EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 05.06.1996 
KOM(96) 243 slutlig 
RAPPORT FRÂN KOMMISSIONEN 
TILL DEN 
BUDGETANSVARIGA MYNDIGHETEN 
OM SITUATIONEN DEN 31 DECEMBER 1995 
VAD GÄLLER GARANTIER SOM BERÖR 
DEN ALLMÄNNA BUDGETEN 

I denna rapport redogörs för situationen den 31 december 1995 vad gäller garantier som 
berör den allmänna budgeten. 
Rapporten har sin bakgrund i kommissionens förklaring i samband med omröstningen om 
tilläggs- och ändringsbudget nr 1/91, där man redogjorde för sin avsikt att "halvårsvis 
lägga fram en rapport om situationen vad gäller garantier som berör budgeten och 
därmed förbundna risker". 
Kommissionen har tidigare lagt fram nio sädana rapporter till den budgetansvariga 
myndigheten. 
Denna rapport består av tre delar: 
1. Redogörelser för operationer som inletts sedan den förra rapporten och för 
utvecklingen vad gäller risker och utnyttjandet av de garantier som belastar 
budgeten. 
2. En redogörelse för de transaktioner som förts in i budgeten. 
3. Bedömningar, med utgångspunkt från samma datum, av det ekonomiska och 
finansiella läget i de tredje länder som varit föremål för de mest betydande 
transaktionerna. 
Innehållsförteckning 
DEL 1: OPERATIONER SOM INLETTS SEDAN RAPPORTEN PER DEN 30 JUNI 1995, 
UTVECKLING VAD GÄLLER RISKER OCH UTNYTTJANDE AV DE GARANTIER 
SOM BELASTAR BUDGETEN 
I. OPERATIONER SOM INLETTS SEDAN RAPPORTEN PER DEN 30 JUNI 
1995 1 
I.A Makroekonomiskt stöd till Ukraina 1 
I.B Lån från Europeiska investeringsbanken till medelhavsländerna som garanteras av den 
allmänna budgeten 1 
fl. RISKSrrUATIONEN 1 
H.A Total risk 2 
II.B Risker i samband med lån till medlemsstaterna 3 
II.C Risker i samband med lån till tredje land 4 
Hl. UTNYTTJANDE AV GARANTIER SOM BELASTAR BUDGETEN 5 
III.A Europeiska investeringsbankens lån till tredje land 5 
III.B In- och utlåning eller garantier för lån till tredje land 5 
DEL 2: TRANSAKTIONER SOM REDAN FÖRTS IN I BUDGETEN 
I. LÅN AVSEDDA FÖR ÅTERUTLÅNING INOM GEMENSKAPEN 7 
I.A Gemenskapsupplåning till stöd for olika medlemsstaters betalningsbalans 7 
I.B Euratomlån 7 
I.C Upplåning till stöd för investeringar inom gemenskapen 8 
II. LAN AVSEDDA FÖR ÅTERUTLÅNING TILL TREDJE LAND 8 
ILA Euratomlån till vissa tredje länder 8 
II.B Gemenskapens upplåning för makroekonomiskt stöd till länder i Central- och 
Östeuropa 9 
II.C Gemenskapens upplåning för makroekonomiskt stöd till de nya oberoende staterna i före 
detta Sovjetunionen 12 
II.D Gemenskapens upplåning för makroekonomiskt stöd till de baltiska staterna 16 
II.E Gemenskapens upplåning för makroekonomiskt stöd till länder i Medelhavsområdet 17 
Hl. GEMENSKAPSGARANTIER TILL TREDJE PART 18 
ILA Europeiska investeringsbankens (EIB) lån till länder i Medelhavsområdet; 
garantier som berör gemenskapens allmänna budget 18 
m.B Europeiska investeringsbankens lån till länder i Central- och Östeuropa 19 
Hl. C Lån som beviljas övriga tredje länder av Europeiska investeringsbanken 20 
in.D Lån som beviljas Sydafrika av Europeiska investeringsbanken 21 
TREDJE DELEN: BEDÖMNING AV POTENTIELLA RISKER 
I. TRANSAKTIONERNAS NATUR 22 
I.A Transaktioner med makroekonomiska mål 22 
I.B Transaktioner med mikroekonomiska mål 22 
H. ALLMÄNEKONOMISKT LÄGE I TREDJE LAND 23 
STATISTIKBILAGA 
TABELLER 
FÖRKLARANDE ANMÄRKNINGAR 
PRECISERINGAR AV SIFFERANGIVELSER I RAPPORTEN 
1cK A 
DEL 1: OPERATIONER SOM INLETTS SEDAN RAPPORTEN PER DEN 30 JUNI 
1995, UTVECKLING VAD GÄLLER RISKER OCH UTNYTTJANDE AV DE 
GARANTIER SOM BELASTAR BUDGETEN 
I. OPERATIONER SOM INLETTS SEDAN RAPPORTEN PER DEN 30 JUNI 
1995 
A. MAKROEKONOMISKT STÖD TILL UKRAINA 
Inom ramen för det allmänna stödprogrammet för Ukraina har 
kommissionen, genom rådets beslut av den 23 oktober 1995, blivit 
bemyndigad att i gemenskapens namn låna upp 200 miljoner ecu för högst 
tio år. Lånebeloppet skall delas upp i två delar vilka skall överföras till 
Ukraina. Ingen av delarna har ännu per den 31 decemberl995 utbetalats. 
B. LÅN FRÄN EUROPEISKA INVESTERINGSBANKEN TILL 
MEDELHAVSLÄNDERNA SOM GARANTERAS AV DEN 
ALLMÄNNA BUDGETEN 
Rådet antog den 30 oktober 1995 ett beslut om ingåendet av protokoll 
avseende det finansiella och tekniska samarbetet mellan gemenskapen och 
Malta och Cypern. Enligt dessa protokoll uppgår de belopp som 
Europeiska investeringsbanken kan ge i form av lån av sitt egna kapital 
till respektive 30 och 50 miljoner ecu med en varaktighet på tre år. 
H. RISKSITUATIONEN 
Bedömningen av de risker som påverkar gemenskapernas budget kan genomföras 
med två olika metoder, nämligen 
den metod som ofta används av banker och som utgår från det totala 
utestående lånebeloppet en bestämd dag för transaktionerna i fråga, och 
den i budgetarbete vanligare metoden, enligt vilken den högsta totala 
summan som gemenskapen kan behöva betala ut under budgetåret 
beräknas. 
Denna andra metod har i sin tur tillämpats på två olika sätt, nämligen 
genom att man endast tagit hänsyn till verkliga utbetalningar fram till den 
31 december 1995, vilket ger den minsta risken för gemenskapen om inga 
tidiga återbetalningar sker (se tabell 2, sid. 2 i statistikbilagan), och 
genom att man även blickat framåt, och tagit hänsyn till alla transaktioner 
som rådet beslutat om eller som föreslagits av kommissionen, så att 
effekten på framtida budgetar kan beräknas. Detta ger, i det fall då alla 
kommissionens förslag i fråga godtas, den största risken för gemenskapen 
(se tabell 3, sid. 3 i statistikbilagan). 
I det senare fallet måste ett antal antaganden göras vad gäller utbetalningsdatum, villkor 
för återbetalning, räntesatser och växelkurser. Närmare uppgifter om detta återfinns i 
1 hr 
bilagan. Metoden ger dock en uppfattning om hur stora de risker som är förknippade 
med förslagen är. 
Resultaten framgår av de tabeller som bifogas (sidan 1-3), där beräkningar av risker i 
samband med lån till länder inom respektive utanför gemenskapen återges. 
De totala angivelserna innefattar risker av skilda slag. I fallet makroekonomiskt stöd 
gäller det lån till en enda stat, medan det t.ex. inom ramen för Europeiska 
investeringsbankens verksamhet och de nya gemenskapsinstrumenten (förkortning: 
"NGI") rör sig om projektlån. 
I den analys som följer görs skillnad mellan total risk, risker som hänför sig till 
medlemsstater och risker som gäller icke-medlemsstater. 
A. TOTAL RISK 
1. 
2. UTESTÅENDE BELOPP DEN 31 DECEMBER 1995 
Läget beskrivs i tabell 1 (sidan 1 i statistikbilagan). 
Den totala risken belöpte sig till 13 114 miljoner ecu den 31 december 
1995, utan ökning jämfört med den 30 junil995. 
MAXIMAL RISK ÄR FÖR ÄR I GEMENSKAPENS BUDGET -' 
UTBETALNINGAR FRAM TILL DEN 31 DECEMBER 1995 
Läget beskrivs i tabell 2 (sidan 2 i statistikbilagan). 
Den totala risken, 3 149 miljoner ecu 1996, kommer att utveckla sig på följande sätt: 
Är 
Ärligt 
riskbelopp 
(milj. ecu) 
Förändring 1997 
3049 
-3 % 1998 
3238 
+ 6% 1999 
994 
-69 % 2000 
3481 
+ 250 
% 2001 
776 
-78 % 2002 
600 
-23 % 2003 
360 
-40 % 
Siffran beror bl.a. på att inga återbetalningar av betalningsbalanslån till 
medlemsstaterna förfaller detta år och på att inga återbetalningar av lån till 
Ungern,Tjeckien, Slovakien och Bulgarien sker, eftersom dessa avslutas 1998. 
3. MAXIMAL TEORETISK RISK ÅR FÖR ÅR I GEMENSKAPENS 
BUDGET 
Läget beskrivs i tabell 3 (sidan 3 i statistikbilagan). 
A 
Denna risk, som är 3500 miljoner ecu 1996, kommer regelmässigt att öka 
i den takt som anges nedan till och med år 2000 (bortsett från år 1999, då 
den är 2508 miljoner ecu). 
År 
Årligt 
riskbelopp 
(milj. ecu) 
Förändring 1997 
3858 
+ 10 % 1998 
4425 
+ 15 % 1999 
2508 
-43 % 2000 
5267 
+ 
110% 2001 
2716 
-48 % 2002 
4617 
+ 70 
% 2003 
4783 
+ 4 
% 
B. RISKER I SAMBAND MED LÅN TILL MEDLEMSSTATERNA 
1. UTESTÅENDE BELOPP DEN 31 DECEMBER 1995 
Läget beskrivs i tabell 1 (sidan 1 i statistikbilagan). 
Det utestående beloppet vad gäller transaktioner till förmån för 
medlemsstater är 7263 miljoner ecu den 31 december 1995, vilket innebär 
en minskning med 3,7 % jämfört med den 30 juni 1995. 
Denna minskning beror främst på minskade utestående lån inom ramen för 
Euratom och de finansiella instrumenten. 
Övriga utestående belopp har legat på stabil nivå. 
2. MAXIMAL RISK ÅR FÖR ÅR I GEMENSKAPENS BUDGET -
UTBETALNINGAR FRAM TILL DEN 31 DECEMBER 1995 
Läget beskrivs i tabell 2 (sidan 2 i statistikbilagan). 
Den totala risken är 2068 miljoner ecu för år 1996. 
Det årliga riskbeloppet som kan belasta gemenskapens budget vad gäller 
utbetalningar, vilket anges i tabell 2, ändras i takt med återbetalningar 
(båda åren) av Greklands och Italiens betalningsbalanslån. För de jämna 
årtalen fram till år 2000 är därför den maximala risken större, och uppgår 
det sistnämnda året till 2821 miljoner ecu. 
3. MAXIMAL TEORETISK RISK ÅR FÖR ÅR I GEMENSKAPENS 
BUDGET 
Läget beskrivs i tabell 3 (sidan 3 i statistikbilagan). 
Utvecklingen liknar den i tabell 2 fram till år 2000, då risken uppgår till 
3215 miljoner ecu. Beloppen för åren 2002 och 2003 blir 2370 miljoner 
ecu respektive 2196 miljoner ecu. 
A 
C. RISKER I SAMBAND MED LÅN TILL TREDJE LAND 
1. UTESTÅENDE BELOPP DEN 31 DECEMBER 1995 
Läget beskrivs i tabell 1 (sidan 1 i statistikbilagan). 
Det utestående beloppet är 5851 miljoner ecu den 31 december 1995, 
vilket innebär en ökning med 5 % jämfört med den 30 juni 1995. 
2. MAXIMAL RISK ÅR FÖR ÅR I GEMENSKAPENS BUDGET -
UTBETALNINGAR FRAM TILL DEN 31 DECEMBER 1995 
Laget beskrivs i tabell 2 (sidan 2 i statistikbilagan). 
Risken beräknas till 1081 miljoner ecu för år 1996. 
Därefter kan man konstatera en ökning till 1586 miljoner ecu 1997, på 
grund av en rad återbetalningar som infaller det året: 
80 miljoner ecu från Ungern. 
127 miljoner ecu från Tjeckien. 
63 miljoner ecu från Slovakien. 
140 miljoner ecu från Bulgarien. 
250 miljoner ecu från Algeriet. 
160 miljoner ecu från Israel. 
143 miljoner ecu från republiker i f.d. Sovjetunionen. 
År 
Årligt 
risk­
belopp 
(milj 
ecu) 1997 
1586 1998 
1178 1999 
695 2000 
660 2001 
670 2002 
570 2003 
334 
3. MAXIMAL TEORETISK RISK ÅR FÖR ÅR I GEMENSKAPENS 
BUDGET 
Läget beskrivs i tabell 3 (sidan 3 i statistikbilagan). 
År 
Årligt 
risk­
belopp 
(milj 
ecu) 1997 
2057 1998 
1942 1999 
1817 2000 
2053 2001 
2269 2002 
2247 2003 
2587 
A 
m. UTNYTTJANDE AV GARANTIER SOM BELASTAR BUDGETEN 
A. EUROPEISKA INVESTERINGSBANKENS LÄN TILL TREDJE 
LAND 
Investeringsbanken ansökte den 5 juli 1995 om utnyttjande av en 
budgetgaranti för län till republikerna i f.d. Jugoslavien (f.d. jugoslaviska 
republiken Makedonien och Serbien) med ett belopp om 8,6 miljoner ecu. 
Utbetalning till Europeiska investeringsbanken skedde den 11 oktober 
1995. 
Investeringsbanken ansökte den 18 oktober 1995 åter om utnyttjande av 
en budgetgaranti för lån till republikerna i f.d. Jugoslavien (f.d. 
jugoslaviska republiken Makedonien, Serbien och Bosnien-Hercegovina). 
Det gällde denna gång ett belopp om 5,2 miljoner ecu. Utbetalning till 
Europeiska investeringsbanken skedde den 26 januari 1996. 
Den 31 december 1995 belöpte sig de fordringar som gemenskapen betalat 
för och som ännu ej återbetalats av de låntagare som ansvarat för de 
försenade betalningarna till 68,2 miljoner ecu. Fordringarna gäller alla 
republiker i f.d. Jugoslavien utom Slovenien och Kroatien, som inte ligger 
efter med sina betalningar. 
Dessa 68,2 miljoner ecu i icke betalda fordringar har förts in i budgeten 
med 28,6 miljoner under uteblivna inbetalningar för 1994 och blivit 
föremål för utnyttjande av garantifonden till ett totalt belopp om 39,6 
miljoner ecu: 5,3 miljoner ecu den 11 januari 1995, 14,3 miljoner ecu den 
30 januari 1995, 6,08 miljoner ecu den 24 maj 1995, 8,6 miljoner ecu den 
11 oktober 1995 och 5,2 miljoner ecu den 26 januari 1996. 
B. IN- OCH UTLÅNING ELLER GARANTIER FÖR LÅN TBLL TREDJE 
LAND 
1. ANVÄNDNING AV DE LIKVIDA MEDLEN 
Kommissionen har även brukat sina likvida medel i enlighet med 
artikel 12 i rådets förordning nr 1552/89 av den 29 maj 1989 om 
tillämpning av beslut 88/376/EEG, Euratom om systemet för 
gemenskapernas egna medel. Genom detta förfarande har man undvikit 
förseningar av kommissionens utbetalningari de fall då inbetalningen från 
låntagaren är försenad. 
2. INTERVENTION FRÄN GARANTIFONDEN 
Om en förfallodag för en betalning av ett lån som beviljats eller 
garanteras av gemenskapen överskrids av låntagaren, skall garantifonden 
intervenera inom tre månader efter förfallodagen och täcka underskottet. 
Dröjsmålsräntan mellan den dag då de likvida medlen görs tillgängliga och 
datum för fondens intervention skall belasta garantifonden och återföras 
till de likvida medlen. 
Under de sex senaste månaderna har fonden intervenerat vad gäller lån till 
följande låntagare: 
Land Datum för intervention Belopp (kapital+ränta) 
Tadzjikistan 20.7.1995 1713 431,10 
Georgien 20.7.1995 2 182 277,63 
Georgien 17.10.1995 1 471 300,30 
Kazakstan 17.10.1995 835 614,83 
Georgien 21.11.1995 70 931856,06 
Arménien 21.11.1995 37 996 507,14 
Tadzjikistan 21.11.1995 55 692 660,94 
Turkmenistan 21.11.1995 45 850 146,11 
Totalt 216 673 794,11 
3. FÖRSENADE ÅTERBETALNINGAR 
Under den period som omfattas av denna rapport har följande tredje land, 
efter förfallodagen, återbetalat belopp för vilka garantifonden tidigare 
intervenerat. Detta belopp har således nu betalats tillbaka till fonden i 
enlighet med artikel 2 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 2728/94 av 
den 31 oktober 1994 om inrättande av en garantifond för externa åtgärder. 
Land Datum för återbetalning Belopp (kapital+ränta) 
Kazakstan 15.11.1995 835 614,83 
STÄLLNING DEN 31 DECEMBER 1995 VAD GÄLLER ÄNNU EJ 
GENOMFÖRDA ÅTERBETALNINGAR 
De belopp som ännu inte återbetalats vid periodens slut är följande: 
Land Belopp (kapital+ränta) 
Tadzjikistan 63 181 389, 89 
Georgien 81 306 915,94 
Arménien 37 996 507,14 
Turkmenistan 45 850 146,11 
Totalt 228.334.959,08 
A 
DEL 2: TRANSAKTIONER SOM REDAN FÖRTS IN I BUDGETEN 
Den budgetansvariga myndigheten har i 1995 års budget godkänt 29 poster med 
angivelsen "p.m." såsom avsedda för eventuella utbetalningar av garantibelopp. 
Transaktionerna kan delas in i tre kategorier: in- och återutlåning inom gemenskapen, 
in- och återutlåning utanför gemenskapen och garantier till finansiella institutioner. 
I. LÄN AVSEDDA FÖR ÄTERUTLÄNING INOM GEMENSKAPEN 
A. GEMENSKAPSUPPLÄNING TILL STÖD FÖR OLIKA 
MEDLEMSSTATERS BETALNINGSBALANS 
Gemenskapen är bemyndigad att ta upp lån på kapitalmarknaderna eller 
hos finansinstitut för att sedan ställa dessa belopp till förfogande för 
medlemsstater som har tillfälliga problem med betalningsbalansen. 
Den övre gränsen för denna upplåning har satts till 14 miljarder ecu. 
Den 31 december 1995 skedde en transaktion till Grekland om vilken 
beslut fattats den 4 mars 1991 och en till Italien, om vilken beslut fattats 
den 18 januari 1993. 
Summan av de krediter som beviljats i detta syfte uppgick den 31 
december 1995 till 1000 miljoner ecu för Grekland och 4045 miljoner ecu 
för Italien (se tabell 1, sidan 1 i statistikbilagan). 
B. EURATOMLÅN 
Kommissionen bemyndigades 1977 att ta upp lån för att kunna bidra till 
finansieringen av kärnkraftverk. 
Lånen är avsedda för producenter av elkraft och ledsagas av sedvanliga 
bankgarantier. Låntagarna är ofta statliga företag eller företag som fått 
statliga garantier. 
Maximalt får 4 miljarder ecu lånas upp, varav 500 miljoner godkändes 
genom 1977 års beslut, 500 miljoner 1980, 1 miljard 1982, 1 miljard 
1985 och 1 miljard 1990. Det belopp som lånats upp till och med den 30 
juni 1994 var ca 2900 miljoner ecu, varför lån om 1100 miljoner ecu 
fortfarande får tas upp. 
Det utestående lånebeloppet den 31 december 1995 var 720 miljoner ecu. 
Kommissionen föreslog den 9 december 1992 att den del av lånebeloppet 
som inte använts inom medlemsstaterna skulle användas till att finansiera 
en förbättring av effektivitet och säkerhet vid kärnkraftverk i Central- och 
Östeuropa och inom Oberoende staters samvälde. 
Detta antogs av rådet genom ett beslut den 21 mars 1994 (se del 2, lån till 
tredje land). 
A 
C. UPPLÅNING TILL STÖD FÖR INVESTERINGAR INOM 
GEMENSKAPEN 
Kommissionen har genom rådets beslut av den 16 oktober 1978 
bemyndigats att ta upp lån till främjande av investeringar i gemenskapen 
(nya gemenskapsinstrument). 
Det maximala beloppet fastställdes genom beslut den 16 oktober 1978 till 
1 miljard ecu och höjdes senare med ännu en miljard genom beslut av den 
15 mars 1982, med 3 miljarder genom beslut av den 19 april 1983 och 
med 750 miljoner genom beslut av den 9 mars 1987. 
Det upplånade beloppet utbetalas i form av lån som beviljas av Europeiska 
investeringsbanken såsom ombud, som syftar till finansiering av 
investeringsprojekt och bidrar till konvergens och ökad integration, och 
vilka är i överensstämmelse med gemenskapens prioriterade målsättningar 
inom sektorerna för energi, industri och infrastrukturarbeten. Därvid skall 
hänsyn bl.a. tas till projektens regionala konsekvenser och till 
nödvändigheten av att bekämpa arbetslösheten. Stödet till små och 
medelstora företag har också genom ett beslut den 26 april 1982 blivit en 
prioriterad målsättning. 
Genom ett beslut av den 20 januari 1981 blev det även möjligt för 
gemenskapen att ta upp lån i syfte att ge ett särskilt stöd på 1 miljard ecu 
för återuppbyggnad av de områden i Italien som drabbades av 
jordbävningen i november 1980. Ett motsvarande beslut fattades den 14 
december 1981 för stöd om 80 miljoner ecu till de områden i Grekland 
som drabbades av jordbävningarna i februari och mars 1981. 
De högsta möjliga belopp som får lånas upp är således 6830 miljoner ecu. 
Det utestående upplånade beloppet var 1113 miljoner ecu den 31 
december 1995, vilket är en minskning med 29,11 % i förhållande till den 
31 december 1994. 
Risken är spridd över att antal låntagare vid Europeiska 
investeringsbanken. De flesta av lånen är därtill globala lån som EIB 
undertecknat med finansinstitutioner som är ansvariga för att medlen 
återbetalas. 
Europeiska investeringsbanken överlämnar årligen en förteckning till 
kommissionen över de låntagare som, enligt de uppgifter man har tillgång 
till, riskerar att inte klara av återbetalningar under det kommande året. 
För närvarande finns inga namn på denna förteckning. 
H. LÅN AVSEDDA FÖR ÅTERUTLÅNING TILL TREDJE LAND 
A. EURATOMLÅN TILL VISSA TREDJE LÄNDER 
Rådet fattade den 21 mars 1994 beslut om ändring av beslut 
77/270/Euratom i syfte att möjliggöra för kommissionen att underteckna 
Euratomlån för finansiering av förbättrad säkerhet och effektivitet vid 
kärnkraftverk i vissa tredje länder. 
Detta beslut innebär att en stor del av Euratoms utlåningskapacitet (ca 
1100 miljoner ecu) kan användas till finansiering av projekt som 
avser kärnkraftverk och andra anläggningar i kärnbränslecykeln 
som är igång eller under konstruktion, 
avser nedmontering av anläggningar i fall där en upprustning inte 
är försvarbar ur teknisk eller ekonomisk synvinkel. 
Följande länder kan komma i fråga: 
Bulgarien 
Ungern 
Litauen 
Rumänien 
Slovenien 
Tjeckien 
Slovakien 
Ryska federationen 
Arménien 
Ukraina 
Principen om ekonomiskt stöd på internationell nivå för en stängning av 
Tjernobylreaktorn skrevs in bland slutsatserna vid Europeiska rådets möte 
på Korfu den 24-25 juni 1994 samt vid G7-mötet i Neapel den 7-8 juli 
samma år. 
B. GEMENSKAPENS UPPLÅNING FÖR MAKROEKONOMISKT 
STÖD TBLL LÄNDER I CENTRAL. OCH ÖSTEUROPA 
1. UNGERN 
a) Ungern I 
1990 beviljade gemenskapen Ungern ett medelfristigt lån på högst 
870 miljoner ecu och för högst fem år. Detta lån är avsett att 
underlätta anpassningen av den ungerska ekonomin till en 
marknadsbaserad ekonomi på så sätt att den får del av alla dess 
fördelar. Lånebeloppet betalas ut till Ungern i tre delar. 
Den första delutbetalningen på 350 miljoner ecu betalades ut den 
20 april 1990, och en andra del på 260 miljoner den 14 februari 
1991. En tredje utbetalning på högst 260 miljoner ecu planerades 
för 1992. Denna tredje del har emellertid inte betalats ut, på grund 
av att Ungerns betalningsbalans utvecklats bättre än väntat. Varje 
utbetald del skall återbetalas vid ett tillfälle och högst fem år efter 
det att respektive del ställdes till Ungerns förfogande. Räntorna är 
rörliga och betalas halvårsvis. 
Den första delen, 350 miljoner ecu, återbetalades i sin helhet av 
Ungern den 20 april 1995. 
b) Ungern II 
Eftersom upplösningen av Rådet för ömsesidigt ekonomiskt bistånd 
(Komekon) och krisen vid Persiska viken riskerade att äventyra de 
dittills framgångsrika reformerna beslutade rådet i juni 1991 att ge 
Ungern ett kompletterande makroekonomiskt stöd på 180 miljoner 
ecu, inom ramen för ett G24-program för övergripande finansiellt 
stöd. 
En första delutbetalning om 100 miljoner ecu skedde den 14 
augusti 1991. Denna summa skall återbetalas genom en 
engångsbetalning efter sju år. Räntan är rörlig och skall betalas 
halvårsvis. Den andra delutbetalningen på 80 miljoner ecu skedde 
den 15 januari 1993, och skall återbetalas i januari 1997. Räntan 
är här fast och betalas in årsvis. 
Den 31 december 1995 uppgick det utestående lånebeloppet till 
Ungern till 440 miljoner ecu. 
2. TJECKIEN OCH SLOVAKIEN 
Kommissionen bemyndigades att i gemenskapens namn och inom ramen 
för ett G24-program för övergripande ekonomiskt stöd låna upp 375 
miljoner ecu, uppdelat på två delbelopp och för en period om högst sju år, 
i syfte att återutiåna dessa medel till Tjeckoslovakien på samma villkor. 
Den första delutbetalningen på 185 miljoner ecu skedde den 14 augusti 
1991. Denna summa skall återbetalas genom en engångsbetalning efter sju 
år. Räntan är rörlig och skall betalas halvårsvis. 
Den andra delen, 190 miljoner ecu, betalades ut den 2 mars 1992 och 
skall återbetalas genom en engångsbetalning efter sex år. 
Efter den delning av republiken i Tjeckien och Slovakien som skedde den 
1 januari 1993 föreslog kommissionen att också lånet skulle uppdelas 
mellan de två nya republikerna. 
Genom rådets beslut av den 24 januari 1994 delades lånet upp på så sätt 
att två tredjedelar, det vill säga 250 miljoner ecu, gick till Tjeckien och 
en tredjedel, 125 miljoner ecu, till Slovakien. 
Det utestående lånebeloppet till de två republikerna tillsammans den 31 
december 1995 var 375 miljoner ecu. 
Slovakien: 
Inom ramen för en ny åtgärd för ekonomiskt stöd till Slovakien har 
kommissionen genom rådets beslut av den 22 december 1994 bemyndigats 
att i gemenskapens namn låna upp 130 miljoner ecu, uppdelat på två 
delbelopp och för en period om högst sju år, i syfte att återutiåna detta 
belopp till Slovakien på samma villkor. 
Detta stöd har ännu inte genomförts till följd av försenade 
strukturreformer i landet. Från och med oktober 1995 har dock tillståndet 
10 
för Slovakiens betalningsbalans och valutareserver kraftigt förbättrats. 
Under dessa villkor har kommissionen framlagt ett förslag till rådet som 
syftar till att annullera det medelfristiga lån som beviljades genom beslut 
94/939/EG av den 22 oktober 1994. 
3. BULGARIEN 
a) Bulgarien I 
Inom ramen för en G24-åtgärd för ekonomiskt stöd till Bulgarien 
har kommissionen bemyndigats att i gemenskapens namn låna upp 
290 miljoner ecu, uppdelat på två delbelopp och för en period om 
högst sju år, i syfte att återutiåna detta belopp till Bulgarien på 
samma villkor. 
Den första delutbetalningen om 150 miljoner ecu skedde den 14 
augusti 1991. Denna summa skall återbetalas genom en 
engångsbetalning efter sju år. Räntan är rörlig och skall betalas 
halvårsvis. 
Den andra delen, 140 miljoner ecu, betalades ut den 2 mars 1992 
och skall återbetalas genom en engångsbetalning efter fem år. 
Räntan är rörlig och skall betalas halvårsvis. 
b) Bulgarien II 
Kommissionen har bemyndigats att i gemenskapens namn och 
inom ramen för en ny G24-åtgärd för perioden 1992-93 låna upp 
110 miljoner ecu, uppdelat på två delbelopp och för en period på 
högst sju år, i syfte att återutiåna dessa medel till Bulgarien. På 
grund av förseningen av de ekonomiska reformerna i Bulgarien 
sköts dessa transaktioner emellertid upp till i december 1994, då 
en första utbetalning till Bulgarien om 70 miljoner ecu skedde. 
Detta belopp skall återbetalas genom en engångsbetalning den 7 
december 2001. Räntan är rörlig och skall betalas halvårsvis. 
Det utestående lånebeloppet den 31 december 1995 var 360 
miljoner ecu. 
