EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 30.10.1996 
KOM(96) 531 slutlig 
RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN 
TILL RÅDET, EUROPAPARLAMENTET, 
EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN OCH REGIONKOMMITTÉN 
Tempus 
Årsrapport 
1.8.1994-31.12.1995 
Phare ) & Tacis 

INNEHÅLLSFÖRTECKNING 
Sida 
INLEDNING 1 
Tempussystemets ursprung 1 
Tempus I, 1990—1994 , 1 
Rådets beslut av den 29 april 1993 om godkännande av Tempus II 3 
Huvuddragen i Tempus II . 3 
Förvaltningsstruktur och-metod..... 5 
Extern utvärdering 5 
TEMPUS VERKSAMHET 01.08.1994 — 31.12.1995 5 
Övergripande budget 5 
Phare 6 
Budget 6 
Urvalsförfarande 6 
Åtgärder 8 
1. Gemensamma europeiska projekt (JEP) 8 
2. Gemensamma europeiska nätverk (JEN) 8 
3. Stöd åt kompletterande åtgärder (CME) 8 
4. Stöd för individuell rörlighet (IMG) 10 
Övervakning 11 
Användning av resultaten 12 
Increased responsibility to National Tempus Offices (NTOs) 13 
Beskrivningar över biståndsländema inom Phare 13 
Tacis , 14 
Budget 14 
Strategi, för-JEP och JEP 14 
Prioriteringar 15 
Urvalsförfarande 16 
Övervakning 16 
Revidering av strategin 1996 17 
Nätverket av Tempus Informationspunkter 17 
a. 
FORTECKNING ÖVER PUBLIKATIONER 18 
BILAGA 1 - TEMPUSSYSTEMET: ALLMÄN STATISTIK 21 
BILAGA 2 - FAKTABLAD: PHARE-LÄNDER 27 
BILAGA 3 - FAKTABLAD: TACIS-LÄNDER 39 
k 
INLEDNING 
Tempussysteinets ursprung 
Händelserna 1989 och 1990 i Central- och Östeuropa hade en dramat| 
Europeiska gemenskapen. Medlemsstaterna befann sig, både var och en fös si 
stå inför hittills okända politiska och ekonomiska utmaningar till veder 
tillvägagångssätt i utrikesrelationerna. Samtidigt fanns det inte något tvivelj 
snabbt och effektivt reagera på lämpligt sätt på dessa utmaning, 
katastrofhjälp utan också genom att skapa konkreta sätt för de beröraa > 
perspektiv och nya mål med anknytning till ett meningsfÉökkc 
Med siktet inställt på en integrerad varldsomfatlpnae 
erbjuda ett omfattande ramverk för tiMhandabJQla] 
hjälpa de berötda länderna att åti 
största möjliga fördel av det "n; 
övergripande bistår* 
gemenskapens bis 
Central- och Öste inverkan på 
illsammans, 
isofier och 
kan av att 
*^&Bi av 
ecldl|riya 
Biståndsländern2Ts 
prioriterade sarnarbetsornråae 
undervisningsområdet i Phare. 
och europaparlamentet på att s 
högre utbildning i de länder som åtnjuter, ett av de 
sprogram på 
ommissionen sina planer till rådet 
It utformat för att möta behovet av 
Tempus I, 1990—1994 
Rådet antog Tempus den 7 maj 1990 för en inledande testfas under tre år som började den 1 juli 
1990. Ett senare rådsbeslut förlängde denna testfas med ett år till slutet av juni 1994. 
Inledningsvis omfattades tre länder av planen: Polen, Tjeckoslovakien och Ungern. Detta antal 
har stigit med åren vilket illustreras i figur 1. 
Såsom fortfarande är fallet, var det följande två faktorer som bestämde den sammanlagda 
budgeten för Tempusåtgärder: 
• De nationella Phare-budgetarna (och senare även Tacis), vilka årligen fastställs av 
kommissionen; 
• Den andel av Phare (eller Tacis)-medlen som var och en av de nationella regeringarna anslår 
åt Tempusåtgärder. 
* Då stod Phare for "Pologne, Hongrie: Assistance à la Réstructuration Economique". Den nuvarande benämningen 
är "Phare - Community programme for assistance for economic restructuring in the countries of Central and 
Eastern Europe". 
I «J«JO I •>«> I I «J«J2 I «iU.'l 
Albumen 
Bulgarien 
Estland 
Lettland 
Litauen 
Polen 
Rumänien 
Slovakien 
Slovenien 
Tjeckien 
Ungern 
Osttyskland 
Iugoslavien 
Figur 1 : Deltagande av Phare Lander i Tempus I 
(Fram till 1993 var Tjeckien och Slovakien understödda 
av anslaget för Tjeckoslovakien) 
Sedan starten har det viktigaste instrumentet för samarbete mellan universiteten under 
Tempussystemet varit Gemensamma europeiska projektet (JET). Tempus stödjer nätverk mellan 
universitet från både öst och väst som förnyar och utvecklar läroplaner och 
undervisningsmaterial, moderniserar teknisk utrustning eller förbättrar administrationen av 
universitet inom en institution i ett biståndsland. Godkända JEP stöds under en period av högst 
tre år och omfattar åtminstone ett deltagande universitet i ett biståndsland och deltagande 
biståndsorganisationer, av vilka minst en skall vara ett universitet, i minst två EU-
medlemsstater. 
Tempus arbetar inom prioriterade områden som varje år fastställs av bidragsländerna och är i 
linje med behoven i den aktuella fasen i den övergripande sociala och ekonomiska utvecklingen 
i dessa länder. Strategiskt sett använder Tempus ett upp och nedvänt angreppssätt. Stödet 
inriktas på innovation längst ner i universitetspyramiden, på institutioner och fakulteter i stället 
för på central planeringsnivå. Idén bakom detta angreppssätt är att reformer sannolikt lättare 
accepteras om de inte genomförs via hierarkier. Projektinitiativ och ledning på institutions- och 
fakultetsnivå kommer också att öka känslan av att äga projekten. Slutligen är det mera sannolikt 
att programmet i sin helhet kommer att anpassas efter reformbehoven på "verkstadsgolvet". 
Programmet angrep de grundläggande reformfrågorna med hjälp av läroplansutveckling, 
understödd av organiserad rörlighet bland lärare och studenter och inköp av erforderlig 
utrustning. 
o 
Åtgärder för att bygga upp nätverk understöddes också, som t. ex. Anslag för individuell 
rörlighet (IMG) för lärare liksom anslag för "Kompletterande åtgärder" (CME) för utvidgning av 
åtgärder inom europeiska organisationer inom högre utbildning och andra till att gälla även 
biståndsländer. 
Myndigheterna i biståndsländerna inom Phare upprättade var för sig ett nationellt Tempuskontor 
(NTO) som medverkade i landets insatser för att genomföra planen. 
För närmare statistiska upplysningar hänvisas till vederbörliga tabeller i bilagorna. 
Rådets beslut av den 29 april 1993 om godkännande av 
Tempus II 
Efter ett inledande åsiktsutbyte mellan Europeiska gemenskapens utbildningsministrar i 
november 1992 och Europaparlamentets positiva inställning som meddelades i mars 1993, tog 
rådet beslutet om att godkänna andra delen av den transeuropeiska samarbetsplanen för högre 
utbildning (Tempus II) den 29 april 19932 . Detta beslut innebar fortsatt stöd till de existerande 
biståndsländerna och att detta stöd utsträcktes till att omfatta de nya staterna i det forna 
Sovjetunionen. Finansiering av projekt i dessa stater sker, med undantag för de baltiska 
staterna, genom EU:s Tacis-program. När så är nödvändigt kommer denna rapport att skilja 
mellan "Tempus-Phare" och "Tempus-Tacis". 
Huvuddragen i Tempus II 
I och med införandet av den andra delen av planen kunde Tempus verksamhet i Kachakstan, 
Kirgisistan, Moldavien, Ryssland, Ukraina, Uzbekistan och Vitryssland påbörjas. Tempus utgör i 
dessa länder en del av Tacis-programmet, EU:s övergripande initiativ för att främja utvecklingen 
av harmoniska och givande förbindelser mellan Europeiska unionen och biståndsländerna. De 
första tre av dessa länder hade redan invigts i programmet året innan (1993), när ett inledande 
upprop gjordes för ett för-JEP. Detta förberedande ettåriga JEP skapades för att säkerställa en 
smidig inledning på programmet och på fullskaliga JEP, och inriktades huvudsakligen på 
förberedande rörlighet för personal med planerings- och informationsinsamlingsuppdrag liksom 
på uppdatering, fortbildning och gästföreläsningar. Figur 2 visar när de olika Tacis-länderna 
anslöts till Tempussystemet. 
Förberedningsf 
as 
Arménien 
Azerbaijan 
Georgien 
Kazachstan 
Kirgisistan 
Moldavien 
Mongoliet 
Ryssland 
Ukraina 
Uzbekistan 
Vitryssland Legend 
Början pä 
Pre-JEPs 
Början på 
JEPs 
Figur 2: Tacis-länderna deltagande i Tempus 
Den viktigaste skillnaden mellan Tempus I och Tempus II kanske är införandet av nationella 
prioriteringar. Dessa förteckningar över årligen reviderade nationella prioriteringar, vilka 
fastställs gemensamt av de nationella regeringarna och kommissionen, används som 
urvalsinstrument för nytillkomna JEP-förslag. Förteckningarna upprättas särskilt för varje land. 
Huvudmotivet bakom deras införande var att anpassa Tempus ansträngningar efter respektive 
regeringars och Phare-programmet i sin helhet. 
2 EGT nr L 112, 6.5.1993, s. 34. 
— 3 
Flerårig anslag har införts för finansieringen av JEP. Ur det sammanlagda belopp som varje land 
har anslagit till Tempusverksamheter, finansieras följaktligen nu projekt för hela sin livslängd. 
Detta för att säkerställa kontinuitet i förvaltningen av treåriga projekt. Dessutom erbjuder det 
avtalsparterna mer flexibilitet i förvaltningen av sina JEP, eftersom de kan överföra en viss andel 
av varje års anslag till påföljande år när så är lämpligt. 
Medan en del Phare-länder kan förutses komma att delta i EU:s program för ökad rörlighet, har 
rörligheten ökat i betydelse för JEP under senaste sex åren som visas i figur 3. 
01991 
01993 
• 1995 
Figur 3: Genomsnitdig rörlighet för studenter per JEP-land för Phare-ländema 1991, 
1993, 1995. Den lodräta axeln anger antalet studenter 
En av de tydligaste skillnaderna mellan Tempus-Phare och Tempus-Tacis är uppdelningen av 
ämnesområden. Tempus är inriktat på struktursamarbete och medan stödet fördelas över ett 
brett urval av ämnesområden i Tempus-Phare, har planerna i de nya oberoende staterna 
betydligt större tonvikt på stöd i områden som har försummats under de senaste årtiondena. 
Detta visas tydligt i följande diagram (figur 4). 
A. = Humaniora 
B. = Språk 
C. = Samhällsvetenskapliga ämnen 
D. = Företagsekonomi 
E. = Tillämpad vetenskap och teknik 
Figur 4: Fördelning av JEP på ämnen i Tempus-Phare och Tempus-Tacis 1995. Den 
lodräta axeln visar andelen för samtliga JEP i Tacis respektive Phare. Det bör 
noteras att kategorin företagsekonomi i Tacis helt består av projekt inom 
universitetsförvaltningen. Så är inte fallet i Phare. Underuppdelningen av kategorin 
Tillämpad vetenskap och teknik i Tempus-Phare har ändrats avsevärt under årens 
lopp. Mer information om detta återfinns i bilagorna till denna rapport. 
4 — 
Förvaltningsstruktur och -metod 
Kommissionen har ansvaret för genomförandet av planen. Kommissionen bistås av en 
förvaltningskommitté som består av två representanter från varje medlemsstat och där 
kommissionens representant är ordförande. Förvaltningskommittén kallas Tempuskommittén. 
I januari 1995 överfördes den tekniska hjälpen för genomförandet av programmet från ECTO i 
Bryssel till Europeiska stiftelsen för yrkesutbildning i Turin. I Phare-länderna bistås 
Tempusavdelningama vid Europeiska stiftelsen för yrkesutbildning av de nationella 
Tempuskontoren (NTO). Dessa utför en del av urvals-, övervaknings- och bedömningsarbetet 
och är stiftelsens huvudsakliga förbindelse med regeringarna i Central- och Osteuropa. 
