ir <r 
•it -it 
•tr -b EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 02.02.1998 
KOM(97) 707 slutlig 
97/0121 (SYN) 
Ändrat förslag till 
RÅDETS REKOMMENDATION 
OM 
EUROPEISKT SAMARBETE I FRÅGA OM KVALITETSSÄKRING I 
HÖGSKOLEUTBILDNING 
(framlagt av kommissionen i enlighet med artikel 189a.2 i Romfördraget) 

MOTIVERING 
Beaktande parlamentels åsikt under den första läsningen den 18 november 1997, 
presenterar kommissionen lör rådet, i enlighet med Artikel 18() A, paragraf 2 av IXi-
lordragct, ett modifierat förslag till rekommendation,. Denna text återspeglar tvä 
huvudtyper av ändringar: 
en grupp ändringar som gjorts för att ge nödvändiga klargöranden och större 
precision i förhällande till det ursprungliga förslaget; 
en annan grupp ändringar som förstärker förslaget, speciellt i förhållande till 
mångfalden av utbildningssystem, de högre utbildningssystemens autonomi och 
inbjudan till medlemsstaterna att aktivt delta i skapandet av ett Europeiskt nätverk 
för kvalitetssäkring, 
I kommissionens modifierade förslag finns samma övergripande struktur och samma 
målsättningar som i ursprungsförslaget kvar, men vissa villkor har utvecklats och 
förtydligats. 
Av de ändringar som föreslagits av Europaparlamentet, har nästan hälften accepterats av 
kommissionen.. 
De ändringar som ansågs problematiska faller innanlbr följande tre kategorier. 
I) Ändringar angående vissa principfrågor vilka utgör grund for förlaget 
- Ett antal ändringar syftar till att eliminera referenserna till kommissionens 
Vitbok om tillväxt, konkurrens och sysselsättning och till Vitboken "Lära och 
lära ut". Referenserna till dessa vitböcker, vilka citeras i de inledande orden till 
kommissionens ursprungsförslag, utgör emellertid en del av grundmotivet för en 
gemenskapsinsats inom detta område. 
- En serie av ändringar föreslår en presentation med sammanfattningar av de 
principer som bör karaktärisera de nationella kvalitetssäkringssystemen, de olika 
skedena av kvalitetssäkringsarbetet samt de aktörer som är inblandade i varje 
skede. Eftersom detta är ett relativt nytt område, föredrar kommissionen att 
behålla det analytiska tillvägagångssättet, inklusive en redogörelse av de 
viktigaste beståndsdelarna, hellre än den sammanfattande beskrivning som 
föreslås av parlamentet. 
En ändring skulle ha eliminerat sambandet mellan kvalitetssäkring och 
arbetsmarknadens behov. Detta samband är dock viktigt när det gäller 
möjligheterna för utexaminerade studenter att erhålla arbete. Dessutom, den 
juridiska grunden för den föreslagna rekommendationen inkluderar artikel 127 i 
fördraget, i vilken det klart och tydligt refereras till arbetsmarkandens behov. 
2) Ändringar vilka tar upp frågor som är utanför förslagets räckvidd: 
direkt involverande av de associerade länderna i Central- och Östeuropa i 
utvecklingen av procedurerna beträffande kvalitetssäkring och i skapandet av 
nätverket. Delta ger upphov till problem, eftersom referenser till tredje land inte 
är tillåtna i någon av gemenskapens rättsakter. Dessutom deltar endast en del av 
dessa länder i de releventa gemenskapsprogrammen. 
- introduktion av en rekommendation till medlemsstaterna att etablera system för 
kvalitetssäkring inom forskningen. 
3) Ändringar vilka introducerar överflödiga tillägg eller utvecklingar, eller alternativa 
formuleringar som inte förbättrar originaltexten: 
- omplacering eller upprepning av delar av lagstiftande text i inledingen och vice 
versa.. 
upprepning av del faklum alt högskolorna har en autonomisk ställning. 