4. RUMÄNIEN 
a) Rumänien I 
Inom ramen för en G24-åtgärd för övergripande ekonomiskt stöd 
har kommissionen bemyndigats att i gemenskapens namn låna upp 
375 miljoner ecu, uppdelat på två delbelopp och för en period om 
högst sju år, i syfte att återutiåna detta belopp till Rumänien på 
samma villkor. 
Den första delutbetalningen om 190 miljoner ecu med en löptid på 
sju år skedde den 22 januari 1992. Denna summa skall återbetalas 
genom en engångsbetalning den 1 februari 1999. Räntan är rörlig 
och skall betalas halvårsvis. 
11 
Den andra delen, 185 miljoner ecu, betalades ut i april 1992 och 
skall återbetalas efter sex år. Återbetalningen skall ske i form av 
en engångsbetalning den 18 mars 1998. Räntan är rörlig och skall 
betalas halvårsvis. 
b) Rumänien II 
Kommissionen har bemyndigats att i gemenskapens namn och 
inom ramen för en ny G24-åtgärd låna upp 80 miljoner ecu för en 
period på högst sju år, i syfte att återutiåna dessa medel till 
Rumänien. 
Lånebeloppet betalades ut i form av en enda utbetalning den 26 
februari 1993. Beloppet skall återbetalas genom en 
engångsbetalning den 26 februari 2000, medan räntan skall betalas 
halvårsvis. 
c) Rumänien III 
Genom rådets beslut av den 20 juni 1994 bemyndigades 
kommissionen att i gemenskapens namn och inom ramen för en 
ny, övergripande, makroekonomisk G24-åtgärd låna upp 125 
miljoner ecu, uppdelat på två delar om 90 respektive 35 miljoner 
ecu och för en period på högst sju år. Detta skall ske i syfte att 
återutiåna dessa medel till Rumänien på samma villkor. 
Den första delutbetalningen om 55 miljoner ecu för en period på 
sju år genomfördes den 20 november 1995. Beloppet skall 
återbetalas genom en engångsbetalning den 20 november 2002, 
medan den rörliga räntan skall betalas halvårsvis. 
Den 31 december 1995 hade den andra utbetalningen ännu inte ägt 
rum. 
Det totala utestånde beloppet i lån till Rumänien den 31 december 
1995 var 510 miljoner ecu. 
C. GEMENSKAPENS UPPLÅNING FÖR MAKROEKONOMISKT 
STÖD TBLL DE NYA OBEROENDE STATERNA I FÖRE DETTA 
SOVJETUNIONEN 
Medelfristiga lån om 1250 miljoner ecu 
Rådet beslutade i december 1991 att ställa en kreditmöjlighet om högst 
1250 miljoner ecu till Sovjetunionens och dess delrepublikers förfogande 
för finansiering av import av jordbruksprodukter, livsmedel och läkemedel 
med ursprung i Europeiska gemenskapen eller Östeuropa. Såsom maximal 
löptid fastställdes tre år. 
Efter Sovjetunionens upplösning fördelades detta lånebelopp i början av 
1992 mellan de nya oberoende staterna. 
12 
1. Lânekontrakt som undertecknats med utgångspunkt från den 
ursprungliga fördelningen 
De flesta av dessa lånekontrakt undertecknades under 1992, nämligen 
med Arménien (38 miljoner ecu), Kirgisistan (32 miljoner ecu), 
Turkmenistan (45 miljoner ecu) och Moldavien (27 miljoner ecu), 
samtliga den 10 juli 1992; lånet till Kirgisistan minskades senare 
på dess myndigheters begäran till 23,7 miljoner ecu, 
med Ukraina den 13 juli 1992 (130 miljoner ecu), 
med Vitryssland (102 miljoner ecu), Tadzjikistan (55 miljoner ecu) 
och Georgien (70 miljoner ecu) den 24 juli 1992, 
med Ryssland den 9 september 1992 (150 miljoner ecu), 
med Ryssland åter den 9 december 1992 (349 miljoner ecu), och 
med Kazakstan den 15 december 1992 (25 miljoner ecu). 
2. Lånekontrakt som undertecknats med utgångspunkt från den 
modifierade fördelningen 
Under 1993 undertecknades ett antal lån med utgångspunkt från 
ändringar i den ursprungliga fördelningen av lånesumman. 
Den 5 maj 1993 undertecknades lånekontrakt med 
Arménien och Georgien (20 respektive 10 miljoner ecu). 
Det sammanlagda beloppet var ursprungligen avsett för 
Kazakstan. 
Den 6 december 1993 undertecknades ännu ett 
lånekontrakt, denna gång omfattande 40 miljoner ecu, med 
Georgien. Detta belopp motsvarar en minskning av 
lånebeloppet till Uzbekistan. 
Den 14 september 1994 undertecknades ett lånekontrakt 
omfattande 59 miljoner ecu med Uzbekistan. 
Den 12 oktober 1994 undertecknades kontrakt med 
Azerbajdzjan (68 miljoner ecu). 
13 
Utnyttjande av lånebeloppet 1250 miltoner ecu 
Land 
Arménien a 
Arménien b 
Azerbajdzjan 
Vitryssland 
Georgien a 
Georgien b 
Georgien c 
Kazakstan a 
Kazakstan b 
Kirgisistan 
Moldavien 
Ryssland a 
Ryssland b 
Tadzjikistan 
Turkmenistan 
Ukraina 
Uzbekistan 
Totalt Ursprunglig 
fördelning 
(1992) 
38 
68 
102 
70 
55 
32 
27 
150 
349 
55 
45 
130 
129 
1250 Fördelning den 
3.12.1995 
38 
20 
68 
100,5 
70 
10 , 
40 
25 
0 
23,7 
27 
72,9 
349 
55 
45 
129,8 
59 
1132,9 Utnyttjande per 
den 31.12.1995 
37,9 
19,6 
50,3 
100,5 
69,4 
9,8 
34,1 
24,9 
22,7 
27,0 
70,0 
299,7 
54,5 
44,9 
129,8 
58,8 
1053,9 
Den 31 december 1995 uppgick mottagarländernas faktiska 
utnyttjande av krediten till 1053,9 miljoner ecu. 
Datum för återbetalning av lånebelopp och för ränteinbetalningar 
Datumen för återbetalningar av lånebelopp och ränteinbetalningar 
varierar med lånebeloppens storlek och med kontraktsdatum: 
För lån till Arménien (38 miljoner), Vitryssland, Georgien 
(70 miljoner), Kirgisistan, Moldavien, Tadzjikistan, 
Turkmenistan, Ukraina, Ryssland (150 miljoner) 
skall räntor betalas den 20 april och den 20 
oktober, och 
återbetalningar ske den 20 augusti 1995, utom för 
Vitryssland, Ukraina och Ryssland, där de sker 
med halva beloppet 20 augusti 1994 och halva 
beloppet 20 augusti 1995. 
För lån till Arménien (20 miljoner), Kazakstan, Ryssland 
(349 miljoner) och Georgien (lån på 10 och 40 miljoner) 
skall räntor betalas den 15 januari och 15 juli, och 
återbetalningar av lånebelopp ske den 15 januari 
1996, utom för Ryssland (hälften 15 januari 1995, 
hälften 15 januari 1996) och för Georgiens lån på 
40 miljoner, vilket skall återbetalas den 15 januari 
1997. 
14 
För lån till Azerbajdzjan och Uzbekistan 
skall räntor betalas den 28 mars och den 28 
september, och 
lånebeloppen återbetalas den 28 september 1997. 
Den 31 december 1995 hade uteblivna betalningar på 228,33 
miljoner ecu konstaterats vad gäller såväl räntor som lånebelopp 
från Georgien, Arménien, Turkmenistan och Tadzjikistan (se 
del IV.2 - Utnyttjande av garantier). 
Makroekonomiskt stöd till Moldavien 
Inom ramen för gemenskapens deltagande i de internationella 
stödåtgärderna för Moldavien har kommissionen genom ett beslut 
den 13 juni 1994 bemyndigats att i gemenskapens namn låna upp 
45 miljoner ecu, uppdelat i två delar och för en period om högst 
tio år, i syfte att återutiåna dessa medel till Moldavien på samma 
villkor. 
Den första delutbetalningen om 25 miljoner ecu skedde i december 
1994. Lånet skall återbetalas genom fem årliga, lika stora 
amorteringar med början det sjätte året. Det skall vara helt och 
hållet återbetalt den 7 december 2004. Räntan är rörlig och skall 
betalas halvårsvis. 
Den andra delutbetalningen om 20 miljoner ecu för en period på 
10 år genomfördes i december 1994. Lånet skall återbetalas genom 
fem årliga, lika stora amorteringar med början det sjätte året. Det 
skall vara helt och hållet återbetalt den 8 augusti 2005. Räntan är 
rörlig och skall betalas halvårsvis. 
Det totala utestående beloppet i lån till Moldavien uppgick den 31 
december 1995 till 45 miljoner ecu. 
Makroekonomiskt stöd till Ukraina 
Inom ramen för ett internationellt stödprogram till förmån för 
Ukraina har kommissionen genom ett beslut av rådet den 
22 december 1994 bemyndigats att i gemenskapens namn låna upp 
85 miljoner ecu för en period om högst tio år, i syfte att återutiåna 
dessa medel till Ukraina i form av en enda utbetalning. 
Lånet har getts i form av en engångsutbetalning den 28 december 
1995. Lånet skall återbetalas genom fem årliga, lika stora 
amorteringar med början det sjätte året. Det skall vara helt och 
hållet återbetalt den 28 december 2005. Räntan är rörlig och skall 
betalas halvårsvis. 
Det totala utestående beloppet i lån till Ukraina uppgick den 31 
december 1995 till 85 miljoner ecu. 
15 
Makroekonomiskt stöd till Vitryssland 
Inom ramen för ett internationellt stödprogram till förmån för 
Vitryssland har kommissionen genom ett beslut av rådet den 
10 april 1995 bemyndigats att i gemenskapens namn låna upp 75 
miljoner ecu för en period om högst tio år, i syfte att återutiåna 
dessa medel till Vitryssland i form av två delutbetalningar. 
Den första delutbetalningen om 30 miljoner ecu skedde den 28 
december 1995. Lånet skall återbetalas genom fem årliga, lika stora 
amorteringar med början det sjätte året. Det skall vara helt och 
hållet återbetalt den 28 december 2005. Räntan är rörlig och skall 
betalas halvårsvis. 
Det totala utestående beloppet i lån till Vitryssland uppgick den 31 
december 1995 till 30 miljoner ecu. 
D. GEMENSKAPENS UPPLÅNING FÖR MAKRO­
EKONOMISKT STÖD TILL DE BALTISKA STATERNA 
Kommissionen har, inom ramen för ett G24-program för 
övergripande ekonomiskt stöd till dessa tre länder, bemyndigats att 
i gemenskapens namn ta upp lån om 220 miljoner ecu för en 
period om högst sju år, i syfte att återutiåna medlen till dessa 
stater, uppdelat på två utbetalningar och på jämförbara villkor. 
Lånen skall fördelas på följande sätt: 
40 miljoner ecu till Estland. 
80 miljoner ecu till Lettland. 
100 miljoner ecu till Litauen. 
De första utbetalningarna till Estland (20 miljoner ecu) och 
Lettland (40 miljoner ecu) skedde den 31 mars 1993. Lånen skall 
återbetalas genom en engångsinbetalning den 31 mars år 2000. 
Räntorna är rörliga och skall betalas halvårsvis den 31 mars och 
den 30 september varje år. 
Den första delutbetalningen om 50 miljoner ecu till Litauen ägde 
rum den 27 juli 1993. Lånet skall återbetalas genom en 
engångsinbetalning den 27 juli år 2000. Räntan är fast och skall 
betalas den 27 juli varje år. 
Hälften av den andra delutbetalningen till Litauen, dvs. 25 
miljoner ecu av planerade 50 miljoner, ägde rum den 16 augusti 
1993. Lånet skall återbetalas genom en engångsinbetalning den 16 
augusti år 2002. Räntan är rörlig och skall betalas halvårsvis den 
16 februari och den 16 augusti varje år. 
Det utestående beloppet i lån till de baltiska staterna den 31 
december 1995 var 135 miljoner ecu. 
16 A 
E. GEMENSKAPENS UPPLÅNING FÖR MAKRO­
EKONOMISKT STÖD TILL LÄNDER I 
MEDELHAVSOMRÅDET 
1. ISRAEL 
Såsom en del av det finansiella biståndet till Israel och 
folken i de ockuperade områdena bemyndigades 
kommissionen i juni 1991 att ta upp lån i gemenskapens 
namn om 160 miljoner ecu, i en enda del och för högst sju 
år, i syfte att återutiåna dessa medel till Israel på samma 
villkor. Israel har också beviljats en räntesubvention om 
27,5 miljoner ecu ur gemenskapens budget. 
Transaktionen inleddes den 2 mars 1992. Lånet skall 
återbetalas i sin helhet den 15 december 1997. 
Det utestående beloppet i lån till Israel den 31 december 
1995 var 160 miljoner ecu. 
2. ALGERIET 
I september 1991 bemyndigades kommissionen att i 
gemenskapens namn låna upp 400 miljoner ecu, uppdelat 
i två delbelopp och för en period om högst sju år. Medlen 
är avsedda att återutlånas till Algeriet på samma villkor. 
En första delutbetalning till Algeriet om 250 miljoner ecu 
skedde den 23 december 199Igenom ett övergångslån, 
vilket återbetalades med nettobeloppet av de medel som för 
en period om sex år upplånades den 14 januari 1992. 
Beloppet skall återbetalas genom en engångsbetalning den 
15 december 1997. Räntan skall betalas den 15 december 
varje år. 
Den andra delutbetalningen om 150 miljoner ecu sköts upp 
till följd av förseningar av de ekonomiska reformerna i 
Algeriet, och ägde rum först i augusti 1994, i samband 
med återupptagandet av de strukturella förändringarna i 
Algeriet. Beloppet skall återbetalas i form av en 
engångsbetalning den 17 augusti 2001. Räntan skall betalas 
den 17 augusti varje år. 
Rådet beslutade i samband därmed om nytt 
makroekonomiskt stöd i december 1994. Kommissionen 
har bemyndigats att i gemenskapens namn låna upp 200 
miljoner ecu för en period om högst sju år, i syfte att 
återutiåna dessa medel till Algeriet i form av två 
delutbetalningar. 
Den första delutbetalningen om 100 miljoner ecu med en 
löptid på sju år ägde rum den 27 november 1995. Lånet 
skall återbetalas genom en engångsinbetalning den 27 
17 
november år 2002. Räntan är rörlig och skall betalas 
halvårsvis. 
Det utestående beloppet i lån till Algeriet den 31 december 
1995 var 500 miljoner ecu. 
DI. GEMENSKAPSGARANTIER TBLL TREDJE PART 
A. EUROPEISKA INVESTERINGSBANKENS (EIB) LÅN TELL 
LÄNDER I MEDELHAVSOMRÅDET; GARANTIER SOM 
BERÖR GEMENSKAPENS ALLMÄNNA BUDGET 
Enligt rådets förordning av den 8 mars 1977 garanterar 
gemenskapen de lån som beviljas av Europeiska 
investeringsbanken inom ramen för gemenskapens finansiella 
åtaganden gentemot länder i Medelhavsområdet. 
Detta beslut låg till grund för det avtal om garanti som 
undertecknades av Europeiska ekonomiska gemenskapen och EIB 
den 30 oktober 1978 i Bryssel och den 10 november 1978 i 
Luxemburg, genom vilket en generell garanti på 75 % av krediten 
infördes för lån till följande länder: Portugal (finansiellt protokoll; 
stöd före anslutningen), Grekland, Spanien (ekonomiskt 
samarbete), Malta, Tunisien, Algeriet, Marocko, Turkiet, Cypern, 
Egypten, Jordanien, Syrien, Israel, Jugoslavien och Libanon. 
Genom undantag täcks lån för katastrofhjälp till Portugal av en 
garanti på 100 %, i enlighet med rådets beslut av den 7 oktober 
1975. 
För varje nytt finansprotokoll skall en ny förlängning av 
garantiavtalet fastställas. 
De lån som hade beviljats den 31 december 1995 uppick till totalt 
7862 miljoner ecu, varav 1500 miljoner till Spanien, Grekland och 
Portugal och 6362 miljoner till tredje länder i Medelhavsområdet. 
Det utestående garanterade beloppet den 31 december 1995 var 
2167 miljoner ecu (garantigränsen på 75 % beaktad), varav 385 
miljoner i Spanien, Grekland och Portugal och 1782 miljoner i 
tredje länder i Medelhavsområdet. 
Genom rådets förordning (EEG) nr 1763/92 av den 29 juni 1992 
om ekonomiskt samarbete med avseende på samtliga icke­
medlemsstater i Medelhavsområdet har det blivit möjligt att ge lån 
ur Europeiska investeringsbanken även vid sidan om dessa 
protokoll. 
Sådana EIB-lån får inte överstiga 1800 miljoner ecu. En generell 
garanti på 75 % ges. 
Den 31 december 1995 hade krediter om 1239 miljoner gjorts 
tillgängliga, varav 98 miljoner ecu betalats ut. Detta belopp 
motsvarar det för närvarande utestående beloppet. 
18 A 
Den 31 december 1995 fördelade sig de lånebelopp som beviljats icke­
medlemsländer på följande sätt. 
Beviljade lån 
Algeriet 640 
Cypern 142 
IEgypten 802 
Israel 215 
Jordanien 198 
Libanon 222 
Malta 85 
Marocko 517 
Slovenien 150 
Syrien 323 
Tunisien 418 
Turkiet 90 
Jugoslavien1 760 
Protokoll, totalt _,. 
4JOZ 
Övergripande ekonomiskt 
samarbete 180U 
Medelhavsområdet, totalt 6362 
Lånen löper normalt på 15 år och är amorteringsfria under 3-4 år. 
B. EUROPEISKA INVESTERINGSBANKENS LÅN TELL LÄNDER I 
CENTRAL- OCH ÖSTEUROPA 
På en anmodan från rådet den 9 oktober 1989 beslutade Europeiska 
investeringsbankens styrelse den 29 november samma år att bemyndiga 
banken att bevilja lån på högst en miljard ecu ur egna medel för 
finansiering av investeringsprojekt i Ungern och Polen. Linen syftar till 
finansiering av projekt som uppfyller de kriterier som banken normalt 
tillämpar när den beviljar lån ur egna medel. Garantiavtal med 
gemenskapen täcker 100 % av transaktionerna och undertecknades i Bryssel 
den 24 april 1990 och i Luxemburg den 14 maj 1990. 
Den 14 maj 1991 utvidgade den budgetansvariga myndigheten denna garanti 
på 100 % till att även omfatta lån om högst 700 miljoner ecu till 
Tjeckoslovakien, Bulgarien och Rumänien. 
Det andra protokollet med Jugoslavien har sagts upp trots att det återstod 100 miljoner i anslag 
som kunde beviljas. 
19 
Utvidgandet av garantiavtalet undertecknades den 31 juli 1991. 
Kommissionen lade den 23 oktober 1992 fram ett förslag till rådets beslut 
om att utvidga denna garanti på 100 % till att omfatta även förluster som 
EIB lider i samband med lån till Estland, Lettland och Litauen. Detta 
förslag antogs av den budgetansvariga myndigheten den 15 mars 1993. 
Ett tak för lån från EIB till dessa länder fastställdes till 200 miljoner ecu 
under en period på tre år. 
Den 18 december 1992 föreslog kommissionen att en garanti på 100 % 
skulle omfatta även förluster som EIB lider i samband med lån till 
Albanien. 
Den budgetansvariga myndigheten förnyade den 13 december 1993 
gemenskapsgarantin, som täcker 100 % av transaktionerna, för de lån som 
Europeiska investeringsbanken beviljar länder i Central- och Östeuropa, 
inklusive de baltiska staterna och Albanien, under de följande tre åren och 
till ett lånetak på sammanlagt 3 miljarder ecu. 
Garantiavtalet undertecknades i Bryssel den 22 juli 1994 och den 12 augusti 
1994 i Luxemburg. 
Lånen är i allmänhet långfristiga. De löper på i genomsnitt 15 år, med 3-4 
amorteringsfria år. 
Den 31 december 1995 hade krediter om 3541 miljoner ecu gjorts 
tillgängliga i länder i Central- och Östeuropa, medan dock endast 952 
miljoner betalats ut. 
C. LÅN SOM BEVILJAS ÖVRIGA TREDJE LÄNDER AV 
EUROPEISKA INVESTERINGSBANKEN 
Rådet i sin sammansättning av ekonomi- och finansministrar antog den 
19 maj 1992 de riktlinjer som kommissionen föreslagit vad gäller en 
utökning av Europeiska investeringsbankens verksamhet utanför 
gemenskapen, och anmodade banken att bevilja lån i enlighet med sina 
stadgar och gängse kriterier för finansiering av projekt av ömsesidigt 
intresse i vissa tredje länder (utvecklingsländer i Latinamerika och Asien) 
med vilka gemenskapen slutit samarbetsavtal. 
Ett generellt tak på 250 miljoner ecu har fastställts under en period om tre 
år. Detta tak skall omprövas efter det att perioden löpt ut. 
Lånen garanteras till 100 % i gemenskapernas budget. Kommissionen lade 
fram ett förslag till beslut därom den 3 juni 1992, vilket ledde fram till ett 
definitivt beslut av rådet den 15 februari 1995. Garantiavtalet mellan 
gemenskapen och Europeiska investeringsbanken undertecknades den 
4 november 1993 i Bryssel och den 17 november 1993 i Luxemburg. 
Den 31 december 1995 uppgick de krediter som undertecknats till 607 
miljoner ecu, medan endast 149 miljoner ecu betalats ut fram till det 
datumet. 
20 A 
D. LÅN SOM BEVILJAS SYDAFRIKA AV EUROPEISKA 
INVESTERINGSBANKEN 
Rådet antog den 1 juni 1995 de riktlinjer som kommissionen föreslagit vad 
gäller en utökning av Europeiska investeringsbankens verksamhet i 
Sydafrika, och anmodade banken att bevilja lån i enlighet med sina stadgar 
och gängse kriterier för finansiering av projekt av ömsesidigt intresse i detta 
land. 
Ett generellt tak på 300 miljoner ecu har fastställts under en period om två 
år. Detta tak kan komma att gälla för två och ett halvt år. 
Lånen garanteras till 100 % i gemenskapernas budget. Kommissionen lade 
fram ett förslag till beslut därom den 5 december 1994, vilket ledde fram 
till ett definitivt beslut av rådet den 1 juni 1995. Garantiavtalet mellan 
gemenskapen och Europeiska investeringsbanken undertecknades den 
4 oktober 1995 i Bryssel och den 16 oktober 1995 i Luxemburg. 
Den 31 december 1995 uppgick de krediter som undertecknats till 45 
miljoner ecu. 
Ingen utbetalning har ännu ägt rum. 
21 
TREDJE DELEN: BEDÖMNING AV POTENTIELLA RISKER 
De siffror som angetts i de två föregående delarna av rapporten ger information om de 
kvantitativa aspekterna på de risker som belastar den allmänna budgeten. 
Dessa uppgifter behöver emellertid kompletteras med en redogörelse för de kvalitativa 
aspekterna, d.v.s. som berör typen av transaktioner och låntagarnas situation. 
I. TRANSAKTIONERNAS NATUR 
De risker för vilka siffror angetts i det föregående kan indelas i två kategorier: 
transaktioner med makroekonomiska mål och transaktioner med mikroekonomiska 
mål. 
A. TRANSAKTIONER MED MAKROEKONOMISKA MÅL 
Dessa transaktioner utgörs i första hand av betalningsbalanslån till medlemsstaterna, 
lån som i allmänhet bygger på väl definierade ekonomiska villkor och åtaganden. 
Transaktioner för makroekonomiskt stöd är av liknande slag men riktar sig till icke­
medlemsstater. 
Till denna kategori av transaktioner bör slutligen läggas den garanti på 500 miljoner 
ecu och det lån på 1250 miljoner ecu som syftar till att finansiera import av 
jordbruksprodukter och livsmedel till länder i före detta Sovjetunionen, eftersom 
riskerna härvidlag till stor del beror på den makroekonomiska och politiska 
utvecklingen i mottagarländerna. 
B. TRANSAKTIONER MED MIKROEKONOMISKA MÅL 
Här rör det sig om lån för finansiering av enskilda projekt, där återbetalningstiden 
vanligen är lång och återbetalning sker med hjälp av de medel som projektet i fråga 
är avsett att generera. I allmänhet är det statliga företag eller finansinstitutioner som 
beviljas dessa lån, och lånen omfattas, förutom av gemenskapsgarantin, av sedvanliga 
bankgarantier. 
Detta avser Euratomlån till medlemsstater och lån till medlemsstater inom ramen för 
de nya gemenskapsinstrumenten, samt Euratomlån och EIB-lån till länder utanför 
gemenskapen (Medelhavsområdet, Central- och Östeuropa och vissa andra icke­
medlemsländer - utvecklingsländer i Asien och Latinamerika). 
22 
II. ALLMÄNEKONOMISKT LÄGE I TREDJE LAND 
A. ALGERIET 
1. ALLMÄNEKONOMISKT LÄGE 
Trots vissa framsteg i fråga om stabilisering och strukturanpassningar under både 
1994 och 1995 är Algeriets allmänna sociala och ekonomiska situation fortfarande 
svår. Den framtida takten i den ekonomiska tillväxten, återhämtningen inom 
produktionen, expansionen i nationella och utländska investeringar, 
strukturomvandlingar och genomförandet av en effektiv social- och 
arbetsmarknadspolitik är starkt beroende av den pågående 
demokratiseringsprocessen och kopplat till utgången av de nuvarande inre 
oroligheterna. 
År 1994 ökade BNP med endast 1,1 % (vilket dock skall jämföras med en 
minskning på 2 % år 1993). Enligt preliminära beräkningar ökade BNP i reala 
termer med 5,3 % under 1995. 
Under 1994/95 utsattes Algeriets ekonomi för ett nytt kraftigt inflationstryck (den 
årliga inflationen mätt på konsumentprisindex var 34 % i april 1995), som 
speglade avregleringen av priser, minskade subventioner och den stora 
nedskrivningen av dinaren (40,17 %) som beslutades i april 1994. Inflationstakten 
beräknas minska till 10,3 % till slutet av mars 1996. 
Det samlade budgetunderskottet minskade kraftigt från 8,7 % år 1993 till 2,8 % 
år 1995 och förväntas minska ytterligare till 1,3 % BNP under 1996, tack vare 
högre inkomster från indirekt beskattning och tullar, breddning av 
skatteunderlaget och ytterligare nedskärningar av offentliganställdas löner, 
matsubventioner, jordbrukssubventioner, finansdepartementets finansiering av 
fonden för återuppbyggnad av industrin och bidrag till de fattigaste. 
Under 1994/1995 genomförde de algeriska myndigheterna en stram penning- och 
skattepolitik inom ramen för det stand-by-avtal med Internationella valutafonden 
som godkändes i maj 1994 och som följdes av en treårig utvidgad facilitet i maj 
1995. Den ekonomiska politiken lade också stor tonvikt vid låga löneökningar. 
Marknadsbaserade styrmedel för att förvalta de statliga finanserna håller på att 
införas. 
Dessa åtgärder kompletterades med en stor nedskrivning av den algeriska 
dinaren, införande av en växelkursregim som bygger på en flytande växelkurs 
(med vissa interventioner), förstärkning av valutareserven, avreglering av 
priserna och en minskning av subventionerna. Importen har avreglerats helt och 
statliga importmonopol avvecklas gradvis. 
Framsteg gjordes också framför allt inom strukturanpassningen och genom en 
bankreform. En ny lag om utländska investeringar har godkänts och en 
myndighet med uppgift att främja utländska och inhemska investeringar har 
inrättats. 
23 
2. BETALNINGSBALANS 
Avregleringen av importen i kombination med att landets invånare fick fri 
tillgång till utländsk valuta för bytesbalanstransaktioner ledde till att Algeriets 
bytesbalans försämrades kraftigt från ett överskott på 1,6 % av BNP år 1993 till 
ett underskott på 6,9 % under programåret 1994/1995. Läget för bytesbalansen 
förväntas även fortsättningsvis vara bekymmersamt med ett beräknat underskott 
på 5,7 % av BNP under 1995/96. Importen har ökat och därigenom bidragit till 
att minska bristen på reservdelar till industrin, råvaror och konsumtionsvaror. 
Exportinkomsterna minskade däremot något både under 1994 och under första 
kvartalet 1995, vilket har sin bakgrund i den låga exporten av fossila bränslen 
(både i fråga om kvantiteter och om priser). Den kraftiga nominella 
devalveringen av dinaren har förbättrat Algeriets konkurrenskraft på 
exportmarknaden och kommer att uppmuntra exportindustrin att rikta in sig på 
nya produkter och marknader. 
Den totala betalningsbalansen år 1995 beräknas ha försämrats kraftigt jämfört 
med föregående år, vilket har sin bakgrund i ett växande underskott i 
handelsbalansen och den återstående skuldtjänsten inklusive amorteringar (efter 
avtalen med Parisklubben och Londonklubben) för medelfristiga lån i utlandet. 
Därför planeras nu nya omläggningar av återbetalningarna hos Parisklubben och 
Londonklubben och ny finansiering från IMF, andra internationella 
finansieringsinstitut, Europeiska unionen och andra bilaterala långivare (framför 
allt Japan). Utländska direktinvesteringar förväntas vara fortsatt låga under 1995. 
I september 1995 minskade landets valutareserv till 1,9 miljarder US-dollar, 
vilket motsvarar två månaders import (jämfört med 2,6 miljarder US-dollar, eller 
2,9 månaders import, vid slutet av år 1994). 
3. UTLANDSSKULD 
Utlandsskulden (ungefär 33,8 miljarder US-dollar i slutet av år 1995) är 
fortfarande en stor påfrestning för Algeriets statsfinanser och betalningsbalans. 
