Offentliggörande av ett meddelande om godkännande av en standardändring av produktspecifikationen för ett namn i vinsektorn enligt artikel 17.2 och 17.3 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33

(2019/C 248/06)

Detta meddelande offentliggörs i enlighet med artikel 17.5 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33 (1).

MEDDELANDE OM GODKÄNNANDE AV STANDARDÄNDRING

”Crémant de Bourgogne”

Referensnummer: PDO-FR-A0676-AM01

Datum för meddelandet: 11 april 2019

BESKRIVNING AV OCH MOTIVERING TILL DEN ÄNDRING SOM GODKÄNTS

1. Uppdatering av förteckningen över kommunerna i det geografiska området

Beskrivning och motivering

Några kommuner har bytt namn eller slagits samman sedan det första godkännandet av produktspecifikationen. Förteckningen över de kommuner som utgör det geografiska området har därför uppdaterats, utan att detta påverkar områdets utsträckning. Av rättssäkerhetsskäl hänvisas vid denna förteckning till den gällande versionen av den officiella geografiska kodexen som ges ut varje år av den franska nationella statistikbyrån INSEE.

Det sammanfattande dokumentet ändras följaktligen i punkt 6.

2. Avgränsat odlingsområde

Beskrivning och motivering

Avgränsningen av odlingsområden handlar om att inom det geografiska produktionsområdet fastställa vilka jordlotter som lämpar sig för produktion av vin med den berörda kontrollerade ursprungsbeteckningen.

Avgränsning av odlingsområden har slutförts för ett antal kommuner i det geografiska området. I samband med detta kunde den avgränsning som redan gjorts i de avgränsade kommunerna bekräftas. Den behöriga nationella myndigheten har därför godkänt avgränsningen av odlingsområdena inom hela det geografiska området med ett nytt godkännandedatum.

De tidigare datumen för den behöriga nationella myndighetens godkännande som fanns i bilagan till produktspecifikationen för beteckningen har följaktligen strukits.

Det sammanfattande dokumentet påverkas inte av denna ändring.

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

1. Produktens namn

Crémant de Bourgogne

2. Typ av geografisk beteckning

SUB – Skyddad ursprungsbeteckning

3. Kategorier av vinprodukter

5. Mousserande kvalitetsviner

4. Beskrivning av vinet eller vinerna

Vinerna är mousserande kvalitetsviner, vita eller rosé.

a) Den totala alkoholhalten i vinet får innan tillsatsen av expeditionslikör och vid berikning av musten inte överstiga 13 volymprocent.

b) Värdena för den totala syrahalten, halten flyktiga syror, den totala svaveldioxidhalten, sockerhalten och övertrycket av koldioxid vid 20 °C ska vara de värden som fastställs i EU:s regelverk.

Vinet kännetecknas av ett fint och tydligt skum med små och ihållande bubblor. I det unga vinet har dofterna fruktiga, blommiga och mineraliska toner, i kombination med en viss friskhet. Med tiden framträder mer komplexa aromer som utvecklas mot sekundära och tertiära toner. Den friska smaken förstärks av kolsyran.

Allmänna analytiska egenskaper Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) Lägsta faktiska alkoholhalt (i volymprocent) Lägsta totala syrahalt Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

5. Vinframställningsmetoder

a. Grundläggande oenologiska metoder

Specifika oenologiska metoder

a) Vid framställning av roséviner är det förbjudet att använda kol för oenologiskt bruk, enskilt eller som blandning i beredningar.

b) All användning av träspån är förbjuden.

c) Därutöver måste vinerna uppfylla alla oenologiska krav i EU:s regelverk och i den franska lagen om jordbruk och fiske (Code rural et de la pêche maritime).

d) Pressanläggningarna måste uppfylla gällande kriterier för mottagning av druvskörden, pressanläggningar och pressar, lastning av pressarna, fraktionering av druvsaft och hygien.

