CORRIGENDUM This document corrects document COM(2019) 174 final of 10.4.2019. Concerns all language versions. Correction of the last sentence of the second paragraph of point 1.2. The text shall read as follows:

1.Inledning

I enlighet med artikel 8.1 i kommissionens beslut av den 24 november 2015 om samordning av unionens och medlemsstaternas åtgärder genom en samordningsmekanism (nedan kallat beslutet) ska kommissionen regelbundet informera Europaparlamentet och rådet om genomförandet av faciliteten för flyktingar i Turkiet (nedan kallad faciliteten). Enligt artikel 8.2 i beslutet ska kommissionen varje år lämna en rapport till Europaparlamentet och rådet om genomförandet av faciliteten. Den första årsrapporten offentliggjordes i mars 2017. I den beskrev kommissionen hur flyktingfaciliteten fungerade och de första åtgärder som vidtagits vad gäller dess genomförande, övervakning och utvärderingssystem samt relaterade kommunikationsinsatser. Den andra rapporten offentliggjordes i mars 2018.

1.1 Turkiet och flyktingkrisen

På grund av sitt geografiska läge spelar Turkiet en central roll som mottagar- och transitland för flyktingar och migranter. Till följd av att rekordmånga personer sökt sig till Turkiet, främst på grund av konflikterna i Syrien och Irak, hyser landet över 4 miljoner flyktingar och migranter, vilket är flest i världen. Bland dessa finns 3,6 miljoner registrerade syriska flyktingar, varav omkring 155 000 är inkvarterade i de tretton läger som de turkiska myndigheterna har upprättat. Där finns också över 296 000 registrerade flyktingar och asylsökande, främst från Afghanistan, Irak, Iran och Somalia. Även om Turkiet fortsätter att göra berömvärda insatser för att ta emot, stödja och hysa ett stort antal flyktingar och migranter har det stora antalet personer haft stor inverkan på värdsamhällena.

1.2 EU:s hantering av krisen och inrättandet av faciliteten

EU och dess medlemsstater beslutade 2015 att öka sitt politiska och finansiella engagemang för att stödja Turkiet i dess ansträngningar att hysa flyktingar. I det uttalande som EU och Turkiet gjorde den 18 mars 2016 (nedan kallat uttalandet) uttryckte parterna enighet om ett genomgripande samarbete baserat på delat ansvar, ömsesidiga åtaganden och konkreta resultat. Vid sitt möte den 29 november 2015 aktiverade EU:s och Turkiets stats- och regeringschefer den gemensamma handlingsplan som ska hjälpa Turkiet att hantera följderna av konflikten i Syrien.

På EU-medlemsstaternas begäran om betydande tilläggsfinansiering till stöd för flyktingar i Turkiet upprättade kommissionen den 24 november 2015 faciliteten för flyktingar i Turkiet. Faciliteten är en mekanism för att samordna användningen av de medel som ställs till förfogande, dels som medel från EU-budgeten, dels som ytterligare bidrag från medlemsstaterna som integreras i EU-budgeten i form av externa inkomster avsatta för särskilda ändamål. Bidragen uppgår till sammanlagt 6 miljarder euro, varav 3 miljarder euro anslås för 2016–2017 och ytterligare 3 miljarder euro anslås för 2018–2019. EU och dess medlemsstater är den biståndsgivare som ger störst bistånd för att hantera konsekvenserna av Syrienkrisen och har mobiliserat omkring 17 miljarder euro sedan krisens början 2011.

Faciliteten kompletterar och ökar de befintliga medlen i EU:s regionala förvaltningsfond för insatser med anledning av krisen i Syrien (nedan kallad EU:s förvaltningsfond), instrumentet som bidrar till stabilitet och fred, samt de nationella programmen inom ramen för instrumentet för stöd inför anslutningen, som alla har bidragit till det arbete i flyktingrelaterade frågor som bedrivs tillsammans med viktiga samarbetspartner. Den kompletterar även det europeiska instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter.