Extern utvärdering 
Som anges i rådets beslut om Ternpus II, har kommissionen genomfört en extern utvärdering av 
Tempussystemet. 
TEMPUS VERKSAMHET 01.08.1994 — 31.12.1995 
Övergripande budget 
De nationella regeringarna i Central- och Osteuropa anslog sammanlagt 102,1 miljoner ecu till 
Tempus verksamhet 1995. För de länder som deltar i Tempus-Tacis var denna siffra 23 miljoner 
ecu. Figur 5 visar dessa siffror i förhållande till föregående år. 
140 T -
120 • -
100 - -
80 - -
60 • -
40 • 
20-
O--K9.2-
98 
- -70.S 
23.2 M-95.9 102,1 
345 0 Phare 
1 Tacis 
1990 1991 1992 1993 1994 1995 
Figur 5: Anslag till Tempus mellan 1990 och 1995 i miljoner ecu 
— 5—-
Phare 
Budget 
Det sammanlagda tillgängliga beloppet 1995 för Tempus verksamhet i Phare-länderna uppgick 
till 102,1 miljoner ecu. Figur 6 visar de nationella anslagen till Tempus verksamhet per land 
1995 samt genomsnittet per år. 
ALB 
10 15 20 25 30 
Figur 6: Anslag till Tempus i miljoner ecu per land 1995 jämfört med genomsnittet per år 
sedan det införlivades i planen (Phare). Genomsnittssiffrorna för Slovenien, liksom för 
Slovakien och Tjeckien, är genomsnitten sedan dessa länder blev självständiga 
Urvalsförfarande 
De nationella prioriteringarna för genomförandet av Tempus är resultatet av ett 
samrådsförfarande mellan kommissionen och regeringen i varje biståndsland. Prioriteringarna 
har offentliggjorts i Handledning för ansökande. Genom att använda prioriteringarna som 
urvalsparametrar har Tempus kunnat erhålla en bättre överensstämmelse för de speciella 
reformprocesserna i de oiika biståndsländerna och även kunnat fastställa ett urvalsförfarande 
som ger de ansökande vägledning i sina ansträngningar. 
— 6 
Flödesschema 1 ; Stegen i urvalsprocessen för Tempusprojekt 
Ansökningar anländer till och 
kvitteras av European Training 
Foundation (EÎF) 
Ansäksmgarna indelas efter 
tekniska ItvaJjttsr i 
prioritefcaomtSde» av EtF och 
mOtn Ansökningarna indelas i 
priorotetsomrfiden som 
fastställts av ETF ooli 
nationella Tempus-kontw 
Konsultûtiouer mellan 
konunissioöen och NTO;n 
Synpunkter frän EU;s och 
partnerläitderoas akademiska 
experter begär* b 
Kontrakten Återsänd» u&demkrivjia 
tilïETF PartXkerlMndernas akademiska 
experter bedömer akademisk 
«slevana och, kvalitet bos 
ansolmiiigania io«m 
:„7__ 
Åtgärder 
1. Gemensamma EGropeiska projekt (JEP) 
JEP väljs ut för stöd med hjälp av en samordnad beslutsprocess där både EGropeiska stiftelsen 
för yrkesutbildning (EFT) och de nationella Tempuskontoren (NTO) bedömer projektkvaliteten. 
När handlingarna inkommer till EFT kontrolleras de formellt varvid en prioriteringsbedömning 
görs. Det andra steget omfattar kvalitetsbedömning med teknisk genomgång och utförs 
gemensamt av EFT och NTO samtidigt som en akademisk bedömning utförs av biståndslandets 
akademiska experter. I nästa steg samlas de akademiska experterna från biståndsländerna och 
EG-medlemsstaterna till ett möte för att ge råd till kommissionen som fattar det slutgiltiga 
beslutet. Se flödesschema 1. 
Till skillnad från 1994 begärdes inte några JEP+-projekt 1995 (där målsättningarna och, i vissa 
fall, de berörda organen i biståndsländerna i förväg specificeras). 
Resultaten från 1995 års JEP-urvalsomgång 
Under första hälften av 1995 ägde urvalet rum av de Gemensamma EGropeiska projekt som 
skulle påbörjas i september 1995. Resultatet av denna urvaisomgång var följande. 
Statistiska uppgifter om ländernas deltagande, fördelning av ämnen och en uppdelning av 
detaljerade uppgifter per land återfinns i bilagorna till denna rapport. 
2. Gemensamma EGropeiska nätverk (JEN) 
Verksamheten med Gemensamma EGropeiska nätverk infördes 1993. De första stöden 
beviljades i början av 1994. Verksamheten utformades för att möjliggöra för de mest 
lyckosamma slutförda Gemensamma EGropeiska projekten att vidmakthålla nätverken under en 
period av upp till två år med tonvikt på analys av resultaten. Sammanlagt 46 JEN av 124 
ansökande erhöll stöd för läsåret 1995/96. Ytterligare 83 JEN hade redan påbörjats 1994 och 
fortsatte på sitt andra år. 
3. Stöd åt kompletterande åtgärder (CME) 
Som nämndes i föregående årsrapport beslöts 1994 att ta fram förslag för omstrukturering av 
verksamheten med kompletterande åtgärder. Den nya verksamheten infördes 1995/96 och har 
tonvikten på stöd åt institutionell omstrukturering och strategiutveckling. 
~ a 
Översynen av planen gjordes för att förbättra strukturen och därigenom nå potentiella sökande 
på ett mer systematiskt sätt. Förhoppningen var att mer konkreta förslag skulle lämnas in på 
detta sätt och att verksamheten på så sätt bättre skulle motsvara de verkliga behoven. Avsikten 
är att planen skall komplettera Tempus JEP verksamhet och består nu av tre olika delar: 
• Del 1 har tonvikten på omstrukturering av institutioner och utveckling av förvaltning av 
universitet. 
Denna kategori delas vidare in i: 
a la. förberedande studier; 
a Ib. genomförande av erhållna rön. 
Ett av årets projekt har till exempel som målsättning att skapa industriella kontakter och 
överföringstjänster för teknik i tre regioner i Tjeckien för vidare spridning till andra 
tjeckiska regioner. Metoden består i att överföra erfarenheter från universitet i 
medlemsstaterna och från vetenskapscentrum i liknande industriella miljöer för att driva på 
den ekonomiska utvecklingsprocessen och förbättra studenternas möjligheter genom 
samarbete mellan universiteten och industrin. 
• Del 2 har tonvikten på spridning av Tempus eller andra projektresultat. 
Ett projekt har till exempel som målsättning att sprida färdigheter i projektledning som 
utvecklats genom olika Tempusprogram handlagda av en grupp av universitet. Resultatet är 
en handledning med bra rutiner med tonvikt på: 
a finansiell förvaltning av projekt och administrativa förfaranden; 
° analys av färdigheter i projektledning, spridning av resultatet genom distribution av 
kopior av handledningar till universitet samt hållande av seminarier med tonvikt på 
ämnet. 
• Del 3 har tonvikten på utveckling av policy på nationell regeringsnivå. 
Ett projekt har till exempel som bakgrund den nationella utvecklingsplan som nyligen 
antogs av det ungerska parlamentet och som fastställer de politiska och begreppsmässiga 
ramarna för högre utbildning. Målsättningen med CME-projektet, som genomförs 
tillsammans med utbildningsministeriet, är att utarbeta: 
a en indelning av och ett kreditsystem för läroplanerna; 
° nya undervisningsmetoder som innefattar öppen undervisning och distansundervisning; 
Q införande av finansiering per elev och ett kursavgiftssystem. 
Resultatet av CME- projektet, som utformats med ungersk och västerländsk expertis och 
erfarenhet, är tvåfaldigt: a) En uppsättning rekommendationer rörande ovanstående tre 
områden som skall tillämpas av regeringarna vid utformning av vidare lagstiftning, b) 
Riktlinjer för förvaltningschefer som tillämpar den nya lagstiftningen. 
9__ 
Resultat av 1995 års CME-urvalsomgång 
Under de två urvalsomgångarna 1994/95 beviljades 100 stöd. Urvalsförfaranden liknade de som 
tillämpades för JEP. Resultaten blev följande: 
Den första urvalsrundan (april 1994) 
Den sammanlagda stödbudgeten, ECU 3 953 109, är betydligt högre än föregående år. Denna 
ökning beror sannolikt på en ökad medvetenhet om CME-planens existens och möjligheter till 
följd av den kampanj för att öka medvetenheten som genomfördes under första kvartalet 1995. 
Det låga antalet ansökning i den andra urvalsrundan kan bero på att Handledningen för 
ansökande gavs ut nära sista ansökningsdatum. 
4. Stöd för individuell rörlighet (IMG) 
Stöd för individuell rörlighet stöder besök från biståndsländerna hos EG och omvänt. Ansökande 
måste vara direkt involverade i högre utbildning och vara anställda vid högre 
utbildningsanstalter, högre tjänstemän vid ministerier eller utbildningsplanerare. 
På grund av flyttningen av den tekniska hjälpen för Tempus till EFT i Turin, skots den öst­
västliga rörligheten upp ett år. Ansökningar om resor från biståndsländerna till EG granskades 
av respektive nationella Tempuskontor. 
Ett antal förändringar gjordes av stödvillkoren. Verksamhetstyperna delades in i tre grupper, var 
och en med en ny gräns: 
1 vecka till 3 månader • Utveckling av kurser och material 
• Personalutveckling 
• Åtgärder för att stödja utvecklingen av högre utbildning 1 vecka till 3 månader 
1 vecka till 1 månad 
För första gången detta år innehöll IMG-handledningen för ansökande nationella villkor och 
prioriteringar. Urvalet görs delvis på grundval av dessa begränsningar. Det är en av de åtgärder 
som vidtagits för att öka verkansradien för enskilda IMG. I linje med en allmän strävan att 
undvika kostnader för isolerade åtgärder är också ansökandenas skyldighet att bifoga en 
överordnads underskrift. 
10 -•• 
Resultat av 1995 års IMG-urvalsomgång 
Två urvalsomgång genomfördes för IMG. en i februari och en i juni. Resultaten av de två 
urvalsomgångarna är följande: 
Den första urvalso 
Antal stödda ansöknin 
Sammani 
Övervakning 
Programmet för interna övervakningsrutiner för alla Tempusverksamheter reviderades grundligt 
och förbättrades under 1995. 
Övervakningsprogrammets huvudsakliga målsättningar och anknutna åtgärder kan sammanfattas 
enligt följande. 
1. Att styra projektens utveckling mot ett uppfyllande av de ursprungligen 
godkända målen. 
Ansökningshandlingar och kontrakt för JEP reviderades för koncentrera målsättningarna 
med Tempus och andra åtgärder med direkt anknytning till uppfyllandet av dessa 
målsättningar. En utveckling mot de ursprungligen godkända målsättningarna har blivit ett 
allt viktigare villkor för fortsatt projektfinansiering. 
2. Ått utveckla avtalsparters och samordnares färdigheter vad gäller effektiv 
projektledning i överensstämmelse med Tempus kontraktsvillkor 
Omfattande utbildning i kontraktens regler för personal vid de nationella Tempuskontoren 
har genomförts för att förmedla de nödvändiga kunskaperna för att bistå projektkonsortier 
på biståndslandsnivå. 
En handbok i ledning av JEP har givits ut och distribuerats till projektsamordnare och 
avtalsparter som ett praktiskt hjälpmedel för planering och genomförande av 
projektåtgärder. 
Möten om Tempusförfaranden och målinriktad projektledning för avtalsparter och 
samordnare av JEP har hållits i de flesta länder, med särskild tonvikt på de biståndsländer 
som kan agera som samordnare av projekt. Dessa möten har visat sig vara ett utmärkt 
hjälpmedel för att strömlinjeforma annars isolerade åtgärder och sprida bra rutiner. 
11 
3. Att säkerställa att projektåtgärder genomförs på ett riktigt sätt och i linje med 
uppfyllandet av projektens målsättningar. 
Åtgärder har vidtagits som syftar till noggrann övervakning av pågående projekt och till att 
de utvecklas i linje med de uppställda målen. 
