[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel den 7.7.2009

KOM(2009) 343 slutlig

RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN

ÅRSRAPPORT 2008 OM FÖRBINDELSERNA MELLAN EUROPEISKA KOMMISSIONEN OCH DE NATIONELLA PARLAMENTEN

RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN

ÅRSRAPPORT 2008OM FÖRBINDELSERNA MELLAN EUROPEISKA KOMMISSIONEN OCH DE NATIONELLA PARLAMENTEN

1. Inledning

Barrossokommissionen har sedan början på sin mandatperiod (2004) visat vilken stor vikt den fäster vid förbindelserna med de nationella parlamenten genom att göra utarbetandet och genomförandet av en verklig ”hållning visavi de nationella parlamenten” till en av sina prioriterade målsättningar.

Det är första gången en vice ordförande i kommissionen har anförtrotts ansvaret för förbindelserna med de nationella parlamenten, vilket utgör utgångspunkten. Därefter fastställde kommissionskollegiet, från och med februari 2005 och på initiativ av vice-ordförande Margot Wallström, en handlingsplan på kort sikt och tre mer övergripande målsättningar:

- Ömsesidig nytta – löpande och öppen dialog: För att utföra sina uppgifter på ett effektivare och mer transparent sätt har kommissionen och de nationella parlamenten ett delat intresse av att känna till sina respektive hållningar och förstå sina ömsesidiga intressen.

- Samarbete i nätverk: De nationella parlamentens och kommissionens bildande av nätverk gör det möjligt att dra fördel av varje parts politiska och administrativa sakkunnighet, samtidigt som Europeiska unionens fördrag och medlemsstaternas olika konstitutioner till fullo beaktas.

- Återskapa en bättre kontakt med medborgarna och deras valda företrädare: De nationella parlamenten stärker de europeiska medborgarnas röster.

I mars 2006 bekräftade rådet sitt fasta beslut att stärka förbindelserna med de nationella parlamenten i sin första årsrapport om de framsteg som gjorts mot förverkligandet av dessa tre målsättningar.

För att öka närheten mellan EU och medborgarna var det nödvändigt att göra de europeiska parlamenten mer delaktiga i utarbetandet av den europeiska politiken och lägga större tonvikt vid subsidiaritets- och proportionalitetsprincipen. För detta ändamål tillkännagav kommissionen i sitt meddelande ”En agenda för EU-medborgarna” av den 10 maj 2006 sin avsikt att införa ett innovativt system för en politisk dialog med de nationella parlamenten. Syftet med detta initiativ var att till de nationella parlamenten överlämna inte bara de samrådsdokument som utarbetats av kommissionen (grönböcker, vitböcker och medelanden), enligt kraven i det protokoll som fogats till Amsterdamfördraget, utan också samtliga nya förslag. De nationella parlamenten uppmanades att lämna sina synpunkter och därmed bidra till att förbättra utformningen av gemenskapens politik[1].

Vid Europeiska rådets möte i juni 2006 togs detta åtagande från kommissionen emot positivt, och rådet uppmanade kommissionen att uppmärksamt undersöka de nationella parlamentens synpunkter, med särskild hänsyn tagen till subsidiaritets- och proportionalitetsprincipen.

Kommissionen införde sina interna förfaranden som ett svar på de nationella parlamentens åsikter och började överföringen av sina nya lagstiftningsförslag och samrådsdokument i september 2006, samt lämnade svar på parlamentens yttranden.

Kommissionens svar avser att i sak bättre förklara bakgrunden och de olika etapperna i den interinstitutionella dialogen, medan kommissionskollegiet, med fullt beaktande av dess intiativrätt, kan komma att anmodas att ta hänsyn till synpunkterna inom ramen för denna dialog. Det bör noteras att resultatet av den politiska dialog som därmed inleds med de nationella parlamenten också meddelas Europaparlamentet och rådet.

