P9_TA(2021)0427

Skydd av arbetstagare mot asbest

Europaparlamentets resolution av den 20 oktober 2021 med rekommendationer till kommissionen om skydd av arbetstagare mot asbest (2019/2182(INL))

(2022/C 184/03)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

— med beaktande av artikel 225 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget),

— med beaktande av artiklarna 152 och 154 i EUF-fördraget om arbetsmarknadsparternas roll och samrådet med dem,

— med beaktande av artikel 153.1 och 153.2 i EUF-fördraget,

— med beaktande av artikel 192.1, 192.3, 192.4 och 192.5 i EUF-fördraget,

— med beaktande av artikel 194.2 i EUF-fördraget,

— med beaktande av artikel 114.1 i EUF-fördraget,

— med beaktande av artikel 168 i EUF-fördraget,

— med beaktande av artikel 169.3 i EUF-fördraget,

— med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/148/EG av den 30 november 2009 om skydd för arbetstagare mot risker vid exponering för asbest i arbetet (1),

— med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/31/EU av den 19 maj 2010 om byggnaders energiprestanda (2),

— med beaktande av rådets direktiv 89/391/EEG av den 12 juni 1989 om åtgärder för att främja förbättringar av arbetstagarnas säkerhet och hälsa i arbetet (3),

— med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/37/EG av den 29 april 2004 om skydd för arbetstagare mot risker vid exponering för carcinogener eller mutagena ämnen i arbetet (sjätte särdirektivet enligt artikel 16.1 i rådets direktiv 89/391/EEG) (4),

— med beaktande av den europeiska pelaren för sociala rättigheter, som Europaparlamentet, rådet och kommissionen gemensamt proklamerade den 17 november 2017,

— med beaktande av meddelandet från kommissionen av den 4 mars 2021Handlingsplanen för den europeiska pelaren för sociala rättigheter (COM(2021)0102),

— med beaktande av sin resolution av den 14 mars 2013 om asbestrelaterade arbetsmiljöhot och utsikterna att utplåna all existerande asbest (5),

— med beaktande av kommissionens praktiska riktlinjer om information till och utbildning av arbetstagare som arbetar med asbestsanering och underhållsarbete (2012),

— med beaktande av meddelandet från kommissionen av den 6 juni 2014 om EU:s strategiska ram för arbetsmiljö 2014–2020 (COM(2014)0332),

— med beaktande av kommissionens rapport från November 2015 Utvärdering av det praktiska genomförandet av EU:s direktiv om hälsa och säkerhet på arbetsplatsen i EU:s medlemsstater,

— med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 15 maj 2019Working with asbestos in energy renovation,

— med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 18 februari 2015Freeing the EU from Asbestos,

— med beaktande av sin resolution av den 10 mars 2021 om genomförande av förordning (EU) nr 305/2011 om fastställande av harmoniserade villkor för saluföring av byggprodukter (förordningen om byggprodukter) (6),

— med beaktande av sin resolution av den 10 juli 2020 om en kemikaliestrategi för hållbarhet (7),

— med beaktande av meddelandet från kommissionen av den 14 oktober 2020Kemikaliestrategi för hållbarhet. På väg mot en giftfri miljö (COM(2020)0667),

— med beaktande av rådets slutsatser av den 12 mars 2021Unionens strategi för hållbara kemikalier: hög tid att leverera,

— med beaktande av meddelandet från kommissionen av den 14 oktober 2020En renoveringsvåg för Europa – miljöanpassa våra byggnader, skapa jobb och förbättra liv (COM(2020)0662),

— med beaktande av meddelandet från kommissionen av den 3 februari 2021Europas plan mot cancer (COM(2021)0044),

— med beaktande av meddelandet från kommissionen av den 11 mars 2020En ny handlingsplan för den cirkulära ekonomin. För ett renare och mer konkurrenskraftigt Europa (COM(2020)0098),

— med beaktande av kommissionens meddelande av den 28 oktober 2015Att förbättra den inre marknaden – bättre möjligheter för individer och företag (COM(2015)0550),

— med beaktande av kommissionens meddelande av den 1 juli 2020Den europeiska kompetensagendan för hållbar konkurrenskraft, social rättvisa och motståndskraft (COM(2020)0274),

— med beaktande av Europeiska kemikaliemyndighetens rapport av den 1 februari 2021Echas vetenskapliga rapport om utvärdering av asbestgränsvärden på arbetsplatsen,

— med beaktande av kommissionens rapport från september 2020 Conquering Cancer – Mission Possible,

— med beaktande av Världshälsoorganisationens rekommendationer från mars 2014 som fastställs i faktabladet Elimination of asbestos-related diseases,

— med beaktande av FN:s mål för hållbar utveckling, särskilt mål nr 3 för att säkerställa hälsosamma liv och främja välbefinnande för alla i alla åldrar,

— med beaktande av artiklarna 47 och 54 i arbetsordningen

— med beaktande av yttrandena från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd,

— med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A9-0275/2021), och av följande skäl:

A. En hög hälsoskyddsnivå för människor ska säkerställas vid utformning och genomförande av all unionspolitik och alla unionsåtgärder.

B. Asbest vållar varje år mellan 30 000 och 90 000 dödsfall i EU.

C. Den vanligaste formen av arbetsrelaterad cancer är lungcancer, som står för mellan 54 % och 75 % av all sådan cancer. Asbest är huvudorsaken till lungcancer (45 %) (8). Asbestexponering tillsammans med tobaksbruk ökar avsevärt risken att utveckla lungcancer (9).

D. Internationella centret för cancerforskning (IARC) har erkänt asbest som en bevisad carcinogen (grupp 1) som ligger bakom såväl asbestos, lungcancer och mesoteliom som cancer i struphuvudet och äggstockarna. Forskning kring andra asbestframkallade cancerformer bör främjas, liksom också kring asbestframkallade hälsoproblem av annat slag än cancer (10). Ökad cancerrisk har observerats i populationer som exponerats för mycket låga nivåer av asbestfibrer, inklusive krysotilfibrer. Asbest kan också förorsaka andra icke-maligna lungsjukdomar och sjukdomar i lungsäcken, bland annat pleuraplack (lungsäcksförtjockningar) och godartade fall av pleuravätska (”vatten i lungsäcken”).

E. Asbest har varit förbjudet i unionen sedan 2005. En del medlemsstater förbjöd asbest redan på 1980-talet. Medlemsstaterna måste se till att asbestfibrer fasas ut totalt så fort som möjligt. Asbestanvändningens karaktär och omfattning är högst olika i olika medlemsstater.

F. I Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 (11) (Reach) anges att det är förbjudet att tillverka, släppa ut på marknaden och använda asbestfibrer och sådana varor som medvetet tillsatts sådana fibrer, och kommissionens förordning (EU) 2016/1005 (12) om ändring av bilaga XVII till Reach syftar till att säkerställa en fullständig utfasning av asbestprodukter i medlemsstaterna senast den 1 juli 2025.

G. Asbest är en livsfarlig carcinogen som används världen över i byggnader och andra material på många områden i vardagen. Många olika grupper löper risk att exponeras för asbest, däribland arbetstagare inom byggnads- och renoveringssektorn, gruvdrift, avfallshantering och brandbekämpning, plus bostadsägare och hyresgäster. Det kan ta upp till 40 år innan de värsta hälsoskadorna av inandade asbestfibrer kommer till synes. Antalet fall i unionen förväntas kulminera omkring 2025 (13).

