MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET, RÅDET OCH REVISIONSRÄTTEN

Europeiska utvecklingsfondens årsredovisning 2021

(2022/C 400/01)

INNEHÅLL

CERTIFIERING AV RÄKENSKAPERNA 2

GENOMFÖRANDE OCH REDOVISNING AV EUF:s MEDEL 3

MEDEL SOM FÖRVALTAS AV EUROPEISKA KOMMISSIONEN 8

EUF:s FINANSIELLA RAPPORTER FÖR HELÅRET 10

FINANSIELL RAPPORT FÖR HELÅR FÖR DE AV EU:s FÖRVALTNINGSFONDER SOM KONSOLIDERATS I EUF 52

FINANSIELL RAPPORT FÖR HELÅRET 2021 FÖR EU:s FÖRVALTNINGSFOND BÊKOU 53

DEN FINANSIELLA RAPPORTEN FÖR HELÅRET FÖR EU:s FÖRVALTNINGSFOND FÖR NÖDÅTGÄRDER I AFRIKA 2021 60

KONSOLIDERAD FINANSIELL RAPPORT FÖR HELÅRET FÖR EUF OCH EU:s FÖRVALTNINGSFONDER 68

RAPPORT OM DET EKONOMISKA GENOMFÖRANDET AVSEENDE EUF 73

ÅRSRAPPORT OM GENOMFÖRANDET – MEDEL SOM FÖRVALTAS AV EUROPEISKA INVESTERINGSBANKEN 99

CERTIFIERING AV RÄKENSKAPERNA

Europeiska utvecklingsfondens årsredovisning för 2021 har utarbetats i enlighet med avdelning X i budgetförordningen för elfte Europeiska utvecklingsfonden och med de redovisningsprinciper, regler och metoder som anges i noterna till den finansiella rapporten för helåret.

Jag bekräftar mitt ansvar för utarbetandet och framläggandet av årsredovisningen för Europeiska utvecklingsfonden i enlighet med artikel 18 i budgetförordningen för elfte Europeiska utvecklingsfonden.

Jag har fått alla nödvändiga uppgifter från utanordnaren och från Europeiska investeringsbanken (EIB), vilka har intygat uppgifternas tillförlitlighet, för utarbetandet av de räkenskaper som visar Europeiska utvecklingsfondens tillgångar och skulder samt budgetgenomförande.

Jag intygar härmed att jag på grundval av dessa uppgifter, och utifrån de kontroller som jag har ansett nödvändiga för att kunna godkänna räkenskaperna, kan ge en rimlig försäkran att räkenskaperna i allt väsentligt ger en sann och rättvisande bild av Europeiska utvecklingsfondens ekonomiska ställning.

Rosa ALDEA BUSQUETS Räkenskapsförare

GENOMFÖRANDE OCH REDOVISNING AV EUF:s MEDEL

1. BAKGRUND

Europeiska unionen (EU) bedriver samarbete med ett stort antal utvecklingsländer. Det huvudsakliga syftet är att främja ekonomisk och social utveckling samt miljöutveckling med särskild inriktning på att långsiktigt minska och utrota fattigdom genom att förse de stödmottagande länderna med utvecklingsstöd och tekniskt bistånd. För att uppnå detta utarbetar EU, tillsammans med partnerländerna, samarbetsstrategier och anslår ekonomiska medel för att genomföra dem. De EU-medel som anslås för utvecklingssamarbete kommer från tre källor:

— EU-budgeten.

— Europeiska utvecklingsfonden.

— Europeiska investeringsbanken.

Fram till 2021 var Europeiska utvecklingsfonden (EUF) det viktigaste instrumentet för att tillhandahålla EU-stöd för utvecklingssamarbete med länder i Afrika, Karibien och Stillahavsområdet (AKS-länderna) samt utomeuropeiska länder och territorier (ULT).

EUF finansieras inte genom EU-budgeten. Den inrättades genom ett internt avtal mellan företrädarna för medlemsstaterna, församlade inom rådet, och styrs av en särskild kommitté. Europeiska kommissionen (kommissionen) är ansvarig för det ekonomiska genomförandet av den verksamhet som bedrivs med hjälp av EUF:s medel. Europeiska investeringsbanken (EIB) förvaltar investeringsanslaget.

Avtalen om varje ny EUF ingås för en period av cirka fem år och styrs av en egen budgetförordning i vilken det krävs att särskilda finansiella rapporter för helår ska upprättas. Dessa finansiella rapporter för helår läggs även fram i en sammanställd form för att ge en samlad bild av den ekonomiska ställningen för de medel som kommissionen är ansvarig för.

Det interna avtal som inrättade elfte EUF undertecknades av de deltagande medlemsstaterna under deras rådsmöte i juni 2013 (1). Det trädde i kraft den 1 mars 2015.

År 2018 antog rådet budgetförordningen för elfte EUF (2). Den nya texten upphäver den tidigare gällande förordningen och är tillämplig på verksamhet som finansieras genom tidigare EUF, utan att detta påverkar befintliga rättsliga åtaganden. Denna förordning ska inte tillämpas på investeringsanslaget för tidigare EUF.

Investeringsanslaget inrättades inom ramen för AKS–EU-partnerskapsavtalet. Det förvaltas av EIB och används för att stödja utvecklingen inom den privata sektorn i AKS-länderna genom att främst, men inte enbart, finansiera privata investeringar. Investeringsanslaget är utformat som en förnybar fond så att låneåterbetalningarna kan återinvesteras i annan verksamhet, vilket resulterar i ett självförnyande och finansiellt oberoende stödinstrument. Eftersom investeringsanslaget inte förvaltas av kommissionen ingår det inte i konsolideringen av den första delen av årsredovisningen, dvs. EUF:s finansiella rapporter för helåret och rapporten om det ekonomiska genomförandet. Investeringsanslagets finansiella rapporter för helåret ingår som en separat del av årsredovisningen (del II) för att ge en fullständig överblick över EUF:s utvecklingsstöd.

2. HUR FINANSIERAS EUF?

Under rådets möte den 2 december 2013 antogs förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 (3) om den fleråriga budgetramen för 2014–2020. Under detta möte beslutades att det geografiska samarbetet med AKS-länderna inte skulle integreras i EU-budgeten, utan fortsätta finansieras genom den befintliga mellanstatliga Europeiska utvecklingsfonden (EUF).

EU-budgeten är ettårig och enligt denna budgetprincip planeras och godkänns inkomsterna och utgifterna för ett år. I motsats till EU-budgeten är EUF en fond som förvaltas på flerårsbasis. I varje EUF fastställs en övergripande fond för att genomföra utvecklingssamarbetet, vanligtvis under en femårsperiod. Eftersom medlen anslås för en period på flera år får de anslagna medlen användas under den period EUF varar. Det faktum att EUF inte styrs av ettårighetsprincipen belyses i räkenskaperna, där EUF:s budgetgenomförande mäts i förhållande till de totala medlen.

EUF:s medel utgörs av särskilda bidrag från EU-medlemsstaterna. Ungefär vart femte år har ett möte på mellanstatlig nivå hållits med medlemsstaternas företrädare som har fattat beslut om det samlade belopp som ska anslås till fonden och utövat tillsyn över hur medlen genomförts.

Kommissionen förvaltar fonden i enlighet med unionens politik för utvecklingssamarbete. Eftersom medlemsstaterna driver sin egen utvecklings- och biståndspolitik vid sidan av EU-politiken måste medlemsstaterna samordna sin politik med EU:s för att försäkra sig om att de kompletterar varandra.

Utöver de bidrag som nämns ovan kan medlemsstaterna också ingå sam-finansieringsavtal eller lämna frivilliga ekonomiska bidrag till EUF.

3. EUF:s VERKSAMHET EFTER DEN 31 DECEMBER 2020

Elfte EUF har nått sitt slutskede, eftersom tidsfristklausulen trädde i kraft den 31 december 2020. I tidsfristklausulen anges ett datum för periodavgränsning vad avser åtagandena, vilket innebär att från och med 2021 kan inga fler finansieringsöverenskommelser undertecknas inom ramen för elfte EUF. Särskilda kontrakt för befintliga finansieringsöverenskommelser kommer dock att fortsätta att undertecknas fram till den 31 december 2023 (men också senare för revision och utvärdering). Vidare kommer genomförandet av pågående projekt som finansieras genom Europeiska utvecklingsfonden att fortsätta till dess att de har slutförts.

I samband med den nya fleråriga budgetramen 2021-2027 integreras EU:s samarbete med AKS-länderna i instrumentet för grannskapet, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete – Europa i världen. På liknande sätt omfattas samarbetet med ULT av rådets beslut 2013/755/EU om associering av de utomeuropeiska länderna och territorierna med Europeiska unionen. Det innebär att även om EUF-programmen fram till 2021 finansierades genom frivilliga bidrag från EU-medlemsstaterna kommer utvecklingsprogrammen från och med 2021 att finansieras genom EU-budgeten. Det innebär också att finansieringen av utvecklingsprogrammen omfattas av Europaparlamentets godkännande och att transaktionerna ska vara förenliga med EU:s finansiella bestämmelser på samma sätt som i andra av EU finansierade program.

4. RAPPORTERING VID ÅRSSKIFTET

4.1 ÅRSREDOVISNING

I enlighet med artikel 18.3 i budgetförordningen för EUF utarbetas EUF:s finansiella rapporter för helår med hjälp av regler om periodiserad redovisning som följer av de internationella redovisningsstandarderna för den offentliga sektorn (IPSAS). Dessa redovisningsmetoder som kommissionens räkenskapsförare godkänt tillämpas av alla EU-institutioner och EU-organ för att se till att reglerna för redovisning, värdering och framläggande av räkenskaper tillämpas på ett enhetligt sätt och för att samordna metoderna för utarbetandet av finansiella rapporter för helåret. Dessa redovisningsmetoder tillämpas även av EUF, samtidigt som hänsyn tas till verksamhetens specifika karaktär.

Utarbetandet av EUF:s årsredovisning anförtros kommissionens räkenskapsförare, som är EUF:s räkenskapsförare och som säkerställer att EUF:s årsredovisning ger en sann och rättvisande bild av EUF:s ekonomiska ställning.

Årsredovisningen består av följande:

Del I: Medel som förvaltas av kommissionen

i) EUF:s finansiella rapporter för helåret och förklarande noter

ii) Finansiella rapporter för helåret för de av EU:s förvaltningsfonder som konsoliderats i EUF

iii) Konsoliderade finansiella rapporter för helåret för EUF:s och EU:s förvaltningsfonder

iv) Rapport om det ekonomiska genomförandet avseende EUF

Del II: Årsrapport om genomförandet – Medel som förvaltas av EIB

i) Investeringsanslagets finansiella rapporter för helåret

Delen ”Finansiella rapporter för helåret för de av EU:s förvaltningsfonder som konsoliderats i EUF” innehåller finansiella rapporter för helåret för de två förvaltningsfonder som inrättats i EUF: EU:s förvaltningsfond Bêkou (se avsnittet ”Finansiella rapporter för helåret för EU:s förvaltningsfond Bêkou”) och EU:s förvaltningsfond för nödåtgärder i Afrika (se avsnittet ”Finansiella rapporter för helåret för EU:s förvaltningsfond för nödåtgärder i Afrika”). Förvaltningsfondernas enskilda finansiella rapporter för helåret utarbetas under ansvar av kommissionens räkenskapsförare och en privat revisor gör en extern och oberoende revision av dem. De uppgifter för förvaltningsfonderna som ingår i årsredovisningen är preliminära.

EUF:s årsredovisning måste antas av kommissionen senast den 31 juli det år som följer på balansdagen och läggas fram för rådet och Europaparlamentet för beviljande av ansvarsfrihet.

5. REVISION OCH BEVILJANDE AV ANSVARSFRIHET

5.1 REVISION

EUF:s årsredovisning granskas av ett externt revisionsorgan, Europeiska revisionsrätten (revisionsrätten), som utarbetar en årsrapport till Europaparlamentet och rådet.

5.2 BEVILJANDE AV ANSVARSFRIHET

Vid den slutliga kontrollen beviljas ansvarsfrihet för det ekonomiska genomförandet avseende EUF för ett givet räkenskapsår. Efter revision och slutversion av årsredovisningen åligger det rådet att lämna en rekommendation till Europaparlamentet, som därefter beslutar om kommissionen ska beviljas ansvarsfrihet för det ekonomiska genomförandet av EUF för ett givet räkenskapsår. Beslutet grundas på en översyn av räkenskaperna och på revisionsrättens årsrapport (som också innehåller en revisionsförklaring) samt på kommissionens svar på den ansvarsfrihetsbeviljande myndighetens frågor och eventuellt begärda ytterligare upplysningar.

SAMMANDRAG AV DET EKONOMISKA GENOMFÖRANDET 2021

Nettobelopp, enbart tionde och elfte EUF.

Budgetgenomförande

År 2021 präglades av två händelser. 2021 var det första år som följde på tidsfristklausulen för elfte EUF, som nåddes den 31 december 2020. Därför gjordes det under 2021 inga fler globala åtaganden för projekt inom ramen för elfte EUF. Dessutom påverkades under 2021 det ekonomiska genomförandet för tionde och elfte EUF avseende kontrakt (enskilda åtaganden: 2 118 miljoner euro) och betalningar (3 393 miljoner euro) av den fortsatta covid-krisen.

Det totala beloppet bruttobetalningar för alla EUF (3 435 miljoner euro) motsvarar 91 % av målet på 3 763 miljoner euro som meddelats till medlemsstaterna. Till följd av den långvariga covid-19-situationen nådde 50 % av delegationerna i Afrika söder om Sahara inte sitt betalningsmål på 90 %. Mest framträdande var Madagaskar, som nästan helt stängde sina gränser, vilket gjorde det mycket svårt att fortsätta genomförandet som det från början var avsett, Tchad och Gambia på grund av försenat eller tillfälligt avbrutet genomförande, Etiopien, Guinea och Mali där politiska kriser kraftigt påverkade verksamheten, med en betydande påverkan på de beräknade betalningarna för budgetstöd. I Stillahavsområdet och Karibien påverkade covid-19-restriktionerna också genomförandet. I Fiji och Haiti hade dessutom de negativa sidoeffekterna av den försämrade ekonomiska, sociala och politiska situationen en förödande inverkan på infrastrukturprojekt.

