Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Ett starkare Europa byggs upp: ungdoms-, utbildnings- och kulturpolitikens roll

(COM(2018) 268 final)

om Förslag till rådets rekommendation om att främja automatiskt ömsesidigt erkännande av examensbevis för högre utbildning och gymnasieutbildning samt resultat av studieperioder utomlands

(COM(2018) 270 final – 2018/0126 (NLE))

om Förslag till rådets rekommendation om förskoleverksamhet och barnomsorg av hög kvalitet

(COM(2018) 271 final – 2018/0127 (NLE))

och om Förslag till rådets rekommendation om en övergripande strategi för språkundervisning och språkinlärning

(COM(2018) 272 final – 2018/0128 (NLE))

(2019/C 62/23)

Föredragande: Tatjana BABRAUSKIENĖ

Remiss Europeiska kommissionen, 18.6.2018 Rättslig grund Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt Ansvarig facksektion Facksektionen för sysselsättning, sociala frågor och medborgarna Antagande av facksektionen 26.9.2018 Antagande vid plenarsessionen 18.10.2018 Plenarsession nr 538 Resultat av omröstningen (för/emot/nedlagda röster) 117/0/2

1. Slutsatser och rekommendationer

EESK:s ståndpunkt:

1.1 EESK välkomnar initiativet som ett nästa steg i genomförandet av den europeiska pelaren för sociala rättigheter för att garantera rätten till lika tillgång till god, inkluderande utbildning och livslångt lärande. Detta är avgörande för ytterligare och närmare samarbete mellan medlemsstaterna samtidigt som deras nationella befogenhet för utbildning och livslångt lärande garanteras.

1.2 EESK anser att det nya initiativet bör ingå i en långsiktig vision för EU:s politik för livslång och livsvid utbildning inom ramen för EU 2020-strategin och den strategiska ramen Utbildning 2020 och förberedelserna inför kommande EU-strategier. Hit hör visioner och strategier för yrkesutbildning och vuxenlärande.

1.3 EESK understryker att utbildning först och främst bör vara inriktad på holistiskt lärande , demokratiskt medborgarskap och gemensamma europeiska värden för att garantera fred, säkerhet, frihet, demokrati, jämlikhet, rättsstatsprincipen, solidaritet och ömsesidig respekt, öppna marknader, hållbar tillväxt och social delaktighet och rättvisa, samtidigt som den kulturella mångfalden respekteras och berikas och en känsla av tillhörighet främjas.

1.4 EESK påpekar att syftet med utbildning och livslångt lärande är att förbereda och stödja ungdomar och vuxna så att de blir ansvarstagande demokratiska medborgare och anställbara inom rättvis sysselsättning, med goda och produktiva jobb, samt förses med lämpliga färdigheter.

1.5 EESK anser att det europeiska utbildningsområdet bör vara inkluderande för alla och uppmuntrar därför regeringarna att vidta åtgärder för att göra det formella och icke-formella lärandet verkligt inkluderande och främja och värdesätta informellt lärande .

1.6 EESK uppmärksammar regeringarna på de kvarvarande bristerna när det gäller lika tillgång till utbildning av hög kvalitet för barn från socioekonomiskt missgynnade miljöer, särskilt när det gäller minoritetsgrupper, migranter, barn med funktionsnedsättning och barn som bor på landsbygden i vissa regioner i Europa. Det är viktigt att man inom det europeiska utbildningsområdet aktivt stöder integrationen av migranter och flyktingar i utbildning och på arbetsmarknaden, med särskilt fokus på att validera och erkänna deras utbildning och arbetslivserfarenheter.

1.7 EESK anser att man för att uppnå målen med detta initiativ måste göra hållbara nationella investeringar i utbildning på över 5 % av BNP per land och få stöd från tillgängliga EU-finansieringsinstrument, såsom Erasmus+-programmet, och den europeiska planeringsterminen.

1.8 EESK anser att språkinlärning och validering av icke-formellt och informellt förvärvade språkkunskaper inom ramen för den europeiska referensramen för nyckelkompetenser bör stödjas genom hållbara offentliga finanser . Språkinlärningen bör riktas till alla, såväl ungdomar som vuxna, och de som behöver bör få stöd , samtidigt som den bör främjas som en form av familjelärande och förbättras som en form av formellt och icke-formellt lärande .