H. Trots gällande bestämmelser på unionsnivå och nationell nivå erkänns i vissa medlemsstater många asbestrelaterade sjukdomar inte som arbetssjukdomar och offren för dem kan således inte få arbetsrelaterad ersättning, vilket medför ytterligare lidande utöver det fysiska lidande som sjukdomen medför. Fackföreningar och andra föreningar spelar en viktig roll med att hjälpa offer för arbetssjukdomar att få sjukdomarna erkända och begära ersättning.

I. I samband med EU:s plan för att förbättra värmeisoleringen i sin bebyggda miljö för att kunna spara energi och bli den första klimatneutrala världsdelen fram till 2050 måste fullständig hänsyn tas till hälsa och säkerhet på arbetsplatsen vid hantering och säker sanering av asbest i byggnader, också i övergivna byggnader. Energieffektivitetshöjande byggnadsrenoveringar inbegriper ofta hantering av material i till exempel tak, väggar eller elektriska installationer som kan innehålla asbest, om byggnaderna uppförts innan regler om eller förbud mot asbestanvändning tillkommit på unionsnivå och nationell nivå. Dagens bebyggda miljö i unionen är till avsevärd del äldre än 50 år. I och med att unionens byggnadsbestånd försämras ökar risken för miljöexponering, vilket innebär ett hot mot många olika befolkningsgrupper som framför allt kan leda till flera fall av mesoteliom. Asbestrelaterade sjukdomar har konstaterats bland dem som bor i närheten av industrianläggningar. Miljöexponeringens hälsoeffekter har kraftigt underskattats (14). Miljöexponering för asbest kan nå samma nivåer som exponering för asbest i arbetet. Det behövs mera forskning kring riskerna med sådan miljöexponering för asbest.

J. Att anlägga avfallsdeponier för asbest är inte en lösning som har framtiden för sig på längre sikt, eftersom kommande generationer då nödgas ta hand om avfallet. Asbestfibrer är ju nästan oförstörbara under tidens lopp. Man bör undvika att asbestfibrer kommer ut i miljön. Man måste utarbeta kostnadseffektiva metoder för inert konvertering av asbesthaltigt avfall, så att aktiva asbestfibrer kan inaktiveras och omvandlas till material som inte är folkhälsofarliga.

K. Mera allmänt taget bör forskning och innovation främjas för att förbättra asbestundersökningarna, identifieringen av andra asbestrelaterade cancerformer än lungcancer och mesoteliom, säkra saneringsmetoder, avfallshantering och säkerheten för personer som vistas i byggnader och för exponerade arbetstagare, också med hjälp av teknik för varning om och upptäckt av asbest i realtid.

L. Enligt artikel 191.1 i EUF-fördraget ska unionens miljöpolitik bidra till att uppnå vissa mål såsom att skydda medborgarnas hälsa, skydda och förbättra miljön, främja ett varsamt och rationellt utnyttjande av naturresurserna samt främja åtgärder på internationell nivå för att lösa regionala eller globala miljöproblem.

M. Enligt artikel 191.2 i EUF-fördraget ska unionens miljöpolitik bygga på försiktighetsprincipen och på principerna att förebyggande åtgärder bör vidtas, att miljöförstöring företrädesvis bör hejdas vid källan och att förorenaren ska betala.

N. Artikel 37 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna kräver att en hög nivå i fråga om miljöskydd och förbättring av miljöns kvalitet ska integreras i unionens politik och tryggas i enlighet med principen om hållbar utveckling.

O. Rätten till en säker, ren, hälsosam och hållbar miljö är på väg att bli allmänt erkänd i och med att allt fler länder (i dagens läge 155) under de senaste åren börjat erkänna denna rätt, eller delar av den, i sina nationella rättssystem.

P. Enligt Europeiska kemikaliemyndigheten (Echa) är asbest en carcinogen utan tröskelvärde. I dag uppgår det bindande yrkeshygieniska gränsvärdet för asbest till 0,1 fibrer/cm3 såsom ett vägt medelvärde över åtta timmar. Echas riskbedömningskommitté har tagit fram ett yttrande över sänkta bindande yrkeshygieniska gränsvärden för asbest. Exponeringen bör alltid minskas så mycket som det är tekniskt möjligt, i synnerhet när det inte finns något säkert tröskelvärde. Av detta följer att det yrkeshygieniska gränsvärdet bör ses över så att det tas hänsyn till vetenskapens och teknikens senaste utveckling, och ändras utgående från denna översyn.

Q. 80 % av de cancerfall som erkänns i medlemsstaterna såsom arbetsrelaterade har samband med asbest. 98 % av de mänskliga kostnaderna, också i form av konsekvenser för livskvaliteten och arbetstagarnas familjer, drabbar arbetstagare. Årskostnaderna för arbetsrelaterad cancer inom unionen uppskattas till mellan 270 och 610 miljarder euro, alltså mellan 1,8 % och 4,1 % av BIP (15). Åtgärder till förmån för bättre strategier mot ohälsa är utslagsgivande för att arbetstagarna och deras familjer ska kunna leva hälsosammare liv.

R. Asbest har ofta använts i bostäder och innebär risker för hälsan. Rätten till en dräglig bostad, för vilken definitionen inkluderar rätten till skydd mot hälsohot, har erkänts som en mänsklig rättighet och som en central faktor för internationella organisationers och medlemsstaternas åtgärder mot ojämlikhet i hälsa. Säker asbestsanering kommer att bidra till kvalitetsboende för alla, i synnerhet för låginkomsttagare bland bostadsägare och bland hyresgäster, vars boendeförhållanden har försämrats de senaste årtiondena.

S. Säker asbestsanering bör inte tas som förevändning exempelvis för att avhysa hyresgäster, under föregivande av att deras bostäder måste renoveras.

T. Införda krav på säker asbestsanering måste vara socialt rättvisa och åtföljas av lämpliga åtgärder till stöd för fastighetsägarnas finansiering av de renoveringar som behövs, och även åtgärder för kapacitetsuppbyggnad bland små och medelstora företag som utför arbetena. Samtidigt bör unionens anslag med stöd av den europeiska renoveringsvågen i kommissionens meddelande av den 14 oktober 2020 (renoveringsvågen), vara förbehållna för mottagare som rättar sig efter unionslagstiftning och nationell lagstiftning om skydd av arbetstagare mot asbestexponering.

U. Asbest förekommer fortfarande i många administrativa byggnader, skolor, bostäder, infrastruktur, kollektivtrafik och vattenledningsnät. Med tiden har kunskaperna om användningen och förekomsten av detta ämne minskat. Förekomsten av asbest och avsaknaden av kunskap om detta utgör en fara för alla boende och användare av byggnader.

V. I Europaparlamentets resolution av den 17 december 2020 om ett starkt socialt Europa för rättvisa omställningar (16) uppmanades medlemsstaterna att utrota arbetsrelaterade dödsfall och minska arbetsrelaterade hälsoproblem senast 2030, varjämte kommissionen uppmanades att se över direktiv 2004/37/EG.