3> 
Ändrat förslag till 
RÅDETS REKOMMENDATION 
OM 
EUROPEISKT SAMARBETE I FRÅGA OM KVALITETSSÄKRING I 
HÖGSKOLEUTBILDNING 
^ Wo 
PROPOSITION INITIALE DC LA COMMISSION PROPOSITION MODIFIEE SUITE A L'AVIS DU PARLEMENT 
EUROPEEN DU 18 NOVEMBRE 
EUROPEISKA UNIONENS RAD UTFÄRDAR DENNA REKOMMENDATION EUROPEISKA UNIONENS RAD UTFÄRDAR DENNA REKOMMENDATION 
med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt 
artiklarna 126 och 127 i detta. artiklarna 12d och 127 i detta. 
med beaktande av kommissionens förslag, 
med beaktande av I kouonnska och sociala kommitténs yttrande, 
med beaktande av Regionkommitténs yttrande, och 
i enlighet med del förfarande som anges i artikel 189c i fördraget med beaktande av kommissionens löislag, 
med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande. 
med beaktande av Regionkommitténs yttrande, och 
i enlighet med det förfarande som anges i artikel 189c i fördraget 
Alla medlemsstaterna varnar om kvalitet i utbildningen. Gemenskapen ar 
välkommen att ta del i det ständigt pågående kvalitetsarbetet genom att uppmuntra 
samarbetet mellan medlemsstaterna och, om det är nödvändigt, stödja och 
komplettera deras insatser. Gemenskapen skall emellertid helt och fullt respektera 
att medlemsstaternas ansvarar för utbildningens innehåll, utbildningsväsendets 
organisation samt deras kulturella och språkliga mångfald. 
I rådets slutsatser av den 25 november 1991 anges att arbetet med att förbättra 
kvaliteten i högskoleutbildningen är en uppgift som engagerar alla 
medlemsstaterna och alla högskolor i Europeiska gemenskapen. Mot bakgrund av 
att det på nationellt plan finns ett stort antal olika kvalitetsbedömningsmetoder 
skulle erfarenheter på nationell nivå kunna kompletteras med europeiska 
erfarenheter från ett anlal pilolprojckl som ulfornials för alt etablera ett samarbete 
på området eller förstärka befintligt samarbete 
Utvecklingen och verksamheten i medlemsstaterna samt samarbete! över gränserna 
och lärares och studenters rörlighet (speciellt inom sådana gemenskapsprogram 
som Sokrales, särskilt I rasmus-delen i detta), har gjort europeiska högskolor 
medvetna om svårigheten att bedöma kvaliteten i utlandsstudier och all jämföra 
den med kvaliteten i studierna inom det egna systemet. 
In av "luiyudkuuilllClllUfCtlliL i s v axen på kommissionens memorandum om 
högskoleutbildningen ôlvrspvîiliir..Uvujiauilil unpiuUnilläVll ^JULbftlALL ull JlirlUlil 
cii.kya|iiejdùyr;tfk!..mel!iUiJito 
inträdesbiljetter till samhället, men den blir alltmer föråldrad. Betoningen ligger 
numera i allt högre grad på hur viktigt del är med kvalitet Dä alla plan inom 
utbildningssystemet och inom varie högskola. Kvalitet måste säkerställas på alla 
nivåer och inom alla sektorer, varvid skillnaderna begränsas till att gälla mål, 
metoder och efterfrågan. Det råder en positiv inställning till att införa effektiva och 
godtagbara kvalitetsbedömningsmetoder baserade på europeiskt samarbete och 
gränsöverskridande erfarenhetsutbyte, som framhäver den roll bedömningen spelar 
för strategisk stvrning. samt bedömningens kulturella dimension. 
A\ kommissionens studie över lägel i medlemsstaterna när del palier 
kvalitetsbedömning framgår all de nya kvalilclsbedöinningssyslcmcn innehåller 
vissa gemensamma element I va pilotprojekt som däicftcr genomfördes vai 
uppbyggda kring en kärna av gemensamma element ur de befintliga nationella 
systemen, (ienom pilotprojekten prövades metoden med framgång och del visade 
sig all samtliga aktörer på området mycket gärna vill fortsätta alt utbyta 
erfarenheter under det att högskoleutbildningen omorganiseras i allmänhet, och 
under det att kvalitetsbedömningen utvecklas i synnerhet. 