Genomförandet av de olika initiativ som nämns ovan har gjort det möjligt för kommissionen att under de senaste fyra åren utveckla ett helt nytt förhållningssätt i sina förbindelser med de nationella parlamenten, vilket betonar vikten av deras bidrag till ett bättre europeiskt styre. Tack vare detta nya förhållningssätt har Barrossokommissionen kunnat fördjupa och utvidga sina förbindelser med de nationella parlamenten. Dessa förbindelser är numera av hög kvalitet, vilket de nationella parlamenten själva medger, tillika med konferensen för talmän i EU-ländernas parlament och konferensen mellan organ för EG- och EU-frågor (Cosac).

Förbindelserna med de nationella parlamenten har intensifierats samtidigt som EU:s institutioners respektive befogenheter till fullo beaktas och, mer allmänt, säkerställer balansen i den institutionella triangeln.

Under 2008 antog Europaparlamentet rekommendationer baserade på övervägandena från ”reformgruppen”. I dessa rekommendationer föreslås ytterligare en intensifiering av samarbetet med de nationella parlamenten, särskilt inför utsikten om att Lissabonfördraget ska träda i kraft, genom att göra Europaparlamentets hållning visavi de nationella parlamenten mer sammanhållen och också genom att beakta kommissionen verksamhet på detta område. Praktiskt sett önskar Europaparlamentet öka sitt deltagande i den nuvarande dialogen mellan kommissionen och de nationella parlamenten och föreslår, bland annat, att det interparlamentariska forum som hålls varje höst regelbundet behandlar kommissionens lagstiftnings- och arbetsprogram. De interparlamentariska forum som Europaparlamentet och de nationella parlamenten regelbundet organiserar och i vilka kommissionen deltar, är ett utmärkt tillfälle att stärka dialogen mellan parlamenten på nationell och europeisk nivå, rådet och kommissionen.

Den framgång som kommissionens nya hållning visavi de nationella parlamenten har haft sedan början på nuvarande mandatperiod har bland annat visat sig genom de nära 500 möten som har hållits under perioden november 2005–april 2009 mellan kommissionsledamöterna och de nationella parlamenten, genom kommissionsledamöternas deltaganden i interparlamentariska forum (15 gånger, där ordföranden själv deltagit hälften av gångerna), kommissionsledamöternas regelbundna medverkan i mötena i konferensen för talmän i EU-ländernas parlament och konferensen mellan organ för EG- och EU-frågor (Cosac), och slutligen av de nära 450 yttranden som tagits emot mellan perioden september 2006–april 2009. För övrigt har Barrossokommissionen antagit fyra årsrapporter om förbindelserna med de nationella parlamenten (inklusive föreliggande rapport), utsett en nationell parlamentssamordnare i varje generaldirektorat, gett ut 12 nyhetsbrev, deltagit i över 50 möten med ständiga företrädare för de nationella parlamenten i Bryssel och stärkt sitt samarbete och sina utbyten med Ipex ( Interparliamentary EU Information Exchange ).

2008 utmärktes framför allt av en intensifierad politisk dialog som inleddes i september 2006. Antalet yttranden från de nationella parlamenten har ökat högst väsentligt. Kommissionsledamöterna har mångdubblat sina besök i huvudstäderna och sina diskussioner med de nationella parlamenten.

Inför utsikten att Lissabonfördraget ska träda i kraft har de nationella parlamenten fortsatt att förbereda sig för att införa de kontrollmetoder av subsidiaritetsprincipen som anges i Lissabonfördraget, såväl internt som inom ramen för arbetet inom Cosac eller Ipex.

För övrigt önskar de nationella parlamenten också fördjupa frågan om den parlamentariska kontrollen på området rättvisa, frihet och säkerhet.

2. YTTRANDEN SOM TAGITS EMOT FRÅN DE NATIONELLA PARLAMENTEN

Under 2008 svarade 24 av de 40 kammare som uppmanats att delta i den politiska dialogen genom att lämna minst ett yttrande (14 medlemsstater har ett enkammarsystem, 13 ett tvåkammarsystem).

2.1. De nationella parlamentens reaktion

Ett växande antal yttranden

Kommissionens politiska dialog med de nationella parlamenten är en process som förankras allt mer i unionens institutionella arbetssätt. Från september 2006 fram till och med slutet av 2008 tog kommissionen emot 368 yttranden från 33 kammare i 24 medlemsstater. Med tanke på att 200 yttranden togs emot 2008 (jämfört med 168 mellan september 2006 och slutet på 2007), förefaller den politiska dialogen mellan kommissionen och de nationella parlamenten nu blivit en sedvana (se bilagan).

