MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN

Kommissionsmeddelande om beräkning av kapitalkostnad för tidigare generations infrastruktur i samband med kommissionens granskningar av nationella anmälningar inom EU-sektorn för elektronisk kommunikation

(Text av betydelse för EES)

(2019/C 375/01)

1. Inledning

1. regelverket ) kodexen ) att ersätta artikel 7 i ramdirektivet. I detta meddelande fastställs kommissionens metod för beräkning av genomsnittlig vägd kapitalkostnad (WACC) ( 1 ) som referensvärde i samband med granskningar av förslag till åtgärder som anmäls av nationella regleringsmyndigheter i enlighet med artikel 7 i ramdirektivet, som är en del av EU:s regelverk för elektronisk kommunikation (nedan kallat ( 2 ) . Från och med den 21 december 2020 kommer artikel 32 i den nya europeiska kodexen för elektronisk kommunikation ( 3 ) (nedan kallad) att ersätta artikel 7 i ramdirektivet.

2. WACC mäter bolags kapitalkostnader. Enligt ekonomisk teori ( 4 ) är kapitalkostnaden alternativkostnaden för att göra en viss investering i stället för en annan investering med samma risk. Kapitalkostnaden är därmed den avkastning som krävs för att ett bolag ska göra en särskild investering. Kapitalkostnaden kan delas in i kostnad för eget kapital och kostnad för skuld, beroende på finansieringskällan.

3. Nationella regleringsmyndigheter använder WACC i samband med reglering av operatörer som anses ha betydande inflytande på marknaden. Dessa myndigheter kan införa priskontrollskyldigheter för vissa specifika typer av samtrafik och/eller tillträde, i situationer då det finns en brist på effektiv konkurrens. Vid priskontroller ska de nationella regleringsmyndigheterna ta hänsyn till den investering som gjorts av operatören och medge en rimlig avkastning. ( 5 )

4. För anmälningar enligt artikel 7 har kommissionen konstaterat stora skillnader i hur WACC beräknas för tjänster som tillhandahålls via elektroniska kommunikationsnät. Denna bristande konsekvens förekommer inte enbart mellan medlemsstaterna, utan också över tiden (dvs. samma nationella regleringsmyndighet använder olika metoder vid olika tidpunkter). Kommissionen anser att sådana metodskillnader riskerar att snedvrida investeringsincitamenten på den digitala inre marknaden ( 6 ) och undergräva utvecklingen av den inre marknaden genom att hindra upprättandet av samstämmiga villkor för investeringar i elektroniska kommunikationsnät ( 7 )

5. Syftet med regelverket är att säkerställa att de nationella regleringsmyndigheterna bidrar till utvecklingen av den inre marknaden genom att samarbeta med varandra och med kommissionen, så att en enhetlig regleringspraxis utarbetas och regelverket tillämpas på ett konsekvent sätt ( 8 ) . I linje med regelverkets mål syftar detta meddelande till att göra WACC-beräkningar mer konsekventa i unionen.

6. tidigare generations infrastruktur infrastruktur tillhörande en operatör som anses ha betydande inflytande på marknaden och som inte är föremål för en premie för nästa generations accessnät Meddelandets omfattning är begränsad till WACC-beräkningar för tidigare generations infrastruktur. I detta meddelande avserinfrastruktur tillhörande en operatör som anses ha betydande inflytande på marknaden och som inte är föremål för en premie för nästa generations accessnät ( 9 ) . Meddelandet berör inte tillämpligheten eller beräkningen av riskpremier för nästa generations accessnät och innehåller inga överväganden av lämpligheten hos priskontrollskyldigheter för nya nät med mycket hög kapacitet, såsom dessa definieras i artikel 2.2 i kodexen ( 10 )

7. I enlighet med regelverkets mål ska de nationella regleringsmyndigheterna, Berec och kommissionen alla bidra till utvecklingen av den inre marknaden genom att främja konsekventa regleringsstrategier och en konsekvent tillämpning av regelverket ( 11 ) . De nationella regleringsmyndigheterna ska även tillämpa objektiva, öppna, icke-diskriminerande och proportionella regleringsprinciper ( 12 )

8. I linje med regelverkets mål utgår detta meddelande från följande fyra regleringsprinciper: i) Konsekvens i den metod som används för att bestämma parametrarna i WACC-formeln, ii) regleringsmässig förutsebarhet för att begränsa oväntade variationer i regleringsstrategin och i värdet på parametrarna över tid, iii) främjande av effektiva investeringar och innovation som avser ny och förbättrad infrastruktur, med beaktande av den risk som investeringsbolagen ådrar sig, och iv) öppenhet när det gäller den metod som avgör den rimliga avkastningen på investeringarna, för att undvika onödigt krångel.

9. Syftet med detta meddelande är att uppnå dessa mål och bidra till en stabil rättslig miljö som stöder effektiva investeringar i elektroniska kommunikationsnät i unionen till förmån för slutanvändarna. Detta kommer att stävja att investeringar snedvrids till följd av inkonsekvenser i de nationella regleringsmyndigheternas strategier över tid och i unionen, vilket skulle kunna skada den inre marknadens funktionssätt.

