Yttrande från Europeiska regionkommittén – Vägar till en framgångsrik skolgång

(2022/C 498/10)

Föredragande: Inga BĒRZIŅA (LV–Renew), ledamot, kommunfullmäktige, Kuldīga Referensdokument: Förslag till rådets rekommendation om vägar till en framgångsrik skolgång COM(2022) 316

I. ÄNDRINGSREKOMMENDATIONER

Förslag till rådets rekommendation om vägar till en framgångsrik skolgång

COM(2022) 316

Ändringsrekommendation 1

Skäl 2

Kommissionens textförslag ReK:s ändringsförslag (2) Den 30 september 2020 antog Europeiska kommissionen ett meddelande om att förverkliga det europeiska området för utbildning senast 2025 och där presenteras inkludering som en av de sex dimensionerna (1). Den 18 februari 2021 antog rådet rådets resolution om en strategisk ram för det europeiska utbildningssamarbetet inför och bortom ett europeiskt område för utbildning (2021–2030) (2). (2) Den 30 september 2020 antog Europeiska kommissionen ett meddelande om att förverkliga det europeiska området för utbildning senast 2025 och där presenteras inkludering som en av de sex dimensionerna (1). Den 18 februari 2021 antog rådet rådets resolution om en strategisk ram för det europeiska utbildningssamarbetet inför och bortom ett europeiskt område för utbildning (2021–2030) (2). Den 19 mars 2021 antog Europeiska regionkommittén yttrandet ”Att förverkliga det europeiska området för utbildning senast 2025” (3) .

Motivering

Det föreslås att man lägger till en hänvisning till ReK:s yttrande om kommissionens meddelande om att förverkliga det europeiska området för utbildning senast 2025.

Ändringsrekommendation 2

Skäl 5

(Nytt skäl)

Kommissionens textförslag ReK:s ändringsförslag I slutrapporten från konferensen om Europas framtid uppmanas EU också att se till att alla EU-medborgare kan dra nytta av digitaliseringen genom att de ges erforderliga digitala färdigheter och möjligheter (1) . Kommissionen har för avsikt att lägga fram förslag till en rekommendation om att förbättra utbudet av digitala färdigheter i utbildningen och till en europeisk certifiering av digitala färdigheter (2) .

Motivering

Det bör framhållas hur viktigt det är att dra nytta av digitaliseringens fördelar genom att alla medborgare ges erforderliga digitala färdigheter och möjligheter.

Ändringsrekommendation 3

Skäl 25

Kommissionens textförslag ReK:s ändringsförslag (25) Målet att minska underprestationer och antalet unga som lämnar skolan med högst grundskoleutbildning och att främja en framgångsrik skolgång måste hanteras systematiskt med hjälp av utbildning i hela EU. På systemnivå krävs samstämmighet i de politiska åtgärderna, samordning med andra relevanta politikområden såsom hälsa, sociala tjänster, sysselsättning, bostad, rättsväsende, migration och integration. Det behövs också ändamålsenligt samarbete mellan olika aktörer på alla nivåer – nationell, regional, lokal och i skolan – för att få ett samordnat stöd till barn, ungdomar och deras familjer. Parallellt med detta bör man på skolnivå främja en hela skolan-ansats, som omfattar alla verksamhetsområden (t.ex. undervisning och lärande, planering och styrning) och engagerar alla viktiga aktörer: elever, skolledare, undervisningspersonal och annan personal, föräldrar och familjer samt lokalsamhället och samhället i stort (1). (25) Målet att minska underprestationer och antalet unga som lämnar skolan med högst grundskoleutbildning och att främja en framgångsrik skolgång måste hanteras systematiskt med hjälp av utbildning i hela EU. På systemnivå krävs samstämmighet i de politiska åtgärderna, samordning med andra relevanta politikområden såsom hälsa, sociala tjänster, sysselsättning, bostad, rättsväsende, migration och integration. Det behövs också ändamålsenligt samarbete mellan olika aktörer på alla nivåer – europeisk, nationell, regional, lokal och i skolan – i enlighet med principerna om flernivåstyre för att få ett samordnat stöd till barn, ungdomar och deras familjer. Parallellt med detta bör man på skolnivå främja en hela skolan-ansats, som omfattar alla verksamhetsområden (t.ex. undervisning och lärande, planering och styrning) och engagerar alla viktiga aktörer: elever, skolledare, undervisningspersonal och annan personal, föräldrar och familjer samt lokalsamhället och samhället i stort (1).