Planteringstäthet

Odlingsmetoder

— Planteringstätheten ska vara minst 5 000 vinstockar per hektar, med högst 2,50 meter mellan raderna.

— Om planteringstätheten är större än 8 000 vinstockar per hektar får avståndet mellan vinstockarna i samma rad inte vara mindre än 0,50 meter.

— Om planteringstätheten är mindre eller lika med 8 000 vinstockar per hektar får avståndet mellan vinstockarna i samma rad inte vara mindre än 0,80 meter.

— Om vinstockarna inte planteras i rader ska planteringstätheten vara minst 9 000 vinstockar per hektar och avståndet mellan vinstockarna ska vara mer än 0,50 meter.

Beskärningsbestämmelser

Odlingsmetoder

Allmänna bestämmelser

Vinrankorna ska beskäras på något av följande sätt:

— Kortskottsbeskärning (cordon de Royat-metoden), antalet skott per kvadratmeter ska då vara högst 12.

— Långskottsbeskärning enligt den enkla eller dubbla Guyot-metoden, antalet skott per kvadratmeter ska då vara högst 10.

För druvsorterna chardonnay B och sacy B (enbart i kommunerna i departementet Rhône och i de kommuner i departementet Saône-et-Loire som ingår i det avgränsade vinodlingsområdet för den kontrollerade ursprungsbeteckningen ”Mâcon”) används beskärningsmetoden taille à queue du Mâconnais, med högst 10 skott per kvadratmeter.

För druvsorterna chardonnay B och sacy B (med undantag för kommunerna i departementet Rhône och de kommuner i departementet Saône-et-Loire som ingår i det avgränsade vinodlingsområdet för den kontrollerade ursprungsbeteckningen ”Mâcon”) används beskärningsmetoden taille Chablis med högst 10 skott per kvadratmeter.

Särskilda beskärningsbestämmelser

Odlingsmetoder

Särskilda bestämmelser

Enkel Guyot-beskärning kan anpassas enligt följande:

— Med en andra kort årsgren som gör det möjligt att år från år växla huvudgrenens position.

— Med en kortare huvudgren med högst 3 skott och en kort årsgren med högst 2 skott.

Oavsett beskärningsmetod får vinstockarna beskäras med extra skott, under förutsättning att antalet fruktbärande grenar per kvadratmeter detta år, vid det tillväxtstadium som motsvarar 11 eller 12 blad, inte är fler än det antal skott som anges i beskärningsbestämmelserna.

Bevattning och transport av skörden

Odlingsmetoder

Bevattning

Konstbevattning är inte tillåten.

Transport av skörden

a) Skörden ska skyddas mot regn under transporten.

b) Skörden ska transporteras från vinodlingen till pressanläggningen i behållare som — inte är djupare än 0,50 meter, för att undvika att druvorna packas ihop, — inte är täta utan medger att fruktsaften rinner ut snabbt och fullständigt under transport och i väntan på pressning.

c) Tiden mellan plockning av druvorna och pressning ska vara så kort som möjligt. Den får under inga omständigheter vara längre än 24 timmar.