Verksamhetens påverkan på de finansiella rapporterna för helåret

I de finansiella rapporterna för helåret är påverkan till följd av ovan nämnda verksamhet mest märkbar när man tittar på följande:

— Förfinansiering (se not 2.2): En minskning på 101 miljoner euro främst till följd av att färre förskott betalats ut på grund av att färre kontrakt undertecknats (3 670 miljoner euro under 2020 jämfört med 2 118 miljoner euro under 2021). Denna minskning beror främst på utmaningar till följd av den pågående covid-19-pandemin och geopolitiska kriser. Följaktligen ökade likvida medel med 266 miljoner euro som en följd av denna betydande minskning av utbetalning av förfinansiering och andra betalningar (se not 2.5).

— Det betydligt lägre antalet öppna kontrakt vid utgången av 2021, förorsakat av både nedtrappningen av EUF och de negativa konsekvenserna av den pågående covid-19-pandemin och geopolitiska kriser på undertecknandet av nya kontrakt, resulterade i en betydande minskning av upplupna kostnader med 519 miljoner euro (se not 2.8).

— Utgifter för stödinstrument (se not 3.3): En sammanlagd minskning av utgifter för stödinstrument med 1 743 miljoner euro är en kombinerad effekt. Å ena sidan hindrade de svåra förhållandena i samband med covid-19-pandemin och den instabila geopolitiska situationen i flera länder genomförandet av EUF-verksamhet under 2021. Samtidigt är minskningen av verksamheten inom ramen för tionde och tidigare EUF i linje med nedtrappningen av dessa EUF, vilket leder till färre öppna kontrakt inom ramen för dessa EUF.

Påverkan på de finansiella rapporterna för helåret till följd av ändringar av redovisningsregel EAR 11

Till följd av ändringarna i EU:s redovisningsregel EAR 11 (se not 1 om redovisningsprinciper) omklassificerades EUF:s finansiella tillgångar den 1 januari 2021 från finansiella tillgångar som kan säljas till finansiella tillgångar värderade till verkligt värde via resultatet. I båda fallen värderas de finansiella tillgångarna till verkligt värde: de redovisade värdena är således jämförbara. Motsvarande belopp i reserven för verkligt värde har överförts till det ackumulerade överskottet/underskottet. Denna omklassificering påverkade inte EUF:s nettotillgångar (se redogörelse för ändringar i nettotillgångarna).

MEDEL SOM FÖRVALTAS AV EUROPEISKA KOMMISSIONEN

INNEHÅLL

EUF:s FINANSIELLA RAPPORTER FÖR HELÅRET 10

BALANSRÄKNING FÖR EUF 11

EUF:s RESULTATRÄKNING 12

EUF:s KASSAFLÖDESANALYS 13

EUF:s REDOGÖRELSE FÖR ÄNDRINGAR I NETTOTILLGÅNGARNA 14

BALANSRÄKNING PER EUF 15

RESULTATRÄKNING PER EUF 17

REDOGÖRELSE FÖR ÄNDRINGAR I NETTOTILLGÅNGARNA PER EUF 18

NOTER TILL EUF:s FINANSIELLA RAPPORTER FÖR HELÅRET 21

FINANSIELL RAPPORT FÖR HELÅR FÖR DE AV EU:s FÖRVALTNINGSFONDER SOM KONSOLIDERATS I EUF 52

FINANSIELL RAPPORT FÖR HELÅRET 2021 FÖR EU:s FÖRVALTNINGSFOND BÊKOU 53

BALANSRÄKNING 58

RESULTATRÄKNING 59

KASSAFLÖDESANALYS 59

DEN FINANSIELLA RAPPORTEN FÖR HELÅRET FÖR EU:s FÖRVALTNINGSFOND FÖR NÖDÅTGÄRDER I AFRIKA 2021 60

BALANSRÄKNING 66

RESULTATRÄKNING 67

KASSAFLÖDESANALYS 67

KONSOLIDERAD FINANSIELL RAPPORT FÖR HELÅRET FÖR EUF OCH EU:s FÖRVALTNINGSFONDER 68

KONSOLIDERAD BALANSRÄKNING 69

KONSOLIDERAD RESULTATRÄKNING 70

KONSOLIDERAD KASSAFLÖDESANALYS 71

KONSOLIDERAD REDOGÖRELSE FÖR ÄNDRINGAR I NETTOTILLGÅNGARNA 72

RAPPORT OM DET EKONOMISKA GENOMFÖRANDET AVSEENDE EUF 73

EUF:s FINANSIELLA RAPPORTER FÖR HELÅRET (4)

BALANSRÄKNING FÖR EUF

(miljoner euro) Not 31.12.2021 31.12.2020 ANLÄGGNINGSTILLGÅNGAR Finansiella tillgångar 2.1 39 33 Förfinansiering 2.2 671 870 Bidrag till förvaltningsfonder 2.3 382 394 Fordringar med motprestation 4 3 1 096 1 300 OMSÄTTNINGSTILLGÅNGAR Förfinansiering 2.2 1 453 1 355 Fordringar med motprestation och krav utan motprestation 2.4 35 140 Likvida medel 2.5 994 728 2 481 2 223 TOTALA TILLGÅNGAR 3 577 3 523 LÅNGFRISTIGA SKULDER Finansiella skulder 2.6 (7) (2) (7) (2) KORTFRISTIGA SKULDER Betalningsåtaganden 2.7 (501) (615) Upplupna kostnader 2.8 (1 008 ) (1 527 ) (1 509 ) (2 143 ) TOTALA SKULDER (1 516 ) (2 145 ) NETTOTILLGÅNGAR 2 061 1 379 FONDER OCH RESERVER Reserv för verkligt värde 2.9 — (5) Infordrat fondkapital – aktiva EUF 2.10 62 643 58 986 Infordrat fondkapital från avslutade EUF som överförts från tidigare år 2.10 2 252 2 252 Ekonomiskt resultat överfört från tidigare år (59 860 ) (55 111 ) Ekonomiskt resultat för året (2 974 ) (4 744 ) NETTOTILLGÅNGAR 2 061 1 379





EUF:s RESULTATRÄKNING

(miljoner euro) Not 2021 2020 INTÄKTER Intäkter från transaktioner utan motprestation 3.1 Återkravsverksamhet 27 92 27 92 Intäkter från transaktioner med motprestation 3.2 Finansiella intäkter (26) 6 Övriga intäkter 74 37 48 43 Totala intäkter 75 135 KOSTNADER Stödinstrument 3.3 (2 864 ) (4 607 ) Kostnader för samfinansiering 3.4 (19) (53) Finansieringskostnader 3.5 (20) (21) Övriga kostnader 3.6 (145) (197) Totala kostnader (3 049 ) (4 878 ) EKONOMISKT RESULTAT FÖR ÅRET (2 974 ) (4 744 )





EUF:s KASSAFLÖDESANALYS

(miljoner euro) Not 2021 2020 Ekonomiskt resultat för året (2 974 ) (4 744 ) Operativ verksamhet Kapitaltillskott – bidrag (netto) 3 657 4 177 (Ökning)/minskning av bidrag till förvaltningsfonder 12 (127) (Ökning)/minskning av förfinansiering 101 (29) (Ökning)/minskning av fordringar med motprestation och krav utan motprestation 105 (17) Ökning/(minskning) av finansiella skulder 5 (17) Ökning/(minskning) av betalningsåtaganden (114) 99 Ökning/(minskning) av upplupna kostnader och förutbetalda intäkter (519) 209 Övriga intäkts- och kostnadsposter som inte påverkar likvida medel — (3) Investeringsverksamhet (Ökning)/minskning av finansiella tillgångar som inte är derivat värderade till verkligt värde via resultatet (*1) (7) 2 NETTOKASSAFLÖDE 266 (452) Nettoökning/(nettominskning) av likvida medel 266 (451) Likvida medel vid årets början 2.5 728 1 179 Likvida medel vid årets slut 2.5 994 728





EUF:s REDOGÖRELSE FÖR ÄNDRINGAR I NETTOTILLGÅNGARNA

(miljoner euro) Fondkapital – aktiva EUF (A) Icke-infordrat fondkapital – aktiva EUF (B) Infordrat fondkapital – aktiva EUF (C) = (A)–(B) Ackumulerade reserver (D) Infordrat fondkapital från avslutade EUF överfört från tidigare år (E) Reserv för verkligt värde (F) Totala nettotillgångar (C)+(D)+(E)+(F) UTGÅENDE BALANS DEN 31.12.2019 73 264 18 455 54 809 (55 111 ) 2 252 (2) 1 948 Rörelser i verkligt värde (3) (3) Kapitaltillskott – bidrag (223) (4 400 ) 4 177 — — 4 177 Ekonomiskt resultat för året — — — (4 744 ) — (4 744 ) UTGÅENDE BALANS DEN 31.12.2020 73 041 14 055 58 986 (59 854 ) 2 252 (5) 1 379 Effekt av omarbetad redovisningsregel EAR 11 (5) 5 — INGÅENDE BALANS DEN 1.1.2021 73 041 14 055 58 986 (59 860 ) 2 252 — 1 379 Kapitaltillskott – bidrag (43) (3 700 ) 3 657 — — 3 657 Ekonomiskt resultat för året — — — (2 974 ) — (2 974 ) UTGÅENDE BALANS DEN 31.12.2021 72 998 10 355 62 643 (62 834 ) 2 252 — 2 061





BALANSRÄKNING PER EUF

(miljoner euro) 31.12.2021 31.12.2020 Not Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF Totalt Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF Totalt ANLÄGGNINGSTILLGÅNGAR Finansiella tillgångar 2.1 — — (2) 41 39 — — (2) 35 33 Förfinansiering 2.2 — — 219 452 671 — 3 292 575 870 Bidrag till förvaltningsfonder 2.3 — 31 9 341 382 — 29 9 355 394 Fordringar med motprestation — — — 4 4 — — — 3 3 — 31 226 839 1 096 — 33 299 969 1 300 OMSÄTTNINGSTILLGÅNGAR Förfinansiering 2.2 — 14 353 1 085 1 453 0 9 341 1 005 1 355 Fordringar med motprestation och krav utan motprestation 2.4 180 (314) 1 296 (1 127 ) 35 181 (177) 1 723 (1 586 ) 140 Interna transaktioner inom EUF 181 (316) 1 279 (1 144 ) — 181 (246) 1 663 (1 598 ) — Likvida medel 2.5 — — — 994 994 — — — 728 728 361 (615) 2 928 (192) 2 481 362 (414) 3 726 (1 451 ) 2 223 TOTALA TILLGÅNGAR 361 (584) 3 154 646 3 577 362 (381) 4 025 (483) 3 523 LÅNGFRISTIGA SKULDER Finansiella skulder 2.6 — — — (7) (7) — — — (2) (2) — — — (7) (7) — — — (2) (2) KORTFRISTIGA SKULDER Betalningsåtaganden 2.7 — (0) (27) (473) (501) — (1) (62) (554) (615) Upplupna kostnader 2.8 — (6) (110) (892) (1 008 ) — (67) (217) (1 244 ) (1 527 ) — (6) (138) (1 365 ) (1 509 ) — (67) (279) (1 798 ) (2 143 ) TOTALA SKULDER — (6) (138) (1 372 ) (1 516 ) — (67) (279) (1 800 ) (2 145 ) NETTOTILLGÅNGAR 361 (591) 3 016 (725) 2 061 362 (448) 3 747 (2 282 ) 1 379 Reserver för verkligt värde 2.9 — — — — — — — (2) (4) (5) Infordrat fondkapital – aktiva EUF 2.10 12 164 10 492 20 960 19 027 62 643 12 164 10 535 20 960 15 327 58 986 Infordrat fondkapital från avslutade EUF som överförts från tidigare år 2.10 627 1 625 — — 2 252 627 1 625 — — 2 252 Infordrat fondkapital som överförts mellan aktiva EUF 2.10 (2 512 ) 2 018 101 394 — (2 512 ) 2 041 188 283 — Ekonomiskt resultat överfört från tidigare år (10 098 ) (14 404 ) (19 065 ) (16 293 ) (59 860 ) (10 098 ) (14 440 ) (18 606 ) (11 966 ) (55 111 ) Ekonomiskt resultat för året (1) (6) (260) (2 708 ) (2 974 ) — 36 (457) (4 324 ) (4 744 ) NETTOTILLGÅNGAR 180 (274) 1 737 419 2 061 181 (203) 2 084 (683) 1 379





RESULTATRÄKNING PER EUF

(miljoner euro) 2021 2020 Not Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF Totalt Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF Totalt INTÄKTER Intäkter från transaktioner utan motprestation 3.1 Återkravsverksamhet — — 1 26 27 (1) 5 69 19 92 — — 1 26 27 (1) 5 69 19 92 Intäkter från transaktioner med motprestation 3.2 Finansiella intäkter — 0 (22) (4) (26) — 5 1 1 6 Övriga intäkter — 5 14 55 74 — 5 18 13 37 — 5 (8) 51 48 — 10 19 13 43 Totala intäkter — 5 (7) 78 75 (1) 15 88 32 135 KOSTNADER Stödinstrument 3.3 — (7) (214) (2 644 ) (2 864 ) — 34 (462) (4 179 ) (4 607 ) Kostnader för samfinansiering 3.4 — — — (19) (19) — — (41) (12) (53) Finansieringskostnader 3.5 — 7 (23) (3) (20) 1 (3) (16) (4) (21) Övriga kostnader 3.6 — (11) (16) (119) (145) — (9) (25) (162) (197) Totala kostnader — (12) (252) (2 785 ) (3 049 ) 1 21 (545) (4 356 ) (4 878 ) EKONOMISKT RESULTAT FÖR ÅRET — (8) (259) (2 708 ) (2 974 ) — 36 (457) (4 324 ) (4 744 )