1.9 EESK stöder förslagets krav på ökade investeringar i grundläggande och fortsatt yrkesmässig utveckling för språklärare för att åtgärda bristen på kvalificerade språklärare.

1.10 EESK välkomnar att förslaget syftar till att ytterligare uppmuntra regeringarna till att förbättra tillgången till och kvaliteten på förskoleverksamheten . Ytterligare insatser behövs för att garantera balans mellan arbete och privatliv , för att se till att alla barn och familjer har rätt till ekonomiskt överkomlig förskoleverksamhet och barnomsorg av hög kvalitet samt för att beakta den stora betydelsen av familjelärande , som hjälper föräldrarna att känna sig trygga i sin roll och bidrar till lärandet i vuxen ålder.

1.11 EESK stöder förslaget om att se till att förskole- och barnomsorgspersonal har en stödjande arbetsmiljö och att deras professionalisering ökar. Kommittén förespråkar att man säkerställer läraryrkets attraktionskraft samt könsbalans och jämställdhet i yrket .

1.12 EESK noterar vikten av gränsöverskridande erkännande av studieperioder inom alla former av högstadie- och gymnasieutbildning och högre utbildning samt kvalifikationer från allmän och yrkesinriktad gymnasieutbildning som ger tillträde till högre utbildning i hemlandet. Rörlighet i utbildningssyfte är avgörande för ett aktivt deltagande i samhället och på arbetsmarknaden och bör förbättras genom förtroende för program och kvalifikationer och baseras på välutvecklade kvalitetssäkringssystem.

1.13 EESK påpekar att europeiska verktyg, instrument och principer för högre utbildning och yrkesutbildning (EQF, Ecvet, Eqavet, Eqar osv.) bör komplettera och stödja varandra, samtidigt som man i Europa måste tillämpa principen om läranderesultat fullt ut för att uppnå automatiskt erkännande av rörlighet i utbildningssyfte i Europa.

1.14 EESK understryker att initiativet också bör inriktas på erkännande av formellt, icke-formellt och informellt lärande utomlands och ta hänsyn till den roll som intressenter, arbetsmarknadens parter och det civila samhället spelar i erkännandet av läranderesultat samt betydelsen av yrkesvägledare för att stödja processen. Kommittén uppmanar den rådgivande gruppen för den europeiska referensramen för kvalifikationer och Cedefop att förbättra den europeiska inventeringen om validering av icke-formellt och informellt lärande och de europeiska riktlinjerna för validering av icke-formellt och informellt lärande, i egenskap av kvalitetsstandarder för regeringar, arbetsmarknadens parter och intressenter, för att förbättra valideringsprocesserna.

1.15 EESK understryker att regeringar, arbetsgivare och fackföreningar, inom ramen för en effektiv social dialog , där även andra intressenter deltar, på alla nivåer måste diskutera hur man kan åstadkomma en inkluderande utbildning av hög kvalitet inom förskola och barnomsorg, förbättrad språkinlärning och ömsesidigt erkännande av avgångsbetyg från högstadiet och gymnasiet.

2. Politisk bakgrund

2.1 Det huvudsakliga ansvaret för utbildnings- och kulturpolitiken vilar på medlemsstaterna. Europeiska unionen har emellertid under årens lopp spelat en viktig kompletterande roll i enlighet med artikel 165 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. Det ligger i alla medlemsstaters gemensamma intresse att ta vara på utbildningens och kulturens fulla potential som drivkrafter för jobbskapande, ekonomisk tillväxt och social rättvisa samt att uppleva den europeiska identiteten i hela dess bredd.

2.2 Vid det sociala toppmötet i Göteborg i november 2017 proklamerades den europeiska pelaren för sociala rättigheter, där rätten till lika tillgång till utbildning och livslångt lärande fastslås med utgångspunkt i kommissionens meddelande COM(2017) 673. Detta utmynnade i Europeiska rådets slutsatser av den 14 december 2017, där medlemsstaterna, rådet och kommissionen uppmanades att gå vidare med den agenda som diskuterades i Göteborg.

2.3 I det så kallade första paketet om det europeiska utbildningsområdet föreslogs rådets rekommendation COM(2018) 23 (antagen den 22 maj 2018), som grundar sig på utbildningsministrarnas Parisförklaring från 2015 om främjande av medborgarskap och de gemensamma värdena frihet, tolerans och icke-diskriminering genom utbildning. Det tillkännagavs i kommissionens meddelande COM(2016) 379 av den 14 juni 2016.

