Den nyligen antagna faciliteten för återhämtning och resiliens kommer att göra det möjligt för Europa att höja sina ambitioner och bli en föregångare när det gäller att använda AI. Faciliteten för återhämtning och resiliens, som kommer att utgöra kärnan i EU:s återhämtningsplan, kommer att ställa lån och bidrag på så mycket som 672,5 miljarder euro till förfogande för att stödja medlemsstaternas reformer och investeringar under de avgörande första åren av återhämtningen. Minst 20 % av den tillgängliga finansieringen kommer att anslås till åtgärder som främjar den digitala omställningen, och detta uppgår till 134 miljarder euro under faciliteten för återhämtning och resiliens livscykel .

Med tanke på potentialen hos AI främjar EU dess utveckling och spridning. Genom programmen för ett digitalt Europa och Horisont Europa planerar kommissionen att investera 1 miljard euro per år i AI och mobilisera ytterligare investeringar från den privata sektorn och medlemsstaterna för att nå 20 miljarder euro per år under detta årtionde.

EUROPEISKA KOMMISSIONEN Bryssel den 21.4.2021 COM(2021) 205 final BILAGOR

till Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén: Främjande av en europeisk strategi för artificiell intellligens



Innehåll 2021 års översyn av den samordnade planen om artificiell intelligens Inledning: göra EU:s världsledande inom människocentrerad AI tillsammans med medlemsstaterna I.Skapa förutsättningar för utveckling och användning av AI i EU 1.Förvärva, samla och dela politiska insikter 2.Utnyttja potentialen hos data 3.Främja kritisk datorkapacitet II.Göra EU till en plats där spetskompetensen blomstrar från laboratoriet till marknaden 4.Samarbeta med berörda parter, exempelvis genom det europeiska partnerskapet för AI, data och robotteknik samt med expertgrupper 5.Bygga upp och mobilisera forskningskapacitet 6.Tillhandahålla verktyg genom en plattform för efterfrågestyrd AI och en miljö där utvecklare kan testa och experimentera (test- och experimentanläggningar) och där små och medelstora företag och offentliga förvaltningar kan använda AI (europeiska digitala innovationsknutpunkter). 7.Finansiera och gradera innovativa idéer och lösningar för AI III.säkerställa att AI är till stöd för människorna och en positiv kraft i samhället 8.Främja talang och förbättra tillgången till den kompetens som krävs för att möjliggöra ett blomstrande AI-ekosystem 9.Utveckla en politisk ram för att säkerställa förtroendet för AI-system 10.Stödja EU:s vision om hållbar och tillförlitlig AI i världen IV.Bygga strategiskt ledarskap inom sektorer med stor genomslagskraft 11.Använda AI till förmån för klimatet och miljön

12.Använda nästa generations AI för att förbättra hälsan 13.Behålla EU:s ledande roll: En strategi för robotteknik i AI-världen 14.Göra den offentliga sektorn till en föregångare för AI-användning 15.Tillämpa AI inom brottsbekämpning, migration och asyl 16.Göra rörligheten smartare, säkrare och mer hållbar genom AI 17.Stödja AI för ett hållbart jordbruk Slutsatser: Tillägg 1 – Tidsfrist – nyckelåtgärder Tillägg 2Analys av nationella strategier and investments in AI 1.Översikt över de nationella strategierna 2.Framtidsutsikter – kommande nationella åtgärder 3.Medlemsstaternas investeringar i AI



2021 års översyn av den samordnade planen om artificiell intelligens Inledning: göra EU:s världsledande inom människocentrerad AI tillsammans med medlemsstaterna EU:s globala ledarskap när det gäller att utnyttja den senaste tekniken, dra nytta av fördelarna och främja utvecklingen av människocentrerad, hållbar, säker, inkluderande och tillförlitlig artificiell intelligens (AI) är beroende av EU:s förmåga att påskynda, agera på och anpassa de politiska prioriteringarna för och investeringarna i AI. Detta är det viktigaste budskapet i och en vision för 2021 års översyn av den samordnade planen. Den samordnade planen om AI från 2018 utgör ett gemensamt åtagande från kommissionen och medlemsstaterna att samarbeta för att maximera EU:s potential att konkurrera globalt . I planen lades grunden för samarbete, investeringsområden fastställdes och medlemsstaterna uppmuntrades att utveckla nationella strategiska visioner för AI. Processerna och de offentliga debatterna i medlemsstaterna, i EU och globalt, som uppstod med anledning av den samordnade planen från 2018, visar att den var ett viktigt första steg för att fastställa en gemensam inriktning och gemensamma mål för en europeisk AI-strategi. Till följd av de åtgärder som man kommit överens om och som främjats genom 2018 års samordnade plan har de flesta medlemsstaterna antagit nationella AI-strategier och börjat genomföra dem: investeringarna i AI har ökat och EU lyckades mobilisera gemensamma kritiska resurser till stöd för dessa processer . 2021 års översyn av den samordnade planen är nästa steg – den innehåller en konkret uppsättning gemensamma åtgärder för kommissionen och medlemsstaterna för hur EU ska göras världsledande inom tillförlitlig AI. De föreslagna nyckelåtgärderna speglar visionen att för att lyckas, måste kommissionen, tillsammans med medlemsländerna och privata aktörer

-påskynda investeringarna i AI-teknik för att driva på en motståndskraftig ekonomisk och social återhämtning som främjas av spridningen av nya digitala lösningar, -agera på AI-strategier och AI-program genom att genomföra dem fullt ut och i rätt tid för att se till att EU drar full nytta av pionjärfördelarna och -anpassa AI-politiken för att avhjälpa fragmenteringen och ta itu med globala utmaningar. Påskynda privata och offentliga investeringar som utnyttjar tillgänglig EU-finansiering maximalt, exempelvis genom programmet för ett digitalt Europa, Horisont Europa och faciliteten för återhämtning och resiliens. Kommissionen föreslog att EU ska investera minst 1 miljard euro per år i AI genom Horisont Europa och programmet för ett digitalt Europa under programperioden 2021–2027. Denna EU-finansiering bör locka till sig och samla investeringarna för att främja samarbetet mellan medlemsstaterna och maximera effekten genom att förena krafterna och uppnå mycket mer tillsammans än genom enskilda insatser utan samordning. Syftet är att gradvis öka de offentliga och privata investeringarna i AI till totalt 20 miljarder euro per år under det kommande årtiondet. Faciliteten för återhämtning och resiliens erbjuder dessutom en unik möjlighet att modernisera och investera i AI för att inta en global ledarroll när det gäller utvecklingen och tillämpningen av människocentrerad, tillförlitlig, säker och hållbar AI-teknik . EU bör inte försitta detta tillfälle. I denna samordnade plan anges hur EU-finansiering, bl.a. programmet för ett digitalt Europa, Horisont Europa och faciliteten för återhämtning och resiliens, kan stödja gemensamma åtgärder mellan medlemsstaterna. Agera på AI-strategier och AI-program genom att vidta snabba och konkreta åtgärder som är finansierade: från avsikt till handling. Den samordnade planen från 2018 visade att samordning och gemensamma insatser mellan medlemsstaterna och kommissionen som engagerar industrin och involverar allmänheten i utvecklingen och tillämpningen av AI-teknik kan ge ett betydande mervärde för EU:s ekonomi, miljö och samhällen. Detta innebär att strategier, initiativ och program ger störst värde om idéerna om samarbete är välutformade, välriktade och välfinansierade. EU:s erfarenheter av digitala innovationsknutpunkter är ett exempel på detta. Både tekniken och den offentliga politiken för AI har mognat och är redo att antas i stor skala . Globalt sett tredubblades antalet företag som använder AI-teknik under det senaste året . Utvecklingen på närliggande områden, t.ex. robotteknik och sakernas internet, skapar nya tekniska forskningsfält och ny potential för AI-system. Kostnaderna för uteblivet agerande kan vara betydande . För att gå från avsikt till handling föreslås därför i 2021 års översyn en uppsättning specifika åtgärder med en tydligt angiven tidsplan och möjliga samarbets- och finansieringsmekanismer. Anpassa AI-politiken för att ta itu med globala utmaningar och undanröja fragmenteringen: Fragmenteringen mellan olika EU-åtgärder och fragmenteringen mellan nationella åtgärder och EU-åtgärder skulle kunna fördröja upptagandet av AI och göra så att chansen att uppnå fördelar missas. För att bättre anpassa de gemensamma åtgärderna om AI till 2020 års vitbok om AI , den europeiska gröna given och EU:s åtgärder med anledning av covid-19-pandemin stärker översynen därför dess föreslagna åtgärder för miljö och hälsa. I de nationella strategierna betonades bland annat vikten av att bygga vidare på och främja en människocentrerad, tillförlitlig, säker, hållbar och inkluderande strategi för AI. I de nationella strategierna underströks också behovet av att utveckla sektorsspecifika gemensamma åtgärder . 2021 års översyn tar därför hänsyn till förändringar i den tekniska och politiska miljön och införlivar insikter från de två år som gått sedan den samordnade planen började genomföras och de strategier som antagits av medlemsstaterna. Denna anpassning återspeglas i den föreslagna nya strukturen för den samordnade planen . För att påskynda, agera på och göra anpassningar för att utnyttja AI-teknikens möjligheter, och underlätta den europeiska strategin för AI, dvs. människocentrerad, tillförlitlig, säker, hållbar och inkluderande AI, med full respekt för våra grundläggande europeiska värden, innehåller denna översyn av den samordnade planen följande fyra centrala uppsättningar förslag för EU och medlemsstaterna: Skapa förutsättningar för utveckling och användning av AI i EU -Förvärva, samla och dela politiska insikter (kapitel 1) -Utnyttja potentialen hos data (kapitel 2) -Främja kritisk datorkapacitet (kapitel 3) Göra EU till en plats där spetskompetensen blomstrar från laboratoriet till marknaden -Samarbeta med berörda parter, t.ex. genom det europeiska partnerskapet för AI, data och robotteknik samt expertgrupper (kapitel 4) -Bygga upp och mobilisera forskningskapacitet (kapitel 5) -Tillhandahålla en miljö där utvecklare kan testa och experimentera och där små och medelstora företag och offentliga förvaltningar kan börja använda AI (kapitel 6) -Stödja finansieringen och uppskalningen av innovativa AI-idéer och AI-lösningar (kapitel 7) Säkerställa att AI ska vara till stöd för människorna och en positiv kraft i samhället -Främja talang och förbättra tillgången till den kompetens som krävs för att möjliggöra ett blomstrande AI-ekosystem (kapitel 8) -Utveckla en politisk ram för att säkerställa förtroendet för AI-system (kapitel 9)

