EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 08.04.1997 
KOM(97) 139 slutlig 
97/ 0013 (CNS) 
Förslag till 
RÅDETS FÖRORDNING (EG) 
om fastställande av vissa tekniska åtgärder för bevarande av fiskeresurserna i Östersjön, 
Bälten och Öresund 
(kodifierad version) 
(framlagt av Kommissionen) 

MOTIVERING 
1. Inom "Medborgarnas Europa" fäster kommissionen stor vikt vid gemenskapsrättens 
förenkling och klarhet för att den skall bli mer tillgänglig och begriplig för medborgar­
na och därmed ge dem nya möjligheter och tillfälle att utnyttja de specifika rättigheter 
som de kan åberopa. 
Målsättningen kan dock inte uppnås så länge som ett stort antal bestämmelser som 
ändrats många gånger, ofta på ett genomgripande sätt, fortfarande återfinns utspridda 
delvis i den ursprungliga rättsakten och delvis i de senare ändringsakterna. Detta 
medför efterforskningar och jämförelser av ett stort antal akter för att finna ut vilka 
bestämmelser som är i kraft. 
Gemenskapsrättens klarhet och begriplighet är därför beroende av att bestämmelser 
som ofta ändrats blir föremål för kodifiering. 
2. Genom sitt beslut av den 1 april 1987 uppdrog kommissionen åt sina tjänstegrenar att 
företa en officiell kodifiering av rättsakter senast efter det att de ändrats för tionde 
gången, samtidigt som den underströk att detta var en minimiregel eftersom tjänste­
grenarna i syfte att uppnå en klar och begriplig gemenskapslagstifning bör eftersträva 
att så snart som möjligt företa en kodifiering av de texter som de har ansvar för. 
3. I ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådet i Edinburg i december 1992 
bekräftades dessa absoluta prioriteringar, samtidigt som vikten av en officiell kodifie­
ring underströks "eftersom den garanterar rättssäkerhet i fråga om vilken lagstiftning 
som är tillämplig vid en given tidpunkt i en given fråga". 
När kodifieringen utförs skall gemenskapens normala lagstiftningsförfarande respekte­
ras fullt ut. 
Eftersom inga ändringar får införas i rättsakterna vad gäller innehållet vid en officiell 
kodifiering enades Europaparlamentet, rådet och kommissionen genom en interinstitu-
tionell överenskommelse av den 20 december 1994 om en påskyndad arbetsmetod i 
syfte att snabbt kunna anta kodifierade rättsakter. 
4. Detta förslag till kodifiering (*) av rådets förordning (EEG) m 1866/86 av den 12 juni 
1986 om fastställande av vissa tekniska åtgärder för bevarande av fiskeresurserna i 
Östersjön, Bälten och Öresund, syftar till att verkställa denna slags kodifiering: Det 
nya förordningen ersätter de olika förordningar som är föremål för kodifieringsförfa-
randet (2); det följer de kodifierade texterna innehållsmässigt och begränsar sig 
därmed till en omgruppering av dem genom att endast tillföra de formella ändringar 
som själva kodifieringsförfarandet kräver. 
5. Detta förslag till kodifiering har utarbetats på grundval av en föberedande konsolide­
ring av texten i förordning (EEG) nr 1866/86, på alla officiella språk, och ändringsak­
ter som har utförts via informationssystemet för Byrån för Europeiska gemenskaper­
nas officiella publikationer enligt Europeiska rådets slutsatser i Edinburg. Den tidigare 
numreringen av artiklarna har bevarats för att underlätta läsningen: Den anges i mar­
ginalen, den nya återfinns ovanför artiklarna; de två numreringarna återges i en 
jämförelsetabell som finns i bilaga 6, del A, till det kodifierade förordningen. 
(*) Förslaget finns infört i lagstiftningsprogrammet för 1996. 
(2) Bilaga 6, del B, i detta förslag. 
Förslag till 
RÅDETS FÖRORDNING (EG) 
av den 
om fastställande av vissa tekniska åtgärder för bevarande av fiskeresurserna i 
Östersjön, Bälten och Öresund 
EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA 
FÖRORDNING 
med beaktande av Fördraget om upprättandet av Euro­
peiska gemenskapen, särskilt artikel 43 i detta, 
med beaktande av kommissionens förslag, 
med beaktande av Europaparlamentets yttrande (*), 
med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs 
yttrande (2), och 
med beaktande av följande: 
1) Rådets förordning (EEG) nr 1866/86 av den 12 juni 
1986 om fastställande av vissa tekniska åtgärder för be­
varande av fiskeresurserna i Östersjön, Bälten och Öre­
sund (3) har undergått flera och omfattande ändringar. 
För att skapa klarhet och av praktiska skäl bör en kodi­
fiering av nämnda förordning företas. 
2) Rådet skall, i enlighet med artiklarna 2 och 4 i rådets 
förordning (EEG) nr 3760/92 av den 20 december 1992 
om ett gemenskapssystem för fiske och vattenbruk (4), 
mot bakgrund av tillgängliga vetenskapliga data anta de 
bevarandeåtgärder som är nödvändiga för att säkerställa 
att de levande resurserna i havsvattnet utnyttjas på ett 
ändamålsenligt och ansvarsfullt sätt och på hållbar 
grund. I detta syfte kan rådet fastställa tekniska anvis­
ningar för fiskeredskap och fångstmetoder. 
3) Principerna och vissa förfaranden för fastställande av 
dessa tekniska anvisningar på gemenskapsnivå måste 
fastställas så att varje medlemsstat kan säkerställa 
förvaltningen av de fiskeaktiviteter som äger rum i de 
farvatten som omfattas av dess jurisdiktion eller 
överhöghet 
4) Gemenskapens anslutning till Konventionen rörande fis­
ket och bevarandet av de levande tillgångarna i 
Östersjön och Bälten, ändrat genom protokollet från 
konferensen med företrädare för de fördragsslutande 
parterna, nedan kallad "Gdanskkonventionen", 
godkändes genom rådets beslut 83/414/EEG (5). 2250/95 
1866/86 
(anpassad) 
0 
() (3) 
(5) EGT nr C 
EGT nr C 
EGT nr L 162, 18.6.1986, s. 1. Förordningen senast ändrad genom 
förordning (EG) nr 1821/96 (EGT nr L 241, 21.9.1996, s. 8). 