2.4 Den 22 maj offentliggjorde kommissionen det andra utbildningspaketet, som innehöll ytterligare förslag rörande skapandet av ett europeiskt utbildningsområde senast 2025.

2.5 Detta yttrande från EESK rör det andra utbildningspaketet , som fokuserar på ytterligare utmaningar som man måste ta sig an för att få till stånd ett högkvalitativt och inkluderande europeiskt utbildningsområde, exempelvis när det gäller språkinlärning, automatiskt ömsesidigt erkännande av högstadie- och gymnasieutbildning samt förskoleverksamhet av god kvalitet.

3. Allmänna kommentarer

3.1 EESK anser att inrättandet av det europeiska utbildningsområdet, för att främja samarbetet mellan medlemsstaterna samtidigt som man garanterar deras nationella befogenhet för utbildning och livslångt lärande, är en viktig strategi för att svara på och påskynda den sociala, ekonomiska, demografiska, miljömässiga och tekniska utvecklingen för att åstadkomma en konkurrenskraftig integration av Europa som en ekonomisk stormakt i världen och samtidigt garantera en stark social dimension.

3.2 rätten till lika tillgång till god, inkluderande allmän utbildning och yrkesutbildning och vägledning under hela livet Initiativet är ett utmärkt nästa steg i genomförandet av den europeiska pelaren för sociala rättigheter för att garantera ( 1 ) och tar sin utgångspunkt i kommissionens meddelande COM(2017) 673, där det europeiska utbildningsområdet tillkännages.

3.3 EESK betonar att det är vårt gemensamma mål att utbildningen är inriktad på holistisk utbildning och livslångt lärande, med särskilt fokus på det demokratiska medborgarskapet och de gemensamma europeiska värdena och den europeiska identiteten för att garantera fred, säkerhet, frihet, demokrati, jämlikhet, rättsstatsprincipen, solidaritet och ömsesidig respekt, hållbar tillväxt och social delaktighet och rättvisa, samtidigt som den kulturella mångfalden respekteras och berikas och en känsla av tillhörighet till EU främjas.

3.4 Inom det europeiska utbildningsområdet bör man inte bara framhäva den avgörande betydelsen av utbildning och livslångt lärande för att förbereda ungdomar och vuxna på att bli demokratiska medborgare och på högkvalitativa arbetstillfällen med rättvisa anställningsvillkor , utan man bör även se till att det europeiska utbildningsområdet är inkluderande för alla, med särskilt fokus på jämställdhet, och uppmuntra regeringarna att vidta åtgärder för att göra det formella, informella och icke-formella lärandet verkligt inkluderande samtidigt som man respekterar FN-konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning.

3.5 integrationen av migranter och flyktingar i utbildning och på arbetsmarknaden, med särskilt fokus på att validera och erkänna deras utbildning och arbetslivserfarenheter. I detta avseende erinrar EESK om sitt yttrande ( 2 ) och påpekar att man inom det europeiska utbildningsområdet även bör föreslå för regeringarna hur de aktivt kan stödjai utbildning och på arbetsmarknaden, med särskilt fokus på att validera och erkänna deras utbildning och arbetslivserfarenheter.

3.6 Det tar tid att reformera och anpassa utbildningssystem. EESK vill se det nya initiativet som en del i en långsiktig vision för EU:s politik för utbildning och livslångt lärande , kallad ”europeiska området för livslångt lärande 2025”, inom ramen för EU 2020-strategin och den strategiska ramen Utbildning 2020 samt som en förberedelse inför kommande EU-strategier.

3.7 För att åstadkomma en högkvalitativ och inkluderande förskola och barnomsorg, förbättrad språkinlärning och ömsesidigt erkännande av avgångsbetyg från högstadiet och gymnasiet måste dessa initiativ diskuteras på alla nivåer av regeringar, arbetsgivare och fackföreningar, inom ramen för en effektiv social dialog där även andra intressenter deltar, särskilt lärare och andra utbildare, föräldrar, yrkesvägledare och studerande, men även lokalsamhällesorgan och organisationer i det civila samhället.

