C 80/148 SV 30.3.2004 Europeiska unionens officiella tidning
Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Kommissionens meddelande
’Ett utvidgat europeiskt grannskap en ny ram för förbindelserna med våra grannländer i öster
och söder’”
(KOM(2003) 104 slutlig)
(2004/C 80/34)
Den 3 april 2003 beslutade kommissionen att i enlighet med artikel 262 i EG-fördraget rådfråga
Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ovannämnda meddelande.
Facksektionen för yttre förbindelser, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande
den 21 november 2003. Föredragande var Karin Alleweldt.
Vid sin 404:e plenarsession den 10 och 11 december 2003 (sammanträdet den 11 december) antog
Europeiska ekonomiska och sociala kommittén enhälligt följande yttrande.
1. Inledande kommentarer
1.1. Europeiska ekonomiska och sociala kommittén börja-
de redan på ett tidigt stadium att på eget initiativ studera
frågan om utformningen av de framtida relationerna med deländer som efter utvidgningen kommer att gränsa till EU. Från
och med maj 2004 kommer Europas politiska karta att
förändras, vilket föranleder EESK att inleda en omorienteringav sina yttre förbindelser. Det är viktigt att redan nu se till att
det inte uppstår några nya skiljelinjer i Europa, utan att det
skapas ett gemensamt område för ekonomisk utveckling ochsociala framsteg.
1.2. EESK:s roll är att aktivt medverka i denna process och
bidra med den sakkunskap kommittén har fått genom sitt
samarbete med de nuvarande anslutningsländerna och genomfackliga kontakter med partnerorganisationer i många länder iCentral-, Syd- och Östeuropa.
2. Yttrandets huvudpunkter
2.1. I december 2002 beslutade Europeiska rådet i Köpen-
hamn inte endast om att utvidga unionen med tio nyamedlemsstater, utan tog även initiativ till att förbindelsernamed den utvidgade unionens nya grannar i öster och söder
skulle förstärkas. De ursprungliga signalerna om koncentration
till grannländerna i öster och till Ryssland övergavs till förmånför en strategi som innefattar alla blivande grannländer (
1).
2.2. I sitt meddelande av den 11 mars 2003 tog Europeiska
kommissionen upp denna fråga och angav dessutom olikagrupper av länder och egna prioriteringar. Kommissionens
kommentarer är koncentrerade till grannländerna i öster och i
det södra Medelhavsområdet. Det görs ett uttryckligt undantagför de västra Balkanländerna, samt för Rumänien, Bulgarien
och Turkiet.
(1) Detta innefattar länderna i södra Medelhavsområdet samt de
västliga nya oberoende staterna i före detta Sovjetunionen samt
Ryssland.2.3. Vid de extra toppmöten som hölls i Zagreb (24 novem-
ber 2000) och i Thessaloniki (21 juni 2003), samt i anslutning
till stabilitetspakten och associeringsprocessen skapades for-
merna för förbindelserna med de fem grannländerna i sydöstraEuropa (
2). För närvarande håller EESK på att utarbeta ett
yttrande i ärendet (3) på uppmaning av det italienska ordföran-
deskapet.
2.4. Med tanke på kommissionens breda inriktning har
EESK i enlighet med det ursprungliga initiativförslaget koncen-
trerat sig på de tre grannländerna i öster, nämligen Ukraina,
Vitryssland och Moldavien. Jämfört med övriga grannländerhar dessa hittills endast i mycket ringa utsträckning inkluderats
i gränsöverskridande samtal om samarbets- och strategifrågor.
Inte heller EESK har uttryckligen offentliggjort sina ståndpunk-ter och möjligheter i förhållande till dessa länder (
4).
2.5. Grannländerna i södra Medelhavsområdet har sedan
många år med all rätt fått politisk uppmärksamhet genom
Barcelonaprocessen och genom stödprogrammet Meda. EESKmedverkar regelbundet i detta samarbete. Vid ministermötet
för EU-Medelhavsländerna i Barcelona (1995) fick kommittén
i uppdrag att samordna de ekonomiska och sociala rådens(och liknande organs) verksamhet – en uppgift som EESK har
utfört och även fortsättningsvis kommer att utföra genom att
varje år organisera en konferens för EU-Medelhavsområdet,genom att utarbeta temainriktade bidrag samt genom attupprätthålla bilaterala förbindelser med arbetsmarknadens
parter i detta område. EESK har också bistått kommissionen
vid genomförandet av projekt inom ramen för Meda-program-met. I detta yttrande kommer vi därför inte att gå in i detalj på
EU:s Medelhavsstrategi, utan hänvisar i stället till de dokument
och aktiviteter som är särskilt inriktade på denna.
(2) Kroatien, Bosnien-Herzegovina, Serbien-Montenegro, Makedo-
nien (FYROM), Albanien.
(3) REX/153; studiegruppen ”Det civila samhällets roll i EU:s nya
strategi för västra Balkanområdet”.
(4) Dessa frågor behandlas emellertid i anslutning till andra arbeten,
exempelvis när det gäller förbindelserna med Ryssland, diskussio-nen om den nordliga dimensionen och samarbetet beträffandealleuropeiska transportkorridorer. I det senare fallet sedan början
av 90-talet.