I lögskolorna måste såväl tillgodose internationella utbildnings- och yrkeskrav 
som stalls i ett globalt •kunskapssamhälle", som erbjuda en lösning nä inhemska 
sociala problem, »arior strävar de efter kvalitet i sina tjänster genom att ta fram 
nya initiativ (var för sig eller gruppvis genom sammanslutningar inom 
högskoleutbildning) för att garantera utbildningskvaliteten. Alla medlemsstaterna värnar om kvalitet i utbildningen. Gemenskapen är 
välkommen att ta del i det ständigt pågående kvalitetsarbetet genom att uppmuntra 
samarbetet mellan medlemsstaterna och, om det är nödvändigt, stödja och 
komplettera deras insatser. Gemenskapen skall emellertid helt och fullt respektera 
att medlemsstaternas ansvarar för utbildningens innehåll, utbildningsväsendets 
organisation samt deras kulturella och språkliga mångfald. 
I rådets slutsatser av den 25 november 1991 anges att arbetet med att förbättra 
kvaliteten i högskoleutbildningen är en uppgift som engagerar alla medlemsstaterna 
och alla högskolor i Europeiska gemenskapen. Mot bakgrund av att det på 
nationellt plan finns ett stort antal olika kvalitetsbedömningsmetoder skulle 
erfarenheter på nationell nivå kunna kompletteras med europeiska erfarenheter från 
ett antal pilotprojekt som ulfornials för att etablera elt samarbete på området eller 
förstärka befintligt samarbete 
Utvecklingen och verksamheten i medlemsstaterna samt samarbetet över gränserna 
och lärares och studenters rörlighet (speciellt inom sådana gemenskapsprogram 
som Sokrates. särskilt frasmus-delen i detla), har gjort europeiska högskolor 
medvetna om nödvändigheten av att kunna bedöma kvaliteten i utlandsstudier och 
att jämföra den med kvaliteten i studierna inom det egna systemet. 
I il av huvudinslagen i kommissionens memorandum om högskoleutbildningen 
Iriumljilytmu..ky_aliUrl måste säkerställas på alla nivåer och inom alla sektorer, 
varvid skillnaderna begränsas lill att gälla mål, metoder och efterfrågan. Det råder 
en posiitiv inställning till alt införa effektiva och godtagbara 
kvalitetsbedömningsmctoder baserade pä europeiskt erfarenhetsutbyte, som 
framhäver dess roll osh kulturella dimension. 
Beroende på olika utbildningssystem inom gemenskapen, täcker termen 
"högskola", vilken använts i denna Rekommendation, alla tvper av inrättningar 
som utfärdar exaamensbevis på denna nivå, oberoende av vad denna inrättning 
kallas, i medlemsstaterna. Denna definition används i beslutet som upprättar 
SOKRATES-programmct. 
Av kommissionens studie över lägel i medlemsstaterna nar det galler 
kvalitetsbedömning framgår all de nya kvalilelsbedömningssystcmen innehåller 
vissa gemensamma element Ivå pilotprojekt som därefter genomfördes var 
uppbyggda kring en kärna av gemensamma element ur de belinlliga nationella 
systemen, (ienom pilotprojekten prövades metoden med framgång och det visade 
sig att samtliga aktörer på området myckel gärna vill forisatta att utbyta 
erfarenheter under det att högskoleutbildningen omorganiseras i allmänhet, och 
under det att kvalitetsbedömningen utvecklas i synnerhet. 