Ett omfattande program med övervakningsbesök som utfördes av representanter från 
kommissionens Tempuskontor eller de nationella Tempuskontoren påbörjades mot slutet av 
1994 och fortsatte under 1995. Programmet omfattade sammanlagt 130 besök i samtliga 
Phare-länder. Den huvudsakliga målsättningen med övervakningsbesöken var att bedöma 
framstegen i verksamheten hos projekt som verkade ha problem, och att ge råd beträffande 
ändringar i verksamheten för att uppnå de planerade målen. 
Det ovan beskrivna övervakningsprogrammet har på ett betydelsefullt sätt bidragit till att förhöja 
Tempussystemets effekter i biståndsländerna, liksom till att öka de nationella Tempuskontorens 
kapacitet när det gäller att stödja genomförandet av Tempusprogram (Phare-program) på 
decentraliserad nivå. 
Användning av resultaten 
Sommaren 1995 påbörjade EFT Projekt för främjande av resultat (TOP) av Tempus. Uppdraget 
bestod i att skapa högsta möjliga mervärde hos Tempussystemet genom analys och spridning av 
framstegen. 
Målsättningarna, vilka definierades hösten 1995 och därefter godkändes av kommissionen, de 
olika NTO och EG-medlemsstaternas nationella kontaktpunkter (NCP) skiljer sig åt för de två 
identifierade faserna i projektet. 
Den första fasen (10/95-1/97) har som mål göra planen mera synlig och att undersöka olika sätt 
att dra fördel av Tempussystemets mervärde, särskilt i förhållande till andra EGropeiska 
program. 
Den andra fasen (10/96-12/99) kommer att styras mot vidarEGtveckling och underhåll av 
hjälpmedel för att sprida resultaten och mervärdet hos Tempussystemet, och bygger på 
erfarenheter av JEN-åtgärder som gjorts på lokal nivå. 
Dessa mål kommer att eftersträvas genom utveckling av hjälpmedel för insamling av uppgifter, 
studier av ämnesområden, ett omfattande informationsprogram samt deltagande i och 
organisering av olika evenemang. 
Fem projekt kommer att påbörjas under 1996, däribland ett studiebesöksprogram. 
Studiebesöksprogrammet 
Studiebesöksprogrammet organiseras inom ramen för TOP-projketet och syftar till att analysera 
Tempussystemets inverkan på utvecklingen av universitetsförvaltningen i Central- och 
OstEGropa. Sammanlagt nio besök hos 18 institutioner från alla elva Phare-länder kommer 
arrangeras för att samla in information. Sedan Tempussystemets start har dessa 18 institutioner 
stått för 380 JEP samt ett stort antal CME. Huvudsyftet med de enskilda besöken hos 
institutioner är att förstå hur Tempusprojekten har förändrat förvaltningen av institutionerna. 
— 12 
Denna verksamhet kommer att utmynna i en detaljerad rapport över Tempus inverkan på 
förvaltningen av universitet med rekommendationer beträffande den framtida utvecklingen av planen. 
Okat ansvar för de nationella Tempuskontoren 
Ett viktigt drag hos Tempus är förmedlingen av ansvar till högre utbildningsanstalter i 
biståndsländerna. Detta visas till exempel tydligt av att universitet i de flesta länder nu har 
möjlighet att träffa avtal inom ramen för JEP. 
Denna process har under senaste åren också tillämpats på arbetsrelationerna mellan EFT:s 
Tempusavdelning och de nationella Tempuskontoren, och speglar Tempusprogrammets logik 
inom ramen för Phare. 
Under 1995 har relationerna mellan EFF i Turin och de nationella Tempuskontoren ytterligare 
granskats. Resultatet av denna granskningen är en ökning av verksamheten hos de olika NTO. 
Under rapportåret har följande verksamheter helt eller delvis överförts till de olika NTO: 
Med avseende på JEP 
• Delar av den tekniska bedömningen av JEP, granskning av ansökningar mot bakgrund av 
nationella prioriteringar; 
• Övervakning av den lokala bedömningen av ansökningarnas akademiska kvalitet; 
• Vissa övervakningsbesök. 
Med avseende på JEN och CME 
• Bedömning av ansökningar. 
Med avseende på IMG 
• Urval av öst-väst- IMG; 
• Det polska NTO ansvarar för hela öst-väst-IMG-cykeln och utfärdar kontrakt och genomför 
uppfölj ningsarbetet. 
En betydande del av arbetet med Tempus Projekt för främjande av resultat, särskilt vad avser 
insamling av ytterligare uppgifter, delegerades också till en del NTO. 
Större ansvar för de olika NTO beträffande planen förutses inom den närmaste framtiden. Planer 
för detta utformades under 1995 och kommer att diskuteras under 1996. 
Beskrivningar över biståndsländerna inom Phare 
Under 1994 påbörjades arbetet med en serie studier av Tempus inverkan i sju (inledningsvis) av 
de elva länder som har rätt att delta i Tempus sedan 1991: Bulgarien, Polen, Rumänien, 
Slovakien, Slovenien, Tjeckien och Ungern. Den första av dessa studier undersöker Tempus 
inverkan i Slovakien och gavs ut i början av 1995. Den engelska versionen av de andra sex 
kommer att ges ut under våren 1996. Översättningar kommer senare. 
13 
Tacis 
Budget 
Det sammanlagda tillgängliga beloppet för Tempusåtgärder i Tacis-länderna under 1995 
uppgick till 23 miljoner ecu. Figur 7 visar de belopp som anslagits under läsåret 1995 för 
Tempusåtgärder per land. En del av dessa siffror är högre än det nationella anslaget från Tacis 
budget. I dessa fall tillhandahölls kompletterande finansiering över den mellanstatliga budgeten. 
För detaljer rörande anslag och kompletterande finansiering hänvisas till vederbörlig bilaga till 
denna rapport. Beloppen jämförs med de sammanlagda utgifterna för Tempus i Tacis-länderna. 
28.9 
• 1993-1995 
01995 
28,0 30,0 
Figur 7: Tempusanslag i miljoner ecu per land (Tacis). Sammanlagt och för 1995. 
StratEUi, för-JEP och JEP 
Verksamheten inom Tempus II påbörjades läsåret 1994/95. För att förbereda de första länderna 
för genomförandet av JEP, finansierades för-JEP redan 1993. Dessa koncentrerades på 
förberedande rörlighet av personal av framför allt planeringsskäl (t. ex. besök för 
informationsinsamling, förberedelse av institutionellt samarbete, fortbildning av personal, 
fastställande av undervisningsuppgifter mm.). De länder som hade möjlighet delta i dessa för-
programåtgärder under läsåret 1993/94 var Ryssland, Ukraina och Vitryssland. 
14 — 
Denna tvåfas projektcykel har behållits. Projekten utformas av de blivande samarbetsparterna 
under ett för-JEP, vilken är en period för kontaktskapande och rörlighet i syfte att utforma 
högkvalitativa JEP-förslag. JEP-stöd beviljas för de bästa för-JEP sedan de slutförts. 
Gemensamma EUropeiska projekt har tonvikten på strukturella förändringar hos den berörda 
institutionen i biständs]andet med det tillkommande syftet att skapa centrum för spridande av 
exempel på bra rutiner till andra institutioner i respektive rEUion. 
I motsats till Tempus-Phare, är deltagandet i Tempus-Tacis i ett biståndsland bEUränsat till ett 
universitet per projekt, medan från EG två eller tre högre utbildningsanstalter från minst två 
olika medlemsstater kan delta. En institution från ett icke-EG-land (G24) kan också delta, dock 
utan att ha rätt till finansiellt stöd. 
Prioriteringar 
Under de tre första urvalsomgångarna (inbEUripet för-JEP-urvalsomgången 1993) valdes projekt 
ut från följande prioriteringsområden: 
Humaniora och samhällsvetenskap (inbEUripet juridik). 
Statsvetenskap. 
EUropeiska studier. 
Nationalekonomi. 
Moderna EUropeiska språk (ej litteratur eller lingvistik). 
Förbättring av förvaltning/administration av universitet. 
För Moldavien, Ryssland, Ukraina och Vitryssland var dessa prioriteringsområden bindande, 
dvs. inga projekt valdes ut från andra ämnesområden. För de andra länderna tillhandahölls de 
som riktlinjer. 
De utvalda prioriteringsområdena utgör de områden som inom den högre utbildningen som är 
mest påverkade av de förändringar i dessa länder som följer av övergången till pluralistiska, 
demokratiska, marknadsbaserade samhällen. Samtidigt som ämnesområden som 
ingenjörsvetenskap och naturvetenskap också lider av undermålig finansiering, har de 
traditionellt åtnjutit hög undervisnings- och forskningsstandard i det forna Sovjetunionen. 
Öppnandet av dessa länder för internationellt samarbete har skapat en enorm efterfrågan på 
kunskaper i moderna EUropeiska språk som inte kan tillfredsställas inom ramarna för den 
nuvarande språkundervisningen i biståndsländema. Det har också visat sig att förbättring av 
förvaltning och administration av universitet är väsentligt i ett läge där självstyret har ökat 
medan de statliga anslagen till universiteten samtidigt har sjunkit. Dessutom kommer större 
förändringar på akademiska områden som dessa endast att kunna vidmakthållas genom en väl 
fungerande förvaltningsstruktur hos universiteten. 
Från 1996 kommer prioriteringsområdena för Tempus-Tacis att fastställas separat med varje 
biståndsland. 
15 — 
11rvulnförfuninth' 
För Tempus-Tacis har en tvåstEUs urvalscykel tillämpats (se stratEUi, för-JEP och JEP). 
Det första stEUet utfördes av EFT:s Tempusavdelning, och hade tonvikten på de formella och 
tekniska aspekterna av ansökningarna, dvs. parternas antal och lämplighet, överensstämmelse 
med prioriterade områden, projektledning, finansieringsönskemål, lämpligheten hos projektets 
målsättning och stratEUi. I ett andra stEU bedömdes de således förtecknade projekten av 
akademisk expertis från EG och biståndsländerna med avseende på akademisk relevans. På 
grundval av resultaten från dessa båda stEU upprättades dels en förteckning över projekt som 
föreslagits för finansiering, och dels en reservförteckning. Det slutgiltiga beslutet fattades av 
EUropeiska kommissionen. 
Resultatet av 1995 års (för-JEP och JEP) urvalsomgångar 
435 för-JEP- och 95 JEP-ansökningar lämnades in som svar på 1995 års utlysning. Av dessa 
valdes 87 för-JEP och 31 JEP ut för stöd. Detta motsvarar en andel stödda projekt om 20% för 
för-JEP och 32,6% för JEP. 
103 högre utbildningsanstalter i de elva biståndsländer som har rätt att delta under 1995 är 
inblandade i Tempusprojekt (för-JEP såväl som JEP). Detta höjer det sammanlagda antalet 
institutioner i biståndsländerna som har kommit i åtnjutande av ett Tempusstöd till mer än 140. 
För närvarande är 51 institutioner i biståndsländerna inblandade i ett Förenat EUropeiskt projekt. 
Mot bakgrund av de stora skillnaderna mellan biståndsländerna vad gäller storlek, antal högre 
utbildningsanstalter och tillgänglig budget, liksom de olika nivåerna för inträde i Tempus, 
varierar andelen deltagande institutioner kraftigt från land till land. Medan exempelvis en av tre 
högre utbildningsanstalter i Moldavien har varit inblandade i Tempusprojekt, har endast 
uppskattningsvis sju procent av de högre utbildningsanstalterna i Ryssland åtnjutit Tempusstöd. 
1 Ukraina ligger denna siffra runt nio procent, i Vitryssland 14 procent och i Arménien 19 
procent. Allmänt sett kan slutsatsen dras att den procentuella inblandningen är lägst i stora 
länder med många högre utbildningsanstalter. 
Mot bakgrund av de stora skillnaderna mellan biståndsländerna vad gäller storlek, antal högre 
utbildningsanstalter och tillgänglig budget, liksom de olika nivåerna för inträde i Tempus, 
varierar andelen deltagande institutioner kraftigt från land till land. Medan exempelvis en av tre 
högre utbildningsanstalter i Moldavien har varit inblandade i Tempusprojekt, har endast 
uppskattningsvis sju procent av de högre utbildningsanstalterna i Ryssland åtnjutit Tempusstöd. 
I Ukraina ligger denna siffra runt nio procent, i Vitryssland 14 procent och i Arménien 19 
procent. Allmänt sett kan slutsatsen dras att den procentuella inblandningen är lägst i stora 
länder med många högre utbildningsanstalter. 
