Yttrande från Regionkommittén om "Förslag till europaparlamentets och rådets rekommendation om europeiskt samarbete om kvalitetsbedömning inom skolutbildningen"

(2000/C 317/18)

BAKGRUND

"Förslag till Europaparlamentets och rådets rekommendation om europeiskt samarbete om kvalitetsbedömning inom skolutbildningen" (KOM(1999) 709 slutlig - 2000/0022 COD).

Rådets beslut av den 29 februari 2000 att i enlighet med artiklarna 149, 150 och 265.1 i EG fördraget rådfråga Regionkommittén i ärendet.

Presidiets beslut av den 2 juni 1999 att ge utskott 7 (utbildning, yrkesutbildning, kultur, ungdomsfrågor, idrott, medborgerliga rättigheter) i uppdrag att utarbeta detta yttrande.

Regionkommitténs yttrande av den 16 januari 1997 om "Lokala och regionala myndigheters roll i samarbetet mellan utbildningsinstitutioner och arbetsliv" (CdR 346/96 fin)(1).

Regionkommitténs yttrande av den 19 november 1997 om "Förslag till rådets rekommendation om europeiskt samarbete i fråga om kvalitetssäkring i högskoleutbildningen" (CdR 285/97 fin)(2).

Det yttrande (CdR 21/2000 rév.) som utskott 7 antog den 5 maj 2000. Föredragande var Else Købstrup, DK/ELDR.

Enligt artikel 149 i EG-fördraget kan gemenskapen bidra till utvecklingen av en utbildning av god kvalitet genom att främja samarbetet mellan medlemsstaterna och genom att vid behov stödja och komplettera deras insatser, samtidigt som gemenskapen fullt ut skall respektera medlemsstaternas ansvar för undervisningens innehåll och utbildningssystemens organisation samt medlemsstaternas kulturella och språkliga mångfald. Det är alltså inte fråga om någon form av harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning och administrativa bestämmelser.

Skolundervisning av god kvalitet är ett prioriterat område i medlemsstaterna. Rådet har vid ett flertal sammanträden, senast den 20 november 1997 i Bryssel, betonat betydelsen av denna fråga.

Kommissionen genomförde ett pilotprojekt om kvalitetsbedömning inom skolutbildningen åren 1997 och 1998 i samarbete med de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna samt Norge, Island och Liechtenstein. Syftet med pilotprojektet var att öka medvetenheten om behovet av självbedömning av undervisning som en förutsättning för kvalitetsutveckling. Vidare syftade pilotprojektet till att förbättra befintliga nationella förfaranden och tillföra kvalitetsbedömningen en europeisk dimension. Genom pilotprojektet identifierades ett antal metoder för självbedömning. Projektet bidrog även till utbytet av erfarenheter mellan skolor och över gränser.

Slutrapporten om kommissionens pilotprojekt om bedömning av skolor visade att flertalet deltagare i projektet hade utvecklat nya metoder för självbedömning och att både de nya bedömningsmetoderna och utbytet av erfarenheter mellan skolor och över gränser hade bidragit till utveckling och kompetenshöjning.

På konferensen i Prag i juni 1998 beslutade skolministrarna att uppmana kommissionen att inrätta en arbetsgrupp med nationella experter i syfte att identifiera ett antal kvalitetsindikatorer till stöd för utformningen av nationella bedömningsmodeller. Expertgruppen har nu utarbetat en förteckning över 16 kvalitetsindikatorer på grundval av följande tre kriterier: politisk relevans, jämförbarhet och uppgifternas tillförlitlighet.

På basis av ovannämnda förteckning över indikatorer har en europeisk rapport om kvalitet på undervisning utarbetats. Denna rapport skall läggas fram för skolministrarna i Bukarest i juni 2000.

Med beaktande av ovanstående antog Regionkommittén vid sin 34:e plenarsession den 14-15 juni 2000 (sammanträdet den 15 juni) enhälligt följande yttrande.

1. Regionkommitténs synpunkter

1.1. Först och främst vill Regionkommittén slå fast att syftet med bedömningsarbetet är att öka skolornas möjligheter till nyskapande, utveckling och kompetenshöjning. Den grundläggande tanken är således att utvärdering är en förutsättning för utveckling och kompetenshöjning, att ett framstegsinriktat resultat kräver engagemang från alla berörda parter samt att man genom öppenhet och dialog skapar tillit och trygghet snarare än rädsla för kontroll.