Intresse för många av kommissionens förslag

Under 2008 har de nationella parlamenten avgivit yttranden om 135 av kommissionens dokument. Vissa ärenden har fått särskild uppmärksamhet, som förslaget om gränsöverskridande sjukvård, meddelandet och förslaget om översyn av den allmänna jordbrukspolitiken, förslagen om energi- och klimatpaketet och den årliga strategiska politiken för 2009.

Deltagandet varierar i omfattning

De nationella parlamenten har valt att använda detta förfarande i olika omfattning. Vissa andra kammare som den franska senaten, det tyska förbundsrådet ( Bundesrat ), brittiska House of Lords eller den tjeckiska senaten har fortsatt att vara mycket engagerade. Tillsammans har dessa fyra kammare lämnat 54 av de 200 yttrandena. Den svenska Riksdagen och det danska Folketinget har också varit mycket engagerade. Slutligen har antalet yttranden från de två italienska kamrarna ökat kraftigt under året. Det portugisiska Assembleia da República har för sin del lämnat 65 yttranden, av vilka merparten var positiva yttranden utan särskilda kommentarer.

Det bör också noteras att de farhågor som yttrats inte nödvändigtvis är överensstämmande. Få förslag får mer än tre yttranden.

Vissa parlament, bland annat det svenska och det danska, har beslutat att bara yttra sig om kommissionens samrådsdokument.Vid lagstiftningsprojekt utövar de, i enlighet med deras interna förfaranden, kontroll över den hållning som deras regeringar intagit i rådet.

Även om den franska senaten, det nederländska parlamentet och portugisiska Assembleia da Republica för sin del har koncentrerat sig på frågor om subsidiaritet och proportionalitet undersöker merparten av de nationella parlamenten politiska frågor i samband med innehållet i kommissionens förslag.

Vissa församlingar ger på så sätt större tyngd åt frågor som rör deras regioner. Regionkommittén uppmuntrar vissa församlingar, bland annat det österrikiska Bundesrat , att uttrycka sina ståndpunkter i ett frågeformulär om subsidiaritetsprincipen som lämnats till vissa regionala myndigheter.

Ett ökat deltagande

Generellt har antalet nationella parlament som engagerat sig i en regelbunden dialog med kommissionen ökat under 2008 jämfört med 2007. Flera av dem har för första gången deltagit i den politiska dialogen: den italienska senaten, det österrikiska förbundsrådet, de grekiska, cypriotiska och bulgariska parlamenten.

Sedan september 2006 är det bara 7 församlingar som inte har deltagit i denna dialog: den spanska och rumänska församlingen, Maltas parlament, det österrikiska nationella rådet ( Nationalrat ) och det slovenska nationella rådet ( Državni svet ).

Ipex och Europa

De nationella parlamentens yttranden och kommissionens svar publiceras för närvarande i databasen Ipex. Innan sommaren 2009 kommer de även att finnas tillgängliga på 27 webbsidor, en per medlemsstat, som kommissionen sammanställt på webbplatsen Europa.

Arbetet inom ramen för Cosac

Cosac har bedrivit två samordnade åtgärder som inriktats på frågan om subsidiaritetsprincipen:

- Inom ramen för förslaget till rådets rambeslut om ändring av rådets rambeslut 2002/475 om bekämpande av terrorism tog kommissionen emot 12 yttranden från de nationella parlamenten, varav ett har utfärdat ett formellt förbehåll gentemot kommissionen vad gäller subsidiaritetsprincipen. Flera parlament har frågat sig om det inte vore fördelaktigare att lämna förslaget inom ramen för Europarådet eller har kritiserat bristerna i motiveringen till förslaget vad gäller subsidiaritetsprincipen.

- I samband med åtgärden om förslaget om genomförandet av principen om icke-diskriminering på grund av religion, ras, ålder eller sexuell inriktning har 15 yttranden lämnats till kommissionen. En enda församling har avgivit ett negativt yttrande.

