högskolan i Brygge (Collège d'Europe),

- Europeiska universitetsinstitutet i Florens,

- Europeiska rättsakademien i Trier,

- Europeiska institutet för offentlig förvaltning i Maastricht,

- European Inter-University Centre for Human Rights and Democratisation,

- Internationella centret för europeisk utbildning,

- Europeiska byrån för utveckling av undervisning för elever med behov av särskilt stöd.

1.2. Kommissionen har också bidragit med stöd till gemenskapens utbildningsinsatser, däribland följande:

- Förberedande åtgärder för uppföljning av framtidsmålen för de europeiska utbildningssystemen.

- Verksamhet som syftar till att förmedla kunskaper om den europeiska integrationen i en akademisk miljö, bland annat genom Jean Monnet-verksamheten.

1.3. Det gemensamma för alla dessa insatser är att de hittills har genomförts utan en rättslig grund i budgethänseende.

1.4. Efter rådets antagande av förordning nr 1605/2002(1) med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget åtog sig kommissionen i ett uttalande av den 13 juni 2002 att lägga fram ett förslag till förordning om de allmänna kriterierna för urval och beviljande av administrationsbidrag till de organ som anges i budgetförordningens artikel 108.1 b.

1.5. Förutom detta åtagande tillkommer budgetförordningens krav att kommissionens utgifter under budgetåret 2004 skall delas in efter anslagens ändamål. Det innebär att man måste utforma grundrättsakter för att finansiera ovannämnda typ av bidrag.

1.6. I det detaljerade arbetsprogram för uppföljning av målen för utbildningssystemen i EU, som antogs av rådet den 14 juni 2002(2), anges en rad insatser som kräver stöd på gemenskapsnivå och som också omfattas av målen i förslaget till beslut.

1.7. Ett ytterligare argument för kommissionens förslag till beslut är att det i Laekenförklaringen, som fogats till slutsatserna från Europeiska rådets möte den 14-15 december 2001, framhävs att en av de grundläggande utmaningarna för Europeiska unionen är att föra medborgarna närmare det europeiska projektet och de europeiska institutionerna.

1.8. Slutligen och som ett led i argumentationen i det beslutsförslag som remitterats till kommittén för diskussion anger man att medlemsstaternas domare behöver utbildning i tillämpningen av gemenskapsrätten, särskilt i den juridiska tolkningen av förordning nr 1/2003(3) om tillämpning av konkurrensreglerna i artiklarna 81 och 82 i fördraget. Även för denna insats finns en budgetpost, som kräver motsvarande rättsliga grund som de övriga insatserna från och med nästa budgetår.

1.9. Rättslig grund för beslutet är artiklarna 149 och 150 i EG-fördraget, vilka sätter ramarna för gemenskapens utbildningsinitiativ. Europeiska ekonomiska och sociala kommittén skall utifrån dessa båda artiklar lägga fram ett yttrande om förslaget till beslut.

2. Sammanfattning av förslaget till beslut

2.1. Förslagets mål

2.1.1. I beslutsförslagets motiveringsdel anges att beslutets syfte är att anta en grundrättsakt för beviljande av bidrag till organ som är verksamma på europeisk nivå och för stöd till enskilda utbildningsinsatser.

2.1.2. I artikel 1 i förslaget fastställs att det allmänna målet för programmet skall vara att stödja verksamhet som bedrivs av organ på utbildningsområdet.

2.1.3. I punkt 5.1.2 i finansieringsöversikten påpekas att förslaget i första hand läggs fram för att tillgodose det tekniska behovet av en solid rättslig grund för de administrationsbidrag som traditionellt har beviljats på detta område ur del A i budgeten, i överensstämmelse med det ovannämnda gemensamma uttalandet från de tre EU-institutionerna i samband med antagandet av den nya budgetförordningen.

2.2. Programområden

I förslaget anges en rad insatser som kan genomföras av organ som är berättigade till stöd från gemenskapen. Det gäller insatser på följande områden:

Område 1: Stöd till särskilda institutioner som verkar på utbildningsområdet, dvs. de sju institutioner som räknas upp i inledningen till detta yttrande.

Område 2: Stöd till europeiska sammanslutningar som är verksamma på utbildningsområdet. Dessa sammanslutningar skall ha medlemmar i minst tolv medlemsstater och verka för ett ändamål av allmänt europeiskt intresse på utbildningsområdet.

Område 3 a: Stöd till verksamhet inom den högre utbildningen som rör den europeiska integrationen och i första hand Jean Monnet-professurer. Detta område avser huvudsakligen undervisning om europeisk integration vid universiteten, inrättande av och stöd till sammanslutningar av lärare med specialinriktning på detta ämnesområde, främjande av och diskussion om integrationsprocessen osv.

Område 3 b: Stöd till verksamhet som bidrar till att förverkliga framtidsmålen för utbildningssystemen i Europa. Detta område hänger samman med det detaljerade arbetsprogrammet för uppföljning av dessa mål.