1.2. Regionkommittén stöder i princip kommissionens förslag till rekommendation om att stärka det europeiska samarbetet kring kvalitetsbedömning av skolundervisning. Regionkommittén anser att den europeiska dimensionen av bedömningen kan bestå i att man genom utbyte av erfarenheter drar fördel av ländernas och de lokala och regionala myndigheternas mångfald och på så sätt uppnår ökad utveckling och kompetens. Ett europeiskt bidrag på internationell nivå när det gäller utvärdering kan dessutom medverka till att bryta Amerikas, Kanadas och Japans dominans på området.

1.3. Regionkommittén betonar att skolutbildning i flertalet av EU:s medlemsstater faller inom de lokala och regionala myndigheternas behörighetsområde. De lokala och regionala myndigheterna spelar en avgörande roll både i samband med förskola, grundskola och ungdomsutbildning. Utvecklingen har lett till ökad decentralisering och i flera medlemsstater har användarna fått direkt inflytande genom särskilda råd. Vidare är vissa skolmyndigheter inriktade på att utveckla partnerskap så att till exempel även det lokala näringslivet kan bidra till och känna ansvar för att kvaliteten på skolundervisningen förbättras. Således bör kvaliteten på undervisningen fastställas och utvecklas nedifrån, av föräldrar, lärare, rektorer, lokala och regionala myndigheter och andra aktörer på lokal och regional nivå.

1.4. Regionkommittén betonar att metoder för mätning av kvaliteten på undervisningen inte kan harmoniseras eftersom de är beroende av de målsättningar som satts upp för undervisningen. Dessa målsättningar beror i sin tur helt och hållet på de skilda förhållanden och villkor som råder i de enskilda medlemsstaterna och hos lokala och regionala myndigheter. Utbildningspolitiska målsättningar har fastställts på både nationell, regional och lokal nivå. Regionkommittén framhåller att denna mångfald bör respekteras.

1.5. Regionkommittén ställer sig positiv till både pedagogisk och resursmässig benchmarking, under förutsättning att resultaten från jämförelserna används för att främja de lokala myndigheternas och skolornas egna arbete med utveckling och kompetenshöjning. Alla erfarenheter visar att en förutsättning för att utvärderingar skall bli framgångsrika och främja utveckling och kompetenshöjning är att alla berörda parter är delaktiga i processen, som bör styras nedifrån snarare än uppifrån.

1.6. Regionkommittén betonar att målet med varje bedömning bör vara att förbättra kvaliteten på undervisningen och därmed även kvaliteten på skolorna. Därför är det mycket viktigt att skolorna lär sig att omsätta resultaten från utvärderingarna i framstegsinriktade handlingar. Resultaten skall inte användas till att rangordna skolor eller kritisera enskilda skolor, eftersom detta skulle förstöra förtroendet mellan de inblandade parterna. Utvärderingen är ett instrument som skolorna kan använda för att på bästa möjliga sätt utnyttja resurserna och för att utveckla systemet och inhämta kunskap. Dessutom utgör utvärderingar ett lämpligt underlag för utformning av strategier för att öka skolornas möjligheter att anpassa sig till den lokala, regionala, nationella och internationella utvecklingen.

1.7. Eftersom man i näringslivet efterlyser både teoretiska och praktiska kunskaper är det viktigt att eleverna har både och. Därför bör man utveckla utvärderingsmetoder som kan användas för bedömning av både praktiska och teoretiska kunskaper.

1.8. Alla berörda parter, främst föräldrar, men även lokala inrättningar för ungdomsutbildning, lokala företag, etc. bör delta i den lokala politiska process där målen för kvalitet fastställs och utvärderingarna beskrivs. Hela processen skall präglas av öppenhet och överskådlighet. Det bör inte råda tvivel om vad resultaten skall användas till, vem som "äger" resultaten, vilka villkor som gäller för offentliggörande och i vilken utsträckning resultaten skall offentliggöras. Enligt Regionkommitténs erfarenheter är kontrollinriktade utvärderingar inte främjande för utveckling och kompetenshöjning, snarare tvärtom.

1.9. Regionkommittén betonar att målet med kvalitetsbedömning är att stödja en positiv utveckling genom att förbättra kvaliteten på undervisningen och öka kunskapen om hur man kan utnyttja resurserna effektivt. Regionkommittén välkomnar att gränsöverskridande nätverk upprättas mellan regioner och kommuner så att parterna kan inspirera och lära av varandra.

