ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
c) För de former av bidrag som förtecknas i Artikel 48.1 b, c och d ska beloppen i betalningsansökan vara de kostnader som beräknas på tillämpliga grunder.

c) För de former av bidrag som förtecknas i Artikel 48.1 b, c och d ska beloppen i betalningsansökan vara de kostnader som beräknas på tillämpliga grunder.
12.

Kommittén beklagar att programnamnet inte längre ska vara Erasmus+ utan Erasmus. Eftersom akronymen Erasmus står för ”European Region Action Scheme for the Mobility of University Students”påpekar ReK att lämpliga åtgärder måste vidtas för att garantera de enskilda utbildnings- och stödområdenas synlighet, så att varumärket Erasmus förknippas med alla utbildningsområden samt ungdom- och idrottsområdet.
17.

Vi ställer oss bakom följande synpunkt i kommissionens arbetsdokument ”Report on the Blue Growth Strategy – Towards more sustainable growth and jobs in the blue economy” (SWD(2017) 128 final): ”I allmänhet tycks relativt små anslag ha öronmärkts för prioriteringarna i strategin för Atlantområdet i dessa fonders operativa program, medan betydande finansiering kan finnas tillgänglig för åtgärder och prioriteringar som inte är specifika för sjöfartsområdet. Detta innebär en stor utmaning för de nationella och regionala förvaltningsmyndigheterna. Finansieringen via Europeiska havs- och fiskerifonden har däremot inriktats på målen för strategin för Atlantområdet.” [ej officiell översättning, ö.a.]
11.

Kommittén ser särskilt positivt på den nya plattformen ”Lätta arbetsbördan – tyck till” (”Lighten the Load – Have your Say”) och kommissionens åtagande att utveckla dess funktioner och tjänster. Även om öppna webbaserade samråd kan gynna organiserade grupper och deltagare med avancerade datorkunskaper leder de ofta till att det aktuella förslagets karaktär och omfattning begränsas, och de traditionella metoderna för kommunikation med kommissionen, vid sidan av plattformen, bör därför inte uteslutas.
18.

Kommittén vill påpeka att Ryssland år 2011 på federal nivå antog en strategi fram till år 2020 för Rysslands nordvästra federala distrikt, som gränsar mot Östersjöområdet (Strategy on social and economic development of the North-West Federal District until 2020). I den presenteras målen för ekonomin, infrastrukturen och logistiken i distriktet. Man hoppas att strategin kommer att främja ett närmare strategiskt samarbete mellan EU:s Östersjöområde och Ryssland, i synnerhet på områdena miljö, ekonomi, trafik, energi, turism och räddningstjänst.
Bestämmelser för kandidatländer och potentiella kandidatländer 1. Kommissionen ska ansvara för anordnandet av tävlingen mellan städer i kandidatländer och potentiella kandidatländer. 2. Kommissionen ska i Europeiska unionens officiella tidning offentliggöra en inbjudan att lämna in ansökningar sex år före kulturhuvudstadsårets början. Inbjudan ska vara öppen för städer i alla kandidatländer och potentiella kandidatländer under förutsättning att dessa länder vid det datum då inbjudan offentliggörs deltar i programmet Kreativa Europa eller i påföljande unionsprogram som stöder kultur. Av rättviseskäl med hänsyn till städer i medlemsstaterna ska dock varje stad ha rätt att delta i endast i en tävling för städer i kandidatländer och potentiella kandidatländer under åren 2020–2033, och en stad som deltagit i en sådan tävling ska under samma period inte få delta i någon påföljande tävling i en ny medlemsstat enligt reglerna i artikel 3.2. Vidare, av rättviseskäl med hänsyn till medlemsstaterna, ska varje kandidatland eller potentiellt kandidatland ha rätt att stå värd för kulturhuvudstadsåret bara en gång under åren 2020–2033. Därför ska städer i länder som redan tilldelats titeln inte ha rätt att delta i senare tävlingar under samma tidsperiod. 3. Villkoren i artikel 4 och kriterierna i artikel 5 ska gälla för kandidatländer och potentiella kandidatländer.