REDOGÖRELSE FÖR ÄNDRINGAR I NETTOTILLGÅNGARNA PER EUF

(miljoner euro) Åttonde EUF Fondkapital – aktiva EUF (A) Icke-infordrat fondkapital – aktiva EUF (B) Infordrat fondkapital – aktiva EUF (C) = (A)–(B) Ackumulerade reserver (D) Infordrat fondkapital från avslutade EUF överfört från tidigare år (E) Infordrat fondkapital som överförts mellan aktiva EUF (F) Totala nettotillgångar (C)+(D)+(E)+(F) UTGÅENDE BALANS DEN 31.12.2019 12 164 — 12 164 (10 098 ) 627 (2 510 ) 183 Överföringar till och från tionde EUF — (2) (2) UTGÅENDE BALANS DEN 31.12.2020 12 164 — 12 164 (10 098 ) 627 (2 512 ) 181 Överföringar till och från tionde EUF — — — UTGÅENDE BALANS DEN 31.12.2021 12 164 — 12 164 (10 098 ) 627 (2 512 ) 181





(miljoner euro) Nionde EUF Fondkapital – aktiva EUF (A) Icke-infordrat fondkapital – aktiva EUF (B) Infordrat fondkapital – aktiva EUF (C) = (A)–(B) Ackumulerade reserver (D) Infordrat fondkapital från avslutade EUF överfört från tidigare år (E) Infordrat fondkapital som överförts mellan aktiva EUF (F) Totala nettotillgångar (C)+(D)+(E)+(F) UTGÅENDE BALANS DEN 31.12.2019 10 773 15 10 758 (14 440 ) 1 625 2 109 53 Överföringar till och från tionde EUF — — — Överföringar till och från tionde EUF — (69) (69) Återbetalningar till medlemsstater (223) (223) (223) Ekonomiskt resultat för året — — UTGÅENDE BALANS DEN 31.12.2020 10 550 15 10 535 (14 440 ) 1 625 2 041 (203) Kapitaltillskott – bidrag — — — Överföringar till och från tionde EUF — (23) (23) Återbetalningar till medlemsstater (43) (43) (43) Ekonomiskt resultat för året — (6) — (6) UTGÅENDE BALANS DEN 31.12.2021 10 507 15 10 492 (14 410 ) 1 625 2 018 (274)





(miljoner euro) Tionde EUF Fondkapital – aktiva EUF (A) Icke-infordrat fondkapital – aktiva EUF (B) Infordrat fondkapital – aktiva EUF (C) = (A)–(B) Ackumulerade reserver (D) Infordrat fondkapital från avslutade EUF överfört från tidigare år (E) Reserv för verkligt värde (G) Totala nettotillgångar (C)+(D)+(E)+(F) UTGÅENDE BALANS DEN 31.12.2019 20 960 — 20 960 (18 606 ) 265 2 618 Överföringar till och från åttonde och nionde EUF — 71 71 Överföringar till och från elfte EUF — (147) (147) Ekonomiskt resultat för året — (457) (457) UTGÅENDE BALANS DEN 31.12.2020 20 960 — 20 960 (19 063 ) 188 (2) 2 084 Effekt av omarbetad redovisningsregel EAR 11 (2) 2 — INGÅENDE BALANS DEN 1.1.2020 20 960 — 20 960 (19 065 ) 188 — 2 084 Överföringar till och från åttonde och nionde EUF — 23 23 Överföringar till och från elfte EUF — (110) (110) Ekonomiskt resultat för året — (260) (260) UTGÅENDE BALANS DEN 31.12.2021 20 960 — 20 960 (19 324 ) 101 — 1 737





(miljoner euro) Elfte EUF Fondkapital – aktiva EUF (A) Icke-infordrat fondkapital – aktiva EUF (B) Infordrat fondkapital – aktiva EUF (C) = (A)–(B) Ackumulerade reserver (D) Infordrat fondkapital som överförts mellan aktiva EUF (F) Reserv för verkligt värde (G) Totala nettotillgångar (C)+(D)+(E)+(F)+(G) UTGÅENDE BALANS DEN 31.12.2019 29 367 18 440 10 927 (11 966 ) 136 (2) (905) Rörelser i verkligt värde — (2) (2) Kapitaltillskott – bidrag (4 400 ) 4 400 147 4 547 Ekonomiskt resultat för året — (4 324 ) — (4 324 ) UTGÅENDE BALANS DEN 31.12.2020 29 367 14 040 15 327 (16 290 ) 283 (4) (683) Effekt av omarbetad redovisningsregel EAR 11 (4) 4 — INGÅENDE BALANS DEN 1.1.2020 29 367 14 040 15 327 (16 294 ) 283 — (683) Kapitaltillskott – bidrag (3 700 ) 3 700 110 3 810 Ekonomiskt resultat för året — (2 708 ) — (2 708 ) UTGÅENDE BALANS DEN 31.12.2021 29 367 10 340 19 027 (19 002 ) 394 — 419

NOTER TILL EUF:s FINANSIELLA RAPPORTER FÖR HELÅRET (5)

1. VIKTIGA REDOVISNINGSPRINCIPER

1.1 REDOVISNINGSPRINCIPER

De finansiella rapporterna för helåret ska ge information om en enhets ekonomiska ställning, resultat och kassaflöden. Informationen ska vara av ett sådant slag att den kan användas av ett stort antal användare.

De hänsynstaganden (eller redovisningsprinciper) som generellt ska följas vid utarbetandet av de finansiella rapporterna för helåret finns fastställda i EU:s redovisningsregel 1 ”Finansiella rapporter för helår” och är desamma som de som beskrivs i IPSAS 1, nämligen följande: rättvisande bild, periodisering, kontinuerlig verksamhet, konsekvent utformning, väsentlighet, aggregering, avräkning och jämförande information. Den finansiella rapporteringen ska kännetecknas av relevanta, rättvisande (tillförlitliga), begripliga, aktuella, jämförbara och kontrollerbara uppgifter.

1.2 GRUND FÖR UTARBETANDET

1.2.1 Rapporteringsperiod

De finansiella rapporterna för helåret läggs fram för varje år. Räkenskapsåret börjar den 1 januari och slutar den 31 december.

1.2.2 Valuta och omräkningsunderlag

Årsredovisningen är uppställd i miljoner euro. Euro är EU:s funktionella valuta. Transaktioner i utländsk valuta redovisas i euro enligt de omräkningskurser som gäller på dagen för de underliggande transaktionerna. Resultaträkningen visar även valutakursvinster eller valutakursförluster på transaktioner i utländsk valuta och efter omräkning av monetära tillgångar och skulder i utländsk valuta till den vid årets utgång gällande valutakursen. Olika omräkningsmetoder tillämpas för materiella anläggningstillgångar respektive immateriella tillgångar, som behåller sin värdering till inköpspris omräknat i euro till den kurs som gällde på dagen för förvärvet.

Saldon vid årets slut för monetära tillgångar och skulder i utländsk valuta omräknas i euro enligt Europeiska centralbankens (ECB) valutakurser som gäller den 31 december.

Eurons valutakurs

Valuta 31.12.2021 31.12.2020 Valuta 31.12.2021 31.12.2020 BGN 1,9558 1,9558 PLN 4,5969 4,5597 CZK 26,8580 26,2420 RON 4,9490 4,8683 DKK 7,4364 7,4409 SEK 10,2503 10,0343 GBP 0,84028 0,8990 CHF 1,0331 1,0802 HRK 7,5156 7,5519 JPY 130,3800 126,4900 HUF 369,1900 363,8900 USD 1,1326 1,2271

1.2.3 Användning av uppskattningar

Enligt internationella redovisningsstandarder för den offentliga sektorn (IPSAS) och god redovisningssed innehåller de finansiella rapporterna för helåret med nödvändighet vissa belopp som bygger på ledningens uppskattningar och antaganden utifrån de mest tillförlitliga uppgifterna. Viktiga uppskattningar omfattar, men begränsas inte till belopp för skulder för ersättningar till anställda, finansiella risker i samband med fordringar och belopp som redovisas i de noter som avser finansiella instrument, nedskrivningsreservering för finansiella tillgångar till upplupet anskaffningsvärde och skulder för finansiella garantiavtal, upplupna intäkter och kostnader, avsättningar, nedskrivning av immateriella tillgångar och materiella anläggningstillgångar, nettoförsäljningsvärde för varulager, eventualtillgångar och eventualförpliktelser. Faktiska resultat kan avvika från dessa uppskattningar.

Rimliga uppskattningar är ett viktigt inslag i arbetet med att upprätta finansiella rapporter för helår och undergräver inte deras tillförlitlighet. En uppskattning kan behöva revideras om de omständigheter som uppskattningen bygger på förändras, eller till följd av ny information eller ökad erfarenhet. En reviderad uppskattning kan inte avse tidigare perioder och innebär inte att ett fel rättas till. Konsekvenserna av en ändrad uppskattning ska redovisas i resultatet under den period den blir känd.

1.2.4 Tillämpning av nya och ändrade redovisningsregler för Europeiska unionen (EAR)

Omarbetade redovisningsregler som är i kraft för perioder som börjar den 1 januari 2021 eller senare

Under 2020 antog räkenskapsföraren den omarbetade redovisningsregeln EAR 11 ”Finansiella instrument” som är obligatoriskt giltig sedan den 1 januari 2021. Den omarbetade redovisningsregeln EAR 11 baseras på den nya IPSAS 41 ”Finansiella instrument”, den ändrade IPSAS 28 ”Finansiella instrument: Utformning” och den ändrade IPSAS 30 ”Finansiella instrument: Upplysningar”, vilka utfärdades i augusti 2018. I den fastställs principerna för finansiell rapportering av finansiella tillgångar och finansiella skulder. I enlighet med övergångsbestämmelserna för den omarbetade redovisningsregeln EAR 11, ska enheten från och med den 1 januari 2021 redovisa alla ändringar från och med det första redovisningstillfället. Den omarbetade redovisningsregeln EAR 11 kräver inte någon omvärdering för tidigare perioder. Följaktligen har finansiella tillgångar, finansiella skulder, fordringar med motprestation och ränteintäkter/räntekostnader per den 31 december 2020 i dessa räkenskaper redovisats i enlighet med de redovisningsprinciper som anges i enhetens finansiella rapport för helåret 2020.

Ändringar till följd av tillämpningen av den omarbetade redovisningsregeln EAR 11

Nya klassificerings- och värderingsprinciper för finansiella tillgångar

Omarbetningen av EAR 11 inför en principbaserad klassificering av finansiella tillgångar som bygger på två kriterier: den modell som en enhet tillämpar för förvaltningen av sina finansiella tillgångar samt de kontraktsenliga kassaflödena för dessa tillgångar. Dessa kriterier används för att klassificera finansiella tillgångar i någon av följande kategorier: Finansiella tillgångar värderade till upplupet anskaffningsvärde, finansiella tillgångar värderade till verkligt värde via nettotillgångar/eget kapital eller finansiella tillgångar värderade till verkligt värde via resultatet.

Tillämpningen av de nya kriterierna ledde till omklassificeringen av alla investeringar i eget kapital och skuldförbindelser från ”som kan säljas” till verkligt värde via resultatet. Den relaterade reserven för verkligt värde omklassificerades – inom Nettotillgångar – till det ackumulerade överskottet/underskottet.

Ny nedskrivningsmodell

Medan den tidigare modellen för nedskrivningar baserades på upplupna förluster har den omarbetade EAR 11 infört en framåtblickande modell för nedskrivningar som baseras på förväntade kreditförluster under den finansiella tillgångens resterande löptid. I den förväntade kreditförlusten beaktas potentiella fallissemangshändelser och utvecklingen av de finansiella tillgångarnas kreditkvalitet. Den nya nedskrivningsmodellen tillämpas på alla finansiella tillgångar värderade till upplupet anskaffningsvärde eller värderade till verkligt värde via nettotillgångar/eget kapital samt alla låneåtaganden och finansiella garantiavtal.

Redovisning av finansiella garantier

Den omarbetade EAR 11 kräver tillämpning av de krav som ställs på redovisningen av finansiella garantier för alla finansiella garantiavtal. Värderingen av det finansiella garantiåtagandet bygger på garantins verkliga värde vid det första redovisningstillfället och utvecklingen av förväntade kreditförluster för den skuldportfölj som omfattas av garantin.

1.3 BALANSRÄKNING

1.3.1 Finansiella tillgångar

Klassificering vid det första redovisningstillfället

Klassificeringen av de finansiella instrumenten fastställs vid det första redovisningstillfället. De finansiella tillgångarna kan, baserat på förvaltningsmodell och egenskaperna för tillgångens kontraktsenliga kassaflöde, klassificeras i tre kategorier: Finansiella tillgångar värderade till upplupet anskaffningsvärde, finansiella tillgångar värderade till verkligt värde via nettotillgångar/eget kapital eller finansiella tillgångar värderade till verkligt värde via resultatet.

i) Finansiella tillgångar till upplupet anskaffningsvärde

Finansiella tillgångar till upplupet anskaffningsvärde är finansiella tillgångar som inte är derivat och som uppfyller två villkor: 1) Enheten innehar tillgångarna för att uppbära sina kontraktsenliga kassaflöden. 2) På särskilt angivna dagar finns det kontraktsenliga kassaflöden som enbart utgörs av betalningar av kapitalbelopp och ränta på det utestående kapitalbeloppet.

Denna kategori omfattar:

— Likvida medel.

— Lån (inklusive tidsbunden inlåning med ursprungliga löptider på över tre månader).

— Fordringar med motprestation.