För mera detaljerade statistiska upplysningar hänvisas till bilagorna till denna rapport. 
Övervakning 
Tempus-Tacis övervakningsfilosofi grundas i stor utsträckning på de erfarenheter som gjorts i 
Tempus-Phare. 
Övervakningsbesöksprogrammet omfattade 55 projekt i Tacis-länder under 1994/95, 
huvudsakligen utförda av Tempus Informationspunkt i Moskva. 
— 16 
En omfattande fältövervakningsstratEUi håller på att tas fram som skall samordnas med Tacis 
övervakningssystem. 
Revidering av stratEUin 1996 
Under 1995 reviderades Tempus-Tacis verksamhet. Med början under 1996 kommer Tempus-
Tacis att införa följande nyheter. 
Liksom Tempus-Phare kommer Tempus-Tacis att tillämpa en mera målinriktad, länderspecifik 
ansats. EUropeiska kommissionen har kommit överens med de nationella rEUeringarna i 
biståndsländerna om nationella Tempus-Tacis-prioriteringar som kommer att utgöra grunden för 
1996 års utlysning av ansökningstiden., 
Förutom de projekttyper som för närvarande existerar, kommer en ny typ av projekt, 
kompaktprojekt, att införas. Kompaktprojekt skall rikta sig till väldefinierade kortsiktiga behov. 
De är självgående och koncentreras på ett mål som kan uppfyllas inom 18 månader med en 
budget om högst 80 000 ecu. Kompaktprojekten kommer att ha tonvikten på vissa delar av 
förvaltning och administration av universitet liksom på förbättring av relationerna mellan 
universitet, andra parter på det internationella området, nationella utbildningsväsen, den lokala 
ekonomin och det sociala området. 
Ytterligare tonvikt kommer också att läggas på nätverken mellan olika projekt, innefattandet av 
fler institutioner i projektkonsortierna samt spridning av projektresultaten i biståndsländerna. 
Nätverket av Tempus Informationspunkter 1996 
För att säkerställa tillräckligt stöd på den lokala orten, började Tempus-Tacis 1993 att sätta upp 
ett nätverk av Tempus Informationspunkter (TIP) i de berörda biståndsländerna. Det första TIP 
sattes upp i Ryssland i oktober 1993. Under 1994 ombads de nationella rEUeringarna i övriga 
biståndsländer att utse en person i varje land som Tempus Informationspunkt. Under 1995 
fungerade TIP i Georgien, Kazachstan, Kirgisistan, Moldavien, Mongoliet, Ryssland, Ukraina 
och Vitryssland. I de biståndsländer där ännu inte någon TIP verkade 1995 pågick 
förhandlingar om att inrätta en sådan. 
TIP:s roll är att medverka vid genomförandet av Tacis-programmet genom att sprida information 
om det (inklusive Handledning för ansökande), tillhandahålla information om läget och 
utvecklingen inom den högre utbildningen i biståndsländerna, praktiskt bistå projektledare och 
initiera och stödja nätverk mellan projekt liksom sprida projektresultaten. I detta arbete skall 
TIP samverka och nära samarbeta med de lokala samordningsenheterna för Tacis för att 
säkerställa synergieffekter mellan Tempus och Tacis. 
17 
FÖRTECKNING ÖVER PUBLIKATIONER 
1. Tempus-Phare handledning för ansökande läsåret 1995/96 på 9 språk. 
DA Katalog nr CY-84-94-848-DA-C ISBN: 92-826-8418-0 
DE Katalog nr CY-84-94-848-DE-C ISBN: 92-826-8419-9 
EN Katalog nr CY-84-94-848-EN-C ISBN: 92-826-8421-0 
ES Katalog nr CY-84-94-848-ES-C ISBN: 92-826-8417-2 
FR Katalog nr CY-84-94-848-FR-C ISBN: 92-826-8422-9 
GR Katalog nr CY-84-94-848-GR-C ISBN: 92-826-8420-2 
IT Katalog nr CY-84-94-848-IT-C ISBN: 92-826-8423-7 
NL Katalog nr CY-84-94-848-NL-C ISBN: 92-826-8424-5 
PT Katalog nr CY-84-94-848-PT-C ISBN: 92-826-8425-3 
2. Tempus-Phare Kompendium för 1994/95 på EN (inledning på EN, FR, TY). 
EN Katalog nr CY-85-94-785-EN-C ISBN: 92-826-8871-2 
3. Tempus-Phare handbok i förenad EUropeisk projektledning 1994/95 på EN, FR, TY. 
Katalog nr (saknas) ISBN: (saknas) 
4. Tempus-Tacis handledning för ansökande för-JEP-fasen läsåret 1995/96 på 9 språk. 
DA Katalog nr CY-85-94-575-DA-C ISBN: 92-826-8715-5 
TY Katalog nr CY-85-94-575-DE-C ISBN: 92-826-8716-3 
EN Katalog nr CY-85-94-575-EN-C ISBN: 92-826-8718-X 
ES Katalog nr CY-85-94-575-ES-C ISBN: 92-826-8714-7 
FR Katalog nr CY-85-94-575-FR-C ISBN: 92-826-8719-8 
GR Katalog nr CY-85-94-575-GR-C ISBN: 92-826-8717-1 
IT Katalog nr CY-85-94-575-IT-C ISBN: 92-826-8720-1 
NL Katalog nr CY-85-94-575-NL-C ISBN: 92-826-8721-X 
PT Katalog nr CY-85-94-575-PT-C ISBN: 92-826-8722-8 
5. Tempus-Tacis kompendium för 1994/95 på EN (inledning på EN, FR, TY) 
EN Katalog nr CE-85-94-777-EN-C ISBN: 92-826-8870-4 
6. Tempus-Phare länderbeskrivningar 
N°l: Slovakien på EN, FR, TY 
TY Katalog nr CY-85-94-583-DE-C ISBN: 92-826-8723-6 
EN Katalog nr CY-85-94-583-EN-C ISBN: 92-826-8724-4 
FR Katalog nr CY-85-94-583-FR-C ISBN: 92-826-8725-2 
N°2: Tjeckien på EN, FR, TY 
TY Katalog nr C2-93-< 
EN Katalog nr C2-93-< 
FR Katalog nr ° C2-93-95-742-FR-C ISBN : 92-827-5945-8 TY Katalog nr C2-93-95-742-DE-C ISBN: 92-827-5908-3 
EN Katalog nr C2-93-95-742-EN-C ISBN: 92-827-5909-1 
18 
Ni 3: Kiimäiiirti [A KN, FK, TY 
TY Katalog nr C2-93-95-750-DE-C ISBN: 92-827-5987-3 
EN Katalog nr C2-93-95-750-EN-C . ISBN: 92-827-5988-1 
FR Katalog nr C2-93-95-750-FR-C ISBN: 92-827-5997-0 
Nr 4: Bulgarien på EN, FR, TY 
TY Katalog nr C2-93-95-758-DE-C ISBN: 92-827-5998-9 
EN Katalog nr C2-93-95-758-EN-C ISBN: 92-827-5999-7 
FR Katalog nr C2-93-95-758-FR-C ISBN: 92-827-6000-6 
Nr 5: Ungern på EN, FR, TY 
TY Katalog nr C2-93-95-774-DE-C ISBN: 92-827-6004-9 
EN Katalog nr C2-93-95-774-EN-C ISBN: 92-827-6005-7 
FR Katalog nr C2-93-95-774-FR-C ISBN: 92-827-6006-5 
Nr 6: Slovenien på EN, FR, TY 
TY Katalog nr C2-93-95-766-DE-C ISBN: 92-827-6001-4 
EN Katalog nr C2-93-95-766-EN-C ISBN: 92-827-6002-2 
FR Katalog nr C2-93-95-766-FR-C ISBN: 92-827-6003-0 
Nr 7: Polen på EN, FR, TY 
TY Katalog nr C2-93-95-782-DE-C ISBN: 92-827-6007-3 
EN Katalog nr C2-93-95-782-EN-C ISBN: 92-827-6008-1 
FR Katalog nr C2-93-95-782-FR-C ISBN: 92-827-6009-X 
7. Tempus-Phare & Tacis årsrapport 1993/94 på 9 språk (sammanfattning på Fl & SV) 
DA Katalog nr CY-88-95-525-DA-C ISBN: 92-827-0206-5 
TY Katalog nr CY-88-95-525-DE-C ISBN: 92-827-0207-3 
EN Katalog nr CY-88-95-525-EN-C ISBN: 92-827-0209-X 
ES Katalog nr CY-88-95-525-ES-C ISBN: 92-827-0205-7 
FR Katalog nr CY-88-95-525-FR-C ISBN: 92-827-0210-3 
GR Katalog nr CY-88-95-525-GR-C ISBN: 92-827-0208-1 
IT Katalog nr CY-88-95-525-IT-C ISBN: 92-827-0211-1 
NL Katalog nr CY-88-95-525-NL-C ISBN: 92-827-0212-X 
PT Katalog nr CY-88-95-525-PT-C ISBN: 92-827-0213-8 
8. Tempus Informationsblad på 3 språk 
Katalog nr (saknas) ISBN: (saknas) 
9. Tempus-Phare handledning för ansökande läsåret 1996/97, på 11 språk 
DA Katalog nr C2-89-95-923-DA-C ISBN: 92-827-4415-9 
TY Katalog nr C2-89-95-923-DE-C ISBN: 92-827-4416-7 
EN Katalog nr C2-89-95-923-EN-C ISBN: 92-827-4418-3 
ES Katalog nr C2-89-95-923-ES-C ISBN: 92-827-4414-0 
FR Katalog nr C2-89-95-923-FR-C ISBN: 92-827-4419-1 
— 19 — 
U( Kalulngm t;2-M9-95-«J23-(;i<-C ISM IN: 92-827-4417-5 
IT Katalog nr C2-89-95-923-IT-C ISBN: 92-827-4420-5 
NL Katalog nr C2-89-95-923-NL-C ISBN: 92-827-4421-3 
PT Katalog nr C2-89-95-923-PT-C ISBN: 92-827-4422-1 
Fl Katalog nr C2-89-95-923-PT-C ISBN: 92-827-4423-X 
SV Katalog nr C2-89-95-923-PT-C ISBN: 92-827-4424-8 
10. Tempus-Phare kompendium för 1995/96, på EN (inledning på TY, EN, FR) 
EN Katalog nr C2-92-95-748-EN-C ISBN: 92-827-5476-6 
11. Tempus-Phare Bästa JEP - Vol. 1 på EN, FR, TY 
TY Katalog nr C2-90-95-017-DE-C ISBN: 92-827-4484-1 
EN Katalog nr C2-90-95-017-EN-C ISBN: 92-827-4485-X 
FR Katalog nr C2-90-95-017-FR-C ISBN: 92-827-4496-8 
12. Tempus-Phare handbok för förenad EUropeisk projektledning 1994/95, på EN, TY, FR 
TY Katalog nr C2-88-95-937-DE-C ISBN: 92-827-4692-5 
EN Katalog nr C2-88-95-937-EN-C ISBN: 92-826-4288-7 
FR Katalog nr C2-88-95-937-FR-C ISBN: 92-827-4693-3 
13. Tempus-Tacis handledning för ansökande för-JEP-fasen läsåret 1996/97 på 11 språk. 
DA Katalog nr C2-93-95-629-DA-C ISBN: 92-9157-012-5 
TY Katalog nr C2-93-95-629-DE-C ISBN: 92-9157-013-3 
EN Katalog nr C2-93-95-629-EN-C ISBN: 92-9157-015-X 
ES Katalog nr C2-93-95-629-ES-C ISBN: 92-9157-011-7 
FR Katalog nr C2-93-95-629-FR-C ISBN: 92-9157-016-8 
GR Katalog nr C2-93-95-629-GR-C ISBN: 92-9157-014-1 
IT Katalog nr C2-93-95-629-IT-C ISBN: 92-9157-017-6 
NL Katalog nr C2-93-95-629-NL-C ISBN: 92-9157-018-4 
PT Katalog nr C2-93-95-629-PT-C ISBN: 92-9157-019-2 
Fl Katalog nr C2-93-95-629-PT-C ISBN: 92-9157-020-6 
SV Katalog nr C2-93-95-629-PT-C ISBN: 92-9157-021-4 
— 20 — 
Ill LAGA I 
Tempussystemet: Allmän statistik 
Phare 
1. BUDGET 
Sammanlagd Tempusbudget (MECU) 320.81 
Nationellt grundprogram 272.16 
REUionala fonder 37.75 
Andra Phare-källor 10.90 
2. PROJEKT 
Antal stödda JEP 750 
varav nya 
Rörlighetsflöden inom JEP* 42,784 
Personal från CENTRAL- OCH ÖSTEUROPA 15,762 
Personal till CENTRAL- OCH ÖSTEUROPA 9,864 
Studenter från CENTRAL- OCH ÖSTEUROPA 14,645 
Studenter till CENTRAL- OCH ÖSTEUROPA 2,196 
Antal stödda JEN -
varav nya 
Antal stödda kompletterande åtgärder 138 
Antal beviljade individuella rörlighetsstöd 6,864 
från CENTRAL- OCH ÖSTEUROPA 5,257 
till CENTRAL- OCH ÖSTEUROPA 1,607 LYiimus U 
1994 
95.9 
95.9 
464 
239 
19,550 
7,551 
5,927 
5,061 
1,011 
38 
38 
25 
1,369 
1,207 
162 1995 
102.1 
102.1 
485 
229 
16,641 
6,718 
5,542 
3,653 
728 
112 
83 
100 
1,271 
1,271 Total 
518.81 
470.16 
37.75 
10.90 
1218 
78,658 
30,031 
21,333 
23,359 
3,935 
121 
263 
9,504 
7,735 
1,769 
Siffrorna för 1994/95 är prognoser. De motsvarar den planerade rörligheten för dessa år. Den fleråriga 
finansieringen av projekt medför att exakta uppgifter ännu inte är tillgängliga. Eifarenheten visar att de 
slutgiltigas siffrorna bör bli något lägre. 