b. Högsta avkastningar

Avkastning

90 hl/ha

6. Avgränsat geografiskt område

a) Druvorna ska skördas och vinifieras och vinet framställas, lagras och förpackas inom det geografiska område som godkänts av Institut national de l’origine et de la qualité vid sammanträdet i den behöriga nationella kommittén den 7 juli 2011. Detta område omfattar nedanstående kommuner, på grundval av 2018 års officiella geografiska kodex. — Departementet Côte-d’Or: Aloxe-Corton, Ancey, Arcenant, Auxey-Duresses, Baubigny, Beaune, Belan-sur-Ource, Bévy, Bissey-la-Côte, Bligny-lès-Beaune, Boncourt-le-Bois, Bouix, Bouze-lès-Beaune, Brion-sur-Ource, Brochon, Chambolle-Musigny, Charrey-sur-seine, Chassagne-Montrachet, Chaumont-le-Bois, Chaux, Chenôve, Chevannes, Chorey-lès-Beaune, Collonges-lès-Bévy, Comblanchien, Corcelles-les-Monts, Corgoloin, Cormot-Vauchignon, Corpeau, Couchey, Curtil-Vergy, Daix, Dijon, Échevronne, L’Étang-Vergy, Fixin, Flagey-Echezeaux, Fussey, Gevrey-Chambertin, Gilly-lès-Cîteaux, Gomméville, Griselles, Ladoix-Serrigny, Larrey, Magny-lès-Villers, Mâlain, Marcenay, Marey-lès-Fussey, Marsannay-la-Côte, Massingy, Mavilly-Mandelot, Meloisey, Messanges, Meuilley, Meursault, Molesme, Monthelie, Montliot-et-Courcelles, Morey-Saint-Denis, Mosson, Nantoux, Noiron-sur-Seine, Nolay, Nuits-Saint-Georges, Obtrée, Pernand-Vergelesses, Plombières-lès-Dijon, Poinçon-lès-Larrey, Pommard, Pothières, Premeaux-Prissey, Puligny-Montrachet, Reulle-Vergy, La Rochepot, Saint-Aubin, Saint-Romain, Santenay, Savignylès-Beaune, Segrois, Talant, Thoires, Vannaire, Villars-Fontaine, Villedieu, Villers-la-Faye, Villers-Patras, Vix, Volnay, Vosne-Romanée och Vougeot. — Departementet Rhône: Alix, Anse, L’Arbresle, Les Ardillats, Arnas, Bagnols, Beaujeu, Belleville, Belmont-d’Azergues, Blacé, Le Breuil, Bully, Cercié, Chambost-Allières, Chamelet, Charentay, Charnay, Châtillon, Chazay-d’Azergues, Chénas, Chessy, Chiroubles, Cogny, Corcelles-en-Beaujolais, Dareizé, Denicé, Emeringes, Fleurie, Frontenas, Gleizé, Jarnioux, Juliénas, Jullié, Lacenas, Lachassagne, Lancié, Lantignié, Légny, Létra, Limas, Lozanne, Lucenay, Marchampt, Marcy, Moiré, Montmelas-Saint-Sorlin, Morancé, Odenas, Les Olmes, Le Perréon, Pommiers, Porte des Pierres Dorées, Quincié-en-Beaujolais, Régnié-Durette, Rivolet, Saint-Clément-sur-Valsonne, Saint-Cyr-le-Chatoux, Saint-Didier-sur-Beaujeu, Saint-Étienne-des-Oullières, Saint-Étienne-la-Varenne, Saint-Germain-Nuelles, Saint-Georges-de-Reneins, Saint-Jean-d’Ardières, Saint-Jean-desVignes, Saint-Julien, Saint-Just-d’Avray, Saint-Lager, Saint-Loup, Saint-Romain-de-Popey, Saint-Vérand, Sainte-Paule, Salles-Arbuissonnas-en-Beaujolais, Sarcey, Ternand, Theizé, Vaux-en-Beaujolais, Val d’Oingt, Vauxrenard, Vernay, Ville-sur-Jarnioux och Villié-Morgon. — Departementet Saône-et-Loire: Aluze, Ameugny, Azé, Barizey, Berzéla-Ville, Berzé-le-Châtel, Bissey-sous-Cruchaud, Bissy-la-Mâconnaise, Bissy-sur-Fley, Bissy-sous-Uxelles, Blanot, Bonnay, Bouzeron, Boyer, Burgy, Burnand, Bussières, Buxy, Bray, Bresse-sur-Grosne, Cersot, Chagny, Chaintré, Chamilly, Champagny-sous-Uxelles, Chânes, Change, Chapaize, La Chapelle-de-Guinchay, La Chapelle-sous-Brancion, Charbonnières, Chardonnay, Charnay-lès-Mâcon, Charrecey, Chasselas, Chassey-le-Camp, Château, Cheilly-lès-Maranges, Chenôves, Chevagny-les-Chevrières, Chissey-lès-Mâcon, Clessé, Cortambert, Cortevaix, Couches, Crêches-sur-Saône, Créot, Cruzille, Culles-les-Roches, Curtil-sous-Burnand, Davayé, Dennevy, Dezize-lès-Maranges, Dracy-lès-Couches, Dracy-le-Fort, Épertully, Étrigny, Farges-lès-Mâcon, Fleurville, Fley, Fontaines, Fuissé, Genouilly, Germagny, Givry, Grevilly, Hurigny, Igé, Jalogny, Jambles, Jugy, Jully-lès-Buxy, Lacrost, Laives, Laizé, Leynes, Lournand, Lugny, Mâcon, Malay, Mancey, Martailly-lès-Brancion, Mellecey, Mercurey, Milly-Lamartine, Montagny-lès-Buxy, Montbellet, Montceaux-Ragny, Moroges, Nanton, Ozenay, Paris-l’Hôpital, Péronne, Pierreclos, Plottes, Préty, Prissé, Pruzilly, Remigny, La Roche-Vineuse, Romanèche-Thorins, Rosey, Royer, Rully, Saint-Albain, Saint-Amour-Bellevue, Saint-Boil, Saint-Clément-sur-Guye, Saint-Denis-de-Vaux, Saint-Désert, Saint-Gengoux-de-Scissé, Saint-Gengoux-le-National, Saint-Gilles, Saint-Jean-de-Trézy, Saint-Jean-de-Vaux, Saint-Léger-sur-Dheune, Saint-Mard-de-Vaux, Saint-Martin-Belle-Roche, Saint-Martin-du-Tartre, Saint-Martin-sous-Montaigu, Saint-Maurice des-Champs, Saint-Maurice-de-Satonnay, Saint-Maurice-lès-Couches, Saint-Pierre-de-Varennes, Saint-Sernin-du-Plain, Saint-Symphorien-d’Ancelles, Saint-Vallerin, Saint-Vérand, Saint-Ythaire, La Salle, Salornay-sur-Guye, Sampigny-lès-Maranges, Santilly, Sassangy, Saules, Savigny-sur-Grosne, Sennecey-le-Grand, Senozan, Sercy, Serrières, Sigy-le-Châtel, Sologny, Solutré-Pouilly, Tournus, Uchizy, Vaux-en-Pré, Vergisson, Vers, Verzé, Le Villars, La Vineuse sur Frégande (endast den del som motsvarar de tidigare kommunerna Donzy-le-National, Massy och La Vineuse), Vinzelles och Viré. — Departementet Yonne: Asquins, Augy, Auxerre, Beine, Bernouil, Béru, Bleigny-le-Carreau, Chablis, La Chapelle-Vaupelteigne, Charentenay, Chemilly-sur-Serein, Cheney, Chichée, Chitry, Collan, Coulanges-la-Vineuse, Courgis, Dannemoine, Deux Rivières, Dyé, Épineuil, Éscolives-Sainte-Camille, Fleys, Fontenay-près-Chablis, Irancy, Joigny, Junay, Jussy, Lignorelles, Ligny-le-Châtel, Maligny, Migé, Molosmes, Montholon (endast den del som motsvarar de tidigare kommunerna Champvallon och Volgré), Mouffy, Poilly-sur-Serein, Préhy, Quenne, Saint-Bris-le-Vineux, Saint-Cyr-les-Colons, Saint-Père, Serrigny, Tharoiseau, Tonnerre, Tronchoy, Val-de-Mercy, Venoy, Vermenton (endast den del som motsvarar den tidigare kommunen Vermenton), Vézelay, Vézinnes, Villy, Vincelottes och Viviers.