W. I kommissionens meddelande av den 3 februari 2021 står det att 52 % av de årliga arbetsrelaterade dödsfallen i EU kan hänföras till arbetsrelaterad cancer. Bättre tidig diagnos, behandling och rehabilitering prioriteras i EU:s plan mot cancer och bör gynna patienter som lider av asbestrelaterade sjukdomar. Kommissionen avser att, såsom ett led i sin plan, lägga fram ett lagstiftningsförslag under 2022 för att ytterligare minska arbetstagares asbestexponering

X. Den europeiska pelaren för sociala rättigheter (pelaren) antogs för att bemöta samhällsutmaningar i unionen. Pelaren innehåller 20 principer som delas in i tre kategorier: lika möjligheter och tillgång till arbetsmarknaden, rättvisa arbetsvillkor samt social trygghet och inkludering. I princip 10 föreskrivs en hög skyddsnivå för arbetstagares hälsa och säkerhet i arbetet, vilket bör inbegripa skydd mot exponering för carcinogener och mutagena ämnen på arbetsplatsen.

Y. Krisen har belyst vikten av att förebygga arbetsrelaterade sjukdomar och investera i ekonomiskt överkomlig folkhälsa för alla. Yrkesinspektioner, fackföreningar och skyddsombud spelar en viktig roll för ändamålsenlig inspektion och verkställande av asbestrelaterade regler och föreskrifter. Effektiva, proportionella och avskräckande sanktioner är centrala dels för att arbetsgivarna ska avhållas från brott mot regelverken om arbetsmiljö, dels för att rättvis konkurrens på den inre marknaden ska säkerställas.

Z. Den bebyggda miljön har stor inverkan på många ekonomiska sektorer, lokala arbetstillfällen och människors livskvalitet. I sin nya strategi för en hållbar bebyggd miljö syftar kommissionen bland annat till att främja principerna för en cirkulär ekonomi under byggnaders hela livscykel. I kommissionens nya handlingsplan i dess meddelande av den 11 mars 2020 för den cirkulära ekonomin ingår fokuserade initiativ som berör viktiga produktvärdekedjor som byggande och byggnader. I kommissionens meddelande av den 1 juli 2020 erkänns det att byggsektorn behöver investera i kompetensutveckling för sin arbetskraft för att klara behoven för den gröna omställningen, med avseende på miljövänlig design, teknik och miljövänliga material, energieffektivitet, cirkularitet och renovering. Tillgång till kompetenta byggnadsarbetare är nyckeln till framgång för renoveringsvågen.

AA. Det är fortfarande lagligt att producera, bearbeta, importera och exportera asbest och asbesthaltiga material och produkter i över 100 länder runtom i världen, också i länder som strax gränsar till unionen. I Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 649/2012 (17) fastställs genomförandet av Rotterdamkonventionen om förhandsgodkännande sedan information lämnats om vissa farliga kemikalier och bekämpningsmedel i internationell handel, varigenom det krävs särskilt godkännande från ett land före export av en produkt innehållande giftiga kemikalier. Ytterligare insatser i arbetet med att hålla produkter som inte uppfyller kraven borta från EU:s marknad identifierades som en prioritering i kommissionens meddelande av den 28 oktober 2015. Trots förbud på unionsnivå och nationell nivå och befintliga bestämmelser kommer asbest fortfarande in på den europeiska marknaden (18). Så länge asbest produceras och marknadsförs lagligt globalt finns det alltid en risk att asbest kommer in på EU:s inre marknad.

AB. Gedigna register över personer som tidigare varit eller för närvarande är exponerade för asbest är viktigt för att säkerställa hälsokontroll och underlätta erkännande av arbetssjukdomar, varvid samtidigt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 ska följas (19). Medlemsstaterna har olika sätt att organisera sina nationella socialförsäkringssystem när det gäller arbetsrelaterade skador eller sjukdomar, däribland sett till kollektivavtalens kompletterande roll. Principerna bakom dessa system och arbetsmarknadens parters oberoende behöver respekteras.

AC. I sitt yttrande av den 18 februari 2015Ett asbestfritt EU fastställer Europeiska ekonomiska och sociala kommittén att man på medlemsstatsnivå bör se till att samtliga fall av asbestos, mesoteliom och andra besläktade sjukdomar registreras genom systematisk insamling av uppgifter om asbestrelaterade sjukdomar, antingen de sammanhänger med de sjukdomsdrabbades yrkesutövning eller inte, att lungsäcksförtjockningar (pleural plaques) klassificeras och officiellt registreras som en asbestrelaterad sjukdom, att en tillförlitlig kartläggning av förekomsten av asbest genomförs med hjälp av särskilda övervakningscentrum för ändamålet, samt att sjukvårdspersonalen måste få lämplig utbildning så att den kan ställa säkra diagnoser.

AD. Den gällande lagstiftningen i vissa medlemsstater ålägger endast ägare eller förvaltare av byggnader som innehåller asbest vissa skyldigheter när de börjar använda byggnaden eller avser att påbörja rivningen av den, och inte när de säljer en byggnad som är utrustad med produkter som innehåller asbest.

Europeisk strategi för sanering av all asbest

1. Europaparlamentet påpekar att säker asbestsanering är ett exempel på det som sägs i artikel 168.1 i EUF-fördraget, nämligen att principen om hälsa behöver tillämpas inom alla politikområden, då det har ett direkt samband med följande nytillkomna eller kommande initiativ inom unionspolitiken, nämligen unionens nya ram för hälsa och säkerhet, den gröna given med renoveringsvågen, Next Generation EU och den fleråriga budgetplanen, Europas plan mot cancer, EU:s avfallsstrategi och paketet för den cirkulära ekonomin. Parlamentet betonar att försiktighetsprincipen bör tillämpas fullt ut vid behandling av asbestavfall. Parlamentet uppmanar kommissionen att föreslå en motsvarande ändring av unionens relevanta avfallslagstiftning.

2. Europaparlamentet understryker att säker asbestsanering är en svår och brådskande uppgift och uppmanar än en gång till en allomfattande och integrerad strategi där flera olika politikområden sammanförs. Parlamentet betonar att säkra arbetsförhållanden bör prioriteras högst.

3. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en europeisk strategi för sanering av all asbest, med följande inslag: a) En europeisk ram för nationella strategier för säker sanering av all asbest i medlemsstaterna som bör inkludera ett lagstiftningsförslag om införande av miniminormer för offentligt tillgängliga nationella asbestregister. b) Ett förslag om uppdatering av direktiv 2009/148/EG för att unionens arbetarskyddsåtgärder mot asbesthotet ska få ökad kraft och för att vi inte ska få en ny våg av asbestoffer i samband med renoveringsvågen. c) Ett lagstiftningsförslag om i) erkännande av arbetssjukdomar, bland annat alla kända asbestrelaterade sjukdomar, med miniminormer för erkännandeförfarandena, och ii) miniminormer för ersättning till offren för asbestrelaterade arbetssjukdomar. d) Ett förslag om uppdatering av direktiv 2010/31/EU, så att det införs ett krav på obligatorisk asbestundersökning med därpå följande sanering av asbest och andra farliga ämnen innan renoveringsarbeten kan påbörjas, av omsorg om skyddet av byggarbetares hälsa. e) Ett lagstiftningsförslag där det tas hänsyn dels till befintliga nationella föreskrifter, dels till en konsekvensbedömning av de effektivaste modellerna för obligatorisk asbestundersökning av byggnader, som går ut på att en professionell enhet med lämpliga kvalifikationer och tillstånd gör en ytdiagnos av asbestförekomsten innan byggnaderna säljs eller hyrs ut, och om införande av asbestintyg för byggnader som uppförts före 2005 eller före året för det nationella asbestförbudet.