Under 1994 och 1995 slöts avtal om omläggning av återbetalningarna med de 
statliga bilaterala långivarna i Parisklubben. Dessa avtal förväntas fortsätta inom 
ramen för det treåriga IMF-programmet. De algeriska myndigheterna kunde 
också sluta ett avtal med de långivande affärsbankerna inom Londonklubben, 
vilket innebär en omläggning av återbetalningsplanerna under tiden 1 mars 1994 
till 31 december 1997 (3,2 miljarder US-dollar). 
Utlandsskuldens storlek i förhållande till BNP (ungefär 78 % i slutet av år 1995) 
förväntas vara relativt stabil under de närmaste åren. Återbetalningarnas storlek 
i förhållande till exporten (minskade drastiskt från 82 % år 1993 till ungefar 
50 % år 1995) förväntas minska ytterligare till ungefar 40 % år 1996, tack vare 
den positiva effekten av avtalen med Londonklubben och Parisklubben för att 
mildra skuldbördan. 
A 
24 
B. VITRYSSLAND 
1. ALLMÄNEKONOMISKT LÄGE 
Efter det att Vitryssland blev självständigt år 1992 gick landet igenom en period 
av stor osäkerhet som berodde på konservatism och tveksamhet om hur de 
framtida banden till Ryssland skulle utformas. Landet inledde reformer senare än 
de flesta länderna i området och frångick den ryska rubeln först i april 1994. En 
avsevärd produktionsminskning (-20 % kunde konstateras år 1994 och år 1995 
beräknas BNP i reala termer ha minskat med 7 %. Prishöjningarna, som berodde 
på centralbankens obegränsade refinansiering av bankväsendet, nådde 
hyperinflationsnivåer under 1993 och 1994. 
En strikt stabiliseringspolitik infördes i början av 1995 och penningexpansionen 
sattes under hård kontroll. Resultatet blev att inflationen sjönk från 40 % per 
månad i januari till 3 % i augusti. Marknadsmekanismer för fördelning av lån 
från centralbanken har införts. Myndigheterna förde en flexibel räntepolitik som 
syftade till att upprätthålla positiva och attraktiva realräntor för att få till stånd 
insättningar av rubier inom banksystemet. Budgetunderskottet, som låg kvar på 
mindre än 2 % år 1993 och 1994, beräknas till 3,2 % av BNP för 1995. 
Strukturreformerna är fortfarande Vitrysslands svaga punkt, eftersom de inleddes 
först nyligen. Betydande prisjusteringar skedde i slutet av år 1994 och i början 
av år 1995 och nu har de flesta priserna avreglerats. De flesta importlicenser och 
återköpskrav på export har avskaffats. Handeln med utlandet omfattas emellertid 
fortfarande av vissa restriktioner. Banksektorn är tyngd av dåliga lån och är som 
helhet fortfarande ineffektiv. Förfallna betalningar mellan företag motsvarar mer 
än 50 % av BNP. Privatiseringsprocessen har bara börjat och de företag som 
redan privatiserais motsvarar endast 6 % av värdet av de sammanlagda tillgångar 
som öronmärkts för privatisering. Reformeringen av jordbruket har varit särskilt 
långsam och privatiseringen av mark har ännu inte påbörjats. 
Den 12 september 1995 godkände IMF:s styrelse det första stand-by-avtalet med 
Vitryssland för att stödja landets reformprogram och behov av utländsk 
finanisering. 
2. BETALNINGSBALANS 
Bytesbalansen var negativ år 1993 och 1994 (ca -10 % av BNP). Preliminära 
beräkningar för 1995 visar en avsevärd ökning av exporten under första halvåret. 
Rubelns värdestegring i reala termer i kombination med en minskad 
konkurrenskraft på grund av höjningen av importavgifterna förväntas emellertid 
hämma ökningen av exporten på kort sikt. Bytesbalansen beräknas fortfarande bli 
negativ för 1995 (-4 %) och 1996. 
Tack vare ett inflöde av hårdvaluta fanns ett överskott i kapitalbalansen under 
första halvåret 1995, men på grund av de stora amorteringskraven för 
utlandsskulden, beräknas ett underskott ha uppstått igen under andra halvåret. 
Valutareserven är fortfarande liten och motsvarade endast ca 1,5 månads import 
i slutet av år 1995. 
Trots att en lag om utländska investeringar, som garanterar att utländska företag 
fritt får föra hem sina vinster, antogs år 1992 är utländska direktinvesteringar 
fortfarande mycket sällsynta (beräknade till endast 20 miljoner US-dollar år 
1995). 
Den positiva realräntan bidrog till en stabilisering av den vitryska rubeln i 
nominella termer och ledde till en betydande uppskrivning i reala termer mot US-
25 
dollarn och den ryska rubeln under 1995. Om inflationstakten sjunker under 
tvåsiffriga tal skulle de emellertid vara svårt att vidmakthålla den nuvarande 
valutakursen utan att allvarligt skada landets konkurrenskraft. 
Genom att restriktionerna på valutatransaktioner hävdes kunde Vitryssland under 
1995 gradvis röra sig mot en konvertibel valuta. I slutet av 1995 gav 
myndigheterna emellertid förvirrande signaler om att restriktioner för 
transaktioner med hårdvaluta mellan banker skulle återinföras. 
3. UTLANDSSKULD 
Vitryssland har överlåtit sin andel av det före detta Sovjetunionens tillgångar och 
skulder till Ryssland. Vitrysslands utlandsskuld har alltså uppstått efter den 1 
januari 1992. Den sammanlagda utlandsskulden beräknades till 2,1 miljarder US-
dollar vid slutet av 1995 (dvs. 22 % av BNP). 
Ryssland är den största långivaren på grund av Vitrysslands innestående skulder 
för gas, som ackumulerats fram till slutet av 1994. Dessa betalningar omfattas 
nu av ett tak på 419 miljoner US-dollar inom ramen för det nuvarande IMF-
programmet, men detta tak överskreds i slutet av 1995. Skulderna förväntas 
avvecklas gradvis enligt en långsiktig överenskommelse som för närvarande 
diskuteras mellan de ryska och vitryska myndigheterna. Skuldtjänsten inklusive 
amorteringar ökade avsevärt under 1995 på grund av återbetalningen av skulder 
till Tyskland och EG, men var ändå måttliga (7,6 % av exporten, inte inräknat 
avbetalningen av gasskulderna). 
26 
C.BULGARIEN 
1. ALLMÄNEKONOMISKT LÄGE 
Under 1995 befästes den återhämtning i den bulgariska ekonomin som inleddes 
under 1994. BNP i reala termer ökade med 2,5 %, vilket till stor del berodde på 
den gynnsamma exportutveckling som ägde rum trots levens stadiga reala 
värdestegring. I september 1995 minskade arbetslösheten ytterligare till 11,1 % 
(vilket skall jämföras med en arbetslöshet på ungefär 13 % i slutet av 1994). 
År 1995 sjönk den årliga inflationen till 33 % trots att vissa kontrollerade priser 
ökade (framför allt energipriserna). 
Införandet av en stram penningpolik under 1995 försvårades av ett stort 
kapitalinflöde som pressade upp växelkursen för leven. Bulgariens nationalbank 
(BNB) ingrep i avsikt att förhindra en nominell värdestegring av valutan. Den 
officiella räntesatsen sänktes för att begränsa det räntekänsliga (kortfristiga) 
kapitalinflödet. Trots ansträngningarna för att hålla den samlade penningpolitiken 
under kontroll, överskreds 1995 års mål för penningpolitiken. Manöverutrymmet 
för nationalbanken begränsades också av de ännu enorma likviditetskraven för 
statsbudgeten, av bankernas svårigheter och av de förlustgivande statligt ägda 
företagen. 
En måttligt restriktiv inkomstpolitik hjälpte regeringen i dess ansträngningar att 
dämpa inflationen. Vad beträffar finanspolitiken antogs i maj 1995 en ny budget 
som förutsatte ett budgetunderskott på 5,5 % av BNP för 1995. Preliminära 
beräkningar tyder emellertid på att underskottet uppgick till 6,7 % av BNP förra 
året, och alltså var i det närmaste oförändrat jämfört med 1994 (6,6 %). 
När det gäller sektoriella anpassningar och reformer uppnåddes blandat resultat 
under 1995. På minussidan kan noteras att vissa restriktioner för försäljning av 
jordbruksmark till privata ägare och nya priskontroller har införts. À andra sidan 
har vissa kontrollerade priser höjts, åtgärder har vidtagits för att sanera två 
banker med ekonomiska svårigheter och en förteckning över mer än 1 200 statligt 
ägda foretag har tagits fram inför en massprivatisering (genom kuponger) som 
skall påbörjas i mars 1996. Ytterligare ett 200-tal medelstora statligt ägda företag 
har valts ut för privatisering (genom direktförsäljning) under 1996. 
Den nuvarande politiken för att handskas med bankväsendets ekonomiska 
svårigheter tycks inte ännu ha givit några påtagliga resultat. 
Enligt de officiella prognoserna för 1996 förväntas BNP i reala termer öka med 
3 %, inflationen minska till 20-25 %, budgetunderskottet minska till ungefär 5-
5,5 % och landets ställning gentemot omvärlden (handel och bytesbalans, 
valutareserv osv.) stärkas. Inflationsmålet och de förväntade förbättringarna i 
handel och bytesbalans verkar emellertid vara ganska osäkra och är förmodligen 
orealistiska. 
2. BETALNINGSBALANS 
I september 1995 fanns ett överskott i Bulgariens handelsbalans på 300 miljoner 
US-dollar. Landet fortsatte att dra fördel av den ökade tillgången till EU-
marknaden, den ekonomiska återhämtningen i Västeuropa, den återupptagna 
handeln med östeuropeiska handelspartner och de positiva effekterna av 
valutakursjusteringarna under 1994. 
Vid samma tidpunkt noterades ett litet överskott i bytesbalansen på ungefar 100 
miljoner US-dollar. De utländska direktinvesteringarna visade tecken på att öka 
27 
något under 1995 (165 miljoner US-dollar jämfört med 105 miljoner US-dollar 
år 1994). 
Vid slutet av oktober 1995 uppgick den officiella bruttoreserven till 1,8 miljarder 
US-dollar, vilket ungefär motsvarar 3,6 månaders import (vilket skall jämföras 
med 3 månaders import i slutet av år 1994). 
3. UTLANDSSKULD 
Den principöverenskommelse som slöts i november 1993 med de kommersiella 
långivarna inom Londonklubben om ett program för skuld- och räntereduktioner 
(DDSR) godkändes slutgiltigt i juli 1994. Avtalet beräknas sammanlagt ha 
minskat Bulgariens berörda skuld på 8,2 miljarder US-dollar till affärsbanker i 
väst med ca 46 %. I april 1994 nåddes en tredje överenskommelse mellan 
Bulgarien och dess långivare inom Parisklubben om omläggning av 
återbetalningar. Denna täcker alla åtaganden som följer av den förra 
omläggningen till och med den 30 april 1995. 
Dessa överenskommelser kommer att återupprätta Bulgariens trovärdighet i 
utlandet och bör därigenom öka dess attraktionskraft för utländska investerare och 
åter ge tillgång till internationella finansmarknader. I slutet av 1995 utgjorde 
utlandsskulden 83,0 % av BNP (jämfört med 109,3 % år 1994) och skuldtjänsten 
inklusive amorteringar hade minskat till 17,5 % (18,4 % år 1994). 
28 
NYA SJÄLVSTÄNDIGA STATER I CENTRALASIEN 
1. ALLMÄNEKONOMISKT LÄGE 
Kazakstans BNP beräknas ha minskat med mer än 10 % under 1995, men 
återhämtningen i industriproduktionen har fortsatt och exporten har vänt uppåt 
igen. I början av oktober var budgeten nästan balanserad. Penning- och 
lånepolitiken har inriktats på inflationsbekämpning, vilket ledde till att den 
månatliga inflationen sjönk till ca 2,4 % i september och att alla mål i IMF-
programmet enligt det nuvarande stand-by-avtalet uppfylldes med goda 
marginaler. Betydande framsteg har gjorts inom den ekonomiska 
strukturomvandlingen, framför allt i fråga om avregleringen av utrikeshandeln. 
Tadzjikistans BNP minskade med 12 % under 1994 och har enligt en försiktig 
bedömning minskat ytterligare under 1995, om än inte i lika stor utsträckning 
som under 1994. Budgetunderskottet (13,8 % av BNP år 1994) bör vara lägre för 
1995-96. De positiva effekterna av den strama budgetkontrollen äventyrades 
under 1995 genom bankernas alltför stora långivning, vilket ledde till en mycket 
kraftig stegring av den månatliga inflationen (70 % i augusti) och till en fortsatt 
nedskrivning av den tadzjikistanska rubeln. Den tadzjikistanska rubeln infördes 
år 1995, samtidigt som räntorna avreglerades, begränsningarna för 
bankinsättningar upphävdes, brödpriserna anpassades och utrikeshandeln 
avreglerades. 
Turkmenistan har tvingats minska sin gasexport till grannländerna på grund av 
det stora antalet uteblivna betalningar och BNP minskade med 15 % under 1994. 
Andelen uteblivna betalningar för gasexporten nådde kritiska nivåer under 1995. 
Industriproduktionen minskade med 20 % (på årsbasis) och bomulls- och 
spannmålsskördarna blev inte så stora som beräknat. Turkmenistan hade en 
inflation på över 2 000 % under 1994, beroende på en kraftig penning- och 
låneexpansion. Inflationen beräknas ha ökat till ca 2 500 % under 1995. 
Myndigheterna har gjort stora ansträngningar under 1995 för att hindra 
budgetunderskottet från att öka, men inte tillräckligt för att dämpa inflationen. 
Reformeringsarbetet har gått mycket långsamt. 
29 
Uzbekistans BNP i reala termer beräknas ha minskat med ungefar 2 % under 
1995 och ytterligare en måttlig minskning förväntas under 1996. Myndigheterna 
stramade upp sin finanspolitik betydligt under 1995 vilket ledde till att den årliga 
inflationen minskade från 1 280 % år 1994 till ca 250 % i september 1995. 
Inflationen tycks också ha minskat ytterligare under årets sista månader. 
Budgetunderskottet var mycket lågt under första halvåret 1995 (1 % av BNP), 
men steg till ca 4 % av BNP i slutet av 1995 på grund av stora höjningar av de 
offentliganställdas löner och sociala förmåner. Detta är ändå en stor förbättring 
jämfört med underskottet år 1994 (7 % av BNP). Budgetunderskottet år 1996 
förväntas bli begränsat (4 % av BNP). Trots en stor ökning av utländska 
nettotillgångar, låg valutareserven och M2 i stort sett i linje med de planerade 
nivåerna, vilket berodde på en stram inhemsk lånepolitik. Vad gäller 
strukturreformer, genomfördes en stor avreglering av växelkursregimen, medan 
förseningar uppstod i reformeringen av bankväsendet och i privatiseringen av 
medelstora och stora företag. 
2. BETALNINGSBALANS 
Kazakstans bytesbalans beräknas ha haft ett underskott på ungefär 600 miljoner 
US-dollar (3 % av BNP) år 1995. Tack vare ett stort överskott i kapitalbalansen 
ökade den officiella bruttoreserven från 1,2 miljarder US-dollar i slutet av år 
1994 till ungefar 1,7 miljarder i september 1995. Nettoreserven motsvarade 2,7 
månaders import i september 1995. Trots en nominell nedskrivning på 16 % år 
1995 ökade den kazakstanska tengens reella växelkurs gentemot US-dollarn med 
ca 20 %, vilket berodde på den högre inflationstakten. Kazakstan har fått ett 
strukturanpassningslån från världsbanken och ett stand-by-avtal med IMF. Ett 
omfattande ekonomiskt och finansiellt program på medellång sikt som inrättades 
nyligen kunde få stöd i början av 1996 genom ett avtal inom ramen för IMF: s 
utvidgade facilitet. 
Trots att handeln förbättrades och importvolymen minskade kraftigt, var 
underskottet i Tadjzikistans bytesbalans fortfarande mycket stort under 1994 
(15 % av BNP). I kombination med ett mindre underskott i kapitalbalansen gav 
detta ett sammanlagt underskott i betalningsbalansen på 16 % av BNP och de 
officiella bruttoreserverna utplånades nästan fullständigt. Under 1995 skedde en 
imponerande förbättring av bytesbalansen, tack vare att handelsvillkoren 
förbättrades och importvolymerna minskades kraftigt. Trots det finns det 
fortfarande ett stort behov av utländsk finansiering. Underskottet i bytesbalansen 
förväntas uppgå till 9 % av BNP år 1996 till följd av en försämrad handelsbalans 
och en betungande skuldtjänst inklusive amorteringar. Det finansieringsbehov 
som följer av detta förväntas täckas delvis av omfattande lättnader i skuldtjänsten 
inklusive amorteringar och genom utbetalningar från IMF och Världsbanken. 
IMF: s styrelse kunde i början av år 1996 godkänna ett första dellån enligt ett nytt 
stand-by-avtal som kommer att kräva kompletterande finansiering från de 
officiella givarländerna. 
De senaste åren har den bristfälliga finanspolitiken och de obetalda 
gasleveranserna medfört stora påfrestningar för Turkmenistans bytesbalans. De 
turkmenska myndigheterna införde därför stränga restriktioner för tillgången till 
utländsk valuta i syfte att minska importen. Trots dessa åtgärder försvagades 
bytesbalansen på betalningsbasis ytterligare, från ett underskott på 8 % av BNP 
30 
år 1993 till ett underskott på 14 % av BNP år 1994. Under 1995 har gasexporten 
varit extremt låg. Trots detta har den officiella bruttoreserven fortsatt att växa 
och ligger på en mycket hög nivå (1,2 miljarder US-dollar, eller 10 månaders 
import i slutet av 1995). Den turkmenska manaten har fallit med 2 500 % i 
nominella termer sedan valutan infördes i november 1993. Den officiella 
växelkursen har hållits på en starkt övervärderad nivå jämfört med den parallella 
marknadskursen, för att hålla importkostnaderna nere. Det finns inget färdigt 
avtal med IMF, men de diskussioner som för närvarande fors mellan 
myndigheterna och IMF skulle kunna leda till ett stabiliseringsprogram med stöd 
från IMF. 
Uzbekistans handelsbalans beräknas ha varit balanserad under 1995 och 
underskottet i bytesbalansen var lågt (ca 2,5 % av BNP). Nya låneavtal, 
utländska direktinvesteringar och stora oväntade inflöden gav en markant ökning 
av den officiella bruttoreserven (med ca 500 miljoner US-dollar) till 1,8 miljarder 
US-dollar (6 månaders import). Bytesbalansen kan komma att försämras under 
1996 på grund av de ökande investeringarna i infrastrukturen. Det 
finansieringsbehov som uppstår skulle till stor del fyllas genom uppköp från IMF 
och Världsbanken. Under 1995 sjönk växelkursen för den uzbekiska sumen 
markant i nominella termer, men ökade i värde i reala termer gentemot US-
dollarn. 
3. UTLANDSSKULD 
I slutet av september 1995 beräknades Kazakstans utlandsskuld till 3,3 miljarder 
US-dollar (ungefär 19 % av BNP) varav 1,4 miljarder US-dollar i skulder till 
Ryssland. Skuldtjänsten inklusive amorteringar för utlandsskulden beräknades 
motsvara ca 10 % av exporten. Under 1995 hade landet fortsatta svårigheter med 
att betala räntorna i tid. En omfördelning av ansvaret bland de institutioner som 
är ansvariga för skuldförvaltningen gjordes emellertid nyligen, vilket bör 
förhindra att detta upprepas. Totalt hade de förfallna betalningarna minskats till 
6 miljoner US-dollar i slutet av oktober 1995. 
Tadzjikistans utlandsskuld (800 miljoner US-dollar) översteg i slutet av år 1995 
landets BNP. Större delen av utlandsskulden utgjordes av lån på 
marknadsmässiga villkor och med relativt korta löptider. Långivarna är 
huvudsakligen andra länder som tidigare ingick i det före detta Sovjetunionen. 
Troligen kommer det att uppstå stora svårigheter med utlandsbetalningarna under 
1996, när stora kapitalbelopp skall betalas tillbaka och anståndsperioder löper ut 
för uppskjutna avbetalningar. 
Under 1994 ökade Turkmenistans sammanlagda utlandsskuld kraftigt till 18 % 
av BNP, vilket framför allt berodde på att lån tagits för att finansiera underskottet 
i bytesbalansen. Skuldtjänsten inklusive amorteringar motsvarade 23 % av 
exporten. De många kortfristiga lånen ger särskild anledning till oro. 
Under 1995 motsvarade Uzbekistans utlandsskuld drygt 15 % av BNP (ca 1,3 
miljarder US-dollar) och skuldtjänsten inklusive amorteringar motsvarade drygt 
15 % av exporten. Enligt de nuvarande IMF-programmen (SBA och STF) har 
myndigheterna åtagit sig att hålla sig inom kumulativa kvartalstak för ingångna 
eller garanterade lån. 
31 A 
D. TJECKIEN 
1. ALLMÄNEKONOMISKT LÄGE 
Den tjeckiska ekonomins återhämtning, som började år 1994, förstärktes markant 
under 1995. Den årliga ökningen av BNP i reala termer steg till 5,2 %. Denna 
starkare tillväxt beror till stor del på inhemsk efterfrågan, framför allt i form av 
investeringar. Industriproduktionen noterade en årlig ökning med 12,9 % i 
november 1995. Arbetslösheten, som låg på 2,9 % i december 1995, är 
fortfarande mycket låg. BNP:s ökning i reala termer förväntas uppgå till 5-6 % 
under 1996. 
Trots den starka återhämtningen minskade inflationen mätt på konsumentprisindex 
från 10,2 % i slutet av år 1994 till 7,9 % i november 1995. Den tjeckiska 
centralbanken räknar emellertid med att årets genomsnittliga inflationstakt 
kommer att ligga på ungefar 9,5 %, vilket innebär att det officiella målet att få 
ner inflationen under 9 % år 1995 troligen inte kommer att uppnås. Dessutom 
kommer den kraftiga ökningen i den inhemska efterfrågan, kapitalinflödets 
destabiliserande inverkan på penningtillgången och underskottet på arbetskraft 
(som har bidragit till en reallöneökning på ungefar 7,5 % under 1995) att göra 
det svårt för myndigheterna att uppnå målet de två närmaste åren. 
Penningtillgången ökade med 20,2 % under 1995 vilket skall jämföras med det 
ursprungliga officiella målet på 14-17 %. Denna snabba likviditetsökning beror 
på det starka inflödet av utländskt kapital, som centralbanken endast delvis har 
kunnat neutralisera genom operationer på den öppna marknaden, framför allt 
genom att öka kraven på minimireserver och genom att överföra insättningar från 
den nationella egendomsfonden från affärsbankerna till centralbanken. När det 
gäller finanspolitiken visar preliminära beräkningar att statsbudgeten i slutet av 
1995 hade ett överskott på 8,6 miljarder tjeckiska kronor (ungefär 331 miljoner 
US-dollar). I december 1995 antog parlamentet en balanserad budget för 1996. 
I fråga om strukturreformer avslutades den andra omgången av storskalig 
kupongprivatisering i november 1994. Privatiseringen av de återstående statligt 
kontrollerade företagen accelererade under 1995 när en andel på 27 % av landets 
telemonopol SPT med ett värde på 1,32 miljarder US-dollar, såldes till ett 
nederländskt-schweiziskt telekommunikationskonsortium, beslut fattades om att 
sälja en andel på 49 % av tjeckiska raffinaderier och regeringen tillkännagav en 
plan på att privatisera ytterligare andelar av 53 stora statliga företag. 
2. BETALNINGSBALANS 
Överskottet i bytesbalansen (2,2 % av BNP år 1993) försvann under 1994 och 
förväntas omvandlas till ett underskott på 3,5 % av BNP (ungefär 1,5 miljarder 
US-dollar) år 1995. Denna försämring av bytesbalansen beror på den ökande 
inhemska efterfrågan, uppskrivningen av den tjeckiska kronan i reala termer och 
handelsrestriktionerna från Slovakiens sida. Mellan januari och september 1995 
uppgick underskotten i handelsbalansen och bytesbalansen till 2,7 miljarder US-
dollar respektive 1 miljard US-dollar. 
Underskottet i bytesbalansen finansieras emellertid mer än väl av ett enormt 
inflöde av utländskt kapital. Kapitalbalansen visade ett överskott på 6 miljarder 
US-dollar januari-september 1995.1 detta belopp ingår nära 2 miljarder US-dollar 
i utländska nettodirektinvesteringar, 0,7 miljarder US-dollar i aktieinvesteringar, 
2,1 miljarder US-dollar i långfristigt kapital och 1,2 miljarder US-dollar i 
kortfristigt kapital. De rekordhöga utländska direktinvesteringarna motsvarar i 
32 
stort sett SPT-transaktionen. Det stora inflödet av kortfristigt kapital beror till 
större delen på valutaarbitrage för att dra fördel av kombinationen av relativt 
stora skillnader mellan inhemska och utländska räntor och den starka tjeckiska 
kronan. 
Tjeckiens tillgång till den internationella kapitalmarknaden har förbättrats tack 
vare att landets kreditvärdighet har uppvärderats flera gånger. I augusti 1995 gav 
IBCA i London Tjeckien ett A", i september 1995 flyttade Moody's upp landet 
från Baa2 till Baal, och i november 1995 flyttade Standard & Poor upp sin 
värdering från BBB+ till A. Tjeckien har alltså blivit ett av de få 
utvecklingsländer som kan visa upp en "A "-värdering. Tjeckiens officiella inträde 
i OECD den 21 december 1995 bör bidra till att ytterligare förbättra utlandets syn 
på landet. 
Det stora kapitalinflödet har pressat upp den nominella växelkursen och har gett 
en snabb ökning av den officiella valutareserven, som i november 1995 låg på 
12,9 miljarder US-dollar (eller ca 8 månaders import), jämfört med 6,2 miljarder 
US-dollar i slutet av år 1994. För att uppväga eller begränsa delar av 
kapitalinflödet har myndigheterna betalat tillbaka alla återstående skulder till IMF 
i förtid (värda 1,1 miljarder US-dollar). I slutet av juni 1995 införde 
myndigheterna också gränser för de sammanlagda kortfristiga utländska lån som 
tjeckiska banker får ta. En ny lag om valutahandel trädde i kraft den 1 oktober 
1995, varigenom den tjeciska kronan blev fullständigt konvertibel vid 
bytesbalanstransaktioner (och det tjeckisk-slovakiska clearingsystemet avskaffades 
omedelbart). Det blev dessutom möjligt att gradvis införa en fullständigt 
konvertibel kapitalbalans. Slutligen överväger den tjeckiska centralbanken några 
möjligheter att öka flexibiliteten i sin valutapolitik, bland annat genom att utvidga 
det band inom vilket den tjeciska kronan tillåts fluktuera i förhållande till D-
mark/US-dollar eller genom att revalvera kronkursen centralt. Inget beslut väntas 
emellertid i fråga om valutapolitiken före de allmänna valen i juni 1996. 
3. UTLANDSSKULD 
Tjeckiska företag och banker har tagit stora lån utomlands, varför utlandsskulden 
har ökat avsevärt sedan år 1993, och ökningstakten har höjts under 1995. Ändå 
är Tjeckiens utlandsskuld fortfarande låg. Den totala lånesumman i konvertibel 
valuta ökade från 6,9 miljarder US-dollar i slutet av år 1992 till 15 miljarder US-
dollar i juni 1995, men utlandsskuldens andel av BNP var fortfarande relativt 
måttlig, nämligen 31 %. Skuldtjänsten inklusive amorteringar i förhållande till 
exporten, som ligger på under 15 %, är fortfarande låga. Prognoserna för år 
1995 och 1996 pekar på en fortsatt ökning av skulderna och skuldtjänsten 
inklusive amorteringar, men förväntas ändå fortsätta ligga på rimliga nivåer. 
33 A 
E. ESTLAND 
1. ALLMÄNEKONOMISKT LÄGE 
Efter en kraftig nedgång under 1992 och början av år 1993 började Estlands 
ekonomi att återhämta sig i slutet av år 1993. BNP ökade med 4 % år 1994 och 
förmodligen med lika mycket under 1995. Arbetslösheten, som ligger på ca 
5,4 %, är fortfarande måttlig. 
Den makro-ekonomiska stabiliseringen åstadkoms i stor utsträckning i och med 
att ett valutaråd inrättades i juni 1992 som beslutade att ökningen av den 
monetära basen skulle begränsas av reserven av hårdvaluta och guld i 
centralbanken. Vid samma tidpunkt infördes en ny valuta, den estniska kronan. 
Detta visade sig vara framgångsrikt för att stabilisera ekonomin. Inflationen 
fortsatte att minska under 1995 och låg på 29 % i slutet av året jämfört med 
47 % i slutet av år 1994. Enligt valutarådet får centralbanken inte låna ut till 
staten, vilket har bidragit till budgetdisciplinen. Statsbudgeten exklusive 
nettoutlåning uppvisade ett överskott år 1995 (0,8 % av BNP). De ökade statliga 
WdepositsW till bankväsendet medförde ett något lägre överskott för statsbudgeten 
inklusive nettoutlåning (0,3 % av BNP). I budgeten för 1996 förutses en i stort 
sett balanserad budget. 
Estland har redan genomfört större delen av de strukturreformer som leder till 
en marknadsekonomi. Priserna och utrikeshandeln har avreglerats. Den 
småskaliga privatiseringen av ungefär 1 000 små företag har nu i stort sett 
genomförts. Av 500 medelstora och stora företag återstår ungefär 100 i statlig 
ägo. Privatiseringen av mark, som det tog lång tid att inleda, har påskyndats. 
Reformeringen av den finansiella sektorn framstår som det känsligaste området. 
Estlands centralbank har ökat sin övervakningskapcitet och minskat sin andel i 
sparbanken till 25 % av kapitalet. Staten har också minskat sitt minoritetsägande 
i affärsbanker till mindre än 10 %. Kraven på tillräckligt kapital höjs gradvis. 
