Sammanfattning av Europeiska datatillsynsmannens yttrande om paketet med lagstiftningsförslag om bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism

(Den fullständiga texten till detta yttrande finns på engelska, franska och tyska på Europeiska datatillsynsmannens webbplats www.edps.europa.eu)

(2021/C 524/03)

Den 20 juli 2021 antog Europeiska kommissionen ett paket med lagstiftningsförslag i syfte att skärpa EU-reglerna om bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism (nedan kallat lagstiftningspaketet). Paketet består av ett förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om åtgärder för att förhindra att det finansiella systemet används för penningtvätt eller finansiering av terrorism, ett förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om de mekanismer som medlemsstaterna ska inrätta för att förhindra att det finansiella systemet används för penningtvätt eller finansiering av terrorism och om upphävande av direktiv (EU) 2015/849, ett förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av en myndighet för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism och om ändring av förordningarna (EU) nr 1093/2010, (EU) nr 1094/2010, (EU) nr 1095/2010 samt ett förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om uppgifter som ska åtfölja överföringar av medel och vissa kryptotillgångar.

Europeiska datatillsynsmannen välkomnar målen i lagstiftningspaketet, dvs. att öka ändamålsenligheten i bekämpningen av penningtvätt och finansiering av terrorism, i synnerhet genom en högre grad av harmonisering av de tillämpliga reglerna och ökad tillsyn på EU-nivå (däribland genom inrättandet av en europeisk myndighet för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism, nedan kallad penningtvättsmyndigheten).

Europeiska datatillsynsmannen välkomnar den riskbaserade metoden för tillsyn av huruvida det finansiella systemet används för penningtvätt, vilket är en central del i lagstiftningspaketet, men understryker att den behöver specificeras och förtydligas ytterligare.

Mot bakgrund av detta och för att säkerställa efterlevnaden av nödvändighets- och proportionalitetsprinciperna, samt för att stärka rättssäkerheten för ansvariga enheter när de fullgör sina uppgifter, påpekar och rekommenderar Europeiska datatillsynsmannen särskilt följande:

I lagstiftningspaketet bör det framgå vilka kategorier av personuppgifter som de ansvariga enheterna ska behandla för att fullgöra skyldigheterna i fråga om bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism, i stället för att systematiskt överlåta denna specificering till tekniska tillsynsstandarder. Det bör även innehålla en bättre beskrivning av villkoren och begränsningarna avseende behandlingen av särskilda kategorier av personuppgifter och av personuppgifter som rör fällande domar i brottmål och överträdelser.

I lagstiftningspaketet bör det särskilt fastställas vilka typer av särskilda kategorier av personuppgifter som de ansvariga enheterna bör behandla, med beaktande av nödvändighets- och proportionalitetsprinciperna och med hänsyn till de olika typer av verksamheter och åtgärder som ska genomföras (identifiering, åtgärder för kundkännedom och rapportering till finansunderrättelseenheter) och till det särskilda ändamål som eftersträvas (dvs. bekämpning av penningtvätt eller finansiering av terrorism). Europeiska datatillsynsmannen anser i synnerhet att det inte ska vara tillåtet att behandla personuppgifter som avser sexuell läggning eller etniskt ursprung.

I fråga om register över verkligt huvudmannaskap uttrycker Europeiska datatillsynsmannen följande:

— Europeiska datatillsynsmannen välkomnar medlemsstaternas skyldighet att tillhandahålla kommissionen en uttömmande förteckning över behöriga myndigheter och självreglerande organ samt över de kategorier av ansvariga enheter som beviljats tillgång till registren över verkligt huvudmannaskap. Europeiska datatillsynsmannen uppmanar emellertid lagstiftaren att föreskriva att syftet för skattemyndigheternas och de självreglerande organens tillgång till registren över verkligt huvudmannaskap bör begränsas till bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism och att tillgången därmed endast är tillåten för detta syfte.