4. Europaparlamentet konstaterar att allomfattande saneringsstrategier kommer att få ekonomiska och administrativa konsekvenser för fastighetsägare, offentliga myndigheter och företag, särskilt små och medelstora företag, bland dem också mikroföretagen, och leda till en tung arbetsbörda för certifieringsorganen. Parlamentet betonar därför att det bör medges lämpliga övergångsperioder och ges lämpligt lagstiftningsstöd och ekonomiskt stöd.

5. Europaparlamentet understryker behovet av att sätta in varje finansieringsmekanism som finns tillgänglig på unionsnivå och medlemsstatsnivå, och framhåller att kommissionen redan har gjort klart att medlemsstaterna kan avsätta medel från de europeiska struktur- och investeringsfonderna (ESI-fonderna) till hantering och sanering av asbest ( 20 ) . Parlamentet uppmanar här till insats av ESI-medel för att asbestundersökningar samt mätning, sanering och säker avfallshantering ska bli mera pålitliga och gå snabbare, såsom det förutsätts i målen för de relevanta nationella eller regionala programmen. Parlamentet betonar den avgörande betydelsen av stöd till forskning och utveckling, särskilt när det handlar om att utveckla och förbättra möjligheterna för arbetarskyddsteknik att komma ut på marknaden, bland annat i form av system för mätning av och varning för asbest i realtid, samt kostnadseffektiva metoder och teknikformer för inert konvertering av asbest. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att använda alla verktyg för att stödja investeringar i hållbar behandlingsteknik, däribland genom särskilda viktiga projekt av gemensamt europeiskt intresse.

6. Europaparlamentet betonar att unionens anslag med stöd av den europeiska renoveringsvågen bör vara förbehållna för mottagare som rättar sig efter unionslagstiftning och nationell lagstiftning om skydd av arbetstagare mot asbest. Parlamentet efterlyser ett system som säkerställer att unionsmedel återkrävs från stödmottagare som ertappats med att inte följa unionens regler eller nationella regler för skydd av arbetstagare från asbest.

7. Europaparlamentet uppmanar till förstärkning av Europeiska arbetsmiljöbyrån, för att vi ska få effektiva verktyg, exempelvis tekniskt och vetenskapligt stöd, som kan förbättra det förebyggande arbetet, bättre övervaka registreringen av arbetsplatser där asbest förekommer och spårningen av arbetstagare som har eller kan ha varit i kontakt med asbest, samt förbättra den utbildning och skyddsutrustning som tillhandahålls till arbetstagare. Parlamentet vill att det som ett led i Europeiska arbetsmiljöbyråns verksamhet inrättas en europeisk plattform där det förevisas sådan god praxis för asbestsanering och säkert bortskaffande av asbest som redan förverkligats i flera medlemsstater och ordnas med utbyte av sådan god praxis.

8. Europaparlamentet påminner om att yrkesinspektionsverken har mycket stor betydelse för förebyggandet och övervakningen av asbestexponering, och att de även bidrar till att förbättra sakkunskapen och informationstillhandahållandet på företagsnivå. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att anställa flera yrkesinspektörer, förbättra yrkesinspektionsverkens och inspektionernas kvalitet samt att oftare utföra inspektioner. Parlamentet anser att EU och medlemsstaterna bör gå åtskilligt längre än till Internationella arbetsorganisationens (ILO) minimimål om en yrkesinspektör per 10 000 arbetare. Parlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att påföra effektiva, proportionella och avskräckande påföljder för företag som inte fullgör sina skyldigheter, framför allt på arbetsmiljöns område.

9. Europaparlamentet anser att det finns ett akut behov av effektiv tillgång till rättslig prövning och ersättning för alla hälsoskador, inte bara ångestrelaterade, för alla asbestoffer. Parlamentet understryker att alla sjukvårdskostnader som föranletts av asbestexponering bör täckas av arbetsgivarna om de inte har vidtagit alla lämpliga åtgärder och gjort ansträngningar inom ramen för sina resurser för att förhindra exponering. Parlamentet uppmanar kommissionen att undersöka om det behöver lagstiftas om inrättande av en generell ordning för ersättningsansvar för diffus förorening, i syfte att ge ersättning till offren för alla skador från diffus förorening, inklusive sådana orsakade av asbest.

Ett europeiskt ramdirektiv om nationella strategier för asbestsanering

10. Europaparlamentet välkomnar renoveringsvågen där det eftersträvas att 35 miljoner byggnader ska renoveras fram till 2030. Parlamentet instämmer med meddelandets åsikt om att särskild uppmärksamhet bör ägnas åt skydd mot asbestexponering för arbetstagare som renoverar gamla byggnader och ingriper i räddningsinsatser.

11. Europaparlamentet betonar att bättre förebyggande åtgärder och riskhantering av asbestrelaterade risker kräver tillgång till relevant information som är anpassad efter de direkt berördas behov.

12. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stödja spridningen av information om de olika systemen för ett säkert och ordnat saneringsarbete eller bortskaffande av asbestprodukter baserat på bästa tillgängliga teknik.

13. Europaparlamentet understryker att risker som är förknippade med att befolkningsgrupper exponeras för naturligt förekommande asbestmaterial också är ett område där det behövs information.

14. Europaparlamentet vidhåller att alla unionsinitiativ till stöd för energirenovering bör vara socialt rättvisa och bör innefatta åtgärder för skydd av hälsan såväl för personer som vistas i byggnaderna som för arbetstagare, och även handla om identifiering av byggnader där asbest förekommer, för att sanering av asbest och andra farliga material ska kunna ske under betryggande former.

15. Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att säkerställa att tillgång till drägliga, överkomligt prissatta och hälsosamma bostäder är en av hörnstenarna i pelarens handlingsplan.

16. Europaparlamentet välkomnar att åtskilliga medlemsstater och regioner i dagens läge har ambitiösa planer för asbestsanering i den bebyggda miljön med tydliga tidsgränser, däribland Nederländerna, Polen och Flandern.

17. Europaparlamentet uppmanar än en gång kommissionen att lägga fram en rättslig ram för bedömning, i samråd med relevanta berörda parter, bland dem också arbetsmarknadens parter, av all asbest som finns i medlemsstaternas byggnader och infrastruktur och att göra en uppskattning av de respektive kostnaderna i varje medlemsstat för säker sanering av denna asbest.

18. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett förslag till ett ramdirektiv med föreskrifter om att medlemsstaterna ska utarbeta nationella planer för asbestsanering med tydliga och realistiska tidsgränser och med prioriteringar och mellanliggande mål samt stadganden om upptäckt och registrering av asbest, finansiering och stöd till bostadsägare och små och medelstora företag, åtgärder i enlighet med direktiv 2009/148/EG om skydd för arbetstagare mot risken för asbestexponering, jämte säkert bortskaffande av asbest för att asbesten inte ska komma in i materialåtervinningsprocesser.