b) Vinifiering, framställning, lagring och förpackning av vinerna får också ske i följande kommuner: — Departementet Côte-d’Or: Châtillon-sur-Seine, Grancey-sur-Ource, Montagny-lès-Beaune och Prusly-sur-Ource. — Departementet Yonne: Cruzy-le-Châtel.

7. Huvudsakliga druvsorter

Pinot gris G

8. Beskrivning av samband

Naturliga faktorer som är relevanta för sambandet

Det geografiska området ligger i departementen Yonne, Côte-d’Or, Saône-et-Loire och Rhône på mark där det har odlats vin mycket länge. Det omfattar en mängd mer eller mindre osammanhängande vinodlingar som sträcker sig omkring 250 kilometer från norr till söder. Området omfattar sålunda mer än 300 kommuner.

Vinodlingarna i Yonne och området Châtillonnais, norr om vinområdet Côte d’Or, ligger på Parisbäckenets bergskammar, på sediment från yngre jura, med undantag för områdena Vézelien, som vilar på formationer från mellersta och äldre jura, och Jovinien som vilar på formationer från yngre krita. Jordmånen är huvudsakligen märgeljord (lerkalk), som lokalt är mer kalkhaltig. Vinodlingarna ligger på de mest solbelysta bergssluttningarna, längs dalarna kring de floder som avvattnar regionen, dvs. Yonne och dess biflöden och Seine och dess biflöden. Deras höjd över havet är mellan 150 och 300 meter.

Från Dijon till Lyons utkanter ligger vinodlingarna i en nästan obruten rad med sluttningar. Det är den västliga randen av fossé bressan, en mäktig tektonisk struktur som rasade samman i samband med alpernas veckning. Substraten här är huvudsakligen av sedimentär art, kalk- eller märgelhaltiga, som i allmänhet kan dateras till juraperioden, men lokalt även till trias. Lokalt, och huvudsakligen i Saône-et-Loire, odlas även druvor kring blottade delar av berggrunden av metamorfa och granitiska bergarter från paleozoikum, som ger sura jordar. Även om bergen längre inåt landet ibland kan nå höga höjder (650 meter i departementet Côte-d’Or, 1 000 meter i området Beaujolais) odlas vin bara på höjder mellan 250 och 400 meter över havet. Varje vinodling kännetecknas av sitt eget landskap, sin egen geologi och sin egen morfologiska stil:

— Stora dalgångar som går som kilar mellan Parisbäckenets kalkplatåer.

— Smala sammanhängande band på gränsen mellan slätten och platån för området La Côte.

— Rader av parallella sluttningar i nordsydlig riktning, så kallade chaînons, i området Mâconnais.

Vindistriktet Bourgogne har ett relativt svalt kustklimat. Klimatet kännetecknas av måttlig och regelbunden nederbörd, utan uttalade perioder av torka under sommaren. Den årliga medeltemperaturen är 11 °C, vilket vittnar om det svala klimatet.

Detta är tydligt i departementet Yonne, men klimatet är något mildare i den sydöstra delen av det geografiska området, där Morvan- och Charolaisbergen bildar en skyddande skärm som ger upphov till fönvindar som bidrar till en lägre luftfuktighet och högre temperaturer än det regionala snittet.

Den östra delen av det geografiska området påverkas också av inlandsklimatet som ger relativt låga vintertemperaturer, frostperioder som kan vara långa och intensiva, men också ibland mycket torra och soliga höstar.

Medelhavsklimatets inverkan, som framför allt kan märkas i den södra delen av det geografiska området kan ibland ge höga sommartemperaturer och varma havsluftsströmmar som ger upphov till sommaråskväder.

De jordlotter som avgränsats för skörd av druvor motsvarar alla de sektorer som traditionellt har erkänts vara lämpliga för vinodling. De ligger alltså företrädesvis på de främsta bergens solbelysta sluttningar och vid foten av bergen, på de svala slätterna eller på sluttningarna mot norr och väster, dvs. lägen som garanterar en optimal dränering och goda förutsättningar för uppvärmning av jorden.