— I fråga om att allmänheten ska ha tillgång till registren över verkligt huvudmannaskap upprepar Europeiska datatillsynsmannen sin tidigare ståndpunkt att nödvändigheten och proportionaliteten av en sådan allmän tillgång i syfte att bekämpa penningtvätt och finansiering av terrorism hittills inte har fastställts tydligt. I princip bör sådan tillgång begränsas till behöriga myndigheter med ansvar för att säkerställa efterlevnaden av lagen och till ansvariga enheter som vidtar åtgärder för kundkännedom. Europeiska datatillsynsmannen anser att den tillgång till uppgifter om verkligt huvudmannaskap som motiverats av andra mål av allmänintresse (t.ex. ökad insyn) snarare bör anses vara en rätt att få information. För sådan allmän tillgång skulle man behöva genomföra en separat nödvändighets- och proportionalitetsbedömning och införa separata regler för fastställande av nödvändiga skyddsåtgärder. Europeiska datatillsynsmannen rekommenderar därför lagstiftaren att bedöma hur nödvändig och proportionerlig en sådan allmän tillgång är och, om den enligt bedömningen skulle anses lämplig, fastställa en särskild rättslig ram för detta, som skiljer sig från ramen för de behöriga myndigheternas tillgång.

Därtill rekommenderar Europeiska datatillsynsmannen starkt att en uttrycklig hänvisning till riskerna för skyddet av de berörda personernas personuppgifter ska läggas till bland de risker som medlemsstaterna ska beakta när de fastställer kriterierna för beviljande av undantag för tillgången till uppgifter om verkligt huvudmannaskap.

Europeiska datatillsynsmannen rekommenderar även att det i lagstiftningspaketet fastställs en mekanism för rapportering om användningen av registren över verkligt huvudmannaskap i kampen mot penningtvätt och finansiering av terrorism, i syfte att samla in faktabaserade bevis för systemets ändamålsenlighet och stödja eventuella framtida lagstiftningsinitiativ.

Europeiska datatillsynsmannen noterar dessutom de omfattande tillgångsbefogenheter som finansunderrättelseenheterna tilldelas och uppmanar lagstiftaren att göra en ny bedömning av huruvida dessa tillgångsrättigheter är nödvändiga och proportionerliga, i synnerhet i fråga om de brottsbekämpningsuppgifter som anges i artikel 18.1 c i förslaget till direktiv. Med hänsyn till systemet för informationsutbyte mellan finansunderrättelseenheter, FIU.net, rekommenderar Europeiska datatillsynsmannen att förslaget till förordning om inrättande av en myndighet för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism ändras så att rollerna för samtliga berörda parter (penningtvättsmyndigheten och finansunderrättelseenheterna) tydligt fastställs ur ett dataskyddsperspektiv i förhållande till denna kommunikationskanal, eftersom denna påverkar den tillämpliga ramen för dataskydd och tillsynsmodellen.

Med beaktande av informationskällorna för åtgärder för kundkännedom, däribland bevakningslistor, bör det i lagstiftningspaketet särskilt klargöras i vilka fall som ansvariga enheter bör ha tillgång till sådana listor. Europeiska datatillsynsmannen uppmanar i detta avseende lagstiftaren att överväga om en sådan tillgång endast ska vara möjlig om det föreligger hög risk för penningtvätt eller finansiering av terrorism.

För att främja antagandet av uppförandekoder och certifieringar som ska efterlevas av leverantörer av databaser och bevakningslistor som används för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism uppmanar Europeiska datatillsynsmannen dessutom lagstiftaren att i lagstiftningspaketet hänvisa till de uppförandekoder som avses i artikel 40 i den allmänna dataskyddsförordningen och till sådana certifieringar som avses i artikel 42 i den allmänna dataskyddsförordningen, vilka ska upprättas med hänsyn till sektorns särskilda behov.

1. Bakgrund

1. Den 20 juli 2021 antog Europeiska kommissionen förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om åtgärder för att förhindra att det finansiella systemet används för penningtvätt eller finansiering av terrorism (nedan kallat förslaget till förordning) (1), förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om de mekanismer som medlemsstaterna ska inrätta för att förhindra att det finansiella systemet används för penningtvätt eller finansiering av terrorism och om upphävande av direktiv (EU) 2015/849 (nedan kallat förslaget till direktiv) (2), förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av en myndighet för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism och om ändring av förordningarna (EU) nr 1093/2010, (EU) nr 1094/2010, (EU) nr 1095/2010 (nedan kallat förslaget till förordning om inrättande av penningtvättsmyndigheten) (3) och förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om uppgifter som ska åtfölja överföringar av medel och vissa kryptotillgångar (nedan kallat förslaget till förordning om kryptotillgångar) (4). Nedan kallas även de fyra utkasten till förslag lagstiftningspaketet.