19. Europaparlamentet vidhåller att det behövs långsiktig epidemiologisk övervakning för bedömning av de vidtagna åtgärdernas ändamålsenlighet. Parlamentet framhåller att mesoteliom är en sjukdom vars största riskfaktor är asbest och att antalet diagnostiserade mesoteliom är en relevant indikator för epidemiologisk övervakning. Parlamentet vill därför att det ska bli obligatoriskt att rapportera mesoteliom till behöriga myndigheter.

20. Europaparlamentet påpekar att icke arbetsrelaterad exponering för asbest enligt aktuella studier kan förklara runt 20 procent av fallen av mesoteliom i industrialiserade länder ( 21 )

21. Europaparlamentet påminner om den förväntade ökningen av byggnadsarbeten med tanke på renoveringsvågen som kommer att medföra ökad exponering för asbestfibrer på arbetsplatser och i miljön, och understryker behovet av att ersätta asbest med energieffektiva material i samband med renoveringsvågen.

22. Europaparlamentet uppmanar än en gång till att det inrättas offentliga nationella asbestregister. Parlamentet uppmanar kommissionen att, såsom en del av förslaget till ett ramdirektiv, införa miniminormer för offentligt tillgängliga digitala nationella register över asbest och andra farliga ämnen i offentligägda och privatägda byggnader. Parlamentet betonar att register över asbest bör kunna samköras med databaser och sådana register som registren över energieffektivitet och fyllas på via gemensamma verktyg (såsom byggnadsrenoveringspass), varvid förordning (EU) 2016/679 ska följas.

23. Environmental Protection Agency ) ( 22 ). Europaparlamentet uppmanar Europeiska miljöbyrån att forska mera om förekomsten av asbest i floder och deras bifloder och dess effekter på växtlighet och vilda djur, efter modell av den forskning som utförts av Förenta staternas miljövårdsverk (

24. Europaparlamentet betonar att man i alla medlemsstater bör övervaka och mäta bakgrundskoncentrationerna av asbest i atmosfären, att informationen om detta bör göras tillgänglig och att gränsvärden bör införas för asbestexponering i boendemiljön.

25. Europaparlamentet noterar Världshälsoorganisationens (WHO) rekommendationer från 2017 ( 23 ) där det står att asbestfibrer inte behöver tas med i bilaga I till rådets direktiv 98/83/EG ( 24 ) och där slutsatsen blir att asbestfibrer i dricksvatten inte inger några farhågor ur hälsosynvinkel. Parlamentet påminner om att italienska forskare i en studie har aktualiserat den viktiga frågan om huruvida intag av vatten som innehåller asbestfibrer ökar risken för magcancer och kolorektal cancer ( 25 ) . Parlamentet betonar att potentiella asbestrelaterade sjukdomar som möjligen orsakats av intag av vatten som innehåller sådana fibrer från asbeströr skulle kunna ge sig till känna först efter flera årtionden. Parlamentet betonar att, även om den italienska analysen i sig inte är tillräcklig för att man i detta skede ska kunna dra en definitiv slutsats om kopplingen mellan intag av asbest via dricksvatten och uppkomsten av cancersjukdomar i mag-tarmkanalen, bör försiktighetsprincipen tillämpas, med tanke på den osäkerhet som råder, och anser att mer forskning behövs i denna viktiga fråga. Parlamentet uppmanar därför medlemsstaterna att utföra regelbundna kontroller av kvaliteten på det vatten som används för uttag av dricksvatten, och att vidta nödvändiga förebyggande och riskreducerande åtgärder i händelse av att det föreligger risk för människors hälsa.

26. Europaparlamentet oroas över tillståndet för det europeiska dricksvattennätet och förekomsten av asbestcementrör, som i takt med att de försämras släpper ifrån sig asbestfibrer i vattnet. Parlamentet påminner vidare om att asbestcementrör enligt WHOs rekommendationer inte längre bör användas eller godkännas för dricksvatten ( 26 ) . Parlamentet anser att en övergripande plan för renovering och asbestsanering av det europeiska dricksvattennätet bör upprättas och genomföras inom ramen för den europeiska strategin för utplåning av all asbest och genom den europeiska återhämtningsplanen och medlemsstaternas egna planer.

Uppdatering av direktiv 2009/148/EG om skydd för arbetstagare mot risker vid exponering för asbest i arbetet

27. Europaparlamentet påminner om att asbest fortfarande är en av de största utmaningarna på arbetsmiljöområdet och att 125 miljoner människor världen över har exponerats för asbest på arbetsplatsen ( 27 ) , trots att hälsoriskerna har varit kända i årtionden.

28. Europaparlamentet påpekar att omkring 250 000 människor i hela världen dör varje år till följd av asbestexponering ( 28 ) . Parlamentet påpekar att dödligheten till följd av sjukdomar som är knutna till exponeringen asbestfibrer till och med har ökat under de senaste åren.

29. Europaparlamentet uppmanar kommissionen dels att uppdatera direktiv 2009/148/EG, med hänsyn tagen till nyaste vetenskapliga kunskaper och teknikens senaste utveckling, och därvid även utvärdera olika typer av asbestfibrer och deras skadliga effekter på hälsan, dels att inleda samrådsprocessen för att uppdatera direktivets förteckning över fibrösa silikat, och därvid överväga att ta med riebeckit, winchit, richterit, fluoro-edenit och erionit i förteckningen som redan innehåller aktinolit, antofyllit, tremolit och grunerit.

30. Europaparlamentet understryker att direktiv 2009/148/EG gäller alla verksamheter där arbetstagare under sitt arbete är eller kan bli exponerade för damm från asbest eller asbesthaltiga material. Parlamentet efterlyser skärpta bestämmelser till skydd för alla arbetstagare på platser där det asbestsaneras, inklusive arbetstagare som kommer till en arbetsplats efter saneringen. Parlamentet efterlyser starkare tonvikt på behovet av att inkludera samtliga riskutsatta yrken, däribland renoverings- och rivningsarbetare, avfallshanterare, gruvarbetare och brandpersonal, i det nationella genomförandet av detta direktiv.

31. Europaparlamentet oroar sig över konstaterandena vid och rekommendationerna från vetenskaplig medicinsk forskning på sista tiden, nämligen att det inte finns något lägsta gränsvärde under vilket halter av asbestfibrer i luften är ofarliga ( 29 ) . Parlamentet anser här att inga undantag från skyddsåtgärderna i direktiv 2009/148/EG kan motiveras med hänvisning till det yrkeshygieniska gränsvärdet. Parlamentet vill att direktiv 2009/148/EG helt ska återspegla principen om att lämpliga personliga skyddsåtgärder alltid bör vidtas vid verksamheter där arbetstagare under sitt arbete exponeras eller kan komma att exponeras för damm från asbest eller asbesthaltiga material. Parlamentet anser att man vid riskbedömningen bör beakta att icke spröda asbesthaltiga material är farliga. Parlamentet vill att det görs en individuell riskbedömning av det planerade arbetsförloppet så att man kan avgöra vilka skyddsåtgärder som krävs.