-Främja EU:s vision om hållbar och tillförlitlig AI i världen (kapitel 7) Bygga strategiskt ledarskap inom sektorer med stor genomslagskraft -Utveckla AI för klimatet och miljön (kapitel 11) -Använda nästa generations AI för att förbättra hälsan (kapitel 12) -Behålla EU:s ledande roll: Strategi för robotteknik i AI-världen (kapitel 13) -Göra den offentliga sektorn till en banbrytare inom användningen av AI (kapitel 14) -Tillämpa AI inom brottsbekämpning, migration och asyl (kapitel 15) -Göra rörligheten säkrare och mindre förorenande med hjälp av AI (kapitel 16) -Stödja AI för ett hållbart jordbruk (kapitel 17) I linje med ovanstående ger 2021 års översyn av den samordnade planen en översikt över de åtgärder som vidtagits sedan den samordnade planen från 2018 antogs, och den innehåller framtidsutsikter med konkreta förslag och rekommendationer för ytterligare åtgärder, där områden identifieras där partnerskapet mellan EU och medlemsstaterna är särskilt effektivt när det gäller att göra Europa till ett nav för utveckling och användning av banbrytande, människocentrerad AI. 2021 års översyn syftar till att främja ovannämnda mål och i översynen föreslås 14 sammanhängande gemensamma åtgärdsområden för samarbete mellan kommissionen och medlemsstaterna (sju övergripande och sju sektorsspecifika områden). Liksom i EU:s vitbok från 2020 och den samordnade planen från 2018 tar 2021 års översyn av den samordnade planen inte upp utvecklingen och användningen av AI för militära ändamål. I.Skapa förutsättningar för utveckling och användning av AI i EU För att stödja utvecklingen och användningen av AI, och för att uppnå målen i denna samordnade plan, krävs ett antal nödvändiga villkor. Det första är en lämplig ram för styrning och samordning. En effektiv och fungerande ram för styrning och samordning kan bidra till att skapa stordriftsfördelar, minimera informations- och transaktionskostnaderna och underlätta synergier mellan medlemsstaterna. Det andra nödvändiga villkoret är data. Utvecklingen av AI-teknik kräver ofta stora, högkvalitativa, säkra och robusta dataset. Det är därför viktigt att säkerställa att data kan ”flöda” inom EU, till och från våra handelspartner och mellan sektorer, i linje med EU:s regelverk, inbegripet den allmänna dataskyddsförordningen för personuppgifter och EU:s internationella åtaganden. Det tredje är en datorinfrastruktur. Denna infrastruktur är nödvändig för lagring, analys och behandling av de allt större datamängderna. Detta kräver i sin tur utveckling och nya strategier för att öka datorkapaciteten, t.ex. genom halvledare som gör det möjligt för AI-algoritmer att lagra, köra och prova data. Tillsammans skapar dessa tre faktorer breda förutsättningar för att AI-teknik ska lyckas i EU. För att skapa förutsättningar för utveckling och användning av AI, och förbättra samarbetet mellan medlemsstaterna, och mellan medlemsstaterna och kommissionen, föreslås i översynen att fokus ska ligga på följande tre nyckelåtgärder: Att bygga upp en ram för styrning för att på ett effektivt sätt förvärva, samla och dela politiska insikter om AI. Att utnyttja potentialen hos data för att frigöra dess fulla potential. Att främja kritisk datorinfrastruktur för att stödja kapacitetsuppbyggnaden och stärka utvecklingen av AI. 1.Förvärva, samla och dela politiska insikter Kunskap är avgörande. Utbyte av kunskap och politiska insikter, och samordning av politiska åtgärder och investeringar på ett område där det sker en snabb utveckling, t.ex. AI, kan ge en viktig konkurrensfördel. Därför enades medlemsstaterna och kommissionen i 2018 års samordnade plan om en styrningsmekanism för gemensamt arbete och föreslog två uppsättningar åtgärder för att bygga upp politiska insikter och utveckla synergier. Medlemsstaterna uppmanades att införa nationella AI-strategier eller AI-program (eller lägga till en AI-dimension i andra relevanta nationella strategier och program) och dela dessa med varandra och med kommissionen, och kommissionen lovade att övervaka utvecklingen och mobilisera expertis. 1.1. Maximera fördelarna med de nationella strategierna och påskynda de föreslagna åtgärderna Översikt över vidtagna åtgärder Alla medlemsstater har gjort betydande insatser för att utveckla nationella AI-strategier eller för att inkludera en AI-dimension i sina befintliga strategier och program . Antagandet av nationella strategier underlättade en strukturerad reflektion kring prioriteringarna och målen för utvecklingen och användningen av AI, och gav i många medlemsstater upphov till en bredare offentlig debatt. Utbytet av information om de nationella strategierna bidrog också till en strukturerad dialog mellan medlemsstaterna och kommissionen. Som framgår av analysen av de nationella strategierna var antagandet av nationella strategier ett viktigt första steg för att underlätta och effektivisera EU:s insatser på AI-området. Denna process bidrog till att identifiera de sektorer som skulle prioriteras för gemensamma åtgärder, gav en gedigen kartläggning av de viktigaste investeringsprioriteringar som medlemsstaterna planerade och visade på möjliga steg framåt för gemensamma multinationella projekt och gemensamma verksamheter.

Framtidsutsikter Nästa steg är att se till att medlemsstaternas insatser för att utveckla de nationella strategierna ger konkreta resultat och leder till synergieffekter på EU-nivå. För att stödja medlemsstaterna i deras arbete med att utveckla och genomföra nationella AI-strategier kommer kommissionen att fortsätta att -främja spridningen av och synergieffekterna mellan de nationella åtgärder som fastställs i de nationella AI-strategierna och de gemensamma åtgärderna inom ramen för den samordnade planen. Detta kan inbegripa åtgärder för att stärka samordningsmekanismerna och tillhandahålla analyser och studier, till exempel genom AI Watch, -förbättra tillhandahållandet av information till medlemsstaterna om praktiska sätt, inbegripet finansiering, att stödja utvecklingen och spridningen av AI. Under 2021 kommer kommissionen exempelvis att fortsätta att informera medlemsstaterna om den EU-finansiering som finns tillgänglig för AI. Medlemsstaterna uppmanas starkt att -på bästa sätt utnyttja relevanta EU-finansieringsmöjligheter, inbegripet faciliteten för återhämtning och resiliens, för att stödja och stärka utvecklingen och spridningen av AI-teknik på såväl nationell som lokal nivå, på grundval av nationella strategier, bland annat genom att locka privata investeringar, -vid behov se över och uppdatera de nationella AI-strategierna för att säkerställa att fastställda åtgärder och investeringar genomförs fullt ut i praktiken och därefter informera kommissionen om de framsteg som gjorts, -utveckla och främja instrument som gör det möjligt för ett brett spektrum av berörda parter att regelbundet övervaka, samordna, utvärdera och utbyta erfarenhet och bästa praxis, -stärka stödet till och investeringar i gemensamma åtgärder som fastställts i den samordnade planen och -dela, utarbeta och genomföra åtgärder på nationell/regional nivå som visat sig vara framgångsrika i andra medlemsstater, till exempel framgångsrika nationella initiativ för att utveckla och främja ett virtuellt datalager. 1.2.Dra full nytta av den tekniska expertis som finns inom expertgrupper för AI som stöds av Europeiska kommissionen Den AI-relaterade tekniska och socioekonomiska utvecklingen är väldigt dynamisk och kräver ofta specialiserad sakkunskap. För att övervaka utvecklingen och användningen av AI-teknik, och för att främja evidensbaserad politik som rör AI, har kommissionen därför gjort stora ansträngningar för att mobilisera sakkunskap, samla in data, övervaka utvecklingen och samla in och analysera intressenters yttranden om AI. Översikt över vidtagna åtgärder För att mobilisera sakkunskap med anknytning till AI-teknik inrättade kommissionen följande tre övergripande expertgrupper: -Högnivåexpertgruppen för artificiell intelligens – denna grupp analyserade ingående de etiska konsekvenserna av AI för beslutsfattande och utarbetade följande tre resultat under sin mandatperiod: -Etiska riktlinjer för tillförlitlig AI . -Politiska rekommendationer och investeringsrekommendationer för tillförlitlig AI . och -En bedömningslista för tillförlitlig AI (ALTAI) . -Expertgruppen på hög nivå för konsekvenserna av den digitala omvandlingen på EU:s arbetsmarknader – 2019 utfärdade denna grupp en rapport med rekommendationer, bl.a. politiska åtgärder på kort, medellång och lång sikt för EU, medlemsstaterna, företagen och andra berörda parter för att forma den digitala omvandlingen av arbetslivet och göra den smidig, inkluderande och människocentrerad . -Expertgruppen för ansvarsfrågor och ny teknik – 2019 offentliggjorde denna grupp rapporten Liability for artificial intelligence and other emerging digital technologies.

Utöver de övergripande grupperna fokuserade sektorsspecifika expertgrupper på särskilda politikområden som påverkas av tillämpningen av AI-teknik, däribland självkörande fordon , luftfart, rörlighet och transport, inrikes frågor och framväxande säkerhetsrisker . Detta arbete gav värdefull sakkunskap och bidrog till de pågående politiska diskussionerna på EU-nivå om AI-frågor, inbegripet de utmaningar och möjligheter som AI-tekniken medför och de offentligpolitiska åtgärder som krävs. Under 2018 utvecklade och lanserade kommissionen (i samarbete med medlemsstaterna) AI Watch i syfte att övervaka utvecklingen i fråga om AI-teknik. AI Watch övervakar industri-, teknik- och forskningskapacitet, politiska initiativ rörande AI i medlemsstaterna, investeringar, AI-kompetens, utveckling och användning av AI och dess inverkan på ekonomin, samhället och offentliga tjänster. Under de två första åren offentliggjorde det studier till stöd för evidensbaserat beslutsfattande och som underlag för den offentliga debatten om AI . Under 2018 skapade kommissionen även en plattform för innovativa offentliga tjänster för att övervaka införandet och användningen i hela Europa av ny och omstörtande teknik för tillhandahållande av offentliga tjänster, inbegripet AI-teknik. Av liknande skäl, för att övervaka spridningen av ny digital teknik och viktig möjliggörande teknik (inklusive AI) inom den industriella utvecklingen, lanserade kommissionen under 2020 ett projekt för avancerad teknik för industrin. Den beställde även en enkät om EU-företagens användning av AI-baserad teknik . Under 2020 började Eurostat samla in data om spridningen av AI i EU. Det första datasetet samlades in genom fyra indirekta indikatorer med anknytning till AI med fokus på chatbotar, stordataanalyser med maskininlärning, stordataanalyser med bearbetning av naturligt språk och tjänsterobotar. Det viktigaste initiativet för att samla in berörda parters synpunkter på EU:s AI-strategi var ett öppet offentligt samråd som följde på offentliggörandet av 2020 års vitbok om AI och samlade synpunkter på tre breda områden: åtgärder för att bygga upp ett ekosystem av spetskompetens, alternativ till ett regelverk för AI, samt åtgärder som rör säkerhets- och ansvarsaspekter av AI . Utöver sina svar på det offentliga samrådet lämnade medlemsstaterna synpunkter på om eventuella ändringar i den samordnade planen och gemensamma åtgärder genom diskussioner i gruppen för AI och digitalisering av den europeiska industrin samt bilaterala samråd med kommissionen. För att samarbeta mer allmänt med berörda parter kring AI-relaterade frågor har kommissionen inrättat ett onlineforum, AI-alliansen , som utgör en plattform där omkring 4 000 intressenter från hela världen kan utbyta information och diskutera de tekniska och samhälleliga konsekvenserna av AI . Kommissionen anordnade sammanträden i AI-alliansen i juni 2019 och i oktober 2020 . Framtidsutsikter För att mobilisera sakkunskap, övervaka den pågående utvecklingen och samla in data om AI kommer kommissionen att fortsätta att -förbättra insamlingen av data om AI-spridningen – under 2021 kommer Eurostat att lansera en fullständig modul om AI som omfattar spridningen av sju AI-tekniker, användningsområden för AI-teknik, inköp och hinder för användning. AI Watch kommer att fortsätta att övervaka och samla in data om spridningen av AI-teknik, även inom den offentliga sektorn, -stödja AI-alliansens arbete genom att driva alliansplattformen och anordna årliga AI-sammanträden med ett brett spektrum av berörda parter i syfte att tillhandahålla en ram för bidrag till EU:s beslutsfattande om AI och -utvärdera utvecklingen och samla in nödvändig kunskap om AI-teknik. Detta kan vid behov inbegripa t.ex. nya expertgrupper eller sektorsspecifika initiativ för AI som kan bidra till EU:s beslutsfattande om AI eller hjälpa kommissionen att utvärdera de åtgärder som krävs för att stödja medlemsstaternas genomförande av EU:s politik för och förslag till lagstiftning om AI-teknik. I samråd med medlemsstaterna ska kommissionen -analysera och senast 2022 föreslå hur man kan stärka övervakningen av utvecklingen, spridningen och effekterna av AI-teknik i EU i den privata och den offentliga sektorn. Detta kommer att bygga på lärdomarna från arbetet inom AI Watch och de nationella AI-observatorierna. I analysen kommer man också att överväga hur man ytterligare kan stärka och bygga upp synergier med och kopplingar till befintliga övervakningsmekanismer eller EU:s framtida styrningsstrukturer för AI eller internationell övervakningsverksamhet, och -regelbundet övervaka genomförandet av den samordnade planen för att se till att den fortfarande är aktuell. På grundval av återkopplingar från medlemsstaterna om 2021 års översyn, och i samråd med andra EU-institutioner och EU-organ, kommer kommissionen under 2022 att föreslå en tidsplan, en matris och en metod för nästa översyn av den samordnade planen. 1.3.Stärka utbyten och samarbete genom medlemsstaternas grupp för AI och digitalisering av den europeiska industrin Åtgärden för att underlätta samarbetet mellan medlemsstaterna och mellan medlemsstaterna och kommissionen stöds ytterligare av styrningsmekanismer som underlättar för informationsutbytet och bidrar till att fastställa den strategiska inriktningen för samarbetet kring AI-politiken. Översikt över vidtagna åtgärder Medlemsstaternas grupp för artificiell intelligens och digitalisering av den europeiska industrin, som i tekniska frågor har stöd av en s.k. sherpagrupp, ledde diskussionerna mellan medlemsstaterna och kommissionen. Den spelade en nyckelroll vid utarbetandet och revideringen av den samordnade planen. Gruppen sammanträdde regelbundet och säkerställde samordning mellan de nationella ministerierna och andra berörda parter, t.ex. från näringslivet, den akademiska världen och det civila samhället. Under åren efter antagandet av den samordnade planen för 2018 har gruppen behandlat alla huvudområden som den täcker, däribland spetskompetensenheter för AI, provnings- och försöksanläggningar, den rättsliga ramen, regulatoriska sandlådor, data, kompetens, AI för den gröna given, AI för hälsa, digitala innovationsknutpunkter och AI på säkerhetsområdet. Framtidsutsikter För att främja styrningsmekanismerna för samarbete: Medlemsstaternas grupp för artificiell intelligens och digitalisering av den europeiska industrin, som stöds av kommissionen, kommer att fortsätta att

