[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel den 9.10.2007

KOM(2007) 603 slutlig

2005/0214 (COD)

Ändrat förslag till

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS DIREKTIV

om bättre möjligheter att överföra minimikrav för ökad rörlighet för arbetstagare genom förbättrade villkor för intjänande och bevarande av kompletterande pensionsrättigheter

(framlagt av kommissionen enligt artikel 250.2 i EG-fördraget)

MOTIVERING

Kommissionen lägger härmed fram ett ändrat förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om bättre möjligheter att överföra kompletterande pensionsrättigheter. Det ändrade förslaget innehåller de ändringsförslag som lades fram av Europaparlamentet vid första behandlingen och som kan godtas av kommissionen samt tekniska förbättringar som grundar sig på diskussioner med experter i rådets arbetsgrupper. Kommissionen beaktar också fullt ut Europarådets begäran om ett ändrat förslag som bygger på ökad rörlighet för arbetstagarna genom förbättrade villkor för intjänande och bevarande av kompletterande pensionsrättigheter. |

BAKGRUND |

Den 20 oktober 2005 antog kommissionen ett förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om bättre möjligheter att överföra kompletterande pensionsrättigheter. Förslaget överlämnades till Europaparlamentet och rådet den 21 oktober 2005. Europeiska ekonomiska och sociala kommittén avgav sitt yttrande den 20 april 2007 och föreslog ändringar av kommissionens förslag. Europaparlamentet antog en lagstiftningsresolution vid första behandlingen den 20 juni 2007. |

SYFTET MED KOMMISSIONENS FÖRSLAG |

De sociala trygghetssystemen i de olika medlemsstaterna måste anpassas med hänsyn till problemet med befolkningens åldrande. De reformer som genomförts eller som planeras i de flesta medlemsstater syftar till att åstadkomma en utbyggnad av de kompletterande pensionssystemen, vilket aktivt understöds av många medlemsstater. Det är därför en angelägen uppgift att se till att reglerna för dessa systems funktion inte hindrar arbetstagarnas rörlighet inom eller mellan medlemsstaterna, eftersom detta skulle försämra flyttande arbetstagares möjligheter att tjäna in tillräckliga pensionsrättigheter under sitt yrkesliv. Om detta inte görs kommer flexibiliteten och effektiviteten på arbetsmarknaden att minska. Det finns många faktorer som påverkar individens beslut att utnyttja rätten till rörlighet, men risken att kompletterande pensionsrättigheter går förlorade kan verka avskräckande. I detta ändrade förslag behandlas därför direkt frågan om att minska dessa hinder knutna till vissa kompletterande pensionssystem i syfte att underlätta arbetstagarnas rörlighet. De tänkbara hindren för arbetstagarnas rörlighet kan särskilt gälla villkoren för intjänande av individuella pensionsrättigheter och villkoren för hur dessa rättigheter behandlas när personen har bytt arbete. I det ändrade förslaget behandlas också frågan om arbetstagarnas rätt till information om hur rörligheten påverkar intjänandet och bevarandet av kompletterande pensionsrättigheter. |