Genomförandet av uttalandet fortsatte under 2018 att spela en viktig roll för att se till att EU och Turkiet hanterar migrationsutmaningen effektivt och gemensamt. Uttalandet ger fortsatt konkreta resultat när det gäller att minska antalet irreguljära och farliga överfarter över Egeiska havet och därigenom rädda liv.

Under 2018 kom sammanlagt 50 789 personer från Turkiet till EU, vilket kan jämföras med 41 720 personer 2017 (en ökning med 22 %). Av dessa anlände 47 939 personer till Grekland (varav 32 141 personer sjövägen och 15 798 personer landvägen), 2 383 personer till Italien, 349 personer till Bulgarien och 118 personer åkte från Turkiet med båt till de regeringskontrollerade områdena på Cypern. Under 2019 har fram till den 5 mars sammanlagt 5 094 personer kommit från Turkiet till EU, vilket kan jämföras med 3 153 personer under samma period förra året. Av dessa anlände 5 054 personer till Grekland (3 509 personer sjövägen och 1 545 personer landvägen) och 40 personer till Bulgarien. Hittills under 2019 har enligt Internationella organisationen för migration (IOM) 3 personer omkommit på östra Medelhavet (174 personer under hela 2018, 62 personer under 2017 och 434 personer under 2016).

Vidarebosättningarna fortsätter från Turkiet till EU enligt den en-för-en-princip som anges i uttalandet. Sedan den 4 april 2016 har sammanlagt 20 002 personer vidarebosatts, varav 1 362 personer under 2019, 6 929 personer under 2018 och 8 975 personer under 2017. Som anges i uttalandet är sedan det standardiserade tillvägagångssättet godkändes i december 2017 alla delar och villkor numera på plats för att kunna aktivera det frivilliga humanitära mottagandesystemet.

För ett fullständigt och hållbart genomförande av uttalandet krävs fortsatta insatser och politisk vilja från alla sidor.

2.Facilitetens funktionssätt

Faciliteten är en samordningsmekanism som möjliggör en snabb, verkningsfull och kostnadseffektiv mobilisering av de resurser som EU förfogar över för att stödja flyktingar i Turkiet. Faciliteten säkerställer att EU:s befintliga finansieringsinstrument utnyttjas optimalt, antingen som humanitärt bistånd eller som utvecklingsbistånd, för att tillgodose såväl flyktingarnas som värdsamhällenas behov på ett samordnat och övergripande sätt.

Facilitetens styrkommitté har i uppgift att ge strategisk vägledning i fråga om prioriteringar, typer av åtgärder som ska stödjas, belopp som ska avdelas för olika ändamål, finansieringsinstrument som ska användas samt, där så är tillämpligt, om Turkiets genomförande av sina åtaganden enligt den gemensamma handlingsplanen för EU och Turkiet av den 29 november 2015 (nedan kallad den gemensamma handlingsplanen). Under 2018, som var facilitetens tredje genomförandeår, höll styrkommittén tre möten – den 9 mars, den 18 juni och den 30 november 2017. Styrkommitténs nästa (tolfte) möte planeras att äga rum i maj 2019.

Huvudprinciperna för facilitetens genomförande är snabbhet, effektivitet och ändamålsenlighet, i kombination med en sund ekonomisk förvaltning. Det är också viktigt att de insatser som görs inom ramen för faciliteten är hållbara och att ansvaret delas med de turkiska myndigheterna. Valet av vilka prioriterade områden som ska stödjas bygger på en omfattande och oberoende behovsbedömning, med särskilt fokus på utsatta grupper. Behovsbedömningen uppdaterades 2018.

Faciliteten samordnar finansiering från följande externa finansieringsinstrument: humanitärt bistånd, det europeiska grannskapsinstrumentet, finansieringsinstrumentet för utvecklingssamarbete, instrumentet för stöd inför anslutningen samt instrumentet som bidrar till stabilitet och fred. De åtgärder som finansieras med medel ur unionens budget genomförs i enlighet med de finansiella regler och föreskrifter som gäller budgeten, oavsett om anslagen utnyttjas genom direkt eller indirekt förvaltning.