Finansiella tillgångar som värderas till upplupet anskaffningsvärde ingår i omsättningstillgångar, utom de med löptid på mer än 12 månader från balansdagen.

ii) Finansiella tillgångar värderade till verkligt värde via nettotillgångar/eget kapital

Dessa finansiella tillgångar som inte är derivat har kontraktsenliga kassaflöden som bara utgörs av kapitalbelopp och ränta på det utestående kapitalbeloppet. Dessutom är förvaltningsmodellen att inneha finansiella tillgångar både för att uppbära kontraktsenliga kassaflöden och sälja de finansiella tillgångarna.

Tillgångar i denna kategori klassificeras som omsättningstillgångar om de förväntas bli realiserade inom tolv månader räknat från balansdagen.

Enheten innehar inga av dessa tillgångar per den 31 december 2021.

iii) Finansiella tillgångar värderade till verkligt värde via resultatet

Enheten klassificerar derivat och investeringar i eget kapital som finansiella tillgångar värderade till verkligt värde via resultatet, eftersom de kontraktsenliga kassaflödena inte bara utgörs av kapitalbelopp och ränta på det utestående kapitalbeloppet.

Enheten klassificerar även skuldförbindelser som finansiella tillgångar värderade till verkligt värde via resultatet, eftersom portföljen av skuldförbindelser förvaltas och värderas till portföljens verkliga värde.

Tillgångar i denna kategori klassificeras som omsättningstillgångar om de förväntas bli realiserade inom tolv månader räknat från balansdagen.

Första redovisningstillfälle och värdering

Köp av finansiella tillgångar värderade till verkligt värde via resultatet redovisas på transaktionsdagen – dvs. den dag då enheten åtar sig att köpa tillgången. Likvida medel och lån redovisas när de likvida medlen deponeras hos ett finansinstitut eller lånet utbetalas till låntagare.

Finansiella tillgångar tas upp till verkligt värde vid första redovisningstillfället. För alla sådana finansiella tillgångar som inte tas upp till verkligt värde via resultatet läggs transaktionskostnaderna till det verkliga värdet vid det första redovisningstillfället. För finansiella tillgångar som redovisas till verkligt värde via resultatet kostnadsförs transaktionskostnaderna i resultaträkningen.

Det verkliga värdet för en finansiell tillgång vid första redovisningstillfället är normalt transaktionspriset, bortsett från när transaktionen inte sker enligt armlängdsprincipen, dvs. utan eller till symbolisk ersättning för allmänpolitiska ändamål. I detta fall är skillnaden mellan det finansiella instrumentets verkliga värde och transaktionspriset en komponent utan motprestation som redovisas som en kostnad i resultaträkningen. I detta fall härleds det verkliga värdet för en finansiell tillgång från aktuella marknadstransaktioner för ett direkt likvärdigt instrument. Om det inte finns någon aktiv marknad för instrumentet härleds det verkliga värdet från en värderingsmetod som använder tillgängliga uppgifter från observerbara marknader.

Efterföljande värdering

Finansiella tillgångar som värderas till upplupet anskaffningsvärde värderas därefter till upplupet anskaffningsvärde med hjälp av effektivräntemetoden.

Finansiella tillgångar som tas upp till verkligt värde via resultatet redovisas därefter till verkligt värde. Vinster och förluster som beror på ändringar i det verkliga värdet (inklusive de som härrör från omräkningar av valutakurs och eventuell intjänad ränta) tas upp i resultaträkningen för den period då de uppkom.

Verkligt värde vid efterföljande värdering

Det verkliga värdet av investeringar med ett noterat pris på en aktiv marknad bygger på aktuell köpkurs. Om marknaden för en finansiell tillgång inte är aktiv beräknar EU det verkliga värdet genom värderingsmetoder (som även används för onoterade värdepapper och OTC-derivat). Metoderna omfattar bland annat analys av transaktioner mellan oberoende parter (armlängdsprincipen) på senare tid, hänvisningar till andra i väsentliga drag liknande instrument, analys av diskonterade kassaflöden, optionsvärderingsmodeller och andra värderingsmetoder som vanligen används av marknadsaktörerna.

Investeringar i riskkapitalfonder som inte har ett noterat pris på en aktiv marknad värderas till nettoandelsvärdet, vilket betraktas som en motsvarighet till det verkliga värdet.

Nedskrivning av finansiella tillgångar

EU redovisar och värderar en nedskrivningsförlust från förväntade kreditförluster för finansiella tillgångar som värderas till upplupet anskaffningsvärde och till verkligt värde via nettotillgångar/eget kapital.

Den förväntade kreditförlusten är nuvärdet av skillnaden mellan de kontraktsenliga kassaflödena och de kassaflöden som EU förväntar sig att få. Förväntade kreditförluster bygger på rimlig och verifierbar information som är tillgänglig utan onödiga kostnader eller insatser på balansdagen.

För tillgångar till upplupet anskaffningsvärde minskas tillgångens redovisade värde med beloppet för nedskrivningsförlusten, som tas upp i resultaträkningen. Om beloppet för nedskrivningsförlusten minskar under en efterföljande period, återförs den tidigare redovisade nedskrivningsförlusten via resultaträkningen.

a) Fordringar

Enheten värderar en nedskrivningsförlust till beloppet för förväntade kreditförluster under resten av löptiden med hjälp av lättnadsregler (t.ex. avsättningsmatris).

b) Likvida medel

Enheten innehar likvida medel på löpande bankkonton och tidsbunden inlåning på upp till 3 månader. De likvida medlen innehas i banker med mycket höga kreditbetyg, vilket gör att sannolikheten för fallissemang är mycket låg. Med tanke på den korta löptiden och den låga sannolikheten för fallissemang är de förväntade kreditförlusterna från likvida medel försumbara. Följaktligen redovisas ingen nedskrivningsreservering för motsvarigheter till likvida medel.

c) Lån

Förväntade kreditförluster mäts med en trestegsmodell som tar hänsyn till sannolikhetsviktade fallissemangshändelser under den finansiella tillgångens löptid och kreditriskens utveckling sedan den finansiella tillgångens starttidpunkt. För lån är starttidpunkten dagen för det oåterkalleliga låneåtagandet.

Om det inte sker någon betydande ökning av kreditrisken sedan starttidpunkten (steg 1) är nedskrivningsförlusten den förväntade kreditförlusten från potentiella fallissemangshändelser under de närmaste 12 månaderna från balansdagen (12 månaders förväntade kreditförluster). Om det har skett en betydande ökning av kreditrisken sedan starttidpunkten (steg 2) eller om det finns objektiva belägg för en kreditförsämring (steg 3), motsvarar nedskrivningsförlusten de förväntade kreditförlusterna till följd av potentiella fallissemangshändelser under den finansiella tillgångens hela löptid (förväntade kreditförluster under resten av löptiden).

Borttagande ur räkenskaperna

Finansiella instrument tas bort ur räkenskaperna när rätten att motta kassaflöden från investeringen har upphört eller när enheten överlåtit i stort sett alla risker och fördelar som är förknippade med ägandet till en annan part. Försäljning av finansiella tillgångar via resultatet redovisas på transaktionsdagen.

1.3.2 Förfinansieringsbelopp

Förfinansiering är en betalning som avser att förse stödmottagarna med ett kontant förskott, dvs. en fixkassa. Den kan delas upp på ett antal betalningar över en period som fastställs i ett särskilt kontrakt, beslut eller avtal eller i en grundläggande rättsakt. Fixkassan eller förskottet återbetalas eller används i det syfte för vilket det beviljats under den period som anges i överenskommelsen. Om stödmottagaren inte har några bidragsberättigande utgifter ska förfinansieringen återbetalas till enheten. Eftersom enheten behåller kontrollen över förfinansieringen och har rätt till återbetalning av den icke bidragsberättigande delen, redovisas beloppet som en tillgång.

Förfinansiering redovisas första gången i balansräkningen när kontanter överförs till mottagaren. Den värderas till det utbetalade beloppet. Under efterföljande perioder värderas förfinansieringen till det belopp som redovisades första gången i balansräkningen minus bidragsberättigande kostnader (inklusive uppskattade belopp vid behov) som uppkommit under perioden.

1.3.3 Fordringar och krav

EU:s redovisningsregler kräver en separat redovisning av transaktioner med respektive utan motprestation. För att skilja mellan de båda kategorierna ska begreppet ”fordringar” reserveras för transaktioner med motprestation, medan termen ”krav” används för ”krav utan motprestation”, dvs. transaktioner utan motprestation när EU erhåller värde från en annan enhet utan att ge ett ungefärligt lika värde i utbyte (t.ex. egna medel från medlemsstaterna).

Fordringar avseende transaktioner med motprestation uppfyller definitionen för finansiella instrument. Enheten klassificerade dem som finansiella tillgångar till upplupet anskaffningsvärde och värderade dem i enlighet med detta.

Krav avseende transaktioner utan motprestation tas upp till verkligt värde vid förvärvstidpunkten minus nedskrivningar på grund av värdeminskning. Nedskrivning på grund av värdeminskning görs när det finns objektiva tecken på att enheten inte kommer att kunna uppbära hela kravet enligt de ursprungliga villkoren. Nedskrivning görs med ett belopp som motsvarar skillnaden mellan tillgångens redovisade värde och det kravbelopp som kan uppbäras. Nedskrivningsbeloppet förs upp i resultaträkningen.

1.3.4 Likvida medel

Likvida medel är finansiella tillgångar till upplupet anskaffningsvärde och innefattar kontanter, inlåning i bank som kan tas ut på begäran eller med kort varsel och andra kortfristiga i hög grad likvida placeringar med en ursprunglig löptid på högst tre månader.

1.3.5 Betalningsåtaganden

I kortfristiga skulder ingår både beloppen för transaktioner med motprestation, som köp av varor och tjänster, och transaktioner utan motprestation, exempelvis relaterade till ersättningsanspråk från mottagare av stöd, bidrag eller annan EU-finansiering, samt mottagen förfinansiering (se not 1.4.1).

När bidrag eller annan finansiering tillhandahålls mottagarna tas deras ersättningsanspråk upp som betalningsåtaganden med det begärda beloppet när ersättningsanspråket inkommer. Efter verifiering och godkännande av vilka kostnader som är bidragsberättigande värderas betalningsåtaganden till det belopp som godkänts och är bidragsberättigande.

Betalningsåtaganden som uppkommer till följd av inköp av varor och tjänster redovisas till det ursprungliga beloppet när fakturan kommer in. Motsvarande kostnader förs upp i räkenskaperna när varorna eller tjänsterna levererats och godkänts av enheten.

1.3.6 Finansiella skulder

Finansiella skulder klassificeras som finansiella skulder till upplupet anskaffningsvärde, finansiella skulder värderade till verkligt värde via resultatet eller som skulder för finansiella garantiavtal.

Finansiella skulder till upplupet anskaffningsvärde redovisas första gången till verkligt värde inklusive transaktionskostnader som uppkommit och redovisas därefter till upplupet anskaffningsvärde enligt effektivräntemetoden. De tas bort från rapporten över finansiell ställning om och endast om förpliktelsen fullgörs, undantas, annulleras eller löper ut.

Finansiella skulder värderade till verkligt värde via resultatet innefattar derivat när deras verkliga värde är negativt. Om ett garantiavtal kräver att enheten gör betalningar till följd av förändringar i priser på finansiella instrument eller valutakurser är garantiavtalet ett derivat. De hanteras redovisningsmässigt på samma sätt som finansiella tillgångar värderade till verkligt värde via resultatet.

Enheten redovisar en skuld för finansiella garantiavtal när den ingår ett avtal som kräver att angivna betalningar görs för att ersätta innehavaren av garantin för en förlust denne ådrar sig på grund av att en angiven gäldenär inte fullgör betalningar vid förfall enligt de ursprungliga eller ändrade villkoren i ett skuldinstrument. Skulder för finansiella garantiavtal tas upp till verkligt värde vid första redovisningstillfället.

Den efterföljande värderingen beror på utvecklingen av den finansiella garantins kreditriskexponering. Om det inte sker någon betydande ökning av kreditrisken (steg 1) värderas finansiella garantiskulder till det högsta av de förväntade kreditförlusterna på 12 månader och det belopp som ursprungligen redovisades minus, i tillämpliga fall, ackumulerad avskrivning. Om det sker en betydande ökning av kreditrisken (steg 2) värderas finansiella garantiskulder till det högsta av de förväntade kreditförlusterna för resten av löptiden och det belopp som ursprungligen redovisades minus, i tillämpliga fall, ackumulerad avskrivning.

Finansiella skulder klassificeras som långfristiga skulder, med undantag för dem som förfaller inom tolv månader från balansdagen. Finansiella garantiavtal klassificeras som kortfristiga skulder, utom om enheten har en ovillkorlig rätt att skjuta upp regleringen av skulden i minst tolv månader efter balansdagen.

1.3.7 Upplupna intäkter och kostnader och förutbetalda intäkter och kostnader

Transaktioner och andra händelser ska tas upp i den finansiella rapporten för helåret för den period som de hänför sig till. Upplupna intäkter tas upp i den finansiella rapporten för helåret vid årets utgång avseende tjänster som utförts men ännu inte fakturerats och varor som levererats av enheten men ännu inte fakturerats, samt för sådana händelser som omfattas av en avtalsenlig överenskommelse (t.ex. med hänvisning till ett avtal). Intäkter tas vid årets slut upp som förutbetalda intäkter för påföljande redovisningsperiod om faktura utställts men tjänsterna ännu inte utförts eller varorna ännu inte levererats.

Kostnader tas också upp under den period de avser. Vid redovisningsperiodens slut kostnadsförs upplupna kostnader med det belopp som överföringsskyldigheten beräknas uppgå till för perioden. De upplupna kostnaderna beräknas enligt de detaljerade operativa och praktiska riktlinjer som räkenskapsföraren utfärdat. De syftar till att säkerställa att den finansiella rapporten för helåret ger en rättvisande bild av den ekonomiska och övriga situation som beskrivs. Analogt gäller att förutbetalda kostnader tas upp för påföljande redovisningsperiod om en betalning har gjorts i förväg för tjänster eller varor som ännu inte har utförts eller mottagits.