30.3.2004 SV C 80/149 Europeiska unionens officiella tidning
2.6. I kommissionens meddelande behandlas förbindelser-
na med Ryssland endast i mycket ringa omfattning. De
tre länderna i södra Kaukasus (Georgien, Armenien och
Azerbajdzjan), som från år 2007 kommer att vara grannländertill det utvidgade EU vid Svarta havets östkust, kommer påuppmaning av rådet år 2003 att behandlas i nästa etapp.
3. Huvuddragen i kommissionens strategi för politiken
gentemot EU:s grannländer
3.1. Huvudmålet med EU:s politik för förbindelserna med
grannländerna är att upprätta ett område med gemensammavärderingar (fred, frihet och välstånd) och att skapa möjligheter
att förbättra Europas ekonomiska, sociala och politiska poten-
tial. Som motprestation för politiska och ekonomiska reformererbjuds de berörda länderna möjlighet att på ett bättre sätt få
tillgång till inre marknaden (
1), med Europeiska ekonomiska
samarbetsområdet (EES) som modell. Den typ av frihandels-och samarbetsavtal som i viss mån redan ingåtts med grannlän-
derna i Medelhavsområdet skulle innebära en nyhet för
grannländerna i öster.
3.2. EU har ett ovedersägligt intresse av att trygga de yttre
gränserna. De nya grannländerna måste därför förbinda sig attmedverka till att bekämpa illegal invandring och sluta avtalom återtagande. Samarbetet när det gäller politiken för inrikes
och rättsliga frågor samt kampen mot organiserad brottslighet
och korruption skall förstärkas. I gengäld skall gränstrafikenförbättras och göras mer flexibel genom avtal om lokala
viseringsbestämmelser.
3.3. Den nuvarande fördragsgrunden beträffande partner-
skaps- och samarbetsavtal skall inte utvidgas, utan utnyttjas på
ett mer uttömmande sätt. Med detta som utgångspunkt skallhandlingsplaner utarbetas för varje grannland eller enskild
region, i vilka man i konkreta etapper kan utforma samspelet
mellan reformer och tillträde till EU:s inre marknad. Anslut-ningsfrågan utelämnas uttryckligen, vilket innebär att detvarken lämnas några positiva eller några negativa besked.
Härvid skall man beakta artikel 49 i EG-fördraget och arti-
kel 1.2 i utkastet till fördrag om upprättande av en konstitutionför Europa, där det anges att unionen står öppen för alla
europeiska stater ”som respekterar dess värderingar och förbin-
der sig att gemensamt främja dem”.
4. Resultat av studieresan till Moldavien, Ukraina och
Vitryssland
4.1. Dessa förslag till gemenskapspolitik för förbindelserna
med grannländerna diskuterades med politiker och företrädare
för det organiserade civila samhället i Moldavien, Ukraina
(1) Dvs. tillgång till de s.k. fyra friheterna (varor, kapital, personer
och tjänster).och Vitryssland. Förväntningarna på förbindelserna med EU,
farhågorna beträffande en ny gränsdragning, samt de enskilda
ländernas särdrag kommer att behandlas i EESK:s rapport (2).
4.2. Kortfattad beskrivning av länderna
4.2.1. Efter att under medeltiden ha utgjort en del av det
litauisk-polska riket, därefter en del av tsardömet, och sedan
en socialistisk sovjetrepublik, förklarade sig Vitryssland själv-
ständigt den 26 augusti 1991, men landet upprätthåller tätakontakter med Ryssland och förhandlar sedan länge om ettunionsfördrag. Vitryssland tillhör OSSE. Landet förlorade sin
gäststatus i Europarådet år 1997 på grund av stadgebrott.
Därefter har EU och många enskilda medlemsstater kraftigtbegränsat eller helt avbrutit sina diplomatiska förbindelser
med landet.
4.2.2. Även Ukraina har delvis hört till det litauisk-polska
riket, och en del av den ukrainska nationalrepubliken (som
existerade i början av 1900-talet) upptogs i Sovjetunionensom en av grundarstaterna. Efter 1945 tillkom några områden
i Galizien, delar av östra Slovakien, norra Bukovina, samt
Krim år 1954. Den 24 augusti 1991 förklarade sig Ukrainasjälvständigt. Landet är medlem av FN och bidrar till verksam-
heten i Oberoende staters samvälde (OSS). Sedan 1995 är
Ukraina även medlem av Europarådet. Däremot är man ännuinte medlem av WTO.
4.2.3. Under benämningen ”Bessarabien” annekterades
furstendömet Moldavien av Tsarryssland år 1812. Sedan den
27 augusti 1991 är Moldavien en självständig republik,
och år 1994 röstade en majoritet av befolkningen moten anslutning till Rumänien. Under ledning av den förre
sovjetgeneralen Igor Smirnov har den östra gränsregionen mot
Ukraina, Transnistrien, sedan 1991 krävt att få bli självständig,och i realiteten är landet delat. Republiken Moldavien är
medlem av WTO och deltar i stabilitetspakten för Sydösteu-
ropa.