32. Europaparlamentet vidhåller att sanering och bortskaffande av asbesthaltiga delar och material under betryggande former måste prioriteras, eftersom reparation, underhåll, inkapsling eller förseglad kapsling bara leder till att saneringen uppskjuts så att riskerna för de boende och för arbetstagarna kvarstår i åratal. Parlamentet vill ha ett förbud mot inkapsling och förseglad kapsling av asbesthaltiga material som det är tekniskt möjligt att sanera. Parlamentet vidhåller att man bör undvika att det här förbudet försätter de minst bemedlade hushållen i en situation där de inte har råd med nödvändig renovering. Parlamentet betonar därför att det behövs lämpliga stödåtgärder. Parlamentet vidhåller betydelsen av att asbesthaltiga strukturer som inte kan avlägsnas på kort sikt (såsom betongväggar i byggnader) utpekas, registreras och övervakas regelbundet.

33. Europaparlamentet uppmuntrar till synergier med den databas upprättad av Echa för att samla information och öka kunskapen om ämnen som inger betänkligheter i produkter, och i produkter när de blir till avfall.

34. Europaparlamentet påminner om arbetarskyddslagstiftningens grundläggande princip, i kontexten hälsa och säkerhet i arbetet, om att den mest moderna tekniken alltid måste användas för att nivån på skyddet ska bli högsta möjliga. Parlamentet vill ha skärpta tekniska minimikrav för att halterna av asbestfibrer i luften ska bli så låga som tekniskt möjligt, bland annat med hjälp av dammskydd och dammbortsugning vid källan, kontinuerlig sedimentering och olika saneringsmetoder. Parlamentet efterlyser minimikrav för tryckskillnaden mellan avspärrade saneringsområden med asbest och deras omgivning, samt friskluftstillförsel och HEPA-filter.

35. Europaparlamentet betonar att de tekniska minimikraven måste uppdateras så att de innehåller sådana föreskrifter att det går att hålla jämna steg med den tekniska utvecklingen. Parlamentet betonar att obligatorisk användning av robotar och annan avancerad teknik bör utredas ytterligare, däribland genom forskning och ett mer systematiskt utbyte av bästa praxis mellan medlemsstaterna för att kontinuerligt utarbeta nya standarder för skydd av arbetstagares hälsa och säkerhet. Parlamentet noterar att optisk mikroskopi inte är den senaste tillgängliga tekniken för att räkna asbestfibrer i andningsluften och att överföringselektronmikroskop är mer känsliga och gör det möjligt att urskilja och räkna asbestfibrer. Parlamentet uppmanar till att överföringselektronmikroskop eller liknande avancerade metoder för fiberräkning används närhelst så är möjligt.

36. Europaparlamentet påminner om att provtagningen måste vara representativ för arbetstagarens individuella exponering, vilket innebär att prov måste tas i situationer som representativt och realistiskt återger arbetstagarnas exponering för asbestdamm genom upprepad mätning med jämna mellanrum under de olika arbetsmomenten. Parlamentet anser att om provtagningen inte kan bli representativ för den enskilde arbetstagarens personliga exponering, bör alla lämpliga skyddsåtgärder tillämpas.

37. Europaparlamentet anser att anmälan bör innefatta allt som ingår i bilaga II, såsom uppgifter om på vilka områden arbetet kommer att utföras, vilken utrustning som kommer att användas för skydd och dekontaminering av arbetstagare samt en plan för bortskaffandet av avfall. Parlamentet anser att nationella behöriga myndigheter bör lagra uppgifterna i minst 40 år.

38. Europaparlamentet vidhåller att arbetsgivarna, särskilt små och medelstora företag, inklusive mikroföretag, behöver tillräckligt och fokuserat administrativt stöd för att kunna genomföra skyddsåtgärder och uppfylla anmälningskrav, så att det inte uppstår situationer där lagen inte följs. Parlamentet framhåller att man med hjälp av standardiserade processer för verksamheter med asbestmaterial skulle kunna bidra till lägre nivåer av asbestfiberdamm och mindre kostnader för dessa verksamheter, samt göra det lättare att uppfylla anmälningskraven.

39. Europaparlamentet konstaterar att unionens nuvarande miniminorm för yrkeshygieniskt gränsvärde för asbest är 100 000 fibrer per m 3 (0,1 fibrer/cm 3 ), och att flertalet medlemsstater tillämpar den aktuella miniminormen. Parlamentet framhåller att vissa medlemsstater av arbetarskyddsskäl tillämpar mycket lägre yrkeshygieniska gränsvärden. Till exempel Nederländerna har ett yrkeshygieniskt gränsvärde på 2 000 fibrer/m 3 (0,002 fibrer/cm 3 ).

40. Europaparlamentet understryker att ledande medicinska forskare från Internationella arbetsmiljökommissionen kommit fram till att gränsvärdena för exponering inte erbjuder något ordentligt skydd mot cancer och föreslår ett yrkeshygieniskt gränsvärde på 1 000 fibrer/m 3 (0,001 fibrer/cm 3 ). Parlamentet välkomnar kommissionens åtagande om att under 2022 lägga fram ett lagstiftningsförslag om ytterligare minskning av arbetstagares exponering för asbest, och uppmanar kommissionen att prioritera en uppdatering av dessa gränsvärden för exponering, vilka bör fastställas till 0,001 fibrer/cm 3 (1 000 fibrer/m 3 ). Därvid gäller det för kommissionen att beakta rekommendationerna från olika berörda parter och först samråda med rådgivande kommittén för arbetsmiljöfrågor. Parlamentet betonar att det behövs en lämplig övergångsperiod för att genomföra den nya metodiken och de nya gränsvärdena för exponering.

41. Europaparlamentet framhåller att arbetsgivare, men också ägare, huvudentreprenörer och upphandlande myndigheter som beställer arbete bör åläggas göra en asbestdiagnos innan några arbeten påbörjas i byggnader, ombord på fartyg och luftfarkoster samt på utrustning eller produkter. Parlamentet kräver att en kvalificerad och certifierad verksamhetsidkare utför en heltäckande undersökning för att upptäcka förekomst av asbesthaltiga material innan arbete påbörjas i fastigheter som byggts före 2005 eller före året för ett likvärdigt nationellt asbestförbud, beroende på vilket som kom tidigare. Parlamentet anser att undersökningarna alltid bör innefatta en diagnos anpassad efter den specifika arbetsplatsen och att antingen förekomsten eller frånvaron av asbest ska anges i en rapport, varvid i förekommande fall typen av asbestfiber ska anges och en detaljerad beskrivning ges av föroreningens karaktär, den exakta platsen för den och en uppskattning av kvantiteterna. Parlamentet anser att kraven i artikel 14 i direktiv 2009/148/EG bör utökas med att bilagan till direktivet byggs ut med krav på minimilängd för utbildningen, som ska bekräftas med en examen och anpassas efter de olika typerna av arbete. Parlamentet understryker i detta sammanhang behovet av en sammanhängande metodik för riskbedömning för att säkerställa lika villkor i unionen och undvika fragmentering av den inre marknaden.

42. Europaparlamentet oroar sig över att medlemsstaterna fortfarande har högst olika krav på utbildningen och certifieringen av den, vilket innebär en stor hälso- och säkerhetsrisk i samband med arbetstagares gränsöverskridande rörlighet. Parlamentet efterlyser en ny bilaga till direktiv 2009/148/EG med obligatoriska minimikrav för utbildning för dem som ska arbeta med asbest, bland annat särskilda krav för arbetstagarna i företag som specialiserat sig på asbestsanering samt för arbetstagare som kan komma i kontakt med asbesthaltiga material i sitt arbete. Parlamentet anser att kraven i artikel 14 i direktiv 2009/148/EG bör utökas med att bilagan till direktivet byggs ut med krav på minimilängd för utbildningen för respektive typ av arbete, lämplig dokumentation av sådan utbildning och uppgifter om med vilka regelbundna mellanrum en enskild arbetstagare måste delta i utbildningen.