Bestämmelser för kandidatländer och potentiella kandidatländer andra länder 1. Kommissionen ska ansvara för anordnandet av tävlingen mellan städer i kandidatländer, och potentiella kandidatländer, länder inom EU:s grannskapspolitik och Eftaländer. 2. Kommissionen ska i Europeiska unionens officiella tidning offentliggöra en inbjudan att lämna in ansökningar sex år före kulturhuvudstadsårets början. Inbjudan ska vara öppen för städer i alla kandidatländer och potentiella kandidatländer under förutsättning att dessa länder vid det datum då inbjudan offentliggörs deltar i programmet Kreativa Europa eller i påföljande unionsprogram som stöder kultur. Av rättviseskäl med hänsyn till städer i medlemsstaterna ska dock varje stad ha rätt att delta i endast i en tävling för städer i kandidatländer, och potentiella kandidatländer, länder inom EU:s grannskapspolitik och Eftaländer under åren 2020–2033, och en stad som deltagit i en sådan tävling ska under samma period inte få delta i någon påföljande tävling i en ny medlemsstat enligt reglerna i artikel 3.2. Vidare, av rättviseskäl med hänsyn till medlemsstaterna, ska varje kandidatland eller potentiellt kandidatland dessa länder ha rätt att stå värd för kulturhuvudstadsåret bara en gång under åren 2020–2033. Därför ska städer i länder som redan tilldelats titeln inte ha rätt att delta i senare tävlingar under samma tidsperiod. 3. Villkoren i artikel 4 och kriterierna i artikel 5 ska gälla för kandidatländer och potentiella kandidatländer dessa länder.
För att Europeiska unionen ska kunna reagera på oförutsedda omständigheter eller finansiera klart definierade utgifter som inte kan finansieras inom taken för en eller flera av de andra rubrikerna i budgetramen behövs det också särskilda instrument i form av reserven för katastrofbistånd, Europeiska unionens solidaritetsfond, flexibilitetsmekanismen, Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter, reserven för kriser i jordbrukssektorn och marginalen för oförutsedda händelser. Det behövs därför särskilda bestämmelser som tillåter att åtagandebemyndiganden som går utöver taken i budgetramen får föras in i budgeten om detta krävs för att kunna använda sådana särskilda instrument.

För att Europeiska unionen ska kunna reagera på oförutsedda omständigheter eller finansiera klart definierade utgifter som inte kan finansieras inom taken för en eller flera av de andra rubrikerna i budgetramen behövs det också särskilda instrument i form av reserven för katastrofbistånd, Europeiska unionens solidaritetsfond, flexibilitetsmekanismen och marginalen för oförutsedda händelser. Det behövs därför särskilda bestämmelser som tillåter att åtagandebemyndiganden som går utöver taken i budgetramen får föras in i budgeten om detta krävs för att kunna använda sådana särskilda instrument.
50.

Det är viktigt att de projekt som finansieras via denna fond tydligt skiljer sig från dem som finansieras via Sammanhållningsfonden eller Eruf, inom ramen för partnerskapskontrakt. När förhandsbedömningen av de institutionella kapaciteterna utförts blir det möjligt att fastställa behoven av obligatoriskt stöd från programmet Jaspers eller tekniska stödprogram för projektförberedelse. Nödvändiga belopp kommer att betraktas som utgifter som är berättigade till finansiering via budgeten för en fond för ett sammanlänkat Europa.
2. Stöd kan endast omfattas av denna förordning om i) det totala stöd som beviljas ett företag som tillhandahåller tjänster av allmänt ekonomiskt intresse inte överstiger 150 000 euro per budgetår, och ii) om företaget har en genomsnittlig årsomsättning före skatt, all verksamhet medräknad, på mindre än 5 miljoner euro under de två räkenskapsår som föregick det år då stödet beviljades.