2. Lagstiftningspaketet föreslås i enlighet med handlingsplanen för en övergripande EU-politik för att förhindra penningtvätt och finansiering av terrorism av den 7 maj 2020 (5). Europeiska datatillsynsmannen utfärdade ett yttrande om handlingsplanen den 23 juli 2020 (6).

3. I enlighet med det som särskilt anges i förordningen (7) har handlingsplanen följande mål: — Säkerställa en effektiv tillämpning av EU:s nuvarande regelverk för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism. — Fastställa ett enhetligt EU-regelverk för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism. — Få till stånd en tillsyn av bekämpningen av penningtvätt och finansiering av terrorism på EU-nivå. — Inrätta en stöd- och samordningsmekanism för finansunderrättelseenheter. — Verkställa straffrättsliga bestämmelser och informationsutbyte på EU-nivå. — Stärka den internationella dimensionen av EU:s regelverk för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism.

4. Lagstiftningspaketet, inklusive förslaget till förordning som omfattar delar (bestämmelser) från direktiv (EU) 2018/843 (8), är ett ambitiöst lagstiftningsinitiativ där syftet är att öka ändamålsenligheten i kampen mot penningtvätt. Målet är att uppnå detta genom att i synnerhet centralisera tillämpningen av lagstiftningen, däribland genom den nyligen inrättade penningtvättsmyndigheten, standardisera skyldigheterna för ansvariga enheter, effektivisera den överstatliga och nationella riskbaserade metoden och fastställa regler för samarbete mellan behöriga tillsynsmyndigheter och för relevanta databaser och infrastrukturer för informationsutbyten, nämligen FIU.net, som ska skötas av penningtvättsmyndigheten och ligga på denna myndighets servrar.

5. Den 21 juli 2021 blev Europeiska datatillsynsmannen ombedd av Europeiska kommissionen att yttra sig om förslaget, i enlighet med artikel 42.1 i förordning (EU) 2018/1725. Dessa kommentarer avser enbart de bestämmelser i förslaget som är mest relevanta ur ett dataskyddsperspektiv.

4. Slutsatser

Mot bakgrund av det ovan anförda

— välkomnar Europeiska datatillsynsmannen lagstiftningspaketets mål, dvs. att öka ändamålsenligheten i bekämpningen av penningtvätt och finansiering av terrorism, i synnerhet genom en högre grad av harmonisering av de tillämpliga reglerna och ökad tillsyn på EU-nivå (däribland genom inrättandet av penningtvättsmyndigheten),

— välkomnar Europeiska datatillsynsmannen den riskbaserade metod som används för att förhindra att det finansiella systemet används för penningtvätt, vilket är en central del i lagstiftningspaketet.

För att säkerställa efterlevnaden av dataskyddsprinciperna om nödvändighet och proportionalitet samt efterlevnaden av EU:s och medlemsstaternas tillämpliga dataskyddslagstiftning, konstaterar och rekommenderar Europeiska datatillsynsmannen dock särskilt följande:

— I lagstiftningspaketet (i synnerhet förslaget till förordning) bör det framgå vilka kategorier av personuppgifter som de ansvariga enheterna ska behandla för att fullgöra skyldigheterna i fråga om bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism.

— Förslaget till förordning bör i synnerhet innehålla tydliga villkor och begränsningar avseende behandlingen av särskilda kategorier av personuppgifter och av personuppgifter som rör fällande domar i brottmål och överträdelser.

— Vad gäller särskilda kategorier av personuppgifter bör det i lagstiftningspaketet särskilt framgå vilka typer av uppgifter (inom ramen för den mer allmänna kategorin särskilda kategorier av personuppgifter i enlighet med artikel 9 i den allmänna dataskyddsförordningen) som de ansvariga enheterna bör behandla, och i vilket steg i processen som behandlingen bör genomföras, för ändamål som avser bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism. Europeiska datatillsynsmannen anser i detta avseende att det inte ska vara tillåtet att behandla personuppgifter som avser sexuell läggning eller etniskt ursprung.