10. Kommissionens avsikt med meddelandet är att öka öppenheten och förutsebarheten i sin politik och sitt beslutsfattande på området för elektroniska kommunikationsnät. På grundval av metoden i detta meddelande kommer värdena för varje WACC-parameter att beräknas och offentliggöras årligen. Kommissionen kommer att använda dessa värden som referensvärden vid sina granskningar av förslag till åtgärder som anmäls enligt artikel 7 i ramdirektivet.

11. Detta meddelande, tillsammans med det årliga offentliggörandet av WACC-parametervärden som överensstämmer med det, kommer att öka öppenheten hos kommissionens bedömning av kapitalkostnad, där detta är en aspekt av de åtgärder som anmäls till kommissionen i enlighet med artikel 7 i ramdirektivet.

12. Meddelandet och det åtföljande arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar påverkar inte kommissionens eventuella tolkningar av kapitalkostnad inom andra ekonomiska sektorer.

2. Beräkning av genomsnittlig vägd kapitalkostnad (WACC)

13. WACC beräknas som ett viktat genomsnitt av kostnaden för ett bolags två finansieringskällor: skuld och eget kapital. Vikterna avspeglar den relativa andelen av varje finansieringskälla i det totala bolagsvärdet enligt formeln

där

— RE är kostnaden för eget kapital,

— RD är kostnaden för skuld,

— E är värdet på eget kapital, där är andelen eget kapital i bolagsvärdet (D + E), och

— D är värdet på skuld, där är andelen skuld i bolagsvärdet (D + E).

2.1. Kostnad för eget kapital

14. Kostnad för eget kapital är den avkastning som ett bolag måste ge sina aktieägare för att kompensera för risken att investera/äga en del av bolaget. Den vanligaste metoden för att beräkna kostnad för eget kapital är prissättningsmodellen för kapitaltillgångar (CAPM) ( 13 ) . Alla nationella regleringsmyndigheter inom sektorn för elektronisk kommunikation beräknar kostnad för eget kapital med CAPM. De främsta anledningarna till detta är att beräkningen är relativt enkel och att den har använts länge med goda resultat (jämfört med alternativen) ( 14 ) . Kommissionen anser att denna modell är lämplig för att främja en förutsebar och enhetlig metod som kan användas av alla nationella regleringsmyndigheter.

15. Enligt CAPM är investerare på en konkurrensutsatt marknad villiga att inneha aktier med hög risk om deras avkastning är högre än den avkastning som de kan tjäna på en riskfri tillgång (riskfri ränta) ( 15 ) . Denna extra avkastning kallas för aktiemarknadsriskpremie ( 16 )

16. Enligt det grundläggande antagandet i CAPM kan risk delas in i följande två kategorier: — Specifik risk (17): risk som kan elimineras genom diversifiering. Specifik risk brukar påverka antingen ett enskilt bolag (bolagsspecifik risk) eller en enskild bransch (branschspecifik risk). — Marknadsrisk (18): risk som påverkar alla bolag i en ekonomi, dvs. förändringar i räntesatser och allmänna prisnivåer eller makroekonomiska chocker på efterfrågesidan.

17. Inom ramen för CAPM bör specifik risk inte beaktas vid beräkning av kapitalkostnad, eftersom investerare på effektiva kapitalmarknader bör kunna minska denna risk genom att inneha en diversifierad investeringsportfölj ( 19 )

18. Marknadsrisk kan däremot inte minskas genom diversifiering. När CAPM används bör den beräknade kapitalkostnaden därför bara avspegla kompensationen för marknadsrisk.

19. Enligt CAPM är kostnaden för eget kapital summan av den riskfria räntan och aktiemarknadsriskpremien multiplicerad med betakoefficienten ( 20 ) . Betakoefficienten räknas med för att ta hänsyn till och justera för det egna kapitalets särskilda känslighet för marknadsfluktuationer.

20. I detta avseende och inom ramen för CAPM beräknas kostnaden för eget kapital enligt formeln RE = RFR + β × ERP Där — RE är kostnaden för eget kapital, — RFR är den riskfria räntan, — β är beta, och — ERP är aktiemarknadsriskpremien.

2.2. Kostnad för skuld

21. Kostnaden för skuld kan mätas direkt som den ränta som bolaget betalar på sina skulder, men den uttrycks ofta som summan av den riskfria räntan och en kreditriskpremie enligt formeln

RD = RFR + kreditriskpremie

Där

— RD är kostnaden för skuld,

— RFR är den riskfria räntan, och

— kreditriskpremien är den extra avkastning som långivare kräver av ett bolag med en viss kreditrisk, utöver den riskfria räntan.

