Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om "Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om auktorisation för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster"

(2001/C 123/12)

Den 25 oktober 2000 beslutade rådet att i enlighet med artikel 95 i EG-fördraget rådfråga Ekonomiska och sociala kommittén om ovannämnda förslag.

Sektionen för transporter, energi, infrastruktur och informationssamhället, som fick uppdraget att förbereda ärendet, antog sitt yttrande den 7 december 2000. Föredragande var Göran Lagerholm.

Vid sin 378:e plenarsession den 24-25 januari 2001 (sammanträdet den 24 januari 2001) antog Ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 79 röster för och 1 nedlagd röst.

1. Kommissionens förslag

1.1. Förslaget till direktiv är en del av ett nytt regelverk för alla överföringsnät och överföringstjänster som skall säkerställa den elektroniska marknadens konkurrenskraft. Det gemensamma regelverket för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster(1) som föreslås i direktivet skall ersätta gällande direktiv 97/13/EG(2) om gemensamma ramar för allmän auktorisation och individuella tillstånd på teletjänstområdet. I sin kommunikationsöversyn från 1999(3) uttryckte kommissionen stark oro över direktivets genomförande.

1.2. I gemenskapen finns det för närvarande inget enhetligt system som reglerar kommunikationstjänsternas tillgång till marknaden, utan femton olika nationella system. Därför bör man aktivt stödja utvecklingen av alleuropeiska tjänster. En effektiv och väl fungerande inre europeisk marknad kan uppnås genom långtgående förenklingar av de nationella systemen.

1.3. Enligt förslaget skall alla elektroniska kommunikationstjänster och kommunikationsnät omfattas av en allmän auktorisation, och särskilda rättigheter får bara användas för tilldelning av radiofrekvenser och nummer. Förslaget begränsar antalet villkor som får uppställas för tjänsteföretag och syftar till att få bort kravet på att information skall lämnas i förväg för att man skall få komma in på marknaden. Det är också tänkt att den systematiska kontrollen av att de villkor som är knutna till auktorisation är uppfyllda skall begränsas till att gälla enbart villkor där det finns en saklig grund för kontrollen.

1.4. Genom detta förenklade förfarande skulle de administrativa kostnaderna sjunka betydligt. Enligt förslaget till direktiv får tjänsteföretagen endast åläggas en administrativ avgift och medlemsstaterna åläggas att offentliggöra avgifterna och göra justeringar.

1.5. Avgifter får tas ut för användning av spektrum och nummer under förutsättning att man iakttar principerna om icke-diskrimininering, öppen redovisning, sakligt grundade skäl och proportionalitet i förhållande till syftet, samt att man följer de politiska målen för utveckling av innovativa tjänster och ökad konkurrens. CEPT bör även i fortsättningen spela en viktig roll i harmoniseringen av radiofrekvenstilldelningen.

2. Kommentarer

2.1. I sitt yttrande om 1999 års kommunikationsöversyn ansåg Ekonomiska och sociala kommittén "att det behövs en harmonisering av tillståndsbestämmelserna, såväl formellt sett som i praktiken. Systemet bör baseras på allmänna auktorisationer, förutom när det gäller frekvens- och nummertillgång. Därför bör en harmonisering inte leda till att ett ännu tyngre regleringssystem införs på marknader där det till exempel inte krävs någon förhandsanmälan i samband med allmänna auktorisationer."

2.2. ESK välkomnar förslaget till direktiv som man anser vara välavvägt.

2.3. ESK ser positivt på att man i förslaget tar upp frågan om de grundläggande villkoren för tillstånd. Som kommissionen påpekar är kostnaderna för utfärdande av tillstånd och auktorisationer i vissa fall mycket höga utan att det gagnar slutanvändarna. En inre europeisk marknad kan bara uppnås om man vid harmoniseringen av reglerna för auktorisation begränsar dessa till ett minimum. Detta har visat sig fungera i flera medlemsstater.

2.4. Det är viktigt att de krav som måste uppfyllas för auktorisation inte omfattar villkor som inte är sektorsspecifika. ESK välkomnar att detta uttryckligen framhålls i direktivets artikel 6. ESK ser även positivt på att det klart anges (i skäl 14 i ingressen) att det inte finns någon anledning att kräva att det systematiskt och regelbundet skall styrkas att alla villkor uppfylls. Detta kan ses som ett steg i rätt riktning för att minska den belastning som regelverken utgör för företagen.

2.5. ESK delar kommissionens uppfattning att tillstånd bara bör användas när det gäller knappa radiospektrum och telefonnummer, och att de administrativa avgifterna endast skall täcka de administrativa kostnader som omfattas av den föreslagna minimiregleringen. Det förefaller som om det finns en växande oro för att IT-användarna kommer att tvingas att bidra till kostnader för nyttjanderätt av radiofrekvenser, som betydligt kan överstiga de administrativa kostnaderna och som heller inte har något samband med utfallet vid auktioner.

2.6. Förslaget till direktiv om auktorisation bör enligt ESK:s uppfattning revideras i syfte att uttryckligen förbjuda uttagandet av engångsavgifter som inte används för ändamål som kan öka frekvenseffektiviteten eller ingår som en del i ett auktionsförfarande eller annat system där priset används som ett medel för att uppnå effektivitet i själva fördelningen av radiospektrum.

Bryssel den 24 januari 2001.

Ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

Göke Frerichs

(1) KOM(2000) 393 slutlig.

(2) Europaparlamentets och rådets direktiv av den 10 april 1997, EGT L 117, 7.5.1997.

(3) "Mot ett nytt regelverk för infrastruktur för elektronisk kommunikation och tillhörande tjänster - 1999 års kommunikationsöversyn" (KOM(1999) 539 slutlig), ESK:s yttrande av den 18.7.2000, EGT C 204.