-leda diskussionerna mellan medlemsstaterna och kommissionen – gruppen kommer att delta i tematiska eller sektorsspecifika djupdykningar i ämnen som exempelvis inbegriper standardisering, de socioekonomiska effekterna av AI, finansieringsmöjligheter, åtgärder för att stödja nystartade företag, stöd till spridning och upphandling av AI inom den offentliga sektorn, AI och cybersäkerhet samt AI och mobilkonnektivitet. Kommissionen kommer, med stöd av medlemsstaterna, att fortsätta att -utvärdera behovet av att upprätta samarbete och nätverk på EU-nivå för att bygga upp EU:s kapacitet och -i samarbete med det framtida samprogrammerade partnerskapet för AI, data och robotteknik utbyta bästa praxis från medlemsstaterna om utveckling, införande och spridning av AI-system. Medlemsstaterna uppmanas att -underlätta för samarbete och skapa ett system av regionala AI-nätverk och -främja diskussioner om upprättande av nationella koalitioner och underlätta utbyte av bästa praxis mellan medlemsstater och berörda parter om befintliga nationella AI-koalitioner genom att sammanföra berörda parter inom den offentliga och den privata sektorn, t.ex. i gemensamma seminarier om tematiska områden av gemensamt intresse. Denna åtgärd kommer, i samarbete med det samprogrammerade partnerskapet för AI, data och robotteknik, att bidra till gränsöverskridande samarbete och locka fler berörda parter. 2.Utnyttja potentialen hos data Tillgång till bl.a. data av hög kvalitet med avseende på mångfald, icke-diskriminering och möjligheten att använda, kombinera och återanvända data från olika källor på ett sätt som är förenligt med den allmänna dataskyddsförordningen, är grundläggande förutsättningar för utveckling och införande av vissa AI-system. Datadelning, i synnerhet mellan företag, har dock inte tagit fart i tillräcklig omfattning på grund av avsaknad av ekonomiska incitament, brist på förtroende och bristande klarhet angående rättsläget. I den samordnade planen från 2018 föreslogs därför att det skulle inrättas gemensamma europeiska dataområden för sömlös datadelning över gränserna. I planen betonades även vikten av att utveckla en alleuropeisk datorinfrastruktur och molntjänster, särskilt med tanke på den internationella konkurrensen om tillgång till data. Översikt över vidtagna åtgärder Den 19 februari 2020 antog kommissionen en EU-strategi för data som syftar till att skapa en inre marknad för data för att trygga EU:s globala konkurrenskraft. Detta innebär att skapa rätt incitament för datadelning och införa praktiska, rättvisa, icke-diskriminerande och tydliga regler om tillgång och användning av data som är i linje med EU:s värderingar och rättigheter, t.ex. skydd av personuppgifter, konsumentskydd och konkurrensregler. Det innebär också att göra data från den offentliga sektorn mer allmänt tillgängliga genom att öppna upp värdefulla dataset och tillåta att de vidareutnyttjas för innovation. I juni 2020 offentliggjorde kommissionen en rapport om datadelning från företag till myndigheter från en högnivåexpertgrupp som innehöll en uppsättning politiska, rättsliga och finansieringsrelaterade rekommendationer för att göra datadelning från företag till myndigheter i allmänhetens intresse till en skalbar, ansvarsfull och hållbar praxis i EU. EU-strategin för data främjar också datadelning, t.ex. från företag till företag (B2B). Som en uppföljning av strategin för data lade kommissionen den 25 november 2020 fram ett förslag till ny dataförvaltningsakt. Den föreslagna förordningen innehåller ett antal åtgärder för att öka förtroendet för datadelning, bl.a. när det gäller B2B-praxis, och syftar på detta sätt till att göra mer kvalitetsdata tillgängliga för AI-tillämpningar. Den skapar nya EU-regler om neutralitet för att göra det möjligt för nya dataförmedlare att fungera som tillförlitliga organisatörer av datadelning. Den inbegriper åtgärder för att underlätta vidareutnyttjande av vissa data som innehas av den offentliga sektorn. Den innehåller sätt att göra det lättare och säkrare för företag och privatpersoner att enligt tydliga villkor frivilligt göra sina uppgifter tillgängliga för det allmänna bästa i vidare bemärkelse. Den efterlyser inrättandet av en ”Europeisk datainnovationsstyrelse” som ska stödja och ge råd om sektorsövergripande standardisering och interoperabilitet som ett väsentligt inslag för att säkerställa tillgången till data av hög kvalitet. Dataförvaltningsakten kan vid behov kompletteras med sektorsspecifik lagstiftning. Framtidsutsikter För att stödja åtgärder som rör data kommer kommissionen att -anta ett förslag till dataakt i syfte att stimulera myndigheters användning av data som innehas av privata aktörer, ta itu med frågor som rör tillgång till och användning av data mellan företag, särskilt icke-personuppgifter som genereras genom föremål som är anslutna till sakernas internet (tredje kvartalet 2021) , och -föreslå en genomförandeakt om att göra värdefulla dataset inom den offentliga sektorn i maskinläsbart format fritt tillgängliga för vidareutnyttjande (andra kvartalet 2021) . Tillsammans med medlemsstaterna kommer kommissionen att -lansera en europeisk allians för industridata, edge computing och molnteknik i syfte att mobilisera privata och offentliga aktörer för att gå samman och stärka Europas industriella ställning på den globala marknaden för molnteknik och edge computing. Dess främsta roll kommer att vara att stimulera samordningen av offentliga och privata investeringar i forskning, utveckling och användning av nästa generations molnkapacitet på lokal och nationell nivå samt på EU-nivå. Alliansen kommer att vara sammanlänkad med de europeiska dataområdena och därigenom främja innovativa miljöer för datadelning som bygger på öppna, driftskompatibla, säkra och resurseffektiva lösningar som bygger på molnteknik och edge computing. Den kommer även att främja synergier mellan arbetet med EU:s molnsammanslutning och medlemsstatsinitiativ , -investera i europeiska dataområden och EU:s molnsammanslutning genom programmet för ett digitalt Europa, finansieringsinstrument inom ramen för fonden för ett sammanlänkat Europa – Digitalt och andra instrument, t.ex. programmet EU för hälsa för det europeiska hälsodataområdet. I och med att de första ansökningsomgångarna inom ramen för programmet för ett digitalt Europa och fonden för ett sammanlänkat Europa – Digitalt inleds under andra kvartalet 2021 kommer kommissionen att

-inleda sektorsspecifika åtgärder, i enlighet med EU:s strategi för data , för att skapa europeiska dataområden för industriell tillverkning, den gröna given, rörlighet, hälso- och sjukvård, finans, energi, jordbruk, offentlig förvaltning och kompetens, -medinvestera i de åtgärder som är inriktade på utveckling av innovativa och energieffektiva cloud-to-edge-tjänster och -infrastrukturer, mellanprogramplattformar, sammanlänkning av befintlig databehandlingskapacitet i medlemsstaterna, -fortsätta att inom ramen för Horisont Europa kluster 4 – Digitala frågor, industri och rymden – stödja forskning, utveckling och användning av nästa generations dator- och datateknik och datainfrastruktur i syfte att möjliggöra skapandet av en europeisk inre marknad för uppgifter med tillhörande dataområden och ett tillförlitligt och säkert AI-ekosystem. De första ansökningsomgångarna kommer att äga rum i april 2021 och -bistå alla intresserade medlemsstater i utformningen av ett eventuellt viktigt projekt av gemensamt europeiskt intresse som fokuserar på nästa generations molninfrastruktur och tillhörande tjänster. Medlemsstaterna uppmanas att -investera i att stärka Europas ställning inom nästa generations moln- och edge computing-teknik och främja användningen av molnteknik genom sina nationella planer för återhämtning och resiliens och i linje med exempelkomponenten för uppskalningsflaggskeppet inom ramen för faciliteten för återhämtning och resiliens och även genom multinationella projekt. 3.Främja kritisk datorkapacitet Utan datorinfrastruktur kommer tillgången till data inte att skapa något mervärde . Kommissionen vidtar därför åtgärder för att stödja utvecklingen av de tekniska systemen och nästa generations infrastruktur för databehandling som en nyckel till att möjliggöra användning av data för AI . Översikt över vidtagna åtgärder För att stödja utvecklingen av högpresterande datorkapacitet i Europa samordnar det gemensamma företaget EuroHPC insatser av och sammanför resurser från 32 deltagande länder för att utveckla och bygga ut en superdatorinfrastruktur i världsklass som kommer att vara enkelt och säkert tillgänglig överallt i Europa. De viktigaste tendenserna för AI-maskinvara kan sammanfattas på följande sätt: 1) nästa generations AI-lösningar kommer att behöva vara kraftfullare och mer energieffektiva för att tillgodose behoven hos alltmer sofistikerade utbildningsmodeller, och 2) beräkningarna kommer i allt högre grad att förflyttas till ”kanten”, på enheter som befinner sig närmare användarna och kan utföra AI-tillämpningar i realtid. Dessa tendenser kräver en anpassning av infrastrukturen och kommissionen vidtar åtgärder, vilka beskrivs nedan, för att möjliggöra nästa generations infrastrukturer för databehandling. EU inriktar sig därför på åtgärder till stöd för utvecklingen av AI-maskinvara. AI-modeller blir allt mer krävande i fråga om datorkapacitet, så snabb åtkomst till data från minnet, dvs. högpresterande och effektiva processorer, är av yttersta vikt för AI-infrastrukturerna. AI-modellerna är dessutom väldigt krävande när det gäller energi, och eftersom AI-tekniken tar allt större plats i vår vardag är en sådan efterfrågan på energi inte hållbar. Spridningen av AI kräver därför tillgång till särskilda AI-processorer med låg effekt som ger den nödvändiga datorkapaciteten och som är flerfaldigt mer effektiva än generella processorer. Inom detta forskningsområde har exempelvis ny teknik som inspirerats av hjärnan, t.ex. neuromorfiska datorsystem, potential att åstadkomma banbrytande energieffektivitet. I detta sammanhang har kommissionen stött pionjärarbete inom AI-teknik med låg effekt inom ramen för Horisont 2020 och stöder initiativ för vidareutveckling och utnyttjande av sådan kompetens inom ramen för Horisont Europa och med forskningsåtgärder för nya arkitekturer för processorer med ultralåg effekt, och genom det institutionaliserade europeiska partnerskapet för viktig digital teknik, med särskilt fokus på AI-tillämpningar på kanten. Uppskalningsflaggskeppet i den årliga strategin för hållbar tillväxt 2021 riktar bl.a. in sig på investeringar i den allra senaste mikroelektroniken, med särskilt fokus på processorer som t.ex. AI-chip. För att befästa EU:s ställning i fråga om design av och produktionskapacitet för avancerade chip undertecknade 18 medlemsstater i december 2020 en förklaring om processorer och halvledarteknik. Under 2019–2020 berördes även infrastruktur för AI genom projekten AI4DI, Tempo och Andante inom ramen för det gemensamma företaget Ecsel). Ett annat område för utveckling och finansiering som stöds av kommissionen är fotonik. Att blanda elektronik med optiska element kan leda till AI-integrering i bildavkänning och minska effektförbrukningen och latensen i neuronnät. Framtidsutsikter För att stärka EU:s design av processorer och halvledarsystem, och produktionssystemen för dessa, och för att öka industrins närvaro i hela distributionskedjan kommer kommissionen, med stöd från medlemsstaterna, att -lansera en industriallians för mikroelektronik i syfte att ta fram strategiska färdplaner, forsknings- och investeringsplaner för design, ibruktagande och tillverkning av processorer för AI, databehandling och kommunikation, med beaktande av hela ekosystemet för halvledare och tillhörande komponenter. Detta kommer att bidra till att stärka ekosystemet för elektronikdesign samt till att fastställa tillverkningskapaciteten vid väldigt avancerade noder, -underlätta det förberedande arbetet under 2021 med alla intresserade medlemsstater för ett eventuellt viktigt projekt av gemensamt europeiskt intresse med fokus på nästa generation avancerade processorer för AI, databehandling och kommunikation, -ägna en provnings- och försöksanläggning, med stöd av programmet för ett digitalt Europa, åt AI-komponenter och AI-system på kanten, med en ansökningsomgång som ska inledas under andra kvartalet 2021, för en infrastruktur i världsklass för provning och validering av avancerad AI-datorteknik inom ett stort antal tillämpningsområden, -investera i forskning och innovation för de beräkningsbehov som lågeffektiv AI på kanten har genom det institutionaliserade europeiska partnerskapet för viktig digital teknik inom ramen för Horisont Europa (tredje kvartalet 2021). Detta partnerskap, som bygger på det nuvarande gemensamma företaget Ecsel, kommer att stärka Europas innovationspotential när det gäller elektroniska komponenter och system samt relaterad programvaruteknik. Ett av de främsta strategiska målen kommer att vara att utveckla lösningar för AI-behandling, särskilt för tillämpningar på kanten och inbäddade tillämpningar. Genom gemensamma åtgärder kommer den viktiga digitala tekniken att tillhandahålla tillförlitliga och säkra lågeffektslösningar för att möjliggöra ett datorekosystem av spetskompetens och förtroende. Medlemsstaterna uppmanas att