Motivering

Den allmänna och yrkesinriktade utbildningen skulle förbättras om man tillämpade de principer och processer som ligger till grund för flernivåstyre, såsom beskrivs i ReK:s resolution ”Stadgan för flernivåstyre i Europa” (1).

Ändringsrekommendation 4

Punkt 1

Kommissionens textförslag ReK:s ändringsförslag 1. Senast 2025 utvecklar eller ytterligare stärker en integrerad och övergripande strategi för en framgångsrik skolgång, på lämplig nivå, i enlighet med strukturen på utbildningssystemet, i syfte att bryta sambandet mellan skolresultat och socioekonomisk status, främja inkludering inom utbildningen (bland annat genom att motverka segregering inom utbildningen) och ytterligare minska antalet unga som slutar skolan med högst grundskoleutbildning och som underpresterar i grundläggande färdigheter. Särskild uppmärksamhet bör ägnas välbefinnande i skolan som en viktig del av en framgångsrik skolgång. En sådan strategi bör omfatta förebyggande, ingripande och kompenserande åtgärder (däribland åtgärder som erbjuds som en del av ungdomsgarantin). Den bör vara evidensbaserad och kombinera allmänna åtgärder med riktade och/eller individuellt anpassade insatser för elever som behöver ytterligare uppmärksamhet och stöd i en inkluderande miljö (t.ex. elever från mindre gynnade socioekonomiska miljöer, med migrantbakgrund, inbegripet flyktingbakgrund eller romsk bakgrund, elever med synliga eller icke-synliga funktionsnedsättningar, med särskilda utbildningsbehov eller med psykisk ohälsa). En sådan strategi bör också bygga på strukturerat samarbete mellan aktörer som företräder olika politikområden, förvaltningsnivåer och utbildningsnivåer, få del av lämplig finansiering och åtföljas av en tydlig plan för genomförande och utvärdering. 1. Senast 2025 utvecklar eller ytterligare stärker en integrerad och övergripande strategi för en framgångsrik skolgång, på lämplig nivå, i enlighet med strukturen på utbildningssystemet samt med beaktande av motsvarande decentraliserade system , i syfte att bryta sambandet mellan skolresultat och socioekonomisk status, främja inkludering inom utbildningen (bland annat genom att motverka segregering inom utbildningen) och ytterligare minska antalet unga som slutar skolan med högst grundskoleutbildning och som underpresterar i grundläggande färdigheter. Särskild uppmärksamhet bör ägnas välbefinnande samt miljö- och hälsoförhållandena i skolan och dess omgivning som en viktig del av en framgångsrik skolgång. En sådan strategi bör omfatta planeringsåtgärder samt förebyggande, ingripande och kompenserande åtgärder (däribland åtgärder som erbjuds som en del av ungdomsgarantin). Den bör vara evidensbaserad och kombinera allmänna åtgärder med riktade och/eller individuellt anpassade insatser för elever som behöver ytterligare uppmärksamhet och stöd i en inkluderande miljö (t.ex. elever från mindre gynnade socioekonomiska miljöer, med migrantbakgrund, inbegripet flykting-bakgrund eller romsk bakgrund, elever med synliga eller icke-synliga funktionsnedsättningar, med särskilda utbildningsbehov eller med psykisk ohälsa). En sådan strategi bör också bygga på strukturerat samarbete mellan aktörer som företräder olika politikområden, förvaltningsnivåer och utbildningsnivåer, få del av lämplig finansiering och åtföljas av en tydlig plan för genomförande, utvärdering och övervakning .