EGT nr L 389. 31.12.1992, s. 1. 
EGT nr L 237, 26.8.1983, s. 4. 
5) Konventionen trädde för gemenskapens del i kraft den 
18 mars 1984 och gemenskapen erkände alla de rättighe­
ter och skyldigheter som Danmark och Förbundsrepubli­
ken Tyskland har enligt Gdanskkonventionen. 
6) Den Internationella fiskerikommissionen för Östersjön, 
inrättad genom Gdanskkonventionen, vilken sedan sin 
tillkomst beslutat om en rad åtgärder för bevarande och 
förvaltning av fiskeresurserna i Östersjön, har i skrivelser 
av den 20 september 1985, 8 december 1986, 21 decem­
ber 1987, 29 oktober 1988, 20 september 1993, 20 sep­
tember 1994 och den 11 september 1995 underrättat de 
fördragsslutande staterna om ett visst antal rekommen­
dationer om ändringar av de tekniska anvisningarna. 
7) Av Gdanskkonventionen följer att gemenskapen måste 
sätta dessa rekommendationer i kraft i farvattnen i 
Östersjön, Bälten och Öresund, med förbehåll för 
invändningar som framställs i enlighet med förfarandet i 
artikel XI i konventionen. 
8) Det mest effektiva sättet att minimera fångsterna av fisk 
som inte motsvarar kraven på minsta storlek är att 
förbjuda fiske i de områden där sådan fisk förekommer i 
stor mängd. 1866/86 
(anpassad) 
2250/95 
(anpassad) 
1866/86 
2244/87 
2178/88 
887/89 
2250/95 
1821/96 
2250/95 
(anpassad) 
2156/91 
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE: 
Artikel 1 
Definition av det geografiska området 
1. Denna förordning gäller fångst och landning av fiske­
resurser i Östersjön, Bälten och Öresund med en 
begränsning i väster av en linje från Hasenore Hoved till 
Gnibens Ödde, från Korshage till Spodsbjerg och från 
Gilbjerg Hoved till Kullen. Den är inte tillämplig på far­
vatten innanför baslinjerna. 
2. Förordningen år tillämplig på 
— gemenskapens fiskare i det geografiska område som 
beskrivs i punkt 1, 
— alla fiskare som bedriver fiske i farvatten inom detta 
område som lyder under medlemsstaternas överhöghet 
eller jurisdiktion. 
3. Det geografiska området år indelat i elva delsektio­
ner, vilka är numrerade från 22 till 32 och beskrivs i bilaga 
1. 
Artikel 2 
Förbud mot fiske av vissa arter inom vissa geografiska 
områden under vissa perioder 
1. Det är förbjudet att behålla ombord följande fiskarter 
som fångats i de vatten och under de perioder som anges 
nedan. 1866/86 
(anpassad) 
Art Vatten Fredningstid 
Skrubbskädda (Pia- delsektion 26 1 februari-30 april 
tichthys flesus) 
Skrubbskädda delsektionerna 28 och 1 februari-30 april 
29 söder om lat. 
59'30'N 
Skrubbskädda delsektion 32 1 februari-30 juni 
Honskrubbskädda delsektion 22 med un- 1 februari-30 april 
dantag av det geogra­
fiska område som an­
ges i bilaga 2 
Rödspätta (Pleuronec- delsektion 26 1 februari-30 april 
tes platessa) 
Rödspätta delsektionerna 27, 28 1 februari-30 april 
och 29 söder om lat. 
59' 3(W 
Honrödspåtta delsektion 22 med un- 1 februari-30 april 
dantag av det geogra­
fiska område som an­
ges i bilaga 2 och del-
sektionema 24 och 25 887/89 art 1.1 
Art Vatten Fredningstid 
Piggvar (Psetta maxi- delsektionerna 22, 24, 1 juni-31 juli 
ma) 25 och 26 
Slätvar (Scophthahnus delsektionerna 22, 24, 1 juni-31 juli 
rhombus) 25 och 26 887/89 art 1.1 
2. Genom undantag från bestämmelserna i punkt 1 får 
bifångster av skrubba och rödspätta som tas vid torskfiske 
under de fredningstider som anges i den punkten behållas 
ombord i sådan mängd att de utgör högst 10 viktprocent 
av den totala torskfångsten ombord. 
Artikel 3 
Minsta fiskstorlekar 
1. En fisk skall anses för liten om den är mindre än den 
minimistorlek som anges i bilaga 3 för de aktuella arterna 
och farvattnen. 
2. En fisks storlek skall mätas från munspetsen när mun­
nen är stängd till den yttersta spetsen av stjärtfenan. 
3. Fisk som är mindre än minimistorleken får inte, även 
om den utgör del av en bifångst, behållas ombord, lastas 
om, landas, transporteras, beredas eller konserveras, säljas, 
lagras, uppvisas för eller utbjudas till försäljning. Den skall 
åter släppas ut i havet omedelbart efter det att den 
fångats, om möjligt medan den fortfarande lever. 
4. Genom undantag från punkt 3 får torsk som är mind­
re än minimistorleken behållas ombord i sådan mängd att 
den utgör högst 5 viktprocent av den sammanlagda 
fångsten av torsk som finns ombord. 
5. Procentandelen bifångst av torsk som tas vid fiske ef­
ter strömming, sill och skarpsill får inte överstiga 10 vikt­
procent av den totala fångsten. Av denna bifångst av torsk 
får högst 5 % torsk som är mindre än minimistorleken 
behållas ombord. 
