[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel den 14.4.2008

KOM(2008) 201 slutlig

PRELIMINÄRT FÖRSLAG TILL ÄNDRINGSBUDGET NR 3 TILL 2008 ÅRS ALLMÄNNA BUDGET

UTGIFTSBERÄKNING PER AVSNITT Avsnitt III – Kommissionen Avsnitt VI - Ekonomiska och sociala kommittén

PRELIMINÄRT FÖRSLAG TILL ÄNDRINGSBUDGET NR 3TILL 2008 ÅRS ALLMÄNNA BUDGET

UTGIFTSBERÄKNING PER AVSNITTAvsnitt III – KommissionenAvsnitt VI - Ekonomiska och sociala kommittén

Europeiska kommissionen lägger fram detta preliminära förslag till ändringsbudget nr 3 till 2008 års budget av de skäl som anges i motiveringen nedan, och med beaktande av bestämmelserna i

- fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 272,

- fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, särskilt artikel 177, och

- rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget[1], senast ändrad genom rådets förordning (EG, Euratom) nr 1995/2006[2], särskilt artikel 37.

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

1. Inledning 4

2. Microsoft 4

3. Anpassning av löner 5

4. Vaccinationskampanj mot blåtunga 6

5. Gemensamma teknikinitiativ 7

6. Utnyttjande av EU:s solidaritetsfond 9

6.1. Grekland: skogsbränder i augusti 2007 10

6.2. Slovenien: översvämningar i september 2007 11

6.3. Finansiering 11

7. Ändringar i tjänsteförteckningen för Europeiska jämställdhetsinstitutet 12

8. Ändringar i tjänsteförteckningen för Europeiska ekonomiska och sociala kommittén 12

SAMMANFATTANDE TABELL INDELAD ENLIGT RUBRIKERNA I BUDGETRAMEN 15

ÄNDRINGAR I DEN ALLMÄNNA INKOMSTBERÄKNINGEN

ÄNDRINGAR I INKOMST- OCH UTGIFTSBERÄKNINGEN PER AVSNITT

Ändringarna i den allmänna inkomstberäkningen samt i inkomst- och utgiftsberäkningen per avsnitt överlämnas separat via Seibud-systemet. Som exempel bifogas en engelsk version av den allmänna inkomstberäkningen och inkomst- och utgiftsberäkningen per avsnitt som bilaga.

1. Inledning

Detta preliminära förslag till ändringsbudget (PFÄB) nr 3/2008 gäller följande:

- Införande i budgeten av inkomsten från Microsoftmålet.

- Justering av budgeten för en del av den besparing som uppstått till följd av att löner och pensioner under 2007 ökade mindre än väntat, vilket leder till en minskning med 2,3 miljoner euro av behoven i åtagandebemyndiganden och betalningsbemyndiganden under rubrik 5.

- Ökning av anslagen till fonden för nödfallsåtgärder på veterinärområdet med 130 miljoner euro i åtagandebemyndiganden och 63,95 miljoner euro i betalningsbemyndiganden, som en följd av utbrottet av djursjukdomen blåtunga.

- Nya budgetposter i kontoplanen för följande gemensamma teknikintiativ: initiativet för innovativ medicin, Clean Sky, Artemis (gemensamt teknikinitiativ för inbyggda datorsystem) samt Eniac (europeisk teknikplattform för nanoelektronik).

- Utnyttjande av 98 miljoner euro i åtagandebemyndiganden och betalningsbemyndiganden ur EU:s solidaritetsfond i syfte att täcka kostnader för skogsbränder i Grekland i augusti 2007 och översvämningar i Slovenien i september 2007.

- Ändringar i tjänsteförteckningen för Europeiska jämställdhetsinstitutet.

- Ändringar i tjänsteförteckningen för Europeiska ekonomiska och sociala kommittén.

Förändringarna på utgiftssidan leder till ett sammanlagt behov netto på ytterligare 225,7 miljoner euro i åtagandebemyndiganden och 159,6 miljoner euro i betalningsbemyndiganden. Inga ytterligare inkomster kommer att behöva krävas in.

2. Microsoft

Den 24 mars 2004 förelade kommissionen Microsoft Corporation ett beslut om ett förfarande enligt artikel 82 i EG-fördraget (beslut C(2004) 900). I beslutet fastställde kommissionen att Microsoft hade brutit mot artikel 82 i EG-fördraget genom att på flera sätt missbruka sin dominerande ställning. Microsoft dömdes att betala 497,2 miljoner euro i böter. Kommissionen ålade också företaget att vidta en rad effektiva åtgärder för att få överträdelsen att upphöra.