2.3. Beräkning av WACC-parametrar

22. Följande formel används för att beräkna WACC:

23. Det finns två uppsättningar metodantaganden som påverkar de WACC-värden som beräknas av nationella regleringsmyndigheter i unionen. Vissa antaganden används för flera parametrar (t.ex. längden på genomsnittsperioden), medan andra används specifikt för en enda parameter i WACC-formeln (t.ex. justeringen i beräkningen av beta). Man måste dessutom skilja mellan två olika typer av parametrar: de som avspeglar de allmänna ekonomiska villkoren (riskfri ränta och aktiemarknadsriskpremie) och de som avspeglar villkor som påverkar särskilda bolag (eller branscher) (kreditriskpremie, beta och skuldsättningsgrad ( 21 ) ).

24. Nästa avsnitt handlar om båda uppsättningarna metodantaganden: gemensamma och enskilda parametrar, och allmänna ekonomiska villkor och bolagsspecifika villkor.

3. Antaganden som används för flera WACC-parametrar

25. I följande punkter beskrivs antaganden som används för flera WACC-parametrar.

3.1. Längd på genomsnittsperioden

26. Genomsnittsperioden är längden på den referensperiod som de nationella regleringsmyndigheterna använder för att ta fram ett genomsnittsvärde för riskfri ränta, beta och kostnad för skuld.

27. För att WACC-parametrarna ska beräknas på ett konsekvent sätt anser kommissionen att samma genomsnittsperiod bör användas för alla parametrar. Längre genomsnittperioder brukar öka förutsebarheten och stabiliteten hos parametervärdena, dock på bekostnad av lägre statisk effektivitet. En genomsnittsperiod på fem år, vilket är den som oftast används av de nationella regleringsmyndigheterna, hittar sannolikt rätt balans mellan förutsebarhet och effektivitet ( 22 )

3.2. Genomsnittsmetoden

28. När de nationella regleringsmyndigheterna beräknar WACC-parametrar måste de besluta vilken genomsnittsmetod som ska användas. De använder vanligtvis i) ett aritmetiskt medelvärde, ii) ett geometriskt medelvärde eller iii) en median.

29. Kommissionen anser att metoden med aritmetiskt medelvärde är mest lämpad för att beräkna WACC-parametrar. För det första är användningen av en enda genomsnittsmetod mer sannolik att öka öppenheten för aktieägarna än kombinationer av flera metoder. För det andra är aritmetiskt medelvärde den vanligaste metoden och enklast att beräkna ( 23 )

3.3. Provtagningsfrekvens

30. De observationer som görs av nationella regleringsmyndigheter för att beräkna riskfri ränta, beta och kreditriskpremie brukar ske antingen dagligen, veckovis eller månadsvis. Hur ofta observationerna görs, och hur lång genomsnittsperioden är, avgör urvalsstorleken och kan därför påverka parametervärdena och i slutändan det slutliga WACC-värdet.

31. Att använda samma observationsfrekvens för alla parameterberäkningar säkerställer konsekvens. En veckovis frekvens förefaller vara ett bra val, eftersom denna frekvens i kombination med en genomsnittsperiod på fem år kan ge tillräckliga observationer för att få en robust uppskattning och begränsa eventuella problem med låg aktielikviditet.

4. Parametrar som avspeglar allmänna ekonomiska villkor

32. Det finns två WACC-parametrar som avspeglar allmänna ekonomiska villkor: riskfri ränta och aktiemarknadsriskpremie.

4.1. Riskfri ränta

33. Riskfri ränta är den förväntade avkastningen på en riskfri investering. För att en investering ska vara riskfri måste risken för uteblivna betalningar vara noll och det får inte finnas någon återinvesteringsrisk (dvs. investeraren kan återinvestera framtida räntebetalningar till samma avkastningsgrad som vid den tidpunkt då tillgången först köptes). Nationella regleringsmyndigheter uppskattar vanligtvis riskfri ränta med hjälp av avkastningen på inhemska statsobligationer.

34. Avkastningen på statsobligationer avspeglar sannolikt de inhemska riskfria räntorna på lämpligt sätt. Kommissionen anser att det genom att använda inhemska statsobligationer tillsammans med en konsekvent metod går att säkerställa att skillnaderna i de riskfria räntorna avspeglar faktiska skillnader i finansieringsvillkor mellan medlemsstaterna.

35. De nationella regleringsmyndigheterna använder statsobligationer med en återstående löptid ( 24 ) på tio år. Avkastningen på obligationer på tio år tenderar att vara mindre volatil än på obligationer med kortare löptid och mer konsekvent med den långa livslängden hos investeringar i elektroniska kommunikationsnät. Kommissionen anser därför att de är lämpligast som referensobligationer för de ändamål som avses i detta meddelande ( 25 )

36. För att beräkningen av den riskfria räntan ska vara konsekvent bör man använda en enda, tillförlitlig, öppen och lättillgänglig informationskälla för avkastningen på statsobligationer (t.ex. Eurostat ( 26 ) ). Det är inte nödvändigt att justera för centralbankers program för kvantitativa lättnader. ( 27 )

4.2. Aktiemarknadsriskpremie

37. Aktiemarknadsriskpremien är den förväntade avkastningen på aktier utöver den riskfria räntan, dvs. den förväntade ytterligare räntan för innehav av aktier med högre risk jämfört med räntan för innehav av riskfria tillgångar. Aktiemarknadsriskpremien kompenserar för den högre risken för att investera i en aktie snarare än i en riskfri tillgång.