4.3. Principbedömning av politiken för förbindelserna med grann-
länderna
4.3.1. Den starkaste kritiken mot Europeiska kommissio-
nens förslag kommer från Ukraina. Inriktningen mot EU ger
där upphov till reformimpulser som förenar alla samhällsskikt,även om detta inte alltid innebär att alla är av samma
uppfattning. De flesta samtalsparterna i Ukraina efterlyste ett
bredare erkännande av Ukraina som ett europeiskt landoch som en viktig strategisk partner i ett utvidgat EU. Deutvecklingsperspektiv som erbjudits ansågs otillfredsställande
och otydliga, eftersom frågan om ett eventuellt medlemskap i
EU helt undveks. Man har emellertid utnyttjat EU-initiativen ien positiv anda och tillvaratar nu intensivt de möjligheter som
står till buds.
(2) Samtalen fördes av en liten delegation från studiegruppen som
besökte Chisinau (Moldavien), Kiev (Ukraina) och Minsk (Vitryss-
land) den 5 till 12 juli 2003.
C 80/150 SV 30.3.2004 Europeiska unionens officiella tidning
4.3.2. För Moldavien är ett närmande till EU även en
överlevnadsstrategi, och det finns önskemål om ett fullständigt
deltagande i associeringsprocessen för Sydosteuropa. Man
medger emellertid självkritiskt att partnerskaps- och samar-betsavtalet ännu inte har utnyttjats fullt ut. Moldavien vill fåreella valmöjligheter och bättre balans i sitt beroende gentemot
de mäktiga grannländerna.
4.3.3. I Vitryssland har man ännu inte fattat beslut om
huruvida landet skall inrikta sig mot EU eller mot Ryska
federationen. Utsikterna till en union med Ryssland utnyttjas
på ett populistiskt sätt av presidenten, och detta får konsekven-ser på många områden i det dagliga livet. EU har med sin
avståndstagande politik hamnat i en återvändsgränd, och det
har uppstått stora luckor när det gäller att göra medborgarnamedvetna om EU:s demokratiska uppfattningar och värdering-
ar. Enligt de kommentarer en sakkunnig har lämnat skulle det
vara felaktigt att likställa Vitryssland med president Lukasenko.På senare tid har det även uppstått allt större konflikter i
förbindelserna med Ryssland.
4.4. Förväntningar med avseende på ekonomiska konsekvenser
4.4.1. Ekonomin i Ukraina uppvisar höga tillväxttal (9,1 %
under år 2001) och en dramatisk sänkning av inflationstakten
(från 28,2 % år 2000 till 1,2 % år 2001). Det finns också enstor utvecklingspotential i landet, såväl vad gäller råvaror och
bördiga jordar som välutbildade människor. Många sam-
talsparter i Ukraina befarar att EU:s förestående utvidgningösterut kommer att medföra större nackdelar än fördelarför deras land. Handelsförbindelserna med de nuvarande
anslutningsländerna kommer att utsättas för märkbara stör-
ningar, åtminstone under en tid framöver. Nya tariffära ochicke-tariffära hinder, och även Schengenavtalet med dess
stränga gränskontroller och visumbestämmelser, har inneburit
en dramatisk begränsning av den hittills i stort sett friarörligheten för personer och varor mellan angränsande länder.
4.4.2. Efter självständigheten är Moldavien också ekono-
miskt beroende av Ryssland: 98 % av naturgasförbrukningenimporteras därifrån och betalas genom försäljning av andelar i
(statliga) företag. Därutöver finns det för närvarande knappast
några utländska investerare. Moldavien har med sin ringatillväxt och höga inflation blivit Europas fattighus. Mer än
hälften av befolkningen lever under fattigdomsgränsen på
2 USA-dollar per dag. Uppskattningsvis 70 % av det ekono-miska mervärdet kommer från den svarta ekonomin. De flestasamtalsparterna från Moldavien befarar ännu större negativa
effekter av EU:s utvidgning, särskilt efter Rumäniens anslutning
som skulle försvåra de viktiga ekonomiska förbindelsernamellan de båda länderna.
4.4.3. Vitrysslands ekonomiska läge förvärras i en oroande
omfattning. Före 1991 betraktades landet som ”Sovjetunio-nens monteringshall”, särskilt när det gällde rustningsindustri
och finmekanik, och levnadsstandarden var relativt hög. Den
makthavande regimens ekonomiska politik, som innebär att
all ”västerländsk modernisering” avvisas, har lett till ett kritisktinvesteringsläge. 80 % av industrianläggningarna är i praktikenavskrivna, enligt experter i Minsk. Den potential och det
geografiskt och strategiskt sett gynnsamma läget (transitland
för rysk energileverans västerut och för varuexport österut)kan inte alls utnyttjas. Handelsförbindelserna och övriga
ekonomiska förbindelser med EU:s medlemsländer ligger på
en så låg nivå att förändringen av EU:s yttre gränser framförallt kommer att påverka gränsregionerna, medan den totala
situationen berörs i mycket mindre omfattning.
4.5. Gränstrygghet och illegal invandring
4.5.1. ”Vilket intresse har vi av att trygga EU:s yttre
gränser?” Denna fråga belyser inställningen till något som förEU klart framstår som en av politikens kärnfrågor. Gränsprob-
lematiken måste angripas med större förståelse och fram-
synthet.