1.10. Regionkommittén erinrar om att gemenskapen med hänsyn till subsidiaritetsprincipen enbart agerar om medlemsstaterna själva inte har möjlighet att uppnå de åsyftade målsättningarna. I linje med ovannämnda synpunkter beträffande utveckling och organisation av skolutbildning anser Regionkommittén att EU:s roll med avseende på skolutbildning inte bör utvidgas eller intensifieras.

1.11. Kommittén påpekar att man i bedömningen även bör ägna uppmärksamhet åt skolans anpassning till den nya tekniken och undervisningen om denna.

2. Regionkommitténs rekommendationer

(Punkterna 1 a, 1 b osv. hänvisar till punkterna i rekommendationen)

2.1. Beträffande rekommendationerna till medlemsstaterna

2.1.1. Regionkommittén vill betona att genomförandet av överskådliga bedömningssystem i praktiken enbart är ett första steg. Nästa steg är att skolorna lär sig att använda resultaten från utvärderingarna för att få kunskap om och utveckla systemet.

2.1.2. (1 a) Efter "värna om kvaliteten i skolutbildningen" bör man lägga till "och utveckla kvaliteten på undervisningen". Kvalitetssystem syftar till att öka möjligheterna för kvalitetsutveckling, som bland annat kan främjas genom öppenhet när det gäller erfarenheter från andra europeiska länder.

2.1.3. (1 b) Det är viktigt att uppnå rätt balans mellan självbedömning och extern bedömning. Regionkommittén välkomnar därför att detta tas upp i rekommendationen. Självbedömningen kan avspeglas i den externa bedömningen och på så sätt kan man säkerställa att utvecklingen går i rätt riktning. Goda externa samarbetspartner inspirerar till fortsatt utveckling.

2.1.4. (1 c) Regionkommittén understryker att det är av största betydelse att syftet med och villkoren för utvärderingarna klarläggs för alla aktörer. Öppenhet, tillit och tydliga målbeskrivningar är nyckelord i sammanhanget.

2.1.5. (2 a och 2 b) Kommittén betonar att skillnaden mellan medlemsstaternas skolsystem är mycket stor och att det därför är olämpligt att kommissionen efterlyser nationella standarder. Regionkommittén anser att skolmyndigheterna i de enskilda medlemsstaterna bör avgöra frågan, beroende på hur ansvar och befogenheter för skolutbildning har fördelats. Huruvida tillämpning av nationella standarder och kvalitetsindikatorer är det bästa sättet att förbättra kvaliteten är en politisk fråga som bör diskuteras på lokal, regional och nationell nivå. Regionkommittén anser att ordet "övervaka" i punkt 2 b bör strykas, eftersom det i alltför hög grad för tankarna till kontroll.

2.1.6. (3) Enligt Regionkommitténs uppfattning är det viktigt att även externa aktörer, såsom det lokala näringslivet, bidrar till att säkerställa att det finns gemensamt ansvar för förbättringen av skolorna. Företag kan till exempel bidra på ett positivt sätt genom att erbjuda ett tillräckligt stort antal relevanta praktikplatser till skolelever, och då inte minst elever som tillhör olika etniska minoriteter. På detta sätt skulle man uppnå ytterligare en fördel, nämligen en närmare kontakt mellan skola och arbetsliv, vilket skulle underlätta övergången däremellan för EU-medborgarna.

2.1.7. (4 a) Regionkommittén välkomnar i synnerhet att skolledningen betraktas som nyckelpersoner i utvärderingsprocessen. Skolledningen fungerar inte enbart som katalysator, den står även som garant för en effektiv utvärderingsprocess och ett trovärdigt resultat som skall främja utbildning och kvalitetsutveckling. Regionkommittén stöder därför den särskilda tonvikt som läggs på arbetsgivarnas ansvar i samband med vidareutbildning av skolledare, i synnerhet när det gäller kunskap om utvärderingsarbetet och möjligheterna att kunna inspirera medarbetare och gå i spetsen för konkreta utvärderingar på skolorna.

2.1.8. (4 b) Regionkommittén ställer sig också positiv till upprättandet av nätverk, både på lokal nivå och mellan regioner och länder. Att lära av egna och andras erfarenheter är grunden för en berikande verksamhet. Av samma anledning uppmanar kommittén, i samband med punkt 5 b, kommissionen att överväga ekonomiskt stöd till nätverk och andra framtida pilotprojekt på lokal och regional nivå.

2.1.9. (5 a) Ordet "fastställa" i "fastställa god praxis" bör ersättas med "hitta exempel på" eller "identifiera exempel på" god praxis.