2. Stöd kan endast omfattas av denna förordning om i) det totala stöd som beviljas ett företag som tillhandahåller tjänster av allmänt ekonomiskt intresse inte överstiger euro per budgetår, och ii) om företaget har en genomsnittlig årsomsättning före skatt, all verksamhet medräknad, på mindre än 5 miljoner euro under de två räkenskapsår som föregick det år då stödet beviljades.
31.

Kontrakt under de europeiska tröskelvärdena: Kommittén anser att kontrakt under de europeiska tröskelvärdena inte borde falla under begreppet ”gränsöverskridande intresse”. Nuvarande praxis visar nämligen att antalet kontrakt som överstiger de europeiska tröskelvärdena och där det finns utländska intressenter som konkurrerar om kontrakten är mycket begränsat. Kommittén rekommenderar kommissionen att undersöka vilka siffror det handlar om här. Med utgångspunkt i detta kan man sedan fastställa om det över huvud taget är aktuellt att låta kontrakt under de europeiska tröskelvärdena falla under ”gränsöverskridande intresse”.
27.

Lokala livsmedelssystem kan bidra till att garantera lantbrukarna en skälig inkomst och till att återställa maktbalansen i livsmedelskedjan. Eftersom globaliseringen och den ökande koncentreringen av livsmedelsförsörjningen har lett till ett glapp mellan ökningen av produktionskostnaderna (3,6 % per år sedan 1996), konsumentpriserna (3,3 % per år) och priserna till lantbrukarna (2,1 % per år), vore det önskvärt att det infördes system som stärker lantbrukarnas förhandlingsposition, till exempel i fråga om korta distributionsled.
Medlemsstaterna får inskränka de materiella mottagningsvillkoren om en asylsökande a) lämnar den bostadsort som fastställts av den behöriga myndigheten utan att meddela denna eller om begärt tillstånd inte har erhållits, eller b) underlåter att uppfylla sin anmälningsplikt eller att följa uppmaningar att tillhandahålla information eller komma till en personlig intervju angående asylförfarandet under en rimlig period som fastställs i nationell lagstiftning, eller c) redan har lämnat in en ansökan i samma medlemsstat.

Medlemsstaterna får inskränka de materiella mottagningsvillkoren om en asylsökande a) lämnar den bostadsort som fastställts av den behöriga myndigheten utan att meddela denna eller om begärt tillstånd inte har erhållits, eller b) underlåter att uppfylla sin anmälningsplikt eller att följa uppmaningar att tillhandahålla information eller komma till en personlig intervju angående asylförfarandet under en rimlig period som fastställs i nationell lagstiftning, eller c) redan har lämnat in en ansökan i samma medlemsstat.
1.14

ReK betonar att de högre utbildningsinstitutionerna kan uppmuntras att spela en mer aktiv roll i arbetet för att främja flerspråkigheten bland studerande och personal och skulle ställa sig positiv till fler projekt i stil med ENLU (European Network for the Promotion of Languages Among All Undergraduates).
2.32

För att forskning om och bekämpning av terrorism skall kunna bli effektiv krävs det enligt ReK ökat samarbete och informationsutbyte såväl mellan EU:s medlemsstater som mellan myndigheterna inom respektive land. I handlingsplanen föreslås att man i varje medlemsstat inrättar en kontaktpunkt, med tillgång till all relevant information om reella eller potentiella terroristaktiviteter. För att en kontaktpunkt skall kunna bli effektiv krävs det dock ett välfungerande informationsnätverk mellan lokala och regionala myndigheter som bygger på principen ”need to know, need to share”. Medlemsstaterna måste klargöra på vilket sätt detta informationsnätverk skall säkras i praktiken och – vid behov– ställa upp planer för hur det kan förbättras.
7)