Område 3 c: Stöd till fortbildning i gemenskapsrätt för domare på nationell nivå och till organisationer som bedriver rättsligt samarbete. Avsikten är att stödja dessa organisationer och åtgärder som är avsedda att främja sådan fortbildning.

2.3. Budgetanslag

Budgeten för programperioden uppgår till 129,62 miljoner EUR. Anslagen skall fördelas på de olika områdena enligt följande:

>Plats för tabell>

2.4. Programmets löptid

Programmet skall genomföras från den 1 januari 2004 till den 31 december 2008. Det kan förlängas efter den 1 januari 2009 genom ett nytt beslut beroende på resultatet av kommissionens externa utvärdering.

3. Kommentarer till förslaget till beslut

3.1. EESK har granskat förslaget till beslut och konstaterar att det planerade programmet utgör summan av en rad olika åtgärder som har det gemensamt att de kräver en rättslig grund för särskilda bidrag som innan den nya budgetförordningen antogs beviljades utan rättslig grund.

Dessa bidrag behandlas i beslutsförslaget utifrån olika referensdokument:

- Arbetsprogram för uppföljning av framtidsmålen för de europeiska utbildningssystemen.

- Laekenförklaringen om Europeiska unionens framtid.

- Förordning nr 1/2003 om tillämpning av konkurrensreglerna i artiklarna 81 och 82 i fördraget.

3.2. Kommittén konstaterar att man därmed blandar samman olika mål i ett enda program: behovet av en rättslig grund för särskilda bidrag, stöd till utbildningsinsatser och fortbildning för domare i medlemsstaterna.

Mot denna bakgrund kan det program som beskrivs i beslutsförslaget snarare betraktas som en samling program som förenas av ett gemensamt inslag - tillämpningen av budgetförordningen från och med 2004.

3.3. Det framgår klart vid en analys av förslaget att det inte handlar om ett program som behöver vidareutvecklas i någon större utsträckning, eftersom de flesta av dess insatser praktiskt tagit redan är färdigutvecklade. Programmet, som formellt sett ännu inte finns, genomförs i själva verket sedan flera år tillbaka.

EESK stöder därför kommissionens avsikt i beslutsförslaget att inrätta en genomförandebyrå som sköter hela eller delar av programhandläggningen, under förutsättning att byrån bildas genom en sammanslagning av Sokrates- och Leonardoprogrammens tekniska kontor och inte innebär att dess förvaltningskostnader belastar de redan små anslagen till det berörda programmet.

3.4. Kommittén stöder dock med kraft de insatser som syftar till att främja och bistå de ovannämnda organ som får bidrag från EU. Den värdefulla verksamhet som de utför på olika områden förtjänar EESK:s erkännande och kommittén ställer sig positiv till att fortsätta att stärka denna verksamhet för att ge den stabilitet och kontinuitet.

3.5. I förslaget till beslut upprättas ett handlingsprogram för gemenskapen på utbildningsområdet som rättsligt bygger på artiklarna 149 och 150 i EG-fördraget, vilka uttryckligen definierar gemenskapens roll på utbildningsområdet.

Det framgår klart av den omfattande bilagan till förslaget, och vid en ingående granskning av de planerade åtgärdsområdena, att de flesta insatserna (bortsett från dem som tas upp under område 3 b) avser allmän utbildning, framför allt högre utbildning, och inte yrkesutbildning. Man bör ta hänsyn till båda utbildningsformerna i enlighet med de ovannämnda artiklarna i EG-fördraget.

Kommittén noterar likaledes att endast område 3 c omfattar en åtgärd som skulle kunna betecknas som livslångt lärande. EESK anser att livslångt lärande förutsätter insatser både i fråga om allmän utbildning och yrkesutbildning. Dessa insatser behöver förstärkas så att de i högre grad kan bidra till att Lissabonmålen uppnås.

3.6. Trots att det anges att beslutsförslaget inte skulle påverka budgeten anser kommittén att anslagen är otillräckliga, inte minst med hänsyn till EU:s förestående utvidgning. Anslagen bör därför höjas.

Programmets budget härrör från de budgetposter som i dag omfattar insatser som planeras inom de olika insatsområdena samt från den årliga procentuella budgetökningen. Vi konstaterar dock att finansieringen av allmänna utbildningsinsatser i runda tal varierar mellan 82 och 93 procent av programmets budget, samtidigt som finansieringen av yrkesutbildningsinsatser ligger kvar på mellan sju och elva procent av budgeten.

3.7. Mot bakgrund av dessa allmänna kommentarer anser kommittén att kommissionen bör överväga att ge förslaget till beslut en annan titel, som bättre avspeglar programmets verkliga innehåll och mål.

3.8. I artikel 2 i förslaget till beslut fastställs de organ som kan beviljas bidrag från programmet. Det anges inte hur många organ som får del av dessa bidrag.