KOMMISSIONENS YTTRANDE ÖVER EUROPAPARLAMENTETS ÄNDRINGSFÖRSLAG |

Den 20 juni 2007 antog Europaparlamentet 34 ändringar om förslaget till direktiv om bättre möjligheter att överföra kompletterande pensionsrättigheter. Kommissionen anser att de flesta av Europaparlamentets ändringar kan godtas helt, i princip eller delvis, eftersom förslagets syfte och politiska genomförbarhet bibehålls och de dessutom i många fall innebär en förbättring av ursprungstexten. En viktig aspekt av Europaparlamentets ändringsförslag är att direktivets fokus nu ligger på intjänande och bevarande av vilande rättigheter istället för bestämmelser om överföring. Europaparlamentet anser att införande av en obligatorisk möjlighet till överföring skulle innebära en alltför stor belastning för vissa kompletterande pensionssystem och dessutom skapa stora tekniska problem. Efter noggrann granskning av Europaparlamentets beslut och de synpunkter som framförts av experter i rådets arbetsgrupp konstaterar kommissionen att omprioriteringar skett, och godtar att artikel 6 tas bort (bestämmelser om överförbarhet). Kommissionen föreslår därför att direktivets titel ändras, delvis i linje med Europaparlamentets formulering i hänvisningen till förslaget till direktiv i juni 2007. Det ändrade förslaget har nu titeln ”Förslag till direktiv om minimikrav för ökad rörlighet för arbetstagarna genom förbättrade villkor för intjänande och bevarande av kompletterande pensionsrättigheter”. Kommissionen godtar därför helt eller delvis följande av Europaparlamentets ändringar: 3.1 Tillämpningsområde och andra allmänna bestämmelser (artiklarna 1–3) Syfte: Ändringsförslag 1 och 18 gäller direktivets syfte. Ändringsförslag 1 innebär att formuleringen ”rätt att överföra” stryks i skäl 5, vilket är logiskt med tanke på att artikel 6 om överförbarhet utgår. Ändringsförslaget innebär också att uttrycket ”göras mer enhetliga” ersätts med ”minimikrav” i linje med ändringarna av artiklarna 4 och 5. Kommissionen godtar helt detta ändringsförslag. Ändringsförslag 18 innebär att ordet ”arbetstagarna” ersätts med ”personer”’ i artikel 1 och att syftet med direktivet utvidgas. Kommissionen kan inte godta detta ändringsförslag eftersom direktivet handlar om att undanröja hinder inom kompletterande pensionssystem som påverkar arbetstagarnas fria rörlighet eller rörligheten i arbetslivet. Gemenskapen har inte befogenhet att kräva att medlemsstaterna ska sörja för en ”tidig […] uppbyggnad av kompletterande pensionsrättigheter”. Kommissionen har beaktat de tekniska ändringar som diskuterats i rådet och har därför gjort smärre redaktionella ändringar i artikel 1. I ändringsförslag 2 föreslås att ett nytt skäl införs för att framhålla vikten av att säkerställa att de kompletterande pensionssystemens långsiktiga stabilitet inte undergrävs genom detta direktiv och att skyddet för kvarvarande arbetstagare och pensionstagare i systemet beaktas fullt ut. Dessutom betonas den viktiga roll som arbetsmarknadens parter har vid utformningen och tillämpningen av kompletterande pensionssystem. Kommissionen godtar helt detta ändringsförslag (nu 5a). Ändringsförslag 3 innebär att ett nytt skäl (nu 5b) införs för att betona att direktivet inte kräver att de medlemsstater som inte har något kompletterande pensionssystem måste anta lagstiftning om införande av sådana system. Kommissionen godtar detta ändringsförslag i princip och förtydligar texten – delvis på grundval av det tekniska arbete som utförts av experterna i rådets arbetsgrupper – för att framhålla att medlemsstaterna trots att de måste införliva direktivet i nationell lagstiftning fortfarande har ansvaret för att organisera sina egna pensionssystem. Tillämpningsområde. Ändringsförslag 5 är ett nytt skäl (nu 5c) som syftar till att förtydliga direktivets tillämpningsområde och som kommissionen godtar helt. Ändringsförslagen 6, 7, 8 och 19 bör beaktas tillsammans eftersom de alla gäller ändringar av artikel 2 och motsvarande skäl. Genom ändringsförslag 6 införs ett nytt skäl (nu 5d) som förtydligar att direktivet inte bör tillämpas på system som inte längre tar emot nya försäkringstagare. Kommissionen godtar att denna begränsning är en kompromiss och den kan betraktas som en proportionell åtgärd som säkerställer långsiktig stabilitet i vissa kompletterande pensionssystem. Kommissionen godtar därför ändringsförslaget helt och lägger till ett tekniskt förtydligande om ”underavdelningar” i sådana system för att se till att i förekommande fall endast de delar av kompletterande system som inte längre tar emot nya försäkringstagare undantas. Ändringsförslag 7 är ett tekniskt förtydligande och innebär att ett nytt skäl (nu 5e) införs för att visa att direktivet inte påverkar rekonstruktionsåtgärder och likvidationsförfaranden. Ändringsförslaget godtas delvis av kommissionen, som dock har tagit bort hänvisningen till artikel 16.2 i direktiv 2003/41/EG eftersom den inte behövs för förtydligandet. Ändringsförslag 19 avser artikel 2 som helhet och godtas i princip, med förbehåll för tekniska förtydliganden som utarbetats med experterna i rådets arbetsgrupper. Genom ändringsförslag 8 införs ett nytt skäl (nu 5f) som förtydligar att direktivet inte ska tillämpas på system för insolvensgarantier, kompensationssystem eller nationella reservfonder, och kommissionen godtar helt detta ändringsförslag. Definitioner. Ändringsförslag 20 består av tekniska ändringar av termdefinitionerna i artikel 3. Kommissionen godtar helt ändringarna av artikel 3 a och d, liksom införandet av en ny definition 3 da för termen ”förvärvandetid”. Ändringen av artikel 3 b godtas, förutom förslaget att förledet ”tjänste-” stryks eftersom kommissionen anser att detta skulle göra definitionen mindre tydlig. Ändringen av artikel 3 c godtas delvis, med redaktionella ändringar för att tydligare visa att de villkor som en ”aktiv försäkringstagare” kan behöva uppfylla är de intjänandevillkor som avses i artikel 4. Ändringen av artikel 3 d godtas med smärre redaktionella ändringar. Ändringen av artikel 3 f godtas i princip, men med formuleringar som använts av experterna i rådets arbetsgrupper. Ändringen av artikel 3 h, som innebär att termen ”blivande pensionstagare” ersätts med ”avgången pensionstagare”, godtas inte eftersom kommissionen anser att den ursprungliga termen är tekniskt tydligare. Kommissionen godtar dock i princip de återstående tekniska ändringarna av artikel 3 h, men med formuleringar som delvis hämtats från rådets arbete. Ändringarna av artikel 3 i godtas, med undantag för termen ”avgången pensionstagare”. Ändringen av artikel 3 j innebär att ett nytt begrepp införs, nämligen värdet av vilande rättigheter och att termen ”överförbarhet” tas bort. Kommissionen godtar motiveringen till denna nya definition men anser att den engelska termen ”value of dormant rights” är mer rättvisande än ”value of dormant entitlement” och skriver därför så [detta berör dock inte den svenska versionen där både ”entitlement” och ”rights” har översatts med ”rättigheter”]. Artiklarna 3 e och g stryks av kommissionen med tanke på omarbetningen av direktivet i dess helhet som innebär att dessa definitioner inte längre behövs. Ändringsförslag 4 innebär att ett nytt skäl (nu 5g) införs och förtydligar ytterligare definitionen av ”kompletterande pension”. Kommissionen godtar i princip det nya skälet, som bygger på det arbete som utförts av experterna i rådet för att förbättra den tekniska utformningen. Kommissionen förenklar också beskrivningen av villkoren för att individuella pensionsordningar ska betraktas som kompletterande pensionssystem i detta direktiv. Kommissionen är medveten om att det är svårt att få överblick över utbudet av pensionssystem, särskilt när det gäller individuella pensionsordningar. Därför förtydligas i skälet att direktivet bör vara tillämpligt på individuella pensionsordningar som grundar sig på ett anställningsförhållande. Kommissionen har dessutom infört ett nytt skäl 5h för att förtydliga att särskilda mindre utbetalningar som görs i samband med pensioneringen och som finansieras enbart av arbetsgivaren inte ska betraktas som kompletterande pensioner i detta direktiv. 3.2 Villkor för intjänande (artikel 4) Ändringsförslag 22 vidareutvecklar kommissionens ursprungliga förslag om intjänande av pensionsrättigheter. Europaparlamentets föreslagna angreppssätt för att införa minimikrav för intjänande lägger tyngdpunkten på andra aspekter än kommissionens förslag, samtidigt som principen om att minska de hinder för rörlighet som finns inom vissa kompletterande pensionssystem följs. Det viktigaste inslaget i ändringsförslaget är det föreslås att hänvisningen till en minimiålder för förvärv av pensionsrättigheter i artikel 4 b tas bort och ersätts av en ny formulering som innebär att begreppet maximal förvärvandetid knyts till den aktiva försäkringstagarens ålder. I ändringsförslaget föreslås därför en förvärvandetid på högst fem år (om sådan krävs) för aktiva försäkringstagare under 25 år och inga sådana krav på förvärvandetid för personer över 25 år. Kommissionen konstaterar att syftet med detta ändringsförslag är att beakta det faktum att yngre arbetstagare i allmänhet är mer rörliga än äldre och att det kan kännas mindre angeläget för personer under 25 år än för de som är äldre att samla pensionsrättigheter. Kommissionen godtar därför ändringsförslaget så att en förvärvandetid på högst fem år tillåts, om tillämpligt, för personer under 25 år som en kompromisslösning. När det gäller förbudet mot krav på förvärvandetid för personer över 25 år godtar kommissionen – även om den stöder principen att arbetstagarna ska kunna förvärva pensionsrättigheter i ett så tidigt skede som möjligt – argumentet att vissa kompletterande pensionssystem kan drabbas av betydande administrativa och tekniska svårigheter om en kort förvärvandetid inte tillåts. Det gäller särskilt system där den nationella lagstiftningen inte möjliggör en obligatorisk anställningsperiod innan anslutning sker till ett pensionssystem. Kommissionen kan inte godta förslaget att krav på förvärvandetid tas bort helt för personer över 25 år utan föreslår att förvärvandetiden, när sådan finns, begränsas till högst ett år. Det är en proportionell åtgärd som innebär minskade hinder för rörligheten, samtidigt som det inte leder till en orimlig börda för de kompletterande pensionssystemen. Kommissionen har därför omarbetat artikel 4 c utifrån detta och framhåller att en förvärvandetid på högst ett år alltid ska gälla för aktiva försäkringstagare över 25 år, oavsett vid vilken ålder de börjat tjäna in rättigheter. Europaparlamentets omarbetning av artikel 4, där både ålder och högsta förvärvandetid används, gör att det blir oklart om en lägsta förvärvandeålder fortfarande får tillämpas på personer under 25 år. Osäkerheten ökar ytterligare genom kommissionens senare ändring av detta förslag för att tillåta en maximal förvärvandetid på ett år (för personer över 25 år). För tydlighetens skull avvisar kommissionen därför förslaget att stryka artikel 4 b med texten ”Om det krävs en minimiålder för att intjäna pensionsrättigheter skall denna vara högst 21 år”, och inför istället smärre redaktionella ändringar. Kommissionen inför också tekniska ändringar i den ursprungliga artikel 4 c och flyttar denna text till artikel 4 a för att göra artikel 4 mer strukturerad och konsekvens. Ändringsförslag 43 är en omarbetning och utvidgning av den ursprungliga artikel 4 a (nu artikel 4 d) och innebär ett ytterligare förtydligande av hur avgifter som betalats in innan förvärvandetiden fullgjorts ska hanteras. Kommissionen godtar helt dessa ändringsförslag, med vissa smärre redaktionella ändringar. Kommissionen godtar i princip det motsvarande nya skäl som införs genom ändringsförslag 11. Det införs som skäl 6a efter omarbetning på grundval av de synpunkter som experterna i rådets arbetsgrupper fört fram i syfte att förtydliga hur icke förvärvade rättigheter och avgående arbetstagare ska behandlas. Ändringsförslag 24 beskriver den roll som arbetsmarknadens parter kan spela genom kollektivavtal i samband med bestämmelserna i artikel 4 a–d . Kommissionen godtar i princip dessa förslag som införs som en ny artikel 4 e med redaktionella ändringar som diskuterats i rådet och som ger ökad rättslig klarhet. Ändringsförslag 9 avser ett allmänt skäl för hela artikel 4 som delvis ersätter det ursprungliga skäl 6 som tagits bort genom ändringsförslag 10. Där anges att eftersom kompletterande pensioner blir allt viktigare för pensionstagarnas inkomster bör villkoren för intjänande, bevarande och överförande av pensionsrättigheter förbättras. Kommissionen godtar ändringsförslaget helt som skäl 5i och inför även en formulering om att minska hindren för arbetstagarnas fria rörlighet och rörlighet i arbetslivet för att säkerställa överensstämmelse med direktivets mål. Som ett ytterligare tekniskt förtydligande inför kommissionen ett nytt skäl 5j för att undvika problem med termen ”kraven för förvärv”, som i vissa medlemsstater kan tolkas som att det gäller inköp av en livränta. 