Den 10 november 2005 utfärdade kommissionen en varning till Microsoft enligt artikel 24.1 i förordning nr 1/2003[3]. Enligt varningen skulle företaget beläggas med ett vite på upp till 2 miljoner euro per dag om det inte senast den 15 december 2005 hade vidtagit alla de beslutade åtgärderna. Det vite som Microsoft slutligen blev skyldigt att betala för att företaget underlåtit att uppfylla sina åligganden fastställdes genom kommissionens beslut av den 12 juli 2006 till 280,5 miljoner euro.

De böter som kommissionen ålade Microsoft att betala den 24 mars 2004 och det vite som beslutades om den 12 juli 2006 fastställdes slutgiltigt genom förstainstansrättens dom av den 10 november 2007 i mål T-201/04 och avskrivning av mål T-271/06 den 6 december 2007. Under 2008 har kommissionen således kunnat inkassera grundbeloppet 777,7 miljoner euro (497,2 respektive 280,5 miljoner euro) samt de bankräntor på 71,5 miljoner euro som ackumulerats sedan den preliminära avsättningen, vilket ger ett totalbelopp på 849,2 miljoner euro.

3. Anpassning av löner

Institutionernas preliminära budgetförslag för 2008 byggde på ett antagande om att löner och pensioner skulle öka med 2,2 %.

Den 17 december 2007 antog rådet förordning nr 1558/2007[4] på kommissionens förslag. Genom förordningen ökade löner och pensioner för tjänstemän och andra anställda vid Europeiska gemenskaperna med 1 %, med verkan från den 1 juli 2007. Detta är således den ökningssats som tillämpats på löner och pensioner 2007.

Efter det att kommissionen lagt fram sitt förslag till rådet meddelade emellertid Italien nya uppgifter om löneökningen för landets offentliganställda med verkan från 1 februari 2007. Kommissionen har därför lagt fram ett ändrat förslag, enligt vilket löner och pensioner bör öka med ytterligare 0,4 % med verkan från den 1 juli 2007.

Totalt sett innebär detta att anslagen för 2008 för löner och pensioner kan reduceras med cirka 0,6 %. Detta är resultatet av två tekniska justeringar:

- Utgifterna för löner och pensioner minskar med ca 0,8 %, dvs. differensen mellan den uppskattade ökningen med 2,2 % och den faktiska ökningen med 1,4 %.

- Utgifterna för löner och pensioner ökar med ca 0,2 %, till följd av den retroaktiva engångsutbetalningen av 0,4 % för de sista 6 månaderna 2007.

I absoluta tal blir nettoeffekten av de minskade kostnaderna för lön till kommissionens anställda och för pensioner till anställda vid samtliga institutioner en besparing med 18,9 miljoner euro. Som en följd av besparingen föreslås bland annat att anslagen under budgetposten för pensioner minskas med 2,3 miljoner.

Återstoden av besparingen kommer att användas för att täcka oförutsedda behov kopplade till Microsoftdomen av den 17 september 2007 (mål T-201/04). En begäran om överföring för detta ändamål läggs fram separat.

Förstainstansrätten ogiltigförklarade emellertid den bestämmelse i artikel 7 i beslutet som fastställer att alla kostnader för den övervakande förvaltaren ( Monitoring Trustee ) ska bäras av Microsoft.

En sådan övervakande förvaltare utsågs emellertid redan 2005, enligt förfarandet i kommissionens särskilda beslut för ändamålet. Microsoft har finansierat den övervakande förvaltarens arbete, inklusive lönekostnader, sedan oktober 2005. På grundval av Microsofts utbetalningar beräknas den övervakande förvaltarens kostnader för att bevaka genomförandet av kommissionens beslut till ca 14,2 miljoner euro för perioden fram till den 17 december 2007.

Syftet med övervakningsmekanismen är att fungera som ett stöd för kommissionen i arbetet med att bevaka att Microsoft rättar sig efter beslutet. Till dess funktioner hör att leverera tekniska rapporter och expertutlåtanden om hur driftskompatibiliteten utvecklas samt att utföra praktiska tester av informationens korrekthet. Den har också en funktion som ”medlare” mellan licensinnehavarna och Microsoft i fråga om villkoren för och innehållet i licenserna. Dess arbete är med andra ord mycket viktigt för att kommissionens beslut ska tillämpas effektivt, och som ett led i det pågående förfarandet enligt artikel 24.2 i förordning nr 1/2003 angående Microsofts bristande efterlevnad av beslutet. Det är därför väsentligt att övervakningsmekanismen fortsätter att fungera. För att garantera kontinuitet i de tjänster som mekanismen bistått med behövs det 2,4 miljoner euro under 2008. De samlade behoven för den övervakande förvaltarens arbete kommer således att uppgå till 16,6 miljoner euro.