Artikel 4 
Fastställande av procentandelen bifångst 
1. De bifångster som anges i artikel 2.2 skall beräknas 
som en procentuell andel av vikten av den totala mängden 
torsk ombord efter sortering eller av all torsk under däck 
eller vid landning. 1866/86 
2250/95 art 1.2 
2250/95 art 1.3 
1866/86 
2. De bifångster som anges i artikel 3.4 skall beräknas 
som en procentuell andel av vikten av den totala mängden 
fisk ombord efter sortering eller av all fisk under däck el­
ler vid landning. 
3. Närmare bestämmelser för fastställande av bifångster-
nas procentandel får antas i enlighet med förfarandet i ar­
tikel 13. 
Artikel 5 
Minsta tillåtna maskstorlek 
1. Det skall vara förbjudet att vid fiske efter de aktuella 
arterna eller grupperna av arter i de berörda farvattnen 
använda trål, snurrevad eller liknande nätredskap med 
maskor som är mindre än de som anges i bilaga 4. 
2. Det år förbjudet att vid laxfiske använda förankrade 
ftytgarn eller drivgarn med en maskstorlek som är mindre 
ån den som anges i bilaga 4 för denna art. 
3. Det år förbjudet att använda nät med mindre maskor 
än de som anges i bilaga 4 för de berörda vattnen och 
arterna eller grupperna av arter. 
Artikel 6 
Mätning av maskstorlek 
1. När näten inspekteras skall de nätstickor som används 
för att fastställa maskstorlekarna vara 2 mm tjocka och 
plana och gjorda av ett hållbart och formbeständigt mate­
rial. De skall antingen ha en rad parallella sektioner som 
är förbundna med sektioner vilka avsmalnar i förhållandet 
1:8 cm på varje sida, eller enbart sektioner vilka avsmalnar 
enligt samma förhållande. På raåtstickans översida skall 
bredden finnas angiven i millimeter både på den parallella 
sektionen, om någon sådan finns, och på den avsmalnande 
sektionen. Den avsmalnande sektionen skall millimetergra-
deras och bredden skall anges med jämna mellanrum. 
2. Vid mätningen av en maskas storlek skall mätstickan 
föras in i maskan vinkelrätt mot nätets plan med den sma­
laste änden först för att mäta maskans längdaxel när denna 
är utsträckt diagonalt i sin längdriktning. Mätstickan skall 
föras in i maskan manuellt så långt det går. En maska skall 
anses ha den storlek som mätstickan utvisar när den inte 
kan föras in längre. 1866/86 
(anpassad) 
887/89 art 1.2 
1866/86 
2250/95 art 1.4 
(anpassad) 
1866/86 
3. Nätets maskstorlek skall anses vara den genomsnittli­
ga storleken i minst en serie av 20 maskor i följd som valts 
ut slumpvis i nätets längdriktning. Mätningen skall påbörjas 
minst 10 maskor och 50 cm från linor, lister eller lyft-
stropp. Detta avstånd skall mätas upp i rät vinkel mot li­
nor, lister eller lyftstropp med nätet sträckt i mätningens 
riktning. 
4. Nätmaskorna skall bara mätas när nätet är vått 
5. Ingen enskild maska skall anses vara för liten om den 
del av mätstickan som motsvarar den minsta maskstorlek 
som anges i bilaga 4 för de aktuella arterna och farvattnen 
med lätthet passerar genom maskan. 
Artikel 7 
Fastgörande av anordningar vid redskapen 
1. Genom undantag från artikel 5.1 är det tillåtet att på 
utsidan av nedre delen av lyftet på en trål, snurrevad eller 
liknande nätredskap fästa segelduk, nåt eller annat mate­
rial i syfte att förebygga eller minska förslitning. Sådant 
material får dock fästas endast utmed lyftets framkant och 
sidokanter. 
2. Genom undantag från artikel 5.1 är det tillåtet att på 
utsidan av lyftet och förlängningsstycket fästa en 
förstärkande nätkasse. En förstärkande nätkasse är ett cy­
linderformat nät som helt och hållet omger lyftet och 
förlängningsstycket. Det får vara gjort antingen av samma 
material som lyftet eller förlängningsstycket eller av tyngre 
material. Den förstärkande nätkassen skall ha minst dub­
belt så stora maskor som lyftet, dock minst 80 mm. 
En förstärkande nätkasse får 
a) anslutas vid framkanten, 
och 
b) anslutas vid bakkanten, 
och antingen 
c) knytas fast vid en maskrad runt om lyftet och 
förlängningsstycket, eller 
d) knytas fast i längdriktningen längs en maskrad. 
3. Genom undantag från artikel 5.1 är det tillåtet att i 
trålar, snurrevadar och liknande nätredskap använda ett 
fallnät eller ett stängnät som har mindre maskstorlek än 
h/ftet 
Stängnätet får fästas antingen inuti eller framför lyftet. 1866/86 
2178/88 art 1.2 
(anpassad) 
1866/86 
Avståndet från stängnätets främre fästpunkt till lyftets 
bakända skall vara minst tre gånger stängnätets längd. 1866/86 
Artikel 8 
Användning av redskap 
1. Redskap som inte får användas inom ett visst geogra­
fiskt område eller under viss tid skall stuvas undan ombord 
på ett sådant sätt att de inte är färdiga att användas i det 
förbjudna området eller under den förbjudna tiden. Reserv­
redskap skall stuvas undan för sig och på ett sådant sätt att 
de inte år färdiga att användas. 
2. Fiskeredskap skall inte anses färdiga att använda om, 
— när det gäller trålar, snurrevadar och liknande 
nätredskap, 
a) trålborden är fästa vid relingens inner- eller yt­
tersida eller vid trålgalgarna, 
och 
b) sveplinorna eller trålvarpet är lossade från 
trålborden eller vikterna, 
— när det gäller redskap för laxfiske, 
a) näten är undanstuvade under en presenning, 
b) linor och krokar förvaras i stängda lådor, 
— när det gäller snörpvadar, huvud- eller bottenwiren är 
lossad från vaden. (anpassad) 
3. Det år förbjudet under hela året att fiska med varje 
slag av trål, snurrevad och liknande fiskeredskap inom det 
geografiska område som avgränsas av en linje som förenar 
följande koordinaten 2156/91 art 1 
54* 23' N 
54* 14' N 
54* 17' N 
54* 24' N 
54* 27' N 
54* 23' N 14' 35' Ö 
14* 25' Ö 
14* 17' Ö 
14* 11' Ö 
14* 25' Ö 
14* 35' Ö. 