3.3 Bevarande av vilande rättigheter och överförbarhet (artiklarna 5 och 6) Bevarande av vilande rättigheter. Genom ändringsförslag 12 införs ett nytt skäl 6b som betonar avgående arbetstagare rätt att behålla sina förvärvade pensionsrättigheter som vilande rättigheter i det system där rättigheterna har förvärvats. Kommissionen godtar i princip detta ändringsförslag med viss omarbetning på grundval av rådets arbete, särskilt för vissa situationer där mycket rörliga arbetstagare kan få sina rättigheter överförda till ett annat kompletterande pensionssystem som uppfyller kraven i artikel 5.1 och i synnerhet när det gäller pensionssystem med fastställda avgifter. Ändringsförslag 13 är en omarbetning av skäl 7 i linje med den allmänna principen om förtydligande av hur vilande rättigheter kan beräknas och bevaras, samtidigt som systemets särdrag och andra försäkringstagares än avgående arbetstagares rättigheter beaktas. Kommissionen godtar ändringsförslaget i princip, och dess omarbetning grundar sig på det tekniska arbete som utförts av experterna i rådets arbetsgrupper. I texten hänvisas nu till ”nationell lagstiftning och praxis” för beräkningen av pensionsrättigheternas värde istället för ”försäkringsmatematiska standarder” för att undvika sammanblandning med de bestämmelser som rör verksamhet över gränserna i direktiv 2003/41/EG[1]. På grundval av det arbete som utförts av experterna i rådets arbetsgrupper införs också en hänvisning till motiverade administrativa kostnader som kan övervägas vid justering av vilande rättigheter. Kommissionen anser att detta är ett proportionellt och nödvändigt tillägg. Ändringsförslag 14 förtydligar skäl 8 i fråga om utbetalning av mindre belopp som avser avgående arbetstagares förvärvade pensionsrättigheter. Kommissionen godtar detta ändringsförslag i princip och förtydligar begreppet beräkning av kapitalbelopp. Ändringsförslag 25 avser en ändring av artikel 5 genom införande av en ny artikel 5.1 som ger avgående arbetstagare rätt att behålla sina vilande rättigheter i det system där rättigheterna har förvärvats, om kraven i artikel 5.2 och 5.3 uppfylls. Kommissionen godtar detta ändringsförslag i princip med vissa redaktionella ändringar som delvis avspeglar tekniska diskussioner i rådet. För att göra avsikten tydlig införs också formuleringar som klargör att värdet på nya vilande pensionsrättigheter i tillämpliga fall ska beräknas vid den tidpunkt då arbetstagaren lämnar pensionssystemet. Detta värde fungerar som referensvärde för den framtida behandlingen av vilande rättigheter enligt artikel 5.1. Ändringsförslag 25 gör också artikel 5.1 betydligt mer utförlig, och är i synnerhet mer uttrycklig när det gäller de fall där ”rättvis justering” (”rättvis behandling” i ändringsförslaget) bör betraktas som rättvis. Här ingår delvis text som hämtats från det ursprungliga skäl 7. Ändringsförslaget innebär också att vilande rättigheter skyddas vid arbetsgivarens insolvens. Kommissionen kan inte godta att insolvensskydd införs i detta direktiv eftersom det redan regleras i gemenskapslagstiftningen genom artikel 8 i rådets direktiv 80/987/EEG[2]. De övriga ändringsförslagen godtas i princip, men med de tekniska formuleringar som använts av rådets arbetsgrupper. Kommissionen godtar principen att artikel 5.1 görs mer utförlig, men anser att den föreslagna ändringen är strukturerad på ett sådant sätt att målet att ge en mer uttrycklig definition av ”rättvis behandling” inte uppnås helt. Det ändrade förslaget innebär därför en omarbetning och ett förtydligande av artikel 5.1 genom att två vanliga och specifika metoder för behandling av vilande rättigheter (att de likställs med aktiva försäkringstagares rättigheter respektive följer utvecklingen av de pensionsförmåner som idag utbetalas) samtidigt som begreppet rättvis behanding införs i början av artikeln. Andra metoder som kan anses ge en rättvis behandling anges sedan i enlighet med ändringsförslag 25. För att ytterligare förtydliga dessa ändringar inför kommissionen ett nytt skäl 7a, där det framhålls att direktivet inte innebär någon skyldighet att införa förmånligare villkor för vilande rättigheter än de rättigheter som gäller för aktiva försäkringstagare. På inrådan av experterna i rådets arbetsgrupp inför kommissionen också ett extra förtydligande av artikel 5.1 c som ger medlemsstaterna möjlighet att fastställa ett tak när de vilande rättigheterna justeras i linje med pris- eller löneinflationen. Kommissionen anser att detta är en rimlig kompromiss för att skydda de kompletterande pensionssystemens långsiktiga stabilitet. På grund av dessa ändringar är tillämpningsbestämmelsen i artikel 9.5 överflödig och den stryks därför. Ändringsförslag 25 innebär också redaktionella ändringar av artikel 5.2 när det gäller hur pensionssystemen kan fullgöra sina skyldigheter genom utbetalning av ett kapitalbelopp när de upplupna rättigheterna är lägre än ett visst tröskelvärde som fastställs i nationell lagstiftning. Kommissionen godtar dessa ändringsförslag helt, med smärre redaktionella ändringar. Kommissionen godtar också i princip införandet av artikel 5.3 som uttryckligt beskriver den roll som arbetsmarknadens parter kan spela genom kollektivavtal i samband med bestämmelserna i artikel 5. Överförbarhet. Ändringsförslagen 15, 16 och 17 avspeglar de ändringar som gjorts av artikel 5 och det faktum att artikel 6 stryks, samtidigt som det betonas att direktivet inte syftar till att försämra möjligheterna att överföra pensionsrättigheter. I skälen rekommenderas att medlemsstaterna ska sträva efter att förbättra villkoren för överförbarhet där så är möjligt. Kommissionen godtar ändringsförslagen 15 och 17, som innebär att skälen 9 och 10 stryks. Kommissionen godtar även ändringsförslag 16 (nu det nya skäl 9a) med vissa redaktionella ändringar, och framhåller att överförbarhet särskilt bör främjas inom nya kompletterande pensionssystem. Ändringsförslag 26 innebär att artikel 6 om pensionsrättigheternas överförbarhet stryks. Kommissionen godtar helt detta ändringsförslag men beklagar att bestämmelserna om hur pensionsrättigheter ska överföras inte ingår i det ändrade förslaget. Kommissionen konstaterar att artikel 6 vid denna tidpunkt behöver tas bort, dels på grund av de tekniska svårigheterna i samband med beslut om allmänna bestämmelser för överförbarhet, dels eftersom man är oroad över effekterna på den långsiktiga stabiliteten hos de kompletterande pensionssystemen. 3.4 Information och bevarande av skyddsnivån (artiklarna 6 och 7) Information. Ändringsförslag 27 avser tillhandahållande av information till arbetstagare, aktiva försäkringstagare och avgående arbetstagare enligt artikel 7.1 (nu artikel 6.1). Ändringsförslaget innebär att aktiva försäkringstagare ska ha rätt att begära information om vad som händer med deras kompletterande pensionsrättigheter om anställningsförhållandet upphör. Kommissionen godtar helt detta ändringsförslag. Ändringarna i artikel 7.2 och 7.3 (nu artikel 6.2 och 6.3) godtas helt eller i princip, och vissa tekniska formuleringar som bygger på rådets arbete har använts. Kommissionen godtar inte förslaget att stryka artikel 7.4, som beskriver hur information ska tillhandahållas, och istället placera texten i artikel 7.2, eftersom kommissionen anser att den ursprungliga strukturen är tydligare. Texten i artikel 7.4 (nu artikel 6.4) bygger dock på tekniska diskussioner med experterna i rådet. Som en följd av dessa ändringsförslag inför kommissionen ny text med en administrativ skyddsklausul i skäl 11 för att förtydliga att det inte föreligger någon skyldighet att tillhandahålla information mer än en gång om året. Bevarande av skyddsnivån. Ändringsförslag 28 förtydligar artikeln om bevarande av skyddsnivån genom att ”rätten att överföra pensionsrättigheter” ersätts med ”intjänande och bevarande av pensionsrättigheter”, vilket avspeglar det faktum att bestämmelserna om överförbarhet har strukits från direktivet. Ändringsförslaget godtas helt förutom hänvisningen till avgående arbetstagare i sista raden i artikeln eftersom denna inte anses nödvändig. Kommissionen har dessutom klargjort konsekvenserna av artikeln i syfte att visa att bevarande av skyddsnivån påverkar avgående arbetstagare, medan intjänande av rättigheter berör arbetstagare generellt. 3.5 Genomförande och rapporter (artiklarna 8 och 9) Genomförande. Ändringsförslagen 29 och 42 innebär att medlemsstaterna vid genomförandet av direktivet kan beviljas en ytterligare tidsfrist på 60 månader för genomförandet av artiklarna 4 och 5. Kommissionen godtar detta förslag och de smärre redaktionella ändringarna såsom proportionella för att väga behovet att minska hindren för arbetstagarnas fria rörlighet och rörlighet i arbetslivet mot behovet att skapa långsiktig stabilitet i de kompletterande pensionssystemen. Kommissionen har också ändrat datum för genomförandet för att beakta den aktuella situationen. Ändringsförslag 30 innebär att artikel 9.3 stryks, eftersom kommissionen har konstaterat att den är överflödig då bestämmelserna om överförbarhet har tagits bort. Rapportering. Ändringsförslag 31 innebär att ett inslag i de rapporter som ska läggas fram vart femte år enligt artikel 10 (nu artikel 9) ska vara att bedöma ”arbetsgivarens beredskap” att erbjuda kompletterande pensioner efter genomförandet av detta direktiv. Kommissionen godtar i princip detta ändringsförslag, men föreslår att detta inslag i rapporten behandlas i ett nytt skäl 15a. Kommissionen gör också tekniska ändringar i språket och använder uttrycket ”tillhandahållande av kompletterande pension” istället för ”beredskap”. Kommissionen anser att det är svårt att kvantifiera begreppet beredskap. Ändringsförslag 32 innebär att ett nytt stycke införs i artikel 10 (nu artikel 9) enligt vilket den första rapporten ska innehålla en bedömning av hur arbetsgivarens ansvar för kompletterande pensionsrättigheter påverkas när pensionsrättigheter överförs. Kommissionen godtar i princip detta nya inslag och inför det för tydlighetens skull även i skäl 15a. Ändringsförslagen 52 och 33 innebär att artikel 10.2 ersätts med ett nytt stycke (artikel 10.2 a). Det nya stycket innebär att kommissionen särskilt ska se över villkoren för överförande av pensionsrättigheter inom fem år efter antagandet av direktivet. På grundval av den rapporten ska kommissionen vid behov lägga fram förslag för att ytterligare minska hindren för rörlighet. Kommissionen godtar båda dessa ändringsförslag och har för tydlighetens skull ändrat artikel 10.2 (nu artikel 9.2) i enlighet med detta. Kommissionen har också lagt till ny text för att förtydliga att eventuella förslag om ändring av direktivet endast kommer att läggas fram om situationen kräver att ny lagstiftning införs. |