1.4 RESULTATRÄKNING

1.4.1 Intäkter

Intäkterna omfattar bruttoinflöden av ekonomiska fördelar eller tjänstepotential som mottagits eller kommer att mottas av enheten, vilket representerar en annan ökning av nettotillgångarna än ökningar som avser bidrag från ägare.

Beroende på de underliggande transaktionernas karaktär görs i resultaträkningen åtskillnad mellan följande intäkter:

Intäkter från transaktioner utan motprestation

Intäkter från transaktioner utan motprestation utgörs av skatter och transfereringar, eftersom överlåtaren tillhandahåller medel till den mottagande enheten utan att denna direkt lämnar ett ungefärligt motsvarande värde i utbyte. Transfereringar är inflöden av framtida ekonomiska fördelar eller tjänstepotential från andra transaktioner utan motprestation än skatter. För EU:s enheter består transfereringarna mestadels av medel från kommissionen (t.ex. ett utjämningsbidrag till de traditionella organen, driftsstöd för överenskommelse om medverkan).

Enheten ska redovisa en tillgång vid transfereringar när enheten kontrollerar medlen till följd av tidigare händelser (transfereringen) och förväntas erhålla framtida ekonomiska fördelar eller tjänstepotential från dessa medel och när det verkliga värdet kan beräknas på ett tillförlitligt sätt. Ett inflöde av medel från en transaktion utan motprestation som tas upp som en tillgång (dvs. likvida medel) tas även upp som en intäkt, utom i den mån enheten har en befintlig förpliktelse med avseende på transfereringen (villkor), som behöver uppfyllas innan intäkten kan bokföras. Fram till dess att villkoret är uppfyllt tas intäkterna upp som förutbetalda intäkter och redovisas som en skuld.

Intäkter från transaktioner med motprestation

Intäkter från försäljning av varor eller tjänster redovisas när de väsentliga risker och fördelar som är förknippade med ägandet övergår på köparen. Intäkter från en transaktion som avser tillhandahållande av tjänster redovisas i förhållande till hur långt transaktionen slutförts på balansdagen.

a) Ränteintäkter och räntekostnader

Ränteintäkter och räntekostnader från finansiella tillgångar och finansiella skulder till upplupet anskaffningsvärde redovisas i resultaträkningen enligt effektivräntemetoden. Det är en metod för att beräkna det upplupna anskaffningsvärdet av en finansiell tillgång eller finansiell skuld och för fördelning av ränteintäkter eller räntekostnader över den relevanta perioden.

b) Intäkter från utdelningar

Intäkter från utdelningar och liknande värdeöverföring redovisas när rätten till utbetalning fastställs.

c) Intäkter från och kostnader för finansiella tillgångar värderade till verkligt värde via resultatet

Detta avser vinster (intäkter) i verkligt värde och förluster (kostnader) i verkligt värde från dessa finansiella tillgångar, inklusive de som härrör från valutakursomräkning. För räntebärande finansiella tillgångar omfattar detta även ränta.

d) Intäkter från finansiella garantiavtal

Intäkterna från finansiella garantiavtal (garantipremie) redovisas över den tid som enheten är redo att ersätta innehavaren av det finansiella garantiavtalet för den kreditförlust denne kan ådra sig.

1.4.2 Kostnader

Kostnader är minskningar i ekonomiska fördelar eller tjänstepotential under rapporteringsperioden i form av utflöden eller förbrukning av tillgångar eller uppkomst av skulder som leder till minskade nettotillgångar. De inbegriper både kostnader för transaktioner med motprestation och kostnader för transaktioner utan motprestation.

Kostnader för transaktioner med motprestation som grundas på inköp av varor och tjänster redovisas när varorna eller tjänsterna levererats och godkänts av enheten. De värderas till det ursprungliga fakturabeloppet. På balansdagen kostnadsförs i resultaträkningen de kostnader för tjänster som tillhandahållits under perioden men för vilka en faktura ännu inte har mottagits eller godkänts.

Kostnader för transaktioner utan motprestation avser transfereringar till stödmottagare och kan vara av tre olika slag: Fordringar, överföringar enligt avtal samt skönsmässigt beviljade stöd, bidrag eller donationer. En transferering tas upp som kostnad under den period då de händelser som givit anledning till den uppkommit, förutsatt att arten av transferering är tillåten enligt bestämmelserna eller godkänts enligt ett undertecknat avtal, att stödmottagaren uppfyller eventuella behörighetskriterier, samt att en rimlig beräkning kan göras av beloppet.

Mottagna ansökningar om utbetalning eller ersättningsanspråk som uppfyller kriterierna redovisas som kostnader motsvarande det bidragsberättigande beloppet. Vid årets slut beräknas beloppet för de bidragsberättigande kostnader som stödmottagarna ådragit sig, men ännu inte rapporterat, och det redovisas som upplupna kostnader.

1.5 EVENTUALTILLGÅNGAR OCH EVENTUALFÖRPLIKTELSER

1.5.1 Eventualtillgångar

En eventualtillgång är en potentiell tillgång som uppkommit på grund av tidigare händelser, men som bara kan bekräftas om en eller flera osäkra framtida händelser inträffar eller inte inträffar och vilka inte helt ligger inom enhetens kontroll. Uppgifter om en eventualtillgång redovisas i det fall ett inflöde av ekonomiska fördelar eller tjänstepotential är sannolikt.

1.5.2 Eventualförpliktelser

En eventualförpliktelse är en potentiell förpliktelse som bara kan bekräftas om en eller flera osäkra framtida händelser inträffar eller inte inträffar och vilka inte helt ligger inom enhetens kontroll, eller en befintlig förpliktelse där det inte är sannolikt att ett utflöde av ekonomiska fördelar eller tjänstepotential kommer att krävas för att reglera förpliktelsen.

En eventualförpliktelse uppkommer även under de sällsynta omständigheter när en befintlig förpliktelses belopp inte kan värderas med tillräcklig tillförlitlighet.

Eventualförpliktelser tas inte upp i räkenskaperna. Upplysningar ska lämnas om eventualförpliktelser, såvida inte sannolikheten för ett utflöde av ekonomiska fördelar eller tjänstepotential är ytterst liten.

1.6 FONDKAPITAL

Medlemsstaterna i EUF ger bidrag till fonden för genomförandet av EUF:s program enligt vad som anges i det interna avtalet för varje EUF. Enligt den tillämpliga rättsliga grunden fattas beslut om infordran av medel, dvs. begäran om finansiering för ett givet år n, genom ett rådsbeslut under år n-1, där de medel som ska tas emot är tydligt fördelade på särskilda framtida perioder.

Bidragen uppfyller kriterierna för bidrag från ägarna (redovisningsregel 1) och behandlas som fondkapital i EUF:s finansiella rapport för helåret. Fondkapitalet utgör det totala bidragsbelopp som ska tas emot från medlemsstaterna i EUF. Eftersom det icke infordrade fondkapitalet öppet dras av från det totala fondkapitalet (se redogörelse för ändringar i nettotillgångarna), redovisas bara det infordrade fondkapitalet i balansräkningen.

Eftersom de överenskomna bidragen är fördelade på särskilda rapporteringsperioder, och eftersom EUF:s rättsliga anspråk gentemot medlemsstaterna i EUF bara uppkommer under dessa perioder, redovisas alla belopp som tagits emot i förskott som förutbetalda kapitaltillskott under betalningsåtaganden i stället för som infordrat kapital.

1.7 SAMFINANSIERING

De samfinansieringsbidrag som tas emot redovisas som betalningsåtaganden till medlemsstater, icke-medlemsstater och andra eftersom de uppfyller kriterierna för villkorade intäkter från transaktioner utan motprestation. Det krävs att EUF använder bidragen för att tillhandahålla tjänster till tredje parter, annars åligger det EUF att återbetala medlen (bidrag som tagits emot). Utestående betalningsåtaganden för samfinansieringsavtal består av det samfinansieringsbidrag som har tagits emot minus de kostnader som har uppkommit i samband med projektet. Därför påverkas inte nettotillgångarna.

Kostnader för samfinansierade projekt tas upp i redovisningen allteftersom de uppkommer. Motsvarande bidragsbelopp bokförs som driftsintäkter och det ekonomiska resultatet påverkas inte.

2. NOTER TILL BALANSRÄKNINGEN

TILLGÅNGAR

2.1 FINANSIELLA TILLGÅNGAR

En finansiell tillgång är varje tillgång i form av följande:

a) Likvida medel.

b) Egetkapitalinstrument i en annan enhet.

c) Avtalsenlig rätt att erhålla likvida medel eller annan finansiell tillgång från en annan enhet, eller byta en finansiell tillgång eller finansiell skuld med annan enhet under villkor som kan vara förmånliga för enheten.

d) Ett avtal som kommer att eller kan komma att regleras i enhetens egna egetkapitalinstrument.

Finansiella tillgångar klassificeras i följande kategorier: ”Finansiella tillgångar värderade till verkligt värde via resultatet”, ”lån och fordringar”, ”investeringar som hålls till förfall” och ”finansiella tillgångar som kan säljas”. Hur finansiella instrument klassificeras bestäms när de redovisas för första gången, och omprövas på varje balansdag.

EUF:s finansiella tillgångar består av finansiella tillgångar värderade till verkligt värde via resultatet och lån enligt följande:

(miljoner euro) 31.12.2021 31.12.2020 Finansiella tillgångar värderade till verkligt värde via resultatet 38 — Finansiella tillgångar som kan säljas — 32 Lån 1 1 Totalt 39 33

Finansiella tillgångar värderade till verkligt värde via resultatet på 38 miljoner euro avser investeringar i eget kapital inom två huvudområden: Förnybar hållbar energi via Climate Investor One, ElectriFI och Geeref, och främjande av inkluderande finansiering för småbrukare och små och medelstora företag på landsbygden via ABC FUND.

1 miljon euro avser helt och hållet ett lån till ElectriFI som är ett investeringsinstrument som finansierar projekt i ett tidigt skede och små projekt som är inriktade på tillgång till och produktion av el från hållbara energikällor på framväxande marknader. Det har en global räckvidd, med särskilt fokus på Afrika söder om Sahara.

2.2 FÖRFINANSIERING

Många kontrakt innehåller bestämmelser om förskottsbetalning innan arbetet påbörjats eller innan några varor har levererats eller tjänster tillhandahållits. Ibland anges i kontraktens betalningsplaner att betalningar ska göras på grundval av en lägesrapport. Förfinansiering betalas vanligtvis i det lands eller det territoriums valuta där projektet genomförs.

Tidpunkten för förfinansiering avgör om den redovisas som en kortfristig eller långfristig förfinansiering. Nyttjandet bestäms av den underliggande överenskommelsen för projektet. Eventuellt nyttjande som måste ske inom tolv månader från balansdagen redovisas som kortfristig förfinansiering. Eftersom många EUF-projekt är långfristiga måste förskotten finnas tillgängliga i över ett år. Därför tas viss förfinansiering upp som anläggningstillgångar.

(miljoner euro) Not Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF 31.12.2021 31.12.2020 Långfristig förfinansiering 2.2.1 — — 219 452 671 870 Kortfristig förfinansiering 2.2.2 — 14 353 1 085 1 453 1 355 Totalt — 14 572 1 537 2 123 2 225

År 2021 var det första år som följde på tidsfristklausulen för elfte EUF. Detta innebar att inga ytterligare globala åtaganden kunde göras från och med den 1 januari 2021. Dessutom gjorde den utdragna covid-19-krisen genomförandet allt svårare för flera delegationer, särskilt i Madagaskar, Tchad och Gambia. Detta i kombination med politiska kriser på andra områden som Etiopien, Guinea och Mali ledde till en minskning av undertecknandet av enskilda åtaganden och därmed till en minskning av förfinansieringen i elfte EUF från 1 583 miljoner euro 2020 till 1 537 miljoner euro 2021.

Minskningen av förfinansieringen i tionde EUF från 633 miljoner euro 2020 till 572 miljoner euro 2021 är en följd av EUF:s normala livscykel. Många kontrakt fullbordades och avslutades till följd av utfasningen av tionde EUF. Förfinansieringen till stödmottagare minskade följaktligen, medan avräkningen för förfinansieringen i räkenskaperna ökade.

Under 2020 fanns ett belopp i kortfristig förfinansiering på 3 miljoner euro som nu klassificeras som fordringar med motprestation avseende finansiella instrument.

2.2.1 Långfristig förfinansiering per förvaltningsmetod

(miljoner euro) 31.12.2021 31.12.2020 Direkt förvaltning Genomförd av: Europeiska kommissionen 72 139 EU:s genomförandeorgan 8 8 EU-delegationer 15 25 95 171 Indirekt förvaltning Genomförd av: EIB och EIF 230 266 Internationella organisationer 278 343 Privaträttsliga organ med offentliga förvaltningsuppgifter 12 28 Offentligrättsliga organ 40 49 Tredjeländer 14 11 EU-organ och offentlig-privata partnerskap 1 1 575 698 Totalt 671 870

2.2.2 Kortfristig förfinansiering

(miljoner euro) Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF 31.12.2021 31.12.2020 Förfinansiering (brutto) — 24 970 4 717 5 711 5 097 Clearad genom periodavgränsning — (10) (617) (3 632 ) (4 258 ) (3 742 ) Totalt — 14 353 1 085 1 453 1 355

2.2.3 Kortfristig förfinansiering per förvaltningsmetod

(miljoner euro) 31.12.2021 31.12.2020 Direkt förvaltning Genomförd av: Europeiska kommissionen 61 (40) EU:s genomförandeorgan 11 14 EU-delegationer 159 206 231 180 Indirekt förvaltning Genomförd av: EIB och EIF 160 224 Internationella organisationer 642 572 Privaträttsliga organ med offentliga förvaltningsuppgifter 109 73 Offentligrättsliga organ 119 146 Tredjeländer 190 155 EU-organ och offentlig-privata partnerskap 1 4 1 221 1 175 Totalt 1 453 1 355

2.2.4 Garantier som erhållits i samband med förfinansiering

Vid förfinansiering ställs säkerheter i form av garantier som frigörs när den slutliga betalningsansökan för projektet har betalats.