Estland har fortfarande en liberal lagstiftning för utländska investeringar. 
Frihandelsavtalet med Europeiska unionen trädde i kraft den 1 januari 1995. 
34 
2. BETALNINGSBALANS 
Utrikeshandeln fortsatte att växa i snabb takt, framför allt när det gäller importen 
(däri också en stor andel varor i samband med investeringar), som under 1995 
ökade med 33 % jämfört med år 1994. Estlands utrikeshandel med Europeiska 
unionen ökade markant efter självständigheten, men det fmns ett stort underskott 
på den estniska sidan. Det bilaterala handelsunderskottet år 1994 uppgick till 1,3 
miljarder US-dollar och det ökade ännu snabbare under 1995 när det uppgick till 
1,2 miljarder US-dollar för de första sju månaderna1. Det sammanlagda 
handelsunderskottet ökade avsevärt och beräknas till 620 miljoner US-dollar, eller 
17 % av BNP år 1995. Bytesbalansen försämrades också kraftigt och nådde ett 
underskott på ca 10 % av BNP (icke inräknat statliga transfereringar). 
Enligt bestämmelserna från valutarådet är den estniska kronan knuten till D-
marken med en fast kurs på 8 mot 1. Mot bakgrund av den fortsatta tvåsiffriga 
inflationen har detta lett till en förlust av konkurrenskraft gentemot utlandet, 
vilket måste tas med vid bedömningen av den framtida utvecklingen av 
utrikeshandeln. 
I mars 1995 godkände IMF ett nytt stand-by-avtal på femton månader för ett 
belopp av 14 miljoner SDR (21 miljoner US-dollar), men myndigheterna har inte 
för avsikt att göra uppköp inom ramen för avtalet om inte betalningsbalansen 
försvagas oväntat. För tredje året i följd noterades ett överskott i kapitalbalansen, 
vilket framför allt berodde på stora inflöden av utländska direktinvesteringar på 
ca 200 miljoner US-dollar (ungefar 5,9 % av BNP). Den officiella valutareserven 
fortsatte att växa och låg i slutet av år 1995 på 580 miljoner doller, vilket 
motsvarar ungefar tre månaders import. 
3. UTLANDSSKULD 
Estland har inte ärvt några utlandsskulder från före detta Sovjetunionen. Under 
1995 beräknas utlandsskulden ha vuxit från 271 miljoner US-dollar till 353 
miljoner US-dollar (eller 9,9 % av BNP). Skuldtjänsten inklusive amorteringar 
låg på en fortsatt låg nivå och utgjorde mindre än 1 % av exporten av varor och 
tjänster exklusive faktorinkomster. 
En betydande andel av Estlands utlandsskuld har lånats upp hos internationella 
finansinstitutioner. IMF har beviljat Estland en systemomvandlingsfacilitet 
(Systemic Transformation Facility, STF) på 35 miljoner US-dollar och har betalat 
ut 59 miljoner US-dollar inom ramen för de olika stand-by-programmen sedan 
år 1992. 
Uppgifterna från år 1994 och 1995 är inte helt och hållet jämförbara. Handeln med EU år 1995 
omfattar även Sverige och Finland, som är två mycket betydelsefulla partner för Estland. 
35 
F.UNGERN 
1. ALLMÄNEKONOMISKT LÄGE 
Trots de stabiliseringsåtgärder som den ungerska regeringen vidtog i mars 1995, 
beräknas BNP i reala termer ha ökat med ca 2 % under 1995, vilket bara är 
något lägre än de 2,9 % som noterades för år 1994. Även om den ekonomiska 
tillväxten mattades av under andra halvåret 1995 förväntas ökningen av BNP 
ligga kvar kring 2-3 % under 1996. Efter att som mest ha varit uppe i 11,8 % 
i början av år 1993, hade arbetslösheten minskat till 10,4 % i slutet av år 1995. 
Inflationen ökade betydligt under 1995, vilket till stor del beror på regeringens 
sparprogram, som antogs i mars 1995 och som innebar att den ungerska forinten 
devalverades snabbare, en tilläggsavgift på 8 % på import infördes och den 
indirekta beskattningen ökade. Inflationen mätt på konsumentprisindex ökade från 
21,2 % i december 1994 till 28,5 % i december 1995. Lönerna ökade emellertid 
ganska måttligt (19 %) under 1995, varför reallönerna sjönk med ungefär 10 %. 
Myndigheterna strävar efter att få ner inflationen till ungefar 20 % för 1996, 
vilket är ett ambitiöst mål. 
Tack vare högre inkomster än väntat från privatisering (se nedan) och från 
företagsbeskattning och tullar blev det statliga budgetunderskottet mycket lägre 
än vad som beräknades i tilläggsbudgeten i mars 1995. Budgetutfallet för 
socialförsäkringssystemet verkar emellertid ha varit sämre än planerat och det 
statliga budgetunderskottet exklusive privatiseringsinkomsterna är fortfarande högt 
(6 % av BNP). 
Meningsskiljaktigheter inom den koalitionsregering som tillträdde i juli 1994 
ledde inledningsvis till en låsning i privatiseringsprocessen. Privatiseringstakten 
ökade emellertid under' andra halvåret 1995, särskilt i slutet av året. 
Utförsäljningen av stora delar av elektricitets-, gas-, bank-, telekommunikations-
och kemisektorerna, framför allt till utländska investerare, har givit 
privatiseringsinkomster på ungefär 3,3 miljarder US-dollar, vilket är betydligt 
högre än vad regeringen ursprungligen hade som målsättning. 
2. BETALNINGSBALANS 
Bytesbalansunderskottet för 1994 uppgick till 3,9 miljarder US-dollar (9,5 % av 
BNP) och ökade ytterligare i början av år 1995. Det sparprogram som antogs i 
mars 1995 har emellertid haft gynnsamma effekter på bytesbalansunderskottet. 
Bytesbalansen beräknas ha haft ett underskott på ungefär 2,3-2,5 miljarder US-
dollar (ca 6 % av BNP) i slutet av år 1995 och ha varit balanserad under årets 
sista månader. 
Kapitalbalansen förbättrades också betydligt under 1995. Ungerns centralbank 
fortsatte att sälja ett stort antal internationella obligationer under första halvåret 
1995 (1,8 miljarder US-dollar), inhemska företag och banker tog upp stora lån 
utomlands och de utländska direktinvesteringarna beräknas ha ökat från 1,2 
miljarder US-dollar år 1994 till ett rekord på över 3 miljarder US-dollar år 1995. 
Under fjärde kvartalet 1995 utgjordes en betydande andel av kapitalinflödet av 
kortfristiga arbitragetransaktioner där investerarna försöker dra fördel av 
kombinationen av den stora skillnaden mellan inhemska och utländska räntenivåer 
och en relativt låg förutbestämd månatlig devalvering av den ungerska forinten 
inom ett system med glidande paritet. 
Det ökade kapitalinflödet har gjort det möjligt för Ungern att finansiera sitt ännu 
höga bytesbalansunderskott, och det har också medfört en kraftig ökning av 
36 
valutareserven. De officiella reserverna har ökat från 6,8 miljarder US-dollar vid 
slutet av år 1993 till nära 12 miljarder US-dollar vid slutet av år 1995, vilket 
motsvarar ungefär 12 månaders import. 
Efter mer än ett års segslitna diskussioner kom de ungerska myndigheterna i 
december 1995 fram till en preliminär överenskommelse med IMF i form av ett 
artonmånaders stand-by-avtal. Denna överenskommelse kommer emellertid att 
vara av förebyggande natur, då myndigheterna i princip inte tänker göra några 
uppköp inom ramen för avtalet. I själva verket beslutade Ungern i november 
1995 att betala tillbaka ca 600 miljoner US-dollar i förväg av ett IMF-lån som 
löper ut i slutet av år 1998. 
Till följd av den nya valutalag och därmed sammanhängande regler som trädde 
i kraft den 1 januari 1996 har den ungerska valutan blivit fullständigt konvertibel 
vid bytesbalanstransaktioner. Forinten devalverades med 8,3 % i mars 1995 och 
ett system med glidande paritet infördes där valutan devalveras varje månad med 
en i förväg anmäld procentsats. Den månatliga devalveringstakten minskades från 
1,9 % till 1,3 % andra halvåret 1995 och till 1,2 % i januari 1996. Forintens 
växelkurs fastställs i förhållande till en valutakorg som innehåller ecu (70 %) och 
amerikanska US-dollar (30 %). 
3. UTLANDSSKULD 
Eftersom bytesbalansunderskottet var betydligt större än nettoinflödet av 
utländska direktinvesteringar ökade både brutto- och nettoutlandsskulden från en 
redan hög utgångspunkt snabbt från slutet av år 1992 till tredje kvartalet 1995. 
Bruttoutlandsskulden i konvertibla valutor steg från 21,5 miljarder US-dollar i 
slutet av år 1992 till 31,7 miljarder (74,1 % av BNP) i november 1995. 
Nettoutlandsskulden ökade från 13,1 miljarder US-dollar till 20,4 miljarder US-
dollar under samma period. Skuldtjänsten inklusive amorteringar 
(förhandsbetalningar inräknade) har också ökat sedan 1992 och beräknas ha 
motsvarat ca 50 % av den årliga exporten år 1995. 
På plussidan kan noteras att betalningsstrukturen för skulden har förbättrats 
betydligt sedan 1992 och är för närvarande mycket gynnsam (medelfristiga och 
långfristiga skulder står för ca 90 % av den sammanlagda skulden). Det minskade 
underskottet i bytesbalansen och den stora ökningen av utländska 
direktinvesteringar i samband med privatiseringarna bör också ha lett till en 
avsevärd minskning i nettoutlandsskulden under andra halvåret 1995. Den 
ungerska centralbanken har meddelat att den kommer att använda sina stora 
reserver till att betala tillbaka ungefär 3 miljarder US-dollar i utlandsskulder 
(inräknat 1 miljard US-dollar i förhandsbetalningar) under de första fyra 
månaderna 1996, vilket bör säkerställa en minskning av den sammanlagda 
bruttoskulden under den perioden. 
37 A 
G. ISRAEL 
1. ALLMÄNEKONOMISKT LÄGE 
Enligt de första beräkningarna växte Israels ekonomi med 6,9 % under 1995, 
vilket är den högsta tillväxten på 23 år. Den ökade tillväxten har drivits på av 
investeringar. Fredsprocessen gav också en ökning av den ekonomiska tillväxten 
och medförde att den arabiska handelsbojkotten mot Israel delvis hävdes. 
Arbetslösheten sjönk till ca 6,3 % från 7,8 % år 1994. Ändå står Israles ekonomi 
inför några allvarliga problem, framför allt vad gäller handeln. 
Inflationen år 1995 väntas ha varit ungefär 8,0 %. Detta är den lägsta nivån på 
en hel generation och ligger på den lägre nivån av regeringens ursprungliga mål 
på 8-11 %. Den israeliska centralbanken anser emellertid att de ekonomiska 
villkoren med en hög inhemsk efterfrågan, minskande arbetslöshet och ett stort 
underskott i bytesbalansen fortfarande kräver en mycket försiktig penningpolitik. 
Industrin har klagat över att den starka israeliska shekeln har skadat exporten och 
ökat underskottet i bytesbalansen. Efter överläggningar om nedskärningar i 
budgeten började emellertid shekeln att försvagas under de sista veckorna på året. 
Dessa nedskärningar kommer troligen att tillkännages i januari och skulle i så fall 
leda centralbanken till att sänka räntorna. 
Underskottet i statsbudgeten ökade från 2 % av BNP år 1994 till 3,5 % år 1995, 
vilket beror på att statens inkomster blev lägre än beräknat, framför allt på grund 
av en skattereform och för att större överföringar än beräknat gjordes till den 
palestinska myndigheten. Inkomsterna från privatiseringar uppgick till 
sammanlagt 600 miljoner US-dollar år 1995, jämfört med målet på 1,5 miljarder 
US-dollar. Det finns planer på att införa omsättningsbara kuponger för att 
subventionera privatiseringsinvesteringar och öka allmänhetens stöd till 
privatiseringsprocessen. Syftet med detta skulle vara att uppnå en jämn fördelning 
av förmånerna till befolkningen, vilket skulle göra det lättare att hantera 
inflytelserika lobbygruppers inblandning och vissa politiska gruppers motstånd. 
Dessutom bör det bidra till den israeliska kapitalmarknadens utveckling. 
2. BETALNINGSBALANS 
Det beräknade underskottet i varu- och tjänstebalansen, exklusive import av 
försvarsmateriel, ökade stort till 10,2 miljarder US-dollar år 1995 från 7,9 
miljarder US-dollar år 1994. Underskottet i bytesbalansen ökade också kraftigt. 
Israel väntar fortfarande på 1 miljard US-dollar i stöd från USA, som försenats 
på grund av budgetkrisen i Washington, och den statistiska centralbyrån 
uppskattar att utan detta stöd skulle bytesbalansunderskottet uppgå till sammanlagt 
5,2 miljarder US-dollar, eller ungefar 6 % av BNP. Det är en kraftig ökning från 
2,5 miljarder US-dollar (3 % av BNP) år 1994. 
De utländska investeringarna ökade till 1,5 miljarder US-dollar under de första 
nio månaderna 1995, vilket är nästan dubbelt så mycket som för hela år 1994. 
De utländska direktinvesteringarna uppgick till 826 miljoner US-dollar, utländska 
finansinvesteringar uppgick till 358 miljoner US-dollar och utländska 
investeringar i israeliska aktier sålda i utlandet uppgick till 329 miljoner US-
dollar, vilket skall jämföras med 241, 146, respektive 242 miljoner US-dollar för 
samma period 1994. 
Valutareserven ökade väsentligt det senaste året och uppnådde en tillfredsställande 
nivå på 8,2 miljarder US-dollar (motsvarande 2,6 månaders import) i slutet av 
år 1995. 
38 
Israels centralbank håller fast vid en valutaordning med glidande paritet på 
årsbasis (för närvarande 6 %) och tillåter ett spelrum på 7 procentenheter runt 
den växelkurs som satts som mål. 
3. UTLANDSSKULD 
Israels nettoutlandsskuld hade vuxit till 18,5 miljarder US-dollar i slutet av år 
1995, jämfört med 16,5 miljarder US-dollar i slutet av år 1994. Mätt som 
procent av BNP fortsatte emellertid nettoskulderna till utlandet att minska och låg 
år 1995 på 22 %, jämfört med 28,6 % i början av nittiotalet. 
1 november 1995 godkände den amerikanska administrationen Israels begäran om 
att fä använda alla finansiella garantier för år 1996, som uppgår till sammanlagt 
2 miljarder US-dollar, till att finansiera underskottet i statsbudgeten. Tidigare har 
en klausul begränsat finansieringen av budgeten till 900 miljoner US-dollar, och 
återstoden var reserverad för infrastrukturprojekt såsom vatten, vägar, skolor och 
sjukhus. / 
I november 1995 värderade Moody's landets skuld till A3 och i december 
uppgraderade Standard and Poor (S&P) Israels skuld till A- från BBB+. Både 
Moody's och S&P sade att de högre värderingarna berodde på att ett ökat 
politiskt nationellt samförstånd uppnåtts om budgetåtstramningar som är 
tillräckliga för att garantera att statsskulden, som beräknas till 114 % av BNP det 
här året, kommer att fortsätta minska. Israels allt säkrare geopolitiska läge, de 
ljusnande långsiktiga utsikterna, hög BNP per capita (beräknade till 15 000 US-
dollar det här året, vilket ligger i nivå med ett antal europeiska länder) stöder 
också uppvärderingen. 
I december 1995 gav Israel för första gången ut obligationer i utlandet utan en 
garanti från den amerikanska staten. Utgivningen, som övertecknades 3,5 gånger, 
ses allmänt som ett tecken på Israels beslutsamhet i fråga om att upprätta en 
självständig närvaro på den internationella kapitalmarknaden innan det USA-
stödda garantiprogrammet löper ut år 1998. Andra utgivningar utan att utnyttja 
de amerikanska lånegarantierna planeras för första halvåret 1996. 
39 
H. LETTLAND 
1. ALLMÄNEKONOMISKT LÄGE 
Efter en kraftig produktionsnedgång under 1992 och 1993 har Lettlands 
ekonomiska situation under 1994 stabiliserats med en BNP-tillväxt på 2 %. I april 
1995 förlängde IMF stand-by-avtalet med ytterligare 13 månader och gav därmed 
uttryck för sitt stöd för myndigheternas politik. 
Det var planerat att budgetunderskottet 1995 skulle begränsas till 2 % av BNP 
som under 1994 och att det skulle finansieras genom utgivning av statsskuldsväxlar. 
Lettlands budgetsituation försämrades emellertid i början av 1995 så att 
budgetunderskottet ökade till 92 miljoner lat (184 miljoner US-dollar) år 1995, 
eller 4 % av BNP. Dessutom drabbades banksektorn av en kris i april 1995 som 
medförde att Lettlands största affärsbank, Bänka Baltija (som ensam svarade för 
20 % av landets inlån) förklarades vara insolvent. I mitten av 1995 förklarades 
åtta andra banker vara insolventa. 
Ett resultat av finanskrisen var att penningmängden M2 minskade med 10 % 
under andra kvartalet, vilket troligen har haft en hämmande effekt på ekonomin 
(det saknas dock detaljerade siffror för att kunna fastställa krisens faktiska 
inverkan). Den höga procentandelen sparkapital av kontanter i utländska valutor 
har emellertid dämpat krisens hämmande effekt. Arbetslösheten förblev stabil och 
uppmättes vid utgången av 1995 till omkring 6,3 %. Enligt aktuella beräkningar 
uppvisade Lettland ingen tillväxt under 1995. Lettlands centralbank höll fast vid 
sin försiktiga penningpolitiska linje och därmed fortsatte inflationen att bromsas 
och föll från 26 % år 1994 till omkring 23 % år 1995. 
Myndigheterna har antagit ett åtgärdspaket för att klara av finanssektorns 
överhängande och långsiktiga behov, bland annat genom att införa ett 
deponeringssystem för försäkringar. Övriga strukturreformer fortsattes under 
1995. Privatiseringsorganet fungerar nu fullt ut och under 1995 har ytterligare 
230 företag privatiserais. Försäljningen av Universal Banks aktier, en av de tre 
största statliga bankerna, påbörjades under slutet av året. 
Frihandelsavtalet med den Europeiska unionen trädde i kraft den 1 januari 1995. 
2. BETALNINGSBALANS 
Importen och exporten ökade under 1995 med 200 miljoner US-dollar, medan 
landets handel fortsatte att orientera sig mot väst. Efter en kraftig nedgång 1994 
stabiliserades bytesbalansen på omkring 4 % av BNP. Bakom detta döljer sig ett 
underskott i handelsbalansen på omkring 8 % av BNP som delvis kompenseras 
av ett överskott av tjänster, främst inom transportsektorn. 
Myndigheterna har lyckats hålla växelkursen stabil med en informell koppling till 
SDR. Trots spekulationer, som under våren medförde en förlust av utländsk 
valuta till ett belopp av 90 miljoner US-dollar, höll sig växelkursen för den 
lettiska lat 1995 i huvudsak kvar på den tidigare nivån med en tvåsiffrig 
inflationstakt. Detta tolkas som en real uppskrivning av växelkursen. Landets 
ekonomiska konkurrenskraft totalt tycks emellertid hålla sig på en acceptabel 
nivå. För att kunna täcka underskottet i bytesbalansen är Lettland beroende av 
privata kapitalinflöden, som 1995 visade sig vara betydande trots bankkrisen. 
Således kunde skadorna som orsakats av krisen begränsas och Lettlands reserver 
är fortfarande förhållandevis starka och uppgick vid årsslutet till ungefar 600 
miljoner US-dollar i nettoreserver, vilket täcker 5 månaders import. 
40 
3. UTLANDSSKULD 
Lettland har inte tagit över någon utlandsskuld från det forna Sovjetunionen och 
landets utlandsskulder är således av senare datum. Under 1994 steg 
utlandsskulden från 360 miljoner US-dollar till omkring 540 miljoner US-dollar, 
eller 12 % av ÊNP. Skuldtjänstkvoten inklusive amorteringar (skuldtjänst i 
förhållande till export) är fortfarande mycket låg, 2,6 %. 
Omkring hälften av Lettlands utlandsskuld består av lån till internationella 
finansinstitut. Lettland har skulder på 163 miljoner US-dollar till IMF (95 
miljoner som en följd av åtgärderna av stand-by-avtalet 1992 och 1993, och 68 
miljoner till systemomvandlingsfaciliteten (Systemic Transformation Facility, STF) 
1993-1994, I augusti 1995 lånade myndigheterna motsvarande 45 miljoner US-
dollar på den japanska marknaden för att finansiera budgetens ökande behov. 
A 
41 
I. LITAUEN 
1. ALLMÄNEKONOMISKT LÄGE 
Efter fyra år av lågkonjunktur började Litauens ekonomi 1994 återhämta sig med 
en ökning med 2 % av BNP. Tillväxten för 1995 är uppskattningsvis 3 %, trots 
BNP-fallet under första kvartalet. Arbetslösheten har emellertid stigit markant 
under 1995. Den uppgick till 7 % vid årsslutet jämfört med 4 % i slutet av 1994. 
Inflationen, som nådde hyperinflationsnivå under 1992 sjönk under 1993 och 
början av 1994. Den första april 1994 inrättades ett valutarådssystem enligt vilket 
penningmängden inte får överstiga marknadsvärdet på litauiska centralbankens 
reserv av guld och hårdvaluta. Efter inrättandet av valutarådet sjönk inflationen 
kraftigt och prishöjningarna föll betydligt under 1994 och slutade på 45 %. 
Inflationstrycket kvarstod emellertid under 1995, till stor del beroende på valutan 
litas låga växelkurs, en höjning av konsumentpriserna och kapitalinflödet. Följden 
blev att inflationen som vid årsslutet uppskattades till 35 %, var högre under 
1995 än myndigheternas inflationsmål på 25 %. Målsättningen för 
budgetunderskottet för 1995 (3,4 % av BNP) kunde i stort uppnås. 
Regeringen har fortsatt genomföra strukturreformer. De enda exemplen på styrd 
prissättning är vissa monopolsituationer. Privatisering av bostäder och småskalig 
verksamhet har så gott som genomförts, men i och med förseningen av 
inrättandet av privatiseringsorganet kommer privatiseringen av storskalig 
verksamhet att på allvar komma igång först under 1996. Det känsligaste området 
är bankreformerna. Efter antagandet av centralbankslagen och lagen om 
affärsbanker i början av 1995 och den följande skärpningen av 
övervakningsbestämmelserna, genomgick banksektorn en drastisk omorganisering 
under 1995 när 14 mindre banker av 28 (som emellertid endast stod för 1,6 % 
av den totala banksektorns tillgångar) förklarades vara insolventa och kommer 
förmodligen i de flesta av fallen att gå i konkurs. I december förklarades även 
två privata banker, Litimpeks och Innovative Bank, vara insolventa. 
Myndigheterna förbereder för tillfället, tillsammans med stöd från IMF och 
Världsbanken, nya åtgärder som skall konsolidera banksektorn. 
Den 1 januari 1995 trädde frihandelsavtalet med den Europeiska unionen i kraft. 
Litauen har fortfarande en liberal lagstiftning för utrikeshandel och utländska 
investeringar. 
2. BETALNINGSBALANS 
Västs andel av Litauens export fortsätter att växa. 1994 gick ca 50 % av landets 
export till marknader i väst. Under första halvåret 1995 lär exporten ha ökat med 
19,7 %, jämfört med en oförändrad import. Detta medförde att underskottet i 
bytesbalansen kunde stabiliseras till en nivå som ligger nära 1994 års nivå (278 
miljoner US-dollar, eller omkring 4 % av BNP, exklusive statliga 
transfereringar). Under valutarådssystemet knöts valutan litas till kursen 4 
LTL=1 USD. Valutan litas låga växelkurs har lett till ökat förtroende för 
valutarådet, vilket förklarar det ökade kapitalinflödet fram till slutet av november. 
Dessutom medförde betydande medelfristiga och långfristiga lån under 1995 ett 
stort överskott i kapitalbalansen motsvarande ungefär 300 miljoner US-dollar. I 
december ledde Litimpeks och Innovative Banks insolvens emellertid till 
betydande förluster i de utländska valutareserverna till ett belopp av 45 miljoner 
42 
US-dollar. Vid slutet av året hade valutareserven uppnått ett värde av 800 
miljoner US-dollar, eller 3,5 månaders import. 
I oktober 1994 beviljade IMF en med tre år utvidgad facilitet på 134,55 miljoner 
SDR, av vilka 51,75 miljoner SDR (75 miljoner US-dollar) redan tagits i 
anspråk. Därmed torde Litauen vara i stånd att stärka de nödvändiga reserverna 
och finansiera den viktiga energi- och investeringsrelaterade importen. 
3. UTLANDSSKULD 
Litauen har inte övertagit några skulder från före detta Sovjetunionen. Under 
1995 ökade skuldsättningen till utlandet med mer än 300 miljoner US-dollar och 
nådde därmed upp till 860 miljoner. Trots denna markanta ökning är 
utlandsskuldens andel av BNP (14%) ganska låg. Landets skuldtjänstkvot 
inklusive amorteringar i förhållande till exporten var också låg (omkring 2 %). 
I december 1995 lånade Litauen för första gången ett belopp på 60 miljoner US-
dollar på privatkapitalmarknaden. 
43 
J. MOLDOVA 
1. ALLMÄNEKONOMISKT LÄGE 
Efter en minskning med 31 % under 1994 beroende på svåra väderförhållanden 
och de ständiga störningarna i produktionen och handeln till följd av 
centralplaneringens sammanbrott har Moldovas BNP enligt uppskattningar ökat 
med omkring 1 % 1995. Denna förbättring beror dels på en återhämtning av den 
viktiga jordbruksproduktionen tack vare att klimatet stabiliserats, och dels på en 
långsammare tillbakagång av industriproduktionen som uppskattas ha minskat 
med MbaraM 10 %. Den officiella arbetslösheten var i slutet av 1995 fortfarande 
ganska låg (2 %), men en stor del av arbetskraften är långtidspermitterad utan 
lön och den faktiska arbetslösheten kommer troligtvis att överstiga 10 %. 
Efter sex månaders låg inflation, med en månatlig inflationstakt under 0,75 %, 
jämfört med en årlig inflation på omkring 800 % 1993 och 120 % 1994, ökade 
inflationstrycket igen under hösten 1995 på grund av ett ökat kapitalinflöde. Med 
en genomsnittlig inflationstakt på 3,5% mellan september och december uppgick 
inflationstakten för hela året till 24%. Under sista kvartalet stramade 
centralbanken åt sin penningpolitik, vilket visade sig i ett ökat räntetryck uppåt. 
Budgetunerskottet förväntas ha minskat från 8 % 1994 till 4 % i 1995, vilket inte 
är långt från det officiella målet på 3,5 %. Endast en noggrann kontroll av 
utgifterna har möjliggjort denna minskning. Skatteintäkterna var fortfarande 
otillräckliga och privatiseringsintäkterna var lägre än väntat på grund av bristen 
på inhemskt kapital. 
Vad gäller strukturreformerna har en del viktiga åtgärder påbörjats 1995. 
Privatiseringsprocessen har gått långsammare i början av 1995, men har fått ny 
fart efter parlamentets antagande av det nya privatiseringsprogrammet 1995/96 
i mars. Regeringen har beräknat att den privata sektorns andel av ekonomin 
kommer att öka till omkring 2/3 fram till november 1995 (slutet av 
kupongsystemet för tilldelning av aktier). Omstrukturering av företagen har skett 
med stor framgång. Tre stora statliga förlustföretag har likviderats och ändringar 
har gjorts i konkurslagstiftningen. 
2. BETALNINGSBALANS 
Betalningsbalansen utsattes för hårt tryck i under första halvåret av 1995, främst 
på grund av fortsatt inverkan från den chock som försämringen av 
bytesförhållandet medförde i form av en stigande kostnad för energiimporten till 
världsmarknadens prisnivå. Under det andra halvåret var emellertid exporten 
högre än väntat och förenat med en betydande minskning av importen, 
mestadels energi, ledde detta till ett skenbart jämviktsläge i handelsbalansen. 
Följaktligen beräknas underskottet i bytesbalansen ha minskat markant från 
reviderade 13 % av BNP 1994 till 3,5 % 1995. 
Medel- och långfristiga lån utgjorde fortfarande huvuddelen av kapitalinflödet 
1995. Direktinvesteringarna var fortfarande låga. Centralbankens bruttoreserver 
uppgick i slutet av 1995 till 265 miljoner US-dollar, eller motsvarande 4,8 
månaders import, jämfört med 3 månaders import vid slutet av 1994 och 1,4 
månaders import vid slutet av 1993. 
A 
44 
3. UTLANDSSKULD 
Moldova accepterade en nollösning med Ryska federationen och belastas därför 
inte av det forna Sovjetunionens skulder. Landets totala utlandsskuld beräknas 
ha uppnått omkring 650 miljoner US-dollar vid slutet av 1995 ( eller omkring 
42 % av BNP), och långivarna har huvudsakligen varit Ryssland, IMF och 
Världsbanken. Förhållandet mellan räntor på utlandslån och export förväntas ha 
ökat från 2 % 1994 till upp mot 13 % 1995. 
45 
K. RUMÄNIEN 
1. ALLMÄNEKONOMISKT LÄGE 
Den förbättrade ekonomiska tillväxten i Rumänien som påbörjades 1994 fortsatte en 
bra bit in på 1995 främst genererad av export, ökad privatkonsumtion och 
investeringar. BNP-tillväxten i fasta priser ökade till 5 % (jämfört med 3,9 % 1994) 
på grund av ökad jordbuksproduktion och en imponerande återhämtning av 
industriproduktionen (+ 14 % under de första 11 månaderna i 1995). 