SLUTSATS |

Med beaktande av artikel 250.2 i EG-fördraget ändrar kommissionen sitt förslag enligt följande. |

2005/0214 (COD)

Ändrat f F örslag till

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS DIREKTIV

om bättre möjligheter att överföra minimikrav för ökad rörlighet för arbetstagare genom förbättrade villkor för intjänande och bevarande av kompletterande pensionsrättigheter

(Text av betydelse för EES)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artiklarna 42 och 94,

med beaktande av kommissionens förslag[3],

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande[4],

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget[5], och

av följande skäl:

(1) Fri rörlighet för personer är en av de grundläggande friheterna i gemenskapen. I artikel 42 i fördraget föreskrivs att rådet enligt förfarandet i artikel 251 ska besluta om sådana åtgärder inom den sociala trygghetens område som är nödvändiga för att genomföra fri rörlighet för arbetstagare.

(2) Arbetstagarnas sociala trygghet på pensionsområdet garanteras genom lagstadgade socialförsäkringssystem och kompletterande socialförsäkrings pensions system knutna till anställningsavtal, som får allt större betydelse i medlemsstaterna.

(3) Rådet har stor frihet att avgöra vilka åtgärder som är lämpligast för att uppnå målet i artikel 42 i fördraget. Det samordningssystem som föreskrivs enligt rådets förordning (EEG) nr 1408/71 av den 14 juni 1971 om tillämpningen av systemen för social trygghet när anställda, egenföretagare eller deras familjer flyttar inom gemenskapen[6] och enligt rådets förordning (EEG) nr 574/72 av den 21 mars 1972 om tillämpningen av förordning (EEG) nr 1408/71[7], särskilt reglerna för sammanläggning, gäller inte kompletterande pensionssystem, med undantag av de system som omfattas av begreppet ”lagstiftning” enligt definitionen i artikel 1 j första stycket i förordning (EEG) nr 1408/71 eller som enligt denna artikel omfattas av en försäkran från en medlemsstat i detta syfte. De kompletterande pensionssystemen bör därför omfattas av särskilda åtgärder som beaktar dessa systems natur och särskilda karaktär, skillnaderna mellan dessa system både inom och mellan olika medlemsstater och inte minst den roll som arbetsmarknadens parter spelar vid tillämpningen.

