SV ECB-PUBLIC 
 
EUROPEISKA CENTRALBANKENS YTTRANDE 
av den 4 augusti 2017 
om ett ytterligare amorteringskrav för bolån 
(CON/2017/29) 
 Inledning och rättslig grund 
Den 3 juli 2017 mottog Europeiska centralbanken (ECB) en begäran från Finansinspektionen om ett 
yttrande över ett utkast till föreskrifter om ett ytterligare amorteringskrav för bolån (nedan kallat förslaget ). 
ECB:s behörighet att avge ett yttrande grundas på artiklarna 127.4 och 282.5 i fördraget om Europeiska 
unionens funktionssätt och artikel 2.1 sjätte strecksatsen i rådets beslut 98/415/EG1, eftersom förslaget 
innehåller regler som gäller finansiella institut i den mån de har en påtaglig inverkan på de finansiella 
institutens och marknadernas stabilitet. I enlighet med artikel 17.5 första meningen i arbetsordningen för 
Europeiska centralbanken har detta yttrande antagits av ECB-rådet. 
 
1.  Syftet med förslaget  
1.1 Förslagets övergripande syfte är att ytterligare begränsa hushållens skuldsättning, att motverka 
makrorisker och risker för den finansiella stabiliteten som är kopplade till en alltför hög skuld-sättning samt att ytterligare stärka hushållens motståndskraft mot makroekonomiska störningar. 
Bestämmelserna i förslaget gäller nya bolån avseende den inhemska bostadsmarknaden i Sverige. 
Alla institut som står under Fi nansinspektionens tillsyn skulle omfattas av föreskrifterna. Före-
skrifterna skulle alltså tillämpas på i princip alla institut som beviljar lån till enskilda personer, dvs. 
banker, sparbanker, medlemsbanker och andra kreditinstitut. 
1.2
 Finansinspektionen införde 2016 ett progressivt amorteringskrav, som baserades på belånings-
grad2. Enligt det kravet ska nya bolån som överstiger 70 procent av bostadens marknadsvärde 
amorteras med minst 2 procent per år av det totala lånebeloppet, och med minst 1 procent per år 
av det totala lånebeloppet om ett nytt bolån överstiger 50 procent men är lägre än 70 procent av 
bostadens marknadsvärde (nedan kallat 2016 års amorteringskrav ). Enligt Finansinspektionen har 
2016 års amorteringskrav lett till att skuldvolymen ha r minskat hos nya bolåntagare i Sverige, vilket 
i sin tur har stärkt dessa låntagares motståndskraft mot makroekonomisk instabilitet. Bolåntagarnas skuldsättning i förhållande till inko mster ("skuldkvot") har emellertid fortsatt att öka. Finans-
inspektionen anser därför att 2016 års amortering skrav inte på sikt säkerställer en tillräcklig 
                                                 
1 Rådets beslut 98/415/EG av den 29 juni 1998 om nationella myndigheters samråd med Europeiska centralbanken 
rörande förslag till rättsregler (EGT L 189, 3.7.1998, s. 42). 
2  Se ECB:s yttrande CON/2016/18. Alla ECB:s yttranden finns på ECB:s webbplats www.ecb.europa.eu.  
SV ECB-PUBLIC] 
2 minskning av bolåntagarnas skuldkvot. Hushållens bolåneskulder kommer därmed sannolikt att 
öka betydligt snabbare än deras inkomster. 
1.3  Eftersom makroriskerna ökar korrelerat till de svenska hushållens höga skuldkvoter innehåller detta 
förslag ett amorteringskrav som baseras på låntagarens skuldkvot. Detta innebär närmare bestämt att personer vars sammanlagda bolåneskuld överstiger 450 procent av bruttoinkomsten (dvs. den 
årliga inkomsten före skatt) ska amortera nya bolån som beviljats efter den 31 december 2017 med 
ett årligt belopp som motsvarar (minst) 1 procent av deras sammanlagda bolåneskuld (dvs. 
befintliga bolåneskulder samt det nya bolånet). 
1.4
 De nya reglerna kommer att gälla utöver 2016 års amorteringskrav. Om en person med skuldkvot 
över 450 procent beviljas ett nytt bolån efter den 31 december 2017 ska lånet sålunda amorteras 
med minst 1 procent om skuldkvoten understiger 50 procent, med minst 2 procent om skuldkvoten överstiger 50 men understiger 70 procent samt med minst 3 procent om skuldkvoten överstiger 
70 procent. 
1.5
 Förslaget innehåller även en möjlighet för långivare att erbjuda kunderna ett annat amorterings-
alternativ. Som alternativ till amorteringskravet ovan i punkt 1.4 om ytterligare 1 procent kan en 
person med befintlig bolåneskuld som beviljats fö re den 1 januari 2018 och som beviljats ett nytt 
bolån efter den 1 januari 2018, förutsatt att samma bostad som innehas med äganderätt står som 
säkerhet för både det nya och det befintliga bolånet, välja att årligen amortera det nya bolånet med 
ett belopp motsvarande minst 10 procent av det initiala nya lånebeloppet. 
1.6 Eftersom skuldkvoten enligt förslaget ska fastställas på grundval av personens bruttoinkomst, 
kommer amorteringskravet endast att vara tillämpligt på enskilda personer och inte på juridiska personer. 
1.7
 På liknande sätt som 2016 års amorteringskrav omfatta r förslaget en möjlighet för långivare att inte 
tillämpa amorteringskraven under den första femårs perioden för lån som beviljats för att finansiera 
köp av nyproducerade bostäder. Enligt förslaget ska  även ett tillfälligt undantag kunna beviljas i 
flera olika fall, t.ex. vid arbetslöshet, sjukdom eller vid dödsfall i familjen. Dessa undantag gäller 
under särskilda omständigheter då en låntagare saknar förmåga att amortera bolånet. Undantagen 
fastställs av långivaren och beskrivs inte närmare i förslaget. 
1.8 Förslaget har slutligen samma rättsliga grund som 2016 års amorteringskrav3. Detta innebär också 
att Finansinspektionen måste inhämta regeringens medgivande innan de nya amorteringsföreskrift-
erna träder i kraft4. 
 