4. Genom undantag från punkt 1 är de enda redskap 
som är tillåtna ombord vid torskfiske fiskeredskap som år 
godkända för fångst av denna art eller redskap med en 
maskstorlek som är större än de som fastställs i bilaga 4. 
Om redskap som inte år godkända för fångst av torsk finns 
ombord år all landning av torsk förbjuden. 2250/95 art 1.5 
(anpassad) 
Artikel 9 
Begränsningar av fiskeansträngningar vid fiske av lax och 
öring 
1. Det är förbjudet vid fiske av lax (Salmo salar) eller 
öring (Salmo trutta) att 
— använda drivgarn eller förankrade garn från och med 
den 15 juni till och med den 30 september i vattnen i 
delsektionerna 22-28, 29 söder om 59° 307 N och 32, 
— använda drivgarn eller förankrade garn från och med 
den 1 juni till och med den 15 september i vattnen i 
delsektionerna 29, 30 och 31 norr om 59° 30^, 
— använda drivlinor och förankrade linor från och med 
den 1 april till och med den 15 november i vattnen i 
delsektionerna 22-31, 
— använda drivlinor och förankrade linor från och med 
den 1 juli till och med den 15 september i vattnen i 
delsektion 32. 
Förbudsområdet under fredningstiden är beläget utanför 
en gräns på fyra nautiska mil från baslinjerna. Emellertid 
är fiske med drivlinor och förankrade linor förbjudet från 
och med den 1 juli till och med den 15 september i del­
sektion 32 och området öster om longitud 22* 3^ Ö 
(Bengtskärs fyr) inom den finska fiskezonen. 
2. Det är förbjudet vid fiske av lax (Salmo salar) och 
öring (Salmo trutta) att 
— vid fiske med förankrade flytgarn och drivgarn 
använda mer än 600 nät per fiskefartyg samtidigt, var­
vid inget nät får överstiga 35 m i längd, mätt vid red­
skapets överteln; utöver det tillåtna antalet nät får det 
inte finnas mer än 100 reservnät ombord, 
— vid fiske med drivande eller förankrade långrevar 
använda mer än 2 000 krokar per fiskefartyg samti­
digt 
Krokar på drivande och förankrade långrevar skall ha ett 
minsta avstånd mellan spetsen och skaftet på minst 19 mm. 
Utöver det tillåtna antalet krokar vid fisket får det finnas 
200 reservkrokar ombord. 
Allmänna bestämmelser 
Artikel 10 
1. Fiske inriktat på torsk och plattfisk (Pleurvnectidae) i 
syfte att landa fisken för andra ändamål än att användas 
som livsmedel är förbjudet 2178/88 art 1.3 
1821/96 art 1.1 
(anpassad) 
2178/88 art 1.3 
1866/86 
10 
2. Sprängämnen, gift eller bedövningsmedel får inte 
användas för att fånga fisk. 
3. Det är förbjudet att använda förankrade eller drivan­
de redskap utan att utmärka dem med bojar eller andra 
igenkänningstecken. 
4. Det är förbjudet att sätta ut exotiska arter i 
Östersjön, Bälten eller Öresund eller att bedriva fiske efter 
exotiska arter eller stör om inte tillstånd givits enligt de 
regier som antagits i enlighet med förfarandet i artikel 13 
och i enlighet med de förpliktelser som följer av Gdansk­
konventionen. Med exotiska arter avses sådana arter som 
normalt inte förekommer i Östersjön, Bälten eller Öre­
sund. 
Artikel 11 
Denna förordning skall inte tillämpas på fiske som uteslu­
tande bedrivs för vetenskapliga undersökningsändamål med 
tillstånd och bemyndigande av den eller de berörda med­
lemsstaterna och om vilket kommissionen och den eller de 
medlemsstater i vars farvatten forskningen bedrivs un­
derrättats i förväg. 
Fisk, kräftdjur och blötdjur som fångats i det syfte som 
anges i första stycket får säljas, lagras, uppvisas för eller 
bjudas ut till försäljning, förutsatt att 
— de uppfyller de normer som anges i bilagorna 2 och 3 
och de marknadsnormer som antagits i enlighet med 
artikel 2 i rådets förordning (EEG) nr 3759/92 (1), 
eller 
— säljs direkt för annat ändamål än att användas som 
livsmedel. 
Ett fartyg som bedriver sådan verksamhet som anges i 
första stycket skall medföra ett tillstånd ombord som 
utfärdats av den medlemsstat vars flagg fartyget för. 
Artikel 12 
Denna förordning skall inte tillämpas på fiske som bedrivs 
i samband med artificiell reproduktion och omplantering 
av fisk, kräftdjur eller blötdjur. 
Fisk, kräftdjur och blötdjur som fångats i det syfte som 
anges i första stycket får inte säljas som livsmedel i strid 
med de övriga bestämmelserna i denna förordning. 
Artikel 13 
1. Medlemsstaterna får vidta åtgärder för bevarande och 
förvaltning av bestånd om dessa åtgärder avser 1866/86 
(anpassad) 
(anpassad) 
f1) EGT nr L 388, 31.1Z1992, s. 1. 2178/88 art 1.4 
1866/86 
11 
a) 
b) rent lokala bestånd av värde endast för fiskarna i 
medlemsstaten i fråga, 
eller 
villkor eller förfaranden avsedda att begränsa fångster 
genom tekniska åtgärder 
i) som utgör tillägg till de åtgärder som är 
fastställda i gemenskapens fiskeriförordningar, 
eller 
ii) går utöver de minimikrav som är fastställda i 
sådana förordningar, 
förutsatt att dessa åtgärder är tillämpliga enbart på fiskare 
i den berörda medlemsstaten, att de är förenliga med ge­
menskapsrätten och i överensstämmelse med den gemen­
samma fiskeripolitiken eller de förpliktelser som följer av 
Gdanskkonventionen. 