Tacis 
1. BUDGET: 
Sammanlagd Tempusbudget (MECU) 
Antal inblandade biståndsländer 
2. PROJEKT 
Antal stödda för-JEP 
Antal stödda JEP 
varav nya 
Personalrörlighet inom för-JEP 
Personalrörlighet inom JEP 
Studentrörlighet inom JEP 
Antal universitet i biståndsländerna som är inblandade i JEP 1993 
3.45 
3 
74 
1421 1994 
22 
7 
76 
28 
28 
1174 
586 
156 1995 
22.79 
11 
87 
59 
31 
1304 
916 
95 Total 
48 
11 
237 
59 
3899 
1502 
251 
51 
Undantagsvis, blevendast anslag på öst-väst för förfrägningas beviljade för 1995/1996 
21 
Phare JEP-fördeming ländervis 1995/96 
LäiHleriiihlumliiiir 
EG-medlemstater 
Belgien 
Danmark 
Finland 
Förenade kungariket 
Frankrike 
Grekland 
Irland 
Italien 
Luxemburg 
Nederländerna 
Österrike 
Portugal 
Spanien 
Sverige 
Tyskland 
Biståndsländer 
Albanien 
Bulgarien 
Estland 
Lettland 
Litauen 
Polen 
Rumänien 
Slovakien 
Slovenien 
Tjeckien 
Ungern 
Övriga G 24 
Förenta Staterna 
Island 
Kanada 
Norge 
Schweiz Nya JEP 1995/96 
Antal | % (*) Sammanlagt antal pågående 
JEP 1995/96 
61 
33 
21 
150 
98 
31 
29 
65 
1 
74 
28 
36 
46 
29 
115 
6 
28 
4 
5 
10 
65 
36 
14 
' 7 
19 
38 26.6 
14.4 
9.2 
65.5 
42.8 
13.5 
12.7 
28.4 
0.4 
32.3 
12.2 
15.7 
14.6 
12.7 
50.2 
2.6 
12.2 
1.7 
2.2 
4.4 
28.4 
15.7 
6.1 
3.1 
8.3 
16.6 
1.3 
0.9 
0.4 
2.2 
1.7 Antal 
142 
71 
34 
310 
216 
88 
81 
157 
2 
150 
46 
81 
123 
55 
250 
14 
59 
.13 
13 
18 
155 
60 
31 
12 
34 
,83 
13 
2 
2 
11 
7 %(*) 
29.3 
14.6 
7.0 
63.9 
44.5 
18.1 
16.7 
32.4 
0.4 
30.9 
9.5 
16.7 
25.4 
11.3 
51.5 
2.9 
12.2 
2.7 
2.7 
3.7 
32.0 
12.4 
6.4 
2.5 
7.0 
17.1 
2.7 
0.4 
0.4 
2.3 
1.4 
Sammanlagt 229 1 485 
' ' Siffrorna i denna kolumn anger andelen projekt i vilka landet i fråga deltar. 
22 — 
Tacis Fördelning av för-JEP och JEP per land under 1995/96 
Lämlcriuhlamliiiir 
Nya för-JEP och JEP under 
1995/96 
E G-medlemsstater 
Belgien 
Danmark 
Finland 
Förenade kungariket 
Frankrike 
Grekland 
Irland 
Italien 
Luxemburg 
Nederländerna 
Österrike 
Portugal 
Spanien 
Sverige 
Tyskland 
Biståndsländer 
Arménien 
Azerbadijan 
Georgien 
Kazachstan 
Kirgisistan 
Moldavien 
Mongoliet 
Ryssland 
Ukraina 
Uzbekistan 
Vitryssland 
Övriga G 24 
Förenta Staterna Antal 
20 
9 
7 
56 
36 
10 
8 
23 
1 
22 
9 
2 
21 
nr t 
46 
4 
5:: 
9 
3 
6 
5 
53 
15 
6 
7 % <*> 
16.9 
7.6 
5.9 
47.5 
30.5 
8.5 
6.8 
19.5 
0.8 
18.6 
7.6 
1.7 
17.8 
5.9 
39 
4.2 
3.4 
4.2 
7.6 
2.5 
5.1 
4.2 
44.9 
12.7 
5.1 
5.9 Samtliga pågående JEP och 
för-JEP under 1995/96 
Antal | (*) 
27 
11 
7 
69 
49 
11 
10 
26 
1 
27 
9 
4 
27 
7 
57 
5 
4 
5 
9 
3 
5 
6 
73 
19 
6 
11 18.5 
7.5 
4.8 
47.3 
33.6 
7.5 
6.8 
17.8 
0.7 
18.6 
6.2 
2.7 
18.5 
4.8 
39 
3.4 
2.7 
3.4 
6.2 
2.1 
3.4 
4.1 
50.0 
13.0 
4.1 
7.5 
1.7 
Sammanlagt 118 14S 
23 
Phare Fördelning av JEP per ämnesområde under 1995/96 
Ämnesområde 
Humaniora 
Samhällsvetenskap 
Samhällsvetenskap 
Naturvetenskap och matematik 
Naturvetenskap och matematik 
Konst och formgivning 
Språk 
Övrigt 
JEP+områden i\va JEI» 1995/W» 
Antal 
7 
29 
37 
18 
101 
0 
11 
26 3.0 
12.6 
16.1 
7.7 
43.6 
0 
4.7 
11.3 wnMMMBm 
Antal % 
16 
55 
88 
29 
224 
3 
19 
40 
11 3.3 
11.3 
18.1 
6.0 
46.3 
0.6 
3.9 
8.2 
2.3 
Sammanlagt 229 100% 
Tillämpad vetenskap och teknik omfattar följande grupper: 
Lantbruksrelaterad vetenskap 
Hälsorelaterad vetenskap 
Miljörelaterad vetenskap 
Informationsteknik 
Ingenjörsvetenskap och teknik 
Ingenjörsvetenskap och teknik 
Övrigt 466 
21 
22 
47 
34 
76 
13 
11 100% 
3.4 
4.5 
10.5 
7.5 
16 
2.1 
2.1 
Tacis Fördelning av för-JEP och JEP per prioriteringsområde 
1995/96 
AmiM'MHiii'aclr 
Humaniora och samhällsvetenskap 
Statskunskap 
EUropeiska studier 
Nationalekonomi (ej företagsekonomi) 
Moderna EUropeiska språk 
Förvaltning och administration av universitet 
Övrigt iNya itrojckl 
Number 
8 % 
26 
22 
19 
29 
3 Number 
40 
1 
4 
23 
24 
39 
15 % 
27 
0.6 
2.7 
15.7 
16 
27 
10 
Sammanlagt 31 100% 146 100% 
— 24 
Fördelning av CME per ämnesområde 1995/96 
., For^t» ortisånjgeii 
Albanien 
Bulgarien 
Estland 
Lettland 
Litauen 
Polen 
Rumänien 
Slovakien 
Slovenien 
Tjeckien 
Uneem 16 
34 
8 
5 
4 
64 
7 
14 
21 8 
15 
2 
1 
1 
22 
16 
3 
1 
4 
4 Andra oin«åii«en 
ansökningar utvalda ansöknings utvalda 
2 
3 
4 
1 
4 
2 
1 
1 
Fördelning av CME per ämnesområde 1995/96 
Fördelning av de olika 
delarna bland de godkända 
CME-förslagen i bägge 
urvalsrundorna. 
13% 80% 
Del 1: Institutionell omstrukturering och utveckling av universitetförvaltning 
la. Förberedande studier 
Ib. Genomförande av tidigare rön 
Del 2: Spridning av Tempus- ellei andra projektresultat 
Del 3: Policyutveckling på nationell rEUeiingsnivå 
— 25 9L6-
BUaga 2 - Faktablad: Phare-länder 
Faktablad Albanien 
1. BUDGET: 
Sammanlagd Tempusbudget (MECU) 
Nationellt grundprogram 
Regionala fonder 
Andra Phare-källor 
2. PROJEKT 
Antal stödda JEP 
varav nya 
Rörlighetsflöden inom JEP 
Personal från Albanien 
Personal till Albanien 
Studenter från Albanien 
Studenter till Albanien 
Antal institutioner som deltar i JEP 
Antal stödda JEN 
Antal stödda kompletterande åtgärder 
Antal beviljade individuella röriighetsstöd 
från Albanien 
till Albanien Tfiiimis I 
1990-1993 
6.19 
3.7 
0.09 
2.4 
13 
413 
171 
121 
115 
6 Teiimiiw II 
226 
180 
46 1994 
2.4 
2.4 1995 
3.7 
3.7 
17 
5 
452 
208 
161 
79 
4 
0 
2 
191 
182 
9 13 
6 
445 
227 
176 
42 
0 
0 
10 
295 
295 Sammanlagt 
12.29 
9.80 
0.09 
2.4 
24 
1,310 
606 
458 
236 
10 
0 
16 
712 
657 
55 
Prioriteringar för Albanien: 
1. Arkitektur, stads- och regionplanering 
2. Lantbruks- och livsmedelsteknik 
3. Företagsekonomi och industriell ekonomi 
4. Matematik och informationsteknik 
5. Psykologi och pedagogik 
6. Sociologi och filosofi 
Strategin bakom prioriteringarna är huvudsakligen 
inriktad på att täcka de områden som inte tidigare 
har berörts av Tempusprojekt och att främja bred 
regional inblandning vid albanska universitet för att 
sprida effekterna av stödet så mycket som möjligt. 
Endast strukturbetingade JEP har beaktats. 
Alla dessa prioriteringsområden har täckts av nya 
godkända projekt. Ämnesområden som täcks av samtliga projekt 
D 
7% E 
Tillämpad vetenskap 
Naturvetenskap 
Företagsekonomi 
Humaniora 
Utbildning 
— 27 — 
Bilaga 2 - Faktablad: Phare-länder 
Faktablad Bulgarien 
1. BUDGET: 
Sammanlagd Tempusbudget (MECU) 
Nationellt grundprogram 
Regionala fonder 
Andra Phare-källor 
2. PROJEKTs 
Antal stödda JEP 
varav nya 
Rörlighetsfloden inom JEP 
Personal från Bulgarien 
Personal till Bulgarien 
Studenter från Bulgarien 
Studenter till Bulgarien 
Antal institutioner som deltar i JEP 
Antal stödda JEN 
Antal stödda kompletterande åtgärder 
Antal beviljade individuella röriighetsstöd 
från Bulgarien 
till Bulgarien IVIIIIHIS I 
1991-1993 
30.63 
28 
2.63 
80 
3,093 
1,486 
835 
686 
86 TVinpii* II 
35 
564 
474 
90 1994 
12 
12 1995 
12 
12 
59 
32 
1,863 
857 
682 
277 
47 
246 
155 
19 '57. 