Erkännande av och ersättning för asbestrelaterade sjukdomar

43. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att uppdatera sin rekommendation av den 19 september 2003 om den europeiska förteckningen över arbetssjukdomar ( 30 ) till att omfatta senaste medicinvetenskapliga rön om arbetssjukdomar, särskilt när det gäller asbestrelaterade sjukdomar.

44. Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att göra förfarandena för erkännande lättare genom att tillämpa omvänd bevisbörda, framför allt om de nationella registren över personer som arbetat med asbest upprättats helt nyligen, och att fastställa lämplig ersättning till arbetstagare som lider av asbestrelaterade sjukdomar.

45. Europaparlamentet påpekar att fri rörlighet gör asbestrelaterade sjukdomar till en gränsöverskridande utmaning och att den roll som mobila arbetstagare har därför bör beaktas särskilt i detta avseende. Parlamentet erinrar om att arbetssjukdomar, och arbetsrelaterade hälsorisker alltid har en koppling till något visst yrke eller någon viss yrkesverksamhet, arbetsplats eller tidpunkt. Parlamentet uppmanar kommissionen att, efter samråd med arbetsmarknadens parter och på grundval av artikel 153.1 a och b i EUF-fördraget, lägga fram ett förslag till direktiv om unionens miniminormer för erkännande av och ersättning för arbetssjukdomar, bland dem också asbestrelaterade sjukdomar.

46. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett förslag om att medlemsstaterna ska inrätta en nationell instans eller en ombudsperson för att hjälpa offer för arbetssjukdomar, och i synnerhet asbestrelaterade sjukdomar, som har en lång latenstid, med att få dessa sjukdomar erkända. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att stödja grundandet av patientföreningar och fackliga arbetsgrupper för offren för asbestrelaterade sjukdomar och deras anhöriga och håller fast vid att samråd måste bedrivas med dessa föreningar för att det ska gå enklare och lättare att få sjukdomarna erkända. Parlamentet uppmanar till ökade nationella anslag för ersättning till offer för asbestrelaterade sjukdomar, för att säkerställa tillräcklig täckning av de direkta, indirekta och mänskliga sjukdomskostnaderna.

47. Europaparlamentet påminner om att synergismen mellan rökning och asbestexponering avsevärt ökar risken att utveckla lungcancer. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att erbjuda alla arbetstagare som exponeras för asbest ett rökavvänjningsprogram. Parlamentet upprepar att rökning aldrig får vara ett skäl att inte erkänna en arbetstagares asbestrelaterade arbetssjukdom, eller förvägra arbetstagaren ersättning för sjukdomen och medicinsk behandling av den.

48. Europaparlamentet efterlyser en bättre bedömning av riskerna kopplade till icke-arbetsrelaterad sekundär exponering, särskilt för familjemedlemmar som bor på samma ställe som asbestarbetare. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att underlätta erkännande av och ersättning till dokumenterade offer för sekundär exponering genom icke-arbetsrelaterad kontakt med asbest, och att använda sig av bästa praxis från sådana medlemsstater som Danmark. Parlamentet upprepar att sekundär exponering också är en jämställdhetsfråga.

49. Europaparlamentet betonar att det finns olika typer av icke-arbetsrelaterad asbestexponering som kan få betydande effekter för människors hälsa, till exempel exponering som är sekundär till yrkesexponering (bland annat exponering för asbestdamm som arbetstagare oavsiktligt tagit med sig hem), i hemmet (exempelvis hushållsföremål som innehåller asbest) eller i omgivningen (exempelvis material som finns i industribyggnader och industrianläggningar).

50. Europaparlamentet betonar att kvinnor som utsätts för asbestrelaterade risker är särskilt sårbara för vissa typer av asbestexponering . Parlamentet vill att jämställdhetsperspektivet ska erkännas bättre i alla arbetsmiljöfrågor och integreras i medlemsstaternas alla lagstiftningsinstrument och andra instrument, för att inga könsfördomar ska påverka arbetet med att spåra, känna igen och behandla asbestrelaterade sjukdomar eller att bedöma en sjukdom såsom arbetsrelaterad, med de stora konsekvenser detta har för nivån på ersättningen till offren. Parlamentet vill att man vid sjukdomsdiagnostisering ska ta ökad hänsyn till att arbete med städning och rengöring kan vara en riskfaktor. Parlamentet vill att riskerna ska bedömas bättre och exponeringen ska identifieras bättre för personer som arbetar med städning och rengöring, särskilt kvinnor, liksom för personer som utför obetalt hushållsarbete, till exempel rengöring av asbestkontaminerade produkter.

51. Parlamentet betonar att principen om att förorenaren måste betala bör beaktas i så stor utsträckning som möjligt vid fördelningen av kostnaderna för asbestsanering.

Asbestundersökning före energirenoveringsarbeten och försäljning eller uthyrning av en byggnad

52. Europaparlamentet erinrar om att skäl 14 i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/844 ( 31 ) om ändring av direktiv 2010/31/EU innehåller en uppmaning till medlemsstaterna att stödja förbättringar av befintliga byggnaders energiprestanda, bland annat genom asbestsanering och avlägsnande av andra skadliga ämnen, genom att olagligt avlägsnande av skadliga ämnen förhindras och genom att underlätta efterlevnaden av befintlig lagstiftning.

53. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett förslag om ändring av artikel 7 i direktiv 2010/31/EU inom ramen för renoveringsvågen och införa krav på obligatorisk undersökning, registrering och sanering av asbest och andra farliga ämnen innan några renoveringsarbeten kan påbörjas, samtidigt som man beaktar artikel 153.1 a i EUF-fördraget om förbättringar, särskilt av arbetsmiljön, för att skydda arbetstagarnas hälsa och säkerhet.

54. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett lagstiftningsförslag där det tas hänsyn dels till befintliga nationella föreskrifter, dels till en konsekvensbedömning av de effektivaste modellerna för obligatorisk asbestundersökning av byggnader, som ska gå ut på att en professionell enhet med lämpliga kvalifikationer och tillstånd gör en ytdiagnos av asbestförekomsten innan byggnaderna säljs eller hyrs ut, och om införande av asbestintyg för byggnader som uppförts före 2005 eller före året för det nationella asbestförbudet. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett lagstiftningsförslag om obligatorisk asbestundersökning av byggnader före försäljning eller uthyrning av dem, och om införande av asbestintyg för byggnader som uppförts före 2005 eller före året för det nationella asbestförbudet, beroende på vilket som kommit först.

55. Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att anta skyddsåtgärder för hyresgäster om asbest påträffas före energirenoveringsarbeten. Parlamentet framhåller att det inte bör vara hyresgästerna som ska betala undersöknings- och saneringskostnaderna. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till hyresgästerna får fullständiga upplysningar om asbest i byggnader och att de får ta del av asbestintyget.