(miljoner euro) 31.12.2021 31.12.2020 Garantier vid förfinansiering 44 49

Den största delen av förfinansieringen betalas inom ramen för indirekt förvaltning. I sådana fall är mottagaren av garantin inte EUF, utan den upphandlande myndigheten. Genom dessa garantier säkerställs EUF:s tillgångar, även om fonden inte är mottagaren. Under 2021 uppgick dessa ställda garantier till 764 miljoner euro.

2.3 BIDRAG TILL FÖRVALTNINGSFONDER

Denna rubrik motsvarar det belopp som betalats ut som bidrag till EU:s förvaltningsfond för nödåtgärder i Afrika och EU:s förvaltningsfond Bêkou. Bidragen anges netto efter avdrag av de kostnader hos förvaltningsfonderna som kan hänföras till EUF.

Bidragen till förvaltningsfonderna genomförs av EUF genom direkt förvaltning.

(miljoner euro) Nettobidrag den 31.12.2020 Bidrag som betalats 2021 Fördelning av förvaltningsfondernas nettokostnader 2021 Nettobidrag den 31.12.2021 Afrika 385 627 (631) 381 Bêkou 9 7 (15) 1 Totalt 394 634 (646) 382

Minskningen av bidragen från 800 miljoner euro 2020 till 634 miljoner euro 2021 beror på förvaltningsfondernas minskade kostnader till följd av den pågående covid-19-pandemin och försämrade säkerhetssituationer i flera regioner, vilket hindrade förvaltningsfondernas verksamhet under 2021.

2.4 KRAV UTAN MOTPRESTATION OCH FORDRINGAR MED MOTPRESTATION

Transaktioner med motprestation är transaktioner där enheterna erhåller tillgångar eller tjänster, eller får skulder annullerade, och direkt ger ett ungefärligt lika värde (primärt i form av varor, tjänster eller användning av tillgångar) till den andra parten i utbyte. Transaktioner utan motprestation är transaktioner där en enhet antingen tar emot värde från en annan enhet, utan att direkt ge ett ungefärligt lika värde i utbyte, eller ger värde till en annan enhet, utan att direkt ta emot ett ungefärligt lika värde i utbyte.

(miljoner euro) Not 31.12.2021 31.12.2020 Krav avseende transaktioner utan motprestation 2.4.1 26 48 Fordringar avseende transaktioner med motprestation 2.4.2 9 92 Totalt 35 140

2.4.1 Krav avseende transaktioner utan motprestation

(miljoner euro) Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF 31.12.2021 31.12.2020 Medlemsstater — — — — — — Kunder — 4 47 5 56 61 Offentliga organ — 7 17 2 25 27 Tredjeländer — 1 4 1 6 4 Nedskrivet belopp — (9) (51) (5) (66) (49) Företagsinterna konton med EU:s institutioner — — — 5 5 4 Totalt — 2 16 8 26 48

2.4.2 Fordringar avseende transaktioner med motprestation

(miljoner euro) Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF 31.12.2021 31.12.2020 Upplupna intäkter — — (1) — — 88 Interna transaktioner inom EUF 181 (316) 1 279 (1 144 ) — — Övriga — — — 9 9 4 Totalt 181 (316) 1 278 (1 136 ) 9 92

Minskningen av upplupna intäkter under 2021 beror främst på att projektet för skuldlättnad hos Världsbanken avslutades, för vilket ett belopp på 62,6 miljoner euro fortfarande var utestående i slutet av 2020, men som reglerades 2021. Vidare ingick i upplupen ränta under 2020 också 18 miljoner euro relaterade till infrastrukturprojektet Afrika-EU. Efter ytterligare analys framgick det att räntan inte skulle uppbäras av EUF och därför uppbars inte denna ränta under 2021 (se not 3.2).

Av effektivitetsskäl tilldelas den gemensamma kassan för alla EUF den elfte EUF. Det medför transaktioner mellan de olika EUF, vilka utjämnas genom interna transaktioner mellan EUF:s olika balansräkningar.

EUF:s interna transaktioner redovisas bara i de enskilda EUF. Summan av EUF:s interna transaktioner är noll.

Rubriken ”Övriga” omfattar två fordringar avseende finansiella instrument. En fordran på 4 miljoner euro från den globala fonden för energieffektivitet och förnybar energi och en annan fordran på 4 miljoner euro från Climate Investor One.

2.5 LIKVIDA MEDEL (6)

Likvida medel är finansieringsinstrument och innefattar kontanter, inlåning i bank som kan tas ut på begäran eller med kort varsel (såsom löpande konton och sparkonton) och andra kortfristiga i hög grad likvida placeringar med en ursprunglig löptid på högst tre månader.

(miljoner euro) Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF 31.12.2021 31.12.2020 Särskilda konton Centralbanker — — — 795 795 693 — — — 795 795 693 Löpande konton Affärsbanker — — — 165 165 8 Likvida medel som hör till finansieringsinstrument — — — 34 34 27 — — — 199 199 35 Totalt — — — 994 994 728

Ökningen av likvida medel med 266 miljoner euro kan främst förklaras av de minskade betalningarna på grund av de ytterligare utmaningar som uppstått till följd av den utdragna covid-19-pandemin och olika politiska kriser. Detta ligger i linje med de minskade kostnaderna (se not 3.3) och minskningen av förfinansiering (se not 2.2). EUF:s nettobetalningar uppgick till 3 323 miljoner euro 2021, jämfört med de rekordhöga betalningarna på 4 605 miljoner euro 2020.

Liksom under föregående år och för att begränsa motpartsrisken hålls mer likvida medel i konton hos centralbanker än hos affärsbanker (se not 5.1).

SKULDER

2.6 FINANSIELLA SKULDER

2.6.1 Finansiella avsättningar

Dessa avsättningar motsvarar de beräknade förluster som kommer att uppstå i samband med garantier som ställs inom ramen för olika finansiella instrument där anförtrodda enheter har befogenhet att utfärda garantier i eget namn men för EUF:s räkning och på dess risk. EDF:s finansiella risk avseende garantierna är begränsad och avsättningar görs allt eftersom i form av finansiella tillgångar som ska täcka eventuella framtida anspråk på garantierna.

(miljoner euro) Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF 31.12.2021 31.12.2020 Finansiellt garantiåtagande — — — 1 1 —

Beloppet på 1 miljon euro motsvarar den beräknade förlusten när det gäller den garanti på 8 miljoner euro som lämnats inom ramen för det finansiella instrumentet Euritz (se not 3.2.1).

2.6.2 Betalningsåtaganden från samfinansiering

Betalningsåtaganden från samfinansiering utgör medel som EUF tar emot inom ramen för avtalen om samfinansiering. EUF ska använda dessa bidrag för att tillhandahålla överenskomna tjänster till tredje parter och återlämna de outnyttjade medlen till bidragsgivarna. Tidpunkten för användningen av samfinansieringsbeloppen avgör om dessa redovisas som kortfristiga eller långfristiga.

Vid årets slut görs en bedömning från fall till fall av alla betalningsåtaganden från samfinansiering, och alla belopp som sannolikt inte kommer att användas under de följande 12 månaderna bedöms som långfristiga. Kortfristiga belopp visas i not 2.7.2.

(miljoner euro) Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF 31.12.2021 31.12.2020 Långfristiga betalningsåtaganden från samfinansiering — — — 6 6 2 Kortfristiga betalningsåtaganden från samfinansiering — — (3) 38 35 42 Totalt — — (3) 44 41 44

2.7 BETALNINGSÅTAGANDEN

Betalningsåtaganden är skulder som ska betalas för varor eller tjänster som har mottagits eller tillhandahållits och som – till skillnad från upplupna kostnader – redan har fakturerats eller formellt avtalats med leverantören. Betalningsåtagandena kan avse både beloppen för transaktioner med motprestation (som köp av varor och tjänster) och transaktioner utan motprestation (exempelvis relaterade till ersättningsanspråk från stödmottagare, förfinansiering eller annan EU-finansiering).

(miljoner euro) Not Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF 31.12.2021 31.12.2020 Kortfristiga betalningsåtaganden 2.7.1 — — 33 230 263 345 Diverse betalningsåtaganden 2.7.2 — — (5) 243 238 270 Totalt — — 27 473 501 615

2.7.1 Kortfristiga betalningsåtaganden

(miljoner euro) Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF 31.12.2021 31.12.2020 Leverantörer — — 25 47 72 141 Medlemsstater — — — 3 3 — Tredjeländer — — — 158 158 189 Offentliga organ — — (11) 61 51 100 Institutioner och organ — — — 4 4 — Övriga kortfristiga betalningsåtaganden — — 18 (44) (25) (85) Totalt — — 33 230 263 345

Betalningsåtagandena omfattar till stor del kostnadsredovisningar som EUF tagit emot för bidrag som tillhandahållits mottagarna. De tas upp i redovisningen vid den tidpunkt då kostnadsredovisningen tas emot och till det fullständiga beloppet i kostnadsredovisningen. Efter en kontroll av stödberättigandet betalas bara de stödberättigande beloppen till mottagarna. I slutet av året analyseras de utestående ersättningsanspråken och de beräknade stödberättigande kostnaderna inom ramen för dessa ersättningsanspråk redovisas i resultaträkningen. De beräknade belopp som inte ger rätt till stöd tas upp i redovisningen som övriga kortfristiga betalningsåtaganden.

Under betalningsåtaganden till tredjeländer ingår ett belopp på 60 miljoner euro i budgetstöd till Etiopien som, på grund av situationen i landet, varit suspenderat sedan november 2020.

Minskningen av betalningsåtagandena, i synnerhet till leverantörer och tredjeländer, beror på en minskning av antalet fakturor som ännu inte har godkänts och betalats innan årets utgång.

2.7.2 Diverse betalningsåtaganden

(miljoner euro) Not Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF 31.12.2021 31.12.2020 Betalningsåtaganden från samfinansiering 2.6.2 — — (3) 38 35 42 Förutbetalda kapitaltillskott 2.7.2.1 — — — 199 199 223 Övriga diverse betalningsåtaganden — — (2) 6 4 5 Totalt — — (5) 243 238 270

2.7.2.1 Förutbetalda kapitaltillskott

Ett belopp på 43 miljoner euro i förutbetalda kapitaltillskott avser en återbetalning till medlemsstaterna från tillbakadragna eller outnyttjade medel från projekt inom ramen för åttonde och nionde EUF (se not 2.10.1). Medlemsstaterna enades om att de belopp som ska återbetalas kan räknas av mot bidragen från elfte EUF under den första infordran av bidrag under 2022.

Utöver återbetalningen avser ett belopp på 156 miljoner euro den första delbetalningen för 2022 som Förenade kungariket betalade i förskott. Enligt artikel 152 i utträdesavtalet anges att Förenade kungariket ska fortsätta vara part i EUF fram till avslutandet av elfte EUF och alla tidigare oavslutade EUF och landet ska i detta avseende ha samma skyldigheter som medlemsstaterna (se not 2.10.1).

2.8 UPPLUPNA KOSTNADER

Upplupna kostnader är skulder som ska betalas för varor eller tjänster som har mottagits eller tillhandahållits men som – till skillnad från betalningsåtaganden – ännu inte har fakturerats eller formellt avtalats med leverantören. Beräkningen av upplupna kostnader baseras på det öppna beloppet budgetåtaganden vid årets utgång. Andelen beräknade upplupna kostnader som avser förfinansiering som har betalats har redovisats som en minskning av förfinansieringsbeloppen.

Transaktioner och andra händelser tas upp i den finansiella rapporten för helåret för den period som de hänför sig till. Intäkter tas vid årets utgång upp som förutbetalda intäkter för påföljande redovisningsperiod om faktura utställts men tjänsterna ännu inte utförts eller varorna ännu inte levererats.

(miljoner euro) Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF 31.12.2021 31.12.2020 Upplupna kostnader — 6 110 891 1 007 1 526 Övriga upplupna kostnader och förutbetalda kostnader — — — 1 1 1 Totalt — 6 110 892 1 008 1 527

Upplupna kostnader omfattar beräknade driftskostnader för pågående eller avslutade kontrakt utan godkända ersättningsanspråk där de bidragsberättigande kostnader som uppkommit för stödmottagarna beräknades genom att använda bästa tillgängliga uppgifter. Andelen beräknade upplupna kostnader som avser utbetald förfinansiering har redovisats som en minskning av förfinansieringsbeloppen (se not 2.2 ovan).

Minskningen av upplupna kostnader beror främst på minskningen av upplupna kostnader inom ramen för elfte EUF (2020: 1 244 miljoner euro) och tionde EUF (2019: 217 miljoner euro). Detta ligger i linje med EUF:s livscykel och antalet underliggande öppna kontrakt: Genomförandet av elfte EUF nådde en topp 2020 som svar på den kommande tidsfristklausulen den 31 december 2020. På grund av de utmaningar som uppstått till följd av den pågående covid-19-pandemin och politiska kriser inom flera områden var det dessutom svårt att genomföra EUF-verksamhet, vilket ledde till en minskning av antalet enskilda kontrakt som undertecknades 2021. Till följd av detta fanns det vid utgången av 2021 betydligt färre öppna kontrakt för vilka kostnaderna måste uppskattas och anges som upplupna än under 2020 (se även not 2.2).

NETTOTILLGÅNGAR

2.9 RESERV FÖR VERKLIGT VÄRDE

(miljoner euro) 31.12.2021 31.12.2020 Reserv för verkligt värde — 5

Till följd av omarbetningen av redovisningsregel EAR 11 har reserven för verkligt värde överförts till det ackumulerade överskottet/underskottet (se not 2.1).