28 
1,815 
877 
638 
259 
41 
83 
18 
143 
143 Sammanlagt 
54.63 
52 
2.63 
140 
6,771 
3,220 
2,155 
1,222 
174 
60 
881 
772 
109 
Prioriteringar för Bulgarien 
Strukturella prioriteringar 
1. Förbättring av läroplaner och studieprogram i syfte att 
införa nya nivåer i den högre utbildningen. 
2. Förbättring av förhållandet mellan studenternas 
praktiska och teoretiska förberedelser samt införande 
av interaktiva undervisningsmetoder. 
3. Utveckling av nätverk mellan universitet för 
samarbete och gemensamma program med sikte på en 
framtida konsolidering av högre utbildningsanstalter 
på regional grund. 
4. Utveckling av korta program för fortsatt utbildning 
med inriktning på vidareutveckling av befintliga 
kunskaper eller utveckling av nya kunskaper. 
Amrwsprioriteringar 
1. Nationalekonomi (bank, offentliga finanser, 
beskattning, lantbruksekonomi), 
2. Samhällsvetenskap och statskunskap 
(samhällspsykologi, social- och sjukvårdsförsäkring, 
statskunskap). Europeisk integration (europeisk 
handelsrätt, europeisk miljölagstiftning, främmande 
språk). 
3. Lantbruk och livsmedelsbearbetning. 
4. Ingenjörsvetenskap och tillämpad vetenskap (EG-
standardisering i produktionskvalitetskontroll, 
energisparande och lågenergiteknik, miljöskydd). 
5. Medicin och hälsovård. Under prioriteringsprocessen var utbildningsministeriet 
särskilt angeläget om att föra Tempus strukturprioriteringar 
näi mare den nationella politiken beträffande högre utbildning, 
för att utveckla Tempus till ett viktigt hjälpmedel för nationell 
reformering av utbildningen. 
Ämnesområden som täcks av samtliga projekt: 
D E F 
J% 2% 10% 
A: Tillämpad vetenskap och teknik 
B: Företagsekonomi 
C: Samhällsvetenskap 
0: Humaniora 
E: Språk 
F: JEP+områden 
G: Övrigt 
28 — 
Faktablad Estland 
IVllllMIM II 
1. HUDGLT: 
Sammanlagd Tempusbudget (MECU) 
Nationellt grundprogram 
Regionala fonder 
Andra Phare4;ällor 
2. PROJEKT: 
Antal stödda JEP 
varav nya 
Rörlighetsflöden inom JEP 
Personal från Estland 
Personal till Estland 
Studenter från Estland 
Studenter till Estland 
Antal institutioner som deltar i JEP 
Antal stödda JEN 
Antal stödda kompletterande åtgärder 
Antal beviljade individuella röriighetsstöd 
från Estland 
till Estland I902.l«)?i:i 
4.63 
2.5 
0.03 
2.1 
17 
330 
124 
98 
99 
9 
4 
156 
126 
30 199 I 
1.5 
1.5 1995 
1.5 
1.5 
19 
13 
444 
146 
183 
1.06 
Q 
0 
1 
62 12 
4 
251 
114 
105 
31 
1 
12 
0 
66 
66 huiiimuulugt 
7.63 
5.5 
0.03 
2.1 
34 
1,025 
384 
386 
236 
19 
0 
7 
284 
284 
35 
Prioriteringar för Estland 
1. Införande av informationsteknik inom den högre 
utbildningen (datoriserat undervisningsmaterial, 
utnyttjande av internationella nätverk och 
uppgiftsbaser inom utbildning). 
2. Översyn och uppgradering av undervisningsmetoder 
(översyn av läroplaner och införande av 
kvalitetssäkring). 
3. Främjande av kurser som syftar till stärkande av 
samarbetet mellan universitet och företag och 
samhället i stort). 
4. Främjande av samarbete mellan högre 
utbildningsanstalter i Estland för att åstadkomma 
större inverkan på hela det högre utbildningsväsendet. 
5. Multiplikatoreffekt. 
6. Estnisk samordnare. 
De estniska prioriteringarna speglar den övergripande 
avsikten att öka effektiviteten och flexibiliteten inom 
undervisningen och universitetsstrukturen. 
De berör: 
• moderniseringen av 
universitetsförvaltningen; 
• behovet av att införa 
undervisningsmetoder; 
• utformningen av samarbetet mellan den högre 
undervisningen, industrin och den privata sektorn 
Prioriteringarna speglar nödvändigheten av att maximera 
nyttan av en begränsad budget genom att inkludera flera 
högre utbildningsanstalter i Estland i enskilda projekt. Högre utbildnitigsanstalter i Estland har vidare uppmuntrats 
till att införa projektsamordning för att överföra kunskap vid 
driften av internationella samarbetsprojekt. 
Ämnesområden som täcks av samtliga projekt: 
undervisningen och 
moderna och flexibla A: Tillämpade vetenskaper 
B: Naturvetenskap 
C: Företagsekonomi 
D: Konst 
E: Humaniora 
F: Utbildning 
C: Samhällsvetenskap 
H: Övrigt 
29 
Bilaga 2 - Faktablad: Phare-länder 
Faktablad Ungern 
1. BUDGET: 
Sammanlagd Tempusbudget (MECU) 
Nationellt grundprogram 
Regionala fonder 
Andra Phare-källor 
2. PROJEKT: 
Antal stödda JEP 
varav nya 
Rörlighetsflöden inom JEP 
Personal från Ungern 
Personal till Ungern 
Studenter från Ungern 
Studenter till Ungern 
Antal institutioner som deltar i JEP 
Antal stödda JEN 
Antal stödda kompletterande åtgärder 
Antal beviljade individuella rörlighetsstöd 
från Ungern 
till Ungern iVniiHis I 
1990-1993 
59.9 
50.2 
9.7 
204 
9,479 
3,005 
1,966 
3,845 
663 Tfiiipiis II 
73 
944 
581 
363 1994 
16 
16 1995 
16 
16 
66 
41 
2,707 
1,009 
691 
819 
188 
8 
7 
63 
41 
22 83 
38 
2,815 
1,073 
963 
602 
177 
115 
23 
8 
28 
28 Sammanlagt 
91.9 
82.2 
9.7 
283 
15,001 
5,087 
3,620 
5,266 
1,028 
31 
88 
1,035 
650 
385 
Prioriteringar för Ungern: 
1. Europeiska studier. 
2. Utveckling av en ny läroplan som skall leda till skapandet 
av en ny akademisk och yrkesmässig profil vid de högre 
utbildningsanstalterna i överensstämmelse med 
återuppbyggnaden av ekonomin och utvecklingsstrategin 
för de berörda institutionerna. 
3. Omfattande utveckling av hela institutioner eller delar 
av dem i överensstämmelse med utvecklingsstrategin 
för den berörda institutionen. 
4. Påbyggnadsutbildning. Utveckling av kursprogram och 
inrättande av en doktorsutbildning vid universiteten. 
5. Stöd åt de tianseuropeiska nätverken för rörlighet för 
studenter. 
ö. Utveckling av universitetsförvaltningen. 
7. Utveckling av universitetens förmåga att erbjuda 
kontinuerlig utbildning. 
8. Betydande bidrag till pågående Phare-projekt. 
Prioriteringområdena hade som syfte att: 
• modernisera och utveckla det ungerska högre 
utbildningsväsendet; 
• stämma överens med tidigare gjorda framsteg inom 
Tempussystemet; 
• inrätta europeiska universitetsnätverk; 
• utveckla och förbättra den institutionella 
ekonomifunktionen, utveckling av mänskliga resurser, 
interna kvalitetssäkringssystem, bibliotekstjänst mm » harmonisera de ungerska Tempusmålen och Phare-
rnålen för att säkerställa synergieffekter. 
Ämnesområden som täcks av samtliga projekt: 
A: Tillämpade vetenskaper 
B: Naturvetenskap 
C: Företagsekonomi 
D: Samhällsvetenskap 
E: Humaniora 
F: Utbildning 
C: Språk 
H: Konst 
I: Övrigt 
3D-
Bilaga 2 - Faktablad: Phare-länder 
Faktablad Lettland 
1. BUDGET: 
Sammanlagd Tempusbudget (MECU) 
Nationellt grundprogram 
Regionala fonder 
Andra Phare-källor 
2. PROJEKT: 
Antal stödda JEP 
varav nya 
Rörlighetsflöden inom JEP 
Personal från Lettland 
Personal till Lettland 
Studenter från Lettland 
Studenter till Lettland 
Antal institutioner som deltar i JEP 
Antal stödda JEN 
Antal stödda kompletterande åtgärder 
Antal beviljade individuella rörlighetsstöd 
från Lettland 
till Lettland IVnijMiï» I 
1992-1993 
6.2 
3.5 
2.7 
17 
589 
219 
140 
190 
40 1994 1995 
139 
94 
45 19 
6 
802 
260 
299 
202 
41 
0 
2 
75 
71 
4 13 
5 
389 
163 
152 
72 
2 
18 
0 
5 
75 
75 Sammanlagt 
10.2 
7.5 
28 
1,780 
642 
591 
464 
83 
0 
9 
289 
240 
49 
Prioriteringar för Lettland 
1. Omstrukturering och förstärkning av de högre 
utbildningsanstalternas förmåga att integrera forskning 
och utbildning. 
2. Utveckling av yrkesinriktade studieprogram som 
svarar mot den moderna arbetsmarknadens behov. 
Inom ramen för denna prioritering har förtur givits åt 
projekt som skapar möjlighet till fortbildning. 
3. Skapande av möjligheter att med modern teknik 
fortbilda lärare vid de högre utbildningsanstalterna. 
Inom detta prioriteringsområde har förtur givits åt 
projekt som riktar sig till lärare och skolformer som 
ännu inte omfattas av pågående Tempusprojekt, t. ex. 
lärare vid yrkesskolor. 
• Den första prioriteringen inriktades på att minska det 
gap mellan undervisning och forskning som fanns 
under sovjetsystemet. Grundad på resultaten av ett 
CME-projekt som finansierades under 1994, 
uppmuntrade denna prioritering integration av 
befindig forskningskapacitet, både vad gäller personal 
och utrustning, med undervisningsprocessen. 
• Den andra prioriteringen speglar nödvändigheten av 
att stödja yrkesinriktade studieprogram på högre 
utbildningsnivå. I anslutning till studier på kandidat-
och magisternivå omfattar detta tillhandahållande av 
kontinuerlig utbildning. • Fortbildning av lärare, det tredje prioriteringsområdet, 
står högt på det lettiska dagordningen, mot bakgrund 
av den rådande bristen på ett enhedigt och 
anpassningsbart system för fortbildning som kan svara 
upp mot förändringarna i utbildningsmässiga 
standarder och behov. 
Ämnesområden som täcks av samtliga projekt: 
A: Tillämpade vetenskaper 
B: Naturvetenskap 
C: Samhällsvetenskap 
D: JEP+omrâden 
E: Utbildning 
F: Konst 
— 34 -
Bilaga 2 - Faktablad: Phare-länder 
Faktablad Litauen 
1. BUDGET: 
Sammanlagd Tempusbudget (MECU) 
Nationellt grandprogram 
Regionala fonder 
Andra Phare-källor 
2. PROJEKT: 
Antal stödda JEP • :/^^M%7\-:: 
varav nya 
Rörlighetsflöden inom JEP 
Personal från Litauen 
Personal till Litauen 
Studenter från Litauen 
Studenter till Litauen 
Antal institutioner som deltar i JEP 
Antal stödda JEN 
Antal stödda kompletterande åtgärder 
Antal beviljade individuella rörlighetsstöd 
från Litauen 
till Litauen IVinpns I 
1992-1993 
6.7 
4 
2.7 
541 
225 
132 
154 
30 IViiipus II 
147 
90 
57 1994 
•/:••:; 2 
2 1995 
3.5 
3.5 
20 
5 
660 
279 
167 
197 
17 
:t;9 
4 
46 
42 
4 *8 
10 
602 
221 
214 
162 
5 
21 
0 
39 
39 Sammanlagt 
12.2 
9.5 
2.7 
31 
*,803 
725 
513 
513 
52 
0 
13 
232 
171 
61 
Prioriteringar för Litauen: 
1. Införande av och stöd till projekt för rörlighet för 
studenter, särskilt sådana som uppmuntrar långsiktiga 
strukturer för internationellt samarbete och akademisk 
harmonisering; 
2. Utveckling av informationsstrukturer, nätverk och 
teknik inom högre utbildning (t. ex. modernisering av 
bibliotek och tillgång till uppgiftsbaser); 
3. Utveckling av läroplaner inriktade på den moderna 
arbetsmarknadens behov, särskilt läroplaner som 
bidrar till att utveckla universitetens möjligheter att 
tillhandahålla fortsatt utbildning. 