4.5.2. Det centrala problemet är en starkt tilltagande emi-
gration, i regel av högt utbildade och vanligtvis ganska ungapersoner. Enligt samstämmiga bedömningar lär för närvarande
mer än fem miljoner ukrainare bo och arbeta utomlands,
”illegalt och ofta med beteckningen ’återvändande turister’ somtäckmantel”, särskilt i Ryssland och i EU, samt påfallande ofta
i Italien och Portugal. Dessa ”utlandsukrainare” överför gott
och väl en miljard euro per år till sina familjer i hemlandet. Enliknande situation föreligger i Vitryssland och Moldavien. Det
gäller att skyndsamt finna en gemensam lösning på frågan om
dessa illegala invandrares status och framtid. Den här typen avproblem löser man inte med återtagandeavtal.
4.5.3. Ett problem som är helt oacceptabelt och inte går att
negligera är den omfattande människohandel och tvångsprosti-
tution, inklusive övergrepp mot barn, som bedrivs över
gränserna. Gränsöverskridande utredningar och brottsoffer-skyddet måste stå högst upp på listan över EU:s prioriteringar.
4.5.4. Tryggandet av gränserna i enlighet med Schengenav-
talet bör inkräkta så lite som möjligt på den småskaliga
gränstrafiken, på de ekonomiska förbindelserna och på denfria rörligheten. Man anser sig även stå ensam i fråga om attkomma till rätta med problemet med avvisade invandrare från
tredje land som stoppas vid EU:s nya yttre gränser på grund av
strängare kontroller. Skyddet av dessa personer utgör etthumanitärt problem.
30.3.2004 SV C 80/151 Europeiska unionens officiella tidning
4.6. Det organiserade civila samhällets verksamhet (1)och förvänt-
ningar beträffande förbindelserna med EU.
4.6.1. I alla tre länderna finns det ett omfattande nät av
organisationer i det civila samhället. De flesta finns i Ukraina,
där uppskattningsvis över 20 000 är verksamma inom de mestvarierande områden på lokal, regional och nationell nivå. I
Vitryssland räknar man med 3 000, varav 2 000 är lagligt
registrerade. Visserligen säger antalet inte mycket om organisa-tionernas betydelse, självständighet och rättigheter. Endast ett
fåtal kan finansiera sin verksamhet genom medlemsavgifter.
Trots detta finns det i varje land ett antal aktörer som måstetas på allvar (
2).
4.6.2. Arbetsmarknadsorganisationerna bär samma karak-
täristiska drag som de som tidigare präglade, och än i
dag präglar, de nuvarande anslutningsländerna. Vad gällerVitryssland styrs emellertid stora delar av de reformerade
statliga fackföreningarna numera av presidentens förvaltning
och är inte längre självständiga. De privata företagens förbundär relativt små och det finns knappast några branschanknutna
arbetsstrukturer. Industri- och handelskamrarna är mycket
aktiva och har med tiden blivit helt oumbärliga som enförlängd arm för förbindelserna med andra länder. Samarbetetmellan organisationerna fungerar tämligen bra.
4.6.3. Det stod helt klart att det för samtliga samtalspartner
var av stor betydelse för samarbetet med EU:s organisationeroch institutioner i det civila samhället att man organiserade ett
konkret utbyte av erfarenheter. Behovet av information var
stort och vittomfattande: allt från förbundsstrukturer, närings-livskontakter och bakgrundsinformation till företag och dialog-
och förhandlingsstrukturer, samt teman som ungdomspolitik,
konsumentpolitik, e-lärande etc.
4.6.4. EESK var ganska okänt, men kommitténs arbete
och möjligheterna att skapa kontakter väckte stort intresse.
Uppbyggnaden av regelbundna förbindelser med EESK väl-komnades uttryckligen, framför allt på grund av att den
institutionella ramen och samarbetet med alla aktörer i det
civila samhället på europeisk nivå inom ett enda organförenklar möjligheterna att på ett enkelt sätt skapa kontakter.
4.7. EU:s stödpolitik
4.7.1. Åsikterna om erfarenheterna av EU:s stödpolitik,
framför allt Tacis, var delade. Somliga var mycket kritiska, i
synnerhet när det gällde de byråkratiska insatserna, framför
allt i projektens inledningsskede. Man önskade bland annat
(1) En utförlig presentation av det organiserade civila samhället bör
göras som förberedelse inför konferensen den 6 februari 2004.
(2) Vid tiden för studieresan pågick uppenbart repressiva åtgärder
mot de icke-statliga centralorganisationerna i Vitryssland, vilkatjänade som resurscentrum för andra organisationer på lands-
bygden.mer understöd för utbyggnad av infrastrukturerna och för att
förstärka organisationerna själva (institution building), inte
bara för deras relationer med de nationella myndigheterna.
Man ville också ha mer gränsöverskridande samarbete, framförallt med lokala och regionala organ. Man kritiserade ”bristandeuthållighet”, även med tanke på stödprogrammens korta
löptid, och – i synnerhet beträffande Ukraina – avsaknaden av
individuellt stöd liknande Phare-programmet.