4. Vaccinationskampanj mot blåtunga

Under 2007 har utbrott av djursjukdomen blåtunga konstaterats i flera medlemsstater. Mer exakt handlar det om blåtunga serotyp 8 i Belgien, Tjeckien, Danmark, Tyskland, Spanien, Frankrike, Luxemburg och Nederländerna, och blåtunga serotyp 1 i Frankrike, Spanien och Portugal. Blåtunga är en vektorburen sjukdom mot vilken nödslaktprogram riktade mot utsatta djurbesättningar i allmänhet inte är en lämplig åtgärd. Som regel slaktas bara just de djur som drabbats. Förekomsten av sjukdomen kan utgöra ett allvarligt hot mot djurbesättningarna i gemenskapen.

Vaccinering är den mest effektiva åtgärden mot blåtunga, och en snabb massvaccinering skulle vara det bästa sättet att reducera såväl antalet kliniska fall som förlusterna, kontrollera spridningen, skydda de smittfria områdena i medlemsstaterna och underlätta handeln med friska djur.

För att snarast möjligt förhindra att sjukdomen sprids bör gemenskapen bidra ekonomiskt till de biståndsberättigande utgifter i medlemsstaterna som följer av nödåtgärderna för att bekämpa sjukdomen, i enlighet med beslut 90/424/EEG[5]. Enligt beslutet ska bidraget omfatta 100 % av kostnaden för vaccinet och 50 % av övriga kostnader kring vaccineringen

Medlemsstaterna har redovisat sina planer på nödvaccinering, med uppgifter om hur många vaccindoser som kommer att användas under 2007 och 2008 och en uppskattning av kostnaderna för dessa vaccineringar. Kommissionen har gjort en bedömning av dessa planer ur både veterinär och ekonomisk synvinkel, och kommit till slutsatsen att planerna är förenliga med gemenskapens lagstiftning på veterinärområdet.

Totalkostnaden för ovan nämnda vaccineringsprogram beräknas till 130 miljoner euro. Behoven för betalningar under 2008 uppgår till 63,95 miljoner euro. På grund av tidpunkten för den uppkomna nödsituationen kunde de nya anslagsbehoven inte tas med i beräkningen då 2008 års budget förbereddes och antogs. För närvarande har inga anslag antagits inom ramen för EGFJ för 2008. Kommissionen föreslår därför att anslagen under rubrik 17 04 03 01, ”Fond för nödfallsåtgärder på veterinärområdet och för andra djursjukdomar vilka kan innebära risker för folkhälsan” , bör ökas med 130 miljoner euro i åtagandebemyndiganden och 63,95 miljoner euro i betalningsbemyndiganden. Den ökade budgeten ryms emellertid inom utgiftstaket för rubrik 2.

5. Gemensamma teknikinitiativ

I enlighet med artikel 166 i EG-fördraget har Europaparlamentet och rådet antagit beslut nr 1982/2006/EG av den 18 december 2006 om Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007–2013) – ramprogrammet [6]. Rådet antog senare beslut 2006/971/EG om det särskilda programmet Samarbete för genomförande av Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram – särskilda program [7].

Inom alla de områden där man beslutat att bevilja gemenskapsstöd kan delar av det sjunde ramprogrammet, i ett fåtal fall, genomföras i form av gemensamma teknikinitiativ.

Inom detta område har förslaget till ändringsbudget föregåtts av fyra nya rådsförordningar[8] om offentlig-privata partnerskap, som antagits på grundval av artikel 171 i fördraget och artikel 185 i budgetförordningen:

- Rådets förordning (EG) nr 73/2008 av den 20 december 2007 om bildande av det gemensamma företaget för genomförande av det gemensamma teknikinitiativet för innovativa läkemedel.

- Rådets förordning (EG) nr 71/2008 av den 20 december 2007 om bildande av det gemensamma företaget Clean Sky.

- Rådets förordning (EG) nr 72/2008 av den 20 december 2007 om bildande av det gemensamma företaget Eniac (europeisk teknikplattform för nanoelektronik).

- Rådets förordning (EG) nr 74/2008 av den 20 december 2007 om bildande av det gemensamma företaget Artemis för genomförande av det gemensamma teknikinitiativet för inbyggda datorsystem.

Alla gemensamma företag hör till kategorin ”organ som inrättats av gemenskaperna”, och det är Europaparlamentet som har befogenhet att bevilja ansvarsfrihet för genomförandet av deras respektive budgetar på rekommendation av rådet, dock med hänsyn tagen till särdragen hos de gemensamma tekniska initiativen i egenskap av offentlig-privata partnerskap, i synnerhet den privata sektorns bidrag till deras budgetar.