-fortsätta med utvecklingen av nationell integrerad storskalig datahantering och infrastruktur för högpresterande datorsystem, för att stödja forskning, innovation och kompetensutveckling inom AI genom regionala, nationella och europeiska digitala innovationsknutpunkter, -säkerställa att organisationer inom den akademiska världen, näringslivet och den offentliga sektorn kan utnyttja den nationella infrastrukturen för och expertisen inom högpresterande datorsystem och datahantering för att optimera och skala upp sin innovation inom AI och sina AI-tillämpningar och -investera i att stärka EU:s ställning när det gäller processorer och halvledarteknik för AI genom sina nationella planer för återhämtning och resiliens i linje med exempelkomponenten för flaggskeppsområdet ”uppskalning” inom ramen för faciliteten för återhämtning och resiliens samt genom multinationella projekt. II.Göra EU till en plats där spetskompetensen blomstrar från laboratoriet till marknaden Utvecklingen och spridningen av AI-teknik, utöver data- och datorinfrastruktur, kräver också riktade åtgärder och tillräckliga resurser, med fokus på spetskompetens inom forskning och innovation (FoI), tillgång till nödvändig talang och kompetens, en stödjande politisk ram och internationell samordning. Dessa åtgärder är ”övergripande”, dvs. de omfattar alla politikområden och bidrar till att göra EU till en plats där spetskompetensen utvecklas från laboratoriet till marknaden. De föreslagna ”övergripande” gemensamma åtgärderna sträcker sig över en hel AI-livscykel. Detta inbegriper åtgärder för att främja ett ekosystem av spetskompetens, inbegripet grundforskning och tillämpad forskning i världsklass, utveckling, användning och kommersialisering/spridning av AI samt åtgärder för att stödja förtroendet för AI-teknik, främja och stödja talanger och kompetens samt stärka EU:s globala räckvidd. VÅRA VIKTIGASTE FÖRSLAG FÖR SPETSKOMPETENS 4.Samarbeta med berörda parter, exempelvis genom det europeiska partnerskapet för AI, data och robotteknik samt med expertgrupper Detta avsnitt är inriktat på åtgärder som är nödvändiga att definiera, och som är nödvändiga för att gemensamt stödja en färdplan för spetskompetens och för en bredare spridning av AI. Översikt över vidtagna åtgärder Europeiska partnerskap sammanför kommissionen, medlemsstaterna och privata och/eller offentliga partner för att ta itu med och uppnå resultat avseende några av EU:s mest angelägna utmaningar och för att modernisera industrin genom gemensamma forsknings- och innovationsinitiativ. Partnerskapen tillhandahåller bl.a. en rättslig struktur för att sammanföra resurser och skapa en kritisk massa och effektivisera finansieringen av forskning och innovation i hela EU genom att dela finansiella resurser, personalresurser och infrastrukturresurser. Partnerskapen underlättar även skapandet av en inre marknad för innovativa produkter och tjänster, gör det möjligt för innovativ teknik att snabbt nå ut på marknaden, och främjar forsknings- och innovationsinsatser i den skala som krävs för att ta itu med viktiga samhällsutmaningar och viktiga EU-politiska mål. Flera partnerskap inom ramen för Horisont 2020 var särskilt relevanta för AI-teknik. Det offentlig-privata partnerskapet Big Data Value mellan kommissionen och Big Data Value Association (BDVA) syftar till att samarbeta kring datarelaterad forskning och innovation, förbättra samarbetsandan kring data och lägga grunden för en blomstrande databaserad ekonomi i Europa. Det offentlig-privata partnerskapet för robotteknik (SPARC) sammanför den europeiska robotindustrin, den akademiska världen och kommissionen för att stärka den europeiska robotindustrins konkurrensställning och dra till sig de största talangerna. Det avtalsbaserade offentlig-privata partnerskapet för högpresterande datorsystem inleddes 2014 för att utveckla nästa generations teknik, tillämpningar och system för högpresterande datorsystem mot exaskala och för att uppnå spetskompetens när det gäller tillhandahållande och användning av HPC-tillämpningar . I och med bildandet av det gemensamma företaget för ett europeiskt högpresterande datorsystem (det gemensamma företaget EuroHPC) upphörde detta partnerskap i december 2018 och den privata sidan anslöt sig till det gemensamma företaget EuroHPC. Det gemensamma företaget EuroHPC gör det möjligt för EU och de deltagande länderna att samordna sina insatser och slå samman sina resurser för att utveckla superdatorer i exaskala i världsklass och göra EU världsledande inom högpresterande datorsystem som tillhandahåller datalösningar och ett förbättrat samarbete kring avancerad vetenskaplig forskning. Det gemensamma företaget Ecsel är det första gemensamma företag som har baserat sin styrning på en trepartsmodell (kommissionen, de deltagande länderna och näringslivet). Det strävar efter att säkra expertis i världsklass när det gäller viktig möjliggörande teknik och EU:s ledarskap när det gäller konkurrenskraft inom maskinvara och inbäddad programvara som är nödvändig för utveckling och användning av AI-baserade digitala system. Det offentlig-privata partnerskapet för fotonik (Photonics21) syftar till att etablera EU som ledare inom utveckling och spridning av fotonik inom olika tillämpningsområden, t.ex. IKT, belysning, industriell tillverkning, livsvetenskaper och säkerhet. Det offentlig-privata partnerskapet för framtidens fabriker för avancerad tillverkning syftar till att genomföra nästa industriella revolution (”Factories 4.0”). Framtidsutsikter

Kommissionen kommer att fortsätta att stödja europeiska partnerskap inom ramen för Horisont Europa och stärka strategin för forskning och innovation (FoI) inom AI-teknik. Kommissionen kommer under 2021 att -upprätta bland annat följande europeiska partnerskap av betydelse för AI, däribland -ett samprogrammerat europeiskt partnerskap för AI, data och robotteknik – huvudsyftet är att främja innovation inom, spridning av och acceptans för AI, data och robotteknik. Partnerskapet kommer att bygga broar mellan berörda parter som gör det möjligt för en människocentrerad och tillförlitlig europeisk vision för AI att blomstra . Den kommer att upprätta länkar till medlemsstaterna och ge en översikt över viktig nationell politik och viktiga nationella initiativ genom att utse nationella och/eller regionala ambassadörer, -följa upp sitt förslag från september 2020 till en ny förordning som ska ersätta rådets förordning från 2018 om bildandet av det gemensamma företaget EuroHPC – i denna fastställs ett ambitiöst uppdrag och en betydligt större budget för 2021–2033 för att förse EU med en världsledande superdator- och kvantdatorinfrastruktur med hyperkonnektivitet, -genom den gemensamma grundläggande rättsakten föreslå ett institutionaliserat europeiskt partnerskap för viktig digital teknik. Med utgångspunkt i vad som uppnåtts genom det gemensamma företaget Ecsel är dess främsta mål att främja utvecklingen för att stärka EU:s ekosystem för processorer och halvledarteknik och ta itu med viktiga tekniska, säkerhetsmässiga, samhälleliga och miljömässiga utmaningar, -det samprogrammerade europeiska partnerskapet för fotonik kommer att trygga EU:s tekniska suveränitet genom innovationer inom fotonik och överföring av dessa till tillämpningar, vilket ökar EU:s konkurrenskraft och säkerställer sysselsättning och välstånd på lång sikt och -det samprogrammerade europeiska partnerskapet ”Made in Europe” kommer att vara drivkraften för hållbar tillverkning i Europa, bl.a. genom AI, och bidra till en konkurrenskraftig och motståndskraftig tillverkningsindustri i Europa och höja mervärdet i distributionskedjorna inom alla sektorer och -stödja och främja synergier (inbegripet anordnande av gemensamma ansökningsomgångar) mellan europeiska partnerskap (samprogrammerade och institutionaliserade) kring AI-teknik, såsom AI, data och robotteknik, fotonik, Made in Europe, det gemensamma företaget EuroHPC och det europeiska partnerskapet för viktig digital teknik. 5.Bygga upp och mobilisera forskningskapacitet Detta avsnitt fokuserar på åtgärder för att främja spetskompetens inom forskning och innovation för AI och stärka EU:s konkurrenskraft. Översikt över vidtagna åtgärder Utöver de offentlig-privata partnerskapens strategiska forskningsagendor vidtar EU också åtgärder för att stärka spetskompetensen inom grundforskning och tillämpad forskning och för att främja talanger i Europa. Genom Horisont 2020 investerade kommissionen 50 miljoner euro under 4 år för att skapa en forskargemenskap med AI-kompetenscentrum i ett tätt nätverk . Syftet är att öka samarbetet mellan de bästa forskarlagen i Europa, så att de kan samarbeta för att ta itu med stora vetenskapliga och tekniska utmaningar inom AI och främja ett närmare samarbete, integration och synergier mellan forskarlag och näringslivet. Fem projekt har valts ut för att bilda nätverket, sammanföra forskare i världsklass och fastställa en gemensam strategi, vision och identitet för det europeiska AI-systemet. Dessa inbegriper fyra nätverk av AI-kompetenscentrum och en samordnings- och stödåtgärd. För att säkerställa att EU:s stöd till forskning håller jämna steg med den tekniska utvecklingen inom AI har kommissionen bedömt sina sektorsövergripande investeringar i AI inom ramen för Horisont 2020 gentemot aktuella trender och behov inom forskningen, och har fastställt framtida investeringsmöjligheter för AI, främst inom ramen för Horisont Europa. Den har också använt underlag från det offentliga samrådet om vitboken om AI och riktade samråd med AI-samfundet, särskilt det offentlig-privata partnerskapet för AI, data och robotteknik, för att planera nya frågor inom AI-forskningen och ytterligare nätverk av kompetenscentrum. Framtidsutsikter För att främja spetskompetens inom forskningen kommer kommissionen att -inrätta, med början under 2021 och i nära dialog med medlemsstaterna och AI-samfundet i stort, ett centrum för AI för Europa, i enlighet med vad som tillkännagavs i vitboken. Centrumet för AI kommer att bygga på befintliga och framtida nätverk av AI-kompetenscentrum i syfte att bygga upp en allians av starka europeiska forskningsorganisationer som kommer att ha en gemensam färdplan för att stödja spetskompetens inom grundforskning och tillämpad forskning, samordna nationella AI-insatser, främja innovation och investeringar, locka till sig och behålla AI-talanger i Europa och skapa synergier och stordriftsfördelar. Detta initiativ kommer att sammanföra ledande aktörer från forskning, universitet och näringsliv i Europa för att arbeta med gemensamt överenskomna ambitiösa utmaningar, med det övergripande målet att utgöra en världsreferens när det gäller spetskompetens inom AI. Till följd av detta kommer Europas mångfald att stimulera till sund konkurrens snarare än till fragmentering av AI-samfundet, -inom ramen för Horisont Europa, under 2021 och 2022, finansiera ytterligare nätverk av AI-kompetenscentrum som inriktar sig på kompletterande forskningsområden som ännu inte omfattas av de befintliga nätverken av AI-kompetenscentrum och stärker forskningsinsatserna för kritiska AI-relaterade forskningsområden. Detta kommer att driva utvecklingen av tryggare, säkrare och tillförlitligare AI och stödja grundforskning och tillämpad forskning om nästa generations AI i syfte att se till att EU fortsätter att ligga i framkant när det gäller AI, -inom ramen för Horisont Europa, med början 2021, främja den senaste utvecklingen på olika områden inom AI-forskningen, bland annat forskning som leder till nästa nivå av intelligens och självständighet för AI-baserade system, öppenhet inom AI, grönare AI, AI för komplexa system, framsteg inom AI-nätverk på kanten, fördomsfria AI-system och stärkande av människor med avancerat AI-stöd, -förutom att utveckla möjliggörande teknik kommer Horisont Europa-programmet också att visa hur AI bidrar till att omvandla viktiga ekonomiska sektorer inom produktion och tjänster, inbegripet konsekvenser för arbetskraften, och ta itu med stora samhällsutmaningar på områden som t.ex. hälso- och sjukvård, civil säkerhet, klimatförändringar, energi, rörlighet, medier (t.ex. hantering av desinformation) och jordbruksbaserade livsmedel,