Investeringarna ökade snabbt under de första nio månaderna 1995, jämfört med 6,3 % 
under samma period förra året. Särskilt uppmuntrande förefaller den ökade 
privatinvesteringen vara (+ 9,3 % under samma period). Inflationen minskade från 
en årlig inflationstakt på 62 % 1994 till 24,3 % fram till oktober 1995. 
Budgetunderskottet var 1995 2,8 % av BNP. Arbetslösheten fortsatte att minska, från 
11 % 1994 till omkring 9 % i oktober 1995. 
Den strama finanspolitiken som infördes 1994 lättades upp något under andra och 
tredje kvartalet 1995, som ett resultat av en framgångsrik inflationsbekämpning och 
förmodligen även med tanke på parlamentsvalen 1996. 
Under 1996 förväntas BNP i fasta priser öka med 4 % och investeringar med 8,8 %. 
Arbetslösheten beräknas stiga till 11,2 %. Relationstalet mellan budgetunderskottet 
och BNP kommer att minska ytterligare till 2,2-2,4 % och den årliga inflationen 
beräknas minska till 20 %. 
Strukturreformerna fortsätter med blandade resultat. Godkännandet i parlamentet av 
den sedan länge väntade konkurslagen i mars 1995 bör nu göra det möjligt att fortare 
kunna avsluta och lägga ned olönsamma företag. Under 1995 inledde myndigheterna 
ett massprivatiseringsprogram genom att ge ut privatiseringskuponger. Mot bakgrund 
av den nuvarande lagstiftningen skall upp emot 3900 statligt ägda företag säljas ut. 
Handeln med aktier kommer att underlättas i och med inrättandet av aktiebörsen den 
20 november 1995. Lagförslag som berör privatiseringen av banker behandlas för 
närvarande av parlamentet. 
2. BETALNINGSBALANS 
Den uppåtgående trenden i den ekonomiska aktiviteten som kunde ses under 1995 
medförde en markant ökning av importen och detta, tillsammans med en något lägre 
exporttillväxt, har medfört ett ökat underskott i bytesbalansen. I september 1995 hade 
underskottet i bytesbalansen nästan uppnått 1 miljard dollar, mot ett underskott på 430 
miljoner som noterades 1994. 
Myndigheterna har uttryckt en växande oro vad beträffar den försvagade ställningen 
gentemot omvärlden och tänker införa nyare och effektivare stödåtgärder för att 
främja exporten. I detta avseende förväntas exporten av jordbruksprodukter, som 
liberaliserades under den senare halvan av 1994, medföra förbättringar i 
handelsbalansen. Finansiella instrument för exportstöd som planeras, skulle omfatta 
räntesubventioner och skattelättnader. Det rumänska handelscentret för främjande av 
export skall påbörja sin verksamhet i början av 1996. Det associationsavtal med EU 
som underlättar Rumäniens tillgång till EU-marknaden trädde i kraft den 1 februari 
1995. 
Vad beträffar kapitalbalansen, minskade utländska direkt- och portfölj investeringar till 
306 miljoner US-dollar under de första tio månaderna 1995 (mot 341 miljoner US-
dollar 1994). Vid mitten av 1995 uppgick de ökade privatinvesteringarna till totalt 1,4 
miljarder US-dollar. Utbetalningar av statliga lån är fortfarande den viktigaste källan 
till extern finansiering. I detta avseende godkände IMF i december 1995 en 
46 
förlängning av det nuvarande stand-by-avtalet till och med april 1997 och har beslutat 
att utöka den enligt avtalet tillgängliga summan med 188,5 miljoner SDR (till omkring 
320,5 miljoner SDR, eller omkring 475 miljoner US-dollar). Världsbankens FESAL 
(280 miljoner US-dollar) kan göras tillgänglig inom kort. 
Efter att ha varit borta i upp till 15 år har Rumänien återvänt till de internationella 
kapitalmarknaderna 1995 med två sammanslagna lån till Rumäniens centralbank till 
ett belopp på 150 miljoner respektive 110 miljoner US-dollar. Centralbanken har 
godkänts att låna upp till 1 miljard US-dollar 1996 och i och med att soliditeten ökar 
kan även banker och företag fä tillgång till den internationella kapitalmarknaden. 
Fram till oktober 1995 uppgick centralbankens reserv av utländsk valuta till 2,5 
miljarder US-dollar, motsvarande 2 månaders import. Centralbankens behållning var 
något mer än 695 miljoner US-dollar. Detta motsvarade 0,6 månaders import. 
För närvarande har Rumänien en flytande valutakurs och en interbank-valutamarknad 
som har utvecklats sedan 1994. Under 1995 sattes den rumänska valutan leu under 
tryck, vilket avspeglade sig i landets försämrade bytesbalans. Detta har så småningom 
medfört en sänkning av valutans värde med 10 % av referensvalutakursen som 
fastställts av nationalbanken. Skillnaden mellan referenskursen och valutakursen som 
de privata växelkontoren erbjuder, har gått upp med 20 % fram till november 1995 
från den normala nivån som ligger mellan 3 och 5 %, vilket visar en förnyad 
uppdelning av valutamarknaden. 
3. UTLANDSSKULD 
Den totala utlandsskulden (medel- och långfristiga lån) hade i oktober 1995 
stabiliserats på 4,8 miljarder US-dollar, eller 18,7 % av BNP (18,9 % 1994). 
Skuldtjänstkvoten inklusive amorteringar ökade till 13 % (8,9 % 1994) och förväntas 
öka ytterligare till närmare 22 % 1996. Trots denna snabba ökning befinner sig 
skuldkvoten och skuldtjänstkvoten på en hanterlig nivå. 
47 
L.RYSSLAND 
1. ALLMÄNEKONOMISKT LÄGE 
Efter flera år med kraftig konjunkturnedgång fortsatte produktionen att minska 
under 1995, om än i en långsammare takt (-4 % av BNP). Industriproduktionen 
minskade bara med 3 % föregående år, jämfört med en minskning med 24 % 
1994. Arbetslösheten ökade till 8,2 % vid årets slut, jämfört med 7 % vid slutet 
av 1994. 
Prisökningarna, som 1992-1993 hade uppnått hyperinflationsnivåer, var 
fortfarande höga 1994 och i början av 1995, med en månatlig ökning på 18 % 
i januari. 1995 kom vändpunkten för makroekonomisk stabilisering. I mars antog 
duman budgeten för 1995 med ett underskottsmål på 5,5 % av BNP (jämfört med 
11 % 1994). I april godkände IMF:s styrelse ett tolvmånaders stand-by-avtal med 
Ryssland, som från början hade som mål att få ner den månatliga inflationen till 
1 % vid årets slut, främst genom en stram penningpolitik. Under första halvåret 
1995 växte den monetära basen med 7 % och med 6 % det andra halvåret. 
Budgetunderskottet på omkring 4% av BNP höll sig inom målsättningen på 
5,5 %. Intäkterna ökade trots ökade innestående skatter, medan utgifterna skars 
ned med omkring 17 % 1994. Inflationen sjönk emellertid endast långsamt till en 
månadsnivå på 3,2 % i december från den höga nivån i början på året, men var 
fortfarande betydligt högre än målet från början. I december godkände 
parlamentet 1996 års budget som förutser ett underskott på 3,85 %. 
Utrikeshandeln, som utsatts för administrativ snedvridning fram till början av 
1995, har liberaliserats. Befrielse av importen begränsades till några få fall. 
Efter genomförandet av massprivatiseringsplanen med kuponger till slutet av 1994 
då 112 000 företag hade överförts till privata ägare, ökade privatiseringen under 
1995 i en långsammare takt än under tidigare år. 
2. BETALNINGSBALANS 
Efter en markant depreciering gentemot dollarn under första kvartalet, 
stabiliserades rubeln i juni en bra bit över nivån 5000 rubier per US-dollar och 
en real appreciering gjordes under resten av året. Denna positiva utveckling för 
rubeln, ett resultat av den strama penningpolitik som infördes i samband med 
stand-by-avtalet, gynnades av de höga räntenivåerna på marknaden för 
statsskuldsväxlar och följdes av betydande inflöden av hårdvaluta (inbegripet 
inlänningarnas försäljning av US-dollar ) införde myndigheterna, i syfte att 
motverka inflationsförväntningar, en växelkursram mellan 4 300 RUR/USD och 
4 900 RUR/USD, vilket gav ett positivt resultat till slutet av året. I november 
angavs ett växelkursram för den första halvan av 1996 med en räckvidd från 4550 
RUR/USD till 5150 RUR/USD. 
Tack vare ökade exportinkomster, vilka visade en tillväxt på 23 % i US-dollar 
under de tre första kvartalen av året, noterade handelsbalansen ett betydande 
överskott 1995, uppskattningsvis 17, 4 miljarder US-dollar jämfört med 14 
miljarder US-dollar 1994. Detta tyder på att rubeln undervärderades i 
inledningsskedet, vilket endast delvis kompenserades av det här årets reala 
uppvärdering (+72 % i slutet av året). Bytesbalansen på 6 miljarder US-dollar 
(eller 1,5 % av BNP), visade fortfarande ett överskott trots underskottet i 
tjänstebalansen. 
Kapitalbalansen, belastad av höga amorteringar (omkring 12 miljarder US-dollar), 
visade ett underskott trots viktiga uppköp från IMF (5,4 miljoner US-dollar). Att 
48 
långivarna i Parisklubben gjorde en omläggning av lånen och återbetalningen av 
privata lån skjöts upp, innebar en stor lättnad till ett belopp av 24 miljarder US-
dollar. Reserven av utländsk valuta stärktes avsevärt. Vid slutet av året uppgick 
den internationella nettoreserven till omkring 8 miljarder US-dollar, eller 1,2 
månaders import, jämfört med endast 2,3 miljarder året innan. 
3. UTLANDSSKULD 
Enligt överenskommelser med de Nya Oberoende Staterna skall Ryssland överta 
Sovjetunionens tillgångar och skulder. Dessa skulder, som omfattar en 
kapitalisering av ackumulerade restskulder, utgör på grund av lågkonjunkturen 
ett allt större problem för Ryssland. Vid slutet av 1995 uppskattades 
utlandsskulden till 130 miljarder US-dollar, motsvarande 33 % av BNP. Den 
största delen av skulden utgörs av bilaterala statliga lån (omkring 80 miljarder 
US-dollar). En annan stor del har lånats upp av affärsbanker (omkring 33 
miljarder US-dollar) och en mindre men snabbt växande andel av skulden utgörs 
av lån från internationella finansinstitut. Den övervägande delen av Rysslands 
skulder härrör från före detta Sovjetunionen (omkring 115 miljarder US-dollar). 
Rysslands oförmåga att återbetala sina skulder har sedan 1992 gett upphov till 
flera förhandlingsrundor i Parisklubben. Den 3 juni 1995 ingick Ryssland ett 
avtal med sina långivare inom Parisklubben om en ny omläggning av de lån som 
förfaller till återbetalning under 1995. Den totala skuld tjänsten uppgick senare 
under 1995 till omkring 17,6 miljarder US-dollar (inbegripet 5 miljarder US-
dollar i räntor), eller 22 % av den uppskattade exporten. Långivarna inom 
Parisklubben var även villiga att inleda förhandlingar om mer omfattande 
omläggningar av Rysslands skuld så snart en överenskommelse kan nås, i början 
av 1996, på en treårig utvidgad facilitet (EFF). På så sätt skall betalningarna 
under de följande åren kunna nå en mer realistisk nivå. Ett liknande övergripande 
avtal slöts i november med långivarna i Londonklubben. Målet är att nå en 
slutgiltig överenskommelse om de exakta villkoren i avtalet med omkring 600 
banker i slutet av juni 1996. 
A 
49 
M. SLOVAKIEN 
1. ALLMÄNEKONOMISKT LÄGE 
Efter en ökning med 4,8 % 1994 fortsatte Slovakiens ekonomi att stärkas under 
1995. Tillväxten av BNP ökade med 7,4 % i januari-september (från år till år) 
och industriproduktionen ökade med 10,1 % i november (från år till år). 
Nettoexporten som drivande kraft för ekonomisk expansion har fått ge vika för 
inhemsk efterfrågan. Arbetslösheten minskar stadigt och har minskat från 15,2 % 
i januari 1995 till 12,8 % sista november. 
Trots den positiva tillväxten visar inflationen en fortsatt nedåtgående trend och 
nådde i slutet av 1995 7,2 %, jämfört med 11,7 % i slutet av 1994. Slovakien 
är därmed ett av få länder som håller på att omvandla sin ekonomi som kan 
skryta med en ensiffrig inflationstakt. Reallönerna ökade med omkring 5 %, men 
detta tycks framför allt uppvägas av produktionsvinster. 
Sänkningen av inflationen har fortsatt gynnats av den restriktiva 
makroekonomiska politiken. På grund av att intäkterna från mervärdes- och 
inkomstskatterna var högre än väntat stannade budgetunderskottet 1995 på 8,3 
miljarder slovakiska kronor, vilket är betydligt lägre än det planerade 
underskottet på 21 miljarder slovakiska kronor. En stram penningpolitik under 
1995 gjorde att penningmängden M2 ökade med 7,9 % under årets första nio 
månader, vilket endast är något över inflationsgränsen. För 1996 har Slovakiens 
nationalbank som mål att öka tillväxten av penningmängden M2 med 13,2 %, i 
linje med en sänkning av inflationen till 6-7,5 % och en real BNP-tillväxt på 
5,8 %. 
Den nya regeringen som bildades i december 1994 beslutade i juni 1995 att 
stoppa planen för kupongprivatiseringen som infördes av den föregående 
regeringen. I stället för aktier i statliga företag har de ca 3,5 miljoner slovaker 
som köpte sådana kuponger 1994 tilldelats femåriga räntebärande statsobligationer 
utställda av den statliga egendomsfonden. Privatisering genom standardmetoder 
(ofta i form av direktförsäljning till chefer och anställda) har ökat sedan mitten 
av 1995, men har kritiserats för bristen på genomsynlighet. 
2. BETALNINGSBALANS 
Betalningsbalansen har förbättrats väsentligt sedan det andra kvartalet 1994. 
Underskottet i bytesbalansen på 0,6 miljarder US-dollar (5,4 % av BNP) 1993 
blev 1994 ett överskott på 0,7 miljarder (6 % av BNP) och de första 7 
månaderna 1995 ett överskott på 4 miljarder US-dollar. Förbättringen i 
handelsbalansen i slutet av året antyder dock att överskottet i bytesbalansen kan 
ha börjat minska som ett tecken på en ökad inhemsk efterfrågan. 
Kapitalbalansen har också förbättrats även om nettoinflödet av utländska 
direktinvesteringar fortfarande är låga. Sedan mitten av 1994 har omkring 300 
miljoner US-dollar i officiellt makroekonomiskt bidrag betalats ut (IMF, lån från 
Världsbanken för ekonomisk återuppbyggnad och från Japan Exim Bank). 
Slovakiens nationalbank utställde i juli 1994 även ett obligationslån på 250 
miljoner US-dollar på den japanska Samurai-marknaden och vissa foretag och 
banker har kunnat få relativt långfristiga lån från utlandet. Slutligen har ett visst 
kapitalinflöde på kort sikt uppstått till följd av centralbankens strikta styrning av 
interbank-likviditeten och den slovakiska kronans stabilitet (och en förväntning 
under första halvåret 1995 att den skall skrivas upp i förhållande till den tjeckiska 
kronan). Det amerikanska kreditvärderingsinstitutet Standard & Poor flyttade i 
50 
april 1995 upp Slovakiens kreditvärdighet från BB" till BB+, och i maj 1995 gav 
Moody Slovakien en kreditvärdighet på Baa3 vad gäller investeringar. 
Denna positiva trend i både bytes- och kapitalbalansen har medfört en påtaglig 
ökning av reserverna. Statens reserver av utländsk valuta (utom bytesaffärer med 
guld) steg från 416 miljoner US-dollar i slutet av 1993 till 2,8 miljarder i oktober 
1995, eller omkring 3,5 månaders import. Efter att den slovakiska kronan 
devalverades med 10 % i juli 1993 har den legat stilla i förhållande till en korg 
av västvalutor. I juli 1994 minskades antalet valutor i denna korg från fem till 
två, nämligen tyska mark och amerikanska dollar. Januari 1996 utvidgades det 
band inom vilket den centrala kronkursen tillåts fluktuera från +-1,5 % till +-
3 %. 
Trots en klart förbättrad situation i fråga om bytesbalansen har de slovakiska 
myndigheterna beslutat att bibehålla den importavgift som infördes i mars 1994 
fram till 1996 års utgång. Från och med oktober 1995 har den slovakiska kronan 
gjorts helt konvertibel vad avser bytesbalanstransaktioner och det tjeckisk­
slovakiska clearingsystemet avskaffats. Myndigheterna planerar också att 
libéralisera vissa kapitalflöden. 
Halvårsrapporten från IMF: s stand-by-avtal som var planerad till februari 1995 
har inte färdigställts. I varje fall meddelade myndigheterna i april 1995 att man 
inte hade för avsikt att göra fler uppköp under denna IMF-facilitet. 
3. UTLANDSSKULD 
Slovakien övertog en relativt liten del av det sammanhållna Tjeckoslovakiens 
utlandsskuld. Även om skuld- och skuldtjänstkvoter inklusive amorteringar 
försämrats sedan landet blev självständigt, rör det sig om förhållandevis små 
belopp. Utlandsskulden har stigit från 25,7 % av BNP vid utgången av 1992 till 
33,7 % i juli 1995. Skuldtjänsten inklusive amorteringar uttryckt som andel av 
exporten har stigit från 3,3 % 1992 till uppskattningsvis 9,5 % 1995. 
51 
N. TRANSKAUKASISKA REPUBLIKER 
1. ALLMÄNEKONOMISKT LÄGE 
Efter en kraftig nedgång 1990-93 (75 %), återhämtade sig Arméniens BNP 
1994 (+5,4 %). Denna positiva tillväxttrend torde ha fortsatt under 1995 med 
en ökning på uppskattningsvis 5 %, delvis på grund av bättre resultat inom 
industriproduktionen som ökade med 10 % 1994 och med 13 % den första 
halvan av 1995. 
En stramare penningpolitik lyckades stoppa hyperinflationen under den andra 
halvan av 1994. Under 1995 beräknas inflationen nå 30 %, vilket är en 
minskning från 1900 % 1994, och ett resultat av ytterligare åtstramningar av 
penningpolitiken och ett ökat utbud av jordbruksprodukter. Under de senaste två 
åren har Arménien gått från en högexpansiv finanspolitik som kännetecknats av 
extremt stora underskott som finansierats av krediter från centralbanken till en 
politik med mycket lägre underskott som huvudsakligen finansieras av 
utländska källor. Budgetunderskottet efter bidrag uppskattas ha minskat till 
omkring 10 % av BNP 1995, från 16 % 1994 och omkring 50 % 1993. 
Utvecklingen av strukturreformerna har varit mycket positiva vad gäller 
liberaliseringen av priser, omstrukturering av företag och småskalig 
privatisering. 
I Azerbajdzjan minskade BNP - med omkring 20 % per år mellan 1992 och 
1994 - fortsatte med en lägre takt - 15 % - under första halvan av 1995 men 
statistiken tar ingen hänsyn till aktivititeten från en växande informell sektor, 
främst inom handel och tjänster. Att stabilisera penningvärdet var ett av 
finanspolitikens främsta mål 1995 och den genomsnittliga månatliga inflationen 
föll till 1,5 % under perioden april-oktober 1995, jämfört med en årlig 
inflationstakt på omkring 1700 % 1994. Detta blev möjligt i och med 
finanskonsolideringen som påbörjades 1995. Nedskärningen i utgifterna gjorde 
att budgetunderskottet minskade till uppskattningsvis 8 % av BNP, jämfört med 
II % 1994. Huvuddelen av detta underskott finansieras av utländska fonder 
kopplade till det avtal som ingåtts med oljebolag i väst. Vad beträffar 
strukturreformerna har framsteg gjorts i fråga om pris- och 
handelsliberaliseringar, men det återstår fortfarande en hel del att göra inom 
omorganisering och privatisering av företag. 
Efter en kraftig nedgång mellan 1990 och 1994 (- 70 %) av Georgiens 
produktion, mötte ekonomin flera motgångar även under 1995, som framför allt 
berodde på bristen på energi. Ekonomin började emellertid att återhämta sig 
1995, främst på grund av en ökad jordbruksproduktion trots bristen på 
basresurser och äganderätter. Den officiella arbetslösheten var fortfarande 
relativt låg, omkring 4 % 1995, men enligt en färsk inofficiell undersökning 
ligger den över 11 %. En stram finanspolitik har lyckats stoppa hyperinflationen 
(en genomsnittstalet på 2,5 % under de första åtta månaderna av 1995, jämfört 
med 66 % under de första nio månaderna av 1994) och stabilisera växelkursen 
för kupongen som ersattes av valutan lari i oktober 1995. Budgetunderskottet 
efter bidrag hade 1995 minskat till uppskattningsvis 7 %, främst genom 
nedskärningar i utgifterna och monetiseringen av utländskt bistånd i form av 
livsmedel. I fråga om inkomster har utvecklingen dock fortfarande gått mycket 
långsamt. Flera strukturreformer har införts (prisliberalisering, avskaffande av 
statliga ordersystem, privatiseringsprocess). Det krävs emellertid ytterligare 
betydande ansträngningar, nämligen inom områden som privatisering, 
52 
jordreform och i utformandet av ett lämpligt rättssystem för en marknadsbaserad 
ekonomi. 
2. BETALNINGSBALANS 
På grund av den ökade importen i samband med officiella transfereringar 
försämrades Arméniens bytesbalans (före transfereringar) ytterligare räknat i 
US-dollar under första halvåret 1995. Räknat som procent av BNP minskade 
emellertid underskottet från 35 % 1994 till omkring 25 % under samma period. 
De statliga reserverna ökade 1995 och var i november uppe i 100 miljoner US-
dollar (eller 2 månaders import), tack vare uppköp under IMF-programmen och 
krediter från Världsbanken. Under första halvåret 1995 var växelkursen för 
valutan dram stabil gentemot US-dollarn, medan den reala effektiva växelkursen 
steg med omkring 4 %, eftersom deprecieringen gentemot valutorna från före 
detta Sovjetunionen utjämnas av en appreciering gentemot övriga valutor. 
Mycket av den senaste försämringen i Azerbajdzjans bytesbalans har skett på 
grund av försämringen i bytesförhållandet (ökade priser på import från OSS-
länder till världsnivå och ökade transportkostnader på grund av situationen i 
grannlandet Tjetjenien). Räknat som procent av BNP har handels- och 
bytesbalansen försämrats från 7 % och 8,5 % 1994 till 12,5 % respektive 
16,9 % 1995. Under 1995 noterades viktiga inflöden i kapitalbalansen, vilket 
har sin bakgrund i att lån från EU används för import av livsmedel och 
läkemedel, men även i det avtal som ingicks mellan regeringen och ett 
konsortium av internationella oljebolag om att dela oljeproduktionen. Dessa 
inflöden har tillsammans med utbetalningar från IMF medfört att reserverna av 
internationell valuta stärkts och uppgick till omkring 140 miljoner US-dollar, 
2 månaders import, i slutet av 1995 och förväntas stiga ytterligare före årsslutet 
1995. Som ett resultat av åtstramningen av kreditgivningen i början på 1995 
och i samband med att räntorna steg till positiva reala nivåer, var växelkursen 
för valutan manat i förhållande till US-dollarn i stort sett stabil under 1995, 
efter en devalvering på över 90 % 1994. 
Delvis på grund av att gaskonsumtionen har minskat kraftigt har underskottet 
i Georgiens handelsbalans minskat med 28 % under första halvåret 1995. 
Bytesbalansen, före transfereringar, har haft en liknande utveckling som 
handelsbalansen med ett förväntat underskott på 410 miljoner US-dollar 1995 
(omkring 16 % av BNP), en minskning från 450 miljoner US-dollar (35 % av 
BNP) 1994. Officiella transfereringar har varit en betydande finansieringskälla 
för underskotten i bytesbalansen under de senaste åren. Kapitalbalansen som 
dominerats av officiella transaktioner, har på grund av att betydelsefulla 
amorteringsbelopp förfallit till betalning, haft ett underskott sedan 1994. Det 
därav följande underskottet i den totala betalningsbalansen finansierades till stor 
del genom ackumulation av skulder, vilket återspeglar att de officiella 
reserverna nästan var uttömda. Dessa reserver ökade emellertid kraftigt 1995 
och var i slutet av november uppe i 165 miljoner US-dollar eller omkring 3 
månaders import. Denna ökning härrörde delvis från planerade utbetalningar av 
IMF-krediter, men även från att man lyckats med införandet av den nya 
valutan, lari. Växelkursutvecklingen 1995 påverkades kraftigt av centralbankens 
interventioner, vilka haft syftet att dämpa kreditexpansionen till 
centralregeringen. Detta har medfört en förhållandevis stabil officiell växelkurs 
för valutan och till en betydande appreciering av den reala effektiva 
växelkursen. 
53 A 
3. UTLANDSSKULD 
De tre länderna gick med på en nollösning med Ryssland och blev därmed 
oberoende utan någon större förpliktelse gentemot utlandet. Sedan dess har 
situationen förvärrats eftersom Arménien och Georgien ligger efter med sin 
skuldtjänst inklusive amorteringar, medan Azerbajdzjan redan har förhandlat 
fram ett avtal om omläggning av lån. 
Arméniens utlandsskuld ökade snabbt till 310 miljoner US-dollar fram till slutet 
av juni 1995 (omkring 25 % av BNP) och uppskattningsvis till omkring 350 
miljoner US-dollar i slutet av 1995, medan den totala skuldtjänsten inklusive 
amorteringar väntas överstiga 20 % av exporten av varor och tjänster exklusive 
faktorinkomster. 
Azerbajdzjan hade vid slutet av 1994 en sammanlagd utlandsskuld på 230 
miljoner US-dollar och skulle kunna vara uppe i 277 miljoner US-dollar 
(omkring 15 % av BNP) 1995. Under 1995 kunde landet inte återbetala skulder 
som förfallit till betalning, men långivarna Ryssland, Turkmenistan och Turkiet 
har varit villiga att omförhandla lånen. Landets totala skuld består nu av kort-
och medelfristiga lån som skall återbetalas mellan 1996 och 1999. Vid slutet av 
1994 hade Georgien en sammanlagd utlandsskuld på nästan 1 miljard US-dollar 
(80 % av BNP). Huvuddelen av dessa skulder, främst avsedda att finansiera 
import, har förfallit till betalning. Under första halvåret 1995 uppgick den 
utgångna skuldtjänsten inklusive amorteringar till omkring 119 miljoner US-
dollar (över 50 % av exporten av varor och tjänster exklusive faktorinkomster). 
Mot bakgrund av denna mycket tunga skuldbörda, har myndigheterna i 
Georgien anhållit om finansiellt stöd hos långivarna i syfte att anpassa 
utlandsskulderna till landets mycket begränsade skuldtjänstkapacitet inklusive 
amorteringar. 
54 
O.UKRAINA 
1. ALLMÄNEKONOMISKT LÄGE 
Efter ett drastiskt produktionsfall på 38 % mellan 1990 och 1994, planade 
minskningen av BNP ut 1995 (en genomsnittlig skillnad på -13 %, jämfört med -
23% 1994). Industriproduktionen beräknas ha minskat med omkring 20 % förra 
året, efter en minskning med 36 % 1994. Den officiella arbetslösheten på 0,4 % 
återspeglar fortfarande inte den långvariga minskningen av produktionen. 
Internationella arbetsorganisationen beräknar att den dolda arbetslösheten är uppe 
i så mycket som 20 %. 
Under första halvåret 1995, har Ukrainas myndigheter fortsatt att tillämpa sin 
stabiliseringspolitik, först i samband med IMF:s systemomvandlingsfacilitet från 
oktober 1994 och sedan i IMF:s stand-by-avtalet (SBA) från april 1995. En 
relativt stram penning- och kreditpolitik har medfört en kraftig sänkning av 
inflationstakten till 5% per månad i mitten av 1995. En uppluckring av politiken 
under sommarmånaderna har emellertid förhindrat inflationen från att sjunka 
ytterligare andra halvåret 1995 till målet - en inflationstakt på 1-2 %. I 
genomsnitt har inflationen sjunkit från 401 % 1994 till 180 % 1995. 
Budgetunderskottet, enligt kontantprincipen, har mer än halverats, från 8,6 % av 
BNP 1994 till 4,1 % 1995. Målsättningen, en minskningstakt på 3,3 % av BNP, 
kunde emellertid inte uppnås, främst på grund av regeringens beslut att utvidga 
budgetgarantierna för den ukrainska gasimporten från Ryssland utöver det 
överenskomna slutdatumet i september 1995. Detta var en viktig grund för IMF: s 
beslut i december att senarelägga slutförandet av prövningen för det tredje 
kvartalet enligt SBA till dess att programmet kommer tillbaka på rätt spår. Att 
de allmänna utgifterna överskreds, hade dock även sin bakgrund i stora 
löneökningar till statligt anställda och stöd till kolgruvesektorn. 
Mellan hösten 1994 och våren 1995, lyckades man genomföra en hel del 
reformer, främst i fråga om liberalisering av priser och den utländska 
valutamarknaden såväl som en kraftig minskning av regeringens upphandling på 
jordbruksområdet. De dynamiska reformerna planade senare emellertid ut. Inom 
några områden skedde till och med en tillbakagång av tidigare uppnådda resultat. 
Utvecklingen var särskilt otillfredsställande i fråga om privatisering, men även 
utrikeshandelspolitiken var inte tillräckligt liberaliserad, vilket medförde att 
importen fortsatt hämmades, särskilt importen av jordbruksprodukter. 
2. BETALNINGSBALANSEN 
Är 1995 var situationen för Ukrainas betalningbalans fortfarande svår. 