I lögskolorna måste uppfylla de nva utbildningsmässiga och sociala krav som ett 
internationellt kunskapssamhälle och den därmed resulterande utvecklingen ställer 
De skall sträva efter alt garantera utbildningskvaliteten genom att utveckla nya 
initiativ (var för sig eller gruppvis genom sammanslutningar av högskolor) som 
svitar till att ge deras tjänsteutbud den erforderliga kvaliteten. 
u 
Allt höerc krav på grund av öppenhet mot världen och massutbildning gör att de 
offentliga myndigheterna i samtliga medlemsstater tvingas anpassa systemen för 
högskoleutbildning samt deras förhållande till stat och samhälle. Detta skall ske 
med respekt för befintliga akademiska normer och värden samt via stärkt 
oberoende och ansvar inom högskolorna. De tekniska och ekonomiska förändringarna och de därmed förknippade folidema 
för arbetsmarknaden ställer högskolorna inför nva utmaningar: under allt 
besvärligare förhållanden . som ett ökande antal studenter i kombination med brist 
på ekonomiska resurser, måste de klara av att ge de studerande en framtidsinriktad 
utbildning och förbereda dem på lämpligt sätt på arbetsmarknadens krav. För att 
kunna uppfylla dessa krav måste det inom högskolorna ske en fortlöpande 
granskning av traditionella akademiska normer och värden samt en ytterligare 
förstärkning av högskolornas oberoende. 
Av granskningen av kommissionens meddelande av den M februari 199-1 framgår Av granskningen av kommissionens meddelande av den 1.1 februari 199-1 framgår 
att medlemsstaterna lör närvarande överväger alt skapa bällre system lör all medlemsstaterna föi naiv 'ärande överväger att skapa bättre system löi ömsesidigt 
ömsesidigt erkännande av yrkesmässiga oeli akademiska kvalifikationer, eller erkännande av yikesmässiga och akademiska kvalifikationer, eller reformera de 
reformera de befintliga systemen kvalitetssäkring inom högskoleutbildning kan belinlliga systemen kvalitetssäkring inom högskoleutbildning kan innebära att 
innebära all högskolorna blir llexiblare och modernare. högskolorna blir llexiblare och modernare. 
I vilboken om tillväxt, konkurienskiali och sysselsättning Itcskiivs biislen på elt 
öppet utbildning.omi.'iilc i gemenskapen som en svaghet löiorsakad av biislaude 
tydlighet i kvalilikatioussyslemel. I vitboken framhålls också att nationellt välstånd 
i stigande grad vilar på förmågan att skapa och utnyttja kunskap, samt all 
utbildningskvalitet och den förmåga organisationer i samhället har att reagera 
strategiskt pä samhällsutvecklingen hör till konkurrenskraftens nyckelkomponenter I vitboken om tillväxt, konkurrenskraft och .sysselsättning beskrivs bristen på elt 
öppet utbildningsområde i gemenskapen som en svaghet förorsakad av bristande 
tydlighet i kvalilikalionssysteinet. I vilboken framhålls också alt nationellt välstånd 
i stigande grad vilar på förmågan alt skapa och utnyttja kunskap, samt att 
utbildningskvalitet och den förmåga organisationer i samhället har att reagera 
strategiskt på samhällsutvecklingen hör till konkurrenskraftens nyckclkomponenter 
I vitboken Lära och lära ut, och genom begreppet "kunskapssamhället" som den 
bygger på, betonas utbildningens roll som "den viktigaste vägen till identitet, 
tillhörighet, socialt avancemang och personlig utveckling" och det faktum att "de 
enskilda människornas ställning i samhällslivet alltmer kommer att vara beroende 
av deras förmåga att lära och av behärskning av grundläggande kunskaper". 
Utbildning som företeelse har dels en social och kulturell sida, dels en ekonomisk 
sida, och dessa två sidor går inte att skilja åt. Därför är kvalitetskraven på 
utbildningen mångfacetterade, och de framstår som ytterligt viktiga för de 
europeiska medborgarna. 
J_kommissionens grönbok om rörlighet över gränserna behandlas svårigheter för 
studenter som önskar hedriva studier utomlands, och det belönas att om 
utbildningen skall ha sådan kvalitet att de enskilda Kan uppfylla europeiska och 
internationella krav och kan ulnyMja fri rörlighet inom gemenskapen, hör den vila 
c5.iöilittheLöxeixrilnÄ"tna-I vitboken Lära och lära ut. och genom begreppet "kunskapssamhället" som den 
bygger på, betonas utbildningens roll som "den viktigaste vägen till identitet, 
tillhörighet, socialt avancemang och personlig utveckling" och det faktum att "de 
enskilda människornas ställning i samhällslivet alltmer kommer att vara beroende 
av deras förmåga att lära och av behärskning av grundläggande kunskaper". 