Under december 2008 inledde Cosac en samordnad åtgärd om kontroll av subsidiaritetsprincipen avseende direktivet om transplantation av organ. Mellan december 2008 och slutet av april 2009 togs 18 yttranden emot. Mellan december 2008 och slutet av april 2009 togs 18 yttranden emot.

2.2. Konsekvenser för politikens utformning

De nationella parlamentens yttranden främjar en bred debatt med kommissionen som den önskar uppmuntra.

Under 2008 prioriterade vissa nationella parlament kommissionens viktigaste initiativ som förslagen i energi- och klimatpaketet, översynen av den allmänna jordbrukspolitiken eller förslaget om tillämpningen av patienträttigheter vid gränsöverskridande hälso- och sjukvård (det tyska förbundsrådet, den franska senaten, brittiska House of Lords , den tjeckiska senaten, samt de nederländska och italienska parlamenten).

I det stora flertalet fall överensstämde parlamentens hållningar med de nationella hållningar som medlemsstaternas delegationer lagt fram för rådet. Energi- och klimatpaketet kan användas som exempel. Det polska Sejmen speglade sin regerings hållning. Den italienska Senato della Repubblica efterlyste en förbättring av flexibilitetsmekanismerna och införandet av översynsbestämmelser. Det italienska Camera dei Deputati uppmanade sin regering att enas om ändringar i förslagstexten, som en förstärkning av flexibilitetsmekanismerna, på villkor att de kopplas till utvecklingen av den ekonomiska och finansiella situationen. Det brittiska House of Lords har avgivit två yttranden. Den 10 december, dagen innan Europeiska rådets möte om det europeiska systemet för handel med utsläppsrätter, stödde House of Lords finansieringen av pilotprojekt för avskiljning och geologisk lagring av koldioxid med medel som avsatts för nya aktörer och full utauktionering av utsläppsrätter i de sektorer där det inte finns risk för koldioxidläckage. Vad gäller förnybar energi uppmanade House of Lords den brittiska regeringen och EU att fastställa ett mål för 2030 för att stimulera den teknik och de investeringar som inte till fullo genomförts innan 2020.

Reaktionerna på förslaget om en översyn av den gemensamma jordbrukspolitiken visar också att parlamentens och regeringarnas ståndpunkter ligger i linje med varandra. Det tjeckiska Senát har avvisat konceptet med direkta, gradvis avtagande betalningar, då den föredrar progressiv modulering. Enligt det italienska Camera dei Deputati bör införandet av en obligatorisk modulering, och därmed en överföring av medel från den första pelaren till landsbygdsutveckling, göras gradvis.

Vad gäller övriga områden inom den gemensamma jordbrukspolitiken har det tjeckiska Senát också rekommenderat sin regering att under det tjeckiska ordförandeskapet inleda en utredning om genetiskt modifierade organismer, som är av intresse för det europeiska jordbrukets konkurrenskraft. Den italienska Senato della Repubblica har begärt att dess regering vidtar konkreta åtgärder i de europeiska institutionerna i syfte att införa system för kontroll av de yttre gränserna, samt förfaranden för kontroll av hur dessa införs, på samma sätt som görs i vissa tredjeländer, vilket gör det möjligt att säkerställa att europeiska standarder för jordbruksprodukter respekteras.

Beträffande förslaget om patienträttigheter vid gränsöverskridande hälso- och sjukvård har kommissionen tagit emot tre yttranden under 2008 och fyra mellan januari 2009 och slutet av april 2009. Den franska Sénat betonade att om subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna ska respekteras, måste förslaget bekräfta medlemsstaternas befogenheter vad gäller organisation och genomförande av hälso- och sjukvård. Tvivlen på huruvida subsidiaritetsprincipen respekteras och hur lämpligt valet av rättsligt instrument (direktiv) är för att ingripa i organiseringen och finansieringen av hälso- och sjukvårdssystemet lades också fram av det nederländska parlamentets två kamrar. Det tyska Bundesrat var också övertygat om behovet av att stärka bestämmelserna för att bekräfta medlemsstaternas ansvar för organisationen av sina hälso- och sjukvårdssystem, och ansåg att de sociala tjänsterna borde undantas från förslagets tillämpningsområde.