Underskottet i bytesbalansen stabiliserades vid 1,4 miljarder US-dollar (omkring 
4,5 % av BNP). Handelsunderskottet förblev i stort oförändrat vid 2,1 miljarder 
US-dollar. Emellertid har den tidigare minskningen av handelsvolymen (omkring 
15 % 1994) stannat upp. På det hela taget ökade exporten svagt (3 %), men 
ifråga om väst var expansionen dynamisk (15 %). Importen från länderna i väst 
ökade också kraftigt (omkring 10 %), men likväl minskade importen på det hela 
taget något på grund av en kraftig minskning av energiimporten. 
I samband med IMF: s stödprogram godtog myndigheterna i Ukraina att inte 
samla på sig ytterligare utlandsskulder gentemot Ryssland och Turkmenistan. 
Denna försäkran utgjorde även grunden för att Ryssland i mars 1995 beviljade 
en omläggning av ukrainska skulder från gasleveranser. Under loppet av 1995 har 
Ukraina emellertid, särskilt i och med att den kalla årstiden börjat, samlat på sig 
55 
utlandsskulder (främst till Ryssland). Detta har spelat en viktig roll för 
upphävandet av stand-by-avtalet. I slutet av 1995 var utlandsskulden 236 miljoner 
US-dollar. 
Under 1995 var de utländska finansieringarna något lägre än väntat, främst på 
grund av problemen med införandet av IMF-programmet. Ändå har de utländska 
bruttoreserverna ökat till en nivå som motsvarar en månads import. 
3. UTLANDSSKULD 
Ukrainas utlandsskuld ökade från 7,1 miljarder US-dollar 1993 till 8,1 miljarder 
US-dollar 1995. Uttryckt i procent av BNP rör det sig om en minskning från 
29 % till 24 %. Den externa skuldtjänstens (inklusive amorteringar) andel av 
exporten av varor och tjänster minskade från 12 % till 10 %. De ukrainska 
myndigheterna diskuterar för närvarande möjligheten av en omläggning av de lån 
från Ryssland för gasleveranser som Ukraina nyligen tecknat. 
A 56 
STATISTIKBILAGA 
TABELLER 1 
FÖRKLARANDE ANMÄRKNINGAR 18 
BILAGA: PRECISERINGAR AV SIFFERANGIVELSER I RAPPORTEN . . 24 
P> 
IABELL1 
UTESTÅENDE BELOPP FÖR GODKÄNDA TRANSAKTIONER 
(i miljoner ecu) 
Transaktioner 
MEDLEMSSTATER 
A. Betalningsbalansen 
1.Grekland 
2. Italien 
B. Övrigt 
3. Euratom 
4.NGI,NGIjordbävn.stöd 
5. EIB, medelhavsomradet; 
Spanien, Grekland, Portugal 
MEDLEMSSTATER TOTALT 
TREDJE LAND 
A. Ekonomiskt stöd 
I.Ungern 
2. Tjeckien 
3. Slovakien 
4. Bulgarien 
5. Rumänien 
6. Algeriet 
7. Israel 
8. De baltiska staterna 
9. Moldavien 
10. Ukraina 
11. Vitryssland 
12. F.d. Sovjetunionen 
B. övriga åtgärder 
13. EIB, medelhavsomradet 
14. EIB, Central- och Östeuropa I 
15. EIB, Central- och Östeuropa II 
16. EIB, Latinamerika och Asien 
17. EIB, Sydafrika 
TREDJE LAND TOTALT 
TOTALT Högsta 
godkända 
totalbelopp 
14000 
2200 
8000 
4000 
6830 
1500 
26330 
1050 
250 
255 
400 
580 
600 
160 
220 
45 
285 
75 
1250 
6362 
1700 
3000 
750 
300 
17282 
43612 Utestående 
lånebelopp 
den 30.06.95 
1000 
4071 
741 
1289 
439 
7540 
440 
250 
125 
360 
455 
400 
160 
110 
25 
702 
1756 
658 
24 
107 
5572 
13111 Utestående 
lånebelopp 
den 31.12.95 
1000 
4045 
720 
1113 
385 
7263 
440 
250 
125 
360 
510 
500 
160 
135 
45 
85 
30 
347 
1782 
837 
96 
149 
5851 
13114 Återstående 
godkänt belopp 
den 31.12.95 
1200 
4000 
0 
0 
0 
5200 
260 
0 
130 
40 
70 
100 
0 
85 
0 
200 
45 
18 
3647 
844 
2905 
601 
300 
9245 
14445 
1) Ingen utbetalning är planerad. 
2) Den tredje och fjärde delutbetalningen hade ännu ej skett den 31.12.95, eftersom den italienska regeringen 
inte anhattjt om detta. 
BILAGA TILL TABELL 1 
STÄLLNING DEN 31.12.95 VAD GALLER EUROPEISKA INVESTERINGSBANKENS TRANSAKTIONER 
Transaktion 
EIB, Medelhavsomradet: 
Spanien, Grekland, Portugal 
Tredje land - EIB, Medelhavsomr. 
Central- och Östeuropa I 
Central- och Östeuropa II 
Latinamerika och Asien 
Sydafrika Godkända krediter 
1500 
6362 
1700 
3000 
750 
300J Tillgängliga 
krediter minus 
annulleringar 
1465 
4972 
1647 
1894 
607 
45 Första 
utbetalningar 
1576 
2715 
856 
96 
149 Utestående belopp 
den 31.12.95 
385 
1782 
837 
96 
149 
Anmärkning: Det faktum att de första utbetalningarna ibland kan överstiga den totala godkända krediten beror pä 
variationer i ecu-kursen mellan dagen för undertecknandet av krediten och den 31.12.95. 
B 
MAXIMAL RISK AR FOR!ARIGEM£NÔKAPEN8 BUDGET 
(Upc«kattalngarlmtgonerecumedulctaiec«jrtt 
LÅNEBELOPP 
A. Betainlngebalenalån 
LGmMand 
2. Italien 
B. Strukturella lån 
3. Euratom 
4. NGI, NGIJordbavn.etöd 
5. EIB; Medelh.. gamla protok. 
Spa., Gra., Por. 
Lånebelopp totalt 
RÄNTOR 
A. BetaMngabalanalin 
1. GraMand 
2. Hallan 
B. Strukturella lan 
3. Euratom 
4. NGI, NGI Jordbavn.stOd 
5. EIB; Medelhavsomradet, gamla protok. 
Spanien, Grekland, Portugal 
Räntor totalt 
MEDLEMSSTATER TOTALT 
TREDJE LAND 
LÅNEBELOPP 
A. Ekonomiskt stod 
6. Ungern 
7. Tjeckien 
B. Slovaklen 
9. Bulgarlen 
10. Rumänien 
11. Israel 
12. Algeriet 
13. F.d. Sovjetunionen 
14. Da battJeka statarna 
15. Moldavien 
16. Ukraina 
17. Vitrysstand 
B. Garantier 
18. EIB, Medelhavsomradet 
19. EIB, Central- och Östeuropa I och II 
20. BB, Latinamerika och Aston 
Lånebelopp totalt 
RÄNTOR 
A. Ekonomiakt atod 
6. Ungern 
7. Tjeckien 
6. Slovaklen 
9. Bulgarien 
10. Rumänien 
11. Israel 
12. Algeriet 
13. F.d. Sovjetunionen 
14. De baltiska staterna 
15 Moldavian 
16. Ukraina 
17. Vitryssland 
B. Garantier 
18. EIB, Medelhavsomradet 
19. EIB, Central- och Osteuropa 1 och II 
20. EIB, Latinamerika och Asien 
Räntor totalt 
TREDJE LANDER TOTALT 
TOTALT 
(Osteuropa) 
(övriga) 1906 
600 
600 
183 
306 
73 
1633 
99 
266 
67 
99 
33 
636 
2068 
260 
204 
134 
30 
628 
26 
29 
13 
36 
61 
16 
50 
14 
14 
5 
9 
3 
123 
63 
6 
453 
1081 
3149 
751 
330 1997 
444 
647 
72 
1063 
48 
216 
42 
69 
27 
400 
1463 
80 
127 
63 
140 
160 
250 
143 
141 
44 
12 
1161 
18 
25 
13 
36 
61 
16 
50 
7 
14 
5 
9 
3 
114 
61 
6 
426 
1586 
3049 
837 
749 1906 
600 
1006 
94 
91 
57 
1747 
48 
216 
10 
20 
20 
313 
2060 
100 
123 
62 
150 
185 
157 
63 
16 
856 
10 
12 
6 
22 
51 
25 
14 
5 
9 
3 
103 
57 
6 
322 
1178 
3238 
871 
307 1999 
16 
42 
50 
109 
160 
3 
12 
15 
190 
299 
190 
162 
83 
16 
451 
7 
33 
25 
14 
5 
9 
3 
92 
53 
6 
244 
695 
994 
394 
300 2000 
2939 
13 
42 
45 
2639 
160 
1 
10 
11 
182 
2821 
80 
110 
5 
153 
87 
18 
452 
7 
14 
25 
14 
5 
9 
3 
61 
47 
5 
208 
660 
3481 
378 
281 2001 
71 
21 
92 
7 
7 
14 
106 
70 
150 
9 
17 
6 
142 
87 
18 
499 
7 
6 
25 
3 
4 
9 
3 
70 
41 
5 
171 
670 
776 
261 
409 2002 
23 
23 
2 
5 
7 
30 
55 
100 
25 
9 
17 
6 
134 
87 
19 
451 
6 
10 
3 
3 
7 
2 
50 
35 
4 
119 
570 
600 
254 
316 2003 
21 
21 
2 
3 
5 
26 
9 
17 
6 
133 
80 
6 
252 
2 
5 
2 
40 
29 
4 
82 
334 
360 
151 
184 TOTAL 
1000 
4045 
720 
1100 
362 
7226 
190 
1006 
113 
216 
123 
1647 
8873 
440 
250 
125 
360 
510 
160 
500 
347 
135 
32 
51 
18 
1155 
560 
105 
4749 
54 
62 
32 
115 
210 
32 
210 
21 
73 
32 
63 
1 
672 
385 
41 
2004 
6753 
15626 
3876 
2876 
6 
TABELL 3 
MAXIMAL TEORETISK RISK AR FOR AR I GEMENSKAPENS BUDGET 
(uooakattnkM i miltoner «cu med ute 
MEDLEMSSTATER 
LÅNEBELOPP 
A BetaWngsbaianslån 
1. Grekland 
2. Italien 
B. Strukturella län 
3. Euratom och NGI 
4. EIB; Spanien. Grekland. Portugal 
Lånebelopp totalt 
RÄNTOR 
A. Betalningsbalanslån 
1. Grekland 
2. Italien 
B. Strukturella län 
3. Euratom och NGI 
4. EIB; Spanien, Grekland, Portugal 
Räntor totalt 
MEDLEMSSTATER TOTALT 
TREDJE LAND 
LÅNEBELOPP 
A. Ekonomiskt stöd 
5. Ungern 
6. Tjeckien 
7. Slovakien 
8. Bulgarien 
9. Rumänien 
10. Israel 
11. Algeriet 
12. F.d. Sovjetunionen 
13 De baltiska staterna 
14. Moldavien 
15. Ukraina 
16. Vitryssland 
17. Euratom, Central- och Östeuropa 
B. Garantier 
18. EIB, Medelhavsomradet 
19. EIB, Central- och Östeuropa I och II 
20. EIB, Latinamerika och Asien 
21. EIB. Sydafrika 
Lånebelopp totalt 
RÄNTOR 
A. Ekonomiskt stod 
5. Ungern 
6. Tjeckien 
7. Slovakien 
6. Bulgarien 
9. Rumänien 
10. Israel 
11 Algeriet 
12. F.d. Sovjetunionen 
13. De baltiska staterna 
14. Moldavien 
15. Ukraina 
16. Vitryssland 
17. Euratom. Central- och Östeuropa 
B. Garantier 
18 EIB, Medelhavsomradet 
19 EIB, Central- och Osteuropa I och II 
20. EIB, Latinamerika och Asien 
21 EIB, Sydafrika 
Räntor totalt 
TREDJE LÄNDER TOTALT 
TOTALT 
(Östeuropa) 
(övriga) inaaoHnktfrånomMrr 
1808 
500 
900 
456 
73 
1S32 
65 
425 
152 
33 
705 
2237 
280 
204 
134 
30 
628 
57 
25 
20 
40 
55 
16 
55 
14 
18 
5 
19 
5 
10 
168 
112 
15 
2 
635 
1263 
3500 
873 
390 1997 
961 
72 
1063 
48 
553 
111 
27 
738 
1801 
80 
127 
63 
140 
160 
250 
161 
141 
44 
12 
1178 
44 
25 
26 
44 
98 
16 
60 
7 
22 
6 
28 
8 
30 
262 
219 
33 
8 
897 
2075 
3876 
1132 
943 ittrda. bes 
1096 
500 
1006 
165 
67 
1748 
48 
638 
30 
20 
735 
2483 
100 
123 
62 
150 
185 
157 
63 
16 
856 
36 
12 
20 
30 
56 
35 
22 
6 
29 
8 
50 
374 
337 
52 
18 
1086 
1942 
4425 
1290 
652 utade arter 
1900 
58 
SO 
108 
553 
15 
15 
583 
691 
190 
236 
164 
30 
3 
623 
26 
14 
15 
40 
35 
22 
6 
26 
8 
70 
447 
402 
62 
20 
1194 
1817 
2508 
984 
833 avkomma 
2000 
2539 
55 
45 
2639 
553 
11 
11 
575 
3215 
80 
110 
5 
327 
269 
48 
11 
850 
26 
13 
15 
21 
35 
22 
6 
28 
8 
86 
456 
395 
61 
29 
1203 
2053 
5267 
1086 
967 «•tonen foreslaana tra 
2001 
71 
21 
92 
340 
7 
7 
354 
447 
70 
150 
9 
17 
6 
13 
420 
371 
65 
19 
1140 
26 
13 
15 
13 
35 
11 
6 
29 
6 
94 
436 
361 
56 
28 
1129 
2269 
2716 
1060 
1209 2002 
2000 
23 
2023 
340 
2 
5 
347 
2370 
55 
100 
25 
12 
37 
11 
27 
459 
399 
69 
25 
1219 
26 
13 
8 
13 
20 
11 
5 
27 
7 
91 
408 
324 
50 
26 
1028 
2247 
4617 
1090 
1157 reaktioner) 
2003 
2000 
21 
2021 
170 
2 
3 
175 
2196 
260 
80 
70 
100 
85 
12 
57 
11 
40 
473 
393 
69 
25 
1675 
26 
8 
7 
10 
11 
3 
23 
6 
87 
376 
287 
45 
23 
912 
2587 
4783 
1466 
1121 TOTAL 
1000 
8045 
1820 
362 
11227 
190 
3571 
329 
123 
4212 
15439 
700 
250 
125 
440 
580 
180 
600 
365 
220 
38 
111 
28 
80 
2347 
1733 
309 
83 
8169 
267 
62 
118 
175 
263 
32 
285 
21 
139 
43 
211 
55 
520 
2927 
2437 
374 
155 
8083 
16252 
31691 
8980 
7272 
UtndexTiskiodikatofer 
Land: Algeriet 
Real BNP-tWvtxt (%) 
Produktion, fossila brinslen (%) 
Inflationstakt (dac/dac) 
Växelkurs (dinar/USD) (padodam slut) 
Nomtnd) effektiv växelkurs (förenar. Q4/Q4) (• = dapnchring) 
Real effektiv växelkurs (förändr. Q4/Q4) (• * dapradaring) 
Offentligt överskott/underskott (i % av BNP) 
Betalningsbalans 
Export av varor och tjänster (mrd USD) 
Bytesbalans (i % av BNP) 
Nettoinflöde av uti. direktinv. (milj. USD) 
Offentliga reserver av uti. valuta (vid periodens slut) 
i miljarder USD 
i månader av import av varor och tjänster 
Utlandsskuld 
Utlandsskuld 
(i konvertibla valutor, räknat 1 mrd USD, vid pariodans slut) 
medel- och långfristiga (> 1 år) 
kortfristiga («< 1 år) 
Betalning av lån i konvertibla valutor (mrd USD) 
lånebelopp 
räntor 
Utlandsskuld/BNP (%) 
Utlandsskuld/export av varor och tjänster (%) 
Betalningar på lån/export av varor och tjänster (%) 
Eftersläpande betalningar (lånebelopp och räntor, milj. USO) 
Avtal om minskad skuldbörda och omläggn. av lån (mrd USO) 
IMF-avtal 
Typ/n 
(Datum / •) 
Löper enl. plan/ej enl. plan 
Landets kreditvärdighet enligt marknaden • indikatorer 
Moody's valutavärdering på lång sikt (vid periodens slut) 
S&P.s valutavärdering på lång sikt (vid periodens slut) 
Euromoney 
Placering i rangordningen (1) 
(antal länder) 
The Institutional Investor 
Placering i rangordningen (1) 
(antal länder) 
Kreditbedömning (2) 1993 
-2,0 
•0.6 
18,1 
24.0 
-7.9 
12,8 
-6.7 
11.0 
1.6 
0.0 
1.5 
1,9 
25.7 
25.0 
OJ 
9.1 
7,2 
1.9 
51,8 
206,8 
82,2 
inga 
inga 
Inga 
Ingen not. 
Ingen not. 
mars sept 
68 79 
(169) (170) 
mars sept 
62 69 
(127) (133) 
28.2 27.1 1994 
1.1 
-2.5 
34,9 
42,9 
-78,6 
-40,4 
-4.4 
9.5 
-6,9 
0,0 
2.6 
2,9 
29.6 
28.9 
0,7 
4.6 (3) 
3.2 
1.4 
67,7 
252.0 
48.7 (3) 
Inga 
4.5 
SB-a 
(0594-0595) 
Enl. plan 
Ingen not. 
Ingen not. 
mars sept 
92 96 
(167) (167) 
mars sept 
75 78 
(135) (135) 
26.3 24.6 1995 
Senaste uppg. el. 
uppskatta (E) 
5.3 
1.5 
22.2 (E) 
52.2 
-21.7 
-34,5 
-2.8 
10.5 
-5.7 
100.0 
1.9 (nov.) 
2.0 (nov.) 
33.8 (E) 
ingen uppg. 
ingen uppg. 
3.8 (3) 
2.2 (3) 
16 (3) 
78.5 (E) 
264.4 (E) 
49,1 
inga 
4.8 
SB-a 
(0594-0595) 
EFF 
(0595-0598) 
Enl. plan 
Ingen not 
Ingen not. 
mars sept 
102 107 
(187) (181) 
mars sept 
89 91 
(135)(135) 
23.5 22.8 
(1) Ju högre siffra, desto lägre kreditvärdighet. 
(2) Länderna betygsätts på en skala från 0 till 100, där 100 motsvarar den minsta risken för uteblivna återbetalningar. Ett land 
kan uppnå ett högre betyg men ändå rangordnas lägre om det allmänna betygsgenomsnittet stiger. 
(3) Efter omläggning. 
A 
LaiwianiaajiMiiaaaiiiei 
Land: VKrysetand 
ReeJBNP-MH*xt(i«) 
Industriproduktion (ttrindring 1 %) 
Arbetslöshet (vid periodens slut) 
Inflationtakt (Wec/Wec) 
Växelkurs (rubel/USD) (maémtveröa) 
Nominell effektiv växelkurs (KMndr. Q4VQ4; (- - depnewering) 
Real effektiv växelkurs (XSntndr. Q*Q4; (- - dapcacJariog) 
Offentligt överskottfundenikott (i % av BNP) 
Betalningsbalans 
Export av varor (milj. USD) 
Bytesbalans (1* av BNP) 
Nettoinflöde av uti. direktinv. (milj. USD) 
Offentliga reserver av uti. valuta (vid perlodens slut) 
i milj. USO 
i månader av import 
Utlandsskuld 
Utlandsskuld 
(i konvertibla valutor, räknat i milj USD, vid periodens slut) 
medel- och långfristiga (> 1 är) 
kortfristiga (=< 1 år) 
Betalning av lin i konvertibla valutor (milj. USO) 
linebelopp 
räntor 
Utlandsskuld/BNP (%) 
Utlandsskuld/export av varor (%) 
Betalningar på lin/export av varor {%) 
Eftersläpande betalningar (linebelopp och räntor, mrd USO) 
Avtal om omlaggn. av lin 
IMF-avtal 
Typ/nr 
Datum/-) 
Löper enl. plan/ej enl. plan 
(-/Datum) 
Landets kreditvärdighet enligt marknaden • indikatorer 
Moody's vatutavardering på lång sikt (vid periodens slut) 
S&P:s vaiutaviidering på lång sikt (vid periodens slut) 
Euromoney 
Placering i rangordningen (1) 
(antal lindar) 
The Institutional Investor 
Placering i rangordningen (1) 
(antal lindar) 
Kreditbedömning (2) 1003 
-11,6 
-10,0 
1,5 
1890 
032 
ingen uppg. 
ingen uppg. 
-8,3 
2841 
-8,7 
18 
75,0 
0,3 
964,0 
ingen uppg 
ingen uppg 
14,7 
ingen uppg 
ingen uppg. 
25.0 
33,0 
0,5 
ingen uppg. 
STF 
(08.93 - 8.94) 
Ej enl. plan 
Se fotnot 
(3) 
Ingen not 
Ingen not. 
mars aept 
148 139 
(166) (170) 
mara aept 
100 
(127) (133) 1004 
•20,0 
-36,0 
2.0 
2220 
2202 
ingen uppg. 
ingen uppg. 
-1,7 
3136 
-11,4 
10 
108,0 
0,3 
1500,0 
ingen uppg. 
ingen uppg. 
197,0 
ingen uppg. 
ingen uppg. 
20,0 
48,0 
5,7 
493 
med Ryssland ang. 
betaln för gas 
STF 
(01.95) 
S© fotnot 
(3) 
Ingen not 
Ingen not 
mare sept 
145 138 
(167) (167) 
mars sept 
108 109 
(135) (135) 
15.5 15.7 1005 
Seness» uppg. el. 
uppskatta <E) 
-70(E) 
-10.0(E) 
ingen uppg. 
290(E) 
11500 
ingen uppg. 
Ingen uppg 
•3,2 
3135(E) 
•41(E) 
20(E) 
426.0(E) 
1,5 
2085.0(E) 
ingen uppg 
ingen uppg 
239 0(E) 
178.0 (E) 
61.0(E) 
22.0(E) 
66.0(E) 
76(E) 
460 
med Ryssland ang. 
betaln för gas 
SB-a 
(07.95-06 95) 
Ej enl. plan 
(4) 
Ingen not 
Ingen not 
mars sept 
135 134 
(187) (181) 
mare sept 
112 112 
(135) (135) 
15.215.5 
Ju högra siffra, desto ligre kraditvirdighet. 
Lindarna betygsatts pi en skala från 0 till 100, dir 100 motsvarar den minsta risken for uteblivna återbetalningar. Ett 
land kan uppnå ett högre betyg men indi rangordnas ligre om det allminna betygsgenomsnittet stiger. 
Avvikelse från planen inom ramen for 1003 års tMF-systemomvandllngsfaciNtet (IMF) skedde i början av 1094. IMF reagerade 
dock positivt på det program som regeringen antog under hösten 1004, och gav sitt stöd genom en andra utbetalning inom STF i slutet av januari 1895. 
Den första kvartalsöversynen av programmet som planerades iga rum i december 1905 kunde inte fullföljas 
5 6 
"- Lllnd«v1s«imfikator«r 
Land: Bulgarian 
Real BNP-t»vaxt (%) 
inaustnpradUMion (förändring 1 %) 
Aitetsloshet (%, vkj perlodens slut) 
Inflationstakt (vid periodens skri) 
Växelkurs (leva/USD) (vid periodens stut) 
Nominell effektrv växelkurs (Mrëndr. Q4/Q4) (-•depreciering) 
Real effektiv växelkurs (»råndf. Q4/Q4) (-»depreciering) 
Ofl«ntHgtövefskott/underskc4t 0 % av BNP) 
Betalningsbalans 
Export av varor och tjänster (mrd USD) 
Bytesbalans (i % av BNP) 
Nettoinflöde av uti. dtrektinv. (milj. USD) 
Offentliga reserver, inklusive guld (vid periodens skit) 
i miljarder USD 
i månader av import av varor och tjänster 
Utlandsskuld 
Utlandsskuld 
0 konvertibla vahitor, räknat i mrd USD, vid periodens s/ut) 
medel- och långfristiga (> 1 är) 
kortfristiga (=< 1 är) 
Betalning av län i konvertibla valutor (mrd USD) 
länebelopp 
räntor 
Utlandsskuld/BNP (%) 
Utlandsskuld/export av varor och tjänster (%) 
Betalningar pä län/export av varor och tjänster (%) 
Eftersläpande betalningar (länebelopp och räntor, mrd USD) 
Avtal om minskad skuldbörda och omlaggn. av län 
IMF*vtal 
Typ/nr 
(Datum / - ) 
Löper enl. plan/ej enl. plan 
( - / Datum) 
Landets kreditvärdighet enligt marknaden - indikatorer 
Moody's valutavärdering pä läng sikt (vid periodens slut) 
S&P:s valutavärdering pä läng sikt (vid periodens slut) 
Euromoney 
Placering i rangordningen (1 ) 
(antal länder) 
The Institutional Investor 
Placering i rangordningen (1) 
(antal länder) 
Kreditbedömning (2) 1903 
-2,4 
-8,5 
16,3 
63,8 
32,7 
-33,5 
5Ô.2 
-15,7 
3,7 
-12,8 
40 
1.0 
2,0 
12,5 
7,3 
5,2 
1.6 
1.1 
0,5 
120,5 
266,5 
33,7 
Ingen uppg. 
Londonkl. 
(förtängn, 
principavtal 
om DDSR) 
-
Ingen not. 
Ingen not. 
mars sept 
122 125 
(169) (170) 
mars sept 
91 89 
(127) (133) 
18.9 19.5 1994 
1.4 
4,0 
12.9 
121,9 
66,0 
-101,8 
ingen uppg. 
•6.6 
4,2 
-0,2 
105 
1.3 
3,0 
10,4 
8,9 
1.5 
1.0 
0,5 
0,5 
109,3 
202,2 
18,4 
ingen uppgift. 
Londonkl. 
DDSR (juli) 
Pariskl. 
omlaggn. (apr) 
SB-a+STF 
(0394-0395) 
SB-a upphävt 
i sept 94 
Ingen not. 
Ingen not. 
mars sept 
88 98 
(167) (167) 
mars sept 
91 95 
(135) (135) 
19.8 20.8 1995 
Senaste uppg. el. 
uppskatta (E) 
2,5 (E) 
2,8 (E) 
11.1 
33,0 
69,8 
-5,7 
ingen uppg. 
-6,7 (E) 
4,8 (E) 
2.2 (E) 
165 (E) 
1,8 (okt) 
3,6 (okt) 
10,7 (E) 
9.2 (E) 
1.5 (E) 
1.1 (E) 
0.5 (E) 
0,6 (E) 
83,0 (E) 
159,6 (E) 
17,5 (E) 
0.0 
inga 
-
Ingen not. 
Ingen not. 
mars sept 
90 90 
(187) (181) 
mar sept 
93 94 
(135) (135) 
21.9 22.2 
(1 ) Ju högre siffra desto högre kreditvärdighet. 
(2) Länderna betygsätts pä en skala frän 0 till 100, där 100 motsvarar den minsta risken för uteblivna återbetalningar. Ett land kan uppnå 
ett högre betyg men ändå rangordnas lägre om det allmänna betygsgenomsnittet stiger. 
6 
Underrtsklndlkatorer 
Land: Tjeckien 
ReaiBNP-tiitväxt(%) 
Irxkistriproduktion (förändring i %) 
Arbetslöshet (% av arbetskraften) (vid periodens slut) 
Inflationstakt (dec/dec) 
Växelkurs (krona/USD) (vid periodens slut) 
Nominell effektiv växelkurs (föråndr. Q4/Q4) (- = depreciering) 
Real effektiv växelkurs (föråndr. Q4/Q4) (- = depreciering) 
Offentligt överskott/underskott (1 % av BNP) 
Betalningsbalans 
Export av varor och tjänster (milj. USD) 
Bytesbalans (i % av BNP) 
Nettoinflöde av uti. direktinv. (milj. USD) 
Offentliga reserver av uti. valuta (vid periodens slut) 
i miljarder USD 
i månader av import av varor och tjänster 
Utlandsskuld (vid perlodens slut) 
Utlandsskuld 
(i konvertibla valutor, räknat i mrd USD, vid periodens slut) 
medel- och långfristiga (> 1 år) 
kortfristiga (=< 1 år) 
Betalning av lån i konvertibla valutor (mrd USD) 
lånebelopp 
räntor 
Utlandsskuld/BNP (%) 
Utlandsskuld/export av varor och tjänster (%) 
Betalningar på lån/export av varor och tjänster (%) 
Eftersläpande betalningar (lånebelopp och räntor, milj. USD) 
Avtal om minskad skuldbörda och omlaggn. av lån 
IMF-avtal 
Typ/nr 
(Datum/-) 
Löper enl. plan/ej enl. plan 
(-/Datum) 
Landets kreditvärdighet enligt marknaden • Indikatorer 
Moody's valutavärdering pä lång sikt (vid periodens slut) 
S&P:s valutavärdering på lång sikt (vid periodens slut) 
Euromoney 
Placering i rangordningen (1) 
(antal länder) 
The Institutional Investor 
Placering i rangordningen (1 ) 
(antal länder) 
Kreditbedömning (2) 1993 
•0.9 
-5,4 
3,5 
18,2 
29,9 
4,2 
19,3 
0,5 
16728 
0,5 
542 
3,9 
2,8 
8,5 
6,5 
2,0 
1.4 
0,9 
0,5 
27,0 
50,8 
8,4 
Inga 
Inga 
SB-a 
(0393-0394) 
Enl. plan 
Baa3 
BBB 
mars sept 
48 43 
(169) (170) 
mars sept 
42 40 
(127) (133) 
44.6 46.6 1994 
2,6 
2,3 
2,8 
10,2 
28,2 
0,0 
6,8 
0,1 
18837 
0,0 
749 
6,2 
4,2 
10,7 
7,8 
2.9 
2.5 
ingen uppg. 
ingen uppg. 