2. Kommissionen skall informeras om alla förslag till 
införande eller ändring av nationella tekniska åtgärder i så 
god tid att den kan lämna synpunkter på förslagen. 
Om kommissionen inom en månad efter det att en sådan 
anmälan gjorts begär detta skall den berörda medlemssta­
ten uppskjuta ikraftträdandet av de planerade åtgärderna i 
tre månader från dagen för anmälan för att göra det 
möjligt för kommissionen att inom denna tidsram avgöra 
om åtgärderna är förenliga med bestämmelserna i punkt 1. 
Om kommissionen, genom ett beslut som den skall infor­
mera de övriga medlemsstaterna om, finner att en plane­
rad åtgärd är oförenlig med bestämmelserna i punkt 1 får 
inte den berörda medlemsstaten vidta åtgärden utan att 
göra de ändringar som krävs. 
Medlemsstaten i fråga skall utan dröjsmål underrätta de 
övriga medlemsstaterna och kommissionen om de åtgärder 
som vidtagits, i förekommande fall efter att ha gjort de 
nödvändiga ändringarna. 
3. Medlemsstaterna skall på kommissionens begäran 
förse den med all information som behövs för att kunna 
bedöma om de nationella tekniska åtgärderna är förenliga 
med bestämmelserna i punkt 1. 
4. På kommissionens initiativ eller på begäran av en 
medlemsstat kan frågan om en nationell teknisk åtgärd 
som vidtagits av en medlemsstat är förenlig med 
bestämmelserna i punkt 1 hänskjutas för undersökning till 
den förvaltningskommitté som avses i artikel 17 i förord­
ning (EEG) nr 3760/92 och beslut fattas i enlighet med 
förfarandet i artikel 18 i den förordningen. Om ett sådant 
beslut fattas skall punkt 2 tredje och fjärde stycket gälla i 
tillämpliga delar. 
5. Om kommissionen finner att en anmäld åtgärd inte är 
förenlig med bestämmelserna i punkt 1 skall den inom 
högst ett år från den dag då åtgärden anmäldes fatta bes­
lut om att medlemsstaten skall upphäva eller ändra 
åtgärden inom den tidsfrist som koramissionen anger. 
Bestämmelserna i punkt 2 fjärde stycket skall gälla i 
tillämpliga delar. 1866/86 
(anpassad) 
(anpassad) 
(anpassad) 
12 
6. Åtgärder rörande vattenbruk och fiske från land skall 
anmälas till kommissionen av medlemsstaterna endast för 
kännedom. 
Med vattenbruk avses odling av fisk, kräftdjur eller blötdjur 
i salt eller bräckt vatten. 1866/86 
Artikel 14 
Närmare bestämmelser för tillämpningen av denna förord­
ning skall antas i enlighet med förfarandet i artikel 18 i 
förordning (EEG) nr 3760/92. (anpassad) 
Artikel 15 
Förordning (EEG) nr 1866/86 skall upphöra att gälla. 
Hänvisningar till den upphävda förordningen skall tolkas 
som hänvisningar till den här förordningen och skall läsas 
enligt den jämförelsetabell som återfinns i bilaga 6, del A. 
Artikel 16 
Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter 
det att den har offentliggjorts i Europeiska gemenskapemas 
officiella tidning. 
Denna förordning år till alla delar bindande och direkt 
tillämplig i alla medlemsstater. 
Utfärdad i Bryssel den 
På rådets vägnar 
Ordförande 
13 
BILAGA 1 1866*86 
DELSEKTIONER AV DET GEOGRAFISKA OMRÅDE 
SOM AVSES I ARTIKEL 1 
Delsektion 22 
De farvatten som avgränsas av en linje dragen från Ha-
senore Hoved (56* 0^ N, 10° 44' Ö) på Jyllands östkust till 
Gniben Ödde (56* 01'N, 11* 18'Ö) på Själlands västkust; 
därifrån längs Själlands västkust och sydkust till en punkt 
vid long. 12* 00* Ö; därifrån rakt åt söder till Falster, 
därifrån längs Falsters östkust till Gedser Ödde (54* 34' N, 
11* 58' Ö); därifrån rakt åt öster till long. 12* OO7 Ö; dit 2250/95 art 1.6 
ifrån rakt åt söder till Tysklands kust: därifrån i sydvästlig (anpassad) 
riktning längs Tysklands kust och Jyllands östkust till ut­
gångspunkten. 
Delsektion 23 
De farvatten som avgränsas av en linje dragen från Gil-
bjerg Hoved (56* 08' N, 12* 18' Ö) på Själlands nordkust 
till Kullen (56* 18' N, 12* 28' Ö) på Sveriges kust; därifrån 
i sydlig riktning längs Sveriges kust till Falsterbo fyr 
(55* 23' N, 12* 5^ Ö); därifrån genom den södra infarten 
till Öresund till Stevns fyr (55* 19^, 12*28'Ö) på 
Själlands kust; därifrån i nordlig riktning längs Själlands 
östkust till utgångspunkten. 
Delsektion 24 
De farvatten som avgränsas av en linje dragen från Stevns 
fyr (55* 19^, 12* 28'Ö) på Själlands östkust genom den 
södra infarten till Öresund till Falsterbo fyr (55* 23' N, 
12* 50' Ö) på Sveriges kust; därifrån längs Sveriges sydkust 
till Sandhammarens fyr (55* 24' N, 14* 12' Ö); därifrån till 
Hamerodde fyr (55* 18' N, 14* 47' Ö) på Bornholms nord­
kust; därifrån längs Bornholms väst- och sydkust till en 
punkt vid long. 15* 00* Ö; därifrån rakt åt söder till Polens 
kust; därifrån i västlig riktning längs Polens och Tysklands 2250/95 art 1.6 
kuster till en punkt vid long. 12* OO' Ö; därifrån rakt åt (anpassad) 
norr till en punkt vid lat 54* 34' N och long. 12* 00" Ö; 
därifrån rakt åt väster till Gedser Ödde (54* 34' N, 
11* 58' Ö); därifrån längs Falsters öst- och nordkust till en 
punkt vid long. 12* OO' Ö; därifrån rakt åt norr till 
Själlands sydkust; därifrån i västlig och nordlig riktning 
längs Själlands västkust till utgångspunkten. 