(4) Rådets direktiv 98/49/EG av den 29 juni 1998 om skydd av kompletterande pensionsrättigheter för anställda och egenföretagare som flyttar inom gemenskapen[8] är den första särskilda åtgärd som syftar till att förbättra arbetstagarnas rätt till fri rörlighet när det gäller de kompletterande pensionssystemen.

(5) Även artikel 94 i fördraget bör tillämpas, eftersom skillnaderna mellan medlemsstaternas lagstiftningar om de kompletterande pensionssystemen kan vara ett hinder för arbetstagarnas rätt till fri rörlighet och den inre marknadens funktion. För att stärka arbetstagarnas rätt att överföra kompletterande pensions rättigheter när de flyttar inom gemenskapen eller inom en och samma medlemsstat , bör det fastställas vissa minimikrav för fastställande av pensionsrättigheter och bevarande av förvärvade pensionsrättigheter för avgående arbetstagare villkor för intjänande av pensionsrättigheter och bestämmelserna för bevarande av vilande rättigheter och överföring av intjänade rättigheter göras mer enhetliga i kompletterande pensionssystem knutna till ett anställningsförhållande .

(5a) Dessutom bör man beakta de kompletterande pensionssystemens beskaffenhet och särdrag och deras olikheter inom och mellan medlemsstaterna. Införandet av nya system, de befintliga systemens möjlighet att överleva och nuvarande försäkringstagares förväntningar och rättigheter bör ges tillräckligt skydd. I synnerhet bör den roll som arbetsmarknadens parter spelar vid utformandet och genomförandet av kompletterande pensionssystem respekteras i detta direktiv.

(5b) Detta direktiv innebär inte ett ifrågasättande av medlemsstaternas rätt att organisera sina egna pensionssystem. Ansvaret för att organisera sådana system ligger fullt ut kvar hos medlemsstaterna, som därför inte är skyldiga att införa en lagstiftning om inrättande av kompletterande pensionssystem vid införlivandet av direktivet i nationell lagstiftning.

(5c) Detta direktiv bör gälla alla kompletterande pensionssystem som inrättats i enlighet med nationell lagstiftning och praxis och som ger arbetstagarna en kompletterande pension, såsom gruppförsäkringsavtal, bransch- eller sektorsspecifika fördelningssystem, fonderade system eller utfästelser om pension som garanteras av bokförda reserver eller något kollektivt eller annat jämförbart system.

(5d) Detta direktiv bör inte tillämpas på kompletterande pensionssystem eller, i förekommande fall underavdelningar av sådana system, som inte längre tar emot nya försäkringstagare, eftersom införandet av nya regler skulle innebära en orimlig börda för sådana system.

(5e) Detta direktiv syftar varken till att harmonisera eller till att påverka nationell lagstiftning om rekonstruktionsåtgärder och likvidationsförfaranden, oavsett om förfarandena grundas på insolvens eller inte och oavsett om de är frivilliga eller obligatoriska. Det gäller inte heller nationell lagstiftning om rekonstruktionsåtgärder, till exempel sådana som omfattas av direktiv 2001/17/EG. [9]

(5f) Detta direktiv bör inte påverka system för insolvensgarantier eller kompensationssystem som inte är en del av kompletterande pensionssystem knutna till ett anställningsförhållande, och vars syfte är att skydda de anställdas pensionsrättigheter om företaget eller pensionssystemet blir insolvent. Detta direktiv bör inte heller påverka nationella pensionsreservfonder.

(5g) Detta direktiv gäller endast kompletterande pensionssystem som grundar sig på ett anställningsförhållande och som är baserade på uppnådd pensionsålder eller uppfyllande av andra krav enligt systemet eller den nationella lagstiftningen. Detta direktiv är inte tillämpligt på andra individuella pensionsordningar än sådana som grundar sig på ett anställningsförhållande. Detta direktiv är inte heller tillämpligt på invaliditets- och efterlevandeförmåner.

(5h) Ett utbetalat engångsbelopp som inte anses utgöra betydande inkomst, som inte har samband med avgifter som betalats in i syfte att köpa en livränta, som betalas ut direkt eller indirekt vid yrkeslivets slut och som helt och hållet finansieras av arbetsgivaren bör inte betraktas som kompletterande ålderspension i den mening som avses i detta direktiv.

(5i) Eftersom kompletterande ålderspensioner får allt större betydelse i många medlemsstater när det gäller att säkerställa äldre människors levnadsstandard bör villkoren för intjänande, bevarande och överförande av intjänade rättigheter förbättras för att minska hindren för arbetstagarnas fria rörlighet och rörlighet i arbetslivet inom EU.

(5j) Kraven för förvärv bör inte jämställas med andra fastställda villkor för intjänande av rätt till en livränta som föreskrivs i fråga om utbetalningsskedet enligt nationell lagstiftning eller enligt reglerna för vissa kompletterande pensionssystem (särskilt avgiftsbestämda pensionssystem).

(6) För att garantera att villkoren för intjänande av kompletterande pensionsrättigheter inte inskränker arbetstagarnas rätt till fri rörlighet inom Europeiska unionen, bör det fastställas gränser för dessa villkor, så att en arbetstagare som utövar sin rätt till fri rörlighet eller flyttar inom en medlemsstat får en rimlig pension efter sitt aktiva yrkesliv.

(6a) Om anställningen avslutas innan en avgående arbetstagare har några upplupna förvärvade pensionsrättigheter, och om systemet eller arbetsgivaren bär investeringsrisken (särskilt i avgiftsbestämda system), bör systemet alltid återbetala de avgifter som har betalats in av den avgående arbetstagaren. Om anställningen avslutas innan en avgående arbetstagare har några upplupna förvärvade pensionsrättigheter och om den avgående arbetstagaren bär investeringsrisken (särskilt i avgiftsbestämda system), bör systemet återbetala värdet av de investeringar som härrör från dessa avgifter. Värdet kan vara högre eller lägre än de avgifter som har betalats in av den avgående arbetstagaren. Om värdet är negativt, finns det ingenting att återbetala.

(6b) Avgående arbetstagare bör ha rätt att behålla sina förvärvade pensionsrättigheter som vilande pensionsrättigheter i det kompletterande pensionssystem där rättigheterna har intjänats. När det gäller bevarandet av vilande rättigheter får skyddet anses vara likvärdigt om den avgående arbetstagaren, i synnerhet i samband med ett avgiftsbestämt system, ges möjlighet att låta sina förvärvade pensionsrättigheter överföras till ett kompletterande pensionssystem som uppfyller villkoren enligt artikel 5.1.

(7) I överensstämmelse med nationell lagstiftning och praxis bör åtgärder vidtas för Det är också lämpligt att garantera att en rättvis justering av sådana vilande pensions rättigheter eller värdet av sådana vilande rättigheter bevaras så att avgående arbetstagare inte missgynnas. Detta skulle kunna ske genom att vilande rättigheter justeras med hjälp av olika referensmått, t.ex. inflation, lön, aktuella pensionsförmåner eller avkastning på tillgångarna i det kompletterande pensionssystemet. Värdet av rättigheterna vid den tidpunkt då arbetstagaren lämnar systemet bör fastställas i enlighet med nationell lagstiftning och praxis. Om värdet av de vilande rättigheterna justeras, bör hänsyn tas till systemets särskilda art, blivande försäkringstagares intressen, de kvarstående aktiva försäkringstagarnas intressen och pensionerade försäkringstagares intressen. När värdet av vilande rättigheter justeras, kan hänsyn också tas till berättigade administrativa kostnader.