38. Kommissionen har identifierat variationer i de metoder som används av de nationella regleringsmyndigheterna för att beräkna aktiemarknadsriskpremien; vissa använder ett EU-riktmärke, andra en nationell aktiemarknadsriskpremie eller en kombination av båda. En unionsomfattande aktiemarknadsriskpremie är förenlig med empiriska bevis på att finansmarknaderna i unionen är alltmer integrerade (vilket visas av deras ökade korrelation) och därmed har samstämmiga aktiemarknadsriskpremier ( 28 ) . En aktiemarknadsriskpremie på unionsnivå är även förenlig med belägg för att investerare i EU:s telekomsektor inte är hemmapartiska, eftersom en betydande andel av aktieägarna i bolag med verksamhet inom elektronisk kommunikation är utländska medborgare ( 29 ) . Kommissionen anser därför att en enda unionsomfattande aktiemarknadsriskpremie är lämplig för de ändamål som avses i detta meddelande. Kommissionen anser även att det i linje med den metod som oftast används av de nationella regleringsmyndigheterna är lämpligt att beräkna denna unionsomfattande aktiemarknadsriskpremie med hjälp av historiska serier av marknadspremier i medlemsstaterna.

5. Bolagsspecifika parametrar

39. Vissa WACC-parametrar visar allmänna ekonomiska villkor (riskfri ränta och aktiemarknadsriskpremie), medan andra (beta, skuldsättningsgrad och kreditriskpremie) avspeglar de ekonomiska villkoren för det specifika bolag för vilket den nationella regleringsmyndigheten beräknar WACC.

40. För att ta fram värdena på bolagsspecifika WACC-parametrar brukar de nationella regleringsmyndigheterna använda en grupp bolag med verksamhet inom elektronisk kommunikation (nedan kallad jämförelsegruppen ), som i de flesta fall omfattar nationella operatörer som anses ha betydande inflytande på marknaden. De nationella regleringsmyndigheterna använder parametervärden för bolag i jämförelsegruppen som referens för att ta fram lämpliga värden för bolagsspecifika parametrar inom ramen för sina regleringsåtgärder.

41. Det första steget i att bedöma bolagsspecifika parametrar är att bestämma kriterierna för att välja ut vilka bolag som ska ingå i jämförelsegruppen.

5.1. Urvalskriterier för jämförelsegruppen

42. De bolag som är lämpligast för jämförelsegruppen är börsnoterade bolag med likvida aktier ( 30 ) . För att beräkna WACC för de ändamål som avses i detta meddelande är det dessutom lämpligast att använda bolag som äger sin infrastruktur för elektronisk kommunikation, snarare än hyr den, och som bedriver sin huvudsakliga verksamhet inom unionen.

43. Ur effektivitetssynpunkt bör jämförelsegruppen begränsas till bolag med hög till högsta kreditvärdighet ( 31 ) . Jämförelsegruppen bör inte omfatta bolag som är involverade i betydande sammanslagningar och förvärv, eftersom detta kan påverka bolagsvärdet på sätt som inte är kopplade till den underliggande marknadsrisken.

44. För att sammanfatta överensstämmer följande kriterier med de regleringsprinciper som anges i detta meddelande: Bolag som väljs ut för jämförelsegruppen ska — vara börsnoterade med likvida aktier, — äga och investera i infrastruktur för elektronisk kommunikation, — bedriva sin huvudsakliga verksamhet inom unionen, — ha hög till högsta kreditvärdighet, och — för närvarande inte vara eller nyligen ha varit involverade i betydande sammanslagningar och förvärv.

5.2. Beta för eget kapital

45. Inom ramen för CAPM avspeglar beta för eget kapital den marknadsrisk som ett bolag utsätts för i förhållande till genomsnittsbolaget på marknaden. I praktiken beräknas beta för eget kapital genom en regressionsanalys, dvs. genom att beräkna korrelationen mellan avkastningen på en bolagsaktie och avkastningen på ett marknadsindex (som är avsett att approximera hela ekonomin).

47. Vid beräkning av beta för eget kapital anser inte kommissionen att det är lämpligt att göra justeringar ( 37 ) , eftersom det är osannolikt att dessa skulle förbättra betaestimatorns effektivitet och eftersom de skulle göra beräkningen onödigt komplex och mindre öppen.

48. För att jämföra bolagens beta inom jämförelsegruppen måste deras beta för eget kapital omvandlas (rensning av skulder) till tillgångsbeta ( 38 ) . Tillgångsbeta avspeglar bolagens marknadsrisk exklusive finansiell risk (dvs. risk kopplad till skuldsättningsgraden). Tillgångsbeta kan erhållas från beta för eget kapital med den enkla formeln Där — βA = tillgångsbeta — βD = skuldbeta — βE = beta för eget kapital — E = bolagets egna kapital — D = bolagets nettoskuld — V = bolagsvärdet (E+D).