Det bör också påpekas att det under de senaste decennierna byggts upp fungerande, komplexa strukturer både i hamnarna och inom sjöfarten som helhet. Detta är en av orsakerna till att många av de företag som är lokaliserade i eller har sin verksamhet i unionens hamnar tillhör världens mest vinstgivande och konkurrenskraftiga. Om de rättsliga ramvillkoren skall förändras, måste man därför beakta vilka konsekvenser detta får för de inbördes beroende strukturerna inom transportsektorn och för förutsättningarna för dessa och den övriga ekonomiska utvecklingen. Kommissionen inser hur komplexa dessa strukturer är och räknar med omfattande finansiella insatser för att kunna bygga upp fungerande och konkurrenskraftiga transportsystem, exempelvis närsjöfart (short sea shipping) och motorvägar till havs (motorways of the sea).
2.4

ReK välkomnar förslaget enligt vilket medlemsstaterna måste rådgöra med de lokala och regionala myndigheterna. Tidsfristen för att utarbeta den nationella strategin och programmen för landsbygdsutveckling väcker dock viss oro inom kommittén. Regionkommittén anser det också vara beklagligt att strategin måste lämnas in, innan programmet kan lämnas in till kommissionen. De båda hänger nämligen nära samman med varandra. Kommittén föreslår att man på denna punkt följer samma förfarande som i regionalpolitiken, där medlemsstaterna kan lämna in den strategiska ramen tillsammans med de operationella programmen (rekommendation 1).
Medlemsstaterna skall se till att tillverkarna, eller tredje part som agerar för deras räkning, ett år efter det datum som anges i artikel 32.1 uppnår följande minimimål för återvinningen: a) Alla bärbara batterier och ackumulatorer som samlas in i enlighet med artikel 9 skall tas upp i en återvinningsprocess. b) Medlemsstaterna får tillåta att högst tio procent av de insamlade bärbara batterierna och ackumulatorerna undantas från skyldigheten i stycke a av tekniska skäl. c) Alla industri- och bilbatterier och -ackumulatorer som samlas in i enlighet med artikel 9 skall tas upp i en återvinningsprocess.

Medlemsstaterna skall se till att tillverkarna, eller tredje part som agerar för deras räkning, ett år efter det datum som anges i artikel 32.1 uppnår följande minimimål för återvinningen: a) Alla bärbara batterier och ackumulatorer som samlas in i enlighet med artikel 9 skall tas upp i en återvinningsprocess. b) Medlemsstaterna får tillåta att högst tio procent av de insamlade bärbara batterierna och ackumulatorerna undantas från skyldigheten i stycke a av tekniska skäl. bc) Alla industri- och bilbatterier och -ackumulatorer som samlas in i enlighet med artikel 9 skall tas upp i en återvinningsprocess.
2.2

Kommittén efterlyser särskilda satsningar för att integrera handikapperspektivet inom all EU-politik. Sådana satsningar måste ske under handikappåret 2003, men de måste också fortsätta under åren framöver. De funktionshindrade är visserligen inte formellt utestängda från något område, men bristen på synlighet gör att de är utestängda i praktiken. Det behövs hänvisningar till de funktionshindrade inom alla relevanta initiativ, och förändringar kan behöva göras så att de funktionshindrade kan dra nytta av och bidra till dessa initiativ. Innan det tas ett initiativ bör man alltid först ha bedömt vilka effekter det skulle kunna få för funktionshindrade.
Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om "Förslag till rådets beslut om utsläppande på marknaden och tillförsel av bovint somatotropin (BST) och om upphävande av rådets beslut 90/218/EEG"

(2000/C 51/22)

Den 9 november 1999 beslutade rådet i enlighet med artikel 37 i EG-fördraget att rådfråga Ekonomiska och sociala kommittén om ovannämnda förslag.

Ekonomiska och sociala kommittén beslutade att utse Leif E. Nielsen till huvudföredragande och gav honom i uppdrag att förbereda kommitténs yttrande.

Vid sin 368:e plenarsession den 8-9 december 1999 (sammanträdet den 9 december) antog Ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 46 röster för och 2 nedlagda röster.