3.8 Europauniversitet ” som en nedifrån-och-upp-process som syftar till att få universiteten att bilda nätverk för att skapa gemensamma examina, öka rörligheten för studerande och underlätta språkinlärning. Kommittén påminner om sitt yttrande inkludering och mångfald vid bildandet av nätverk av lärare, forskare och studenter och till att ge alla universitet som deltar i Bolognaprocessen möjlighet att bilda nätverk. EESK erkänner initiativet om ”” som en nedifrån-och-upp-process som syftar till att få universiteten att bilda nätverk för att skapa gemensamma examina, öka rörligheten för studerande och underlätta språkinlärning. Kommittén påminner om sitt yttrande ( 3 ) och uppmanar tillvid bildandet av nätverk av lärare, forskare och studenter och till att ge alla universitet som deltar i Bolognaprocessen möjlighet att bilda nätverk.

3.9 europeiska studentkortet ”, anser kommittén att detta initiativ bör bygga vidare på det lyckade systemet med studentkort och uppdatera befintliga studentkort. Kommittén erinrar om sitt yttrande Samtidigt som EESK överväger förslaget om det ””, anser kommittén att detta initiativ bör bygga vidare på det lyckade systemet med studentkort och uppdatera befintliga studentkort. Kommittén erinrar om sitt yttrande ( 4 ) och upprepar att mervärdet av ett nytt kort måste framgå klart och tydligt och att kortet måste komplettera de befintliga korten.

3.10 För att uppnå målen med det europeiska utbildningsområdet behövs hållbara nationella investeringar i utbildning på över 5 % av BNP per land och stöd från EU-finansieringsinstrumenten inom nästa fleråriga budgetram, särskilt Erasmus+-programmet och Efsi. EESK vill se att holistisk och inkluderande utbildning och livslångt lärande ingår i prioriteringarna för det framtida Erasmus+-programmet och den framtida ungdomsstrategin . Kommittén välkomnar den europeiska planeringsterminens roll när det gäller att stödja strukturreformer för att förbättra utbildningspolitiken i överensstämmelse med detta initiativ.

3.11 Förbättra undervisningen och språkinlärningen

3.11.1 flerspråkigheten till en verklig tillgång för EU . Språk bör värderas lika högt , och därför bör man stödja inlärning av både EU-språk och andra språk. EESK anser att det rör sig om ett mycket viktigt initiativ eftersom elevernas språkkunskaper i allmänhet är låga efter avslutad obligatorisk skolgång och skillnaderna är mycket stora mellan medlemsstaterna ( 5 ) . Med ökad rörlighet inom EU och fler skolbarn än någonsin som kommer hit från tredjeländer och som talar andra språk måste vi tänka om inför de utmaningar och möjligheter vi står inför om vi ska kunna göra, och därför bör man stödja inlärning av både EU-språk och andra språk.

3.11.2 Skolor behöver hjälp med att skapa en flerspråkig inlärningsmiljö och samtidigt finna den rätta balansen mellan inlärning av främmande språk och god utveckling av läs- och skrivkunnigheten och de kommunikativa färdigheterna på elevernas modersmål . Innehålls- och språkintegrerad inlärning kan leda till bättre rörlighet och integration. Det är viktigt att digitala och webbaserade verktyg för språkinlärning används på ett effektivare sätt. För detta måste man se till att verktygen är av god kvalitet och certifierade samt sörja för åtkomst, stöd och överkomliga priser för alla, med hänsyn tagen till att vissa kan behöva stöd för att ha råd med, välja och använda lämpliga verktyg till sin fördel.

3.11.3 språkinlärningen som ett sätt att förbättra den ömsesidiga förståelsen, rörligheten och därmed EU-medborgarskapet . Det finns 64 miljoner lågkvalificerade vuxna som måste förbättra sina grundläggande färdigheter, bland annat sina språkkunskaper EESK välkomnar den vikt som läggs vidsom ett sätt att förbättra denoch därmed. Det finns 64 miljoner lågkvalificerade vuxna som måste förbättra sina grundläggande färdigheter, bland annat sina språkkunskaper ( 6 ) , för att bli aktiva EU-medborgare, behålla sina jobb och förbättra sina sysselsättningsmöjligheter. För de enskilda individerna medför språkinlärningen personliga och yrkesmässiga möjligheter, för samhället främjar den kulturell medvetenhet, ömsesidig förståelse och social sammanhållning och för företagen innebär den att arbetstagare med språkkunskaper och interkulturell kompetens hjälper dem att lyckas och växa på globala marknader.