Genom denna ändringsbudget skapas de nya budgetposter som behövs för att ta upp bidragen till de fyra gemensamma företagen. Inga ytterligare anslag begärs i samband med inrättandet av dessa nya poster. Anslagen kommer att dras av från budgetposterna för det sjunde ramprogrammets prioriteringar inom de aktuella politikområdena. De nya budgetposter som behöver inrättas är följande:

08 02 02 Samarbete – Hälsa – det gemensamma företaget för Initiativet för innovativa läkemedel

08 02 03 Samarbete – Hälsa – stödutgifter för det gemensamma företaget för Initiativet för innovativa läkemedel

08 07 02 Samarbete – Transport – det gemensamma företaget Clean Sky

08 07 03 Samarbete – Transport – stödutgifter för det gemensamma företaget Clean Sky

09 04 01 02 Samarbete – Informations- och kommunikationsteknik – det gemensamma företaget Artemis

09 04 01 03 Samarbete – Informations- och kommunikationsteknik – stödutgifter för det gemensamma företaget Artemis

09 04 01 04 Samarbete – Informations- och kommunikationsteknik – det gemensamma företaget Eniac

09 04 01 05 Samarbete – Informations- och kommunikationsteknik – stödutgifter för det gemensamma företaget Eniac

Som tidigare angetts i finansieringsöversikterna för respektive rättsakt planeras följande anslag för de olika initiativen under 2008:

- Innovativa läkemedel: 125 000 000 euro i åtagandebemyndiganden och 125 000 000 euro i betalningsbemyndiganden.

- Clean Sky: 47 000 000 euro i åtagandebemyndiganden och 40 250 000 euro i betalningsbemyndiganden.

- Artemis: 42 500 000 euro i åtagandebemyndiganden och 13 950 000 euro i betalningsbemyndiganden.

- Eniac: 43 000 000 euro i åtagandebemyndiganden och 15 350 000 euro i betalningsbemyndiganden.

I följande tabell sammanfattas de planerade anslagen under de nya budgetposterna:

Ny budgetpost | Benämning | Åtagandebemyndiganden (miljoner euro) | Betalningsbemyndiganden (miljoner euro) |

08 02 02 | Samarbete – Hälsa – det gemensamma företaget för Initiativet för innovativa läkemedel | 122,700 | 122,700 |

08 02 03 | Samarbete – Hälsa – stödutgifter för det gemensamma företaget för Initiativet för innovativa läkemedel | 2,300 | 2,300 |

08 07 02 | Samarbete – Transport – det gemensamma företaget Clean Sky | 45,000 | 38,250 |

08 07 03 | Samarbete – Transport – stödutgifter för det gemensamma företaget Clean Sky | 2,000 | 2,000 |

09 04 01 02 | Samarbete – Informations- och kommunikationsteknik – det gemensamma företaget Artemis | 41,000 | 12,450 |

09 04 01 03 | Samarbete – Informations- och kommunikationsteknik – stödutgifter för det gemensamma företaget Artemis | 1,500 | 1,500 |

09 04 01 04 | Samarbete – Informations- och kommunikationsteknik – det gemensamma företaget Eniac | 41,500 | 13,850 |

09 04 01 05 | Samarbete – Informations- och kommunikationsteknik – stödutgifter för det gemensamma företaget Eniac | 1,500 | 1,500 |

Anslagen kommer att föras över från följande befintliga budgetposter:

- För det gemensamma företaget för innovativa läkemedel: 08 02 01 Samarbete — Hälsa;

- För det gemensamma företaget Clean Sky: 08 07 01 Samarbete — Transport (inbegripet flygteknik);

- För de gemensamma företagen Artemis och Eniac: 09 04 01 Samarbete – Informations- och kommunikationsteknik. För att bibehålla kontoplanens struktur inom varje prioritering för sjunde ramprogrammet föreslås det att denna artikel omvandlas till punkt 09 04 01 01.

Enligt de planerade bidragen till de gemensamma företagen beräknas de totala anslagsbehoven under budgetposterna för de motsvarande prioriteringarna bli följande:

Budgetpost | Benämning | Åtagandebemyndiganden (miljoner euro) | Betalningsbemyndiganden (miljoner euro) |

08 02 01 | Samarbete — Hälsa | 570,341 | 303,286 |

08 07 01 | Samarbete – Transport (inbegripet flygteknik) | 301,922 | 156,652 |

09 04 01 01 | Stöd till forskningssamarbete på området informations- och kommunikationsteknik (IKT – Samarbete) | 974,930 | 700,700 |

Tjänsteföreskrifterna och de regler för tillämpningen av dessa som institutionerna antagit gemensamt ska gälla även för verkställande direktörer och övrig personal vid de gemensamma företagen. Tjänsteförteckningarna för varje gemensamt företag redovisas närmare i bilagan.