4.7.2. Dessutom är företrädarna för det civila samhället
mycket intresserade av en fortsatt utbyggnad av kontakter
(exempelvis i form av Taiex för kandidatländerna), ett regelbun-
det erfarenhetsutbyte (som stöds av programmen för partner-samverkan), och av att bli inbegripna i de europeiska dialog-
strukturerna. Detta kommer att behandlas mer ingående i
kapitel 6 ”Rekommendationer”.
5. Särskilda kommentarer från EESK
5.1. Tillgång till inre marknaden, reformer
Kommittén ser positivt på kommissionens förslag om ett
tätare ekonomiskt samarbete och på ansträngningarna attskapa ett likvärdigt utgångsläge för samtliga grannländer. Även
strategin att via årliga handlingsplaner snabbt nå konkreta
resultat välkomnas. Detta har dock inte så mycket medgemensamma europeiska värderingar och en genuin tillnärm-
ning till EU:s samhällsmodell att göra. Av de pågående
anslutningsförhandlingarna borde man i stället ha dragit denslutsatsen att det i en integrationspolitik även måste ingå en
social och demokratisk dimension. Mycket talar för att det
behövs framsynthet när man handskas med villkorsprincipen.Medan utsikterna till en tillgång till inre marknaden å ena
sidan får begränsade följder för interna reformer, kan det å
andra sidan vara fullkomligt motiverat att inte helt ställa ininsatserna om villkoren inte uppfylls, utan i stället stödja dereformkrafter som finns.
5.2. Ett europeiskt ekonomiskt samarbetsområde
5.2.1. Det alternativ som nämns i meddelandet och som
går ut på att skapa ett europeiskt ekonomiskt samarbetsområdeliknande det nuvarande EES-området är inte någon lämplig
modell för EU:s grannlandspolitik. Karaktäristiskt för EES är
det totala anammandet av inre marknadens regler samtkapaciteten att kontrollera efterlevnaden av dem i förening
med ett ytterst begränsa inflytande på det politiska beslutsfat-
tandet inom EU. De nuvarande EES-länderna har konkurrens-kraftiga ekonomiska system och stabila politiska och sociala
system, och de har själva valt att inte ansluta sig. För
grannländerna i öst är EES-alternativet endast en illusion. Omde kunde uppfylla EES-villkoren skulle de också kunna bli
goda EU-medlemmar. Om de inte uppfyller villkoren blir
tillgång till inre marknaden antingen något ensidigt, eller ocksåriskabelt för deras ekonomi, och risken för social dumpningoch konkurrenssnedvridning blir stor.
C 80/152 SV 30.3.2004 Europeiska unionens officiella tidning
5.2.2. För samtliga tre länder gäller att deras produktions-
struktur och handelsförutsättningar inte tillåter en ensidig
inriktning på EU-marknaden. När det gäller vissa produkter,
till exempel jordbruksprodukter eller energi, är Ryssland enoumbärlig handelspartner. De är således i praktiken tvungnaatt agera på två håll samtidigt och att själva hitta en balans
mellan sina olika handelspartner. Det är i dagsläget oklart
huruvida bildandet av ett gemensamt ekonomiskt samarbets-område bestående av Ryssland, Ukraina, Vitryssland och
Kazakstan genom Jaltaöverenskommelsen av den 19 septem-
ber 2003 principiellt skulle kunna gå stick i stäv mot en EU-tillnärmning.
5.3. Medlemskap: Ja eller nej?
Det har felaktigt påståtts att man skulle kunna undvika
frågan om ett EU-medlemskap. Varje försök till definitionav grannrelationer där denna fråga inte ingår har verkat
provocerande snarare än bidragit till att bringa klarhet i
problematiken. Det vore bättre om man öppet kunde handskasmed denna fråga. Även om EU först måste ta itu med den
nu aktuella utvidgningen måste detta dock fortfarande vara
förenligt med förpliktelsen att i princip alltid hålla dörrenöppen (se punkt 3.3). Härigenom stärks dessa länders roll i
den europeiska integrationen, och detta är en viktig impuls till
reformer. Utvecklingen under de närmaste åren kommer attbli avgörande för denna principiellt viktiga fråga.
5.4. Den östliga dimensionen
I debatten om en politik för relationerna mellan EU och dess
grannländer har Polen profilerat sig med en ny syn på EU:sutrikespolitik. Polens förslag till en ”östlig dimension” omfattar
länderna Vitryssland, Ukraina och Ryssland och innebär
framför allt en intensivare behandling av de problem somkommer att uppstå i samband med den nya gränsdragningensamt en starkare koppling och tillnärmning till dessa stater. I
detta hänseende innebär begreppet ”östlig dimension” en
uppmaning till EU att i sin utrikespolitik lägga större vikt viddessa aspekter i framtiden. Trots att dessa länder befinner sig i
liknande utgångsläge är det mycket som talar för att förbindel-
serna med dem ändå bör utformas individuellt.