-inom ramen för det samprogrammerade europeiska partnerskapet för AI, data och robotteknik mobilisera berörda parter via den strategiska agendan för forskning, innovation och spridning för att utveckla och genomföra strategin för forskning, innovation och spridning för Europa, med fokus på ansvarsfull utveckling och användning av AI och -ha som mål att AI-relaterade projekt som erhåller finansiering för FoI inom ramen för Horisont Europa, beroende på vad som är lämpligt, följer principen om ”inbyggd etik”, inbegripet för tillförlitlig AI. För att skapa mångfald inom AI-forskarsamhället förespråkar kommissionen dessutom mångfald och delaktighet i projektkonsortier. Medlemsstaterna uppmanas att -inrätta regionala och nationella centrum för spetsforskning om AI, t.ex. genom att använda nationella finansieringsinstrument och medel från faciliteten för återhämtning och resiliens, och att skapa en struktur för forskning och överföring av teknik som kan locka till sig och behålla talanger och som samtidigt strävar efter att bli en nationell referenspunkt för forskning och utveckling inom AI. Centrumen ska säkerställa en regional räckvidd och ett regionalt utbyte, samarbeta på EU-nivå och, tillsammans med de EU-finansierade nätverken, bygga ut det utspridda europeiska AI-centrumet och -öka investeringarna i AI-forskning på nationell nivå, t.ex. genom faciliteten för återhämtning och resiliens. 6.Tillhandahålla verktyg genom en plattform för efterfrågestyrd AI och en miljö där utvecklare kan testa och experimentera (test- och experimentanläggningar) och där små och medelstora företag och offentliga förvaltningar kan använda AI (europeiska digitala innovationsknutpunkter). Det här avsnittet fokuserar på åtgärder som tar uppfinningar från laboratoriet till marknaden för att säkerställa bred upptagning och ibruktagande av AI-teknik. Översikt över vidtagna åtgärder Anläggningar för att testa och experimentera med innovativa AI-system är avgörande för införandet och spridningen av AI-teknik. Detta är särskilt viktigt för små och medelstora företag, som har svårt att dra full nytta av den snabba utvecklingen inom digital teknik för att bli konkurrenskraftiga och innovativa. I samarbete med medlemsstaterna har EU föreslagit två åtgärdspaket: -Test- och experimentanläggningar – det vill säga teknikinfrastrukturer med särskild sakkunskap och erfarenhet av att testa mogen teknik inom en viss sektor, under verkliga eller verklighetsnära förhållanden. Syftet är att förse utvecklare med en infrastruktur för att testa AI-teknik innan den släpps på marknaden. och -Digitala innovationsknutpunkter – gemensamma kontaktpunkter som hjälper alla företag som är intresserade av att använda AI att bli mer konkurrenskraftiga när det gäller affärs- och tillverkningsprocesser, produkter eller tjänster genom att använda AI-teknik. Europeiska digitala innovationsknutpunkter ger företag möjlighet att testa AI-teknik innan de investerar. De kan även testa tillhörande tjänster, såsom finansiell rådgivning och rådgivning om den utbildning och kompetensutveckling som behövs för en framgångsrik digital omvandling. Test- och experimentanläggningar I den samordnade planen från 2018 konstaterades att ett begränsat antal storskaliga, specialiserade pilotprojekt bör utvecklas och öppnas för alla aktörer i hela Europa, för att optimera investeringar och undvika dubbelarbete eller konkurrerande insatser. Efter att den samordnade planen antagits, och som förberedelse inför programmet för ett digitalt Europa, vidtog kommissionen förberedande åtgärder för att utveckla detta koncept och förbereda test- och experimentanläggningar för AI. Från och med 2019 har kommissionen arbetat intensivt med medlemsstaterna för att finslipa konceptet med test- och experimentanläggningar och prioritera relevanta sektorer. I januari 2020 anordnade kommissionen fem arbetsseminarier med berörda parter från näringslivet, den akademiska världen och medlemsstaterna för att diskutera test- och experimentanläggningar för specifika sektorer (jordbruksbaserade livsmedel, tillverkning, hälso- och sjukvård samt smarta städer) och teknik (AI på kanten). Resultaten av det förberedande arbetet och utbytet med berörda parter tyder på att experiment och testning av spetsteknik i verkliga miljöer är en viktig faktor för att marknadsföra teknik. Det är även en del av innovationskedjan, där Europas AI-system behöver betydande stöd för att förbli globalt konkurrenskraftiga. Test- och experimentanläggningar för AI på kanten spelar en särskilt viktig roll för ett ekosystem av spetskompetens inom AI. AI på kanten har tydliga fördelar som hårdvaruteknik: den ger realtidsdrift och fördelar när det gäller säkerhet och integritet när det gäller data- och energiförbrukning. Målet för test- och experimentanläggningen för AI på kanten är att vara en europeisk plattform som gör det möjligt för företag av alla storlekar att testa och experimentera med innovativa komponenter för AI på kanten, baserat på avancerad datateknik med lågeffekt, som neuromorfisk databehandling. Med tanke på EU:s nuvarande beroende av datateknik, de höga kostnaderna för den halvledarutrustning som krävs och behovet av långsiktiga investeringar, är test- och experimentanläggningen för AI på kanten nödvändig för att överbrygga finansieringsunderskottet så att europeiska företag får tillgång till AI-hårdvara med lågeffekt. Med andra ord kommer test- och experimentanläggningen för AI på kanten att förse Europa med ett ekosystem av spetskompetens som kommer att fungera som ett viktigt instrument för att säkra den ledande ställningen inom AI-teknik. För att test- och experimentanläggningarna ska kunna spela en central roll i AI-systemet bör de vara lätta att använda, fungera i verkliga förhållanden, involvera slutanvändarna och användas av utvecklare inom den privata och offentliga sektorn och då särskilt små och medelstora företag. Dessutom är ett effektivt samspel mellan test- och experimentanläggningar och dataområden av avgörande betydelse för att skapa lika villkor och säkerställa icke-diskriminerande marknadstillträde. Detta kan till exempel uppnås genom att slå samman dataområden och test- och experimentanläggningar på ömsesidiga intresseområden. Test- och experimentanläggningar spelar en viktig roll när det gäller att testa AI-teknikens robusthet, tillförlitlighet och säkerhet genom att testa förmågan att uppfylla de skyldigheter som fastställs i AI-förordningen. Slutligen bör projekt med test- och experimentanläggningar samverka med parallella initiativ på den europeiska plattformen för efterfrågestyrd AI. Digitala innovationsknutpunkter För att hjälpa europeiska företag (särskilt små och medelstora företag) att dra största möjliga nytta av ny teknik lanserade kommissionen 2016 initiativet för digitalisering av den europeiska industrin. En av pelarna i detta initiativ är att upprätta och stödja digitala innovationsknutpunkter som ger tillgång till teknisk expertis och experimentmöjligheter, så att företagen kan testa innan de investerar. Digitala innovationsknutpunkter tillhandahåller även innovationstjänster, som finansiell rådgivning och den utbildning och kompetensutveckling som företagen behöver för en framgångsrik digital omvandling. Medlemsstaterna och regionerna har investerat i digitala innovationsknutpunkter och kommissionen har (genom Horisont 2020-projekt under 2019 och 2020) ställt över 200 miljoner euro till förfogande för att skapa nätverk för digitala innovationsknutpunkter. Omkring hälften av denna finansiering gällde innovationer inom områden som är relevanta för AI, som robotteknik och stordata, och särskilda åtgärder genomfördes för regioner med få digitala innovationsknutpunkter. Horisont 2020-projekten brukar fördela finansieringen genom öppna ansökningsomgångar för små och medelstora företag så att de kan delta i innovativa experiment med digitala innovationsknutpunkter i ett gränsöverskridande sammanhang. Europeiska revisionsrätten bedömde denna aspekt av initiativet för digitalisering av den europeiska industrin och rekommenderade kommissionen att, i samordning med medlemsstaterna, vidta ytterligare åtgärder för finansiering och övervakning av digitala innovationsknutpunkter.