Motivering

De lokala och regionala myndigheterna spelar en nyckelroll i genomförandet av visionen om ett europeiskt område för utbildning, eftersom de har en direkt och naturlig koppling till samhällen där den utbildningspolitik som fastställs på EU-nivå måste genomföras och där den får en direkt inverkan (2).

Ändringsrekommendation 5

Punkt 3

Kommissionens textförslag ReK:s ändringsförslag 3. När det gäller en integrerad och övergripande strategi kombinerar förebyggande, ingripande och kompenserande åtgärder som dem som anges i den politiska ramen i bilagan för att stödja följande grupper: 3. När det gäller en integrerad , inkluderande och övergripande strategi kombinerar förebyggande, ingripande och kompenserande åtgärder som dem som anges i den politiska ramen i bilagan för att stödja följande grupper:

Motivering

Självförklarande.

Ändringsrekommendation 6

Punkt 3.3

Kommissionens textförslag ReK:s ändringsförslag 3.3 Skolor, med att utveckla en ”hela skolan-ansats” för framgångsrik skolgång, där alla i skolgemenskapen (skolledare, lärare, utbildare och annan personal, elever, föräldrar och familjer och lokalsamhället) liksom externa intressenter aktivt engagerar sig och samarbetar för att främja en framgångsrik utbildning för alla elever. 3.3 Skolor, med att utveckla en ”hela skolan-ansats” för framgångsrik skolgång, där alla i skolgemenskapen (skolledare, lärare, utbildare och annan personal, elever, föräldrar och familjer och lokalsamhället , inbegripet de lokala och regionala myndigheterna ) liksom externa intressenter aktivt engagerar sig och samarbetar för att främja en framgångsrik utbildning för alla elever.

Motivering

De lokala och regionala myndigheterna har ansvar för skolorna och bidrar till utvecklingen av ”hela skolan-ansatsen”, bl.a. genom användning av quadruple helix-strategin, en modell för samarbete där man vid sidan av aktörer från den offentliga och privata sektorn samt den akademiska världen lägger stor vikt vid medborgarna och deras behov.

Ändringsrekommendation 7

Punkt 4

Kommissionens textförslag ReK:s ändringsförslag 4. Optimerar användningen av resurser på nationell nivå och på EU-nivå för investeringar i infrastruktur, utbildning, verktyg och resurser för att öka inkludering, jämlikhet och välbefinnande i utbildningen, inbegripet EU-fonder och expertis avseende reformer och investeringar i infrastruktur, verktyg, pedagogik och skapande av hälsosamma lärandemiljöer, framför allt Erasmus+, faciliteten för återhämtning och resiliens, Europeiska socialfonden+, Europeiska regionala utvecklingsfonden, programmet för ett digitalt Europa, Horisont Europa, instrumentet för tekniskt stöd, Asyl-, migrations- och integrationsfonden och säkerställa att användningen av fonderna överensstämmer med den övergripande strategin. 4. Optimerar användningen av resurser på lokal, regional och nationell nivå och på EU-nivå för investeringar i infrastruktur, utbildning, verktyg och resurser för att öka inkludering, jämlikhet och välbefinnande i utbildningen, inbegripet EU-fonder och expertis avseende reformer och investeringar i infrastruktur, verktyg, pedagogik och skapande av hälsosamma lärandemiljöer, framför allt Erasmus+, faciliteten för återhämtning och resiliens, Europeiska socialfonden+, Europeiska regionala utvecklingsfonden, programmet för ett digitalt Europa, Horisont Europa, instrumentet för tekniskt stöd, Asyl-, migrations- och integrationsfonden och säkerställa att användningen av fonderna överensstämmer med den övergripande strategin.

Motivering

Det föreslås att även den lokala och regionala nivån ska inbegripas.