14 
Delsektion 25 
De farvatten som avgränsas av en linje dragen från en 
punkt på Sveriges östkust vid lat. 56* 30'N och därifrån 
rakt åt öster till Ölands västkust; därifrån efter att ha pas­
serat söder om Öland till en punkt på östkusten vid lat 
56* 30' N, rakt åt öster till long. 18* 00* Ö; därifrån rakt åt 
söder till Polens kust; därifrån i västlig riktning längs Po­
lens kust till en punkt vid long. 15* 00* Ö; därifrån rakt åt 
norr till Bornholm; därifrån längs Bornholms syd- och 
västkust till Hammerodde fyr (55'18'N, 14°47'Ö); 
därifrån till Sandhammarens fyr (55* 24'N, 14* 12' Ö) på 
Sveriges sydkust: därifrån i nordlig riktning längs Sveriges 
östkust till utgångspunkten. 
Delsektion 26 
De farvatten som avgränsas av en linje dragen från en 
punkt vid lat 56* 3C N och long. 18* OO7 Ö och därifrån 
rakt åt öster till förutvarande Sovjetunionens västkust; 
därifrån i sydlig riktning längs förutvarande Sovjetunionens 
och Polens kuster till en punkt på den polska kusten vid 
long. 18* OC Ö; därifrån rakt åt norr till utgångspunkten. 
Delsektion 27 
De farvatten som avgränsas av en linje dragen från en 
punkt på östkusten av Sveriges fastland vid lat 59* 41' N 
och long. 19* OO7 Ö och därifrån rakt åt söder till Gotlands 
nordkust; därifrån i sydlig riktning längs Gotlands västkust 
till en punkt vid lat 57* OO7 N; därifrån rakt åt väster till 
long. 18* 00'Ö; därifrån rakt åt söder till lat 56* 30'N; 
därifrån rakt åt väster till Ölands östkust; därifrån efter att 
ha passerat söder om Öland till en punkt på Ölands 
västkust vid lat 56* 3(X N; därifrån rakt rakt åt väster till 
Sveriges kust; därifrån i nordlig riktning längs Sveriges 
östkust till utgångspunkten. 1866/86 
(anpassad) 
15 
Delsektion 28 
De farvatten som avgränsas av en linje dragen från en 
punkt vid lat 58* 3C N och long. 19* OO7 Ö och därifrån 
rakt åt öster till Saaremaas västkust; därifrån efter att ha 
passerat norr om Saaremaa till en punkt på dess östkust 
vid lat 58* 307 N; därifrån rakt åt öster till förutvarande 
Sovjetunionens kust; därifrån i sydlig riktning längs förut­
varande Sovjetunionens västkust till en punkt vid lat 
56* 30' N; därifrån rakt åt väster till long. 18* OO7 Ö; 
därifrån rakt åt norr till lat. 57* OO7 N; därifrån rakt åt 
öster till Gotlands västkust; därifrån i nordlig riktning till 
en punkt på Gotlands nordkust vid long. 19* OO7 Ö; 
därifrån rakt åt norr till utgångspunkten. 
Delsektion 29 
De farvatten som avgränsas av en linje dragen från en 
punkt på östkusten av Sveriges fastland vid lat 60* 30" N 
och därifrån rakt åt öster till Finlands fastlands kust; 
därifrån i sydlig riktning längs Finlands väst- och sydkust 
till en punkt på södra fastlandskusten vid long. 23* OO7 Ö; 
därifrån rakt åt söder till lat 59* 007 N; därifrån rakt åt 
öster till förutvarande Sovjetunionens fastlandskust; 
därifrån i sydlig riktning längs förutvarande Sovjetunionens 
västkust till en punkt vid lat. 58° 307 N; därifrån rakt åt 
väster till Saaremaas östkust; därifrån efter att ha passerat 
norr om Saaremaa till en punkt på Saaremaas västkust vid 
lat 58* 30* N; därifrån rakt åt väster till long. 19* Off Ö; 
därifrån rakt åt norr till en punkt på östkusten av Sveriges 
fastland vid lat. 59* 41' N; därifrån i nordlig riktning längs 
Sveriges östkust till utgångspunkten. 
Delsektion 30 
De farvatten som avgränsas av en linje dragen från en 
punkt på Sveriges östkust vid lat. 63* 30'N och därifrån 
rakt åt öster till Finlands fastlandskust; därifrån i sydlig 
riktning längs Finlands kust till en punkt vid lat. 60* 307 N; 
därifrån rakt åt väster till Sveriges fastlandskust; därifrån i 
nordlig riktning längs Sveriges östkust till utgångspunkten. 1866/86 
(anpassad) 
(anpassad) 
16 
Delsektion 31 1866/86 
De farvatten som avgränsas av en linje dragen från en 
punkt på Sveriges östkust vid lat. 63* 30* N och därifrån 
efter att ha passerat norr om Bottniska viken till en punkt 
på västkusten av Finlands fastland vid lat 63° 30'N; 
därifrån rakt åt väster till utgångspunkten. 
Delsektion 32 
De farvatten som avgränsas av en linje dragen från en (anpassad) 
punkt på Finlands sydkust vid long. 23* 007 Ö och därifrån 
efter att ha passerat öster om Finska viken till en punkt på 
förutvarande Sovjetunionens västkust vid lat. 59* OO7 N; 
därifrån rakt åt väster till long. 23* OO7 Ö; därifrån rakt åt 
norr till utgångspunkten. 