6. Rekommendationer för de olika länderna
6.1. Rekommendationer för Ukraina
6.1.1. Ukraina är kanske det land som starkast berörs av
EU:s östutvidgning, samtidigt som det är det mest utvecklade
landet bland de östeuropeiska grannländerna. Ukraina kommer
således att kunna påta sig rollen som pådrivande kraft i EU:söstliga grannområde i takt med att nya framsteg görs för att få
till stånd ett oberoende rättsväsen och en parlamentarisk
demokrati. Genomgripande ekonomiska reformer och entillnärmning till EU:s standarder och normer är avgörande fördenna process. De kvarvarande problemen (främst av teknisk
art, enligt kommissionen) som står i vägen för att Ukraina skall
kunna erkännas som en marknadsekonomi och accepterassom medlem i WTO måste lösas snarast möjligt.6.1.2. EESK välkomnar planerna, såväl från Ukrainas som
EU:s sida, att snarast utarbeta en handlingsplan för 2004, och
förordar öppenhet och samråd med det civila samhällets
organisationer i Ukraina. EESK stöder Europaparlamentetsrekommendation att förbindelserna med Ukraina bör tillskri-vas ökad betydelse. Detta bör inbegripa förberedelser för tätare
handelsförbindelser och försök med en viseringsfri gränstrafik
mellan det utvidgade EU och Ukraina.
6.1.3. För att skynda på transformationsprocessen bör EU
överta de delar i Phare-programmet som kan appliceras på
Ukraina.
Ett område som också bör uppmärksammas speciellt är
euroregionen Karpaterna (västra Ukraina). Dessutom bör det
gränsöverskridande regionala samarbetet stärkas via gemen-skapsinitiativet Interreg.
6.2. Rekommendationer för Moldavien
6.2.1. En lösning på Transnistrienkonflikten, som i prakti-
ken inneburit en delning av landet, är till syvende och sist
en förutsättning för ett stort antal ytterligare politiska ochekonomiska utvecklingsprojekt. EU bör intensifiera sitt engage-mang för att nå en lösning på denna konflikt, samt främja en
återförening.
6.2.2. I princip är behovet av politiska och ekonomiska
reformer i Moldavien lika stort och brådskande som i Ukraina.Korruptionen, som i sin tur beror på fattigdom, kväver här
ofta varje privatekonomiskt initiativ. Trots att Moldavien har
den högsta stödkvoten per invånare förefaller förändringarnagå alltför långsamt, såväl strukturellt som vad gäller de politiskagrundförutsättningarna.
6.2.3. Mer vikt bör fästas vid stöd till det civila samhällets
organisationer. Dessa organisationer kan ge ett betydelsefullt
bidrag till en lösning på de problem som nämnts i föregåendepunkt, i synnerhet för att bekämpa korruptionen.
6.3. Rekommendationer för Vitryssland
6.3.1. I kommissionens handlingsplan för relationerna med
Vitryssland bör särskild tyngdpunkt läggas vid en fri tillgång
till all form av information och stöd till de oberoendemedierna.
6.3.2. Kommissionen bör snarast möjligt se till att den till
Minsk förlagda ”filialen” till kommissionens ”delegation” i Kiev(där man i egenskap av ”kontor för tekniskt bistånd” utfört ettutmärkt arbete under rådande förutsättningar) görs till en
självständig delegation. Det vore värdefullt med mer insatser
på press- och informationsområdet, inte minst inför dekommande parlaments- och presidentvalen.
30.3.2004 SV C 80/153 Europeiska unionens officiella tidning
6.3.3. För att kunna stödja demokratiska strukturer och det
civila samhällets organisationer krävs det sakkunskap och
kontakter i landet. Särskilt i Vitryssland gäller att initiativ inom
ramen för Tacis-projekt med denna målsättning inte kaninledas utan att man först har haft möten med berörda parter.EU:s begränsade förbindelser med Vitryssland är orsaken till
de stora bristerna i kommunikation och ömsesidig förståelse.
6.3.4. EESK välkomnar den striktare inställningen till brott
mot de mänskliga rättigheterna i Vitryssland, både från EU:s
sida inom ramen för de allmänna tullförmånerna, och från
ILO:s sida genom att inleda ett förfarande (mission of inquiry).
7. Allmänna rekommendationer
7.1. Rekommendationer till kommissionen, rådet och Europaparla-
mentet
7.1.1. EESK ser positivt på att kommissionen i juli 2003
bekräftade att man har för avsikt att stärka de politiska och
ekonomiska förbindelserna med det utvidgade EU:s grannlän-
der i öster och söder, och att förnyade insatser skall göras föratt öka samarbetet inte bara på det ekonomiska området, utan
även när det gäller inrikespolitik och rättslig konvergens. Då
det gäller att underlätta tillgången till EU:s inre marknadrekommenderar EESK en offensiv strategi som skall stöttas av
en anpassning av de tekniska normerna och en integration av
transport-, energi- och telekommunikationsnäten, samtidigtsom dessa länder ges stöd så att de kan anpassa sig till derättsligt-administrativa förutsättningarna för företagsverksam-
het, t.ex. immateriell äganderätt, upphovsrättsregler och stärkt
kompetens inom offentlig förvaltning.
7.1.2. Förslagen till hur dessa målsättningar skall genom-
föras i kommissionens inre organisation är inte särskilt överty-gande. Ett samarbete mellan generaldirektoraten är visserligenbra, men endast om den politiska behörigheten och handlings-
förmågan är tillräckligt stark och klart och tydligt definierad.