3.11.4 Språkinlärningen bör riktas till alla, och ge stöd till dem som behöver det , samtidigt som den bör förbättras som en form av formellt, icke-formellt och informellt lärande , och bör genomföras som en del av den europeiska ramen för nyckelkompetenser och stödjas genom hållbara offentliga finanser .

3.11.5 språkinlärning för alla , från tidig ålder till efter pensionsåldern, med särskilt fokus på grundläggande yrkesutbildning och yrkesfortbildning , högre utbildning och vuxenlärande. I riktlinjerna för sysselsättningspolitiken 2018 ( 7 ) föreslås det att ”studerandes och arbetstagares rörlighet bör främjas för att förbättra färdigheter som ökar anställbarheten och för att utnyttja den fulla potentialen på den europeiska arbetsmarknaden”. Avsaknad av språkkunskaper kan anses utgöra ett centralt hinder för rörlighet. EESK understryker att förslaget bör riktas till inlärare som befinner sig långt bortom den obligatoriska skolgången och betona vikten av, från tidig ålder till efter pensionsåldern, med särskilt fokus på, högre utbildning och vuxenlärande.

3.11.6 Språkinlärningspolitiken bör vara inriktad på praktisk inlärning , genom studentutbyten och frivillig och annan verksamhet, såsom den europeiska solidaritetskåren, som stöds av det nuvarande och det framtida Erasmus+-programmet.

3.11.7 Bristen på kvalificerade språklärare är verkligen ett allvarligt problem, och EESK välkomnar förslagets krav på ökade investeringar i grundläggande och fortsatt yrkesmässig utveckling för språklärare för att uppfylla EU-ländernas krav på yrkeskvalifikationer .

3.12 Förskoleverksamhet och barnomsorg av hög kvalitet

3.12.1 Riktmärket i Utbildning 2020-strategin om att 95 % av barnen mellan fyra års ålder och den obligatoriska skolåldern ska delta i förskoleverksamhet och barnomsorg har nästan uppnåtts. Av mer än 32 miljoner barn som ännu inte är skolpliktiga i EU har dock 17 miljoner fortfarande inte tillgång till förskola och barnomsorg. Dessutom kvarstår brister när det gäller lika tillgång för barn från socioekonomiskt missgynnade miljöer, särskilt när det gäller minoritetsgrupper, migranter, barn med funktionsnedsättning och barn som bor på landsbygden och i vissa regioner i Europa.

3.12.2 EESK välkomnar att förslaget syftar till att ytterligare uppmuntra regeringarna till att förbättra tillgången till och kvaliteten på förskoleverksamheten. Ytterligare insatser behövs för att se till att ekonomiskt överkomlig förskoleverksamhet och barnomsorg av hög kvalitet är en rättighet för alla barn och familjer. Tjänster av hög kvalitet spelar en avgörande roll för att förbättra utbildningsresultaten, även utvecklingen av social kompetens. Deltagande i förskoleverksamhet och barnomsorg av hög kvalitet leder till högre grundläggande kompetens och är ett verkningsfullt förebyggande verktyg mot att unga hoppar av skolan.

3.12.3 Kommissionen pekar på den stora samstämmigheten med övrig unionspolitik. EESK uppskattar särskilt kopplingen till förslaget till direktiv om balans mellan arbete och privatliv för föräldrar och anhörigvårdare ( 8 ) , där man erkänner behovet av att tillhandahålla formell omsorg av god kvalitet i hela Europa. EESK har stött detta samspel i flera av sina yttranden för att öka kvinnornas deltagande på arbetsmarknaden och minska omotiverade löneskillnader, samt för att hänsyn ska tas till den stora betydelsen av familjelärande, som hjälper föräldrarna att känna sig trygga i sin roll och bidrar till lärandet i vuxen ålder.

3.12.4 Förskole- och barnomsorgspersonal bör få hjälp med att öka sin professionalisering och utveckla en stödjande arbetsmiljö. Förskollärares grundutbildning och fortsatta yrkesmässiga utveckling bör vara av hög kvalitet, samtidigt som den bör tillgodose utbildarnas och barnens behov, exempelvis när det gäller hur man garanterar delaktighet och lär ut demokratiska värderingar.