1. Bakgrund

1.1. Sedan 1990 föreskrivs medlemsstaterna att säkerställa ett förbud att saluföra eller tillföra mjölkkor bovint somatotropin (BST)(1), oberoende av vilken tillförselmetod som används, på sina territorier. Förbudet upphör vid utgången av 1999.

1.2. Med hänvisning till det protokoll om djurskydd som ingår som en bilaga till fördraget, Europeiska konventionen om skydd av animalieproduktionens djur, och den rapport som Vetenskapliga kommittén för djurs hälsa och välbefinnande antog den 10 mars 1999, föreslår kommissionen ett permanent förbud mot försäljning och användning av BST i gemenskapen från och med den 1 januari 2000. Företag som köper, producerar eller saluför preparat som innehåller bovint somatotropin skall ha skyldighet att föra register över kvantiteter etc., och dessa uppgifter skall på begäran göras tillgängliga för myndigheterna. Beslutet påverkar inte produktionen av bovint somatotropin i medlemsstaterna eller den import som är avsedd för export till tredje land.

1.3. Kommissionen framhåller bland annat att det varken vetenskapligt eller erfarenhetsmässigt fastställts att BST inte påverkar djurets hälsa eller välbefinnande negativt. Däremot är det bevisat att BST kan ha en negativ inverkan med avseende på klinisk mastit, fot- och benåkommor, reproduktion och reaktioner på injektionsstället. Förutom att åkommorna är smärtsamma för djuren, finns det risk för att de sprids till annan boskap och att tillståndet för hela besättningen försämras.

2. ESK:s kommentarer

2.1. ESK stöder helt kommissionens förslag om ett förbud mot användning av BST samt kommissionens motivering. ESK anser dock att kommissionen tydligare bör beskriva graden av negativ inverkan på djurs hälsa i enlighet med Vetenskapliga kommitténs rapport.

Bryssel den 9 december 1999.

Ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

Beatrice RANGONI MACHIAVELLI

(1) Rådets beslut 90/218/EEG (EGT L 116, 8.5.1990, s. 27), senast ändrad genom rådets beslut 94/936/EG (EGT L 366, 31.12.1994, s. 19).
Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om "Förslag till rådets direktiv om ändring av direktiven 70/524/EEG om fodertillsatser, 95/53/EG om fastställande av principerna för organisationen av officiell kontroll på djurfoderområdet och 95/69/EG om villkor och föreskrifter för godkännande och registrering av vissa anläggningar och mellanhänder inom fodersektorn" () (1999/C 40/04)

Den 17 september 1998 beslöt rådet att i enlighet med artiklarna 43 och 198 i EG-fördraget rådfråga Ekonomiska och sociala kommittén om ovannämnda förslag.

Sektionen för jordbruk, landsbygdsutveckling och miljö, som ansvarade för det förberedande arbetet, antog sitt yttrande den 12 november 1998. Föredragande var Cornelius Scully.

Vid 359:e plenarsessionen den 2-3 december 1998 (sammanträdet den 2 december 1998) antog Ekonomiska och sociala kommittén med följande yttrande med 100 röster för, 2 emot och 1 nedlagd röst.

Förslaget syftar till att införa en rättslig ram för godkännande och registrering under övergångsperioden från den 1 april 1998 till den 1 april 2001 och att ta hänsyn till upphävandet av direktiv 77/101/EEG.

Ekonomiska och sociala kommittén stöder den av kommissionen föreslagna ändringen av direktiven 70/524/EEG, 95/53/EG och 95/69/EG, som den anser både läglig och motiverad. Kommittén ser positivt på att förslaget inte påverkar gemenskapsbudgetarna.

Bryssel den 2 december 1998.