Begreppet ”Wider Europe” kan omfatta såväl afrikanska someuropeiska stater. EESK rekommenderar att man gör åtskillnad
mellan de två områdena ”de östliga grannländerna” och ”södra
Medelhavsområdet”, så att man bättre kan ta till vara ländernasspeciella karaktär, inte minst i enlighet med de mål som redan
lagts fast i EU:s Medelhavsstrategi.
7.1.3. EESK anser att prioritet bör ges åt konkreta projekt
på följande arbetsområden:
— Stödet bör fokuseras till oberoende organisationer inom
det civila samhället och den civila dialogen. Arbetsmark-
nadens parter och den sociala dialogen bör stärkas, inteminst på företagsnivå.— Åtgärder för att främja utvecklingen vad gäller sunda
företagsvillkor och förutsättningar för marknadsekono-
miska reformer, samt förmånliga handelsförbindelser och
instrument för att stimulera och skydda investeringar.
— Humana regler för att underlätta fri rörlighet för personer
vid EU:s nya yttre gränser för att så lite som möjligt
försvåra kontakterna mellan ”de nya grannarna” och EU:s
nya medlemsstater. Man måste absolut förhindra att nyamurar byggs upp (
1).
— Förstärkt gränsöverskridande samarbete för att bekämpa
människohandel och internationell kriminalitet.
— Korruptionsbekämpning – inte minst med tanke på att
korruptionen utgör ett allvarligt hinder för utländska
direktinvesteringar. Stöd från oberoende organisationer i
det civila samhället är en absolut förutsättning för attman skall lyckas här.
— Tillfälliga lösningar på problemet med illegala invandrare
från dessa länder som uppehåller sig i EU (
2).
— Gemensamma strategier för att bekämpa infektionssjuk-
domar (HIV, tuberkulos etc.).
— Miljöpolitiska samarbetsprojekt.
— Projekt för att främja utbytesverksamhet på områdena
kultur, vetenskap och utbildningspolitik. Dessutom bör
vissa EU-byråer göras tillgängliga för intresserade grann-
länder (3).
— En förbättrad EU-informationspolitik, genom inrättande
av Euroinfo-centrum och stärkt stöd till verksamheteninom de fria medierna, eventuellt via utbytesprogram förjournalister.
— Även informationen om länderna inom EU bör intensi-
fieras.
— Inrättande av gränsöverskridande samarbetsprogram mel-
lan anslutningsländerna och ”de nya grannländerna”,särskilt på utbildningsområdet samt med avseende på
ekonomiska frågor och det civila samhället.
(1) Exempelvis med hjälp av ett permanent visum med eller utan
symbolisk avgift, något som erfarenheterna från den finsk-ryska
gränsordningen visar mycket väl är förenligt med Schengengrän-serna. För gränstrafiken mellan Polen och Ukraina, Ungern ochUkraina samt Kaliningrad har man nyligen infört avgiftsfrittvisum. Det finns även ett förslag från kommissionen om densmåskaliga gränstrafiken som utgör ett steg i rätt riktning.
(
2) Nyligen undertecknades ett avtal mellan Ukraina och Portugal
om tidsbegränsat uppehållstillstånd för ukrainska arbetstagare.Portugal och Grekland har för närvarande bilaterala avtal medUkraina om invandringskvoter.
(
3) Europeiska stiftelsen för yrkesutbildning, belägen i Turin, har ända
sedan den grundades i mitten på 1990-talet stått öppen även för
dessa tre länder.
C 80/154 SV 30.3.2004 Europeiska unionens officiella tidning
7.1.4. Från 2007 ställer kommissionen i utsikt ett nytt
finansieringsinstrument för grannlandspolitiken. I samband
med detta måste de nuvarande rutinerna i Tacis-programmet
ses över. Rutinerna är alldeles för byråkratiska och inteanpassade till de verkliga behoven i de berörda länderna. EESKföreslår dels att man främjar särskilda projekt (infrastruktur,
miljö, utbildning), dels att man bygger upp oberoende organi-
sationer i det civila samhället och stärker deras samarbete medpartner i EU. Samarbetsprojekten bör särskilt fokusera på
utveckling av företagaranda och innovation, öppenhet inom
näringslivet, kamp mot korruption, främjande av dialog mellanarbetsmarknadens parter, kamp mot alla former av diskrimine-
ring samt på jämställdhet, stärkning av lokala myndigheter,
miljöskydd, skydd av kulturarvet och främjande av kulturellmångfald.
7.1.5. EESK rekommenderar att man kopplar samman de
nationella handlingsplanerna och projekten för grannlandspo-
litiken och låter dem ingå i den årliga översynen av handlings-planerna. Finansiellt stöd skulle därvid kunna kopplas till ettmedellångsiktigt reformprogram. Årliga framstegsrapporter
skulle ge stärkt insyn och resultatkontroll. Dessa rapporter bör
även utgöra grunden för samråd i dessa länder, och inte bara iolika berörda organ och gemensamma kommittéer med EU.
Sådana insatser förutsätter dock att det har byggts upp
ett ömsesidigt förtroende och att målen för förbindelsernagrannländer emellan inte fastställs ensidigt av EU.