49. Det finns avsevärda praktiska svårigheter med att beräkna skuldbeta, men värdena brukar ligga mellan 0–0,2 ( 39 ) . Att använda ett enda värde för skuldbeta skulle minska komplexiteten och öka öppenheten i WACC-beräkningen. Ett mellanliggande värde för skuldbeta på 0,1 anses rimligt.

50. För att beräkna WACC omvandlas jämförelsegruppens tillgångsbeta (tillbaka) till beta för eget kapital (dvs. skuldsättningens inverkan på bolagets beta återförs) med hjälp av formeln ovan, vilket vid uträkning av beta för eget kapital resulterar i följande:

5.3. Skuldsättningsgrad

51. Såsom anges ovan kan bolag finansiera sig själva genom skuld (D) eller eget kapital (E). Summan av skuld och eget kapital är bolagsvärdet (V), enligt följande:

V = D + E

52. ) kallas för skuldsättningsgraden. Skuldsättningsgraden är ett hävstångsmått. Den visar i vilken utsträckning ett bolag finansieras av långivare i förhållande till aktieägare. Andelen skulder i bolagsvärdet (dvs.) kallas för skuldsättningsgraden. Skuldsättningsgraden är ett hävstångsmått. Den visar i vilken utsträckning ett bolag finansieras av långivare i förhållande till aktieägare.

53. ) och andelen eget kapital ( ) används för att beräkna kostnad för skuld ( ) och kostnad för eget kapital ( eller ) vid beräkning av WACC. Andelen skulder () och andelen eget kapital () används för att beräkna kostnad för skuld () och kostnad för eget kapital (eller) vid beräkning av WACC.

54. Den vanligaste metoden för att beräkna skuldsättningsgraden, och som anses lämplig för de ändamål som avses i detta meddelande, är att använda det bokförda värdet av ett bolags nettoskuld, inklusive värdet av finansiell leasing ( 40 )

5.4. Kreditriskpremie och kostnad för skuld

55. Kostnad för skuld kan mätas direkt som den ränta som bolaget betalar på sina skulder, eller indirekt som en premie på den riskfria räntan.

56. Kreditriskpremien kan beräknas som fördelningen mellan den inhemska riskfria räntan och avkastningen på företagsobligationer med lång löptid (så nära som möjligt den löptid på tio år som används för den riskfria räntan) ( 41 )

57. För att säkerställa konsekvens anser kommissionen att det är lämpligast att beräkna kostnad för skuld (indirekt) som summan av den riskfria räntan och kreditriskpremien.

6. Skatter och inflation

Den skattemässiga behandlingen av skuld och inflationsförväntningar påverkar WACC och måste därför beaktas i WACC-beräkningen.

6.1. Skatter

58. Skuldränta är en avdragsgill kostnad för företag. WACC efter skatt tar hänsyn till denna förmånliga skattemässiga behandling av skuld genom formeln

där

— RE är kostnaden för eget kapital, och RD är kostnaden för skuld,

— och är vikterna för eget kapital respektive skuld på bolagsvärdet, och

— Tc är marginalskatten.

59. T c) , för att beakta företagsskatter. Detta kan uttryckas genom följande formel: De nationella regleringsmyndigheterna brukar höja kostnaden för eget kapital (efter skatt) ( 42 ) , för att uppfylla kapitalinvesterarnas krav och enligt CAPM-beräkningen, till kostnaden för eget kapital före skatt. WACC före skatt beräknas genom att dela WACC efter skatt med (1 –, för att beakta företagsskatter. Detta kan uttryckas genom följande formel:

60. Kommissionen anser att det är lämpligt att använda relevant inhemsk företagsskatt för att beräkna WACC före skatt, vilket är en metod som ofta används av de nationella regleringsmyndigheterna.

6.2. Inflation

61. Investerare maximerar sin inflationsjusterade, eller reala, avkastning. De nationella regleringsmyndigheterna brukar ta hänsyn till inflation på något av följande två sätt ( 43 ) a) Kompensation för inflation görs i den årliga indexeringen av bolagets tillgångar och endast real WACC-avkastning tillåts. b) Inflationsförväntningar räknas med i kapitalavkastningen genom att använda nominell WACC, utan att justera för bolagets tillgångar.

62. Nationella regleringsmyndigheter som använder den första metoden omvandlar vanligen nominell WACC till real WACC. En vanlig omvandlingsmetod är Fishers ekvation, som uttrycks som

där π är inflationstakten.

63. Kommissionen anser att medlemsstater som tillhör euroområdet bör beräkna inflationen på euroområdesnivå. För medlemsstater utanför euroområdet kan nationella inflationsberäkningar vara motiverade. I båda fallen är framåtblickande beräkningar lämpligast och dessa bör omfatta en period som motsvarar den tioåriga löptiden för statsobligationer som används för att beräkna riskfri ränta. Tioåriga inflationsprognoser är dock sällan tillgängliga i praktiken, och därför kan kortare prognoser användas (t.ex. ECB:s inflationsprognoser som sträcker sig fem år framåt i tiden).