Stödet inom ramen för programmet för ett digitalt Europa hanterar revisionsrättens iakttagelser. Beteckningen europeiska digitala innovationsknutpunkter införs för att markera skillnaden jämfört med den tidigare strategi som finansierades genom Horisont 2020. EU och medlemsstaterna kommer att investera 1,5 miljarder euro för att inrätta ett nätverk med cirka 200 knutpunkter i Europas regioner. Bidragen bör användas för att förbättra de utvalda europeiska digitala innovationsknutpunkternas kapacitet att tillhandahålla tjänster till små och medelstora företag och den offentliga sektorn. Urval och finansiering av dessa europeiska digitala innovationsknutpunkter är en gemensam åtgärd från medlemsstaterna och kommissionen. De europeiska digitala innovationsknutpunkterna stimulerar en ökad användning av AI, högpresterande datorsystem, cybersäkerhet och annan digital teknik bland branschorganisationer (och då särskilt små och medelstora företag) och offentliga organisationer i Europa. De ger även stöd i användningen av digital teknik för att förbättra hållbarheten hos processer och produkter, särskilt när det gäller energiförbrukning och minskade utsläpp av växthusgaser. De säkerställer en bred geografisk täckning och har både lokala och europeiska funktioner. De europeiska digitala innovationsknutpunkterna använder de verktyg och resurser som tillhandahålls av plattformen för efterfrågestyrd AI och fungerar som en informationsförmedlare för test- och experimentanläggningarna: De europeiska digitala innovationsknutpunkterna hjälper företag som behöver använda relevanta test- och experimentanläggningar för att skapa nya produkter och tjänster och göra dem redo för marknaden. Plattform för efterfrågestyrd AI Den europeiska plattformen för efterfrågestyrd AI och systeminitiativet inleddes 2019 och finansieras av Horisont 2020. Den sammanför berörda parter och resurser för AI för att komma till rätta med fragmenteringen och påskynda AI-baserad innovation (forskning, produkter, lösningar). Den plattform som håller på att utvecklas ska fungera som en drivkraft för den europeiska AI-marknaden och erbjuda en kritisk massa av resurser, nätverkseffekter och snabb utveckling och tillväxt. Verksamheten för att konsolidera systemet inleddes i januari 2021 för att föra in större användargrupper, särskilt från den icke-tekniska sektorn, och för att underlätta användning och upptagning av plattformsresurser. Framtidsutsikter För att bidra till att ta med innovation från laboratoriet till marknaden och för att säkerställa användning och införande av AI-teknik, kommer kommissionen, tillsammans med medlemsstaterna, att -samfinansiera test- och experimentanläggningar inom programmet för ett digitalt Europa för att tillhandahålla en gemensam, högt specialiserad resurs som ska delas på europeisk nivå och främja ett snabbt införande och ökad användning av tillförlitlig AI i hela Europa. I detta sammanhang kommer -de första ansökningsomgångarna (2021–2022) rikta sig till följande identifierade sektorer: tillverkning, hälsa, jordbruksbaserade livsmedel, smarta samhällen och AI på kanten. Den beräknade budgeten per sektor kommer att uppgå till cirka 20–75 miljoner euro, -under perioden 2021–2022 välja ut nätverket med upp till 210 europeiska digitala innovationsknutpunkter som täcker alla regioner i Europa. När det gäller AI planeras följande särskilda åtgärder: -minst en europeisk digital innovationsknutpunkt i varje medlemsstat med AI-expertis. Nätverket av europeiska digitala innovationsknutpunkter kommer att dela bästa praxis och samarbeta effektivt med varandra (med hjälp av rekommendationerna från AI-nätverket för digitala innovationsknutpunkter) för att ge bästa möjliga stöd till små och medelstora företag och organisationer inom den offentliga sektorn i hela Europa och -nätverket av europeiska digitala innovationsknutpunkter kommer att ha ett nära samarbete med plattformen för efterfrågestyrd AI, test- och experimentanläggningar och dataområden och de kommer att främja användningen av dessa infrastrukturer för små och medelstora företag i hela Europa. Detta ökar spridningen av resurser och låta företag experimentera med AI, -från och med 2021 konsolidera plattformen för efterfrågestyrd AI som en central europeisk verktygslåda för de AI-resurser som behövs i näringslivet och den offentliga sektorn, så att den kan -bli den viktigaste europeiska marknaden för AI-resurser. Den ger enkel tillgång till AI-verktyg, som sedan distribueras lokalt av de europeiska digitala innovationsknutpunkterna eller används direkt av användarindustrin (särskilt små och medelstora företag) eller den offentliga sektorn och -samarbeta med relevanta nationella och europeiska initiativ för att bli den centrala AI-verktygslådan i Europa för alla som söker expertis, teknik, tjänster och programvara för AI. Kommissionen uppmanar medlemsstaterna att -avsätta lika stor andel av finansieringen till projekt för test- och experimentanläggningar som valts ut av kommissionen med hjälp av oberoende experter, -fastställa relevanta nya prioriteringar för ytterligare test- och experimentanläggningar utöver de nuvarande sektorerna för jordbruksbaserade livsmedel, tillverkning, hälso- och sjukvård och smarta samhällen. Möjliga nya sektorer kan till exempel vara rörlighet, offentlig förvaltning eller grön omställning, -fullt ut utnyttja de möjligheter som erbjuds av faciliteten för återhämtning och resiliens, liksom av sammanhållningspolitiska program, för att finansiera fler digitala innovationsknutpunkter och test- och experimentanläggningar för att föra innovationen närmare marknaden och -stödja skapandet av lokala, regionala och/eller nationella AI-marknadsplatserför interaktion och utbyte av bästa praxis och underlätta gränsöverskridande expansion genom den europeiska plattformen för efterfrågestyrd AI (central verktygslåda och marknadsplats för AI), europeiska digitala innovationsknutpunkter och Startup Europe. 7.Finansiera och gradera innovativa idéer och lösningar för AI

Detta avsnitt är inriktat på stödåtgärder, med särskilt fokus på uppstartsföretag, expanderande företag och andra små och medelstora företag som utvecklar AI-teknik. InvestEU och faciliteten för återhämtning och resiliens erbjuder viktiga resurser för att stärka användningen av finansieringsinstrument. Översikt över vidtagna åtgärder För att stödja nystartade företag och små och medelstora företag, både i ett tidigt skede och i expansionsfasen, har kommissionen lagt fram ett investeringssystem för AI/blockkedjeteknik och dess stödprogram . Pilotprojektet ska förbättra tillgången till finansiering med eget kapital för innovativa nystartade företag för högrisk-AI och blockkedjeteknik samt små och medelstora företag med en bred geografisk täckning i EU, inbegripet mindre utvecklade marknader. Det tillhandahåller resurser för investeringar i riskkapitalfonder och saminvesteringar i nationella utvecklingsbanker i medlemsstaterna. Tack vare ett inledande anslag på 100 miljoner euro från Horisont 2020-programmet beräknas fondens totala investeringsvolym uppgå till 700 miljoner euro . Det särskilda stödprogrammet löper från 2020 till 2022. I december 2020 lanserade Europeiska investeringsbanksgruppen (EIB-gruppen) också ett nytt saminvesteringsanslag på upp till 150 miljoner euro för att investeras tillsammans med medel som stöds av Europeiska investeringsfonden (EIF) och för att stödja AI-företagens tillväxt i hela Europa. Europeiska innovationsrådet (EIC) stöder nystartade AI-företag att utveckla och expandera banbrytande AI-teknik och omvälvande innovationer. Sedan pilotfasen inleddes har Europeiska innovationsrådet stöttat många innovationer på AI-området inom ett stort antal vetenskapliga områden, från biovetenskap, livsmedel och jordbruk till energi och miljövänlig teknik. För utveckling av innovation från forskningsprojekt erbjuder Europeiska innovationsrådet pilotprojektet Pathfinder för avancerad forskning bidrag för att verka för samarbetsinriktad, tvärvetenskaplig innovation i vetenskapligt inspirerad och radikalt ny framtida teknik. Europeiska innovationsrådets Accelerator stöder expansion av uppstartsföretag och deras inträde på marknaden med finansieringsmöjligheter och accelerationstjänster. Stödet från EIC är tillgängligt för alla små och medelstora företag med radikalt nya idéer som bygger på en affärsplan för att lansera marknadsmässiga innovationslösningar och med ambitionen att expandera. Under pilotfasen (2018–2020) tillhandahöll EIC 160 miljoner euro via bidrag och 91 miljoner euro genom direkta investeringar med eget kapital till innovativa nystartade AI-företag och projekt som inbegriper direkt eller indirekt forskning om AI-teknik. Under 2021 tillhandahåller EIC över 1 miljarder euro i bidrag och eget kapital till nystartade företag och små och medelstora företag med fokus på avancerad teknik. Europeiska institutet för innovation och teknik (EIT) stöder ett antal initiativ för att driva AI-innovationen framåt, förbereda våra samhällen för de förändringar som orsakas av AI och utbilda en ny generation AI-innovatörer. Under 2019 och 2020 delade institutet ut över 22 miljoner euro i sin AI-verksamhet. EIT Digital och EIT Health genomför de allra flesta projekt som rör AI. EIT-gruppen stöder för närvarande 120 europeiska nystartade företag, från tidigt skede till mellanskede, som arbetar med AI och gruppen har redan investerat över 3 miljoner euro i dessa företag. I januari 2021 gick EIT och EIC samman för att påskynda stödet till mycket innovativa nystartade företag och samordna insatserna för att stödja kvinnliga innovatörer och innovatörer från mindre representerade regioner . EIC och EIT har också som mål att utbyta uppgifter och underrättelser om de innovativa nystartade företag och små och medelstora företag som de stöder, inbegripet mått på uppnådda effekter. Framtidsutsikter Kommissionen kommer, med stöd av medlemsstaterna, att -sträva efter att stärka stödet och finansieringen av pilot- och stödprogrammet för AI och blockkedjeinvesteringar. Pilotprojektet var framgångsrikt och hade attraktionskraft, och nu kommer InvestEU-programmet 2021–2027 fortsätta att erbjuda stödinvesteringar till AI och blockkedjeteknik genom EIB-gruppen och nationella utvecklingsbanker för att mobilisera privata investeringar, -fullt ut genomföra EIC inom Horisont Europa och stödja disruptiv innovation, med fokus på människocentrerad AI. Detta utförs genom en blandning av öppna och utmaningsinriktade ansökningsomgångar. Pathfinder Challenge 2021 fokuserar på forskning om medvetenhet om AI, medan Accelerator Challenge kommer att främja strategisk digital teknik och medicinsk teknik, inbegripet medicinsk AI. Dessutom lanseras initiativet Women TechEU för att stödja nystartade teknikintensiva företag som grundas och styrs av kvinnor, -att genom Startup Europe och Innovationsradarn mobilisera nystartade AI-företag i nationella knutpunkter och Horisont Europa som är angelägna om att expandera och tillgodose efterfrågan på AI-expertis hos små och medelstora företag som inleder digital omställning. De europeiska digitala innovationsknutpunkter som finansieras inom ramen för programmet för ett digitalt Europa används för att skapa en marknadsplats och organisera kontaktskapande evenemang för tillhandahållande av och partnerskap för teknik, -underlätta utbyte av information, sakkunskap och bästa praxis mellan lokala, regionala och nationella nystartade AI-företag på europeisk nivå (inbegripet små och medelstora företag, nystartade företag och andra relevanta berörda parter) via det offentlig-privata partnerskapet för AI, data och robotteknik, europeiska digitala innovationsknutpunkter, plattformen för efterfrågestyrd AI (central verktygslåda och marknadsplats för AI) och Startup Europe och -vidta åtgärder för att underlätta tillgången till öppna data och åtkomst till data för små och medelstora företag. Medlemsstaterna uppmanas att -stödja nystartade AI-företag och expanderande företag när det gäller att få tillgång till finansiering för tillväxt samt att stödja små och medelstora företag i den digitala övergången när de börjar använda AI-teknik. Förutsatt att de mål och villkor som faciliteten för återhämtning och resiliens har ställt upp uppfylls kan medlemsstaterna använda medel från denna för att upprätta investeringar i form av finansieringsinstrument (t.ex. garantier, lån, instrument för eget kapital och riskkapital och upprättandet av särskilda investeringsverktyg). Medlemsstaterna har även möjlighet att bidra med upp till 4 % av de totala anslagen i sina planer för återhämtning och resiliens till sin del av InvestEU. III.säkerställa att AI är till stöd för människorna och en positiv kraft i samhället De AI-system som i allt högre grad används inom hälso- och sjukvård, jordbruk, utbildning, sysselsättning, infrastrukturförvaltning, energi, transport och logistik, rymdteknik, offentliga tjänster, säkerhet samt begränsning av och anpassning till klimatförändringar kan bidra till att lösa komplexa problem för den kollektiva nyttigheten. En framgångsrik utveckling och spridning av AI bidrar till EU:s ekonomiska tillväxt och globala konkurrenskraft och medför enorma fördelar för vårt samhälle och vår miljö. Men viss användning av AI kan även utmana rättigheter som skyddas av EU-lagstiftningen och ge upphov till nya säkerhetsproblem och påverka arbetsmarknader. I vitboken om AI från 2020 lade kommissionen fram en europeisk strategi för AI som bygger på ett ekosystem av spetskompetens och ett ekosystem av förtroende för AI .

