Rådets slutsatser

av den 26 november 2002

om ett konkurrenskraftigare företagsklimat

(2003/C 39/04)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD

1. ERINRAR OM

- slutsatserna från Europeiska rådet i Lissabon om strategin att senast 2010 göra Europeiska unionen till världens mest konkurrenskraftiga och dynamiska kunskapsbaserade ekonomi, med möjlighet till hållbar ekonomisk tillväxt med fler och bättre arbetstillfällen och en högre grad av social sammanhållning, samt den vidareutveckling av strategin som beslutats av Europeiska råden i Stockholm, Göteborg och Barcelona,

- slutsatserna från Europeiska rådet i Stockholm, varvid medlemsstaterna och kommissionen anmodades att förbättra kvaliteten på de statistikuppgifter som krävs för bänkmärkning och kommissionen dessutom uppmanades att överväga hur kvantitativa mål skall kunna användas inom företagspolitiken,

- att Europeiska rådet i Lissabon beslutade att införa en ny öppen samordningsmetod, som innebär att det vid behov skall fastställas kvantitativa och kvalitativa indikatorer och referensvärden, i jämförelse med de världsledande på området, vilka skall anpassas till behoven i olika medlemsstater och sektorer för att goda lösningar skall kunna jämföras,

- den europeiska stadgan för småföretag, där det krävs att bästa möjliga klimat för småföretag skall skapas,

- rådets beslut om ett flerårigt program för företag och företagaranda, särskilt för små och medelstora företag för 2001-2005,

2. VÄLKOMNAR

- kommissionens meddelande om bättre företagsklimat och arbetsdokument i ämnet från kommissionens avdelningar, vilka pekar på såväl framsteg som behov av ökade insatser på många områden inom företagspolitiken och även innehåller information om kandidatländerna samt indikatorer för hållbar utveckling,

- kommissionens avsikt att se över industripolitiken mot bakgrund av globaliseringen och den förestående utvidgningen,

- kommissionens avsikt att lägga fram en grönbok om företagaranda,

3. BETONAR

- behovet av att insatserna för att främja tillväxt och konkurrenskraft ökas för att Lissabonmålet skall uppfyllas och noterar samtidigt att nedgången i den ekonomiska tillväxten inte får dra uppmärksamheten från genomförandet av åtagandena enligt Lissabonstrategin,

- att strukturreformer och förbättring av ramvillkoren för företagen är av avgörande betydelse för tillväxten och att det är viktigt att öka allmänhetens medvetenhet i dessa frågor,

- att nödvändiga förbättringar av företagsklimatet kräver ytterligare insatser på lämplig nivå inom många olika områden som rör konkurrenskraft och noterar att villkoren för små och medelstora företag fortfarande är en synnerligen angelägen uppgift,

- behovet av att trygga de europeiska företagens konkurrenskraft genom lämplig balans mellan de tre grundförutsättningarna - sociala, ekonomiska och miljömässiga - för hållbar utveckling, och UNDERSTRYKER särskilt behovet av att inom alla politikområden utvärdera hur världsmarknaden påverkar konkurrenskraften,

- att en högre standard på bestämmelser och föreskrifter är avgörande för att Europeiska unionen ska bli mer konkurrenskraftig, samt att det är en viktig uppgift för gemenskapens institutioner och medlemsstaterna att förbättra regelverket,

- att erfarenheter av bästa metoder ytterligare kan förbättra medlemsstaternas prestanda,

4. ERKÄNNER

- de framsteg som gjorts med att utveckla en ram bestående av kvantitativa mål, som på frivillig grund kan fastställas av medlemsstaterna på de sju områden inom företagspolitiken som är avgörande för konkurrenskraften: företagaranda, bättre rättsliga och administrativa förutsättningar, tillgång till finansiering, tillgång till humankapital, spridning av innovationer och kunskap, tillgång till IKT samt öppna och väl fungerande marknader,

- att kvantitativa mål kan vara ett värdefullt bidrag för att uppnå konkreta mål och stärka koncentrationen och dynamiken inom företagspolitiken, samt noterar att de flesta medlemsstater ser ett behov av att fortsätta arbetet med sådana mål för att bygga vidare på de redan fastställda målen och ytterligare införliva dem i företagspolitiken,

5. UPPMANAR MEDLEMSSTATERNA ATT

- på frivillig grund vidareutveckla kvantitativa och kvalitativa mål på områden som de själva anser relevanta med tillbörlig hänsyn till strukturella skillnader,

- utveckla en mer systematisk spridning av de bästa metoderna inom företagspolitiken och att, när politiken utformas, ta hänsyn till fastställda bästa metoder med särskild betoning på de resultat som uppnåtts i projekt inom Best-förfarandet,

6. UPPMANAR KOMMISSIONEN ATT

- inta ett övergripande och strategiskt synsätt i konkurrensfrågor och koncentrera sitt arbete på de strukturella faktorerna för företagens konkurrenskraft inom alla sektorer,

- underlätta utbytet av de bästa metoderna i syfte att göra det möjligt för medlemsstaterna att på ett mer effektivt sätt lära sig av varandra,

- förbättra sin konkurrenspolitiska analys och i samband med detta beakta resultaten från andra rapporter och förfaranden när de kvantitativa målen utarbetas.

- med en rationell metod regelbundet rapportera till rådet om de framsteg som görs med de kvantitativa målen i syfte att bidra till en strategisk diskussion om konkurrensfrågor i rådet,

- fortsätta att ta med information om kandidatländerna i jämförande studier, så att det säkerställs att uppgifter kan jämföras mellan länderna,

7. UPPMANAR MEDLEMSSTATERNA OCH KOMMISSIONEN ATT

- ytterligare utveckla arbetet med att fastställa, bänkmärka och utbyta de bästa metoderna på företagspolitikens område inom hela Europeiska unionen och alla kandidatländerna,

- på frivillig grund fortsätta arbetet med kvantitativa och kvalitativa mål för att ytterligare integrera användningen av dem i företagspolitiken,

- diskutera den företagspolitik som utarbetats i medlemsstaterna och i samband med detta överväga möjligheterna av att anordna återkommande kontroll, utvärdering och inbördes utvärdering som ett sätt att lära av varandras erfarenheter på frivillig grund.