Utbildning som företeelse har dels en social och kulturell sida, dels en ekonomisk 
sida, och dessa två sidor går inte att skilja åt. Därför är kvalitetskraven på 
utbildningen mångfacetterade, och de framstår som ytterligt viktiga för de 
europeiska medborgarna. 
Stimulans av rörlighet är en målsättning för Gemenskapen, vilket erkänts i 
artiklarna 126 och 127 av Gcmcnskapsfördraget. kommissionens grönbok om 
hinder för rörlighet över gränserna undersöker de huvudsakliga Juridiska. 
administrativa och verkliga hinder som studenter möter nilr de önskar bedriva 
studier i elt annat medlemsland och föreslår åtgärder för all förbättra rörligheten. 
Det betonas att denna Ivp av rörlighet är viktig för en utbildning av hög kvalitet. 
vilken kan göra del möjligt för individer att uppfylla europeiska och internationella 
krav och dra fördel av den fria rörligheten inom gemenskapen. 
Kyyliklssiikri.iiussystenieii.¥aiie.rar UKilau iuedlvi.U5sMejua.uJk.rsiviu±0Uä!s]iuuus 
^oj!.cJ^._sJi-ukl.u.L..O.cjL^ 
karakiaristika och jLclagOgisKiLJllld av sig själva även skiljer sig åt. 
kvalitetssäkringssvstemen bitr förbli llexihla och kunna anpassas till nva 
situationer som uppstår till följd av att medlemsstaternas högskolor vidareutvecklar 
sina strukturer och mål. 
HÄRIGENOM REKOMMENDERAS MKDLKMSSTA l'ERNA HÄRIGENOM REKOMMENDERAS MEDLEMSSTATERNA 
all med hänsvn till sill ansvar lör organisationen av 
högskoleutbildningen skapa tydliga system för kvalitetsbedömning 
och kvalitetssäkring som skall vara inriktade på att A att med strikt beaktande a 
högskoleutbildningen, sina sill ansvar lör organisationen av 
författnings- och hudgetmässiga 
förhållanden och principen om högskolornas oberoende, skapa tydliga 
kvalitetsbedömnings- och kvalitetssäkringssvstem som skall vara 
inriktade på att: 
värna om kvaliteten i högskoleutbildningen under de 
ekonomiska, sociala och kulturella förhållanden som är 
utmärkande för respektive stat. och därvid beakta den 
europeiska dimensionen och de krav som folier av 
internationaliseringen. 
hjälpa högskolor att använda kvalitetssäkringsmetoder som 
styrmedel för all åstadkomma en smidigare organisation och 
varaktiga förbättringar i en omvärld under snabb utveckling. 
uljjOTa _vu... fa>(. ..piinkj.. k" europeiskt och internationellt 
samarbete sa. all. i|ildi'as_.ejfarenhxlél.kan._ki>n.ijnii ti|) nytta i 
arbetet med de Ivå ovannämnda uppgifterna. värna om kvaliteten i högskoleutbildningen under de 
ekonomiska, sociala och kulturella förhållanden som är 
utmärkande för respektive stat. och därvid beakta den europeiska 
dimensionen och en snabbt föränderlig värld. 
uppmuntra och hjälpa högskolor att använda 
kvaliletssäkringssmetoder som ett medel att bättre kunna uppfylla 
kraven Iran en omvärld under snabb utveckling inom ramen för 
högskolornas omfattande utbildnings- och forskningsuppdrag 
stoiljii europeiskt och internationellt samarbete lör all kunna dra 
nvlia a^'.A'.ajQindras.e.rOir.ejihe.lej: i arbetet med de ivå ovannämnda 
uppgifterna. 
H att basera systemen lör kvalitetsbedömning och kvalitetssäkring pä 
följande principer: H att basera systemen lör kvalitetsbedömning och kvalitetssäkring pä 
följande principer: 
^ 
De myndigheter som ansvarar lor kvalitetsbedömningen bör vara 
frislående och oberoende. 