6. Utnyttjande av EU:s solidaritetsfond

I augusti 2007 drabbades stora områden i Grekland av skogsbränder. Den 18 september härjades Slovenien av storm och kraftiga regnoväder, vilket ledde till stora översvämningar och jordskred. De grekiska och slovenska myndigheterna ansökte om ekonomiskt bistånd från EU:s solidaritetsfond inom den tidsfrist på tio veckor som anges i artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 2012/2002[9].

Kommissionen har noggrant gått igenom dessa ansökningar i enlighet med förordning (EG) nr 2012/2008, särskilt artiklarna 2, 3 och 4 i denna.

De viktigaste slutsatserna av denna bedömning redovisas i följande avsnitt.

6.1. Grekland: skogsbränder i augusti 2007

Ansökan lämnades in till kommissionen 30 oktober 2007, dvs. inom tidsfristen på 10 veckor efter det att de första skadorna konstaterats 23 augusti 2007. Efter att ha mottagit en begäran om ytterligare uppgifter i en skrivelse av den 20 december 2007 kompletterade de grekiska myndigheterna sin ansökan den 24 januari 2008.

Det rör sig om en naturkatastrof. De grekiska myndigheterna uppskattar det totala värdet av de direkta skadorna till 2 118,3 miljoner euro. Eftersom detta belopp överstiger gränsvärdet 1 066,5 miljoner euro (0,6 % av BNI) anses katastrofen uppfylla villkoren för ”en större naturkatastrof” och omfattas därför av förordning (EG) nr 2012/2002. De totala direkta skadorna utgör grunden för beräkningen av det ekonomiska biståndet. Biståndet kan endast användas för sådana nödvändiga krisinsatser som anges i artikel 3 i förordningen.

De grekiska myndigheterna förklarade att stora delar av landet drabbades av bränderna, som härjade som mest intensivt och med störst utbredning i västra Grekland, på Peloponnesos, på Greklands fastland samt i Attika. Katastrofen orsakade betydande skador inom flera sektorer i ekonomin, särskilt jordbruket, och förstörde infrastruktur för såväl transport som telekommunikationer, energidistribution, vattenförsörjning och avloppssystem, samtidigt som strukturer för förebyggande av framtida naturkatastrofer skadades. Katastrofen orsakade också allvarliga skador på naturmiljöer, kulturminnesmärken, skolor, sjukhus och brandskyddskapacitet. Arbetet med att tillhandahålla tillfälliga bostäder och finansiera räddningstjänst för befolkningens omedelbara behov har också lett till stora kostnader. På Peloponnesos, i västra Grekland och på Evvoia omkom sammanlagt 65 människor.

De grekiska myndigheterna har beräknat kostnaderna för de nödvändiga krisinsatser som är biståndsberättigande enligt artikel 3.2 i förordning (EG) nr 2012/2002 till 1 007,43 miljoner euro, fördelade efter typ av insats. Merparten av insatserna var inriktade på att återställa infrastruktur – särskilt transportinfrastruktur – i användbart skick, att finansiera räddningstjänstens arbete, att snabbt säkra förebyggande infrastruktur samt att röja upp i de drabbade områdena. Det framgår av uppgifterna från de grekiska myndigheterna att de faktiska kostnaderna för de biståndsberättigande insatserna kraftigt överstiger ett eventuellt bidragsbelopp från solidaritetsfonden. De insatstyper som ska finansieras ur fonden kommer att anges tydligt i genomförandeavtalet.

De grekiska myndigheterna har också framhållit att de aktuella skadorna inte kommer att finansieras med några andra gemenskapsmedel. De har vidare förklarat att de biståndsberättigande skadorna inte täcks av försäkring.

Av dessa orsaker föreslås det att de skogsbränder som började i augusti 2007 och som Grekland ansöker om bistånd för från solidaritetsfonden godtas såsom en ”större katastrof”, och att Greklands ansökan såldes godkänns.

6.2. Slovenien: översvämningar i september 2007

Ansökan lämnades in till kommissionen den 19 november 2007, dvs. inom tidsfristen på 10 veckor efter det att de första skadorna konstaterats den 18 september 2007.

Det rör sig om en naturkatastrof. De slovenska myndigheterna uppskattar det totala värdet på de direkta skadorna till 233,4 miljoner euro. Eftersom detta belopp överstiger gränsvärdet 164,3 miljoner euro (0,6 % av BNI) anses katastrofen uppfylla villkoren för ”en större naturkatastrof”, och omfattas därför av förordning (EG) nr 2012/2002. De totala direkta skadorna utgör grunden för beräkningen av det ekonomiska biståndet. Biståndet kan endast användas för sådana nödvändiga krisinsatser som anges i artikel 3 i förordningen.

