EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 25.10.1996 
KOM(96) 522 slutlig 
KOMMISSIONENS TREDJE RAPPORT 
om genomförandet av beslutet gällande gemenskapens tillhandahållande av räntesubventioner 
avsedda för lån som Europeiska investeringsbanken beviljat små och medelstora företag 
genom sin tillfälliga utlåningsverksamhet (SME-verksamheten) 

INNEHÅLLSFÖRTECKNING 
1. Inledning 
2. Rättsliga ramar 
3. Beskrivning av hur SME-verksamheten fungerar 
3.1 Europeiska investeringsbankens allmänna lån 
3.2 De nationella företrädarnas roll 
3.3 Avtal med intermediärer och företrädare 
3.4 Uppgifter om de subventionerade SME-lånen 
3.5 Uppgifter om subventionerna 
3.6 Stimulansåtgärder för att skapa arbetstillfällen i ett tidigt skede 
3.7 Förbättringar vid tecknandet av lånen 
3.8 Prioritering av småföretag 
3.9 Regler för statligt stöd 
3.10 Kontroll och tillsyn 
3.11 Marknadsföring av SME-verksamheten 
4. Genomförande 
4.1 Prognos för skapandet av arbetstillfällen 
4.2 Tecknandet av SME-Iån 
4.3 Prioritering av småföretag 
5. Budgetaspekter 
Antal bilagor: 5 
£ 
1 INLEDNING 
Följande rapport har tillkommit inom ramen för rådets beslut 94/217/EG av den 19 april 19941 
gällande gemenskapens tillhandahållande av räntesubventioner avsedda för lån som Europeiska 
investeringsbanken beviljat små och medelstora företag genom sin tillfälliga 
utlåningsverksamhet (SME-verksamheten). Denna rapport är en uppdatering av den andra 
rapporten som kommissionen lade fram den 30 oktober 1995 (KOM (95)485). Nästa rapport 
(dvs. den fjärde) kommer att vara den slutliga, eftersom banken räknar med att ha avslutat alla 
utbetalningar av subventioner till slutet av 1997. Kommissionen har för avsikt att lägga fram 
denna slutliga rapport så snart som alla statistiska uppgifter om den avslutande etappen av 
SME-verksamheten har samlats in, helst före utgången av 1997. 
SME-verksamheten tillkom genom att ministerrådet vid sitt Köpenhamnsmöte (21-22 juni 
1993) erbjöd Europeiska investeringsbanken att utöka utlåningen från sin tillfälliga 
utlåningsverksamhet med 3 miljarder ecu, av vilka 1 miljard ecu skulle gå till att stärka de små 
och medelstora företagens konkurrenskraft. Ekonomiministrarnas rådsmöte ombads att 
undersöka hur den del av anslagen som gäller SME-verksamheten skulle kunna åtnjuta 
räntesubventioner kopplat till skapande av arbetstillfällen. 
Den 4 juli 1996 godkände Europaparlamentet en rapport över kommissionens andra rapport 
om SME-verksamheten (1484/140147/96, rapportavlämnare fru Ewing). Däri ingick en 
resolution över kommissionens rapport liksom ett antal rekommendationer och anmodanden 
om klargöranden. Föreliggande rapport kommer att ytterligare ta upp de olika punkter som 
behandlas i Ewing-rapporten. Vissa av punkterna kommer att behandlas mera omfattande i 
nästa rapport, särskilt sådana punkter som kräver ytterligare utredning. Parlamentets uppslag 
kommer också att integreras i förberedandet av ELISE-programmet2, som främjar 
investeringar och skapande av arbetstillfällen genom små företag via en utvidgning av 
lånegarantierna. 
2. RÄTTSLIGA RAMAR 
Till följd av ett lagförslag från kommissionen3 och ett yttrande från parlamentet av den 24 
februari 19944, kunde den rättsliga grunden för att öka gemenskapens subventioner antas av 
rådet den 19 april 1994.1 detta beslut finns följande bestämmelser om räntesubventionerna: 
-De skall avse de lån på sammanlagt 1 miljard ecu som Europeiska 
investeringsbanken beviljar små och medelstora företag inom gemenskapen. 
-De skall begränsas till investeringsprojekt som skapar arbetstillfällen. 