— I fråga om register över verkligt huvudmannaskap framhåller Europeiska datatillsynsmannen följande: — Europeiska datatillsynsmannen välkomnar specificeringen av vilka uppgifter om verkligt huvudmannaskap som ska ingå i registren över verkligt huvudmannaskap. Europeiska datatillsynsmannen rekommenderar dock att det fastställs att förteckningen över uppgifter enligt artikel 44 i förslaget till förordning ska vara uttömmande. — Europeiska datatillsynsmannen välkomnar medlemsstaternas skyldighet att tillhandahålla kommissionen en förteckning över behöriga myndigheter och självreglerande organ samt över de kategorier av ansvariga enheter som beviljats tillgång till registren. Europeiska datatillsynsmannen uppmanar emellertid lagstiftaren att föreskriva att syftet för skattemyndigheternas och de självreglerande organens tillgång till registren över verkligt huvudmannaskap bör begränsas till bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism och att tillgången därmed endast är tillåten för detta syfte. — Europeiska datatillsynsmannen konstaterar att artikel 12 i förslaget till direktiv omfattar bestämmelser som redan föreskrivs i direktiv (EU) 2015/849, i dess ändrade lydelse genom direktiv (EU) 2018/843, där det anges att allmänheten har tillgång till registren över verkligt huvudmannaskap. Europeiska datatillsynsmannen uttrycker därför återigen den ståndpunkt som förmedlats i yttrande 1/2017 om sådan allmän tillgång, nämligen att endast behöriga myndigheter med ansvar för att säkerställa efterlevnaden av lagen och ansvariga enheter som vidtar åtgärder för kundkännedom ska kunna få tillgång till uppgifterna om verkligt huvudmannaskap för att identifiera och förebygga penningtvätt och finansiering av terrorism (9). Europeiska datatillsynsmannen påpekar att tillgången till uppgifter om verkligt huvudmannaskap (t.ex. av icke-statliga organisationer) skulle gälla på ett annat sätt, som rätten att få och ge information. För en sådan allmän tillgång, vars funktion/syfte är annorlunda, bör en annan nödvändighets- och proportionalitetsprövning genomföras och andra regler tillämpas. Europeiska datatillsynsmannen rekommenderar därför lagstiftaren att bedöma hur nödvändig och proportionerlig en sådan allmän tillgång är och, om den enligt bedömningen skulle vara lämplig, fastställa en särskild rättslig ram för detta, som skiljer sig från ramen för de behöriga myndigheternas tillgång. — Därtill rekommenderar Europeiska datatillsynsmannen starkt att en uttrycklig hänvisning till riskerna för skyddet av de berörda personernas personuppgifter ska läggas till bland de risker som medlemsstaterna ska beakta när de fastställer kriterier för beviljande av undantag för tillgången till uppgifter om verkligt huvudmannaskap. Europeiska datatillsynsmannen rekommenderar även att begreppen i undantagsfall/exceptionella stryks i artikel 13 första och andra meningen. — Europeiska datatillsynsmannen rekommenderar slutligen att en bestämmelse införs i lagstiftningspaketet för att inrätta en mekanism för rapportering av ändamålsenligheten i användningen av register över verkligt huvudmannaskap i kampen mot penningtvätt och finansiering av terrorism.

— Vad gäller behandlingen av personuppgifter som rör fällande domar i brottmål och överträdelser är hänvisningen till ”påståenden” (utöver ”utredningar”, ”förfaranden” och ”domar”) i artikel 55.3 b i förslaget till förordning otydlig och bör därmed antingen strykas eller förtydligas.

— Europeiska datatillsynsmannen noterar de omfattande tillgångsbefogenheter som finansunderrättelseenheterna tilldelas genom artikel 18 i förslaget till direktiv och uppmanar därför lagstiftaren att göra en ny bedömning av huruvida dessa tillgångsrättigheter är nödvändiga och proportionerliga, särskilt i fråga om de brottsbekämpningsuppgifter som avses i artikel 18.1 c. På liknande sätt rekommenderar Europeiska datatillsynsmannen att tydligt och utförligt avgränsa de kategorier av personuppgifter som finansunderrättelseenheterna kan få tillgång till enligt artikel 18.1 a (finansiell information) och artikel 18.1 b (administrativ information).