(7a) Detta direktiv medför ingen skyldighet att fastställa förmånligare villkor för vilande rättigheter än för de rättigheter som gäller för aktiva försäkringstagare.

( 8 ) Om en avgående arbetstagares förvärvade pensionsrättigheter eller värdet av de förvärvade pensionsrättigheterna inte överstiger ett tröskelvärde som fastställts av den berörda medlemsstaten och f F ör att förhindra att handläggningen av ett stort antal vilande rättigheter med ringa värde medför höga administrationskostnader kan det inom pensionssystemen ges en , bör det finnas val möjlighet att inte bevara dessa förvärvade intjänade rättigheter inom systemen, utan att antingen överföra värdet av dessa förvärvade pensionsrättigheter låta göra en överföring eller utbetala ett kapitalbelopp en utbetalning av ett belopp som motsvarar de förvärvade intjänade rättigheterna , när dessa inte överstiger ett tröskelvärde som fastställts av den berörda medlemsstaten . Kapitalbeloppets överföringsvärde kommer i tillämpliga fall alltid att fastställas i enlighet med nationell lagstiftning och praxis.

(9) De arbetstagare som byter anställning bör ha möjlighet att välja mellan att antingen behålla sina intjänade pensionsrättigheter i det ursprungliga kompletterande pensionssystemet eller överföra motsvarande belopp till ett annat kompletterande pensionssystem, även till en annan medlemsstat.

(9a) I detta direktiv fastställs inte bestämmelser om överföring av förvärvade pensionsrättigheter, men för att främja rörlighet i arbetslivet bör medlemsstaterna sträva efter att i största möjliga utsträckning förbättra möjligheterna att överföra förvärvade pensionsrättigheter, särskilt i samband med att nya kompletterande pensionssystem införs.

( 10 ) Av skäl som rör de kompletterande pensionssystemens finansiella stabilitet har medlemsstaterna i princip möjlighet att undanta system som inte är fonderade från kravet på att ge arbetstagarna möjlighet att överföra intjänade rättigheter. För att arbetstagare som omfattas av fonderade system ska behandlas på samma sätt som arbetstagare som omfattas av system som inte är fonderade bör medlemsstaterna sträva efter att successivt förbättra möjligheterna att överföra rättigheter som följer av system som inte är fonderade.

(11) Utan att det påverkar tillämpningen av Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/41/EG av den 3 juni 2003 om verksamhet i och tillsyn över tjänstepensionsinstitut[10], bör de aktiva försäkringstagare och arbetstagare som utövar eller avser att utöva sin rätt till fri rörlighet få relevant information av dem som ansvarar för förvaltningen av de kompletterande pensionssystemen , bl.a. om hur rätten till kompletterande pension påverkas om anställningen upphör. Medlemsstaterna kan fastställa att sådan information ska lämnas högst en gång per år.

( 12 ) Eftersom det finns många olika kompletterande pensionssystem system som kompletterar de sociala trygghetssystemen, bör gemenskapen endast ställa upp allmänna mål som ska uppnås, och därför är ett direktiv den riktiga regleringsformen.

( 13 ) Eftersom målen för den föreslagna åtgärden, att minska hindren för utövandet av rätten till fri rörlighet för arbetstagarna och rörlighet i arbetslivet och för den inre marknadens effektivitet, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av enskilda medlemsstater och de därför på grund av åtgärdens omfattning bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta direktiv, som bl.a. bygger på en konsekvensanalys som gjorts med hjälp av kommittén för kompletterande pensioner (pensionsforumet) , inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål.

( 14 ) I detta direktiv fastställs minimikrav, vilket ger medlemsstaterna möjlighet att införa eller behålla förmånligare bestämmelser. Genomförandet av detta direktiv får inte tas som anledning till att inskränka det nuvarande skyddet i de enskilda medlemsstaterna.

( 15 ) Eftersom det är nödvändigt att beakta detta direktivs eventuella effekter på de kompletterande pensionssystemens finansiella stabilitet, bör medlemsstaterna kunna begära en förlängd tidsfrist för att successivt genomföra de bestämmelser som kan ge sådana effekter.

(15a) De fem årsrapporterna ska innehålla en lägesbeskrivning av tillhandahållandet av kompletterande pensioner. Den första rapporten ska också innehålla en bedömning av arbetsgivarens ansvar enligt nationell lagstiftning när det gäller pensionsrättigheter som avgående arbetstagare överför till ett annat pensionssystem. Bedömningen ska också innehålla en undersökning av möjligheterna att garantera att det rättsliga ansvaret upphör när pensionsrättigheterna väl har överförts.

( 16 ) I överensstämmelse med de nationella bestämmelserna om utformningen av kompletterande pensionssystem får medlemsstaterna uppdra åt arbetsmarknadens parter, på deras gemensamma begäran, att genomföra detta direktiv då det gäller de bestämmelser som omfattas av kollektivavtal, under förutsättning att medlemsstaterna vidtar alla nödvändiga åtgärder för att hela tiden kunna garantera de resultat som ska uppnås genom direktivet.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Syfte

Syftet med detta direktiv är att göra det lättare för arbetstagarna att utöva rätten till fri rörlighet och rätten till att underlätta arbetstagares rörlighet i arbetslivet inom en och samma medlemsstat genom att minska de hinder som följer av vissa bestämmelser angående i medlemsstaternas kompletterande pensionssystem knutna till ett anställningsförhållande .

Arti kel 2

Tillämpningsområde

1. Detta direktiv gäller kompletterande pensionssystem, med undantag av dem som omfattas av förordning (EEG) nr 1408/71[11].

2. Detta direktiv gäller dock inte följande system:

a) Kompletterande pensionssystem som vid tidpunkten för detta direktivs ikraftträdande inte längre tar emot nya aktiva försäkringstagare och som kommer att förbli stängda för nya deltagare.

b) Kompletterande pensionssystem som är föremål för åtgärder som medför ingripande av administrativa organ som har inrättats genom nationell lagstiftning eller rättsliga myndigheter, vilka vidtas i syfte att bevara eller återställa systemens ekonomiska ställning, inbegripet likvidationsförfaranden. Detta undantag ska inte förlängas efter det att ingripandet upphört.

c) System för insolvensgaranti, kompensationssystem och nationella pensionsreservfonder.

Artikel 3

Definitioner

I detta direktiv avses med gäller följande definitioner:

a) kompletterande pension : ålderspension och, om det föreskrivs i enligt bestämmelserna för ett i enlighet med nationell lagstiftning och praxis inrättat kompletterande pensionssystem , invaliditets- och efterlevandeförmåner som är avsedda att komplettera eller ersätta de förmåner som utges genom de lagstadgade sociala trygghetssystemen för samma försäkringsfall .

b) kompletterande pensionssystem : ett i enlighet med nationell lagstiftning och praxis inrättat tjänstepensionssystem som är kopplat till ett anställningsförhållande / tjänstepensionssystem och som ska garantera en kompletterande pension för anställda eller egenföretagare .

c) aktiv försäkringstagare: alla en arbetstagare vars yrkesverksamhet nuvarande anställningsförhållande ger eller när eventuella intjänandevillkor har uppfyllts kan ge rätt till en kompletterande pension enligt bestämmelserna i ett kompletterande pensionssystem

d) “ förvärvade pensionsrättigheter : alla rättigheter till kompletterande pension som erhållits när intjänandevillkoren har uppfyllts förmåner som försäkringstagare och andra förmånsberättigade skulle kunna ha rätt till enligt bestämmelserna i ett kompletterande pensionssystem och i förekommande fall enligt nationell lagstiftning.

da) förvärvandetid : den tid som aktiv försäkringstagare som krävs antingen enligt nationell lagstiftning eller enligt bestämmelserna i ett kompletterande pensionssystem för att erhålla rätt till kompletterande pension.