3. KOMMISSIONENS ARBETSBESÖK OCH ANDRA KONTAKTER

Den nya strategin för förbindelserna mellan kommissionen och de nationella parlamenten ska uppfylla tre allmänna målsättningar: Ömsesidiga tjänster och införandet av en öppen och fortlöpande dialog, samarbete i nätverk och, genom bättre förbindelser med de valda företrädarna, en närmare kontakt med medborgarna. Genom kommissionens representationer i medlemsstaterna säkerställs en regelbunden och strukturerad kontakt med de nationella parlamenten. När en kommissionsledamot besöker ett nationellt parlament är det dessutom representationen som har ansvar för de praktiska och logistiska arrangemangen och som ser till att ledamoten får all nödvändig politisk information. Dessa besök väcker mediernas intresse och skapar utmärkta tillfällen att informera om aktuell europeisk politik i ett nationellt sammanhang.

Besök i de nationella parlamenten

Kommissionens ordförande José Manuel Barroso har besökt det lettiska, svenska, tjeckiska, luxemburgska och italienska parlamentet. Kommissionens vice ordförande Margot Wallström har besökt det irländska (två gånger), polska, danska, litauiska, franska och brittiska parlamentet. Ledamöterna i kollegiet har under 2008 mött företrädare för de nationella parlamenten vid över 100 olika tillfällen.

Intensiteten i dessa kontakter visar klart vilken betydelse kommissionen lägger vid att i högre grad samråda med de nationella parlamenten och mer ingående redogöra för den politik som genomförs.

Deltagande i interparlamentariska möten

Kommissionen fortsätter att reagera positivt på talrika uppmaningar att delta i olika interparlamentariska forum. Ordförande José Manuel Barroso deltog tillsammans med vice ordförande Günter Verheugen i det interparlamentariska mötet ( Joint Parliamentary Meeting ) om Lissabonstrategin i februari och José Manuel Barroso deltog också i mötet i september om migration och immigration. Vice ordförande Margot Wallström deltog i det interparlamentariska mötet om energi i november, kommissionsledamot Joaquín Almunia deltog i mötet i Europaparlamentets utskott för ekonomi och valutafrågor med de nationella parlamenten i januari, och kommissionsledamot Olli Rehn deltog i det interparlamentariska mötet som ägnades åt västra Balkan i maj.

Vidare deltog vice ordförande Franco Frattini i mötet med talmännen och Cosacs ordförandetrojka i Ljubljana i februari, kommissionsledamot Janez Potocnik i Cosacs XXXIX möte som hölls i Brdo i Slovenien i maj, kommissionsledamot Benita Ferrero Waldner i mötet med ordförandena för delegationerna i Cosac i Paris i juli, vice ordförande Jacques Barrot i Cosacs XL möte i Paris i november.

Nyhetsbrev

Kommissionens generalsekretariat har redigerat två nyhetsbrev som distribuerats inom kommissionen, till Europaparlamentet och de nationella parlamenten.

Ständiga representanter

Kommissionens olika tjänsteavdelningar har deltagit i 18 möten mellan de nationella parlamentens ständiga representanter i Bryssel. Efter en begäran från de ständiga representanterna koncentrerar kommissionen sina insatser på att lägga fram pågående ärenden eller framtida initiativ.

4. UTSIKTER TILL LISSABONFÖRDRAGETS IKRAFTTRÄDANDE

Kontroll av subsidiaritetsprincipen

Efter de slutsatser som antogs under Cosacs möte i Brdo uppmanades det franska ordförandeskapet att inrätta en arbetsgrupp bestående av de nationella parlamentens ständiga representanter vid EU för att utarbeta en rapport om bästa sätt att genomföra bestämmelserna i Lissabonfördaget om de nationella parlamenten. Kommissionen inbjöds att delta i arbetet i denna arbetsgrupp.

Under Cosacs möte i Paris drogs slutsatsen att det befintliga nätverket av representanter för de nationella parlamenten i Bryssel och Ipex var lämpliga verktyg för att på ett regelbundet, tidigt och informellt sätt utbyta information om de undersökningar som genomfördes i de nationella parlamenten. De nationella parlamenten har för övrigt fortsatt sina pilotundersökningar av subsidiaritetsprincipen, vilka samordnats av Cosacs sekretariat, i väntan på att Lissabonfördraget ska träda i kraft.