29.6 
54,7 
13.0. 
Inga 
Inga 
SB-a 
(0393-0394) 
Enl. plan 
Alla IMF-lån 
betalda före 
plan. 
Baa2 (juni) 
BBB+ (juli) 
mars sept 
40 39 
(167) (167) 
mars sept 
40 39 
(135) (135) 
49.7 52.8 1995 
Senaste uppg. el. 
uppskattn. (E) 
5,2 
12,9 (nov) 
2.9 
7.9 
26,3 (okt) 
ingen uppg. 
ingen uppg. 
0.5 (E) 
22195 (E) 
-3.5 (E) 
1965 (jan-sept) 
12,9 (nov) 
8,0 (nov) 
15,0 (juni) 
9,6 (juni) 
5,4 (juni) 
3,1 (Jun0 
ingen uppg. 
ingen uppg. 
31,0 (juni) 
67,6 (juni) 
14,0 (E) 
Inga 
Inga 
-
Baa1 (sept) 
A (nov) 
mars sept 
35 41 
(187) (181) 
mars sept 
33 30 
(135) (135) 
55.8 58.4 
(1 ) Ju högre siffra desto lägre kredtivärdighet. 
(2) Länderna betygsätts på en skala från 0 till 100, där 100 motsvarar den minsta risken för uteblivna återbetalningar. Ett land kan 
uppnå ett högre betyg men ändå rangordnas lägre om det allmänna betygsgenomsnittet stiger 
(b 
"~- Lli>d4Mits^dodMtatow 
...... Land: Estland 
RaxJBNP-t»vtxt(%) 
industriproduktion (lorandnng i %) 
Arbetslöshet (vid perlodens slut) 
Inflationstakt (vid pariodans skit) 
Vaxe4kurs(kronaAJSD) (vid pariodens skit) 
NCTrtneflerTe+äv växelkurs (föråndr. Q4/Q4) (- • depreciering) 
Real effektiv växelkurs (föråndr. Q4/Q4) (- - depreciering) 
Offentligt överskott/underskott (i % av BNP) 
Exklusive nettoutlåning ("Financial balance-) (1) 
Inklusive nettoutlåning f Fiscal balance") (1 ) 
Betalningsbalans 
Export av varor (milj. USD) 
Bytesbalans (i % av BNP) (exkl. statl. transf.) 
Nettoinflode av uti. direktinv. (milj. USD) 
Offentliga reserver av uti. valuta (vid periodens slut) 
i milj. USD 
i månader av import av varor 
Utlandsskuld 
Utlandsskuld 
(i konvertibla valutor, räknat i måj. USD, vid periodens slut) 
medel- och långfristiga (> 1 år) 
kortfristiga (=< 1 är) 
Betalning av Un 1 konvertibla valutor (milj. USD) 
taneoeiopp 
räntor 
Utlandsskuld/BNP (%) 
UtterKteskukt/export av varor (%) 
Betalningar på lån/export av varor (%) 
Eftersläpande betalningar (lånebelopp och räntor, milj. USD) 
Avtal om minskad skuldbörda och omlaggn. av lån 
IMF-avtal 
Typ/nr 
(Datum/-) 
Löper enl. plan/ej enl. plan 
(•/Datum) 
Landets kretitvtfrdighet enligt marknaden - mdikatorer 
Moody's valutavärdering på lång sikt (vid periodens slut) 
S&P:s valutavärdering på lång sikt (vid perioden slut) 
Euromoney 
Placering i rangordningen (2) 
(antal länder) 
The Institutional Investor 
Placering i rangordningen (2) 
(antal länder) 
Kreditbedömning (3) 1993 
-3,5 
-27,0 
1,7 
35,7 
13,2 
Ingen uppg. 
ingen uppg. 
1,4 
-0,7 
801 
-5,7 
160,0 
388 
4.0 
135,5 
ingen uppg. 
ingen uppg. 
13,5 
ingen uppg. 
ingen uppg. 
8.6 
17,0 
1.7 
Inga 
Inga 
SBA/STF 
(1093-0395) 
Enl. plan 
Ingen not. 
Ingen not. 
mars sept 
126 122 
(169) (170) 
mars sept 
81 84 
(127) (133) 
21.4 20.9 1994 
4,0 
10,0 
4,0 
41,6 
13,0 
ingen uppg. 
ingen uppg. 
0,9 
0.0 
1328 
-9,0 
212,0 
447 
3,2 
271 
ingen uppg. 
ingen uppg. 
2,1 
0 
2,1 
7.7 
17,1 
1.5 
Inga 
Inga 
SBA/STF 
(10930395) 
Enl. plan 
Ingen not. 
Ingen not. 
mars sept 
105 102 
(167)(167) 
mars sept 
88 86 
(135)(135) 
20.7 23.6 1995 
Senaste uppg. el. 
uppskattn. (E) 
4.0 (E) 
ingen uppg. 
5,4 
28,0 
11.5 
25,0 
0,8 (E) 
0,3 (E) 
1913 (E) 
-10,6 (E) 
190,0 (E) 
584 (E) 
2,8 (E) 
353 (E) 
ingen uppg. 
ingen uppg. 
23 (E) 
0 (E) 
23 (E) 
9.9 (E) 
13,5 (E) 
1.2 (E) 
Inga 
Inga 
SBA 
(0495-0496) 
Enl. plan 
Ingen not. 
Ingen not. 
mars sept 
66 76 
(187)(181) 
mars sept 
79 79 
(135)(135) 
25.4 26.3 
(1 ) I "Financial balance" räknas statens nettouppiåning alltså inte in, vilken den däremot gör i "Fiscal balance". 
(2) Ju högre siffra desto lägre kreditvärdighet. 
(3) Länderna betygsätts pä en skala frän 0 till 100, där 100 motsvarar den minsta risken för uteblivna betalningar. Ett land kan 
uppnå ett högre betyg men ända rangordnas lägre om det allmänna betygsgenomsnittet stiger. 
s 
P> 
Lånderrlsklndlkatorer 
Land: Ungern 
Re^ BNP-thtväxt (%) 
IndListrioroduktion (förändring i %) 
Arbetslöshet (% av arbetskraften) (vid periodens skit) 
Inflationstakt (dec/dec) 
Växelkurs (forint/USD) (vid periodens slut) 
Nominell effektiv växelkurs (föråndr. Q4/Q4) (- • depreciering) 
Real effektiv växelkurs (föråndr. Q4/Q4) (- • depreciering) 
Samlat statNgt överskott/underskott (1 % av BNP) (GFS-deflnttlon) 
Betalningsbalans 
Export av varor och tjänster (milj. USD) 
Bytesbalans (i % av BNP) 
Nettoinflöde av uti. direktlnv. (milj. USD) 
Offentliga reserver (vid periodens slut) 
i miljarder USD 
i månader av import av varor 
Utlandsskuld 
Utlandsskuld 
(i konvertibla valutor, räknat i mrd USD, vid periodens slut) 
medel- och långfristiga (> 1 år) 
kortfristiga (=< 1 är) 
Betalning av lån i konvertibla valutor (mrd USD) 
lånebelopp (1) 
räntor 
Utlandsskuld/BNP (%) 
Utlandsskuld/export av varor och tjänster (%) 
Betalningar på lån/export av varor och tjänster (%) 
Eftersläpande betalningar (lånebelopp och räntor, räknat milj. USD) 
Avtal om minskad skuldbörda och omlaggn. av lån 
IMF-avtal 
Typ/nr 
(Datum/-) 
Löper enl. plan/ej enl. plan 
( - / Datum) 
Landets kreditvärdighet enligt marknaden - Indikatorer 
Moody's valutavärdering på tång sikt (vid periodens slut) 
S&P:s valutavärdering på lång sikt (vid periodens slut) 
Euromoney 
Placering i rangordningen (2) 
(antal länder) 
The Institutional Investor 
Placering i rangordningen (2) 
(antal länder) 
Kreditbedömning (3) 1993 
-0,8 
4,0 
12,1 
21,1 
100,7 
-3,1 
10,2 
-7,5 
10371 
-9.6 
2328 
6,7 
7,1 
24,6 
22,6 
2,0 
4,9 
3.3 
1.6 
68,0 
237,2 
47,4 
Inga 
Inga 
SB-a 
(0993-1294) 
Enl. plan 
Ba1 
BB+ 
mars sept 
47 46 
(169) (170) 
mars sept 
43 43 
(127) (133) 
44.3 44.8 1994 
2,9 
9.0 
10,9 
21,2 
111,0 
-14,3 
0.0 
-6.1 
10219 
-9,5 
1100 
7,0 
7,4 
28.5 
26.1 
2,4 
6,2 
4,3 
1.9 
69,5 
278,9 
60,8 
Inga 
Inga 
SB-a 
Första över­
syn ej slutf. 
Ba1 
BB+ 
mars sept 
44 46 
(167)(167) 
mars sept 
43 44 
(135)(135) 
46.1 46.2 1995 
Senaste uppg. el. 
uppskattn. (E) 
2.0 (E) 
6,0 
10,4 
28,5 
134,6 (okt) 
-25,4 (Q3) 
-6,4 (Q3) 
-3.0 (E) 
16759 (E) 
-6,0 (E) 
3300 (E) 
11,9 
12,0 
31,7 (nov) 
28,5 (nov) 
3,2 (nov) 
8,4 (E) 
ingen uppg. 
ingen uppg. 
74,1 (E) 
189,2 (E) 
50,0 (E) 
Inga 
Inga 
-
Ba1 
BB+ 
mars sept 
50 44 
(187)(181) 
mars sept 
45 48 
(135)035) 
46.4 45.0 
(1 ) Återbetalningar före plan inräknade. 
(2) Ju högre siffra, desto lägre kreditvärdighet. 
(3) Länderna betygsätts på en skala från 0 till 100, där 100 motsvarar den minsta risken för uteblivna återbetalningar. Ett land kan 
uppnå ett högre betyg men ändå rangordnas lägre om det allmänna betygsgenomsnittet stiger. 
6 
Ukxlenlakindtkatorer 
Land: Israel 
Real BNP-tUtvaxt (%) 
Irriustrtproduktion (förändring i %) (i 1990 års priser) 
Arbetslöshet (rnedelvärde) 
Konsumentprisindex (dec/dec) 
Växelkura (shekeVU8D) (vid pariodana aM) 
Nominell effektiv växelkurs (mot USD) (färändr. Q4/Q4) (• » daprac.) 
Real efrektiv växelkurs (mot USD) (föråndr. Q4/Q4) (- > daprac.) 
Stadigt överskott/underskott (I % av BNP) 
Betalningebalans 
Varuhandel (mrd USD) 
Bytesbalans (i % av BNP) 
Nettoinflöde av uti. direktinv. (milj. USD) 
Offentliga bruttoreserver av uti. valuta (vid periodens slut) (i månader av sammani. import) 
i miljarder USD 
i månader av import av varor och tjänster 
Utlandsskuld 
Utlandsskuld (brutto) 
(räknat i mrd USD, vid periodens slut) 
medel- och långfristiga (> 1 år) 
kortfristiga (-< 1 år) 
Betalning av lån (mrd USD) 
lånebelopp * 
räntor (brutto) 
Utlandsskuld/BNP (%) 
Utlandsskuld/export (%) 
Betalningar på lån/export av varor och tjänster (•*) 
Eftersläpande betalningar (lånebelopp och räntor, räknat i mtlj. USD) 
Avtal om minskad skuldbörda och omlaggn. av lån 
MF*vtal 
Typ/nr 
(Datum / - ) 
Löper enl. plan/ej enl. plan 
(-/Datum) 
Landets kreditvärdighet enligt marknaden • indikatorer 
Moody's valutavärdering på lång sikt (vid periodens slut) 
S&P:s valutavärdering på lång sikt (vid periodens slut) 
Euromoney 
Placering i rangordningen (1) 
(antal länder) 
The Institutional Investor 
Placering i rangordningen (1) 
(antal länder) 
Kreditbedömning (2) 1993 
3.5 
6,5 
10,0 
11.3 
2.986 
-6.1 
1.8 
-2.5 
14.9 
-1.8 
0 
6.382 
2,4 
36,1 
ingen uppg. 
ingen uppg. 
4,1 
1.9 
2.2 
55,8 
242.3 
14,0 
Inga 
Inga 
Inga 
Ingen not. 
B8B+ 
marssept 
29 29 
(169) (170) 
mars sept 
46 46 
027) (133) 
39.6 40.5 1994 
6.5 
7.2 
7.8 
14.5 
3,018 
-8,1 
2.4 
-2.0 
16.5 
-3.0 
406 
6.689 
2.5 
40,0 
ingen uppg. 
ingen uppg. 
4.6 
2,2 
2,4 
54,2 
226,7 
14,9 
Inga 
Inga 
Inga 
Ingen not. 
BBB+ 
mars sept 
30 33 
(167) (167) 
mars sept 
46 43 
(135) (135) 
43.4 46.5 1995 
Senaste uppg. el. 
uppsksttn. (E) 
6.9(E) 
ingen uppg. 
6.3(E) 
8.0(E) 
3,140 
-4.0(E) 
0.9(E) 
-3.5(E) 
17.8 (E) 
-6.2 (E) 
1.350(E) 
8.158 (E) 
2.6 (E) 
46.8 (E) 
ingen uppg 
ingen uppg 
ingen uppg 
ingen uppg 
Ingen uppg 
58.9 (E) 
262.9(E) 
13.0 (E) 
inga 
inga 
Inga 
A3 
A-
mars sept 
31 31 
(187) (181) 
mars sept 
43 42 
(135) (135) 
47.9 49.2 
(1) Ju högre siffra desto lägre kreditvärdighet. 
(2) Länderna betygsätts på en skala från 0 tH1100, där 100 motsvarar minsta risken för uteblivna återbetalningar. Ett land kan 
uppnå ett högre betyg men ändå rangordnas lägre om det allmänna betygsgenomsnittet stiger. 
* : Exklusive kortfristiga skulder. 
lO 6 
LänderrUklndlkatorer 
Land: Lettland 
RealBNP-tlHväxt(%) 
Industriproduktion (förändring 1 %) 
Arbetslöshet (vid periodens slut) 
Inflationstakt 
Växelkurs (lats/USD) (vid periodens skit) 
Nominell effektiv växelkurs (föråndr. Q4/Q4) (- = depreciering) 
Real effektiv växelkurs (föråndr. Q4/Q4) (-'depreciering) 
Offentligt överskott/underskott (i % av BNP) 
Exklusive nettoutlåning ("Financial balance") (1) 
Inklusive nettoutlåning ("Fiscal balance") (1) 
Betalningsbalans 
Export (milj. USD) 
Bytesbalans, exkl. statl. transfereringar (i % av BNP) 
Nettoinflöde av uti. direktinv. (milj. USD) 
Offentliga reserver av utländsk valuta (vid periodens slut) 
i milj USD 
i månader av import av varor och tjänster 
Utlandsskuld 
Utlandsskuld 
0 konvertibla valutor, räknat i milj. USD, vid periodens slut) 
medel- och långfristiga (> 1 år) 
kortfristiga (=< 1 år) 
Betalning av lån i konvertibla valutor (milj. USD) 
lånebelopp 
räntor 
Utlandsskuld/BNP (%) 
Utlandsskuld/export av varor (%) 
Betalningar på lån/export av varor (%) 
Eftersläpande betalningar (lånebelopp och räntor, milj. USD) 
Avtal om minska skuldbörda och omlaggn. av lån 
IMF-avtal 
Typ/nr 
(Datum / - ) 
Löper enl. plan/ej enl. plan 
( - / Datum) 
Landets kreditvärdighet enligt marknaden • indikatorer 
Moody's valutavärdering på lång sikt (vid periodens skit) 
S&P:s valutavärdering på lång sikt (vid periodens slut) 
Euromoney 
Placering i rangordningen (2) 
(antal tänder) 
The Institutional Investor 
Placering i rangordningen (2) 
(antal länder) 
Kreditbedömning (3) 1993 
-12,0 
-32,6 
5,8 
34,8 
0,595 
ingen uppg. 
ingen uppg. 
1.0 
0,6 
998 
4.6 
51 
510 
5,6 
225 
225 
0 
20 
n.a. 
n.a. 
10,0 
24,0 
2,0 
Inga 
Inga 
SB-a/STF 
(1293-0395) 
Enl. plan 
Ingen not. 
Ingen not. 
Mar Sep 
133 132 
(169)(170) 
mars sept 
89 87 
(127) (133) 
19.5 20.0 1994 
2,0 
-2,2 
7,0 
26,0 
0,548 
ingen uppg. 
ingen uppg. 
-1.7 
-4.1 
951 
-4.6 
155 
620 
5,5 
359 
359 
0 
27 
20 
7 
10,0 
38,0 
3,0 
Inga 
Inga 
SB-a/STF 
(1293-0395) 
Enl. plan 
Ingen not. 
Ingen not. 
Mar Sep 
104 125 
(167) (167) 
mars sept 
94 92 
(135) (135) 
19.6 21.3 1995 
Senaste uppg. el. 
uppskatta (E) 
0,0 (E) 
ingen uppg. 
6,3 
23,0 
0,512 
0,0 
20,0 
-3.8 (E) 
-4.4 (E) 
1204 (E) 
-4,0 (E) 
153 (E) 
600 (E) 
4.8 (E) 
540 (E) 
540 (E) 
0 (E) 
31 (E) 
16 (E) 
15 (E) 
12,0 (E) 
45,0 (E) 
2.6 (E) 
Inga 
Inga 
SB-a 
(0495-0496) 
Ej enl. plan 
Ingen not. 
Ingen not. 
Mar Sep 
106 116 
(187)(181) 
mars sept 
91 89 
(135)(135) 
22.6 23.4 
(1 ) I "financial balance" räknas alltså statens nettoupplåning inte in, vilket den däremot gör i "fiscal balance". 
(2) Ju högre siffra desto lägre kreditvärdighet. 
(3) Länderna betygsätts pä en skala från 0 till 100, där 100 motsvarar den minsta risken för uteblivna återbetalningar. Ett land kan 
uppnå ett högre betyg men ändå rangordnas lägre om det allmänna betygsgenomsnittet stiger. 
\\ B 
Urideniskindikatorer 
Land: Litauen 
RealBNP-tillvaxt(%) 
industriproduktion (förändring i %) 
Arbetslöshet (vid periodens slut) 
Inflationstakt (vid periodens skit) 
Växelkurs (litas/USD) (vid periodens skri; för 1994:1.4.94) 
Nominell effektiv växelkurs (föråndr. Q4/Q4) (- * depreciering) 
Real effektiv växelkurs (föråndr. Q4/Q4) (- • depreciering) 
Offentligt överskott/underskott (i % av BNP) 
Exklusive nettoutlåning ("Financial balance") (1) 
Inklusive nettoutlåning ("Fiscal balance") (1 ) 
Betalningsbalans 
Export (milj. USD) 
Bytesbalans (i % av BNP), exkl. stat I. transf. 
Nettoinflöde av uti. direktlnv. (milj. USD) 
Offentliga reserver av uti. valuta (vid periodens slut, uti. bruttotillgångar) 
i miljoner USD 
i månader av import av varor och tjänster 
Utlandsskuld 
Utlandsskuld 
(7 konvertibla valutor, mHj. USD, vid periodens slut) 
medel- och långfristiga (> 1 år) 
kortfristiga (=< 1 år) 
Betalning av lån i konvertibla valutor (milj. USD) 
lånebelopp 
räntor 
Utiandsskuld/BNP (%) 
Utlandsskuld/export av varor och tjänster (%) 
Betalningar på lån/export av varor och tjänster (%) 
Eftersläpande betalningar (lånebelopp och räntor, milj. USD) 
Avtal om minskad skuldbörda och omlaggn. av lån 
IMF-avtal 
Typ/nr 
(Datum / - ) 
Löper enl. plan/ej enl. plan 
( - / Datum) 
Landets kreditvärdighet enligt marknaden - indikatorer 
Moody's valutavärdering på lång sikt (vid periodens slut) 
S&P:s valutavärdering på lång sikt (vid periodens slut) 
Euromoney 
Placering i rangordningen (2) 
(antal länder) 
The Institutional Investor 
Placering i rangordningen (2) 
(antal länder) 
Kreditbedömning (3) 1993 
-16,2 
-47,0 
1.6 
188,6 
3,9 
ingen uppg. 
Ingen uppg. 
0,9 
-4,6 
1877 
-8,3 
23 
410 
2,4 
345,3 
ingen uppg. 
ingen uppg. 
15,0 
ingen uppg. 
ingen uppg. 
11.2 
16,3 
0,7 
Inga 
Inga 
SB-a/STF 
(1093-0394) 
Enl. plan 
Ingen not. 
Ingen not. 
mars sept 
134 130 
(169) (170) 
mars sept 
91 93 
(127)(133) 
18.9 19.0 1994 
1,5 
1,0 
4,0 
45 
4,0 
ingen uppg. 
fogen uppg. 
-1,5 
-4,2 
1930 
-4,3 
60 
588 
2,7 
530 
ingen uppg. 
ingen uppg. 
25,4 
ingen uppg. 
ingen uppg. 
9.7 
25,0 
1.0 
Inga 
Inga 
STF (1093-0394) 
EFF (1094-1197) 
Enl. plan 
Ingen not. 
Ingen not. 
mars sept 
110 121 
(167)(167) 
mars sept 
97 96 
(135) (135) 
18.4 20.0 1995 
Senaste uppg. el. 
uppskatta. (E) 
3,0 (E) 
15,0 (E) 
6,1 
35 
4,0 
0,0 
30,0 
-1,5 (E) 
-3.4 (E) 
2250 (E) 
-3,4 (E) 
55 (E) 
800 
3,5 
860 (E) 
ingen uppg. 
ingen uppg. 
43,0 (E) 
38 (E) 
5 (E) 
11.0 (E) 
35,0 (E) 
2,0 (E) 
Inga 
Inga 
EFF 
(1094-1097) 
Enl. plan 
Ingen not. 
Ingen not. 
mars sept 
108 118 
(187)(181) 
mars sept 
95 90 
(135)(135) 
21.7 22.9 
(1 ) I "financial balance" räknas alltså statens nettoupplåning inte in, vilket den däremot gör i "fiscal balance". 
(2) Ju högre siffra desto lägre kreditvärdighet. 
(3) Länderna betygsätts pä en skala från 0 till 100, där 100 motsvarar den minsta risken för uteblivna återbetalningar. Ett land kan 
uppnå ett högre betyg men ändå rangordnas lägre om det allmänna betygsgenomsnittet stiger. 
IZ~ e> 
Länderrteklndikatorer 
Land: Moldova 
RealBNP-tJlrväxt(%) 
rnclustriprtxkiktion (förändring i %) 
Arbetslöshet (% av arbetskraften) (vid periodens skit) 
Inflationstakt (vid periodens slut) 
Växelkurs (teu/USD) (vid periodens slut) 
Nominell effektiv växelkurs (föråndr. Q4/Q4) (- « depreciering) 
Real effektiv växelkurs (föråndr. Q4/Q4) (- • depreciering) 
Offentligt överskott/underskott (i % av BNP) 
Betalningsbalans 
Export av varor (milj. USD) 
Bytesbalans (i % av BNP) 
Nettoinflöde av uti. direktinv. (milj USD) 
Offentliga reserver av uti. valuta (vid periodens slut) 
i miljoner USD 
i månader av import av varor 
Utlandsskuld 
Utlandsskuld 
(i konvertibla valutor, räknat i milj. USD, vid perlodens slut) 
medel- och långfristiga (> 1 år) 
kortfristiga (=< 1 år) 
Betalning av lån i konvertibla valutor (milj. USD) 
lånebelopp 
räntor 
Utlandsskuld/BNP (%) 
Utiandsskuld/export av varor (%) 
Betalningar på lån/export av varor (%) 
EftersläpanoVbetalningar (lånebelopp och räntor, milj. USD) 
Avtal om minskad skuldbörda, omlaggn. av lån 
IMF-avtal 
Typ/nr 
(Datum / - ) 
Löper enl. plan/ej enl. plan 
( - / Datum) 
Landets kreditvärdighet enligt marknaden - Indikatorer 
Moody's valutavärdering på lång sikt (vid periodens slut) 
S&P:s valutavärdering på lång sikt (vid periodens slut) 
Euromoney 
Placering i rangordningen (1) 
(antal länder) 
The Institutional Investor 
Placering i rangordningen (1 ) 
(antal länder) 
Kredrtbedömning (2) 1993 
•«.7 
-7,2 
ingen uppg. 
837 
3,64 
ingen uppg. 
ingen uppg. 
-6,8 
451 
-9.3 
14,0 
76,6 
1.4 
168,0 
ingen uppg. 
ingen uppg. 
5,0 
ingen uppg. 
ingen uppg. 
23,0 
37,3 
1,1 
Inga 
Inga 
SB-a 
(0393-0394) 
Enl. plan 
Ingen not. 
Ingen not. 
mars sept 
159 160 
(169) (170) 
Ingen not. 1994 
-31.2 
-30,0 
1.0 
116 
4,27 
ingen uppg. 
ingen uppg. 
-8,1 
617 
-12,9 
23,0 
178,8 
3.0 
343,0 
ingen uppg. 
ingen uppg. 
12,3 
ingen uppg. 
ingen uppg. 
26,0 
55.6 
2,0 
Inga 
Inga 
SB-a 
(1293-0395) 
Enl. plan 
Ingen not. 
Ingen not. 
mars sept 
148 155 
(167) (167) 
Ingen not. 1995 
Senaste uppg. el. 
uppskatta (E) 
LO (E) 
-10,0 (E) 
2.0 (E) 
24 
4,50 
ingen uppg. 
ingen uppg. 
-4,0 (E) 
653 (E) 
-3,5 (E) 
19,7 (E) 
265 
4.8 
652,0 (E) 
ingen uppg. 
ingen uppg. 
84,9 (E) 
ingen uppg. 
ingen uppg. 
42,0 (E) 
99,8 (E) 
13,0 (E) 
Inga 
Inga 
SB-a 
(0395-0396) 
Enl. plan 
Ingen not. 
Ingen not. 
mars sept 
157 141 
(187) (181) 
Ingen not. 
(1 ) Ju högre siffra, desto lägre kreditvärdighet. 
(2) Länderna betygsätts på en skala från 0 till 100, där 100 motsvarar den minsta risken för uteblivna återbetalningar. Ett land kan 
uppnå ett högre betyg men ändå rangordnas lägre om det allmänna betygsgenomsnittet stiger. 
\h 
Landentsklndlkatorer 
Land: Rumanian 
RealBNP-tJlväxt(%) 
Iriduetrlproduktion (förändring i %) 
Anbetslösr»et(%vxlperx)dens8kit) 
Inflationstakt (dec/dec) 
Växelkurs (lei/USD) (vid periodens skri) 
HomneM effektiv växelkurs (föråndr. Q4/Q4) (- * depreciering) 
Real effektiv växelkurs (föråndr. Q4/Q4) (- » depreciering) 
Offentflgt överskott/underskott (1 % av BNP) 
Betalningsbalans 
Export av varor och tjänster (mrd USD) 
Bytesbalans (i % av BNP) 
Nettoinflöde av uti. direktinv. (milj. USD) 
Offentliga reserver av uti. valuta (vid periodens slut) 
i miljoner USD 
i månader av import av varor och tjänster 
Utlandsskuld 
Utlandsskuld 
(i konvertibla valutor, räknat i mrd USD, vid periodens slut) 
medel- och långfristiga (> 1 år) 
kortfristiga (=< 1 år) 
Betalning av lån i konvertibla valutor (milj. USD) 
lånebelopp 
räntor 
Lmandsskuld/BNP (%) 
Utlandsskuld/export av varor och tjänster (%) 
Betalningar på lan/export av varor och tjänster (%) 
Eftersläpande betalningar (lånebelopp och räntor, milj. USD) 
Avtal om minskad skuldbörda och omlaggn. av lån 
IMF-avtal 
Typ/nr 
(Datum/-) 
Löper enl. plan/ej enl. plan 
( - / Datum) 
Landats kredrtvärdlghet enligt marknaden - indikatorer 
Moody's valutavärdering på lång sikt (vid periodens slut) 
S&P:s vaiutavärdering på lång sikt (vid periodens Skit) 
Euromoney 
Placering i rangordningen (1 ) 
(antal länder) 
The Institutional Investor 
Placering i rangordningen (1 ) 
(antal länder) 
Kreditbedömning (2) 1993 
1,3 
7,7 
10,2 
295,5 
1276 
-56,9 
39,7 
-0,1 
4,9 
-4.8 
48 
52 
0,1 
4,4 
3,4 
1.0 
330 
147 
183 
21,4 
81,0 
6,4 
Inga 
Inga 
Inga 
Ingen not 
Ingen not 
mars sept 
66 75 
(169)(170) 
mars sept 
73 75 
(127) (133) 
24.2 24.4 1994 
3,9 
9,9 
11,0 
61.7 
1767 
-29,4 
ingen uppg. 
-1.0 
6,1 
-1.8 
416 
591 
1.1 
5.5 
4.5 
1.0 
586 
393 
193 
18,9 
81,0 
8,9 
Inga 
Inga 
SB-a/STF 
(0594-1295) 
Enl. plan 
Ingen not. 
Ingen not. 
mars sept 
74 77 
(167)(167) 
mars sept 
76 74 
(135)(135) 
25.4 26.2 1985 
Senaste uppg. el. 
uppskatter (E) 
5,0 (E) 
14,0 (E) 
9.0 (E) 
24,3 (E) 
2547 (okt) 
ingen uppg. 
ingen uppg. 
-2,8 (E) 
7.4 (E) 
-4.7 (E) 
306 (E) 
695 
0,6 
6,0 (E) 
4,8 (E) 
1.2 (E) 
653 
428 
225 
18,7 (E) 
80,0 (E) 
13,0 (E) 
Inga 
Inga 
SB-a förlängt 
t.o.m. 1997 
och nöjt 
Enl. plan 
Ingen not. 