Dessa myndigheter luv vuni /rlslåentle och oberoende när del gäller 
/lir/iiimiilen m h metiulik, såväl gentemot tien politiska maklen som 
gentemot liogskolwna 
lledömningslörfaraudena bör relaieras till högskolornas profil med 
full respekt för deras oberoende. 
I'ur/e enskilt förfarande for kvalitetsbedömning eller kvalitetssäkring 
hor omfatta frågor om vad högskolorna har för bild av sig själva, 
exempelvis hur de definierar sin uppgift, både hela högskolans 
uppgift och varje institutions uppgift, varvid syftet skall vara att 
anpassa utbildningsåtgärder till kartlagda behov. 
Bedömningen bör omfatta en intern och en extern del. 
Elt system för kvalitetsbedömning bör omfatta såväl ett internt 
beredningsmoment som ett externt, i vilket experter skall delta. 
Alla berörda parter bör delta 
Pen mierna kvalitetsbedömningen bor vara sådan all alla behöriga 
aktörer vid högskolan bringas all delta i del interna 
beredningsmomentet, särskilt lärarna, den del av förvaltningen som 
ansvarar for studie- och yrkesvägledning samt studenterna. 
Den externa kvalitetsbedömningen bör vara en samarbetsprocess 
kännetecknad av rådfrågning och rådgivning mellan oberoende 
externa experter och aktörer vid högskolan ifråga. 
Före detta studenter, arbetsgivare och övriga berörda grupper i 
samhället bör vara representerade i expertgrupperna sä att 
relevanta samhälleliga och yrkesmässiga aspekter beaktas under 
bedömningsförfarandet. 
Man bor främja deltagande av utländska experter från andra 
mcillcmsstater i kvalitetsbedömningar som genomförs av experter 
från andra högskolor som på sä salt kan bidra lill bedömningen 
genom all redogöra för erfarenheter i andra länder och göra 
jämförelser mellan de iakttagna förfarandena och normerna i 
utlandet samt genom alt främja kulturell förståelse. 
Rapporter över kvalitetsbedömningar bör ollcntliggöras. 
Rapporterna över kvalitetsbedömningarna bör offentliggöras på ell 
for varje enskild medlemsstat lämpligt sätt och de bör utgöra ell 
tillfredsställande referensmaterial för de berörda parterna och en 
informationskälla för medborgare i allmänhet 
C att se till alt upplöljniugsåtgärder vidtas på nationell och regional nivå 
så alt högskolorna kan genomföra planerade åtgärder lör alt förbättra 
kvaliteten och för alt ge nyutbildade tillträde (ill arbetsmarknaden. 
I) att se (ill att offentliga myndigheter och ledningen lör högskolorna 
högprioriterar löpande erfarenhetsutbyte och samarbete om 
kvalitetsbedömning och kvalitetssäkring med de övriga 
medlemsstaterna, liksom med internationella organisationer och 
sammanslutningar verksamma inom högskoleutbildning. 
I DE'ITA SYFTE UPPMANAS KOMMISSIONEN De myndigheter som ansvarar för kvalitetsbedömningen bör vara 
fristående och oberoende. 
Dessa myndigheter bor vara fristående och oberoende när del galler 
förfaranden och metodik, såväl gentemot den politiska makten som 
gentemot hogsk oloma 
lledömningsförfarandena bör relateras till högskolornas profil med 
full respekt för deras oberoende. 
larje enskilt förfarande för kvalitetsbedömning eller kvalitetssäkring 
hör omfatta frågor om vad högskolorna har för bild av sig själva, 
exempelvis hur de definierar sin uppgift, både hela högskolans uppgift 
och varje institutions uppgift, vanid syftet skall vara att anpassa 
utbildningsåtgärder till kartlagda behov. 
Bedömningen bör omfatta en intern och en extern del. 
Ett system för kvalitetsbedömning bör omfatta såväl ett internt 
beredningsmoment som ett externt, i vilket experter skall delta. 