Rättvisa, frihet och säkerhet

Under Cosacs möte i Paris underströks att de nationella parlamenten lägger stor vikt vid kontrollen av den polisiära verksamheten och utvärderingen av den rättsliga verksamheten i medlemsstaterna. De nationella parlamenten var inställda på att låta det rättsliga och polisiära samarbetet i EU genomgå en kontroll eller utvärdering av Europaparlamentet i samråd med de nationella parlamenten. För få delta uppmanade de kommissionen att offentliggöra ett samrådsdokument innan den avslutade sina förslag till förordning om Eurojusts och Europols verksamhet.

5. SLUTSATS

Förbindelserna mellan kommissionen och de nationella parlamenten fortsätter att fördjupas med full hänsyn tagen till EU-institutionernas befogenheter. 2009 kommer att vara ett avgörande år för Lissabonfördragets framtid och en ny kommission ska utses efter valet till Europaparlamentet.

I denna årsrapport betonas kommissionens engagemang vad gäller att fortsätta att föra en nära dialog och ett nära samarbete med de nationella parlamenten. Kommissionen önskar behålla och intensifiera den politiska dialogen med de nationella parlamenten. Den kommer vid behov att genomföra nödvändiga åtgärder för en korrekt tillämpning av Lissabonfördragets bestämmelser om de nationella parlamenten.