Ingen not 
mars sept 
68 64 
(187)(181) 
mars sept 
73 71 
(135)(135) 
28.1 29.7 
(1 ) Ju högre siffra, desto lägre kreditvärdighet. 
(2) Länderna betygsätts på en skala från 0 tid 100, där 100 motsvarar den minsta risken för uteblivna återbetalningar. Ett land kan 
uppnå ett högre betyg men ändå rangordnas lägre om det allmänna betygsgenomsnittet stiger. 
^ 
UnderrlsWndllurtorer 
Land: Ryssland 
Real BNP-tHlväxt (%) 
Industriproduktton (förändring i %) 
Arbetslöshet (% vid periodens slut) 
Inflationstakt (dec/dec) 
Växelkurs (nibel/USD) (vid pariodena slut) 
Nominell växelkurs (föråndr. QVQ4) (• - depreciering) 
Reel växelkurs (1) (föråndr. decJdec.) (- • depreciering) 
Offentligt överskott/underskott (1 % av BNP) 
Betalningsbalans 
Export av varor och tjänster (mrd USD) 
Bytesbalans (i % av BNP) 
Nettoinflöde av uti. direktinv. (mrd USD) 
Offentliga reserver av uti. valuta (vid periodens slut) (exkl. guld) (netto) 
i miljoner USD 
i månader av import av varor och tjänster 
Utlandsskuld 
Utlandsskuld 
(1 konvertibla valutor, räknat 1 mrd USD, vid periodens slut) 
medel- och långfristiga (> 1 är) 
kortfristiga (=< 1 år) 
Betalning av lan i konvertibla valutor (mrd USD) 
lånebelopp 
räntor 
Utlandsskuld/BNP (%) 
Utlandsskuld/export av varor och tjänster (%) 
Betalningar på lan/export av varor och tjänster (%) (före omlaggn.) 
Eftersläpande betalningar (lånebelopp och räntor, mrd USD) 
Avtal om minskad skuldbörda och omlaggn. av län 
IMF-avtal 
Typ/nr 
(Datum / - ) 
Löper enl. plan/ej enl. plan 
( - / Datum) 
Landets kreditvärdighet enligt marknaden • Indikatorer 
Moody's vaiutavärdering pä lång sikt (vid periodens slut) 
S&P» valutavärdering pä lång sikt (vid periodens slut) 
Euromoney 
Placering i rangordningen (2) 
(antal länder) 
The Institutional Investor 
Placering i rangordningen (2) 
(number of countries) 
Credit rating (3) 1983 
-12.0 
-16,4 
5.1 
840 
1247 
-62,5 
-66,9 
-7,7 
58 
1.6 
0,7 
6,4 
1.3 
104,0 
ingen uppg. 
ingen uppg. 
19.4 (4) 
14.7 
4,7 
31,0 
178,0 
34,0 
(6) 
Pariskl. 
(omlaggn.) 
STF 
(0793-0794) 
Ej enl. plan 
Ingen not. 
Ingen not. 
mars sept 
141 137 
(169)(170) 
mars sept 
87 92 
(127) (133) 
20.2 19.0 1994 
-15.3 
-21,0 
7.1 
315 
3571 
ingen uppg. 
-2.2 
-11.5 
66 
-0.4 
-0.2 
2.3 
0,4 
119,0 
ingen uppg. 
ingen uppg. 
19.6 (5) 
15,3 
4,3 
40.0 
180,0 
31,0 
(6) 
Pariskl. 
(omlaggn.) 
STF 
(0793-0794) 
Ej enl. plan 
Ingen not. 
Ingen not. 
mars sept 
138 136 
(167) (167) 
mars sept 
98 100 
(135) (135) 
18.1 18.4 1995 
Senaste uppg. el. 
UDPSkattn. (E) 
-42 (E) 
-30(E) 
8.2 
231 
4640 
-30 
72.0 
-3.9(E) 
81(E) 
1.6(E) 
ingen uppg. 
8.1(E) 
1.2(E) 
130.0 (E) 
ingen uppg. 
ingen uppg. 
17.6(5) 
12.3 
5.3 
33.0 (E) 
160.0 (E) 
22.0© 
(6) 
Pariskl. 
(omlaggn.) 
SBA 
(0495-0496) 
Enl. plan 
Ingen not. 
Ingen not. 
mars sept 
141 142 
(187)(181) 
mars sept 
97 98 
(135) (135) 
19.5 19.4 
(1) Real växelkurs: (USD/rubelkursen x amerikanska prisnivån) / (ryska prisnivån). 
(2) Ju högre siffra, desto lägre kreditvärdighet. 
(3) Länderna betygsätts på en skala från 0 till 100, där 100 motsvarar den minsta risken för uteblivna återbetalningar. Ett land kan 
uppnå ett högre betyg men ändå rangordnas lägre om det allmänna betygsgenomsnittet stiger. 
(4) Före omläggning. 
(5) Efter omläggning. 
(6) Sedan 1992 har Ryssland inte gjort några betalningar på privata lån som tagits upp av före detta Sovjetunionen. 
K 
Länderrisklndlkatorer 
Land: Slovakien 
ReaJBNP-bTtvä)d(%) 
Industriproduktion (föråndr. i %) 
Arbetslöshet (% av arbetskraften) (vW periodens slut) 
Inflationstakt (dec/dec) 
Växelkurs (kronaAJSD) (vid periodens slut) 
NomineH effektiv växelkurs (föråndr. Q4/Q4) (- « depreciering) 
Reel effektiv växelkurs (föråndr. Q4/Q4) (- = depreciering) 
Offentligt överskoWunderskott (i % av BNP) 
Betalningsbalans 
Export av varor och tjänster (milj. USD) 
Bytesbalans (i % av BNP) 
Nettoirrflöde av uti. direktinv. (milj. USD) 
Offentliga reserver av uti. valuta (vid periodens slut) 
i miljoner USD 
i månader av import av varor och tjänster 
Utlandsskuld 
Utlandsskuld 
(i konvertibla valutor, räknat i mrd USD, vid periodens slut) 
medel- och långfristiga (> 1 år) 
kortfristiga (-< 1 år) 
Betalning av lån i konvertibla valutor (milj. USD) 
lånebelopp 
räntor 
UtJandsskuld/BNP (%) 
Utlendsskuld/export av varor och tjänster (%) 
Betalningar på lån/export av varor och tjänster (%) 
Eftersläpande betalningar (lånebelopp och räntor, milj. USD) 
Avtal om minskad skuldbörda och omlaggn. av lån 
IMF-avtal 
Typ/hr 
(Datum/-) 
Löper enl. plan/ej enl. plan 
(-/Datum) 
Landats kreditvärdighet enHgt marknaden - Indikatorer 
Moody's vakitavärdering på lång sikt (vid periodens slut) 
S&P:s valutavärdering på lång sikt (vid periodens slut) 
Euromoney 
Placering i rangordningen (1) 
(antal länder) 
The Institutional Investor 
Placering i rangordningen (1) 
(antal länder) 
Kreditbedömning (2) 1993 
-4,1 
-8.6 
14,4 
25,1 
33,2 
ingen uppg. 
-1,8 
-7,6 
7568 
-5,4 
134 
416 
0,6 
3,4 
2,7 
0,7 
674 
490 
184 
30,8 
44,5 
8,9 
Inga 
Inga 
STF 
(0793-0794) 
Enl. plan 
ingen not. 
Ingen not. 
mars sept 
56 63 
(169)(170) 
mars-sept 
57 57 
(127)(133) 
31 30.6 1994 
4.8 
7,0 
14,6 
11,7 
31.3 
ingen uppg. 
2.4 
-2,7 
8983 
6,0 
184 
1691 
2,3 
3,9 
3,2 
0,7 
791 
ingen uppg. 
ingen uppg. 
31,1 
43,4 
8.8 
inga 
Inga 
STF 
(0793-0794) 
SB-a 
(0794-0396) 
Baa3 (maj) 
BB- (feb) 
mars sept 
64 66 
(167)(167) 
mars sept 
59 59 
(135)(135) 
31.6 33.1 1995 
Senaste uppg. el. 
uppskatta (E) 
7,4 (jan-sept) 
10,1 (nov) 
12,8 (nov) 
7,2 
29,5 (sept) 
ingen uppg. 
ingen uppg. 
-2.5 (E) 
11000 (E) 
6,0 (E) 
150 (E) 
2799 (okt) 
3,4 (okt) 
4,9 (juli) 
ingen uppg. 
ingen uppg. 
1045 (E) 
ingen uppg. 
ingen uppg. 
33,7 (juli) 
44,5 (juli) 
9,5 
Inga 
Inga 
SB-a 
(0794-0396) (3) 
Baa3 (maj) 
BB+ (april) 
mara sept 
53 51 
(187)(181) 
mars sept 
61 59 
(135)(135) 
33.2 35.7 
(1 ) Ju högre siffra, desto lägre kreditvärdighet. 
(2) Länderna betygsätts på en skala från 0 till 100, där 100 motsvarar minsta risken för uteblivna återbetalningar. Ett land kan 
uppnå ett högre betyg men ändå rangordnas lägre om det allmänna betygsgenomsnittet stiger 
(3) Den översyn efter halva löptiden som planerades för februari 1995 kunde inte slutföras. 
Länderriskindikatorer 
Land: Ukraina 
Real BNP-tJllväxt (föråndr. i %) 
Industriproduktion (förändr. i %) 
Arbetslöshet (vid periodens slut) 
Inflationstakt (dec/dec) 
Växelkurs (Krb/USD) (vid periodens slut) 
- kurs pé interbankmarkn. 
- kontantkurs 
Nominell effektiv växelkurs (förändr. Q4/Q4) (- • depreciering) 
Real effektiv växelkurs (förändr. Q4/Q4) (• • depreciering) 
Offentligt överskott/underskott (i % av BNP) 
Betalningsbalans 
Export av varor och tjänster (mrd USD) 
Bytesbalans (exkl. överföringar) (i % av BNP) 
Nettoinflöde av uti. direktinv. (mrd USD) 
Offentliga reserver av uti. valuta (vid periodens slut) 
i miljoner USD 
i månader av import av varor och tjänster 
Utlandsskuld 
Utlandsskuld 
. (i konvertibla valutor, räknat i mrd USD, vid periodens slut) 
medel- och långfristiga (> 1 år) 
kortfristiga (=< 1 år) 
Betalningar av lån i konvertibla valutor (milj. USD) 
lånebelopp 
räntor 
Utlandsskuld/BNP (%) 
Utlandsskuld/export av varor och tjänster (%) 
Betalningar på lån/export av varor och tjänster (%) 
Eftersläpande betalningar (lånebelopp och räntor, milj. USD) 
Avtal om minskad skuldbörda och omlaggn. av lån 
IMF-avtal 
Typ/nr 
(Datum / - ) 
Löper enl. plan/ej enl. plan 
( - / Datum) 
Landets kreditvärdighet enligt marknaden • indikatorer 
Moody's valutavärdering på lång sikt (vid periodens slut) 
S&P:s valutavärdering på lång sikt (vid periodens slut) 
Euromoney 
Placering i rangordningen (1 ) 
(antal länder) 
The Institutional Investor 
Placering i rangordningen (1 ) 
(antal länder) 
Kreditbedömning (2) 1993 
-17,1 
-8,5 
0,3 
10155 
12610 
25000 
ingen uppg. 
ingen uppg. 
-10,1 
14,4 
-5,9 
0,2 
193 
0.2 
4.1 
ingen uppg. 
ingen uppg. 
202 
ingen uppg. 
ingen uppg. 
12.1 
28,5 
1.3 
548 
-
Ingen not. 
Ingen not. 
mars sept 
142 146 
(169)(170) 
mars sept 
95 96 
(127)(133) 
18.2 18.2 1994 
23,0 
-35.6 
0.3 
401 
108196 
128000 
ingen uppg. 
2% 
-8.6 
14,8 
-6.0 
0,09 
646 
0,5 
7.1 
ingen uppg. 
ingen uppg. 
1794 
ingen uppg. 
ingen uppg. 
29,2 
48,0 
12.4 
2722 
omlaggn. av 
skuld till 
Ryssl/Turkm. 
STF 
26 Oct 94 
Enl. plan 
Ingen not. 
Ingen not. 
mars sept 
149 147 
(167)(167) 
mars sept 
111 113 
(135) (135) 
15.1 14.5 1995 
Senaste uppg. el. 
uppskatta (E) 
-13.0(E) 
-20.0 (E) 
0.4(E) 
180 
179400 
186000 
ingen uppg. 
60% 
-4,1 
15.1 (E) 
-4.5(E) 
0.12(E) 
1100 
1 
8.1 
ingen uppg. 
ingen uppg. 
1531 
986 
545 
24.1 (E) 
53.6 (E) 
10.2 (E) 
236 
omlaggn. av 
skuld till 
Ryssl/Turkm. 
SB-a 
Dec. 1995 
Ej enl. plan 
Ingen not. 
Ingen not. 
mars sept 
145 138 
(187)(181) 
mars sept 
109 111 
(135)(135) 
15.5 15.7 
(1 ) Ju högre siffra, desto lägre kreditvärdighet. 
(2) Länderna betygsätts på en skala från 0 till 100, där 100 motsvarar den minsta risken för uteblivna återbetalningar. Ett land kan 
uppnå ett högre betyg men ändå rangordnas lägre om det allmänna betygsgenomsnittet stiger. 
\> 
FÖRKLARANDE ANMÄRKNING AR 
Syftet med tabellerna pä sidorna 1 till 3 är att ge en allmän översikt över de 
räntebetalningar och återbetalningar av lånebelopp som skall ske varje år i samband med 
in- och utlåning, och som medför risker som berör gemenskapens budget. Beloppen avser 
den maximala risk som transaktionerna kan utgöra för gemenskapen. Man kan alltså inte 
tolka beloppen så, att de faktiskt i helhet kommer att belasta budgeten. I tabell 3 är det 
inte ens säkert att alla angivna belopp kommer att betalas ut. Drpj s målsräntor och andra 
extrakostnader - till exempel för rättshjälp - har inte beaktats. 
I. TRANSAKTIONERNAS ART OCH NÄRMARE BESTÄMMELSER FÖR 
UTBETALNING AV GARANTIER UR BUDGETEN 
A. Transaktionernas art 
De risker för utbetalningar som belastar gemenskapens budget härrör från följande 
typer av transaktioner: 
- In- och återutlåning. 
- Garantier som beviljas tredje part. 
a) In- och återutlåning 
Gemenskapen tar upp lån på den internationella kapitalmarknaden och 
återutlånar dessa medel på samma villkor vad avser ränta och löptid. 
Återutlåning sker till medlemsstater (betalningsbalanslån), till tredje land 
(ekonomiskt stöd på medellång sikt) samt till företag (inom ramen för de nya 
gemenskapsinstrumenten och Euratom). 
Återbetalningen av lånen skall täcka motsvarande utbetalningar för det lån som 
gemenskapen tagit upp. I de fall då återbetalningar från låntagarna är försenade 
skall kommissionen återbetala lånet den dag som fastställts med hjälpa sina 
medel. 
b) Garantier som beviljas tredje part. 
Garantier innebär att gemenskapen står som garant för lån som beviljas av en 
finansinstitution (Europeiska investeringsbanken eller, i f.d. Sovjetunionens 
fall, affärsbanker). Om EIB konstaterar att låntagaren inte återbetalat ett av 
gemenskapen garanterat lån på utsatt tid, uppmanar banken gemenskapen att 
i enlighet med garantiavtalet gå in och täcka det belopp som låntagaren visat 
sig oförmögen att betala. Denna betalning skall äga rum högst tre månader 
efter det att investeringsbanken uppmanat gemenskapen därom. EIB skall 
förvalta lånet enligt god bankpraxis och driva in de betalningar som förfallit 
efter det att garantin trätt i kraft. 
18 
6 
B. UPPBRINGANDE AV MEDEL FÖR UTBETAUNOLNG AV GARANTIN 
Vid försenade återbetalningar från låntagarens sida av lån som garanteras av 
gemenskapen kan de medel som krävs för att betala ut garantin uppbringas på 
följande sätt: 
ai I samband med in- och återutlåning: 
1) Genom tillfälligt utnyttjande av de likvida medlen i enlighet med artikel 12 i 
budgetförordningen. Gemenskapen kan därigenom betala direkt på 
förfallodagen i de fall då låntagarens återbetalning försenas. 
2) Om förseningen överstiger tre månader efter förfallodagen, kan kommissionen 
i det skedet utnyttja garantifonden för att täcka det belopp som inte betalts av 
låntagaren. Syftet med detta är att kompensera uttag ur kommissionens likvida 
medel. 
3) I syfte att förse budgetposten för garantier med de anslag som krävs för att 
täcka den uteblivna återbetalningen kan en överföring ske. Detta förfarande är 
nödvändigt då anslagen till garantifonden är otillräckliga, och det kräver 
förhandsgodkännande från den budgetansvariga myndigheten. 
4) Medel som betalats in av låntagare som tidigare varit försenade med 
betalningar, med följd att en garanti ur gemenskapsbudgeten utnyttjats, kan 
återanvändas. Därigenom kan utbetalningar ske med kort frist, så länge 
tillräckliga medel står till buds. 
b) Vad gäller gemenskapsgarantier för lån ur Europeiska investeringsbankens egna 
medel: 
Sedan förordningen om inrättandet av en garantifond för externa åtgärder 
trädde i kraft ingår det i överenskommelsen mellan gemenskapen och EIB att 
kommissionen skall bemyndiga banken att ur garantifonden lyfta de belopp som 
krävs för att täcka en försenad betalning senast tre månader efter det att banken 
anhållit om detta. 
Om fondens medel är otillräckliga skall garantin aktiveras på samma sätt som 
vid förfarandet för in- och återutlåning. 
H. ANTAGANDEN 
Vissa belopp är resultat av uppskattningar. Dessa har gjorts utifrån en rad 
antaganden: 
19 
Vad gäller lån i andra valutor än ecu har man generellt sett antagit att kurserna 
legat stabilt sedan den 31 december 1995. Dock bör in- och 
återutlåningstransaktioner inte föra med sig valutarisker för gemenskapen. Om 
inget annat anges antas den genomsnittliga räntesatsen vara 10 %. Denna räntesats 
är sannolikt lite för högt satt vad gäller EIB-lån enligt protokollen, där 
räntesubventioner ofta förekommer. 
A. MEDLEMSSTATER 
1. Grekland: Det betalningsbalanslån som beviljats uppgår till 2200 miljoner ecu. 
Därav har 1000 miljoner hittills utbetalats, uppdelat i två delutbetalningar om 500 
miljoner vardera, vilka skall återbetalas under 1996 respektive 1998. Den 
återstående krediten om 1200 miljoner ecu antas inte utbetalas under de närmaste 
åren. 
2. Italien: Rådet beslutade den 18 januari 1993 om ett betalningsbalanslån 
omfattande 8000 miljoner ecu till Italien. Lånet skall utbetalas i fyra delar om 
2000 miljoner ecu vardera, och beviljas - med undantag för den första 
delutbetalningen - under förutsättning att Italien uppnår de överenskomna målen 
med avseende på statsskuld och budgetunderskott. 
De första två utbetalningarna ägde rum 1993. Enligt rådets beslut kan den tredje 
och fjärde utbetalningen ske från och med den 1 februari 1994 respektive den 
1 februari 1995. Italiens regering har ännu inte anhållit om dessa utbetalningar, 
och de ingår inte längre i planeringen. 
3. EIB - gamla medelhavsprotokollen: Spanien. Grekland och Portugal: Detta 
gäller garantier som gemenskapen beviljat EIB för transaktioner i Spanien, 
Grekland och Portugal före dessa länders anslutning. Beloppen är nu slutliga, 
eftersom alla lånen är återbetalade. 
B. TREDJE LAND 
A. EKONOMISKT STÖD 
1. Ungern I: Beloppen för de första två delarna är slutliga. Den tredje 
utbetalningen av det makroekonomiska stöd som beslutades om 1990 har inte ägt 
rum, eftersom Ungerns betalningsbalanssituation utvecklats på ett gynnsammare 
sätt än väntat. Ungern återbetalade den 20 april 1995 hela den första delen. 
2. Ungern II: 180 miljoner ecu har beviljats och betalats ut. 
20 
6 
3. Tjeckien och Slovakien: 375 miljoner ecu har beviljats. Längsta löptid är satt 
till 7 år (bullet). Krediten uppdelas i två delutbetalningar: den första omfattar 185 
miljoner ecu och den andra 190 miljoner ecu, med en löptid på 6 år. 
Slovakien har beviljats ett lån på 130 miljoner ecu uppdelat i två delutbetalningar 
och med en maximal löptid på 7 år (bullet). Kommissionen har lagt fram ett 
förslag till rådet om ett beslut att häva detta lån till Slovakien. 
4. Bulgarien I: 290 miljoner ecu har beviljats med en längsta löptid på 7 år 
(bullet) odh uppdelat på två delutbetalningar, varav den första omfattar 150 
miljoner ecu och har en löptid på 7 år, och den andra omfattar 140 miljoner ecu 
och har en löptid på 5 år. 
5. Bulgarien II: Bulgarien har beviljats ett ekonomiskt stöd genom beslut 1992. 
Stödet omfattar 110 miljoner ecu, är uppdelat i två delutbetalningar och har en 
maximal löptid på 7 år. Den första delutbetalningen på 70 miljoner ecu skedde 
den 7 december 1994. Den andra delutbetalningen på 40 miljoner ecu antas ske 
under det andra halvåret 1996. 
6. Rumänien I: Ett belopp som beräknas till 375 miljoner ecu, med en längsta 
löptid på 7 år (bullet). Det delas upp i två delar, varav den första, som omfattar 
190 miljoner ecu och har en löptid på sju år, utbetalades 1992. Den andra delen, 
som har en löptid på 6 år, utbetalades också 1992. 
7. Rumänien II: En ny transaktion omfattande 80 miljoner ecu med en längsta 
löptid på 7 år skedde 1993. 
8. Rumänien III: Ett lån på 125 miljoner ecu med en löptid på .7 år, som skall 
utbetalas i två delar. Den första delutbetalningen på 55 miljoner ecu ägde rum i 
november 1995. Den andra delutbetalningen på 75 miljoner ecu antas ske under 
det andra halvåret 1996. 
9. Moldavien: Ett lån på 45 miljoner ecu med en löptid på 10 år och uppdelat i 
två delutbetalningar. En första delutbetalning på 25 miljoner ecu skedde den 7 
december 1994. En andra utbetalning till Moldavien på 20 miljoner ecu skedde 
i augusti 1995. 
10. Ukraina I: Ett belopp på 85 miljoner ecu som skall utbetalas i en del och ha 
en maximal löptid på 10 år.Utbetalningen till Ukraina ägde rum den 28 december 
1995. 
11. Ukraina II: Ett lån på 200 miljoner ecu med en löptid på 10 år och uppdelat 
i två delutbetalningar. En första delutbetalning på 100 miljoner ecu antas äga rum 
under det andra halvåret 1996 och den andra utbetalningen på 100 miljoner under 
det första halvåret 1997. 
12. Vitryssland: Ett lån på 75 miljoner ecu med en löptid på 10 år, som skall 
utbetalas i två delar. Den första delutbetalningen till Vitryssland på 30 miljoner 
21 
6> 
ecu ägde rum i december 1995. Den andra delutbetalningen på 25 miljoner ecu 
antas ske under det första halvåret 1996. 
13. De baltiska staterna: Lån omfattande 220 miljoner ecu med en löptid på 7 år, 
varav en första delutbetalning på 110 miljoner ecu betalades ut 1993. De andra 
delutbetalningarna till Estland och Lettland kan förmodas ske under 1996. Hälften 
av den andra delutbetalningen till Litauen, dvs. 25 miljoner ecu av de 50 
miljoner ecu som planeras, skedde i augusti 1995. En andra delutbetalning på 20 
miljoner ecu respektive 40 miljoner ecu till Estland och Lettland antas äga rum 
under det andra halvåret 1996. Den andra halvan av den andra delutbetalningen 
ecu till Litauen (25 miljoner ecu) antas äga rum under det första halvåret 1996. 
14. Algeriet I: Ett belopp på 400 miljoner ecu har beviljats. Det har betalats ut 
i två delar, omfattande 250 respektive 150 miljoner ecu. Den första delen, som 
har en löptid på 6 år, utbetalades i december 1991. 
Den andra delen, som omfattar 400 miljoner ecu, betalades ut den 17 augusti 
1994. 
15. Algeriet II: Ett belopp på 200 miljoner ecu har beviljats. Det skall betalas ut 
i två delar, med en längsta löptid på 7 år (bullet). Den första delutbetalningen på 
100 miljoner ecu till Algeriet skedde i november 1995. En andra delutbetalningen 
på 100 miljoner ecu antas äga rum under andra halvåret 1996. 
16. Israel: Ett lån på 160 miljoner ecu har betalats ut. Det skall återbetalas 1997. 
B. GARANTIER 
1. EIB 
EIB har bidragit med de siffror som ligger till grund för de uppskattningar som 
gjorts vid sammanställningen av tabell 3 (om EIB: s långivning till tredje land ur 
bankens egna medel). 
För lån som ännu ej betalats ut antas en genomsnittlig utbetalning på 10 % av 
lånebeloppet det första året och 30 % under vardera av de tre följande åren. 
Den genomsnittliga löptiden för lånen antas vara 15 år med tre amorteringsfria år. 
2. Livsmedelsbistånd till före detta Sovjetunionen 
Transaktionen omfattar 1 250 miljoner ecu med en längsta löptid på 3 år. 
Lånet är fördelat på att antal republiker i före detta Sovjetunionen. För lån som 
totalt understiger 100 miljoner ecu skall återbetalning ske genom engångsbelopp 
3 år efter den dag då lånemedlen kan börja utnyttjas. Om lånebeloppet överstiger 
100 miljoner ecu skall återbetalningen ske i två delar efter två respektive tre år. 
22 
Beroende på typ av låneavtal är lånens amorteringsdatum fastställda till den 15 
januari, den 20 augusti och den 28 december. 
Det belopp som ännu inte utnyttjats den 31 december 1995 (13,93 miljoner ecu) 
avser Azerbajdzjan. 
3. Euratomlån Händer i Central- och ÖsteuropaV 
1100 miljoner ecu antas betalas ut i form av utbetalningar på 200 miljoner per år 
från och me<J 1996 och 150 miljoner år 2000 och 2001. 
Löptiden för lånen antas vara 20 år med 5 amorteringsfria år. 
23 
BILAGA 
PRECISERINGAR AV SIFFERANGIVELSER I RAPPORTEN 
A. Det bevUjade kredittaket 
är lika med summan av de maxbelopp som rådet har godkänt genom beslut (se 
tabell 1). 
För att den totala risk som belastar gemenskapens budget skall kunna beräknas 
måste följande faktorer beaktas: 
- Ökning av risken: till det högsta beviljade lånebeloppet läggs de upplupna 
räntorna, 
- Minskning av risken: 
Garantin till EIB begränsas till 75 % av lån till länder i Medelhavsområdet. 
Det faktum att vissa belopp redan har återbetalats, eftersom de belopp som 
anges - utom i fallet betalningsbalanslån - avser lånetaken och inte de 
utestående beloppen. 
De krediter som godkänns utnyttjas inte alltid i sin helhet. 
De godkända beloppen fördelar sig på följande sätt: 
Medlemsstater 
Betalningsbalanslån 14 0002 
Nya gemenskapsinstrument (NIC) 6 830 
Euratom 4 0003 
EIB; Spanien, Grekland, Portugal 1 500 
Medlemsstater totalt 26 330 
2 Godkänt utestående belopp: när detta belopp nås begränsas möjligheten till nya lån till de belopp 
som återbetalas i forhållande till tidigare transaktioner. 
Därav 1100 miljoner ecu som kan beviljas länder i Östeuropa och inom OSS: 
24 
B. Tredje land 
Ungern I 870 
Ungern II 180 
Tjeckien 250 
Slovakien I 125 
Slovakien II 130 
Bulgarien I 290 
Bulgarien I 110 
Rumänien I 375 
Rumänien II 80 
Rumänien III 125 
Israel 160 
Algeriet I 400 
Algeriet II 200 
F.d. Sovjetunionen 1 250 
De baltiska staterna 220 
Moldavien 45 
Ukraina 85 
Vitryssland 75 
EIB, gamla protokollen 3 032 
EIB, Central- och Östeuropa I 1 700 
EIB, Central- och Östeuropa II 3 000 
EIB, nya protokollen 1 530 
EIB, övergripande ekonomiskt samarbete 1 800 
Andra tredje länder 750 
Sydafrika 300 
Tredje land totalt 16 674 
Övergripande totalbelopp 43 004 
Utestående belopp vid in- och återutlåning 
är den del av lånebeloppet som vid ett visst datum återstår att betala tillbaka (se tabell 
1). 
Jämfört med ovan beskrivna totalbelopp omfattar alltså utestående belopp inte de delar 
av ett lån som ännu ej utbetalats, och inte heller de belopp som redan återbetalats. Det 
kan liknas vid de "faktiskt" utlånade medlen vid en viss tidpunkt. 
C. Den totala risken på årsbasis 
är en uppskattning av den totala summan av räntor och amorteringar som förfaller ett 
visst budgetår. 
25 
e> 
Detta belopp beräknas 
på grundval av enbart utbetalningar (tabell 2), varvid det lånebelopp som skall 
återbetalas motsvarar det utestående beloppet, 
på grundval av utbetalda lån, lån om vilka beslut fattats men där ingen 
utbetalning skett samt förslag från kommissionen om vilka beslut ännu inte 
fattats (tabell 3), varvid det lånebelopp som skall återbetalas motsvarar det 
totala taket för de godkända krediterna plus de lånebelopp som föreslagits av 
kommissionen men där beslut ännu ej fattats. 
26 
6 
ISSN 1024-4506 
KOM(96) 243 slutlig 
DOKUMENT 
SV 01 
Katalognummer : CB-GO-96-252-SV-C 
ISBN 92-78-04580-2 
ByrAn för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg