Uppdaterad analys av luftfartens icke koldioxidrelaterade klimatpåverkan och potentiella politiska åtgärder enligt artikel 30.4 i direktivet om EU:s utsläppshandelssystem

1. Inledning

Som en del av 2017 års översyn av EU:s utsläppshandelssystem avseende luftfart, gav medlagstiftarna Europeiska kommissionen i uppgift att ”lägga fram en uppdaterad analys av luftfartens icke koldioxidrelaterade påverkan, om det är lämpligt åtföljd av ett lagstiftningsförslag om hur denna påverkan kan hanteras på bästa sätt” enligt artikel 30.4 i direktiv 2003/87/EG.

Tidigare analyser går tillbaka till konsekvensbedömningen från 2006 för inbegripandet av luftfart i EU:s utsläppshandelssystem som undersökte möjligheten att reglera kväveoxider (NOx), och 2008 års studie Lower NOx at Higher Altitudes: Policies to Reduce the Climate Impact of Aviation NOx Emission. Vid tidpunkten för dessa analyser ansågs den vetenskapliga förståelsen inte vara tillräckligt mogen för att föreslå någon politik för att hantera denna påverkan. I stället har EU:s utsläppshandelssystem som hörnstenen i EU:s klimatpolitik sedan 2012 enbart reglerat koldioxidutsläpp från flygningar som omfattas av systemet, eftersom koldioxidutsläpp – i motsats till icke koldioxidrelaterad påverkan – korrelerar direkt med mängden förbrukat bränsle.

För att uppfylla kravet i artikel 30.4 i direktivet om EU:s utsläppshandelssystem beställde Europeiska kommissionen en rapport av Europeiska unionens byrå för luftfartssäkerhet (Easa). I rapporten tar man upp den mycket utvecklade vetenskapliga förståelsen och lägger fram en uppdaterad analys av de viktigaste typerna av klimatpåverkan i samband med luftfarten, utöver koldioxidutsläpp. Easa utförde arbetet genom ett projektteam bestående av kända experter inom detta område från EU, Norge och Storbritannien som täckte hela spektrumet av olika meningsinriktningar inom det klimatvetenskapliga området. Detta möjliggjorde öppensinnade diskussioner och beaktande av olika åsikter i analysen av alla identifierade frågor. Tillsammans med valideringen av detta arbete genom två sakkunnigbedömningar, säkerställde detta den vetenskapliga noggrannheten i de tillhandahållna analyserna.

Följande vägledande forskningsfrågor strukturerade experternas arbete:

·Vilka är de senaste rönen om luftfartens påverkan på klimatförändringen som inte kommer från koldioxidutsläpp?

·Vilka faktorer/variabler är av betydelse för denna påverkan – t.ex. teknik/design, drift, bränsle, marknadsbaserade åtgärder? Hur stor är betydelsen? Finns det avvägningar eller ömsesidigt beroende i fråga om betydelsen av de olika faktorerna/variablerna?

·Vilken forskning har genomförts om potentiella politiska åtgärder för att minska den icke koldioxidrelaterade klimatpåverkan? Vilka är för- och nackdelarna med de politiska alternativen när det gäller genomförande? Vilka kunskapsluckor finns fortfarande?

Den icke koldioxidrelaterade påverkan som bedömts av experterna kommer från luftfartygens utsläpp av kväveoxider (NOx), sotpartiklar, oxiderade svavelarter och vattenånga. Nettopåverkan är en uppvärmningseffekt på klimatet, även om det finns ett antal individuella uppvärmnings- och kyleffekter från luftfartens respektive utsläpp utöver koldioxid, med avvägningar och osäkerheter i olika grad.

Författarna noterar att den vetenskapliga förståelsen för klimatförändringar som orsakats av luftfartens utsläpp som inte består av koldioxid har utvecklats under de senaste tio åren. När det gäller dessa effekter och hur man bedömer dem i termer av koldioxidekvivalenta utsläppsmått finns det flera osäkerhetsfaktorer kvar och nya har dykt upp. I rapporten fastställer och utvärderar man en rad olika politiska alternativ samt forskningsområden som ska hanteras för att man ska kunna ta itu med dessa osäkerheter.