Mänskliga faktorer som är relevanta för sambandet

Vinodlingen är dokumenterad sedan den gallo-romerska tiden.

Vinodlingarna i Bourgogne hade redan på medeltiden en viktig ekonomisk betydelse och var kända utanför landets gränser.

Den roll som spelats av de religiösa strukturerna (kloster, biskopssäten) och av adeln för att bygga upp Bourgogne-vinernas anseende är väl känd. Cluny, Cîteaux, Pontigny, domkapitlet i Langres och hertigarna av Bourgogne har alla på sitt sätt bidragit till uppbyggnaden av prestigefyllda vinodlingar och spridningen av vinerna.

På 1700-talet gav den snabba utvecklingen av handel med viner upphov till en ny ekonomisk stormakt. Bourgognevinerna började säljas till norra Frankrike och Europa, och även till andra delar av världen.

Det var dock under 1800-talet som vindistriktet Bourgogne började skilja ut sig på ett tydligare sätt. De tidigare administrativa indelningarna (provinser) och de senare (departement) började blandas upp med den ekonomiska dimensionen, med tätorter som Auxerre, Dijon, Beaune, Chalon-sur-Saône eller Mâcon varifrån regionens viner spreds. Norra Beaujolaisområdet blev under samma tid alltmer synonymt med vin från Mâcon. Områdena Tonnerrois och Châtillonnais, vid gränsen till Champagne, vände sig också mer mot Bourgogne.

I början av 1800-talet började producenterna i Bourgognedistriktet intressera sig för framställning av mousserande vin enligt de tekniker som utvecklats i Champagne. Detta skedde närmare bestämt i Rully i Saône-et-Loire, från 1820, i Nuits-Saint-Georges och sedan 1840 i Chablis. Den nya produkten gjorde succé, särskilt bland kunderna i England och Förenta staterna, och metoden spreds snabbt. De mousserande vinerna framställs i hjärtat av de finaste områdena, som Clos Vougeot, Chambertin, och Chablis.

Producenterna av mousserande vin bildade ett syndikat 1939 och erhöll 1943 erkännande för den kontrollerade ursprungsbeteckningen ”Bourgogne mousseux”.

Enligt dekretet är denna kontrollerade ursprungsbeteckning förbehållen vita och röda viner samt roséviner som framställts genom en andra jäsning på flaska. Under 1960-talet började producenterna i Bourgogne formalisera och skydda sin framställning av mousserande viner av hög kvalitet, genom att inrätta strikta regler för skörd och framställning, vilket ledde fram till erkännande av den kontrollerade ursprungsbeteckningen ”Crémant de Bourgogne” för vita viner och roséviner genom ett dekret från 1975.

Druvbeståndet omfattar alla Bourgognes druvsorter, även om druvorna chardonnay B och pinot noir N är de som främst används. Vinodlingarna har stor geografisk spridning, och detta åtföljs av vissa skillnader i produktionsmetoderna. Varje liten region har sina egna nedärvda yrkeskunskaper och har bevarat lokala metoder för skötseln av vinstockarna, vilket bland annat spaljeringsmetoden arcure i området Mâconnais kan vittna om, liksom beskärningsmetoden Chablis i Yonne.

Vinodlingarna för den kontrollerade ursprungsbeteckningen ”Crémant de Bourgogne” omfattar nästan 2 000 hektar (år 2011) med en årsproduktion på nära 125 000 hektoliter, vilket motsvarar nästan 15 miljoner flaskor.

Vinet kännetecknas av ett fint och tydligt skum med små och ihållande bubblor. I det unga vinet har dofterna fruktiga, blommiga och mineraliska toner, i kombination med en viss friskhet. Med tiden framträder mer komplexa aromer som utvecklas mot sekundära och tertiära toner. Den friska smaken förstärks av kolsyran.