Alla berörda parter bör delta. 
Pen mierna kvalitetsbedömningen bor vara sådan att alla behöriga 
aktörer vid högskolan bringas all delta i del mierna 
beredningsmomentet. särskilt lärarna, den del av förvaltningen som 
ansvarar för studie- och yrkesvägledning samt studenterna. 
Den externa kvalitetsbedömningen bör vara en samarbetsprocess 
kännetecknad av rådfrågning och rådgivning mellan oberoende 
externa experter och aktörer vid högskolan ifråga. 
Före detta studenter, arbetsgivare och övriga berörda grupper i 
samhället bör vara representerade i expertgrupperna så att relevanta 
samhälleliga och yrkesmässiga aspekter beaktas under 
bedömningsförfarandet. 
Man bör främja deltagande av utländska experter från andra 
medlemsstater i kvalitetsbedömningar som genomförs av experter från 
andra högskolor som på så sätt kan bidra till bedömningen genom att 
redogöra för erfarenheter i andra länder och göra jämförelser mellan 
de iakttagna förfarandena och normerna i utlandet samt genom att 
främja kulturell förståelse. 
Rapporter över kvalitetsbedömningar bör offentliggöras. 
Rapporterna över kvalitetsbedömningarna bör offentliggöras på en 
för varje enskild medlemsstat lämpligt suit och de hör utgöra elt 
tillfredsställande referensmaterial för de berörda parterna och en 
informationskälla för medborgare i allmänhet. 
att se lill att uppföljningsålgårdcr vidtas på nationell och regional nivå 
så alt högskolorna kan genomföra planerade åtgärder för all förbättra 
kvaliteten och lör at( ge nyutbildade tillträde (ill arbetsmarknaden. 
alt se till alt offentliga myndigheter och ledningen för högskolorna 
högprioriterar löpande erfarenhetsutbyte och samarbete om 
kvalitetsbedömning och kvalitetssäkring med de övriga 
medlemsstaterna, liksom med internationella organisationer och 
sammanslutningar verksamma inom högskoleutbildning. 
I DE'ITA SYFTE 
MEDLEMSSTATERNA UPPMANAS KOMMISSIONEN OCH 
att ge sitt stöd till ctahlcringcn av ett "Europeiskt nätverk för 
kvalitetssäkring" som skall beslå dels av sådana myndigheter med 
ansvar lör kvalitetsbedömning av högskoleutbildningen som 
medlemsstaterna har tillsalt, dels av organisationer och 
sammanslutningar inom Europeiska gemenskapen med behövlig 
erfarenhet av kvalitetsbedömning och kvalitetssäkring av 
högskoleutbildningen att ge sitt stöd till utvecklingen och fullbordandet av befintliga 
strukturer för alt etablera ett "Europeiskt nätverk för 
kvalitetssäkring" som skall bestå dels av sådana myndigheter med 
ansvar tor kvalitetsbedömning och kvalitetssäkring av 
högskoleutbildningen som medlemsstaterna har tillsattt, dels av 
organisationer och sammanslutningar inom Europeiska gemenskapen 
med erfarenhet av kvalitetsbedömning och kvalitetssäkring av 
högskoleutbildningen 
Detta "nätverk" kommer alt få bland annal följande uppgifter: Detta "nätverks" arbetsuppgifter skulle kunna beslå av. 
6 
ii) Inhumations och erfarenhetsutbyte via konferenser, seminarier 
på europeisk nivå och genom Uliylllldnijigity Iiy. tekllik Informations- och erfarenhetsutbytem teji via konferenser, 
seminarier pä europeisk nivå och genom användande av 
modern informations- och kommunikationsteknik 
b) Bistånd Ull olika inrdlrmsslaler. ollcnlhga myndigheter med all 
grnouilOl.i koukirl.i pio|ckl milkl.lile på all åstadkomma ellei 
lOlbällia melodei loi kvalitetsbedömning ellei kv alilelssäkiing b) Bistånd till olika medlemsstaters offentliga myndigheter med 
alt genomföra koukiet.i pio|ekl iiuiklade pä att åstadkomma 
ellei loihällm uuloilei löi kvalitetsbedömning eller 
kvalitetssäkring 
Stöd till giupper av högskolor i olika länder som önskar delta i en 
gemensam kvalitetsbedöinningsprocess, bl a via "Tematiska 
nätverk" inom I rasmus-delen av Sokratcs-programmcl. 
Hjälp till högskolor bl a. genom att informera om 
metodikutveckling och ge exempel på bra metoder, genom att 
underlätta kontakter med internationella experter och genom att 
bilda en "think-tank" eller skapa "verktygslådor" med 
metodikinnehåll. Stöd lill giuppei av högskolor i olika länder som önskar delta i 
en gemensam kvaliletshcdöniningsprocess, bl a via Tematiska 
nätverk" inom I rasmus-delen av Sokrales-progranimcl 
Hjälp lill högskolor bl.a. genom alt informera om 
metodikutveckling och ge exempel på bra metoder, genom att 
underlätta kontakter med internationella experter tej£ genom att 
bilda en "think-tank" eller skapa "verktygslådor" med 
metodikinnehåll. 
Sammankoppling av kvalitetsbedömning med annan verksamhet 
inom särskilt gemenskapsprogrammen Sokrates och Leonardo da 
Vinci eller med erkännande av kvalifikationer på 
gemenskapsnivå. 
Utarbetande av metoder för att ge nyutbildade bättre tillträde till 
den europeiska arbetsmarknaden. Sammankoppling av kvalitetsbedömning med annan verksamhet 
inom särskilt gemenskapsprogrammen Sokrates och Leonardo da 
Vinci eller med erkännande av kvalifikationer på 
gemenskapsnivå. 
Utarbetande av metoder för att ge nyutbildade bättre tillträde till 
den europeiska arbetsmarknaden. 
"Europeiskt nätverk för kvalitetssäkring" skulle kunna erhålla 
gemenskapsstöd frän programmen Sokrates- och Leonardo da Vinci, 
enligt fastställda mål och förfaranden för dessa program. För sistnämnda 
program gäller all företagen måste engagera sig konkret och delta aktivt 
i kvalilelsbedömilingsaibelel med llVSeeiuk* få högskoleutbildning 
Delia äi dock önskvärt även när del gällei SokutlO "Europeiskt nätverk för kvalitetssäkring" kommer att kunna erhålla 
ekonomiskt stöd inom ramen för SOkRAfES- och LEONARDO DA 
VINCI-programmen. enligt fastställda mål och förfaranden för dessa 
program och under del alt öppenhet och ivdlighet garanteras. För 
sistnämnda program är del llödYulldigLllied cllJ^MlktcL CllUiuiCllUUlg Ml 
löivlilgeiis, sida i kvaliiclssakiingsarbclcl lör högskoleutbildning Delta är 
dock aveil önskvärt näi del gäller SOKK AIL'S 
III. KUMMlSSLUNiiM LlTMAJNA.s 
all vartannat år sammanställa rapporter lill rådd. Europaparlamentet 
och behöriga institutioner över hur systemen lör kvalitetsbedömning 
och kvalitetssäkring utvecklas i de olika medlemsstaterna och över 
europeiskt samarbete på området. all vartannat är sammanställa rapporter till rådet. Europaparlamentet 
och andra relevanta gemenskapsinstitutioner över hur systemen för 
kvalitetsbedömning och kvalitetssäkring utvecklas i medlemsstaterna, 
över europeiskt samarbete på området samt över de resultat som 
uppnätts beträffande ovannämnda mål. 
att lägga fram av slutsatserna i rapporterna påkallade förslag till bättre 
kvalitetssäkring i högskoleutbildningen. att med ledning av slutsatserna i rapporterna lägga fram förslag som 
stärker kvalitetssäkringen inom högskoleutbildningen och samarbetet 
mellan medlemsstaterna. 
V 
ISSN 1024-4506 
KOM(97) 707 slutlig 
DOKUMENT 
SV 01 15 16 
Katalognummer : CB-CO-97-727-SV-C 
ISBN 92-78-29641-4 
Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg 
S