I bilagan till förslaget fastställs (inom område 1) vilka organ som förslaget omfattar. Det handlar om de organ som kan beviljas stöd till drifts- och administrationskostnader. Förteckningen i bilagan är uttömmande och begränsad till de organ som nämns i inledningen till det här yttrandet.

Kommittén har redan betonat sitt stöd för detta initiativ eftersom det bidrar till att ge insatserna stabilitet och kontinuitet. Vi anser dock att förteckningen inte bör vara begränsad, utan öppen även för andra framträdande institutioner och organ som verkar för ett ändamål av allmänt europeiskt intresse, antingen i vid mening eller specifikt på ett konkret område.

3.9. Kommittén instämmer i att domare i medlemsstaterna behöver ökad utbildning beträffande förordning nr 1/2003 om tillämpning av konkurrensreglerna i artiklarna 81 och 82 i fördraget.

Detta mycket speciella initiativ svarar helt och fullt mot definitionen av livslång fortbildning för yrkesaktiva. Initiativet riktar sig dock till en exklusiv grupp yrkesaktiva och avser ett mycket smalt ämnesområde. EESK betraktar det därför som en aning besynnerligt att det ingår i förslaget till beslut.

Enligt EESK bör område 3 c lyftas ut från förslaget och placeras i en annan rättslig ram, såvida det inte när det gäller livslångt lärande vidgas till att omfatta andra yrken och andra ämnen som på europeisk nivå är av samma intresse som det ämne som nu omfattas av det berörda insatsområdet.

3.10. Område 3 b, som avser stöd till verksamhet som bidrar till att uppnå framtidsmålen för utbildningssystemen, omfattar informationsinsatser och initiativ för att främja EU:s insatser på detta område, förbättra de europeiska utbildningssystemens kvalitet, öppna dem mot omvärlden och göra dem tillgängliga för alla.

Man måste vara särskilt uppmärksam på att dessa informations- och publikationsinsatser inte överlappar åtgärder som redan har påbörjats inom Sokrates- och Leonardoprogrammen. Det kräver en effektiv samordning av samtliga berörda avdelningar inom kommissionen och av de organ som administrerar de olika programmen.

3.11. Med hänsyn till de allmänna kommentarerna ovan om behovet av att inrätta en byrå med uppgift att administrera programmet, och till att de flesta insatser sedan en tid tillbaka redan pågår, frågar sig kommittén om det inte är nödvändigt att byråns budget skall innefatta anslag som är avsedda att finansiera undersökningar, expertmöten för att underlätta genomförandet av programmet, kampanjer för information, publicering och spridning osv.

Eftersom det inte handlar om helt nytt och oprövat program anser kommittén att dessa budgetmedel bör finansiera insatser som inte får lika stort stöd i förslagets nuvarande utformning, dvs. insatser på yrkesutbildningsområdet.

4. Slutsatser

4.1. Med reservation för ovanstående kommentarer stöder EESK generellt sett de olika åtgärder som ingår i förslaget till beslut. De flesta har redan börjat genomföras och visat sig vara lämpliga att förlänga.

4.2. EESK kommer alltid att välkomna insatser som syftar till att stärka, förbättra och främja de europeiska utbildningssystemen, såväl inom som utanför unionens gränser. Kommittén bedömer därför - med hänvisning till sina kommentarer om denna aspekt av förslaget - att man bör främja denna typ av insatser för att skapa en bättre balans i gemenskapens budget.

4.3. EESK vill också särskilt nämna insatser som syftar till att stödja sådana välrenommerade organ som ingår i område 1 i förslaget till beslut. De utför ett viktigt och målinriktat arbete på sina olika områden på grundval av positiva värden som nära anknyter till medborgarnas önskemål och som bör vara vägledande för den europeiska integrationsprocessen. EESK stöder därför förslaget att dessa organ även i fortsättningen skall kunna beviljas bidrag genom de åtgärder som anges i förslaget till beslut.

4.4. Kommittén anser också att domare i medlemsstaterna behöver stöd för att fortbilda sig i och öka sina kunskaper om så viktiga ämnen som behandlas i förordning nr 1/2003. Vi stöder således de insatser som beskrivs i förslaget till beslut, med de förbehåll som framförs i punkt 3.9 i föreliggande yttrande.

4.5. EESK vill fästa uppmärksamheten på att detta förslag till beslut ingår i en samling av sju förslag som läggs fram till följd av tillämpningen av budgetförordningen. Kommittén anmodar kommissionen att anlägga ett helhetsperspektiv när den utarbetar denna typ av förslag, i synnerhet när det gäller kriterierna för tillgång till finansiering.

Bryssel den 29 oktober 2003.

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

Roger Briesch

(1) EGT L 248, 16.9.2002.

(2) EGT C 142, 14.6.2002.

(3) EGT L 1, 4.1.2003.