Förtur har givits åt projekt som berör mer än en litauisk 
högre utbildningsanstalt och åt projekt som kan bidra med 
kompletterande finansiering. 
De litauiska prioriteringarna speglar strävan att 
uppmuntra strukturella förändringar som leder till ett 
modernt, anpassningsbart och internationellt öppet 
utbildningssystem. 
• Förstärkning av strukturer för att underlätta rörlighet för 
studenter och akademisk harmonisering är en strukturell 
nödvändighet för internationellt utbildningssamarbete. 
• Förtur har givits åt projekt som syftar till att införa 
informationsteknik i undervisningsprocessen och 
universitetsförvaltningen. 
• Den tredje prioriteringen består i att stärka den högre 
utbildningens förmåga att reagera på den litauiska 
arbetsmarknadens förändrade behov. Prioriteringarna speglade även önskan att stödja samarbetet 
mellan utbildningsväsendet och industrin genom att 
uppmuntra de ansökande att hitta kompletterande finansiering. 
Ämnesområden som täcks av samtliga projekt: 
A: Tillämpad vetenskap 
B: Naturvetenskap 
C: Företagsekonomi 
D: Samhällsvetenskap 
E: Övrigt 
3X-
Bilaga 2 - Faktablad: Phare-länder 
Faktablad Polen 
1. BUDGET: 
Sammanlagd Tempusbudget (MEGU) 
Nationellt grundprogram 
Regionala fonder 
Andra Phare4:ällor 
2. PROJEKT: 
Antal stödda JEP 
varav nya 
Rörlighetsflöden inom JEP 
Personal från Polen 
Personal till Polen 
Studenter från Polen 
Studenter till Polen 
Antal institutioner som deltar i JEP 
Antal stödda JEN 
Antal stödda kompletterande åtgärder 
Antal beviljade individuella rörlighetsstöd 
från Polen 
till Polen lYllllHIKI 
1990-1993 
97.53 
86.9 
10.63 
248 
12,578 
4,393 
2,942 
4,616 
627 T<'lyn>us II 
1994 
35 
35 1995 
30 
30 
76 
2,190 
1,739 
451 175 
91 
7,263 
2,851 
2,122 
1,910 
380 
16 
14 
339 
307 
32 156 
65 
5,348 
2,120 
1,667 
1,338 
223 
224 
12 
26 
275 
275 Sammanlagt 
162.53 
151.90 
10.63 
404 
25,189 
9,364 
6,731 
7,864 
1,230 
28 
116 
2,804 
2,321 
483 
Prioriteringar för Polen 
Förenade europeiska strukturprojekt 
1. Områden som anknyter till ekonomisk och teknisk utveckling: 
• Nationalekonomi och företagsekonomi inom 
affärsverksamhet, finans, lantbruk, transport, bygg och 
hälsovård; 
• Ingenjörsvetenskap och teknik; 
• Miljökunskap; 
• Stads- och regionplanering samt förvaltning av el- och 
vattenverk mm. 
Projekt på det här området måste innefatta ett eller flera av 
följande målsättningar; 
Utveckling av samarbete mellan universitet; 
Utveckling eller omstrukturering av läroplaner för kurser 
på kandidatnivån; 
En allmän reform av utbildningssystemet mot fakulteter 
och institutioner; 
Utveckling eller modernisering av kurser inom den 
fortsatta utbildningen. 
Områden som anknyter till social eller ekonomisk förändring: 
Socialpsykologi; 
Samhällsvetenskap och statskunskap inbegripet aspekter 
med anknytning till offentlig förvaltning och 
kommunalpolitik; 
Förhandling, förlikning och arbetsmarknadsstudier; 
Socialt skydd och arbetslöshet; 
Kommunikation och information. 
Områden som anknyter till europeisk integration: 
Europeiska studier inbegripet europeiska språk; 
Internationell, europeisk och jämförande rätt. Europeisk 
integrationsekcnomi. 
Särskilda Gemensamma europeiska projekt ägnade att 
förbättra universitetsförvaltningen 5. Samarbete mellan universiteten och industrin. 
Gemensamma europeiska projekt för ökad 
rörlighet 
Projekt för ökad rörlighet på alla områden, inbegripet projekt som bfrör 
flera discipliner som t.ex. flera institutioner vid ett universitet, vilket 
leder till införandet av ett kreditöverförifigssysteni. 
Ämnesområden som täcks av samtliga projekt: 
Tillämpad vetenskap 
Utbildning 
Naturvetenskap 
Företagsekonomi 
Samhällsvetenskap F: Humaniora 
C: JEP + områden 
H: Övrigt 
I: Språk 
— 3S-
Bilaga 2 - Faktablad: Phare-länder 
Faktablad Tjeckien 3 
1. BUDGET: 
Sammanlagd Tempusbudget (MECU) 
Nationellt grundprogram 
Regionala fonder 
Andra Plumvkällor 
2. PROJEKT: 
Antal stödda JEP 
varav nya 
Rörlighetsfiöden inom JEP 
Personal från Tjeckien 
Personal till Tjeckien 
Studenter från Tjeckien 
Studenter till Tjeckien 
Antal institutioner som deltar i JEP 
Antal stödda JEN 
Antal stödda kompletterande åtgärder 
Antal beviljade individuella rörlighetsstöd 
från Tjeckien 
till Tjeckien I «'IIIIMIS 1 
1993 
10.94 
8 
2.94 
81 
1,861 
691 
428 
612 
130 Tenipus II 
240 
151 
89 1994 
5.5 
5.5 1995 
8.0 
8 
41 
15 
1.624 
553 
522 
404 
145 
10 
8 
83 
54 
29 33 
14 
1*184 
510 
381 
199 
94 
57 
13 
4 
59 
59 Sammanlagt 
24.44 
21.5 
2.94 
110 
4,669 
1,754 
1,331 
1,215 
369 
23 
15 
382 
264 
118 
Prioriteringar för Tjeckien 
1. Utveckling av en europeisk dimension inom 
tillhandahållandet av högre utbildning som 
inriktar sig på praktiska krav vid genomförandet 
av Europa-avtalet inom:: 
• juridik; 
• tillämpad samhällsvetenskap; 
• industriell kvalitetskontroll. 
2. Ökad överensstämmelse med EG-universitet inom: 
• läroplaner och examina; 
• kreditsystem och kreditöverföringar; 
• utvärdering och legitimering. 
genom rörlighetsprojekt för studenter inom 
följande ämnesområden: 
• tillämpad nationalekonomi och 
företagsekonomi ; 
• ingenjörsteknik. 
3. Främjande av samarbete mellan universitet och 
den privata sektorn inom området utveckling av 
mänskliga resurser, i synnerhet inom följande 
ämnen: 
• Hälsovårdsförvaltning 
• Lantbruksekonomi. Ämnesområden som täcks av samtliga projekt: 
A: Företagsekonomi 
B: Samhällsvetenskap 
C: Humaniora 
D: Utbildning 
E: JEP+områden 
F: Övrigt 
För 1990-1992 Faktablad Tjeckien. 
34 — 
Bilaga 2 - Faktablad: Phare-länder 
Faktablad Slovakien1 
IViiiitiis II 
1993 
1. BUDGET: 
Sammanlagd Tempusbudget (MECU) 
Nationellt grundprogram 
Regionala fonder 
Andra Phare-källor 
2. PROJEKT: 
Antal stödda JEP 
varav nya 
Rörlighetsflöden inom JEP 
Personal från Slovakien 
Personal till Slovakien 
Studenter från Slovakien 
Studenter till Slovakien 
Antal institutioner som deltar i JEP 
Antal stödda JEN 
Antal stödda kompletterande åtgärder 
Antal beviljade individuella rörlighetsstöd 
från Slovakien 
till Slovakien 
Prioriteringar för Slovakien 
Utveckling av integrerade och interdisciplinära studier 
med tonvikt på överensstämmelse med EG-universitet. 
Regional och strukturell diversifiering av tillhandahållandet 
av högre utbildning (innefattande öppen undervisning och 
fjärrundervisning) för att bredda möjligheterna både 
geografiskt och i termer av nya målgrupper. 
Utveckling av kursinnehållet för att anpassa det till de 
ändrade behoven på arbetsmarknaden. 
Utveckling av kursinnehållet för att anpassa det till de 
ändrade behoven på arbetsmarknaden. 
Utvecklingen av en europeisk dimension som riktar sig till 
de praktiska krav som hänger samman med genomförandet 
av Europa-avtalet. 
Ämnesområden 
1. Juridik (miljörätt, skatterätt, lagstiftning rörande nya 
ägandemönster i en marknadsekonomi). 
2. Kvalitetskontroll inom ingenjörsvetenskap. 
3. Informations- och telekommunikationsteknik. 
4. Miljöförvaltning och skydd för biologisk mångfald. 
5. Förebyggande och diagnostisk samhällshälsovård. 
6. Redovisning. 
7. Modern språkundervisning med tonvikt på 
• språkdiversifiering 
• tillämpad lingvistik 
• språk för särskilda ändamål. 6.18 
5 
1.18 
46 
924 
365 
226 
292 
41 
136 
95 
41 1994 
5 
5 1995 Sammanlagt 
33 
15 
1,001 
320 
236 
391 
2 
4 
73 
64 31 
14 
939 
401 
277 
212 
49 
45 
8 
4 
70 
70 16.18 
15 
1.18 
75 
2,864 
1,086 
739 
895 
144 
10 
10 
279 
229 
50 
. Reformering av läroplanet! i lärarundervisningen för 
låg- och mellanstadielärare. 
Ämnesområden som täcks av samtliga projekt 
A: Tillämpad vetenskap 
B: Naturvetenskap 
C: Företagsekonomi 
D: Samhällsvetenskap F: Humaniora 
G: Utbildning 
H: Språk 
För 1990-1992 Faktablad Tjeckien. 
— 35-
Bilaga 2 - Faktablad: Phare-länder 
Faktablad Rumänien 
1. BUDGET: 
Sammanlagd Tempusbudget (ME€U) 
Nationellt grundprogram 
Regionala fonder 
Andra Phare-källor 
2. PROJEKT: 
Antal stödda JEP 
varav nya 
Rörlighetsflöden inom JEP 
Personal från Rumänien 
Personal till Rumänien 
Studenter från Rumänien 
Studenter till Rumänien 
Antal institutioner som deltar i JEP 
Antal stödda JEN 
Antal stödda kompletterande åtgärder 
Antal beviljade individuella röriighetsstöd 
från Rumänien 
till Rumänien I «'IIIIMIS I 
1991-1993 
41.75 
41 
0.75 
94 
0,088 
2,444 
1,437 
1,975 
232 IViiipus II 
32 
692 
580 
112 1994 
12 1995 
18 
18 
51 
24 
2,112 
834 
661 
528 
39 
0 
9 
192 
162 
30 59 
36 
2,470 
888 
824 
638 
120 
190 
13 
18 
160 
160 Sammanlagt 
71.75 
71 
0.75 
154 
10,670 
4,166 
2,922 
3,141 
441 
13 
59 
1,044 
902 
142 
Prioriteringar för Rumänien: 
1. Utveckling av kortare högre universitetsutbildning 
(colegii) med anknytning till det offentliga och inom 
områden som leder till ekonomisk tillväxt och 
arbetstillfällen (medicin och socialvård, bank och 
finans, turism, massmedia, översättning och tolkning). 
2. Omstrukturering av universitetsförvaltningen 
(administration, finans, organisation av multidisciplinära 
forskningscentrum, universitetsinfrastruktur mm.). 
3. Hälsovårdsförvaltning med syfte att förbättra 
administrationen och förvaltningen av privata och 
allmänna sjukhus och andra leverantörer av hälsovård 
och farmakologi. 
4. Utveckling av kurser med anknytning till 
kärnkraftssäkerhet och strålskydd. 
5. Utveckling av högre utbildning inom offentlig 
administration och statskunskap. 