II. POLITISKA REKOMMENDATIONER

EUROPEISKA REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

De lokala och regionala myndigheternas särskilda roll

1. Europeiska regionkommittén (ReK) menar att utbildningssystem av hög kvalitet, som är inkluderande och lika tillgängliga för alla elever, oberoende av deras personliga egenskaper, familj samt kulturella och socioekonomiska situation, inte bara skapar vägar till en framgångsrik skolgång, utan även bereder en gemensam väg till social sammanhållning och en mer hållbar ekonomi i EU.

2. Kommittén ställer sig mycket positiv till den ”hela skolan-ansats” som kommissionen uppmuntrar till och som inbegriper de lokala och regionala myndigheterna, vilket är en viktig förutsättning när det gäller att reformera utbildningspolitiken och uppnå centrala mål för det europeiska utbildningssamarbetet, såsom att minska andelen lågpresterande i grundläggande färdigheter och motverka att unga lämnar skolan med högst grundskoleutbildning.

3. ReK påminner om att åtgärder mot skolavhopp ( 3 ) ofta vidtas på lokal och regional nivå, vilket gör det möjligt att ta itu med problem som är beroende av sammanhanget.

4. ReK anser att det är viktigt att främja elevernas och skolpersonalens välbefinnande i skolan genom att minska utbildningsklyftan mellan avlägsna områden, landsbygdsområden och stadsområden samt genom att minska skillnaderna mellan olika utbildningsanstalter. För att uppnå detta mål är det viktigt med tillräcklig finansiering för att främja social och territoriell sammanhållning och att man kan fatta databaserade beslut. Det krävs under alla omständigheter en bred och inte enbart budgetmässig strategi för att förbättra kvaliteten på det decentraliserade utbildningssystemet.

5. Kommittén betonar vikten av att samla in och analysera data på lokal, regional och nationell nivå. Genom att analysera sådana data kan man upptäcka gemensamma tendenser med relevans för skolavhopp samt i enlighet med detta föreslå lösningar för att ta itu med utmaningar på grundval av en platsbaserad strategi. Exempelvis har man i Lettland utarbetat ett nationellt, interaktivt instrument för att samla in information om elever från och med den tidpunkt då läraren fastställer att det finns en risk för skolavhopp. På detta sätt kan man på lokal och regional nivå ta fram ett brett statistiskt underlag om orsaker och tendenser i fråga om skolavhopp.

6. Vi efterlyser en bredare användning av lokal och regional god praxis när det gäller att utveckla ett högpresterande digitalt utbildningsekosystem och främja en hållbar digital omställning. Detta skulle främja en högkvalitativ och inkluderande utbildning för alla och samtidigt stärka den digitala sammanhållningen för att minska de territoriella skillnaderna. Exempelvis har man i den franska regionen Île-de-France inrättat en kostnadsfri plattform för språkinlärning, QIOZ, som en anpassning till de förhållanden som uppstod till följd av covid-19.

Krisens inverkan på utbildningssystemen

7. ReK vill uppmärksamma att antalet ungdomar som hoppar av skolan stadigt har minskat under det senaste årtiondet. Dock finns det en risk att pandemin vänder denna positiva trend ( 4 ) . Detta framgår av slutsatserna om resultaten under läsåret 2021–2022 och deras samband med de covid-19-relaterade restriktionerna. I de belgiska regionerna Vallonien och Bryssel ökade t.ex. antalet elever som slutade skolan i förtid med 28 %, särskilt i klasserna 7–12.

8. Kommittén anser att man bör ta hänsyn till covid-19-pandemins inverkan på elevernas psykiska och fysiska hälsa och allmänna välbefinnande. Uppmärksamhet bör även fästas vid det faktum att denna kris också har medfört att studiemotivationen har minskat hos sådana elevgrupper i vilka det tidigare inte fanns någon risk för skolavhopp, samtidigt som den har påverkat elever från utsatta förhållanden och mindre gynnade miljöer i oproportionerligt hög grad. Vi efterlyser därför innovativa motiverande aktiviteter för barn med goda studieresultat.