7. Berecs och kommissionens roll i beräkningen av WACC-parametrar

64. Under förberedelserna inför antagandet av meddelandet arbetade kommissionens avdelningar i nära samarbete med Berec. Under detta samarbete uppmanade kommissionen Berec att beräkna WACC-parametrarna på ett sätt som är konsekvent med metoden i detta meddelande. Berec samtyckte till att beräkna parametervärdena och offentliggöra dem årligen ( 44 ) . Detta kommer i hög grad att underlätta de nationella regleringsmyndigheternas arbete med att utarbeta regelbundna WACC-anmälningar samt kommissionens granskningar av sådana anmälningar.

65. Vid den årliga beräkningen kommer Berec, i nära samarbete med kommissionen, att beräkna i) parametrar som avspeglar allmänna ekonomiska villkor, och ii) bolagsspecifika parametrar för jämförelsegruppen.

66. För parametrar som avspeglar allmänna ekonomiska villkor kommer Berec att beräkna riskfri ränta för varje medlemsstat och en enda unionsomfattande aktiemarknadsriskpremie.

67. För bolagsspecifika parametrar kommer Berec att utarbeta en förteckning över bolag som är lämpliga för jämförelsegruppen och beräkna beta för eget kapital, skuldsättningsgrad, kreditriskpremie och kostnad för skuld för varje bolag som ingår i förteckningen. Dessutom kommer Berec att fastställa faktorer som kan motivera att de nationella regleringsmyndigheterna stryker ett eller flera bolag från förteckningen för att ta hänsyn till nationella särdrag.

8. Tidpunkter för WACC-anmälningar

68. Hur ofta de nationella regleringsmyndigheterna beräknar och rapporterar om WACC skiljer sig åt, från mer än en gång per år till en gång vart fjärde eller femte år. Denna frekvensskillnad är en av faktorerna bakom skillnaderna i WACC-värden i medlemsstaterna.

69. Att göra tidpunkterna för WACC-beräkningarna mer samstämmiga i medlemsstaterna skulle minska omotiverade skillnader i WACC-värden.

70. Kommissionen anser att det nationella WACC-värdet bör uppdateras minst en gång per år för att ta hänsyn till aktuella ekonomiska villkor ( 45 )

9. Övergångsperiod inför antagandet av metoden i detta meddelande

71. Vid granskning av anmälningar enligt förfarandet i artikel 7 kommer kommissionen som norm att använda den metod som beskrivs i detta meddelande från och med den 1 juli 2020. Under en övergångsperiod på upp till ett år (med början den 1 juli 2020) ( 46 ) kommer kommissionen dock i motiverade fall och på begäran av den anmälande nationella regleringsmyndigheten inte att basera sin granskning av förslag till åtgärder på denna metod. Detta kan exempelvis vara motiverat när en granskning baserad på denna metod, vid användning av den nationella regleringsmyndigheten, skulle leda till betydande förändringar i WACC-värdet som skulle försvaga den regleringsmässiga stabiliteten och förutsebarheten. Under den ettåriga övergångsperioden kommer kommissionen också att ta hänsyn till om samtliga relevanta parametrar som ska offentliggöras av Berec finns tillgängliga och till de nationella regleringsmyndigheternas möjlighet att förlita sig på dessa parametrar i sin analys.

(1) WACC motsvarar det värde för vilket investeraren måste kompenseras för en investering. Inom ramen för regleringen av telekommunikation beräknas WACC av den relevanta nationella regleringsmyndigheten och läggs till det högsta tillåtna grossistpris som den reglerade operatören får ta ut för tillträde till sin infrastruktur. För en fullständig förklaring av begreppet WACC, se avsnitt 2 i det arbetsdokument från kommissionens avdelningar som åtföljer detta meddelande.

(2) Det gällande regelverket utgörs av i) Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/21/EG av den 7 mars 2002 om ett gemensamt regelverk för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster (ramdirektiv) (EGT L 108, 24.4.2002, s. 33), ändrat genom direktiv 2009/140/EG (EUT L 337, 18.12.2009, s. 37) och förordning (EG) nr 544/2009 (EUT L 167, 29.6.2009, s. 12), ii) Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/20/EG av den 7 mars 2002 om auktorisation för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster (auktorisationsdirektiv) (EGT L 108, 24.4.2002, s. 21), iii) Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/19/EG av den 7 mars 2002 om tillträde till och samtrafik mellan elektroniska kommunikationsnät och tillhörande faciliteter (tillträdesdirektiv) (EGT L 108, 24.4.2002, s. 7), iv) Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/22/EG av den 7 mars 2002 om samhällsomfattande tjänster och användares rättigheter avseende elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster (direktiv om samhällsomfattande tjänster) (EGT L 108, 24.4.2002, s. 51) samt v) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 531/2012 av den 13 juni 2012 om roaming i allmänna mobilnät i unionen (EUT L 172, 30.6.2012, s. 10), ändrad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/2120 av den 25 november 2015 (EUT L 310, 26.11.2015, s. 1) och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/920 av den 17 maj 2017 (EUT L 147, 9.6.2017, s. 1).