-De bestäms till 200 basenheter(2 %). 
- De skall beviljas låntagarna under en period av 5 år. 
Beslutet föreskriver också att verksamheten skall administreras av Europeiska 
investeringsbanken för kommissionens räkning och att detaljerna i systemet med 
räntesubventioner skall fastställas av kommissionen och Europeiska investeringsbanken i en 
gemensam överenskommelse. Denna överenskommelse undertecknades i Luxemburg den 14 
juni 1994. Europeiska investeringsbanken har snabbt fortskridit med uppbyggnaden av den 
EGT nr L 107, 28.4.94, s. 57. I artikel 3 i beslutet anges att kommissionen skall skicka en årlig 
rapport till Europaparlamentet och rådet där de utvärderar genomförandet av beslutet. 
EGT nr C 146, 21.5.1996, s. 6. 
KOM(93)332, 9.7.93, senare ändrad i KOM(93)577, 16.11.93 (EGT nr C 10, 14.1.94, s. 13). 
EGT nr C 114,25.4.1994. 
J 
operativa delen av SME-verksamheten genom att fastställa detaljerade förfaranden för dess 
nätverk av deltagande intermediärer för globala lån och genom att underbygga detta nätverk 
genom att utse nationella agenter (jfr. 3.1 och 3.2). I december 1994 beslutade kommissionen 
och banken om villkoren för en utvidgning av SME-verksamheten till att gälla även företag i de 
tre nya medlemsstaterna (Österrike, Sverige och Finland) från och med den 1 januari 1995. I 
juli 1995 beslöt kommissionen och banken också att verksamheten skall utsträckas till slutet 
av 1995 och att särskilda bestämmelser skall införas gällande hur icke utnyttjade medel skall 
kunna beviljas på nytt. 
3. BESKRIVNING AV HUR SME-VERKSAMHETEN FUNGERAR 
3.1 Europeiska investeringsbankens allmänna lån 
Den största delen av Europeiska investeringsbankens utlåning (75,5 % av verksamheten inom 
unionen 1995) till projekt utgörs av direkta lån, där låneansökningarna bedöms av bankens 
egen personal. Direkt utlåning används i allmänhet när verksamheterna uppnår en viss storlek 
(t.ex. vid infrastruktur- eller större industriella projekt) 
När det gäller mindre lån, och särskilt SME-lån, använder sig banken av allmänna 
utlåningsförfaranden, varvid ramavtal träffas med de olika finansiella intermediärerna ute i 
medlemsstaterna. Dessa intermediärer är sedan berättigade att utnyttja Europeiska 
investeringsbankens medel upp till ett visst tak för att i sin tur bevilja lån till projekt som står i 
överensstämmelse med de regler och villkor som fastställts i ramavtalet. De finansiella 
intermediärerna utför värderingen av projektet (i enlighet med de kriterier som tidigare avtalats 
med banken och för senare godkännande av banken) och sköter alla kontakter med 
betalningsmottagarna. Intermediärerna är dessutom ansvariga gentemot banken för att mil 
återbetalning görs i rätt tid av de allmänna medel som lånats vidare till de slutliga 
betalningsmottagarna. Vad gäller SME-verksamheten, är de finansiella intermediärernas roll 
där i stort sett jämförbar, eftersom de har bedömt alla enskilda ansökningar och beslutat 
huruvida de sökande i sin tur var berättigade till lån. 
3.2 De nationella företrädarnas roll 
I de flesta medlemsstater har handhavandet av räntesubventionerna anförtrotts en enda 
nationell företrädare per land. Dessa företrädare handlar under bankens överinseende och 
handlägger alla ansökningar om subventioner inom ett land. De slutliga förmånstagarna har 
emellertid inga direkta kontakter eller förbindelser med företrädaren i fråga eftersom 
företrädaren får all nödvändig information genom de finansiella intermediärerna. I en del länder 
kan företrädaren också vara intermediär. 
Företrädarna ser till att de ansökningar om subventioner som godkänts registreras och förs upp 
på en lista i turordning. De är dessutom ansvariga för både handhavandet och kontrollen av de 
bevis som förmånstagarna ombeds att förete när det gäller skapandet av arbetstillfällen och för 
den faktiska utbetalningen av subventionen (och när så krävs återbetalning av densamma). 