Unionen som världsledande mot asbest

56. Europaparlamentet välkomnar rådets slutsatser av den 12 mars 2021 där det betonas att den nationella kapaciteten för marknadskontroll och tullmyndigheternas roll behöver stärkas. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att stärka kontrollerna och marknadskontrollen och att samarbeta med andra medlemsstaters gräns- och tullmyndigheter för att förebygga att olagliga asbesthaltiga byggnadsmaterial kommer in på den inre marknaden. Parlamentet betonar vikten av stöd till och utveckling av hållbara lösningar för upphuggning av fartyg inom unionen på ett sätt som motsvarar den nya handlingsplanen för den cirkulära ekonomin, för att inte hälsan hos dem som arbetar med upphuggningen ska ta skada till följd av asbestexponering. Parlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa strikta normer för skyddet av arbetstagare mot asbestexponering vid anläggningar som är belägna i tredjeländer, arbetar med att materialåtervinna fartyg och godkänts av unionen. Parlamentet uppmanar kommissionen att inleda en undersökning för kartläggning av omfånget på den olagliga importen av asbesthaltiga produkter och material till unionen och att göra ett utkast till vilka åtgärder som skulle kunna vidtas för att skärpa marknadskontrollen, till exempel att begränsa tillträdet till hamnar, hamnanläggningar och tillfällig lagring i unionen för fartyg som fraktar asbesthaltiga produkter eller material i transittrafik.

57. Europaparlamentet uppmanar EU att högprioritera dels införandet av krysotil i bilaga III till Rotterdamkonventionen, dels ett världsomfattande förbud mot asbest. Parlamentet uppmanar EU att samarbeta med internationella organisationer för att ta fram instrument som stämplar asbestmarknaden som en handel med gift. Parlamentet uppmanar EU att införliva kampen mot asbest och asbestrelaterade sjukdomar i EU:s externa politik. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att öka sitt stöd, däribland ekonomiskt, till globala aktörer som arbetar mot asbest och asbestrelaterade sjukdomar, däribland WHO. Parlamentet fördömer ekonomiska investeringar i globala asbestindustrier.

58. Europaparlamentet påminner om att en tredjedel av alla människor i WHO:s Europaregion bor i länder som ännu inte har förbjudit användningen av alla former av asbest ( 32 ) . Parlamentet påpekar att 16 europeiska länder fortfarande använder asbest, främst som byggmaterial, och fortsätter att producera och exportera asbest.

Finansiella aspekter

59. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att bedöma de ekonomiska konsekvenserna av parlamentets begäran i enlighet med punkterna 17 och 18 i denna resolution och led 3 i bilaga I.

o

o o

60. Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution och bifogade rekommendationer till kommissionen och rådet.

(1) EUT L 330, 16.12.2009, s. 28.

(2) EUT L 153, 18.6.2010, s. 13.

(3) EGT L 183, 29.6.1989, s. 1.

(4) EUT L 158, 30.4.2004, s. 50.

(5) EUT C 36, 29.1.2016, s. 102.

(6) Antagna texter, P9_TA(2021)0074.

(7) Antagna texter, P9_TA(2020)0201.

(8) https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/BRIE/2016/581397/EPRS_BRI (2016)581397_EN.pdf

(9) https://www.who.int/news-room/fact-sheets/detail/asbestos-elimination-of-asbestos-related-diseases

(10) https://publications.iarc.fr/Book-And-Report-Series/Iarc-Monographs-On-The-Identification-Of-Carcinogenic-Hazards-To-Humans/Arsenic-Metals-Fibres-And-Dusts-2012

(11) Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 av den 18 december 2006 om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (Reach), inrättande av en europeisk kemikaliemyndighet, ändring av direktiv 1999/45/EG och upphävande av rådets förordning (EEG) nr 793/93 och kommissionens förordning (EG) nr 1488/94 samt rådets direktiv 76/769/EEG och kommissionens direktiv 91/155/EEG, 93/67/EEG, 93/105/EG och 2000/21/EG (EUT L 396, 30.12.2006, s. 1).

(12) Kommissionens förordning (EU) 2016/1005 av den 22 juni 2016 om ändring av bilaga XVII till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (Reach) vad gäller asbestfibrer (krysotil) (EUT L 165, 23.6.2016, s. 4).

(13) Understanding a Man-Made Epidemic: The Relation between Historical Asbestos Consumption and Mesothelioma Mortality in Belgium, Van den Borre, Laura & Deboosere, Patrick, Tijdschrift voor Sociale en Economische Geschiedenis, 2017.

(14) Environmental exposure to asbestos, from geology to mesothelioma, Bayram, Mehmeta; Bakan och Nur Dilekb, Current Opinion in Pulmonary Medicine, 2014.

(15) https://www.etui.org/sites/default/files/Web-executive%20summary-cancer-final.pdf

(16) Antagna texter, P9_TA(2020)0371.

(17) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 649/2012 av den 4 juli 2012 om export och import av farliga kemikalier (omarbetning) (EUT L 201, 27.7.2012, s. 60).

(18) http://www.ibasecretariat.org/alpha_ban_list.php; https://wits.worldbank.org/trade/comtrade/en/country/ALL/year/2019/tradeflow/Imports/partner/WLD/product/252400

(19) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv 95/46/EG (allmän dataskyddsförordning) (EUT L 119, 4.5.2016, s. 1).

(20) https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/E-8-2018-000862-ASW_EN.html

(21) The health impact of nonoccupational exposure to asbestos: what do we know? (från webbplatsen nih.gov)

(22) Washington State Department of Health (2009), Advisory for Swift Creek Naturally Occurring Asbestos. United States Environmental Protection Agency, Swift Creek (https://response.epa.gov/site/site_profile.aspx?site_id=3639).

(23) WHO:s regionala kontor för Europa, Samarbetsprojekt om dricksvattenparametrar ”Support to the revision of Annex I Council Directive 98/83/EC on the Quality of Water Intended for Human Consumption (Drinking Water Directive) Recommendations”, 2017.

(24) Rådets direktiv 98/83/EG av den 3 november 1998 om kvaliteten på dricksvatten (EGT L 330, 5.12.1998, s. 32).

(25) Agostino Di Ciaula, Valerio Gennaro. Rischio clinico da ingestione di fibre di amianto in acqua potabile. Epidemiologia&Prevenzione, https://epiprev.it/3608

(26) https://ec.europa.eu/environment/water/water-drink/pdf/20171215_EC_ project_report_final_corrected.pdf – point 13.1

(27) WHO, Asbestos: elimination of asbestos-related diseases 2018.

(28) Furuya, Sugio; Chimed-Ochir, Odgerel; Takahashi, Ken; David, Annette; Takala, Jukka. 2018. ”Global Asbestos Disaster”Int. J. Environ. Res. Public Health 15, no. 5: 1000. https://doi.org/10.3390/ijerph15051000

(29) ECHA, ECHA Scientific report for evaluation of limit values for asbestos at the workplace, 1 February 2021.

(30) Kommissionens rekommendation C(2003) 3297 av den 19 september 2003 om den europeiska förteckningen över arbetssjukdomar (EUT L 238, 25.9.2003, s. 28).

(31) Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/844 av den 30 maj 2018 om ändring av direktiv 2010/31/EU om byggnaders energiprestanda och av direktiv 2012/27/EU om energieffektivitet (EUT L 156, 19.6.2018, s. 75).

(32) https://www.euro.who.int/en/media-centre/sections/press-releases/2015/04/at-least-one-in-three-europeans-can-be-exposed-to-asbestos-at-work-and-in-the-environment