Enligt de slovenska myndigheternas uppgifter drabbades stora delar av landet den 18 september 2007 av kraftiga regnoväder och storm, vilket ledde till översvämningar, jordskred och kringflytande massor av lera och avfall. Katastrofen orsakade omfattande skador på infrastruktur (transport, el- och vattendistribution). Mer än 350 km riksväg och mer än 1 600 km lokala vägar och skogsvägar skadades, liksom drygt 17 km vattenledningar, över 10 km elnät, 48 vattenreservoarer och 147 broar. Dessutom uppstod stora skador på offentliga och privata byggnader (översvämningarna drabbade 4 320 privatbostäder och 61 offentliga institutioner), företag (192 företag drabbades), jordbruk och kulturminnesmärken. Fördelningen av skador redovisas i Sloveniens ansökan.

De slovenska myndigheterna har beräknat kostnaderna för de nödvändiga krisinsatser som är biståndsberättigande enligt artikel 3.2 i förordning (EG) nr 2012/2002 till 158,2 miljoner euro, fördelade efter typ av insats. Merparten av insatserna avser röjningsarbete i det katastrofdrabbade området samt åtgärder för att snabbt sätta infrastrukturerna för vattendistribution och transporter i funktionsdugligt skick. De insatstyper som faktiskt ska finansieras ur fonden kommer att anges tydligt i genomförandeavtalet.

De slovenska myndigheterna har också framhållit att de aktuella skadorna inte kommer att finansieras med några andra gemenskapsmedel. De har vidare förklarat att de biståndsberättigande skadorna inte täcks av försäkring.

Sammanfattningsvis föreslås det att Sloveniens ansökan om bistånd ur solidaritetsfonden till följd av stormen i september 2007, som betecknas som en ”större katastrof”, ska godkännas.

6.3. Finansiering

Solidaritetsfonden har en sammanlagd årlig budget på 1 miljard euro. Under 2008 har hittills 162 387 985 euro lyfts ur fonden för att täcka behoven för en tidigare ansökan, vilket innebär att totalt 837 612 015 euro återstår.

Eftersom fonden främst grundades på solidaritetstanken när den inrättades anser kommissionen att biståndet från fonden bör vara progressivt. Detta innebär, enligt praxis, att biståndsnivån bör öka för de skador som går utöver gränsvärdet (det lägre värdet av 0,6 % av landets BNI eller 3 miljarder euro i 2002 års priser). I allmänhet har 2,5 % av de totala direkta skadorna upp till gränsvärdet ersatts, och 6 % av skadorna därutöver. Det föreslås att samma procentandelar tillämpas även i detta fall.

Det bistånd från fonden som kommissionen föreslår grundas på uppgifterna från de ansökande staterna.

(euro) |

Direkta skador | Tröskelvärde | Belopp enl. procentsatsen 2,5 % | Belopp enl. procentsatsen 6% | Totalt belopp i föreslaget bistånd |

Skogsbränder i Grekland | 2 118 273 411 | 1 066 497 000 | 26 662 425 | 63 106 584 | 89 769 009 |

Översväm-ningar i Slovenien | 233 395 389 | 164 272 000 | 4 106 800 | 4 147 403 | 8 254 203 |

Totalt | 98 023 212 |

De medel som avsätts överstiger inte den gräns som fastställs i artikel 4.2 i förordning (EG) nr 2012/2002 om inrättande av Europeiska unionens solidaritetsfond, dvs. att minst 25 % av fondens medel ska vara tillgängliga för att täcka behov under årets sista kvartal.

7. Ändringar i tjänsteförteckningen för Europeiska jämställdhetsinstitutet

Enligt tjänsteförteckningen för Europeiska jämställdhetsinstitutet ska det finnas en tjänst i lönegrad AD 13 vid institutet. Vid det anställningsförfarande för posten som direktör för institutet (lönegrad AD 13) som genomfördes 2007 lyckades man emellertid inte finna någon sökande med lämpliga kvalifikationer.

Det föreslås därför att tjänsteförteckningen ändras på så sätt att direktörstjänsten lyfts från grad AD 13 till AD 14, i syfte att öka möjligheten att attrahera kvalificerade sökande. På så sätt skulle direktörens grad också bli densamma som vid andra decentraliserade organ.

Den föreslagna korrigeringen av tjänsteförteckningen påverkar inte budgetanslagen.