Företrädarna spelar därför en viktig roll genom att se till att de potentiella och faktiska 
förmånstagarna behandlas på ett likvärdigt sätt och att alla administrativa förfaranden när det 
gäller kontrollen av ansökningarna och utbetalningen av subventionerna handhas konsekvent 
och att tidsfristerna hålls. 
1 
3.3 Avtal med intermediärer och företrädare 
Så snart de rättsliga ramarna för en utökning av gemenskapens subventioner var klara, började 
banken att under den andra hälften av 1994 sluta erforderliga avtal med de finansiella 
intermediärerna, antingen genom att göra tillägg i de allmänna lånearrangemang som redan 
fanns eller genom att sluta nya avtal. 
Banken har utsett en nationell företrädare i varje medlemsstat efter att ha rådgjort med landets 
myndigheter. I de fall ingen företrädare har utsetts - såsom på Irland - åtar sig banken denna 
uppgift. Listan över företrädare och intermediärer finns återgiven i bilaga 1. Varje företrädare 
har tilldelats ett startkapital för att kunna påbörja handläggningen av lånen. Den egentliga 
(och slutliga) tilldelningen blev klar under april månad 1995 på basis av de faktiska åtagandena 
i den första omgången. Enligt en överenskommelse mellan kommissionen och Europeiska 
investeringsbanken i juli 1995 omfördelades de ännu obundna medlen i verksamheten - som 
bara uppgick till 1,65 % av den totala volymen - den 15 december 1995 till sökande på 
reservlistan. I slutet av 1995 hade således hela SME-verksamheten tagits i anspråk. 
3.4 Uppgifter om de subventionerade SME-lånen 
De subventionerade SME-lån som förmånstagarna kan beviljas genom, de finansiella 
intermediärerna begränsas till 30.000 ecu per skapat arbetstillfälle. Om detta maximibelopp 
överskrids i ansökan (om man t. ex. begär 200.000 ecu i lån trots att bara 5 nya arbetstillfällen 
skapas) skall det lånebelopp som överskrider maximibeloppet beräknat på antalet 
arbetstillfällen inte subventioneras. 
Om lånebeloppet däremot är mindre än maximibeloppet (t. ex. om storleken på investeringarna 
är begränsad till 100 000 ecu, trots att ytterligare 5 arbetstillfällen skulle berättiga till ett 
lånebelopp på upp till 150 000 ecu) skall det totala subventionsbeloppet alltid begränsas till 10 
% av lånebeloppet. Detta förklarar varför det genomsnittliga lånebeloppet per arbetstillfälle är 
mindre än 30 000 ecu i vissa länder (se bilaga 3). 
Subventionerade lån har en löptid på minst 5 år. Frivillig återbetalning är inte tillåten under de 
första 5 åren (utom vid återbetalning av subventionen). Lånen kan inte kombineras med andra 
lån till låg ränta som erbjuds av Europeiska investeringsbanken eller av Kol- och 
stålgemenskapen. Inga restriktioner finns vad gäller lånevaluta eller återbetalningsbestämmelser 
(amorteringsplan, den amorteringsfria periodens längd etc.) Lånen kan ha antingen fast eller 
rörlig ränta. 
3.5 Uppgifter om subventionerna 
I rådets beslut fastställs subventionen till 2 procentenheter. Eftersom låneutbetalningarna till 
små och medelstora företag kan verkställas i olika valutor och lånen också kan ha olika 
amorteringsplaner (beroende på löptid, den amorteringsfria periodens längd etc.) kan det 
faktiska värdet av subventionen skilja från en förmånstagare till en annan även om lånebeloppet 
är detsamma. För att tillförsäkra förmånstagarna en rättvis och likvärdig bedömning ska 
räntesubventionen uträknas och betalas på basis av ett fiktivt femårigt räntefritt lån i ecu. För 
den här typen av lån, är en räntesubvention på 2% per år i sammanlagt 5 år lika med 10 % av 
lånebeloppet från SME (dvs. upp till 3 000 ecu per arbetstillfälle). 