2.  Allmänna kommentarer   
2.1 ECB bedömer att makroriskerna ökar efterhand som hushållens skuldkvot, och i synnerhet skuld-
kvoten för bolån, stiger. ECB framhåller också på nytt sin positiva syn på genomförandet av makro-tillsynsverktyg för att främja en sund amorteringsku ltur och förebygga alltför höga skuldsättning hos 
                                                 
3  6 kap 3b § och 16 kap 1 §4 i bank- och finansieringsrörelselagen, som trädde i kraft den 1 maj 2016. 
4  5 kap 2a § i förordning (2004:329) om bank- och finansieringsrörelse, som trädde i kraft den 1 maj 2016. 
SV ECB-PUBLIC] 
3 hushållen samt finansiella störningar.5 Mot denna bakgrund välkomnar ECB huvudmålen med för-
slaget, dvs. att begränsa hushållens alltför höga skuldsättning och motverka makrorisker och risker kopplade till finansiell stabilitet samt att ytterligare stärka hushållens motståndskraft mot makro-
ekonomiska störningar. 
2.2
 Trots att föreskrifterna med 2016 års amorteringskrav6 (nedan kallade föreskrifterna ) uttryckligen 
stadgar att alla svenska kreditinstitut som står under Finansinspektionens tillsyn ska omfattas av 
föreskrifterna, framgår det av beslutspromemorian avseende föreskrifterna7 att även utländska 
företag som genom filial eller på annat sätt lämnar bolån i Sverige ska omfattas av 2016 års 
amorteringskrav. Eftersom förslagets syfte, utöv er att hantera de makroekonomiska risker som 
utgår från hushållens skuldsättning, är att skydda svenska konsumenter, kommer de nya före-
skrifterna att gälla för alla institut verksamma i Sverige8. Mot bakgrund av detta är det ECB:s 
tolkning att föreskrifterna inte kommer att gälla  för svenska institut som beviljar bolån till 
konsumenter utanför Sverige genom filialer eller på annat sätt. 
2.3 ECB avstår från att kommentera de tänkbara institutionella konsekvenserna för Finans-
inspektionens operativa oberoende som makrotillsynsmyndighet som kan uppstå pga. av kravet att 
Finansinspektionen ska inhämta regeringens medgivande innan föreskrifter om makrotillsyns-verktyg träder i kraft.
9. 
 
Detta yttrande kommer att offentliggöras på ECB:s webbplats.  
 
 Utfärdat i Frankfurt am Main den 4 augusti 2017. 
 
[Namnteckning]  
Mario DRAGHI  
ECB:s ordförande  
                                                 
5  Se punkt 2.2 i ECB:s yttrande CON/2016/18 och punkt 2.1 i ECB:s yttrande CON/2017/14. 
6  1 § i Finansinspektionens föreskrifter om amortering av krediter mot säkerhet i bostad, FFFS 2016:16.  
7  Finansinspektionens beslutspromemoria Föreskrifter om krav på amortering av bolån  av den 16 maj 2016, FI Dnr 
14-16628. 
8   Se avsnitt 2.7 i Finansinspektionens remisspromemoria Förslag till ett skärpt amorteringskrav för hushåll med höga 
 skuldkvoter  av den 22 juni 2017, FI Dnr 17-9236. 
9  Se punkt 2.2 i ECB:s yttrande CON/2016/18 och punkt 2.1 i ECB:s yttrande CON/2017/14.