9. ReK efterlyser en socialt inkluderande och psykologiskt anpassad utbildning för alla ukrainska barn i skolåldern som vistas i EU:s medlemsstater på grund av det pågående kriget. Kommittén efterlyser också skräddarsydda och väl genomtänkta program för språkinlärning (såsom i den flamländska regionen i Belgien ( 5 ) ) för elever som inte talar den berörda EU-medlemsstatens språk, i syfte att främja deras integration och förbättra deras resultat.

Avslutande iakttagelser

10. Vi instämmer i slutsatsen i den oberoende utvärderingen ( 6 ) av genomförandet av rådets rekommendation av den 28 juni 2011 om politiska strategier för att minska andelen elever som lämnar skolan i förtid ( 7 ) , att samarbetet mellan olika förvaltningsnivåer (europeisk, nationell, regional och lokal) fortfarande är begränsat och fragmenterat. Detta är ett av de områden där det krävs ytterligare insatser för att lösa problemet med skolavhopp, särskilt genom samarbete inom innovationsekosystemet.

11. De lokala och regionala myndigheterna har en nyckelroll när det gäller att skapa och modernisera utbildningsinstitutioner samt främja lika möjligheter för alla och uppbyggnad av en säker, inkluderande och ändamålsenlig inlärningsmiljö, med uppmärksamhet ägnad även åt den ökade mobbningen/nätmobbningen. Med tanke på den inverkan som Rysslands krig mot Ukraina, energikrisen och den snabba inflationen har på de nationella och lokala budgetarna framhåller ReK vikten av långsiktigt stöd från EU:s strukturfonder för kommunala projekt som syftar till att modernisera lärandemiljön och säkerställa att kvaliteten hos befintlig utbildningsinfrastruktur upprätthålls.

12. ReK efterlyser en ”hela skolan-ansats” för att bemöta de befintliga utmaningarna. Bland annat handlar det om ett generationsskifte bland lärarna och inrättande av breda program för att motivera lärare och skolpersonal, något som redan genomförts av enskilda lokala och regionala myndigheter t.ex. genom stipendieprogram för sistaårsstudenter, särskilt för framtida lärare i naturvetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik eller specialister inom omsorg och vägledning (psykologer, socialpedagoger osv.). Samtidigt bör man fortsätta att främja program för fortbildning och kompetensutveckling av lärare och, när så är lämpligt, omskolningsåtgärder.

Bryssel den 12 oktober 2022. Vasco ALVES CORDEIRO Europeiska regionkommitténs ordförande

(1) COM(2020) 625 final

(2) EUT C 66, 26.2.2021, s. 1.

(1) COM(2020) 625 final

(2) EUT C 66, 26.2.2021, s. 1.

(3) EUT C 175, 7.6.2021, s. 6.

(1) Konferensen om Europas framtid – Rapport om det slutliga resultatet, maj 2022, förslag 32 (s. 74).

(2) COM(2022) 404 final

(1) Se definitionen i det åtföljande arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar.

(1) Se definitionen i det åtföljande arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar.

(1) EUT C 174, 7.6.2014, s. 1

(2) Yttrande från Europeiska regionkommittén – Att förverkliga det europeiska området för utbildning senast 2025 (EUT C 175, 7.5.2021, s. 6).

(3) EU:s indikator för unga som lämnar skolan mäter andelen 18–24-åringar med, som högst, grundskoleutbildning som inte längre deltar i någon formell eller informell utbildning.

(4) Europeiska kommissionen, generaldirektoratet för utbildning, ungdom, idrott och kultur – Utbildningsöversikt 2021: sammanfattning, Europeiska unionens publikationsbyrå, 2021, https://data.europa.eu/doi/10.2766/480191.

(5) Onthaalonderwijs voor anderstalige kinderen (OKAN).

(6) Europeiska kommissionen, generaldirektoratet för utbildning, ungdom, idrott och kultur (2019), Donlevy, V., Day, L., Andriescu, M., Downes, P., Assessment of the implementation of the 2011 Council recommendation on policies to reduce early school leaving: final report, Publikationsbyrån.

(7) EUT C 191, 1.7.2011, s. 1.