Bilaga

Yttranden från de nationella parlamenten 2006–2008

2006 | 2007 | 2008 | 2006-2008 |

PORTUGAL | Assembleia da República | 0 | 19 | 65 | 84 |

FRANKRIKE | Sénat | 18 | 22 | 13 | 53 |

TYSKLAND | Bundesrat | 6 | 15 | 18 | 39 |

SVERIGE | Riksdagen | 0 | 17 | 16 | 33 |

FÖRENADE KUNGARIKET | House of Lords | 4 | 14 | 12 | 30 |

DANMARK | Folketinget | 2 | 10 | 11 | 23 |

TJECKIEN | Senát | 2 | 9 | 11 | 22 |

NEDERLÄNDERNA | Tweede Kamer Staten Generaal | 2 | 1 | 5 | 8 |

ITALIEN | Senato della Repubblica | 0 | 0 | 8 | 8 |

IRLAND | Dail och Seanad Eireann | 0 | 1 | 7 | 8 |

ITALIEN | Camera dei Deputati | 1 | 0 | 6 | 7 |

POLEN | Sejm | 1 | 0 | 5 | 6 |

TYSKLAND | Bundestag | 1 | 2 | 2 | 5 |

ESTLAND | Riigikogu | 2 | 0 | 2 | 4 |

LUXEMBURG | Chambre des Députés | 2 | 0 | 2 | 4 |

BELGIEN | Sénat | 2 | 0 | 2 | 4 |

ÖSTERRIKE | Bundesrat | 0 | 0 | 4 | 4 |

GREKLAND | Vouli ton Ellinon | 0 | 0 | 3 | 3 |

LITAUEN | Seimas | 2 | 1 | 0 | 3 |

FÖRENADE KUNGARIKET | House of Commons | 1 | 1 | 1 | 3 |

CYPERN | Vouli ton Antiprosopon | 0 | 0 | 2 | 2 |

LETTLAND | Saeima | 0 | 0 | 2 | 2 |

TJECKIEN | Poslanecká Sněmovna | 1 | 0 | 1 | 2 |

FRANKRIKE | Assemblée Nationale | 1 | 1 | 0 | 2 |

UNGERN | Országgyűlés | 1 | 1 | 0 | 2 |

BELGIEN | Chambre des Représentants | 0 | 1 | 1 | 2 |

BULGARIEN | Narodno Sabranie | 0 | 0 | 1 | 1 |

FINLAND | Eduskunta | 1 | 0 | 0 | 1 |

POLEN | Senat | 1 | 0 | 0 | 1 |

SLOVAKIEN | Národná rada | 1 | 0 | 0 | 1 |

SLOVENIEN | Državni zbor | 1 | 0 | 0 | 1 |

ÖSTERRIKE | Nationalrat | 0 | 0 | 0 | 0 |

MALTA | Kamra tad-Deputati | 0 | 0 | 0 | 0 |

NEDERLÄNDERNA | Eerste Kamer Staten Generaal | 0 | 0 | 0 | 0 |

RUMÄNIEN | Camera Deputatilor | 0 | 0 | 0 | 0 |

RUMÄNIEN | Senatul | 0 | 0 | 0 | 0 |

SLOVENIEN | Državni svet | 0 | 0 | 0 | 0 |

SPANIEN | Congreso de los Diputados | 0 | 0 | 0 | 0 |

SPANIEN | Senado | 0 | 0 | 0 | 0 |

TOTALT | 53 | 115 | 200 | 368 |

* Yttrandena från det nederländska parlamentet har lämnats från båda kamrarna.

Kontakter med de nationella parlamenten (1 januari 2005–31 december 2008)

per medlemsstat

Nationalrat |

BELGIEN | Sénat | 3 | 3 | 2 | 1 | 9 |

Chambre des Représentants |

BULGARIEN | Narodno Sabranie | 4 | 2 | 6 |

CYPERN | Vouli ton Antiprosopon | 2 | 3 | 1 | 5 | 11 |

TJECKIEN | Senát | 4 | 3 | 7 | 1 | 15 |

Poslanecká Sněmovna |

DANMARK | Folketinget | 9 | 7 | 2 | 5 | 23 |

ESTLAND | Riigikogu | 2 | 2 | 10 | 8 | 22 |

FINLAND | Eduskunta | 7 | 8 | 2 | 7 | 24 |

FRANKRIKE | Sénat | 13 | 10 | 11 | 12 | 46 |

Assemblée Nationale |

TYSKLAND | Bundesrat | 16 | 17 | 19 | 17 | 69 |

Bundestag |

GREKLAND | Vouli ton Ellinon | 3 | 5 | 4 | 7 | 19 |

UNGERN | Országgyűlés | 3 | 0 | 1 | 5 | 9 |

IRLAND | Dail Eireann | 2 | 2 | 9 | 13 | 26 |

Seanad Eireann |

ITALIEN | Senato della Repubblica | 8 | 2 | 8 | 2 | 20 |

Camera dei Deputati |

LETTLAND | Saeima | 2 | 1 | 5 | 3 | 11 |

LITAUEN | Seimas | 8 | 4 | 8 | 2 | 22 |

LUXEMBURG | Chambre des Députés | 0 | 3 | 3 | 0 | 6 |

MALTA | Kamra tad-Deputati | 1 | 1 | 4 | 0 | 6 |

POLEN | Sejm | 5 | 4 | 1 | 13 | 23 |

Senat |

PORTUGAL | Assembleia da República | 0 | 3 | 6 | 3 | 12 |

RUMÄNIEN | Camera Deputatilor | 2 | 3 | 5 |

Senatul |

SLOVAKIEN | Národná rada | 3 | 3 | 0 | 3 | 9 |

SLOVENIEN | Državni zbor | 4 | 8 | 3 | 1 | 16 |

Državni svet |

SPANIEN | Congreso de los Diputados | 1 | 1 | 1 | 0 | 3 |

Senado |

SVERIGE | Riksdagen | 6 | 1 | 5 | 3 | 15 |

NEDERLÄNDERNA | Tweede Kamer Staten Generaal | 4 | 6 | 3 | 8 | 21 |

Eerste Kamer Staten Generaal |

FÖRENADE KUNGARIKET | House of Lords | 11 | 7 | 12 | 9 | 39 |

House of Commons |

Cosac | 2 | 3 | 3 | 2 | 10 |

Konferensen för talmän | 1 | 1 | 1 | 0 | 3 |

Övrigt | 2 | 2 | 8 | 10 | 22 |

| TOTALT | 124 |112 |149 |136 |521 | |

[1] Se meddelandet till Europeiska rådet ”En agenda för EU-medborgarna – EU skall visa resultat” av den 10 maj - KOM(2006) 211.