r 
3.6 Stimulansåtgärder för att skapa arbetstillfällen i ett tidigt skede 
Med avseende på målsättningen för SME-verksamheten (skapande av arbetstillfällen, 
tillväxtbefrämjande investeringar i produktionen), erbjuds de sökande speciella 
stimulansåtgärder för att skapa arbetstillfällen i ett tidigt skede och för att påskynda 
verkställandet av investeringarna. Till att börja med måste ansökningarna om lån från SME-
verksamheten ha inkommit till ett visst datum (ursprungligen den 31 juli 1995, senare 
uppskjutet till den 15 december 1995). Dessutom betalas det sammanlagda beloppet för 
räntesubventionerna ( dvs. upp till 3 000 ecu per extra arbetstillfälle) ut vid ett enda tillfälle så 
snart som följande villkor för investeringar och skapandet av arbetstillfällen har uppfyllts: 
- SME-lånet har utbetalats på ett riktigt sätt. 
- Den första ränteinbetalningen har förfallit till betalning. 
- De nya jobben har funnits i sex på varandra följande månader. 
- Bevisen för att dessa villkor har uppfyllts har överlämnats till den nationelle 
företrädaren (via intermediären). 
Även om de sökande genom stimulansåtgärder uppmuntras att gå vidare så snart som möjligt 
med sina planerade nyrekryteringar, visar erfarenheten att skapandet av nya arbetstillfällen kan 
ta avsevärd tid (t.ex. därför att jobben är beroende av genomförandet av ett omfattande 
investeringsprogram). De sökande tillåts därför en viss flexibilitet när det gäller datum för 
inlämnandet av ansökan om subventionen. Under alla omständigheter måste arbetstillfällen 
skapas senast den 31 december 1996, och förmånstagarna skall inkomma med begäran om 
utbetalning av subventioner senast den 30 juni 1997. 
Sökande som skapar färre arbetstillfällen än de ursprungligen har uppgett (dvs. färre än det 
antal som anges i låneansökan), erhåller bara subventioner för de arbetstillfällen de faktiskt 
skapat. I motsatt fall (då fler arbetstillfällen skapats än som ursprungligen förutsetts), utbetalas 
subventionerna bara i förhållande till det antal arbetstillfällen som uppgetts i låneansökan. 
3.7 Förbättringar vid tecknandet av lånen 
För att undvika att subventioner som tillhandahålls under nuvarande förhållanden används 
ineffektivt eller bara delvis, finns två särskilda bestämmelser som gäller nytilldelningar av 
outnyttjade krediter. Båda dessa förfaranden för omfördelning baseras på reservlistor, som de 
nationella företrädarna kan upprätta om det finns en stor efterfrågan i deras land på lån från 
SME-verksamheten. 
Ett första omfördelningsförfarande har tillämpats över nationsgränserna och har gjort det 
möjligt att utportionera alla preliminära startkapital som fortfarande var outnyttjade den 15 
december 1995 till sökande på reservlistorna (se avsnitt 3.3 ovan). Den här omfördelningen 
sker en enda gång och baserar sig på den ordningsföljd som framgår av den daterade 
förteckningen över sökande som återfinns hos de nationella företrädarna. 
Den andra typen av omfördelning äger rum kontinuerligt och enbart till sökande inom samma 
land. Sökande på reservlistan som uppfyller alla erforderliga villkor när det gäller skapandet av 
arbetstillfällen får härigenom möjlighet att erhålla subventioner som från början hade 
reserverats för andra sökande, särskilt i sådana fall där de ursprungliga förmånstagarna verkar 
att ha överskattat det antal arbeten de skulle kunna skapa inom den fastställda tiden. Denna 
omfördelningsprocess kommer att avslutas i slutet av september 1997. 
C 
3.8 Prioritering av småföretag 
I de sedvanliga lånekontrakt som Europeiska investeringsbanken tecknar med sina finansiella 
intermediärer definieras små och medelstora företag som företag med fasta nettotillgångar som 
inte överstiger 75 miljoner ecu och med färre än 500 anställda och vars egna kapital inte till 
mer än en tredjedel ägs av ett företag som inte är ett litet eller medelstort företag. Inom ramen 
för SME-verksamheten, har företrädare och intermediärer ombetts att lägga särskild vikt vid 
små företag, särskilt sådana som inte har fler än 250 anställda och antingen en omsättning som 
inte överstiger 20 miljoner ecu eller sammanlagda tillgångar som inte överstiger 10 miljoner 
ecu. 