6. Utveckling av kurser inom förvaltning av 
naturresurser, särskilt med beaktande av de 
ekonomiska aspekterna. 
7. Utveckling av kurser på magisternivå inom 
naturvetenskap (matematik, fysik, kemi, biologi, 
geologi) och humaniora (juridik, pedagogik, psykologi). 
8. Utveckling av projekt som syftar till skapande av 
nätverk för rörlighet för studenter. 
9. Ett särskilt förenat europeiskt projekt om undervisning 
i grundläggande nationalekonomi inrättades på 
begäran av den rumänska regeringen. Prioriteringarna för 1995/96, vilka samtliga täcktes av 
godkända projekt, speglar de strukturreformer som pågår 
inom den högre undervisningen liksom den snabba 
förändring som pågår i landet i sin helhet. 
Ämnesområden som täcks av samtliga projekt 
G H 
20% 7% 
A: Tillämpad vetenskap 
B: Naturvetenskaper 
C: Utbildning 
D: Samhällsvetenskap 
E: Humaniora 
F: JEP+områden 
C: Företagsekonomi 
H: Övrigt 
I: Språk 
_3É — 
fciiaga 2 - Faktablad: Phare-länder 
luklublud Slovenian 
1. BUDGET: 
Sammanlagd Tempusbudget (MECU) 
Nationellt grundprogram 
Regionala fonder 
Andra Phare4;ällor 
2. PROJEKT 
Antal stödda JEP 
varav nya 
Rörlighetsflöden inom JEP 
Personal från Slovenien 
Personal till Slovenien 
Studenter från Slovenien 
Studenter till Slovenien 
Antal institutioner som deltar i JEP 
Antal stödda JEN 
Antal stödda kompletterande åtgärder 
Antal beviljade individuella rörlighetsstöd 
från Slovenien 
till Slovenien TVnipiis I 
1992-1993 
6.57 
4.8 
0.77 
1 
44 
1,108 
481 
268 
304 
55 'IVniiHis ir 
217 
187 
30 1994 
2.5 
2.5 
24 
5 
622 
232 
203 
149 
38 
1 
5 
81 
72 
9 1995 
2.6 
2.6 
12 
7 
335 
123 
146 
50 
16 
14 
5 
2 
61 
61 Sammanlagt 
11.67 
9.9 
0.77 
56 
2,065 
836 
617 
503 
109 
6 
12 
359 
320 
39 
Prioriteringar för Slovenien 
Skapandet av kort högre utbildning som kan inrättas 
antingen som en del av universitetsstruktur eller 
oberoende av den. 
Universitetsexamina skall beakta de övergripande 
målsättningarna i Phare-programmet, liksom de 
prioriteringar som inte var uppfyllda till följd av 
budgetbegränsningarna under 1994. 
Utveckling av universitetens kapacitet att tillhandahålla 
fortbildning för mellanstadielärare med särskild tonvikt på 
lärare i främmande språk. 
Inrättande av skolor för kortare utbildning och utveckling 
av läroplaner på ingenjörsvetenskaps- och teknikområdet. 
Ämnesområden 
med • Ekonomi och arbete innefattande ämnen 
anknytning till sysselsättning och socialt skydd. 
• Finansförvaltning, särskilt redovisning (behov i den 
privata sektorn och inom offendig förvaltning). 
• Hälsovårdsförvaltning 
Skapandet av kortare högre utbildning har angivits som 
högsta prioritering av utbildningsministeriet, som ett 
resultat av den nya lagen om högre utbildning (som gäller 
sedan december 1993). Utveckling av färdigheter i finansförvaltning prioriterades på nivån utbildning och 
institutionell omstrukturering. 
Ämnesområden som täcks av samtliga projekt 
A: Tillämpad vetenskap 
B: Naturvetenskap 
C: Företagsekonomi 
D: Samhällsvetenskap F: Humaniora 
Utbildning 
Övrigt 
Språk 
Detaljerna har uteslutits om IMG-projekt som genomfördes medan Slovenien fortfarande var en del av Jugoslavien, dvs. före 
självständigheten 1992. 24 av de angivna JET var ursprungligen jugoslaviska projekt men blev samma år förnyade som siovenska 
projekt. 
— 3r — 
Bilaga 2 - Faktablad: Phare-länder 
Faktablad Tjeckoslovakien 4 
1. BUDGET: 
Sammanlagd Tempusbudget (MECU) 
Nationellt grundprogram 
Regionala fonder 
Andra Phare-källor 
2. PROJEKT 
Antal stödda JEP 
vaiav nya 
Rörlighetsflöden ittôniJJEP 
Personal från Tjeckoslovakien 
Personal till Tjeckoslovakien 
Studenter från Tjeckoslovakien 
Studenter till Tjeckoslovakien 
Antal stödda JEN 
Antal stödda kompletterande åtgärder 
Antal beviljade individuella rörlighetsstöd 
från Tjeckoslovakien 
till Tjeckoslovakien 1990-1992 
34.96 
27.70 
7.26 
145 
"5,052 
1,969 
1,184 
1,634 
265 
53 
1,008 
785 
223 
Omfattar endast perioden 1990-92, innan Tjeckien och Slovakien blev självständiga. 
3& 
Bilaga 3 - Faktablad: Tacis-länder 
Faktablad Arménien 
1. BUDGET: 
Sammanlagd Tempusbudget (MECU) 
Nationellt anslag 
2. PROJEKT 
Antal stödda för-JEP 
Antal institutioner från Arménien som deltar i JEP 1995 
0.247 
0 Sammanlagt 
0,247 
5 
3 
Ämnesområden som täcks av samtliga projekt 
A: Företagsekonomi 
B: Humaniora 
C: Moderna språk 
D: Samhällsvetenskap 
E: Universitetsförvaltning E 
20% 
20% 
Faktablad Azerbadijan 
1. BUDGET: 
Sammanlagd Tempusbudget (MECU) 
Nationellt anslag 
2. PROJEKT 
Antal stödda för-JEP 
Antal institutioner från Azerbadijan som deltar i JEP 1995 
0.143 
0 Sammanlagt 
0.143 
4 
3 
Ämnesområden som täcks av samtliga projekt 
A: Företagsekonomi 
B: Humaniora 
C: Tillämpad vetenskap och teknik 
D: Samhällsvetenskap D 
25% 
B 
25% 
— 39 
Ililiijuii 'I I'lllilnlilail! Tn«'U lilmlci-
Faktablad Georgien 
1. MIDGET: 
Sammanlagd Tempusbudget (MECU) 
Nationellt anslag 
2. PBOJEKT 
Antal stödda för-JEP 
Antal institutioner frän Georgien som deltar i JEP 1995 
0.242 
0 
Ämnesområden som täcks av samtliga projekt 
A: Ingenjörsvetenskap 
B: Lärarutbildning 
C: Medicin 
D: Nationalekonomi 
E: Universitetsförvaltning Siiiuitinitliegt 
0.242 
5 
3 
E 
22% 
Faktablad Kazachstan 
1. BUDGET: 
Sammanlagd Tempusbudget (MECU) 
Nationellt anslag 
2. PROJEKT: 
Antal stödda för-JEP 
Antal stödda JEP 
varav nya 
Antal institutioner frän Kazachstan som deltar i JEP 1994 
0.370 1995 
1.999 
2 
6 
3 
3 Sammanlagt 
2.369 
15 
•r3 
11 
Ämnesområden som täcks av samtliga projekt 
A: Nationalekonomi 
B: Tillämpad vetenskap 
C: Lärarutbildning 
D: Företagsekonomi 
E: Moderna språk 
F: Universitetsförvaltning 
40 — 
Bilaga 3 - Faktablad: Tacis-länder 
Faktablad Kirgisistan 
1. BUDGET: 
Sammanlagd Tempusbudget (MECU) 
Nationellt anslag 
2. PROJEKT: 
Antal stödda för-JEP 
Antal stödda JEP 
varav nya 
Antal institutioner från Kirgisistan som deltar i JEP 1994 
0.09 1995 
0.754 
0.5 
2 •;••, 
1 
1 Sammanlagt 
0.844 
Ämnesområden som täcks av samtliga projekt 
A: Tillämpad vetenskap 
B: Nationalekonomi 
C: Universitetsförvaltning 
Faktablad Moldavien 
1. BUDGET: 
Sammanlagd Tempusbudget (MECU) 
Nationellt anslag 
2. PROJEKT: 
Antal stödda för-JEP 
Antal stödda JEP 
varav nya 
Antal institutioner från Moldavien som deltar i JEP 1994 
0.23 1995 
1.128 
1 
-: 4--V 
-f.2 ;'•'•••:'• 
2 Sammanlagt 
1.358 
Ämnesområden som täcks av samtliga projekt 
A: Nationalekonomi 
B: Samhällsvetenskap 
C: Moderna språk 
D: Universitetsförvaltning 
41 
Hilii^it .( i' iililiil»liHi: I ii< in SHIM 
Faktablad Mongoliet 
1. BUDGET: 
Sammanlagd Tempusbudget (MECU) 
Nationellt anslag 
2. PROJEKT: 
Antal stödda för JEP 
Antal institutioner från Mongoliet som deltar i JEP 1995 
0.221 
0 Sammanlagt 
0.221 
5 
4 
Ämnesområden som täcks av samtliga projekt 
A: Tillämpad vetenskap 
B: Humaniora 
C: Universitetsförvaltning 
D: Samhällsvetenskap 
E: Lärarutbildning E 
20% 
Faktablad Ryssland 
1. BUDGET: 
Sammanlagd Tempusbudget (MECU) 
Nationellt anslag 
2. PROJEKT: 
Antal stödda för-JEP 
Antal stödda JEP 
varav nya 
Antal institutioner från Ryssland som deltar i JEP 1993 
2.54 1994 
15.37 
18 
18 1995 
11.552 
9 
37 
34 
16 Sammanlagt 
29.462 
132 
34 
81 
Ämnesområden som täcks av samtliga projekt 
Nationalekonomi 
Humaniora 
Samhällsvetenskap 
Moderna språk 
Universitetsförvaltning D 
22<3 
42 
Bilaga 3 - Faktablad: Turis-länder 
Faktablad Ukraina 
1. BUDGET: 
Sammanlagd Tempusbudget (MECU) 
Nationellt anslag 
2. PROJEKT: 
Antal stödda för-JEP 
Antal stödda JEP 
varav nya 
Antal institutioner från Ukraina som deltar i JEP 1993 
0.5 1994 
3.32 1995 
3.83 
3 
10 
9 Sammanlagt 
7.65 
32 
9 
21 
Ämnesområden som täcks av samtliga projekt 
A: Universitetsförvaltning 
B: Nationalekonomi 
C: Humaniora 
D: Samhällsvetenskap 
E: Moderna språk 
Faktablad Uzbekistan 
1. BUDGET: 
Sammanlagd Tempusbudget (MECU) 
Nationellt anslag 
2. PROJEKT: 
Antal stödda för-JEP 
Antal stödda JEP 
varav nya 
Antal institutioner från Uzbekistan som deltar i JEP 1994 
0.25 1995 
1.185 
1 
4 
2 
2 Sammanlagt 
1.435 
10 
2 
Ämnesområden som täcks av samtliga projekt 
j ! 
I A: Nationalekonomi ; 
! B: Humaniora j 
J C: Tillämpad vetenskap j 
! 1): Samhällsvetenskap { 
I 1£: Moderna språk i 
i F: Universitetsförvaltning j 
— 43 
Bilaga 3 - Faktablad: Tacis-länder 
Faktablad Vitryssland 
1. BUDGET: 
Sammanlagd Tempusbudget (MECU) 
Nationellt anslag 
2. PROJEKT 
Antal stödda för-JEP 
Antal stödda JEP 
varav nya 
Antal iastitutiouer från Vitryssland som deltar i JEP 1993 
0.380 1991 
2.1 1995 
1.497 
1.5 
5 
6 
2 Siiiimiaulugl 
3.977 
18 
6 
13 
Ämnesområden som täcks av samtliga projekt 
A: Samhällsvetenskap 
B: Nationalekonomi 
C: Humaniora 
D: Moderna språk 
E: Universitetsförvaltning 
44 
ISSN 1024-4506 
KOM(96) 531 slutlig 
DOKUMENT 
SV 16 11 
Katalognummer : CB-CO-96-537-SV-C 
ISBN 92-78-10615-1 
Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg 
-(\5-