— Europeiska datatillsynsmannen upprepar att den rättsliga utformningen av finansunderrättelseenheternas utredningsbaserade, snarare än underrättelsebaserade, befogenheter och verksamheter överensstämmer mer med dataskyddsprinciperna om proportionalitet och ändamålsbegränsning, och rekommenderar därmed att ordalydelsen avseende upptäckten av personer av intresse i skäl 51 i direktivet stryks.

— Med beaktande av FIU.net rekommenderar Europeiska datatillsynsmannen att rollerna för samtliga berörda parter (penningtvättsmyndigheten och finansunderrättelseenheterna) tydligt fastställs ur ett dataskyddsperspektiv i förslaget till förordning om inrättande av penningtvättsmyndigheten, eller åtminstone i en teknisk genomförandestandard som kommissionen antar i enlighet med artikel 24.3 i förslaget till direktiv, eftersom detta påverkar den tillämpliga ramen för dataskydd och tillsynsmodellen.

— Med beaktande av den centrala databasen för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism rekommenderar Europeiska datatillsynsmannen att en tidsfrist för lagring av uppgifterna i databasen fastställs, i synnerhet till följd av finansunderrättelseenheternas insamling och överföring till den centrala databasen av resultat från inspektioner av akter avseende personer i politiskt utsatt ställning samt deras familjer och affärspartner.

— Med beaktande av informationskällorna för åtgärder för kundkännedom, däribland bevakningslistor, bör det i lagstiftningspaketet särskilt klargöras i vilka fall som ansvariga enheter bör ha tillgång till sådana listor. Europeiska datatillsynsmannen uppmanar i detta avseende lagstiftaren att överväga om en sådan tillgång endast ska vara möjlig om det föreligger hög risk för penningtvätt eller finansiering av terrorism. Dessutom bör det anges i ett skäl att ansvariga enheter bör bekräfta uppgifterna i bevakningslistorna, särskilt med hänsyn till uppgifternas tillförlitlighet och riktighet.

— För att främja antagandet av uppförandekoder och certifieringar som ska efterlevas av leverantörer av databaser och bevakningslistor som används för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism uppmanar Europeiska datatillsynsmannen dessutom lagstiftaren att i lagstiftningspaketet hänvisa till de uppförandekoder som avses i artikel 40 i den allmänna dataskyddsförordningen och till sådana certifieringar som avses i artikel 42 i den allmänna dataskyddsförordningen, vilka ska upprättas med hänsyn till sektorns särskilda behov.

— I artikel 32.3 i förslaget till förordning föreskrivs att penningtvättsmyndigheten ska utfärda riktlinjer om kriterierna för identifiering av personer som omfattas av definitionen av personer som är kända nära medarbetare (till personer i politiskt utsatt ställning). I detta avseende anser Europeiska datatillsynsmannen att kategorin personer som är kända nära medarbetare bör förtydligas i förslaget till förordning, snarare än (endast) i penningtvättsmyndighetens riktlinjer.

— Europeiska datatillsynsmannen rekommenderar att man fastställer de kategorier av anställda som omfattas av den integritetskontroll som krävs enligt artikel 11 i förslaget till förordning.

— Europeiska datatillsynsmannen rekommenderar att det i de kriterier som den behöriga myndigheten ska beakta när den offentliggör administrativa sanktioner och åtgärder mer uttryckligt anges vilka riskerna för skyddet av de berörda personernas personuppgifter är.

— Slutligen rekommenderar Europeiska datatillsynsmannen att vissa ändringar (tillägg och strykningar) görs i formuleringen av artiklar och skäl i lagstiftningspaketet med hänvisning till den allmänna dataskyddsförordningen och förordning (EU) 2018/1725.

Bryssel, den 22 september 2021 Wojciech Rafał WIEWIÓROWSKI

(1) COM(2021) 420 final.

(2) COM(2021) 423 final.