För att de här mindre företagen skall gynnas bör åtminstone 60 % av de som beviljas 
subventionerade lån tillhöra denna kategori företag. Dessutom finns inga begränsningar vad 
gäller storleken på de SME-lån som beviljas företag i denna kategori, medan de 
subventionerade lån som ges till större SME-företag begränsas till 810.000 ecu (vilket 
motsvarar 27 skapade arbetstillfällen). 
3.9 Regler för statligt stöd 
SME-verksamheten är förenlig med de regler för statligt stöd som tillämpas i medlemsstaterna 
och med gemenskapens regler för påskyndandet av utbetalningar5. Reglerna anger 
begränsningar i stödbeloppens storlek, i synnerhet i förhållande till investeringskostnaden, 
antalet skapade arbetstillfällen, etc. Med tanke på de relativt begränsade belopp som beviljas, 
kan på detta sätt de administrativa kontrollerna i samband med statligt stöd begränsas till ett 
minimum. 
3.10 Kontroll och tillsyn 
Företrädarna kontrollerar varje förmånstagares rätt till subvention på grundval av de uppgifter 
intermediärer och förmånstagare lämnat och efter det att Europeiska investeringsbanken 
lämnat klartecken att dess olika kriterier är uppfyllda. Dessutom kommer banken att, vid sidan 
av den övervakning som sker vid all av långivning, göra stickprovskontroller där den 
kontrollerar de skriftliga bevis som lämnats in i samband med ansökan om utbetalningar av 
subventioner. Skulle de handlingar eller uppgifter som förmånstagarna lämnat visa sig vara 
felaktiga i sak eller vilseledande, särskilt i den del som gäller kontrollen av skapade 
arbetstillfällen, kommer utbetalningen av subventionerna att stoppas och förmånstagaren att 
anmodas att till intermediären återbetala de belopp som erhållits. Banken har slutit de avtal 
med företrädare och intermediärer som krävs för att revisionsrätten skall kunna utöva sin 
verksamhet och för att regelmässigheten i utbetalningarna av räntesubventionerna skall kunna 
kontrolleras. 
3.11 Marknadsföring av SME-verksamheten 
Marknadsföringen av och framgången för SME-verksamheten beror till största delen på hur 
information om SME och dess verksamhet kan göras tillgänglig, speciellt för potentiella 
förmånstagare. 
Meddelande till medlemsstaterna angående påskyndad utbetalning av stödprogram för SME-
företag och ändringar i befintliga program (EGT nr C 213/03, 2.7.92) EGT C213, 19.8.92, s. 
10. 
} 
Kommissionen och Europeiska investeringsbanken har ägnat detta särskilt intresse och 
sammanställt en informationsbroschyr där man gör en översikt över hur räntesubventionerna 
fungerar och förklarar syftet med dem. I broschyren finns också en lista på de intermediärer till 
vilka ansökningarna skall skickas. Broschyren finns tillgänglig på alla gemenskapens språk och 
har distribuerats genom de intermediärer som är engagerade i verksamheten. Även EU:s 
informationskontor har ombetts att spela en aktiv roll i spridandet av information om 
verksamheten och om villkoren. 
4. GENOMFÖRANDE 
4.1 Prognos för skapandet av arbetstillfällen 
Hur SME-verksamheten kan skapa ytterligare sysselsättning har noggrant undersökts. 
Eftersom förmånstagarna har rätt till 30.000 ecu i subventionerade lån för varje nytt jobb de 
skapar och banken ställer lån för en miljard till verksamhetens förfogande, kommer 
verksamheten sålunda att skapa minst 33.333 nya arbetstillfällen. 
Statistik över det antal arbetstillfällen som planeras att skapas visar att denna målsättning redan 
vida har överträffats eftersom antalet nya arbetstillfällen inom unionen för närvarande uppgår 
till omkring 45 500 (motsvarande en lånevolym på 1 miljard ecu). Antalet planerade nya jobb i 
varje medlemsstat återfinns i bilaga 2. I bilaga 3 återfinns det genomsnittliga lånebeloppet för 
varje ytterligare arbetstillfälle. 