2.10 FONDKAPITAL

Medlemsstaterna i EUF ger bidrag till fonden för genomförandet av EUF:s program enligt vad som anges i det interna avtalet för varje EUF. Enligt den tillämpliga rättsliga grunden fattas beslut om infordran av medel, dvs. begäran om finansiering för ett givet år n, genom ett rådsbeslut under år n-1, där de medel som ska tas emot är tydligt fördelade på särskilda framtida perioder.

Bidragen uppfyller kriterierna för bidrag från ägarna (redovisningsregel 1) och behandlas som fondkapital i EUF:s finansiella rapport för helåret. Fondkapitalet utgör det totala bidragsbelopp som ska tas emot från medlemsstaterna i EUF. Eftersom det icke infordrade fondkapitalet dras av från det totala fondkapitalet (se redogörelse för ändringar i nettotillgångarna), redovisas bara det infordrade fondkapitalet i balansräkningen.

Eftersom de överenskomna bidragen är fördelade på särskilda rapporteringsperioder, och eftersom EUF:s rättsliga anspråk gentemot medlemsstaterna i EUF bara uppkommer under dessa perioder, redovisas alla belopp som tagits emot i förskott som förutbetalda kapitaltillskott under betalningsåtaganden i stället för som infordrat kapital.

2.10.1 Infordrat fondkapital – aktiva EUF

(miljoner euro) Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF Totalt Fondkapital 12 164 10 550 20 960 29 367 73 041 Icke infordrat fondkapital — (15) — (14 040 ) (14 055 ) Infordrat fondkapital den 31.12.2020 12 164 10 535 20 960 15 327 58 986 Fondkapital 12 164 10 507 20 960 29 367 72 998 Icke infordrat fondkapital — (15) — (10 340 ) (10 355 ) Infordrat fondkapital den 31.12.2021 12 164 10 492 20 960 19 027 62 643

Icke infordrat fondkapital motsvarar belopp som ännu inte har infordrats från medlemsstaterna. Det infordrade fondkapitalet motsvarar de bidrag som har infordrats av EUF och förts över till kassakontona av medlemsstaterna (se 2.10.2.).

Genom rådets beslut (EU) 2021/1941 (7) ska medlemsstaternas bidragsandel som fastställs i de interna avtalen för åttonde och nionde EUF således minskas med ett belopp på 43 miljoner euro som dragits tillbaka inom ramen för åttonde och nionde EUF. Eftersom de medel som dragits tillbaka inom ramen för åttonde EUF redan har överförts till övriga EUF, drogs 43 miljoner euro av från kapitalet i nionde EUF. Återbetalningar till följd av denna minskning har kompenserats vid en ytterligare infordran av medel inom ramen för elfte EUF. Återbetalningen kommer att användas gentemot den första delbetalningen 2022, vilket förklarar beloppet på 43 miljoner euro i förutbetalt kapitaltillskott (se not 2.7.2.1).

Även om Förenade kungariket fortsätter att vara part i EUF till dess alla program har avslutats kan, i enlighet med artikel 153 i utträdesavtalet, dess andel av outnyttjade medel och medel som dragits tillbaka från åttonde, nionde och tionde EUF inte återanvändas.

2.10.2 Infordrat och icke infordrat fondkapital per medlemsstat samt för Förenade kungariket

(miljoner euro) Bidrag elfte EUF % Icke infordrat kapital den 31.12.2020 Infordrat kapital 2021 Icke infordrat kapital den 31.12.2021 Österrike 2,40 337 (89) 248 Belgien 3,25 456 (120) 336 Bulgarien 0,22 31 (8) 23 Kroatien 0,23 32 (8) 23 Cypern 0,11 16 (4) 12 Tjeckien 0,80 112 (30) 83 Danmark 1,98 278 (73) 205 Estland 0,09 12 (3) 9 Finland 1,51 212 (56) 156 Frankrike 17,81 2 501 (659) 1 842 Tyskland 20,58 2 889 (761) 2 128 Grekland 1,51 212 (56) 156 Ungern 0,61 86 (23) 64 Irland 0,94 132 (35) 97 Italien 12,53 1 759 (464) 1 296 Lettland 0,12 16 (4) 12 Litauen 0,18 25 (7) 19 Luxemburg 0,26 36 (9) 26 Malta 0,04 5 (1) 4 Nederländerna 4,78 671 (177) 494 Polen 2,01 282 (74) 208 Portugal 1,20 168 (44) 124 Rumänien 0,72 101 (27) 74 Slovakien 0,38 53 (14) 39 Slovenien 0,22 32 (8) 23 Spanien 7,93 1 114 (294) 820 Sverige 2,94 413 (109) 304 Förenade kungariket 14,68 2 061 (543) 1 518 Totalt 100,00 14 040 (3 700 ) 10 340

Eftersom kapitalet i åttonde, nionde och tionde EUF har infordrats och tagits emot i sin helhet under de föregående åren har under 2021 ett belopp på 3 700 miljoner euro infordrats som är helt relaterat till elfte EUF.

2.10.3 Infordrat fondkapital från avslutade EUF som överförts från tidigare år

(miljoner euro) Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF 31.12.2021 31.12.2020 Medel överförda från avslutade EUF 627 1 625 — — 2 252 2 252

Under denna rubrik ingår medel som överförts från avslutade EUF till åttonde och nionde EUF.

2.10.4 Infordrat fondkapital som överförts mellan aktiva EUF

(miljoner euro) Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF Totalt Utgående balans den 31.12.2019 (2 510 ) 2 109 265 136 — Överföring av tillbakadragna belopp från tidigare EUF till resultatreserven i tionde EUF (2) (69) 71 — — Överföring av tillbakadragna belopp från tidigare EUF till resultatreserven i elfte EUF — — (147) 147 — Utgående balans den 31.12.2020 (2 512 ) 2 041 188 283 — Överföring av tillbakadragna belopp från tidigare EUF till resultatreserven i tionde EUF — (23) 23 — — Överföring av tillbakadragna belopp från tidigare EUF till resultatreserven i elfte EUF — — (110) 110 — Utgående balans den 31.12.2021 (2 512 ) 2 018 101 394 —

Under denna rubrik ingår medel som överförts mellan aktiva EUF.

Alltsedan ikraftträdandet av Cotonouavtalet överförs alla outnyttjade medel från tidigare aktiva EUF till den senast inrättade EUF efter det att de tidigare åtagandena dragits tillbaka. Medel som överförts från andra EUF resulterar i en ökning av anslagen för den mottagande fonden och i en minskning av anslagen för ursprungsfonden. Medel som överförts till resultatreserven för tionde och elfte EUF kan bara tas i anspråk enligt de särskilda villkor som anges i de interna avtalen.

3. NOTER TILL RESULTATRÄKNINGEN

INTÄKTER

(miljoner euro) Not 2021 2020 Intäkter från transaktioner utan motprestation 3.1 27 92 Intäkter från transaktioner med motprestation 3.2 48 43 Totalt 75 135

3.1 INTÄKTER FRÅN TRANSAKTIONER UTAN MOTPRESTATION

Intäkter från transaktioner utan motprestation utgörs av transaktioner där överlåtaren tillhandahåller medel till den mottagande enheten utan att denna direkt lämnar ett ungefärligt motsvarande värde i utbyte. Rubriken omfattar främst belopp som erhållits från kommissionen under året och återkrav av driftsutgifter.

(miljoner euro) Not Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF 2021 2020 Återkrav av kostnader — 1 — 7 8 39 Intäkter från samfinansiering 3.1.1 — — — 19 19 53 Totalt — 1 — 26 27 92

De totala intäkterna från transaktioner utan motprestation minskade med 65 miljoner euro och återgick till en normal nivå efter en betydande ökning 2020 (2019: 28 miljoner euro). Under 2020 ökade verksamheten i hela EUF som svar på den kommande tidsfristklausulen den 31 december 2020, vilket ledde till en ökning av intäkterna från samfinansiering.

Minskningen av återkrav av kostnader kan till stor del förklaras av att färre betalningskrav utfärdades under 2021 jämfört med 2020.

Intäkter från transaktioner utan motprestation kan delas upp på följande förvaltningsmetoder:

(miljoner euro) 2021 2020 Direkt förvaltning Genomförd av: Europeiska kommissionen 1 2 EU-delegationer 7 11 8 13 Indirekt förvaltning Genomförd av: Tredjeländer 27 42 Offentligrättsliga organ (13) 13 Internationella organisationer 3 17 Privaträttsliga organ med offentliga förvaltningsuppgifter 2 7 19 79 Totalt 27 92

3.1.1 Intäkter från samfinansiering

De mottagna samfinansierings-bidragen uppfyller kriterierna för villkorade intäkter från transaktioner utan motprestation och bör därmed inte påverka resultaträkningen när de tas emot. Bidragen kvarstår som skulder (se not 2.6.2 och 2.7.2) till dess att de villkor som åtföljer de donerade medlen är uppfyllda, dvs. att bidragsberättigande kostnader har uppkommit (se not 3.4). Motsvarande belopp tas därefter upp i resultaträkningen som intäkter utan motprestation från sam-finansiering. Följaktligen är påverkan på årets ekonomiska resultat noll.

3.2 INTÄKTER FRÅN TRANSAKTIONER MED MOTPRESTATION

Intäkterna från transaktioner och händelser med motprestation avser följande typer av transaktioner: tillhandahållande av tjänster, försäljning av varor och andras utnyttjande av en enhets tillgångar, som ger upphov till ränta, royalty eller utdelning.

(miljoner euro) Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF 2021 2020 Finansiella intäkter — — (22) (4) (26) 6 Övriga intäkter — 5 14 55 74 37 Totalt — 5 (8) 51 48 43

De finansiella intäkterna har utvecklats negativt eftersom förra årets beräknade intäkter var högre än innevarande års beräknade belopp. Minskningen av de beräknade beloppen uppstår genom en kombinerad effekt. I första hand drogs slutsatsen efter en ytterligare analys att ränta från infrastrukturprojektet Afrika-EU (18 miljoner euro), som förra året ingick i upplupna finansiella intäkter, utgör del av bidragen till förvaltningsfonden och inte ska tillfalla EUF. I andra hand har upplupen dröjsmålsränta på betalningskrav minskat med 8 miljoner euro jämfört med förra året.

Övriga intäkter avser i huvudsak valutakursvinster. Motsvarande valutakursförluster tas upp i redovisningen under övriga kostnader (se not 3.6).

KOSTNADER

Under denna rubrik tas kostnader avseende den operativa verksamheten upp.

3.3 STÖDINSTRUMENT

(miljoner euro) Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF 2021 2020 Programplanerat bistånd — (4) (19) 1 268 1 244 2 889 Makroekonomiskt stöd — 7 — — 7 (8) Sektorspolitik — (2) — (2) (5) 3 Projekt som avser flera AKS-länder — — 228 724 951 1 019 Katastrofbistånd — 6 7 (6) 6 19 Övriga stödprogram — — — (1) (1) — Institutionellt stöd — — (1) 15 14 13 Bidrag till förvaltningsfonderna — — — 646 646 673 Totalt — 7 214 2 644 2 864 4 607

EUF:s driftsutgifter omfattar olika stödinstrument och kan ha olika utformning beroende på hur medlen förvaltas och betalas ut.

Under 2021 minskade driftsutgifterna betydligt, med 1 743 miljoner euro, främst till följd av minskade kostnader inom ramen för elfte EUF (från 4 179 miljoner euro 2020 till 2 644 miljoner euro 2021) i kombination med minskningen inom ramen för tionde EUF (från 462 miljoner euro 2020 till 214 miljoner euro 2021). Denna minskning är en kombinerad följd av covid-19-pandemin och politiska kriser inom flera områden som bromsade och hindrade genomförandet under året, särskilt vid delegationerna (se not 2.4). Dessutom var utgifterna under 2020 exceptionellt höga för elfte EUF: tidsfristklausulen den 31 december 2021 ledde till att ett ökat antal kontrakt ingicks och utbetalningar gjordes.

De förändrade utgifterna inom ramen för tionde EUF är i linje med EUF:s livscykel och är också kopplade till utvecklingen av antalet öppna kontrakt. Många kontrakt slutfördes och avslutades inom ramen för tionde och tidigare EUF under 2021, vilket ledde till att lägre utgifter uppkom för dessa EUF. I själva verket var antalet öppna kontrakt för tionde EUF vid årets utgång 33 % lägre än under 2020.

Inom ramen för elfte EUF beror utgiftsminskningen främst på minskningen på tre områden:

1) Programplanerat bistånd (2 889 miljoner euro 2020 jämfört med 1 244 miljoner euro 2021).

2) Projekt som avser flera AKS-länder (1 019 miljoner euro 2020 jämfört med 951 miljoner euro 2021).

3) Bidrag till förvaltningsfonderna (673 miljoner euro 2020 jämfört med 646 miljoner euro 2021).

3.4 KOSTNADER FÖR SAMFINANSIERING

(miljoner euro) Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF 2021 2020 Samfinansiering — — — 19 19 53

I denna rubrik ingår kostnader som uppkommit från samfinansierade projekt under 2021. Det bör noteras att de kostnader som uppkommit inbegriper beräknade belopp som avser periodavgränsningen (och följaktligen återföring av förra årets beräknade belopp).

Såsom anges ovan var 2020 ett exceptionellt år på grund av att tidsfristklausulen skulle nås, vilket ledde till en ökad genomförandenivå. Samfinansieringsbeloppet för 2021 motsvarar mer den normala samfinansieringsnivån (2019: 14 miljoner euro) (se not 2.3).

I enlighet med redovisningsreglerna för samfinansiering påverkar beloppen inte räkenskapsårets resultat, eftersom de tas upp både under kostnader för samfinansiering och under intäkter från samfinansiering (not 3.1.1).