(3) COM(2021) 421 final.

(4) COM(2021) 422 final. I detta hänseende noterar Europeiska datatillsynsmannen att man genom förslaget till förordning utvidgar kraven på spårbarhet till att även omfatta kryptotillgångar i syfte att bekämpa penningtvätt och finansiering av terrorism, skyldigheten för leverantörer av kryptotillgångstjänster att lämna den information som avses i artiklarna 14–18 och upptagningen av leverantörer av kryptotillgångstjänster i artikel 20 om uppgiftsskydd och artikel 21 om lagring av uppgifter. Europeiska datatillsynsmannen utfärdade den 24 juni 2021 ett yttrande om kryptotillgångar – EDPS Opinion on the Proposal for a Regulation on Markets in Crypto-assets, and amending Directive (EU) 2019/1937 (Europeiska datatillsynsmannens yttrande om förslaget till förordning om marknader för kryptotillgångar och om ändring av direktiv (EU) 2019/1937).

Yttrandet finns att tillgå via följande länk: https://edps.europa.eu/data-protection/our-work/publications/opinions/edps-opinion-proposal-regulation-markets-crypto_en.

(5) Meddelande från kommissionen om en handlingsplan för en övergripande EU-politik för att förhindra penningtvätt och finansiering av terrorism (C(2020) 2800 final).

(6) Opinion 5/2020 on the European Commission’s action plan for a comprehensive Union policy on preventing money laundering and terrorism financing (yttrande 5/2020 om Europeiska kommissionens handlingsplan för en övergripande EU-politik för att förhindra penningtvätt och finansiering av terrorism). Finns att tillgå via följande länk:https://edps.europa.eu/sites/default/files/publication/20-07-23_edps_aml_opinion_en.pdf

(7) Se sida 1 i motiveringen.

(8) Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/843 av den 30 maj 2018 om ändring av direktiv (EU) 2015/849 om åtgärder för att förhindra att det finansiella systemet används för penningtvätt eller finansiering av terrorism, och om ändring av direktiven 2009/138/EG och 2013/36/EU (EUT L 156, 19.6.2018, s. 43).

(9) Se följande information från punkterna 61 och 62 i Europeiska datatillsynsmannens yttrande 1/2017: Såsom anges i inledningen till detta yttrande föreskrivs i penningtvättsdirektivet att utredning och lagföring av brott ska genomföras av de behöriga myndigheterna. I detta avseende ombeds privata aktörer på de finansiella marknaderna endast att lämna information till de ansvariga behöriga myndigheterna. Under inga omständigheter ska privatpersoner eller privata enheter formellt eller informellt, direkt eller indirekt, tilldelas en verkställande roll. 62. Det kan medges att icke-statliga organisationer som arbetar mot finansiella brott och finansiellt missbruk samt pressen och undersökande journalister bidrar till att uppmärksamma myndigheterna på företeelser som kan vara relevanta för att lagföra brott. I sådana fall bör lagstiftaren dock se tillgången till information om mottagare som en del av medborgarnas och pressens rätt att få och ge information. Detta skulle innebära att den allmänna tillgången får ett nytt syfte, vilket skulle leda till att en sådan regels proportionalitet skulle bedömas gentemot den rätten och inte gentemot politiska syften (t.ex. bekämpning av terrorism eller skatteundandragande) som inte får associeras med privat verksamhet.

När det gäller detta påminner Europeiska datatillsynsmannen om EU-domstolens rättspraxis i målet Österreichischer Rundfunk, där domstolen ansåg att det var nödvändigt att pröva huruvida det politiska ändamål som offentliggörandet tjänade ”inte hade kunnat uppnås lika effektivt genom att uppgifter med namn endast tillställdes kontrollinstanserna” [punkt 88, fetstil tillagt, domstolens dom av den 20 maj 2003. Rechnungshof (C-465/00) mot Österreichischer Rundfunk m.fl. och Christa Neukomm (C-138/01) och Joseph Lauermann (C-139/01) mot Österreichischer Rundfunk, ECLI:EU:C:2003:294]. Denna fråga bör övervägas noggrant vid bedömningen av huruvida åtgärder som innefattar allmänhetens tillgång till personuppgifter är proportionerliga.