(3) Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/1972 av den 11 december 2018 om inrättande av en europeisk kodex för elektronisk kommunikation (EUT L 321, 17.12.2018, s. 36). I enlighet med artikel 124.1 i kodexen ska medlemsstaterna senast den 21 december 2020 anta nationella införlivandeåtgärder och tillämpa dessa från och med den dagen. Hänvisningar i befintliga lagar och andra författningar till de direktiv som upphävs genom kodexen ska tolkas som hänvisningar till kodexen.

(4) Se t.ex. kapitel 9 i Brealey, Myers och Allen. 2014. Principles of Corporate Finance. McGraw Hill.

(5) I enlighet med artikel 13 i ramdirektivet. Se även kommissionens rekommendation 2013/466/EU av den 11 september 2013 om enhetliga krav på icke-diskriminering och kostnadsberäkningsmetoder för att främja konkurrensen och förbättra klimatet för bredbandsinvesteringar (EUT L 251, 21.9.2013, s. 13) angående omständigheter under vilka flexibel prissättning i grossistledet kan vara motiverad samt, från och med den 21 december 2020, artikel 74 i kodexen.

(6) Strategin för den digitala inre marknaden (https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/policies/shaping-digital-single-market) har som mål att privatpersoner och företag ska kunna använda nättjänster under rättvisa konkurrensförhållanden och med ett gott konsument- och personuppgiftsskydd.

(7) I enlighet med målen i artikel 8.2 b och c i ramdirektivet.

(8) I enlighet med målen i artiklarna 7.2 och 8.3 d i ramdirektivet.

(9) Meddelandet innehåller inga avgöranden om huruvida ytterligare premier för vissa investeringar (t.ex. nästa generations accessnät) är motiverade. För denna fråga, se kommissionens rekommendation 2010/572/EU av den 20 september 2010 om reglerat tillträde till nästa generations accessnät (EUT L 251, 25.9.2010, s. 35), särskilt punkt 25 och bilaga I. Den lägre riskprofilen för investeringar i FTTN/VDSL (jämfört med fiber till hemmet) diskuteras i avsnitt 6 i bilaga I till denna rekommendation. I sådana fall omfattas nästa generations accessnät av tidigare generations infrastruktur.

(10) Genom kodexen fick Organet för europeiska regleringsmyndigheter för elektronisk kommunikation (Berec) i uppdrag att senast den 21 december 2020 utfärda riktlinjer för de kriterier som ett nät ska uppfylla för att anses vara ett nät med mycket hög kapacitet. Kodexen innehåller även flera bestämmelser om migrering från tidigare generations infrastruktur till nya nät med mycket hög kapacitet, exempelvis artikel 81.

(11) Se artikel 8.3 d och 8.5 a i ramdirektivet.

(12) Se artikel 8.5 i ramdirektivet.

(13) Sharpe, W.F. ”Capital Asset Prices: A Theory of Market Equilibrium under Conditions of Risk”. The Journal of Finance. Vol. 19, september 1964: 425–442, samt Lintner, J. ”The Valuation of Risk Assets and the Selection of Risky Investments in Stock Portfolios and Capital Budgets”. The Review of Economics and Statistics. Vol. 47, februari 1965: 13–37.

(14) Mer information finns i avsnitt 2.1 i det arbetsdokument från kommissionens avdelningar som åtföljer detta meddelande.

(15) Den avkastning som krävs av investerare på en riskfri investering.

(16) Den avkastning utöver den riskfria räntan som investerare väntar sig för den förhöjda risken med en marknadsinvestering.

(17) Specifik risk kallas även osystematisk risk, unik risk eller diversifierbar risk.

(18) Marknadsrisk kallas även systematisk risk eller icke diversifierbar risk.

(19) Diversifiering fungerar eftersom de olika aktiekurserna inte rör sig exakt likadant (ur statistisk synvinkel är kursförändringar inte fullständigt korrelerade). I en diversifierad investeringsportfölj är det sannolikt att förändringar i enskilda tillgångar kompenseras genom förändringar i andra tillgångar i portföljen på lång sikt.

(20) Beta är kovariansen mellan avkastningen på en tillgång (vanligen bolagets marknadsvärde) och marknadsavkastningen (vanligen marknadsvärdet på ett aktieindex som väljs ut för att representera hela marknaden eller ekonomin) delat med marknadsavkastningen. Aktier med beta över 1,0 förstärker de övergripande marknadsrörelserna, medan aktier med beta mellan 0 och 1,0 minskar de övergripande marknadsrörelserna. Ett beta på 0,5 innebär t.ex. att om marknaden sjunker med 1 % kan värdet på investeringen förväntas sjunka med 0,5 %. Ett beta på 1,5 innebär att om marknaden sjunker med 1 % kan värdet på investeringen förväntas sjunka med 1,5 %.

(21) Skuldsättningsgraden är ett mått på ett bolags finansiella hävstång. Den jämför storleken på finansieringen med lån med storleken på det egna kapitalet. Skuldsättningsgraden bestämmer vikten på kostnaden för skuld och kostnaden för eget kapital i WACC. Den förklaras mer utförligt i avsnitt 5.3 i detta meddelande.