Stödinstrument och kostnader för samfinansiering per förvaltningsmetod

(miljoner euro) 2021 2020 Direkt förvaltning Genomförd av: Europeiska kommissionen 168 168 EU:s genomförandeorgan 4 14 Förvaltningsfonder (515) 19 EU-delegationer 658 1 969 315 2 170 Indirekt förvaltning Genomförd av: EIB och EIF 113 (67) Internationella organisationer 1 053 1 268 Privaträttsliga organ med offentliga förvaltningsuppgifter 204 243 Offentligrättsliga organ 212 248 Tredjeländer 983 795 EU-organ i offentlig-privata partnerskap 3 2 2 568 2 490 Totalt 2 883 4 660

3.5 FINANSIERINGSKOSTNADER

(miljoner euro) Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF 2021 2020 Nettonedskrivningsförlust på lån och fordringar — — — 1 1 — Förlust på finansiella tillgångar eller skulder värderade till verkligt värde via resultatet — — — 1 1 — Nedskrivning av krav — (7) 23 1 17 21 Totalt — (7) 23 3 20 21

Den 31 december 2021 uppgick den orealiserade nettonedskrivningsförlusten på lån till 1 miljon euro.

De finansiella kostnaderna på 1 miljon euro för finansiella tillgångar värderade till verkligt värde via resultatet avser främst valutakursdifferenser, ränteförändringar och förändringar i verkligt värde, särskilt för ABC FUND.

Det negativa beloppet för nionde EUF för rubriken nedskrivning av krav beror främst på återföringen av förra årets avslutande bokslut. Under 2020 var de beräknade kostnaderna för belopp som inte kan återkrävas till följd av gamla betalningskrav (mer än 2 år), konkurser och beslut att avstå från fordran högre än under 2021.

3.6 ÖVRIGA KOSTNADER

Under denna rubrik tas kostnader av administrativ natur upp, exempelvis externa tjänster som inte avser it, operationell leasing, kommunikation och publikationer, utbildning mm.

(miljoner euro) Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF 2021 2020 Administrativa kostnader och it-kostnader — — 4 94 98 120 Realiserade förluster på kundfordringar — 6 0 0 7 4 Valutakursförluster — 5 11 25 41 72 Totalt — 11 16 119 145 197

Rubriken Administrativa kostnader och it-kostnader inbegriper belopp som baseras på EUF:s interna avtal med kommissionen för att täcka de administrativa utgifter som uppkommit i både huvudkontoret och delegationerna för att förvalta EUF-program. De så kallade utgifterna för administrativt stöd avser i huvudsak kostnader för utarbetande, uppföljning, övervakning och utvärdering av projekt samt kostnader för datornät, tekniskt bistånd, finansförvaltning och prognoser etc.

Minskningen under denna rubrik är en kombinerad konsekvens av minskningen av administrativa kostnader och it-kostnader (2020: 120 miljoner euro) och minskningen av kostnader för valutakursförluster (2020: 72 miljoner euro).

Den betydande minskningen av valutakursförluster beror främst på minskningen av orealiserade förluster till följd av omvärderingen av saldon i valutor per den 31 december 2021.

4. EVENTUALTILLGÅNGAR OCH EVENTUALFÖRPLIKTELSER SAMT ÖVRIGA SIGNIFIKANTA UPPLYSNINGAR

4.1 EVENTUALTILLGÅNGAR

En eventualtillgång är en potentiell tillgång som uppkommit på grund av tidigare händelser, men som bara kan bekräftas om en eller flera osäkra framtida händelser inträffar eller inte inträffar och vilka inte helt ligger inom enhetens kontroll.

(miljoner euro) Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF 31.12.2021 31.12.2020 Garantier vid förfinansiering — — 3 — 44 49 Fullgörandegarantier — 7 3 — 11 12 Innehållandegaranti — 5 3 — 9 9 Totalt — 13 6 — 20 21

Garantier vid förfinansiering begärs i vissa fall från stödmottagare som inte är medlemsstater inför en utbetalning av förfinansiering.

Det krävs ibland att en säkerhet ställs i form av fullgörandegarantier för att säkra att mottagare av finansiering från EUF fullgör sina avtalsenliga skyldigheter gentemot EUF.

Innehållandegarantier tillämpas bara på entreprenadkontrakt. Vanligtvis hålls 10 % av de mellanliggande betalningarna till entreprenörerna inne för att säkerställa att de fullgör sina skyldigheter. Dessa innehållna belopp bokförs som skulder. Entreprenören kan med den upphandlande myndighetens godkännande ställa en innehållandegaranti i stället för att belopp från de mellanliggande betalningarna hålls inne. Dessa innehållandegarantier redovisas som eventualtillgångar.

När kontrakt förvaltas inom ramen för indirekt förvaltning tillhör garantierna en annan upphandlande myndighet än EUF och redovisas därför inte av EUF (se not 2.2.4).

4.2 EVENTUALFÖRPLIKTELSER

Eventualförpliktelser är antingen potentiella förpliktelser som härrör från tidigare händelser och vars förekomst endast kommer att bekräftas av att en eller flera osäkra framtida händelser inträffar eller uteblir som inte helt ligger inom enhetens kontroll, eller befintliga förpliktelser som härrör från tidigare händelser där utflödet av resurser inte är sannolikt eller beloppet inte kan beräknas på ett tillförlitligt sätt.

4.2.1 Ställda garantier

(miljoner euro) Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF 31.12.2021 31.12.2020 Ställda garantier — — — (7) (7) (3)

Tabellen ovan visar i vilken mån EUF är exponerad för framtida betalningar med anledning av garantier som lämnats till Europeiska investeringsbanksgruppen eller andra finansinstitut. Beloppen redovisas netto i finansiella avsättningar eller finansiella skulder som redovisas för dessa program.

Beloppet på 7 miljoner euro avser helt och hållet en garanti inom ramen för finansieringsinstrumentet Euritz.

4.3 ÖVRIGA SIGNIFIKANTA UPPLYSNINGAR

4.3.1 Utestående åtaganden som ännu inte kostnadsförts

Det nedanstående beloppet avser de budgeterade utestående åtagandena minus belopp som kostnadsförts i resultaträkningen. Med budgeterade utestående åtaganden avses åtaganden som ännu inte vare sig har slutbetalats eller dragits tillbaka. Detta är en naturlig följd av att fleråriga program upprättats.

(miljoner euro) Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF 31.12.2021 31.12.2020 Utestående åtaganden som ännu inte kostnadsförts — 21 408 5 926 6 355 7 224

Minskningen av de utestående åtagandena beror till stor del på minskningen av budgeterade utestående åtaganden, som uppgick till totalt 7 993 miljoner euro (2020: 9 286 miljoner euro). Denna minskning beror främst på att färre enskilda åtaganden undertecknades under året till följd av nya utmaningar som hindrade genomförandet, särskilt vid delegationerna (se not 2.2).

5. HANTERING AV FINANSIELLA RISKER

Följande uppgifter vad gäller hantering av finansiella risker för EUF avser den likviditetsförvaltning som kommissionen utför för EUF:s räkning för att ta fondens medel i anspråk.

5.1 RIKTLINJER FÖR RISKHANTERING OCH RISKSÄKRING

Reglerna och principerna för hanteringen av likviditetsförvaltningen anges i budgetförordningen för elfte EUF och i det interna avtalet.

Som ett resultat av ovan nämnda förordning tillämpas följande huvudprinciper:

a) Medlemsstaterna betalar bidragen till EUF genom särskilda konton som öppnats hos var och en av medlemsstaternas sedelutgivande banker eller hos ett finansinstitut som medlemsstaten har utsett. Bidragsbeloppen ska stå kvar på de särskilda kontona till dess att EUF:s betalningar ska verkställas.

b) Medlemsstaterna ska betala sina bidrag till EUF i euro, medan EUF:s betalningar görs både i euro och i andra valutor.

c) Bankkonton som öppnats i kommissionens namn för EUF:s räkning får inte övertrasseras.

Utöver de särskilda kontona har kommissionen öppnat andra bankkonton i EUF:s namn hos finansinstitut (centralbanker och affärsbanker) för att utföra betalningar och ta emot andra intäkter än medlemsstaternas bidrag till budgeten.

Kassa- och betalningstransaktioner är i hög grad automatiserade och baseras på moderna it-system. Särskilda förfaranden används för att garantera säkerheten i systemen och för att säkerställa åtskillnad mellan befogenheter i enlighet med budgetförordningen, kommissionens interna kontrollstandarder och revisionsprinciper.

En uppsättning skriftliga riktlinjer och förfaranden reglerar hanteringen av kassa- och betalningstransaktionerna i syfte att begränsa de operativa och finansiella riskerna och säkerställa en tillräcklig kontrollnivå. De täcker de olika verksamhetsområdena, och överensstämmelsen med riktlinjerna och förfarandena kontrolleras regelbundet.

5.2 VALUTARISK

EUF:s exponering för valutarisk vid årets slut – nettoposition

(miljoner euro) 31.12.2021 31.12.2020 USD DKK EUR Övriga Totalt USD DKK EUR Övriga Totalt Finansiella tillgångar Finansiella tillgångar som kan säljas — — — — — 2 31 — 33 Finansiella tillgångar värderade till verkligt värde via resultatet (*2) 8 — 30 — 39 — — — — Fordringar (*3) — — 8 — 8 65 — 69 6 140 Likvida medel 3 — 991 — 994 2 — 726 — 728 11 — 1 029 — 1 040 69 — 826 6 901 Finansiella skulder Betalningsåtaganden (*4) — — — — — (16) (6) (605) 10 (617) — — — — — (16) (6) (605) 10 (617) Totalt 11 — 1 029 — 1 040 53 (6) 221 16 284

5.3 RÄNTERISK

EUF lånar inte upp pengar och är därmed inte utsatt för ränterisker.

Ränta löper på saldona på fondens olika bankkonton. Därför har kommissionen för EUF:s räkning infört åtgärder för att säkerställa att regelbundet intjänade räntor speglar nivån på marknadsräntorna samt potentiella fluktuationer.

Bidragen till EUF:s budget krediteras av varje medlemsstat till ett särskilt konto som öppnats hos det finansinstitut som den utsett. Eftersom den avkastning som tillämpas på vissa av dessa konton för närvarande kan vara negativa, används förfaranden för likviditetsförvaltning för att minimera saldona på de berörda kontona. Dessutom bärs en negativ avkastning på dessa konton av den berörda medlemsstaten i enlighet med rådets förordning (EU) 2016/888 (8).

För tillgodohavanden över natten på konton i affärsbankerna utgår dagsränta. Avkastningen på saldona på dessa konton baseras på rörliga marknadsräntor på vilka en avtalsmässig marginal (positiv eller negativ) tillämpas. På de flesta kontona är räntan kopplad till en marknadsreferensränta och justeras för att spegla eventuella fluktuationer i denna räntesats. Därmed riskerar inte EUF att dess innehav får ersättning till lägre räntenivåer än marknadsräntorna.

5.4 KREDITRISK (MOTPARTSRISK)

Maximal kreditriskexponering

För finansiella tillgångar är de rapporterade beloppen redovisade nettovärden och representerar EUF:s exponering för kreditrisk i slutet av rapporteringsperioden.

(miljoner euro) 31.12.2021 Finansiella tillgångar Lån 1 Likvida medel 994 Fordringar med motprestation (*5) 8 Ställda garantier Finansiella garantiavtal 8 Totalt den 31.12.2021 1 011

Finansieringsinstrumentlån: Kreditkvalitet

(miljoner euro) 31.12.2021 Steg 1 Steg 2 Steg 3 Förvärvade eller utgivna kreditförsämrade tillgångar Totalt Kreditvärdering Hög till högsta kreditvärdering — — — — — Medelhög till hög kreditvärdering — — — — — Låg till medelhög kreditvärdering — — — — — Icke-investeringsvärdig kreditvärdering och hög risk för betalningssvårigheter — — 3 — 3 Redovisat bruttovärde — — 3 — 3 Minus förlustavsättning — — 2 — 2 Redovisat nettovärde — — 1 — 1

Likvida medel: Kreditkvalitet

(miljoner euro) 31.12.2021 Kreditvärdering Hög till högsta kreditvärdering 751 Medelhög till hög kreditvärdering 241 Låg till medelhög kreditvärdering 2 Icke-investeringsvärdig kreditvärdering och hög risk för betalningssvårigheter — Redovisat bruttovärde 994 Minus förlustavsättning — Redovisat nettovärde 994

Fordringar: Kreditkvalitet

(miljoner euro) 31.12.2021 Har inte förfallit Förfallna Förfallna Förfallna Förfallna Totalt 0–30 dagar 31–90 dagar 91 dagar till 1 år > 1 år Redovisat bruttovärde 8 — — — — 8 Minus förlustavsättning — — — — — — Redovisat nettovärde 8 — — — — 8

På grundval av analysen av fordringarna med motprestation och för övergången till den uppdaterade redovisningsregeln EAR 11 görs ingen nedskrivningsjustering av de fordringar som redovisas den 1 januari 2021 i EUF:s årsredovisning för 2021.

Finansiella tillgångar värderade till verkligt värde via resultatet: Kreditkvalitet

Under 2021 avser de finansiella tillgångar värderade till verkligt värde via resultatet som ingår i denna finansiella rapport för helår investeringar i eget kapital som inte omfattas av kreditrisk (se not 2.1).

Upplysningar om kreditrisk som offentliggjorts i årsredovisningen för 2020

För informationsändamål gjordes följande upplysningar om kreditrisk i årsredovisningen för 2020:

Finansiella tillgångar som inte är förfallna eller för vilka ett nedskrivningsbehov inte föreligger

(miljoner euro) Totalt Ej förfallna och inget nedskrivningsbehov föreligger Förfallna men inget nedskrivningsbehov föreligger < 1 år 1–5 år > 5 år Fordringar med motprestation och krav utan motprestation 140 124 7 9 — Totalt den 31.12.2020 140 124 7 9 —

Finansiella tillgångar per riskkategori

(miljoner euro) 31.12.2020 Fordringar Likvida medel Totalt Motparter med extern kreditvärdering Hög till högsta kreditvärdering 9 372 381 Medelhög till hög kreditvärdering — 211 211 Låg till medelhög kreditvärdering — 145 145 Låg kreditvärdering — — — 9