(e) anställningens upphörande: beslut att avsluta ett anställningsförhållande .

f) avgående arbetstagare: en aktiv försäkringstagare vars nuvarande anställningsförhållande upphör av andra skäl än att försäkringstagaren har rätt till kompletterande pension . arbetstagare som utan att ha rätt till pension lämnar en anställning, där han har intjänat eller skulle ha kunnat intjäna pensionsrättigheter om anställningen fortsatt .

g) överföringsrätt: en arbetstagares möjlighet att intjäna och bevara pensionsrättigheter då han utövar sin rätt till fri rörlighet eller till rörlighet i arbetslivet.

(h) blivande pensionstagare: en tidigare aktiv försäkringstagare som har förvärvat vilande pensionsrättigheter i ett kompletterande pensionssystem men som inte längre är aktiv i detta system och ännu inte uppbär tills villkoren för att uppbära en kompletterande pension uppfylls från systemet .

i) vilande pensionsrättigheter: förvärvade pensionsrättigheter som bevaras i det system där de har intjänats av en blivande pensionstagare har dessa upplupna rättigheter , som kommer att erhålla en pension från detta kompletterande pensionssystem när villkoren har uppfyllts .

j) värde av vilande rättigheter: pensionsrättigheternas kapitalvärde beräknat enligt nationell lagstiftning och praxis . överföring: utbetalning från ett kompletterande pensionssystem av ett belopp som helt eller delvis motsvarar pensionsrättigheter som intjänats inom ramen för detta system. Detta belopp kan överföras till ett nytt kompletterande pensionssystem eller till ett annat finansinstitut som tillhandahåller pensionsrättigheter .

Artikel 4

Villkor för intjänande av pensionsrättigheter

Medlemsstaterna ska vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa följande:

(a) Om pensionsrättigheterna ännu inte har intjänats när anställningen upphör, skall samtliga avgifter som har betalats av den avgående arbetstagaren, eller i dennes namn, återbetalas eller överföras en aktiv tillhörighet till ett kompletterande pensionssystem förutsätter en anställningsperiod, får denna period inte överstiga ett år.

(b) Om det krävs en minimiålder för att som aktiv försäkringstagare samla förvärvade pensionsrättigheter ska denna vara högst 21 år.

( c ) En arbetstagare kan ansluta sig till ett kompletterande pensionssystem efter högst ett års anställning eller, i förekommande fall, senast vid uppnådd minimiålder Om en förvärvandetid tillämpas får den under inga omständigheter överstiga ett år för aktiva försäkringstagare över 25 år. För aktiva försäkringstagare under 25 år får förvärvandetiden inte överstiga fem år.

(d) Om en anställning upphör innan en avgående En arbetstagare intjänar rätt till pension efter högst två års försäkringstillhörighet . har några upplupna förvärvade pensionsrättigheter, ska ett kompletterande pensionssystem återbetala de inbetalningar som gjorts av den avgående arbetstagaren eller på dennes vägnar i enlighet med nationell lagstiftning eller kollektivavtal eller, när den avgående arbetstagaren själv står för den finansiella risken, värdet av de investeringar som härrör från dessa inbetalningar.

(e) Medlemsstaterna ska kunna välja att tillåta att arbetsmarknadens parter genom kollektivavtal fastställer avvikande bestämmelser i den mån dessa bestämmelser erbjuder åtminstone ett likvärdigt skydd för arbetstagarnas och de aktiva försäkringstagarnas rättigheter.

Artikel 5

Bevarande av vilande pensionsrättigheter

-1. Om inte annat följer av punkterna 2 och 3 ska medlemsstaterna anta de bestämmelser som behövs för att garantera att en avgående arbetstagare kan bevara sina förvärvade pensionsrättigheter i det kompletterande pensionssystem där de har förvärvat dem. Vid tillämpning av punkt 1 ska det ursprungliga värdet av dessa rättigheter beräknas vid den tidpunkt då den avgående arbetstagarens nuvarande anställningsförhållande upphör.

1. Medlemsstaterna ska anta de bestämmelser som med hänsyn till pensionssystemets regler eller praxis är de anser vara nödvändiga för att garantera att vilande pensionsrättigheter eller värdet av dem likställs med värdet av aktiva försäkringstagares rättigheter eller följer utvecklingen av de pensionsförmåner som för närvarande utbetalas, eller behandlas på ett annat sätt som kan anses rättvist, en rättvis justering av vilande pensionsrättigheter så att avgående arbetstagare inte missgynnas till exempel genom att

a) pensionsrättigheterna inom det kompletterande pensionssystemet fastställs som ett nominellt belopp, eller

b) de blivande pensionstagarna fortsätter att dra fördel av en räntesats som är inbyggd i pensionssystemet, eller av avkastningen på tillgångarna i det kompletterande pensionssystemet, eller

c) värdet av de vilande pensionsrättigheterna justeras utifrån inflation eller lönenivåer, eventuellt med ett tak som fastställs i nationell lagstiftning eller av arbetsmarknadens parter.

2. Medlemsstaterna får tillåta att de kompletterande pensionssystemen inte bevarar en avgående arbetstagares förvärvade rättigheter behåller de intjänade rättigheterna , utan överför eller till den avgående arbetstagaren utbetalar ett kapitalbelopp som motsvarar värdet av de förvärvade pensionsrättigheterna, de intjänade rättigheterna i den mån värdet av de förvärvade pensionsrättigheterna när dessa inte överskrider ett tröskelvärde som medlemsstaten har fastställt. Medlemsstaten ska underrätta kommissionen om det tröskelvärde som tillämpas.

3. Medlemsstaterna ska kunna välja att tillåta att arbetsmarknadens parter genom kollektivavtal fastställer avvikande bestämmelser i den mån dessa bestämmelser erbjuder åtminstone ett likvärdigt skydd för de avgående arbetstagarnas och de blivande pensionstagarnas rättigheter.

Artikel 6

Överförbarhet

1. Bortsett från de fall då försäkringsbeloppet utbetalas enligt artikel 5.2, skall medlemsstaterna vidta de åtgärder som krävs för att säkerställa att en avgående arbetstagare som i sin nya anställning inte omfattas av samma kompletterande pensionssystem skall kunna begära att alla de intjänade pensionsrättigheterna överförs inom samma medlemsstat eller till en annan medlemsstat senast 18 månader efter det att anställningen upphörde.

2. Om försäkringsmatematiska och ränterelaterade antaganden bestämmer värdet på de intjänade rättigheter som skall överföras, skall medlemsstaterna enligt sin nationella praxis säkerställa att dessa inte missgynnar den avgående arbetstagaren.

3. Det kompletterande pensionssystem som tar emot det överförda beloppet får inte ställa villkor för intjänande och skall bevara dessa rättigheter i minst samma omfattning som de vilande rättigheterna enligt artikel 5.1.