Vid fastställandet av de olika kvalificeringsvillkoren, särskilt de som gäller skapande av 
arbetstillfällen, har kommissionen och banken försökt hitta den rätta balansen mellan behovet 
av att säkra äkta mervärde (i form av flera arbetstillfällen, skapande av investeringar, etc.) och 
strävan efter att undvika orimlig byråkrati och orimliga administrativa bördor för de företag 
som är förmånstagare. Detta för med sig att man måste balansera mål som ibland är 
motstridiga, som t.ex. mellan ytterligare nya arbetstillfällen och deras strukturella eller 
permanenta karaktär. Dessutom har man undvikit orimliga villkor när de nya arbetstillfällena 
skapats, eftersom detta som regel strider mot allmänna ekonomisk-politiska mål (såsom 
behovet av att bibehålla en tillräcklig grad av flexibilitet på arbetsmarknaden) och eftersom 
arbetstillfällenas varaktighet inte helt kan kontrolleras av de företag som är förmånstagare (t.ex. 
frivilligorganisationer). 
Det bör erinras om att förutom att uppmuntra till skapandet av nya arbetstillfällen har SME-
verksamheten också försökt att främja och påskynda produktiva investeringar, och på grund 
härav har små och medelstora företags konkurrenskraft och den totala ekonomiska tillväxten 
stimulerats. De ytterligare investeringar som företagits i samband med SME-verksamheten 
uppskattades till sammanlagt 4 miljarder ecu. 
I vissa länder har arbetstillfällen skapats med ett lägre genomsnittligt lånebelopp än i andra 
länder. I detta sammanhang är det viktigt att notera att kapitalintensiteten inte är densamma i 
alla industrier och i hela gemenskapen. I servicesektorn kan t. ex. ytterligare arbetstillfällen 
skapas med mycket mindre omfattande investeringar än i kapitalintensiva tillverkningsföretag. 
Eftersom lånebeloppet per jobb i genomsnitt visade sig vara mindre än vad som förutsatts, 
kunde flera arbetstillfällen än vad som ursprungligen förutsågs skapas. 
d> 
4.2 Tecknandet av SME-lån 
Hur lånen fördelats i den enskilda medlemsstaten redovisas i bilaga 4. De belopp som beviljats 
anges i svart, medan reservlistans storlek anges i grått. 
När SME-verksamheten har tagits i anspråk fullt ut uppgår den totala lånevolym som fördelats 
till 1 000 miljoner ecu. På reservlistan finns ett sammanlagt belopp på mer än 436 miljoner ecu 
registrerat. 
Tecknandet av SME-lån har varit tillfredsställande i det stora flertalet medlemsstater. Vissa 
skillnader torde kunna förklaras med att det i några länder finns tillgång till andra typer av 
offentligt stöd (på regional och nationell nivå eller på gemenskapsnivå) till fördelaktigare 
villkor. Dessutom kan banksystemets struktur i de olika länderna ha påverkat 
absorptionsförmågan, eftersom en del länder har inrättat särskilda institutioner för att 
vidarebefordra ofientligt stöd till företag. Slutligen kan antalet och typen av intermediärer i de 
enskilda länderna också ha spelat en roll. 
När det gäller den sektoriella nedbrytningen av lånefördelningen föreligger endast preliminära 
siffror. De flesta lån gick till den sekundära (71 %) och den tertiära (28 %) sektorn i ekonomin. 
Den viktigaste sektorn, metallarbete och maskinkonstruktion, stod för ungefär 20 % följd av 
tjänstesektorn (privat och offentlig) med 19 %. Andra stora sektorer (5-7 % vardera) var 
livsmedel, handel, träarbeten, gummi- och plastbearbetning samt papper/pappersmassa och 
tryck. 
4.3 Prioritering av småföretag 
I bilaga 5 visas att de finansiella intermediärerna i varje medlemsstat med god marginal uppfyllt 
kravet att 60 % av alla lån skall tillfalla småföretag. Den genomsnittliga siffran för hela unionen 
uppgår till ungefär 95 %, varav 80 % har gått till företag med färre än 50 anställda. 