2.1.10. (6 b) Regionkommittén påpekar att man bör vara försiktig när det gäller att samla jämförbara uppgifter, indikatorer och benchmarkingreferenser. Om utvärderingsarbetet skall ha förankring i en lokal och regional process och resultera i innovativ utveckling och kompetenshöjning, är tillämpning av nationella standarder inte alltid det lämpligaste tillvägagångssättet. Kommittén är skeptisk till utveckling och utbyte av specifika indikatorer. För det första krävs omfattande administrativt och byråkratiskt arbete, för det andra kan de resultat som mätts utifrån sådana indikatorer användas till att rangordna skolmyndigheternas arbete på lokal, regional och nationell nivå, vilket är olämpligt. Regionkommittén kan dock stödja allmänna, relevanta nyckelvärden för nationella utbildningssystem för utbyte av erfarenheter och god praxis.

2.1.11. (6 c) Regionkommittén är positiv till att europeisk expertis ställs till medlemsstaternas förfogande. Kommittén rekommenderar i sammanhanget att de nationella parterna i det europeiska nätverket väljs ut på basis av deras konkreta erfarenheter och dagliga kontakt med utvärderingsarbete i skolundervisning. I de flesta fall är det representanter från lokala och regionala myndigheter som har dessa konkreta erfarenheter, men även experter från organisationer som företräder den lokala och regionala nivån kan komma i fråga.

2.2. Beträffande uppmaningarna till kommissionen

a) Allmänna kommentarer till punkterna II 1, 2 och 3

2.2.1. I samband med uppmaningarna till kommissionen om ett nära samarbete och upprättande av databaser samt kravet på att vart tredje år lägga fram rapporter om utvecklingen av utvärderingssystemen önskar kommittén uttrycka sitt stöd för samarbete och utbyte av erfarenheter om kvalitetsutveckling. I det sammanhanget är det betydelsefullt att samla exempel på god praxis och att lägga ut sådan information på Internet. Regionkommittén ställer sig även positiv till att medlemsstaterna på ett praktiskt sätt redogör för utvecklingen av olika utvärderingsmodeller.

b) Konkreta kommentarer till punkterna II 1, 2 och 3

2.2.2. (II 1) Regionkommittén vill erinra om att lokala och regionala myndigheter i många medlemsstater har omfattande befogenheter på utbildningsområdet och således också har den erfarenhet som är nödvändig när det gäller kvalitetsbedömning och kvalitetssäkring. Därför föreslår kommittén att representanter för lokala och regionala myndigheter inbjuds att delta i ett närmare samarbete om upprättandet av nätverk, som omnämns i punkt II 1. Som vi tidigare nämnt är nedifrån-och-upp-principen en förutsättning för att utvärderingsprocessen skall lyckas när det gäller att främja nyskapande och kompetenshöjning. Regionkommittén betonar att det för utvärderingsarbetet är viktigt att stödja utvecklingen på lokal och regional nivå.

2.2.3. (II 2) Regionkommittén föreslår att den databas som kommissionen i punkt II 2 uppmanas att upprätta enbart bör innehålla exempel på modeller för självbedömning och exempel på god praxis när det gäller självbedömning i skolorna. Databasen bör innehålla information om icke-kommersiella modeller och erfarenheter, och bör vara tillgänglig för skolorna. Dessutom bör det vara möjligt för skolorna att själva komplettera databasen med sina egna erfarenheter. Regionkommittén betonar att det är positivt att samla in olika utvärderingsmodeller som skolor och lokala och regionala myndigheter kan låta sig inspireras av. Kommittén vill även påpeka att det är olämpligt att, på basis av uppifrån-och-ned-principen, fastställa kvalitetsindikatorer som aktörer på de lokala och regionala planet inte känner sig delaktiga i.

2.2.4. (II 3) Kommittén föreslår också att den rapport som enligt punkt II 3 skall utarbetas vart tredje år enbart bör innehålla uppgifter om utvecklingen av kvalitetsutvärderingssystemen i medlemsstaterna och om europeiska samarbetssträvanden på området. Rapporten bör inte innehålla en förteckning över resultat som har mätts mot bakgrund av uppställda europeiska kvalitetsindikatorer.

Bryssel den 15 juni 2000.

Regionkommitténs

ordförande

Jos Chabert

(1) EGT C 116, 14.4.1997, s. 98.

(2) EGT C 64, 27.2.1998, s. 76.