7.2. Rekommendationer för EESK:s fortsatta medverkan
7.2.1. Den ”strukturerade dialog” som EESK sedan flera år
har fört med partnerorganisationer i kandidatländerna, enskil-
da regioner (AVS, Mercosur) eller bilateralt (Kina, Indien) hargett positiva resultat. I form av sambandskommittéer bör
detta instrument även användas med avseende på de tre
grannländerna i öster. På så sätt skulle man kunna agerasnabbare, och mer långsiktigt förbereda inrättandet av gemen-
samma rådgivande kommittéer, som i princip kan ske inom
ramen för de nu gällande partnerskaps- och samarbetsavtalen.
7.2.2. För att avhjälpa den markanta informationsbristen
bör det särskilt för denna användargrupp bli lättare att fåtillgång till de dokument och andra publikationer från EESK
som tillhandahålls via Internet. Miljö- och konsumentskydds-
organisationer förtjänar särskild uppmärksamhet med tankepå att de hittills haft små möjligheter att utvecklas fritt.
7.2.3. Innehållsmässigt bör EESK, förutom att bygga upp
starka organisationer och en effektiv social och civil dialog,framför allt ägna sig åt frågan hur man skall hantera den
illegala invandringen. Redan i juni 2001 lade EESK fram förslag
i denna fråga (
1).
(1) EGT C 260, 17.9.2001, s. 104.7.2.4. Att bygga upp tätare kontakter mellan EESK och detcivila samhällets organisationer i de östliga grannländerna
utgör ett arbete på lång sikt, som kommer att få ett viktigt
tillskott i form av de nya medlemsstaterna och de erfarenheteroch kontakter som de tar med sig in i en EU-omfattandestrategi. En lämplig upptakt vore ett EESK-seminarium, med
konferensen med anslutningsländerna som förebild, med re-
presentanter även från Ryssland, för att ge ytterligare impulsertill hur förbindelserna till EU bör utformas. Seminariet bör om
möjligt hållas i Bryssel hösten 2004.
7.2.5. EESK och Europaparlamentet bör så långt möjligt
stärka sitt samarbete och främja erfarenhetsutbytet mellan deenskilda kontaktkommittéerna.
7.2.6. Nästa steg för kommissionen och rådet har i första
hand med de konkreta handlingsplanerna att göra. EESK kanhär komma med ett viktigt bidrag och bör sålunda delta iprocessen.
7.2.7. EESK bör som institution för det organiserade civila
samhället i EU uppmana de nationella organisationerna i EUatt utveckla kontakterna med det civila samhället i de berördaländerna i syfte att stärka den demokratiska och sociala
utvecklingen.
7.3. Andra impulser
7.3.1. Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa
(OSSE), Europarådet och FN utför ett viktigt arbete i de
aktuella länderna. EU bör samordna sina insatser med dessaorganisationer.
7.3.2. Ju mer EU:s grannländer kan dra nytta av privata
direktinvesteringar och långfristiga krediter, desto snabbarekommer de att kunna närma sig EU-genomsnittet. Europeiska
investeringsbankens (EIB) fonder bör därför omedelbart göras
tillgängliga för dessa länder, och de möjligheter som Europeis-ka banken för återuppbyggnad och utveckling erbjuder (EBRD)
bör stärkas.
7.3.3. EU bör bli en starkare motvikt till Internationella
valutafondens (IMF) och Världsbankens politik genom att visa
på vägar mot socialpolitiskt balanserade reformer, framför allt
genom att stödja reformer i socialförsäkringssystemen. Igengäld bör Världsbanken och IMF påta sig lika mycket ansvarför att stärka arbetsmarknadens parter och det civila samhällets
organisationer. Detta bör ske i nära samarbete med EESK,
övriga EU-institutioner och Internationella arbetsorganisatio-nen (ILO).
30.3.2004 SV C 80/155 Europeiska unionens officiella tidning
8. Rysslands roll
8.1. Framtiden för Vitryssland, Ukraina och Moldavien
bestäms i hög grad av deras relationer till Ryssland. Av denna
anledning – men också med tanke på Rysslands betydelse –bör EU intressera sig för ett närmare samarbete med Ryssland
och vidareutveckla sina förbindelser med detta land. EESK bör
ta hänsyn till detta i sin verksamhet och stärka sina kontaktermed olika organisationer i Ryssland.
Bryssel den 11 december 2003.
Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs
ordförande
Roger BRIESCH8.2. Med utgångspunkt i de reviderade partnerskaps- och
samarbetsavtalen och den gemensamma strategin för EU,
EU:s medlemsstater och Ryssland bör EESK förtydliga sina
ståndpunkter i ett särskilt yttrande. Vid sidan av målet att
främja samarbete mellan de civila samhällena och åstadkomma
en djupare förståelse länderna emellan, bör man även stödjaden demokratiska utvecklingen och reformprocesserna i Ryss-
land, t.ex. när det gäller integrationen i WTO. Det seminarium
under hösten 2004 som föreslås under punkt 7.2.4 förutsätter
givetvis Rysslands medverkan och skulle kunna tjäna som
upptakt. Ett rundabordssamtal liknande det som förts medIndien kunde vara en plattform för vidare framsteg och stärkta
förbindelser mellan EU och Ryssland.