3.12.5 Enligt OECD (2015) ( 9 ) råder det en betydande könsmässig obalans inom läraryrket eftersom sju av tio lärare är kvinnor. I OECD-länderna är (2015) 97 % av lärarna inom förskolan och 83 % av lärarna på låg- och mellanstadiet kvinnor, medan bara 43 % av lärarna inom högre utbildning är kvinnor. Den ojämna könsfördelningen bland personalen och hur man kan locka fler män att bli lärare för att se till att barnen får manliga förebilder inom förskola och barnomsorg är frågor som fortfarande kräver brådskande åtgärder, eftersom den ojämna könsfördelningen är kopplad till lärarnas status, lön och arbetsvillkor inom sektorn.

3.13 Automatiskt ömsesidigt erkännande av examensbevis och studieperioder utomlands

3.13.1 EESK välkomnar att initiativet syftar till att säkerställa att alla studerande, lärlingar och elever som har slutfört en studieperiod utomlands, antingen för en kvalifikation eller en rörlighet i utbildningssyfte, kan få denna period erkänd automatiskt inför framtida studier. Rörlighet i utbildningssyfte främjar kompetens och erfarenheter som är avgörande för ett aktivt deltagande i samhället och på arbetsmarknaden och bör stärkas genom att man främjar förtroendet för studieprogram och kvalifikationer.

3.13.2 För att undvika att någon ska behöva gå om hela läsår/perioder understryker EESK vikten av gränsöverskridande erkännande av studieperioder inom högstadie- och gymnasieutbildning och högre utbildning samt kvalifikationer från gymnasieutbildning som ger tillträde till högre utbildning i hemlandet.

3.13.3 erkännande av formellt, icke-formellt och informellt lärande utomlands och ta hänsyn till den roll som intressenter, arbetsmarknadens parter och det civila samhället spelar i erkännandet av studie- och läranderesultat den europeiska inventeringen om validering av icke-formellt och informellt lärande de europeiska riktlinjerna för validering av icke-formellt och informellt lärande EESK understryker att initiativet också bör inriktas påoch ta hänsyn till den roll som intressenter, arbetsmarknadens parter och det civila samhället spelar i erkännandet av studie- och läranderesultat ( 10 ) . I detta avseende erinrar kommittén om den stora betydelsen av rådets rekommendation av den 20 december 2012 om validering av icke-formellt och informellt lärande och ytterligare förbättring av de nationella valideringssystemen. EESK uppmanar den rådgivande gruppen för den europeiska referensramen för kvalifikationer och Cedefop att förbättra ( 11 ) och ( 12 ) , i egenskap av kvalitetsstandarder för regeringar, arbetsmarknadens parter och intressenter, för att förbättra valideringsprocesserna. Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt att förstå de nödvändiga förutsättningarna för samt synergieffekterna och fördelarna med att förbättra samordningen mellan validering av icke-formellt och informellt lärande och studieväglednings- och rådgivningstjänster ( 13 )

3.13.4 Övergångsmöjligheterna och förtroendet mellan yrkesutbildning och högre utbildning är fortfarande en utmaning, inte bara mellan utan också inom länderna. Akademisk utbildning och yrkesutbildning bör värderas lika högt. Europeiska verktyg och instrument och principer för högre utbildning och yrkesutbildning (EQF, Ecvet, Eqavet, Eqar osv.) bör stödja varandra, samtidigt som man måste tillämpa principen om läranderesultat fullt ut för att uppnå automatiskt erkännande av rörlighet i utbildningssyfte i Europa.

Bryssel den 18 oktober 2018. Luca JAHIER Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

(1) EUT C 173, 31.5.2017, s. 1.

(2) EUT C 264, 20.7.2016, s. 19.

(3) EUT C 71, 24.2.2016, s. 11.

(4) EUT C 132, 3.5.2011, s. 55.

(5) Eurydice: Key Data on Teaching Languages at School in Europe – 2017 Edition.

(6) Cedefop (2017). Investing in skills pays off: the economic and social cost of low-skilled adults in the EU. Luxemburg: Publikationsbyrån. Forskningsrapport nr 60 från Cedefop.

(7) https://ec.europa.eu/info/publications/2018-european-semester-employment-guidelines_en

(8) COM(2017) 253 final – 2017/085 (COD).

(9) OECD: Education at a Glance, 2017.

(10) EUT C 13, 15.1.2016, s. 49.

(11) http://www.cedefop.europa.eu/en/events-and-projects/projects/validation-non-formal-and-informal-learning/european-inventory

(12) http://www.cedefop.europa.eu/en/publications-and-resources/publications/3073

(13) Cedefop (kommande), Validation of non-formal and informal learning and career guidance.