5 BUDGETASPEKTER 
Budgetanslagen avseende utbetalning av räntesubventioner uppgick för år 1994 till 65,5 
miljoner ecu, av vilka 45,5 miljoner ecu överfördes till banken i mitten av 1994 och de 
återstående 20 miljarderna ecu i slutet av 1994 efter det att parlamentet beslutat om 
budgetöverföringar vid slutet av budgetåret. Det belopp som kommissionen föreslog i 1995 års 
preliminära budget (22,75 miljoner ecu) minskades med motsvarande belopp och krediter 
uppgående till 2,75 miljoner ecu i 1995 års budget godkändes (och utbetalades i början av 
1995). Den budgetansvariga myndigheten godkände ett belopp på 57,75 miljoner ecu under 
budgetpost B5-322 "Sysselsättning och tillväxt" för 1996. 7,75 miljoner ecu till 
räntesubventioner betalades ut i början av 1996. Uppskattningsvis behövs ytterligare 18 
miljoner ecu för att helt täcka kostnaderna för SME-verksamheten. Detta belopp kommer 
troligen att betalas ut under det sista kvartalet av 1996. Per den sista augusti 1996 har banken 
betalat ut 31,6 miljoner ecu till förmånstagarna. 
Alla finansiella tillgångar som Europeiska investeringsbanken disponerar över för utbetalningen 
av räntesubventioner sätts in i banken på ett särskilt gemenskapskonto. Ränta på kontot 
utbetalas varje månad. I slutet av augusti 1996 översteg den upplupna räntan på gemenskapens 
konto i Europeiska investeringsbanken 7 miljoner ecu. Skulle det finnas utestående fordringar 
när SME-verksamheten avslutas, kommer dessa att återbetalas till gemenskapens budget. 
3 
BILAGA 1 
HUR SME-VERKSAMHETEN BEDRIVS I VARJE MEDLEMSSTAT 
(UPPGIFTER FRÅN SEPTEMBER 1995) 
Medlemsstat Företrädare Intermediärer 
Österrike 
Belgien 
Danmark 
Tyskland BURGES 
SNCI/NMKN 
Fm 
KfW INVESTKREDIT 
SNCI samt Europeiska investeringsbankens 
ordinarie låneintermediärer via SNCI 
FIH 
Hela banksystemet via KfW 
Grekland 
Spanien 
Frankrike 
Irland 
Italien Finansdepartementet 
ICO 
CDC 
EIP 
MCC 
Luxemburg SNCI 
Nederländerna NIB 
Portugal IAPMEI 
Sverige SEK SEK 
Finland KERA KERA 
Förenade kungariket Barclays 
Storbritannien och 
Nordirland Alla ordinarie låneintermediärer 
Hela banksystemet via ICO 
BFCM, CCCC, CCBP, CFD, CNCA, 
CNCM, CMB, CBG-PARIBAS, CCF 
ICC och AB 
Alla ordinarie låneintermediärer 
SNCI 
MB,ING,ABNAMRO 
Alla ordinarie låneintermediärer 
Barclays, Barclays MBF, Midland, Royscot 
Trust, The Royal Bank of Scotland, Bank 
Scotland, Clydesdale, Northern Bank 
^O 
BILAGA 2 
PLANERADE NYA ARBETSTILLFÄLLEN 
(Uppgifter från den 31 juli 1996, i enheter) 
(M N ^ ^ 
^ 
BILAGA 3 
GENOMSNITTLIGT LÅNEBELOPP PER SKAPAT ARBETSTILLFÄLLE 
(Uppgifter från den 31 juli 1996, i ecu) 
4£ 
BILAGA 4 
BEVILJADE LÅN 
(Uppgifter från den 31 juli 1996, i miljoner ecu) E 
8» S I I u> E O) o 
a: o 
B • 
4J 
BILAGA 5 
ANDELEN SMÅFÖRETAG 
(Uppgifter från den 31 juli 1996, i procent) 
^ 
ISSN 1024-4506 
KOM(96) 522 slutlig 
DOKUMENT 
SV 08 
Katalognummer : CB-CO-96-527-SV-C 
ISBN 92-78-10417-5 
Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg 
if