8.Främja talang och förbättra tillgången till den kompetens som krävs för att möjliggöra ett blomstrande AI-ekosystem Översikt över vidtagna åtgärder I den samordnade planen från 2018 identifierades de betydande och ihållande bristerna i färdigheterna på IKT-området som en central utmaning för AI-utvecklingen i Europa. Med tanke på utvecklingen på AI-marknaden och spridningen av AI-teknik är det nödvändigt att säkerställa tillgången till och användningen av AI-produkter och AI-tjänster. EU bör därför underlätta förvärvandet av bred datorkompetens och öka förståelsen för AI hos alla medborgare. För att förbli globalt konkurrenskraftigt behöver EU även yrkesverksamma med olika bakgrund med specialiserad AI-kompetens, såsom datamodellering, arkitektur och semantik, för att behålla en stark ställning inom AI-forskningen och bidra till utveckling och utbyggnad av AI-system. Icke-tekniska AI-färdigheter är lika viktiga. Förbättrad data- och AI-kompetens för alla behövs även för att undvika polarisering på arbetsmarknaden och för att undvika en möjlig ökning av ojämlikheten inom och mellan länder. Resultaten av 2020 års undersökning av europeiska företag tyder på att tillgången till personal med lämplig AI-kompetens är ett av de största hindren när europeiska företag ska börja använda AI-teknik. Den analys som utförts av kommissionens gemensamma forskningscentrum tyder också på att utveckling av digitala färdigheter, medvetenhet om AI-teknik genom alla utbildningsnivåer, program för livslångt lärande och specialiserad AI-kompetens är nödvändiga för att förbereda alla för AI-drivna omvandlingar, för att upprätthålla EU:s starka ställning inom AI-forskning samt bidra till utveckling och utbyggnad av AI-system. Alla medlemsstater som har antagit nationella AI-strategier har integrerat kompetensdimensionen i sina strategier, enligt förslaget i den samordnade planen från 2018. De åtgärder som föreslås i de nationella strategierna omfattar till exempel reformer av de formella utbildningssystemen för att införa eller stärka undervisning i datalogiskt tänkande och grunderna inom databehandling och AI i grundskolans sex första år eller grundskolans tre sista år och gymnasieskolan, samt initiativ för att anpassa politiken för livslångt lärande och omskolning . I detta sammanhang erbjuder faciliteten för återhämtning och resiliens också en helt ny möjlighet att stödja utvecklingen av digitala färdigheter, även inom AI, på alla utbildningsnivåer (formella och informella), som ett viktigt inslag för att nå det digitala målet på 20 %. Att utveckla digitala färdigheter på alla nivåer är en förutsättning för att säkerställa att alla medborgare ska kunna delta i samhället och dra nytta av den digitala omvandlingen, och det är även ett delmål för faciliteten för återhämtning och resiliens. I den årliga strategin för hållbar tillväxt 2021 föreslår kommissionen därför ett flaggskeppsinitiativ för omskolning och fortbildning för att uppmuntra till investeringar och reformer som medlemsstaterna kan genomföra för att förbättra digitala färdigheter, inbegripet artificiell intelligens och utbildning samt yrkesutbildning för alla åldrar. I september 2020 antog kommissionen en ny handlingsplan för digital utbildning för perioden 2021–2027. Denna handlingsplan integrerar särskilda åtgärder för att förbättra AI-kompetensen i ett större sammanhang för ökande av de digitala färdigheterna. Kommissionen har också stött EU:s kodvecka , som är en frivillig rörelse som ger så många människor som möjligt färdigheter inom datalogiskt tänkande, kodning, robotteknik, mekande med hårdvara, datavetenskap, AI och digital kompetens . I slutet av 2020 beviljade kommissionen bidrag på totalt 6,5 miljoner euro till fyra universitetsnätverk, små och medelstora företag och spetskompetenscenter för AI för att tillhandahålla utmärkta masterprogram inom AI, för att stödja medlemsstaterna i deras ansträngningar för att öka utbudet av specialiserad utbildning inom AI. De utvalda nätverken bör, med stöd av EU-finansiering, gemensamt utforma och leverera högkvalitativa och praktiska masterprogram i olika medlemsstater, med särskild inriktning på människocentrerad AI, AI-tillämpning för offentlig förvaltning och AI för hälso- och sjukvård. Samtliga program bör även inkludera kurser i AI-etik, och delar av innehållet bör göras tillgängligt online via plattformen för digitala färdigheter och digitala arbetstillfällen, översatt till alla EU-språk . Framtidsutsikter Kommissionen kommer att -som en del av de åtgärder som planeras i handlingsplanen för digital utbildning 2021–2027 -stödja praktikplatser på digitala områden och utöka möjligheten för studenter och lärare inom yrkesutbildning att delta, vid sidan av universitetsstuderande, med ökat fokus på AI-kompetens och med särskilt fokus på principen om icke-diskriminering och jämställdhet och -utarbeta etiska riktlinjer för AI och dataanvändning inom undervisning och lärande för lärare samt stöd till relaterad forsknings- och innovationsverksamhet genom Horisont Europa. Denna bygger vidare på det arbete som högnivåexpertgruppen för artificiell intelligens utfört om etiska riktlinjer. Riktlinjerna åtföljs av ett utbildningsprogram för forskare och studenter om de etiska aspekterna av AI och innehåller ett mål om att 45 % kvinnor ska delta i utbildningen, -stödja utvecklingen av ny kompetensinventering inom ramen för kompetensagendan från juli 2020, även på regional och sektoriell nivå. Det består särskilt av att bygga vidare på Cedefops arbete (Skills-OVATE-projektet) och använda AI-teknik för att genomföra stordataanalyser genom att samla in jobbannonser för att få realtidsinformation om befintliga och kommande kompetensbehov. I detta sammanhang skapas ett permanent onlineverktyg där realtidsinformation offentliggörs och kan användas av alla berörda parter, -stödja initiativ som underlättar ömsesidigt erkännande av specialiserade AI-program i den högre utbildningen i EU, -inom ramen för programmet för ett digitalt Europa stödja åtgärder, inbegripet utformningen och genomförandet av specialiserade utbildningsprogram, moduler och korta utbildningskurser inom viktiga kapacitetsområden samt även för yrkesverksamma inom olika sektorer, för ökad kompetens inom digital teknik. Ansökningsomgången för de specialiserade programmen inleds under första eller andra kvartalet 2021 och de kortare utbildningskurserna under första kvartalet 2022. Alla tillgängliga möjligheter och verktyg för utveckling av digitala färdigheter kommer att visas upp på plattformen för digitala färdigheter och digitala arbetstillfällen, -inom ramen för Horisont Europa-programmet stödja nätverk av kompetenscentrum för AI (som en del av ledstjärnan för AI). Centrumen har bland annat som uppgift att

-utforska alternativ för att behålla begåvning genom närmare samarbete med branschen och offentliga myndigheter och -utveckla doktorandprogram och AI-moduler som kan integreras i masterprogram för annan inriktning än IKT, -att finansiera nätverk för doktorander, postdoktorandstipendier och samarbetsprojekt för personalutbyte inom AI inom ramen för Marie Skłodowska-Curie-åtgärder. Ansökningsomgångarna för individuella stipendier och nätverk för innovativ utbildning (omdöpta till postdoktorandstipendier och doktorandnätverk) planeras till andra kvartalet 2021. Ansökningsomgångarna till personalutbyten inom forskning och innovation (omdöpt till personalutbyten) och COFUND planeras till fjärde kvartalet 2022 och -främja jämställdhet genom Horisont Europa, inbegripet i projekt som rör AI. Integrering av jämställdhetsperspektivet i forsknings- och innovationsinnehållet blir ett standardkrav i hela programmet. Från och med 2022 kommer ett nytt stödberättigandekriterium för att få tillgång till finansiering från Horisont Europa att införas. Offentliga organ, forskningsorganisationer och högre utbildningsanstalter kommer att behöva ha en jämställdhetsplan för alla projekt som finansieras av Horisont Europa. Medlemsstaterna uppmanas att -förfina och genomföra kompetensdimensionen i sina nationella AI-strategier, i samarbete med arbetsmarknadens parter, för att till exempel -främja utvecklingen av datalogiskt tänkande bland elever, studenter och lärare inom formell, informell och icke-formell utbildning på alla nivåer och stödja särskilda initiativ som uppmuntrar ungdomar att välja karriärer inom AI-ämnen och relaterade områden, såsom robotteknik, -skapa uppsökande program för lärare om att inkludera AI i skolan, både när det gäller IKT-färdigheter och ur ett vidare perspektiv, -öka tillgången till utbildning inom AI, även genom att finansiera AI-moduler inom humaniora och samhällsvetenskapliga masterprogram, livslångt lärande, utbildning av domare, jurister och offentliga tjänstemän samt omskolning av personer med icke-teknisk bakgrund i grunderna inom AI konsekvenserna för respektive arbetsområde och -testa, bedöma och, om det är framgångsrikt, stödja införandet av AI-teknik för utbildning i grundskole- och gymnasieutbildning för att underlätta för de individuella inlärningskraven (t.ex. kognitiv, AI-baserad handledning), -utbyta bästa praxis om hur AI kan integreras i allmän utbildning och andra specialiserade program (såsom hälso- och sjukvård, juridik, samhällsvetenskap, näringsliv) och hur man verka för både breda och specialiserade kunskaper om AI i det livslånga lärandet, -vidta åtgärder och utbyta bästa praxis för att öka inkludering och mångfald, vilket innebär att underlätta balanserade AI-team och locka talanger inom AI-utbildning, särskilt forskarutbildning, samt utveckling av AI-teknik och -på bästa sätt utnyttja den unika möjlighet som faciliteten för återhämtning och resiliens ger för att finansiera ambitiösa initiativ för kompetenshöjning och omskolning, som nämnts ovan. 9.Utveckla en politisk ram för att säkerställa förtroendet för AI-system Förtroende är avgörande för att underlätta spridningen av AI-teknik. Den europeiska AI-strategin, som presenterades i vitboken om AI 2020, ska främja Europas innovationskapacitet på AI-området och samtidigt stödja utvecklingen och användningen av etisk och tillförlitlig AI i hela EU:s ekonomi. AI ska vara till stöd för människorna och vara en positiv kraft i samhället . Med tanke på AI-teknikens stora sociala och miljömässiga effekter är en människocentrerad strategi för utveckling och användning av sådan teknik, skydd av EU:s värden och grundläggande rättigheter såsom icke-diskriminering, integritet och dataskydd samt hållbar och effektiv resursanvändning, några av de centrala principer som vägleder den europeiska strategin. Översikt över vidtagna åtgärder Kommissionen har gjort stora ansträngningar för att mobilisera expertis, samråda med ett brett spektrum av berörda parter (däribland arbetsmarknadens parter, icke-statliga organisationer, industrin, den akademiska världen, regionala myndigheter och medlemsstaterna) och utveckla politiska åtgärder för att underlätta förtroendet för AI. Åtgärderna för att underlätta förtroendet har varit inriktade på frågor som rör etik, säkerhet, grundläggande rättigheter, inbegripet rätten att inte diskrimineras, tillförlitlighet, regelverket, innovation, konkurrens och immateriella rättigheter. Med fokus på grundläggande frågor om etik och AI-teknik har kommissionen inrättat och underlättat arbetet i expertgruppen på hög nivå för AI-frågor. Gruppen har tagit fram två huvudsakliga resultat: Etiska riktlinjer för tillförlitlig AI och en bedömningslista för tillförlitlig AI . De etiska riktlinjerna identifierade centrala principer och krav för tillförlitlig AI och bedömningslistan utgjorde en operativ ram för att stödja AI-utvecklares och AI-användares tillämpning av etiska riktlinjer. Det arbete expertgruppen på hög nivå har utfört har lett till viktiga diskussioner om den europeiska visionen och strategin för AI-politiken och bidragit till utvecklingen av en rättslig ram för AI. I februari 2020 offentliggjorde kommissionen en vitbok om AI och en rapport om konsekvenserna för säkerheten och tillförlitligheten hos AI, sakernas internet och robotteknik. Vitboken och rapporten innehåller en beskrivning av den strategiska visionen och förslaget till ett eventuellt EU-regelverk för AI. När det gäller EU-förordningen föreslog kommissionen att man skulle fokusera på tre besläktade frågor: utvecklingen av det övergripande regelverket för AI med inriktning på frågor om säkerhet och grundläggande rättigheter, frågor om tillförlitligheten hos AI och vid behov översynen av den befintliga sektorsspecifika säkerhetslagstiftningen. I kommissionens arbetsprogram angavs att kommissionen avser att föreslå dessa lagstiftningsåtgärder under 2021.