4. Om förvaltningsavgifter skall betalas i samband med en överföring, skall medlemsstaterna vidta de åtgärder som krävs så att dessa avgifter står i proportion till den tid som den avgående arbetstagaren omfattats av försäkringen.

Artikel 76

Information

1. Utan att det påverkar tjänstepensionsinstitutens skyldigheter enligt artikel 11 i direktiv 2003/41/EG att tillhandahålla information till försäkringstagare och pensionstagare om verksamhet i och tillsyn över tjänstepensionsinstitut ska medlemsstaterna anta de åtgärder som krävs för att garantera att aktiva försäkringstagare på begäran får information i enlighet med punkt 2 arbetstagarna informeras av den som ansvarar för förvaltningen av det kompletterande pensionssystemet om hur anställningens upphörande skulle påverka påverkar deras kompletterande pensionsrättigheter.

2. De aktiva försäkringstagare arbetstagare som begär sådan information ska inom rimlig tid få tillräcklig information om

a) villkoren för intjänande av de kompletterande pensionsrättigheterna och konsekvenserna av att dessa villkor tillämpas då en anställning upphör,

b) förväntade pensionsförmåner om anställningen upphör värdet av sina förvärvade pensionsrättigheter eller en sammanställning av de förvärvade pensionsrättigheterna gjord senast tolv månader före begäran om informationen, och

(c) villkoren för den framtida behandlingen bevarande av de vilande pensionsrättigheterna.

d) villkoren för överföring av de intjänade rättigheterna.

3. De En blivande pensionstagare som begär sådan information ska få information på begäran informeras om av den som ansvarar för förvaltningen av det kompletterande pensionssystemet om sina vilande pensionsrättigheter och om alla ändringar av reglerna för det kompletterande pensionssystem som rättigheterna berörs av

a) värdet av sina vilande pensionsrättigheter eller en sammanställning av de vilande pensionsrättigheterna gjord senast tolv månader före begäran om informationen, och

b) villkoren för behandlingen av de vilande pensionsrättigheterna.

4. Informationen Den information som avses i denna artikel ska lämnas på ett tydligt sätt och inom rimlig tid skriftligt och vara begriplig .

Arti kel 8 7

Minimikrav — bevarande av skyddsnivån

1. Medlemsstaterna får anta eller behålla fördelaktigare bestämmelser för intjänande av arbetstagares pensionsrättigheter och för rätten för avgående arbetstagare att bevara överföra kompletterande pensionsrättigheter än vad som föreskrivs i detta direktiv.

2. Genomförandet av detta direktiv får under inga omständigheter anges som skäl till att inskränka den nuvarande rätten att intjäna överföra och bevara kompletterande pensionsrättigheter i medlemsstaterna.

Arti kel 9 8

Genomförande

1. Medlemsstaterna ska anta de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv den senast den 1 juli 2008 [...(två år efter antagandet av detta direktiv)] , eller se till att får, på gemensam begäran av arbetsmarknadens parter genom avtal senast samma datum inför överlåta åt dessa att genomföra detta direktiv i fråga om bestämmelser som omfattas av kollektivavtal. I sådana fall skall medlemsstaterna säkerställa att arbetsmarknadens parter senast den 1 juli 2008 i samförstånd har infört de bestämmelser som krävs. Medlemsstaterna ska vidta alla nödvändiga åtgärder för att vid varje tillfälle kunna garantera de resultat som föreskrivs i detta direktiv. De ska genast underrätta kommissionen om detta.

2. Medlemsstaterna får, utan hinder av punkt 1, om nödvändigt föreskriva en ytterligare tidsfrist på 60 månader från och med den [...(två år efter antagandet av detta direktiv)] 1 juli 2008 för att uppnå det mål som anges i artiklarna artikel 4 och 5 d . De medlemsstater som vill utnyttja denna extra tidsfrist ska underrätta kommissionen om detta och ange de bestämmelser och system som berörs och de särskilda skäl som motiverar den längre tidsfristen.

3. Medlemsstaterna får, utan hinder av punkt 1, och för att beakta väl motiverade särskilda förhållanden som är knutna till de kompletterande pensionssystemens finansiella stabilitet, undanta fördelningssystem, understödskassor ( Unterstützungskassen ) och företag som avsätter reserver i sin bokföring för pensionsutbetalningar till sina anställda från tillämpningen av artikel 6.1. De medlemsstater som vill utnyttja denna möjlighet skall genast underrätta kommissionen om detta och ange de system som berörs och de särskilda skäl som motiverar detta undantag samt de åtgärder som vidtagits eller planeras för att öka möjligheterna att överföra rättigheter som följer av sådana system.

4 . När en medlemsstat antar dessa bestämmelser, ska de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen ska göras ska varje medlemsstat själv utfärda.

5. Medlemsstaterna skall underrätta kommissionen om de åtgärder som vidtagits för att genomföra bestämmelserna i artikel 5 .

Artikel 10 9

Rapporter

1. Kommissionen ska vart femte år efter den [...(två år efter antagandet av detta direktiv)] 1 juli 2008 på grundval av medlemsstaternas uppgifter upprätta en rapport som ska läggas fram för rådet Europaparlamentet, rådet och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén .

2. Den första rapporten ska redogöra för tillämpningen av detta direktiv och innehålla Kommissionen skall, senast tio år efter den 1 juli 2008, upprätta en särskild rapport om tillämpningen av artikel 9.3. På grundval av denna skall kommissionen vid behov lägga fram ett förslag med de ändringar av detta direktiv som visar sig vara nödvändiga för att arbetstagare som omfattas av fonderade system skall få samma möjligheter att överföra intjänade rättigheter som arbetstagare som omfattas av de system som avses i artikel 9.3 där villkoren för överförande av det kapitalbelopp som motsvarar arbetstagarens kompletterande pensionsrättigheter granskas. På grundval av denna rapport ska kommissionen vid behov undersöka möjligheterna till ett förslag om eventuella ändringar av detta direktiv eller andra instrument som anses nödvändiga för att ytterligare minska de hinder för arbetstagarnas rörlighet som följer av vissa regler om tillhandahållandet av kompletterande pension .

Artikel 1110

Ikraftträdande

Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning .

Arti kel 1211

Adressater

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den

På Europaparlamentets vägnar På rådets vägnar

Ordförande Ordförande

[1] Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/41/EG om verksamhet i och tillsyn över tjänstepensionsinstitut.

[2] Rådets direktiv 80/987/EEG av den 20 oktober 1980 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om skydd för arbetstagarna vid arbetsgivarens insolvens i dess ändrade lydelse enligt direktiv 2002/74/EG.

[3] EUT C […], […], s. […].

[4] EUT C […], […], s. […].

[5] EUT C […], […], s. […].

[6] EGT L 149, 5.7.1971, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 631/2004 (EUT L 100, 6.4.2004, s. 1).

[7] EGT L 74, 27.3.1972, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 77/2005 (EUT L 16, 20.1.2005, s. 3) som ska upphävas av förordning (EG) 883/04 när den träder i kraft.

[8] EGT L 209, 25.7.1998, s. 46.

[9] Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/17/EG av den 19 mars 2001 om rekonstruktion och likvidation av försäkringsföretag (EGT L 110, 20.4.2001, s. 28).

[10] EUT L 235, 23.9.2003, s.10.

[11] Ska upphävas och ersättas av förordning (EG) nr 883/2004 när denna träder i kraft.