17 
BILAGA 2 
AVGRÄNSNING AV VISSA GEOGRAFISKA OMRÅDEN 
SOM AVSES I ARTIKEL 2 
Avgränsning av geografiska områden i Öresund, Stora och 
Lilla Balt vad gäller fiske av honskrubba fldi honrödspätta 
— Falsterbo fyr - Stevns fyr 
— Jungshoved - B0gensssand 
— Hestehoved fyr - Måddes Klint 
— Skelby kyrka - Flinthome Ödde 
— Kappel kyrka - Gulstav 
— Ristingehale - yErehale 
— Skjoldnses - P0ls Huk 
— Christian X:s bro, S0nderborg 1866/86 
2244/87 art 1.5 
18 
BILAGA 3 2250/95 art 1.7 
MINIMISTORLEKAR SOM AVSES I ARTIKEL 3.1 (anpassad) 
A- **... Minimistor-
Art Vatten .^ 
Torsk (Gadus morhua) alla delsektioner söder om 35 cm 
lat 59*30- N 
Skrubbskädda (Platichthys delsektionerna 22—25 25 cm 
flesus) 
delsektionerna 26—28 21 cm 
delsektionerna 29 och 32 sö- 18 cm 
der om lat 59*3(r N 
Rödspätta (Pleuronectes pla- delsektionerna 22—25 25 cm 
tessa) 
delsektionerna 26—28 21 cm 
delsektionerna 29 och 32 sö- 18 cm 
der om lat 59*30' N 
Piggvar (Psetta maxima) delsektionerna 22—32 30 cm 
Slätvar (Scophthalmus mom- delsektionerna 22—32 30 cm 
bus) 
Ål (Anguilla anguilla) delsektionerna 22—32 35 cm 
Lax (Salmo salar) delsektionerna 22—32 60 cm 
19 
BILAGA 4 2250/95 art 1.8 
MINSTA MASKSTORLEK ENLIGT ARTIKEL 5 (anpassad) 
Art 
Torsk (Gadus 
morhua) 
Plattfisk 
(Pieuronecti-
dae) 
Sill (Clupea 
harengus) 
Skarpsill 
(Sprattus 
sprattus) delsektionerna 
22-32 
delsektionerna 
22-32 
delsektionerna 
22-32 
delsektionerna 
22-27 
delsektion 28 
delsektionerna 29 
och 32 söder om lat 
59*30' N 
delsektionerna 
22-32 
delsektionerna 2-27 
delsektionerna 28 
och 29 söder om lat 
59*30' N 
delsektionerna 
30-32 och delsek­
tion 29 norr om lat. 
59*30' N 
deisektionerna 
22-32 Typ av nätredskap 
nät/garn 
trålar, snurreva-
dar och liknande 
redskap (1) 
trålar, snurreva-
dar och liknande 
redskap 
trålar, snurreva-
dar, liknande red­
skap och nåt/ 
garn 
trålar, snurreva-
dar, liknande red­
skap och nåt/garn 
nät/garn 
trålar, snurreva-
dar och liknande 
redskap 
trålar, snurreva-
dar och liknande 
redskap (*) 
trålar, snurreva-
dar och liknande 
redskap 
trålar, snurreva-
dar och liknande 
redskap 
trålar, snurreva-
dar och liknande 
redskap 
trålar, snurreva-
dar och liknande 
redskap Minsta mask-
storlek diago­
nalt i längdrikt­
ningen 
105 mm 
105 mm 
120 mm (2) 
120 mm (2) 
(3) 
110 mm 
100 mm 
110 mm 
105 mm (4) 
32 mm 
28 mm 
16 ram 
16 mm 
20 
2250/95 art 1.8 
Art 
Lax (Salmo 
salar) Vatten 
delsektionerna 
22-32 Typ av nätredskap 
förankrade flyt-
garn och driv­
garn Minsta mask­
storlek diago­
nalt i längdrikt­
ningen 
157 mm 
(!) Garn försedda med anordning säsom selektionspaneler eller strukturer som 
överensstämmer med bestämmelserna i bilaga S och som kan säkerställa ett 
50-procentigt kvarhillande av storlekar pä minst 38 cm. 
(2) Maskstorlek som gäller för samdiga maskor pi lyftets sista 8 meter, mätt 
från bottenstroppen när maskoma är utsträckta längs nätets längdaxel. 
(3) Med undantag för delområdena 22 och 23 där fiske inriktat på äkta tunga 
med redskap med en minsta maskstorlek pä 90 mm är tillätet. 
(4) Med undantag av delsektioner 22, 23 och 24 där trålar och snurrevadar med 
en maskstorlek pi 90 mm är tillåtna. 1821/96 art 1.2 
21 
BILAGA 5 
SÄRSKILDA SELEK1TVTTETSBESTÄMMELSER 
För att garantera selektiviteten hos trålar, snurrevadar och 
liknande redskap med en bestämd maskstorlek som finns 
angivna i bilaga IV, är följande två modeller av selektions-
paneler tillåtna: 
Selektionspanel (modell 1) 
Två plastöverdragna selektionspaneler med fullständigt 
öppna diagonalmaskor skall fästas på lyftet på trålar och 
snurrevadar som används för torskfiske. Maskstorleken får 
inte vara mindre än 105 millimeter. Dessa selektionspane­
ler skall fästas med hjälp av ett separat nätstycke (mellan 
de ordinarie diagonalmaskoma och selektionspanelens mas­
kor). Maskstorleken i detta separata nätstycke skall vara 
lika med produkten av stolplängden hos selektionspanelens 
maskor och kvadratroten ur 2. 
Selektionspanelen skall fästas på lyftets båda sidor, och 
avståndet mellan lyftets bakre ände och panelen skall vara 
mellan 40 och 50 centimeter. Panelens längd skall vara lika 
med 80 % av lyftets totala längd och dess höjd skall vara 
50 centimeter. Panelen skall fästas på så sätt att den ger 
en öppning på 15-20 centimeter mellan panelens övre och 
nedre söm. 
Selektionspanel (modell 2) 
Identifiering 
Panelerna skall bestå av rektangulära nätstycken som fästs 
på redskapets lyft. Varje lyft skall ha två paneler. 