8. Ändringar i tjänsteförteckningen för Europeiska ekonomiska och sociala kommittén

Vad gäller tjänsteförteckningen för Europeiska ekonomiska och sociala kommittén föreslås följande ändringar:

Tillfälliga tjänster

1. Omvandling av den fasta tjänsten i lönegrad AD 16-HC (hors classe – utanför gängse kategorier) till en tillfällig tjänst i grad AD 16-HC

Kommitténs presidium har beslutat att omvandla den fasta tjänsten i grad AD16 ( hors classe ) till en tillfällig tjänst i samma grad. Syftet med detta är att kunna rekrytera en tillfälligt anställd som ersättare för den nuvarande generalsekreteraren, som kommer att lämna sin post den 30 september 2008.

Man har bedömt att denna anställningsform är lämpligare med tanke på artikel 2 a i anställningsvillkoren för övriga anställda i Europeiska gemenskaperna, då avsikten är att anställa en generalsekreterare på ett tillfälligt kontrakt med fem års varaktighet.

2. Omvandling av två fasta tjänster till tillfälliga tjänster

Som en del av processen för omfördelning av ett antal tjänster från översättningsenheterna till andra avdelningar inom kommittén har två tjänster avdelats för ordförandens kansli respektive för sekretariatet för grupp II. Eftersom ordförandens kansli och gruppsekretariaten generellt bemannas av tillfälligt anställda som omfattas av artikel 2 c i anställningsvillkoren för övriga anställda i Europeiska gemenskaperna, och de två AST 5-tjänster som tilldelats är fasta, bör de sistnämnda omvandlas till tillfälliga tjänster.

3. Omvandling av två AD-tjänster till AST och två AST-tjänster till AD

Såväl ordförandens kansli som sekretariatet för grupp III förfogar redan över assistenter som har en lämplig profil för de nya handläggartjänsterna. Eftersom den planerade lönegraden för båda tjänsterna (AD 5) är för låg för de aktuella assistenterna (som befinner sig i lönegrad AST 8), och eftersom den grad som föreslås redan är tillgänglig i de tjänster de idag innehar, föreslås det att situationen åtgärdas genom att tjänster flyttas mellan kategorierna på följande sätt: två AD 5 ändras till AST 5, en tillfällig AST 8 till AD 8 och en tillfällig AST 10 till AD 10.

4. Uppflyttning i lönegrad av en AD-tjänst samt nedflyttning av en annan AD-tjänst

Eftersom det finns ett behov av att uppgradera en av tjänsterna i ordförandens kansli föreslås det att en tjänst i lönegrad AD 5 flyttas upp till AD 6.

Denna uppflyttning kommer att kompenseras genom att en annan tjänst inom ordförandens kansli som för närvarande är placerad i lönegrad AD 10 i fortsättningen bör placeras i lönegrad AD 9.

Fast tjänst

Omvandling av en AST-tjänst till en AD-tjänst

Av orsaker som har att göra med organisationen av IT-enheten behöver en AST 10-tjänst omvandlas till en AD 10, så att tjänsten som enhetschef kan flyttas upp till lämplig lönegrad. Denna tjänst omfattar nämligen, förutom komplicerade arbetsuppgifter, även arbetsledning för tre kollegor. IT är också en känslig sektor som är föremål för regelbundna inspektioner.

Sammanfattning av begäran

Förändring | Antal |

AD 16-HC till AD 16-HC T | 1 |

AST 5 till AST 5-T | 2 |

AD 5-T till AST 5-T | 2 |

AST 10-T till AD 10-T | 1 |

AST 8-T till AD 8-T | 1 |

AD 5-T till AST 6-T | 1 |

AD 10-T till AD 9-T | 1 |

AST 10 till AD 10 | 1 |

I budgethänseende är den samlade effekten av förändringarna neutral, eftersom den enda begäran om uppflyttning av en tjänst motsvaras av en nedflyttning av en annan.

Det totala antalet beviljade tjänster kommer också att förbli oförändrat.

SAMMANFATTANDE TABELL INDELAD ENLIGT RUBRIKERNA I BUDGETRAMEN

Budgetram Rubrik/underrubrik | 2008 års budgetram[10] | Budget 2008 + PFÄB 1 och 2/2008 | PFÄB 3/2008 | Budget 2008 + PFÄB 1, 2 och 3/2008 |

|Åtag.bem. |Betaln.bem. |Åtag.bem. |Betaln.bem. |Åtag.bem. |Betaln.bem. |Åtag.bem. |Betaln.bem. | | 1. HÅLLBAR TILLVÄXT | | | | | | | | | | 1a. Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning |10 386 000 000 | |11 086 000 000 |9 772 639 600 | | |11 086 000 000 |9 772 639 600 | |1b. Sammanhållning för tillväxt och sysselsättning |47 267 000 000 | |47 255 948 720 |40 551 565 026 | | |47 255 948 720 |40 551 565 026 | | Totalt | 57 653 000 000 | |58 341 948 720 | 50 324 204 626 | | |58 341 948 720 | 50 324 204 626 | | Marginal[11]

| | |-188 948 720 | | | |-188 948 720 | | | 2. SKYDD OCH FÖRVALTNING AV NATURRESURSER | | | | | | | | | | varav: marknadsrelaterade utgifter och direktstöd |46 217 000 000 | |40 876 490 000 |40 825 600 500 |130 000 000 |63 950 000 |41 006 490 000 |40 889 550 500 | | Totalt | 59 193 000 000 | |55 434 715 538 | 53 177 320 053 | 130 000 000 |63 950 000 |55 564 715 538 | 53 241 270 053 | | Marginal | | |3 758 284 462 | | | |3 628 284 462 | | | 3. MEDBORGARSKAP, FRIHET, SÄKERHET OCH RÄTTVISA | | | | | | | | | | 3a. Frihet, säkerhet och rättvisa |747 000 000 | |728 034 000 |533 196 000 | | |728 034 000 |533 196 000 | |3b. Medborgarskap |615 000 000 | |777 230 985 |870 640 991 |98 023 212 |98 023 212 |875 254 197 |968 664 203 | | Totalt | 1 362 000 000 | |1 505 264 985 | 1 403 836 991 | 98 023 212 | 98 023 212 | 1 603 288 000 | 1 501 860 203 | | Marginal[12]

| | |19 123 000 | | | |19 123 000 | | | 4. EU SOM GLOBAL PARTNER[13]

|7 002 000 000 | | 7 311 218 000 | 8 112 728 400 | | | 7 311 218 000 | 8 112 728 400 | | Marginal | | | -70 000 000 | | | | -70 000 000 | | | 5. ADMINISTRATION[14]

|7 380 000 000 | |7 283 860 235 | 7 284 420 235 | -2 334 780 |-2 334 780 | 7 281 525 455 |7 282 085 455 | | Marginal | | | 173 139 765 | | | | 175 474 545 | | | 6. KOMPENSATION | 207 000 000 | |206 636 292 | 206 636 292 | | |206 636 292 | 206 636 292 | | Marginal | | | 363 708 | | | | 363 708 | | | TOTALT | 132 797 000 000 | 129 681 000 000 | 130 083 643 770 | 120 509 146 597 | 225 688 432 |159 638 432 |130 309 332 202 |120 668 785 029 | | | | |3 691 962 215 | 9 650 459 388 | | | 3 564 296 995 |9 588 844 168 | |

[1] EGT L 248, 16.9.2002, s. 1.

[2] EUT L 390, 30.12.2006, s. 1.

[3] Rådets förordning (EG) nr 1/2003 av den 16 december 2002 om tillämpning av konkurrensreglerna i artiklarna 81 och 82 i fördraget, EGT L 1, 4.1.2003, s. 1.

[4] Rådets förordning (EG, Euratom) nr 1558/2007 av den 17 december 2007 om anpassning med verkan från och med den 1 juli 2007 av lönerna och pensionerna för tjänstemän och övriga anställda i Europeiska gemenskaperna och av de på dessa löner och pensioner tillämpliga korrigeringskoefficienterna, EUT L 340, 22.12.2007, s. 1.

[5] EGT L 224, 18.8.1990, s. 19.

[6] EUT L 412, 30.12.2006, s. 1.

[7] EUT L 400, 30.12.2006, s. 86.

[8] EUT L 30, 4.2.2008, s. 1.

[9] Rådets förordning (EG) nr 2012/2002 av den 11 november 2002 om inrättande av Europeiska unionens solidaritetsfond (EGT L 311, 14.11.2002).

[10] Kommissionen har lagt fram ett förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om justering av budgetramen för att ta hänsyn till genomförandet, i enlighet med punkt 48 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006.

[11] Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter ingår inte i beräkningen av marginalen för rubrik 1a. Flexibilitetsmekanismen har utnyttjats till ett belopp på 200 miljoner euro.

[12] Beloppet för Europeiska unionens solidaritetsfond (EUSF) går utöver de utgiftstak som anges i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 (EUT C 139, 14.6.2006).

[13] Marginalen för rubrik 4 år 2008 innefattar inte anslagen för reserven för katastrofbistånd. Flexibilitetsmekanismen har utnyttjats till ett belopp på 70 miljoner euro.

[14] Marginalen under utgiftstaket i rubrik 5 har beräknats med utgångspunkt i att personalen bidrar med 77 miljoner euro till pensionssystemet enligt fotnot 1 i budgetramen för 2007–2013.