(22) Mer information finns i avsnitt 5.1.1 (särskilt 5.1.1.4) i det arbetsdokument från kommissionens avdelningar som åtföljer detta meddelande.

(23) Se avsnitt 5.1.2 i det arbetsdokument från kommissionens avdelningar som åtföljer detta meddelande.

(24) Återstående löptid är den tid som återstår tills obligationen har återbetalats. I detta meddelande avser löptid för en obligation den återstående löptiden.

(25) Se avsnitten 5.2.1.3 och 5.2.1.4 i det arbetsdokument från kommissionens avdelningar som åtföljer detta meddelande.

(26) Eurostat offentliggör avkastningen på statsobligationer med en löptid på tio år för varje medlemsstat varje månad (se https://ec.europa.eu/eurostat/tgm/table.do?tab=table&plugin=1&language=en&pcode=teimf050).

(27) Se avsnitt 5.2.2 i det arbetsdokument från kommissionens avdelningar som åtföljer detta meddelande.

(28) Se avsnitten 5.2.1.3 och 5.2.1.4 i det arbetsdokument från kommissionens avdelningar som åtföljer detta meddelande.

(29) Se avsnitt 5.2.2.3 i det arbetsdokument från kommissionens avdelningar som åtföljer detta meddelande.

(30) Tunna aktier kanske inte avslöjar det korrekta och uppdaterade värdet på de underliggande bolagen, eftersom sådana aktier inte enkelt kan säljas utan betydande prisändringar. De brukar också vara mer volatila än likvida aktier.

(31) Kreditvärdigheten beror på kreditvärderingsinstitutet: hög till högsta kreditvärdighet motsvarar Moodys kreditbetyg Aaa till Baa3 och Standard & Poors kreditbetyg AAA till BBB.

(32) Se avsnitt 5.3.3.2 i det arbetsdokument från kommissionens avdelningar som åtföljer detta meddelande.

(33) https://www.stoxx.com/index-details?symbol=BKXP

(34) http://us.spindices.com/indices/equity/sp-europe-350

(35) https://www.stoxx.com/index-details?symbol=sx5e

(36) https://www.msci.com/europe

(37) Sedvanliga justeringar i beta för eget kapital är de som föreslås av Dimson (korrigeringar av snedvridningar i betaestimatorn vid användning av daglig avkastning på grund av bristande överensstämmelse mellan förändringar i marknadsindexet och tiden innan bolagsaktierna reagerar på förändringarna), Blume (på lång sikt bör bolagens beta gå mot ett värde på 1) eller Vasicek (på lång sikt bör bolagens beta gå mot ett branschgenomsnitt).

(38) Omvandlingen (rensningen av skulder) undanröjer skuldsättningens inverkan på beta för eget kapital (beta inklusive skulder). Med andra ord erhålls tillgångsbeta från ett bolags särskilda finansieringsstruktur, vilket gör att det går att jämföra beta för olika bolag (oberoende av deras enskilda finansieringsstrukturer).

(39) Brattle Group. Review of approaches to estimate a reasonable rate of return for investments in telecoms networks in regulatory proceedings and options for EU harmonization. Slutrapport publicerad den 14 juli 2016, s. 88: https://publications.europa.eu/sv/publication-detail/-/publication/da1cbe44-4a4e-11e6-9c64-01aa75ed71a1/language-sv

(40) Se avsnitt 5.3.4 i det arbetsdokument från kommissionens avdelningar som åtföljer detta meddelande.

(41) Se avsnitt 5.3.5 i det arbetsdokument från kommissionens avdelningar som åtföljer detta meddelande samt de publikationer som hänvisas till däri.

(42) Se avsnitt 5.4.1 i det arbetsdokument från kommissionens avdelningar som åtföljer detta meddelande.

(43) Se avsnitt 5.4 i det arbetsdokument från kommissionens avdelningar som åtföljer detta meddelande.

(44) På det 38:e ordinarie plenarsammanträdet med nämnden för nationella regleringsmyndigheter som hölls den 7–8 mars 2019 samtyckte Berec till att beräkna WACC-parametrarna (Berec planerade att beräkna riskfri ränta och aktiemarknadsriskpremie redan under 2019 och beta, skuldsättningsgrad och kostnad för skuld från och med 2020). Det har sedan dess framkommit att Berec planerar att offentliggöra samtliga relevanta parametrar senast andra kvartalet 2020. Slutsatserna från detta sammanträde (BoR (19) 45) är tillgängliga på https://berec.europa.eu/eng/document_register/subject_matter/berec/board_of_regulators_meetings/meeting_conclusions/8549-conclusions-of-the-38th-berec-board-of-regulators-plenary-meetings-on-7-8-march-2019-in-budapest-hungary

(45) Se avsnitt 8 i det arbetsdokument från kommissionens avdelningar som åtföljer detta meddelande.

(46) Se avsnitt 9 i det arbetsdokument från kommissionens avdelningar som åtföljer detta meddelande.