Den 16 december 2020 antog kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik EU:s strategi för cybersäkerhet inför det digitala årtiondet, som fastställer hur EU ska skydda sina medborgare, företag och institutioner från cyberhot och verka för internationellt samarbete och leda arbetet för att säkra ett globalt och öppet internet. För att hantera specifika AI-relaterade cybersäkerhetsrisker har dessutom EU:s cybersäkerhetsbyrå (Enisa) inrättat en tvärvetenskaplig ad hoc-expertgrupp för cybersäkerhetsfrågor som rör AI. I sin handlingsplan för immateriella rättigheter lyfte kommissionen fram några av de utmaningar som AI-systemen innebär för immateriella rättigheter . Tillgängliga uppgifter tyder på att EU:s ram för immateriella rättigheter i stort sett är lämplig för att hantera de utmaningar som AI-stödda resultat ger upphov till. Det finns dock fortfarande utrymme för förbättringar och ytterligare harmonisering. I handlingsplanen för immateriella rättigheter föreslås åtgärder i vissa frågor, särskilt genom kontakter med berörda parter och insamling av underlag som stöd för det politiska beslutsfattandet. Diskussionerna om förtroendefrågor och reglering fokuserade bland annat på frågan om innovation, det vill säga hur man utformar en offentlig reglering som underlättar, i stället för att hämma, innovation och därmed stärker den europeiska konkurrenskraften. För att utveckla en dynamisk regleringsstrategi har kommissionen därför genomfört omfattande samråd om både valet av form och innehållet i regelverket. De viktigaste lärdomarna är att EU:s strategi bör vara människocentrerad, riskbaserad, proportionerlig och dynamisk. Ett inslag i utformningen av regelverk som främjar innovation, som föreslagits av olika berörda parter, är regulatoriska sandlådor. Regulatoriska sandlådor utgör i huvudsak en experimentanläggning för offentlig reglering och möjliggör en snabbare utvärdering av effekterna av offentliga ingripanden. Den återkoppling som kommissionen fått tyder på ett brett stöd för regulatoriska sandlådor, där ett antal redan har etablerats i medlemsstaterna och många andra övervägs inom olika sektorer. Framtidsutsikter Kommissionen kommer att -under 2021 föreslå lagstiftningsåtgärder om en övergripande ram för AI, med fokus på säkerhetsfrågor och respekt för de grundläggande rättigheter som är specifika för AI-teknik. -Den föreslagna ramen innehåller en definition av AI, den är riskbaserad (dvs. den definierar vad AI med hög risk innebär) och den fastställer obligatoriska krav för AI-system med hög risk. Kommissionen föreslår också en styrningsmekanism som omfattar både förhandsbedömningar av överensstämmelse och ett efterhandssystem för efterlevnad och verkställande. Utanför högriskkategorin omfattas alla leverantörer av AI-system av befintlig lagstiftning och transparenskrav och skulle dessutom kunna välja att ansluta sig till frivilliga, icke-bindande självreglerande system, såsom uppförandekoder, -under 2022 föreslå EU-åtgärder för att anpassa ramen för tillförlitlighet till utmaningarna med ny teknik, inbegripet AI för att säkerställa att offer som lider skada på liv, hälsa eller egendom till följd av ny teknik har tillgång till samma ersättning som offer för annan teknik. Detta kan inbegripa en översyn av produktansvarsdirektivet och ett lagstiftningsförslag om ansvar för vissa AI-system. Alla nya eller ändrade bestämmelser i befintlig lagstiftning kommer att ta hänsyn till annan befintlig EU-lagstiftning samt den föreslagna övergripande ramen för AI, -under 2021 och därefter vid behov föreslå ändringar av befintlig sektorsspecifik säkerhetslagstiftning, bland annat riktade anpassningar av maskindirektivet, direktivet om allmän produktsäkerhet, direktivet om radioutrustning och den harmoniserade produktlagstiftningen som följer de övergripande reglerna i den nya lagstiftningsramen . Alla nya eller ändrade bestämmelser i den befintliga lagstiftningen kommer att ta hänsyn till EU:s befintliga arbetsmiljölagstiftning, -fortsätta sitt nära samarbete med och aktivt involvera ett brett spektrum av berörda parter för att främja bedömningslistan för tillförlitlig AI i sektoriella sammanhang och specifika tillämpnings- och genomförandeområden. Ytterligare åtgärder kan t.ex. inriktas på att fastställa mått och metoder för att bedöma och övervaka AI-systemens inverkan på miljö och samhälleligt välbefinnande, inkludering och mångfald samt åtgärder för att säkerställa tillförlitlig AI vid offentlig upphandling. Horisont Europa och programmet för ett digitalt Europa kan finansiera mekanismer för att stödja sådana initiativ, vilka medlemsstaterna skulle kunna stödja ytterligare genom faciliteten för återhämtning och resiliens, -under 2021 anordna dialoger med berörda parter om immaterialrätt och ny teknik med industrin och andra berörda parter, -ytterligare stärka samarbetet med EU:s byråer och andra relevanta EU-organ som arbetar med AI, -samarbeta med de europeiska standardiseringsorganisationerna på grundval av en kartläggning av befintlig standardiseringsverksamhet och de krav som följer av det föreslagna regelverket och -undersöka möjligheten att inrätta nationella, regionala eller sektoriella centrum för säkerhetsoperationer i enlighet med EU:s nya strategi för cybersäkerhet, eventuellt som ett projekt som omfattar flera länder. Dessa centrum, som drivs av AI för att förbättra upptäckten av skadlig verksamhet och på ett dynamiskt sätt lära sig om det föränderliga hotlandskapet, kommer att utgöra en cybersäkerhetskontroll för EU, som kan upptäcka tecken på en cyberattack i tillräckligt god tid och möjliggöra proaktiva åtgärder, för ökad gemensam riskberedskap och riskrespons på nationell nivå och EU-nivå. Kommissionen och medlemsstaterna kommer att -samarbeta och samordna insatser för att säkerställa ett snabbt och smidigt genomförande av EU:s rättsliga ram för AI. Särskilda åtgärder, som ska fastställas och lanseras i enlighet med den antagna lagstiftningen, kan till exempel omfatta kapacitetsuppbyggande initiativ för nationella behöriga myndigheter och anmälda organ som skulle ansvara för förfaranden för förhandsbedömning av överensstämmelse i vissa AI-system med hög risk, utarbetandet av vägledningsdokument och verktygslådor. Dessa verksamheter planeras preliminärt för 2022 och framåt, -fortsätta att under 2021 och framåt samarbeta med europeiska standardiseringsorganisationer och alla berörda parter för att säkerställa ett snabbt antagande av de harmoniserade standarder som krävs för att de krav och skyldigheter som föreskrivs i den rättsliga ramen ska kunna genomföras. Utvecklingen av dessa ytterligare standarder kan till exempel baseras på begäranden om standardisering som utfärdats av kommissionen i enlighet med artikel 10 i förordning (EU) nr 1025/2012 och -under 2021–2022 analysera genomförbarheten av att använda test- och experimentanläggningar, europeiska digitala innovationsknutpunkter och plattformen för efterfrågestyrd AI för att bistå redan etablerade nationella organ med bedömning och certifiering av AI-teknik.

10.Stödja EU:s vision om hållbar och tillförlitlig AI i världen Att hävda Europas globala ledarskap och främja utvecklingen av människocentrerad, hållbar, säker, inkluderande och tillförlitlig AI kommer att bygga vidare på de åtgärder som vidtagits sedan den samordnade planen 2018. I linje med det gemensamma meddelandet om att stärka EU:s bidrag till regelbaserad multilateralism och i enlighet med kommissionens meddelande om digital kompass 2030: den europeiska vägen in i det digitala decenniet är den internationella dimensionen viktigare än någonsin. Konsekvenserna av ny digital teknik som AI sträcker sig över gränser och måste hanteras globalt. EU kommer att stödja ambitiösa globala regler och standarder, bland annat genom att stärka samarbetet med likasinnade länder och det bredare samfundet av berörda parter och i en Team Europe-anda för att stödja en människocentrerad och regelbaserad strategi för AI. För att säkerställa effektivitet kommer EU:s strategi även i fortsättningen att bygga på en proaktiv strategi i olika internationella organ för att bygga upp den starkaste koalitionen av länder som delar viljan till att skapa ett regulatoriskt skyddsräcke och demokratiskt styre som gynnar våra samhällen. Samtidigt kommer EU att nå ut till andra partner och söka en gemensam grund för varje enskild fråga för att ta itu med de många olika möjligheter och utmaningar som AI ger upphov till. Översikt över vidtagna åtgärder Internationella organ som Förenta nationerna (FN), FN:s organisation för utbildning, vetenskap och kultur (Unesco), Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD), Europarådet, G7-gruppen och G20 arbetar med AI-frågor. Internationella standardiseringsorganisationer som Internationella standardiseringsorganisationen (ISO) och Institute of Electrical and Electronics Engineers (IEEE) bedriver många standardiseringsverksamheter på området. I den samordnade planen från 2018 betonades att utvecklingen av AI skulle gynnas av internationellt samarbete, särskilt med avancerade länder som är framträdande inom forskning och innovation och som investerar i AI. I planen betonades fördelarna med att utveckla internationella standarder för att underlätta införandet och acceptansen av AI. EU:s samarbete med internationella organ har också visat sig vara effektivt när det gäller att identifiera risker och skadlig användning i samband med AI. EU deltar aktivt i den globala dialogen och verkar för en europeisk vision om tillförlitlig AI på global nivå, till exempel följande: -EU är en av grundarna av det nya globala partnerskapet för AI som lanserades i juli 2020, med en stark representation i de fyra arbetsgrupperna inom dataförvaltning, ansvarsfull AI (inklusive en undergrupp för insatser mot pandemier), framtidens arbete samt kommersialisering och innovation. -EU bidrar också avsevärt till OECD:s arbete med AI genom att delta i expertgruppen ONE-AI och samarbeta med AI Watch om insamling och offentliggörande av nationella AI-strategier. -I september 2020 lanserade kommissionen ett stort projekt för utrikespolitiska instrument för att samarbeta med internationella partner om regleringsfrågor och etiska frågor och verka för en ansvarsfull utveckling av tillförlitlig AI på global nivå. -Översynen av förordningen om produkter med dubbla användningsområden låter EU fastställa nya regler som möjliggör större ansvarsskyldighet och insyn i handeln med produkter med dubbla användningsområden, vilket bidrar till att säkerställa att AI inte missbrukas från Europa. -EU för bilaterala strukturerade dialoger med bland annat Kanada och Japan. EU och Japan har en gemensam AI-kommitté som höll sitt första möte i november 2020 och man har även diskuterat ett förstärkt AI-samarbete med Kanada. Man har också inlett arbetet inför en gemensam AI-arbetsgrupp tillsammans med Indien och det finns planer på att inleda diskussioner med Australien och Singapore. -Det finns en pågående dialog med Förenta staterna om utveckling och införande av tillförlitlig AI. Kommissionen och den höga representanten har gemensamt fastställt sina ambitioner för en ny, framåtblickande transatlantisk agenda om digitala frågor och andra tekniska frågor. Kommissionen föreslår särskilt att EU och Förenta staterna inrättar ett gemensamt handels- och teknikråd. Konkret kommer kommissionen att arbeta för ett AI-avtal med Förenta staterna. Det finns flera kanaler för diskussioner med företrädare för Förenta staterna (t.ex. dialogen mellan EU och Förenta staterna om informationssamhället) och olika institutioner och tankesmedjor. -EU fortsätter att stödja internationella standardiseringsorgan i deras arbete med att fastställa gemensamma standarder för den globala styrningen av AI. Kommissionen deltar därför aktivt i de pågående diskussionerna med ledande standardiseringsorganisationer, såsom ISO och IEEE, för att utbyta bästa praxis och främja sin vision om ansvarsfull utveckling och spridning av AI i hela världen. -Kommissionen har också deltagit i WIPO:s (Världsorganisationen för den intellektuella äganderätten) offentliga samråd om AI och immaterialrätt och deltar aktivt i WIPO:s diskussioner. Framtidsutsikter EU kommer att intensifiera sina bilaterala och multilaterala insatser för att stödja upprättandet av lika villkor på global nivå för tillförlitlig och etisk användning av AI, framför allt baserat på ett starkt transatlantiskt samarbete men också genom en bredare koalition av likasinnade partner. Kommissionen kommer att -fortsätta delta i, underlätta och stödja internationella, multilaterala och bilaterala diskussioner om tillförlitlig AI som bygger på en öppen värdebaserad metod och verka för EU:s förhållningssätt till AI på global nivå, det vill säga genom regleringssamarbete, strategisk kommunikation och offentlig diplomati, -hantera fastställandet av globala AI-standarder i nära samarbete med internationella partner och fortsätta att delta i WIPO:s arbete med AI och immateriella rättigheter och -intensifiera insatserna i bilaterala utbyten med tredjeländer genom strukturerade dialoger och gemensamma initiativ om AI. Detta kommer att omfatta gemensamma projekt som det, inom ramen för Horisont 2020, EU-finansierade AI-projektet mellan EU och Japan för smart tillverkning.

Medlemsstaterna och EU kommer att -fortsätta sina internationella insatser för att nå ut med AI och säkerställa att Europa skickar konsekventa budskap om tillförlitlig AI till världen. Dessutom kommer EU fortsätta att bidra med sin sakkunskap och sina särskilda finansiella medel för att på ett tydligare sätt förankra AI i diplomati och utvecklingspolitik, med särskilt fokus på länderna i södra Medelhavsområdet och Afrika och -underlätta utbyte med globala aktörer om bästa praxis för bedömning, testning och reglering av AI-tillämpningar. IV.Bygga strategiskt ledarskap inom sektorer med stor genomslagskraft Utöver de övergripande åtgärderna föreslås