Ekonomiska och sociala kommitténs ordförandeBeatrice RANGONI MACHIAVELLI

() EGT C 266, 25.8.1998, s. 14.
Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om "Förslag till rådets förordning (EG) om ändring av förordning (EG) nr 1221/97 om allmänna tillämpningsregler för åtgärder som syftar till att förbättra villkoren för produktion och saluföring av honung" () (98/C 407/39)

Den 4 september 1998 beslutade rådet i enlighet med artiklarna 43 och 198 i EG-fördraget att rådfråga Ekonomiska och sociala kommittén om ovannämnda förslag.

Sektionen för jordbruk och fiskeri som ansvarat för det förberedande arbetet i ärendet antog sitt yttrande den 23 juli 1998. Föredragande var Carlo Gottero.

Vid den 357:e plenarsessionen den 9-10 september 1998 (sammanträdet den 9 september 1998) antog Ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 100 röster för och 6 nedlagda röster.

1. Kommittén stöder kommissionens förslag att flytta fram slutdatum till den 31 januari 1999, under det första året som förordning (EG) nr 1221/97 tillämpas, för betalning av kostnader för åtgärder inom ramen för de nationella programmen för förbättring av produktionsvillkor och saluföring av honung.

2. Utan en sådan åtgärd skulle - enligt kommitténs åsikt - minskningen av programmens löptid under det första året bli alltför betydande och äventyra framgången för programmen.

Bryssel den 9 september 1998.

Ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

Tom JENKINS

() EGT C 222, 16.7.1998, s. 15.
Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om "Kommissionens förslag till rådets förordning (EG) om ändring av förordning (EG) nr 3072/95 om den gemensamma organisationen av marknaden för ris och av förordning (EEG) nr 2358/71 om den gemensamma organisationen av marknaden för utsäde"

(98/C 73/12)

Den 30 september 1997 beslutade rådet i enlighet med artiklarna 43 och 198 i EG-fördraget att rådfråga Ekonomiska och sociala kommittén om ovannämnda förslag.

Sektionen för jordbruk och fiskeri, som förberett ärendet, antog sitt yttrande den 7 november 1997. Föredragande var Maria Luísa Santiago.

Vid sin 350:e plenarsession den 10-11 december 1997 (sammanträdet den 10 december 1997) antog Ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 113 röster för och 5 nedlagda röster.

1. Inledning

1.1. Med föreliggande förslag, som omsätter ministerrådets beslut i praktiken, avser kommissionen att föra in ris som används som utsäde i förteckningen över produkter som berättigar till kompensationsbetalning enligt rådets förordning (EG) nr 3072/95.

1.2. Denna förändring är nödvändig eftersom marknadspriserna på ris inom gemenskapen har drabbats av en större nedgång än man förutsett vid översynen av den gemensamma organisationen av marknaden. Det är en nedgång som inte kompenserats av det beräknade produktionsstödet.

1.3. Otillräckligt stöd till produktionen av ris som används som utsäde leder oundvikligen till mindre användning av certifierat utsäde och till att kvaliteten på ris blir sämre och därmed också utbudet till konsumenterna.

2. Särskilda synpunkter

2.1. Artikel 1, andra stycket (beträffande artikel 6)

2.1.1. Produktionsarealen för ris som används som utsäde bör fastställas i proportion till den areal som är berättigad till kompensationsbetalningar, och hänsyn bör tas till mängden utsäde som används per hektar.

2.1.2. På detta sätt kommer varje land åtminstone att kunna tillgodose det egna behovet.

2.2. Beträffande artikel 3

2.2.1. I andra stycket i denna artikel står det att artikel 1.1 och artikel 2 bör tillämpas från och med den 1 juli 1998. Detta innebär att 1998 års utsäde inte omfattas av detta stöd, eftersom sista datum för att ansöka om kompensationsbetalning är 31 mars 1998.

2.2.2. Det är därför nödvändigt att ändra förslaget i den mening att de nya bestämmelserna blir tillämpliga på 1998 års utsäde.

3. Slutsats

3.1. Kommittén stöder kommissionens förslag under förutsättning att de i yttrandet föreslagna förändringarna beaktas.

Bryssel den 10 december 1997.

Ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

Tom JENKINS