Samspel mellan de olika sambanden

Vindistriktet Bourgogne är ett nordligt vinodlingsområde där druvorna utsätts för hårda klimatförhållanden. Odlingarna begränsas därför till de mest gynnsamma platserna med mesoklimat som är varmare och torrare än regionens genomsnittliga och med väldränerade jordar, där regnöverskottet kan rinna bort, som både är näringsrika och värms upp fort.

Vinodlingarna ligger därför främst på sluttningar på lägre höjd över havet, oftast på kalkgrund.

Det geografiska områdets svala klimat är särskilt gynnsamt för framställning av mousserande viner. Såväl jordmånerna som odlingsplatserna är faktorer som, samtidigt som de säkerställer en god mognad hos druvorna, också bevarar den syra som krävs för att framställa kvalitetsviner med den kontrollerade ursprungsbeteckningen ”Crémant de Bourgogne”.

Druvbeståndet, som är inhemskt och föga diversifierat, är synnerligen väl anpassat till de lokala jord- och klimatförhållandena och bidrar till utvecklingen av en palett av vita viner och roséviner som delar de nordliga vinernas syra och fruktighet. Detta säkerställer en självklar elegans.

Producenterna är angelägna om att framställa viner av hög kvalitet och har infört strikta regler för att kunna tillvarata råvarans kvaliteter på bästa sätt och därmed kunna erbjuda en felfri produkt. De nyskördade vindruvorna behandlas med största omsorg för att förhindra oxidering mellan skörd och pressning. La mise en œuvre de raisins entiers; élimination des jus produits lors du transport, manipulations soigneuses, un pressurage réalisé dans un environnement soigné, avec un matériel adapté, selon des règles définissant un rapport précis entre poids de vendange mise en œuvre et volume de moûts extrait, garantissent la qualité et la limpidité des jus ainsi obtenus, garantissent une extraction douce, préservant la subtilité des arômes et permettent d’offrir des vins à la robe claire et brillante.

Tack vare över hundra år av erfarenhet har producenterna som framställer mousserande viner en yrkeskunskap som gör att de fullständigt behärskar konsten att komponera sina cuvéer. För att få fram den optimala aromen blandas oftast de finaste druvsorterna (pinot noir N, pinot gris G, chardonnay B). Vinet släpps ut på marknaden för försäljning till konsument tidigast 12 månader efter omtappningen, och den långa lagringsperioden låter vinet utveckla sina aromatiska särdrag, sin komplexitet och sin finess.

”Crémant de Bourgogne” framstår som en självklar del av vinproduktionen i Bourgogne. Under 2011 gick 30 % av produktionen på export över hela världen.

9. Väsentliga ytterligare villkor (förpackning, märkning, andra krav)

Rättslig ram:

Nationell lagstiftning

Typ av ytterligare villkor:

Förpackning i det avgränsade området

Beskrivning av villkoret:

a) Alla steg i produktionen, från skörden av druvor till degorgeringen, ska äga rum i det avgränsade geografiska området.

b) Förpackning av vinerna ska ske inom det geografiska området på grund av framställningsmetoden med en andra jäsning på flaska.

c) Omtappningen på de glasflaskor där kolsyreutvecklingen sker ska göras tidigast den 1 december efter skörden.

d) Vinerna släpps ut på marknaden för försäljning till konsument efter minst 12 månaders lagring efter omtappningen.

Rättslig ram:

Nationell lagstiftning

Typ av ytterligare villkor:

Kompletterande bestämmelser om märkning

Beskrivning av villkoret:

Alla valfria uppgifter, vilkas användning enligt EU:s regelverk får regleras av medlemsstaterna, ska anges på etiketterna med bokstäver som varken på höjden eller bredden får vara mer än dubbelt så stora som de bokstäver som används i den kontrollerade ursprungsbeteckningens namn.

Länk till produktspecifikationen

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-883c2bee-8878-47f3-868b-dbbb71ff41f3

(1) EUT L 9, 11.1.2019, s. 2.