Storlek 
Varje panel skall ha en minsta bredd på 45 centimeter 
över hela sin längd. Varje panel skall ha en minsta längd 
på 3,5 meter mätt längs panelens sidor (figur 1 i diagram 
2). 
Maskor 
Panelernas maskor skall ha en minsta storlek på 105 milli­
meter. Maskorna skall vara kvadratiska, dvs. panelens fyra 
sidor skall bestå av snett skurna maskor (figur 2 i diagram 
2). Panelen skall fastas på så sätt att maskorna är parallel­
la och vinkelråta mot lyftets längdriktning (figur 2). Pane­
lens bredd skall vara åtta öppna fyrkantsmaskor. Längden 
skall vara mellan 57 och 62 maskor (figur 2 i diagram 2). 
Placering 
Redskapets lyft skall vara delat i ett övre och ett undre 
nätstycke genom sömmar som löper längs babords och 
styrbords sidor (figur 1 i diagram 2). De två panelerna 
skall placeras i det undre nätstycket, i direkt anslutning till 
och under sömmarna (figur 1 i diagram 2). De två paneler­
na skall placeras minst 2 meter och högst 2,5 meter från 
bottenstroppen. 2250/95 art 1.9 
22 
Panelens främre del skall fästas ihop med åtta maskors 
bredd på lyftets ordinarie nätstycke (figur 3 i diagram 2). 
Den ena sidan skall fästas vid sömmen eller i direkt anslut­
ning till denna, och den andra sidan skall fästas vid det 
ordinarie nätstycket på lyftets undre del längs en rät linje 
av snett skurna maskor. 
Hela lyftets maskstorlek 
Redskapets lyft skall i alla delar ha en minsta maskstorlek 
på 105 millimeter. 2250/95 art 1.9 
23 
Diagram 1 
(Selektionspanelsmodell 1) 2250/95 art 1.9 
40-50 cm 
15-20 cm 50 cm 
24 
Diagram 2 
(Selektionspanelsmodell 2) 
Figur 1: Placering på lyftet av paneler med fyrkantsmaskor 
Föreslagen specifikation 2250/95 art 1.9 
(anpassad) 
lyftstropp 
^C 
0,3 m Panel 3,54 m •I r 
1,8 m 
0,3 m 
Panelerna med fyrkantsmaskor är 0,48 m höga. 
Tvinaitt av (yllet 
4 maskor i sömmen 4 maskor i sömmen 
8 maskor för 
panelen med 
fyrkantsmaskor 
25 
Figur 2: Utformning av nåtstycksdelen med fyrkantsmaskor 
Föreslagen specifikation 2250/95 art 1.9 
(anpassad) 
Panel med fyrkantsmaskor 
8x59 fyrkantsmaskor 
60 mm halvmaskor 
0 4 mm dubbel polyetyientrid 
inre maskmitt pi 107 mm 
De fyra sidorna ir 
förstärkta med en 8 mm söm-
romärkntngslina av polypropylen 
26 
Figur 3: Fästning av panelen på trålens lyft 
Fastställd specifikation 
förs ärkt kant lyftets främre del 
^AA^XX^/:^AA^A^j 2250/95 art 1.9 
(anpassad) 
| T IITTy 
lllllllfr sido-
maskor 
| Panel med kvadratiska maskor 
Lyftsrroppsringar sido-
maskor 354 cm 
utsträckt 
längd ; trilens lyft 120 mm 
J 100 halvmaskur pä 60 mm 
j 49 Vi maskor pi läng : (6 m) 
! 0 4 mm i dubbel polyelj 
1 inre mått 107 mm 
Inre yta 
öppning för panelen med fyrkantsmaskor 
8 maskor bred x 29 K maskor Ung 
bottenstropp mittlinje for den inre ytan —1 
•3 
J 
. ,2% maskor 
"-30 cm 
29 % maskor 
-354 cm 
. 2 16 maskor 
"-30 cm 
limaskor 
-180 cm 
27 
BILAGA 6 
Del A 
JÄMFÖRELSETABELL 
Förordning 1866/86 Denna förordning 
Artikel 1 
Artikel 2.1 
Artikel 2.1a 
Artikel 2.2 
Artikel 3 
Artikel 4 
Artikel 5 
Artikel 6 
Artikel 7 
Artikel 8 
Artikel 9 
Artikel 10 
Artikelll 
Artikel 12 
Artikel 13 
Artikel 14 
Bilagal 
Bilaga 2 
Bilaga 3 
Bilaga 4 a 
Bilaga 4 b 
Bilaga 5 Artikel 1 
Artikel 2.1 
Artikel 2.2 
Artikel 3 
Artikel 4 
Artikel 5 
Artikel 6 
Artikel 7 
Artikel 8 
Artikel 9 
Artikel 10 
Artikelll 
Artikel 12 
Artikell3 
Artikell4 
Artikel 15 
Artikel 16 
Bilagal 
Bilaga 2 
Bilaga 3 
Bilaga 4 
Bilaga 5 
Bilaga 6 
28 
Del B 
Förordningar som ändrat förordning (EEG) nr 1866786 
Officiella tidning 
nr sida datum 
Rådets förordning (EEG) nr 2244/87 av den 23 juli 1987 
Rådets förordning (EEG) nr 2178/88 av den 18 juli 1988 
Rådets förordning (EEG) nr 887/89 av den 5 april 1989 
Rådets förordning (EEG) m 2156/91 av den 15 juli 1991 
Rådets förordning (EG) nr 2250/95 av den 18 september 1995 
Rådets förordning (EG) nr 1821/96 av den 16 september 1996 L207 
L191 
L94 
L201 
L230 
L241 15 
7 
4 
1 
1 
8 29.7.1987 
22.7.1988 
7.4.1989 
24.7.1991 
27.9.1995 
21.9.1996 
29 

ISSN 1024-4506 
KOM(97) 139 slutlig 
DOKUMENT 
SV 03 11 14 01 
Katalognummer : CB-CO-97-133-SV-C 
ISBN 92-78-17940-X 
Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg 
3o