EUROPEISKA KOMMISSIONEN 
Bryssel den 30.11.2011 
SEK(2011) 1385 slutlig 
  
ARBETSDOKUMENT FRÅN KOMMISSIONENS AVDELNINGAR 
SAMMANFATTNING AV KONSEKVENSANALYSEN 
Följedokument till 
Förslag till 
 
Europaparlamentets och rådets direkti v om ändring av direktiv 2006/43/EG om 
lagstadgad revision av årsbokslut  och sammanstä lld redovisning 
 
och 
 
förslag till 
 
Europaparlamentets och rådets förordning om särskilda krav avseende lagstadgad 
revision av företag av allmänt intresse 
{KOM(2011) 779 slutlig} 
{SEK(2011) 1384 slutlig}  
 
SV 2   SV ARBETSDOKUMENT FRÅN KOMMISSIONENS AVDELNINGAR 
SAMMANFATTNING AV KONSEKVENSANALYSEN 
Följedokument till 
Förslag till 
 
Europaparlamentets och rådets direktiv  om ändring av direktiv 2006/43/EG om 
lagstadgad revision av årsbokslut  och sammanställd redovisning 
 
och 
 
förslag till 
 
Europaparlamentets och rådets förordning  om särskilda krav avseende lagstadgad 
revision av företag av allmänt intresse 
1. INLEDNING  
I kombination med tillsyn och företagsstyrning kan revision bidra starkt till den finansiella 
stabiliteten eftersom revisione r ger en garanti för att alla företags finansiella ställning 
överensstämmer med de rapportera de uppgifterna. Grundliga revisi oner är en central faktor 
för att återställa förtroendet på marknaderna. 
Kommissionen tog initiativ till en granskning av  revisionsmarknaden genom att offentliggöra 
sin grönbok i oktober 2010. Under samrådet i nkom över 700 svar från ett stort antal 
intressenter från olika branscher. 
I sitt betänkande av den 14 september 2011 om kommissionens grönbok välkomnade 
Europaparlamentet kommissionens heltäckande synsätt och gav sitt stöd åt huvudlinjerna i 
förslagen om hur revisionsmarknaden kan förbättras. 
Även Förenta staterna överväger omfattande ändr ingar, särskilt när det gäller revisorernas 
oberoende. Frågan om obligatoriskt byte av re visionsföretag övervägs nu på allvar för att 
hantera de kritiska bristerna i systemet. 
2. PROBLEMDEFINITION  
Revision av årsbokslut är en tjän st som tillhandahålls i allmänhe tens intresse. Revision bidrar 
till årsbokslutens trovärdighet och tillförlitlighet. Revisions tjänster är å ena sidan en 
lagstadgad plikt som anförtros en utvald grupp av  kvalificerade specialister, och å andra sidan 
är alla företag skyldiga enligt lag att anlita en  revisor. Även om de inte är identiska liknar 
vissa element i revisionsmarknade n för stora företag marknaden för kreditvärderingsinstitut. 
Revisionsmarknaden domineras av  de ”fyra stora revisionsfö retagen” (PWC, KPMG, Ernst 
and Young och Deloitte), medan kreditvärde ringsmarknaden domineras av tre stora 
kreditvärderingsinstitut (S&P , Moody’s och Fitch). En annan gemensam faktor för båda 
 
SV 3   SV marknaderna är att det finns en inneboende intressekonflikt, eftersom föremålet för de 
utlåtanden som revisionsföretag eller kreditinstitut avger sam tidigt är kunden. Ett börsnoterat 
företag som är en emittent av värdepapper får sina räkenskaper granskade av en revisor som utfärdar en revisionsberättelse, oc h får sin kreditvärdighet bedömd av ett 
kreditvärderingsinstitut som ut färdar ett kreditbetyg, samtidigt som företaget är den part som 
betalar som betalar både revisorn och kreditvärderingsinstitutet. Både revisorers och kreditvärderingsinstituts verksamhet härrör från ett lagstadgat krav: företagen måste låta sina 
årsbokslut granskas av en revisor, och många  rättsliga bestämmelser kräver kreditbetyg. 
Det är viktigt att inse att de t finns ett behov av lämplig kali brering. Med tanke  på att stora 
börsnoterade företag och finansinst itut har en större samhällspåve rkan nu än tidigare är det 
även viktigt att skärpa reglerna för revision av  deras årsbokslut. Vissa problem mer akuta för 
enheter som påverkar ett mycket stort antal intr essenter, t.ex. börsnoter ade företag och enheter 
som utför särskilda verksamheter, särskilt inom  sektorn för finansiella tjänster (som på 
EU-nivå benämns företag av allmänt intresse ). Följande faktorer bör beaktas i detta 
sammanhang: 
• Förväntningsgapet , dvs. att det finns en skillnad mellan vad intressenterna förväntar 
sig av en revision och vad re visorerna faktiskt gör. Många  människor frågar sig hur 
banker kunde gå i konkurs bara månader ef ter det att deras revisionsberättelser 
godkänts. Dessutom står det klart att kommunikationen fungera dåligt mellan 
revisorerna och tills ynsmyndigheterna när det gäller uppe nbara brister i de granskade 
enheternas solvens, särskilt inom finanssektorn. 
• Oberoendet  kan varken garanteras eller bevisas i ett sammanhang där 
revisionstjänster bara betrak tas som en av många kommersi ella tjänster som revisorer 
tillhandahåller till sina klienter. Br isten på regelbundna upphandlingar av 
revisionstjänster och regelbundna byten av revisionsföretag har lett till att en av 
revisionsyrkets grundläggande etiska nor mer, dvs. yrkesmässig skepticism, har 
urholkats. Många granskade före tag har helt enkelt blivit bekväma av sig och vill inte 
byta revisor, vilket strider mot själva andemeningen i oberoende. 
• Marknadskoncentration och avsaknad av valfrihet:  Marknaden är så polariserad 
att det är ovanligt att revisionsföretag som anlitas av företag av allmänt intresse inte 
hör till de fyra stora revisionsföretagen. Den sammanlagda marknadsandelen för de 
fyra stora revisionsföretag som gransk ar börsnoterade fö retag uppgår till över 
85 procent i de allra flesta EU-medle msstater (motsvarande FTSE 350). De 
granskade företagen tycker att det är bekvä mast att anlita samma revisor, och detta 
kombinerat med den rådande uppfattningen på  marknaden har förankr at de fyra stora 
revisionsföretagens dominans. Det finns e tt visst motstånd mot att anlita revisorer 
som inte tillhör de fyra stora, även vid de relativt sällan förekommande upphandlingarna av revisionstjänster. 
Kombinationen av de problem som beskrivs  ovan innebär att investerare och andra 
intressenter inte oreserverat kan lita på att re visionsutlåtanden är full ständigt oberoende, och 
att de således inte kan lita på deras kvalitet. Inspektioner av revisorer som utförs av nationella 
myndigheter med ansvar för tillsyn av revisorer och revi sionsföretag (även i Förenta staterna) 
har alltför ofta visat att revi sionerna inte är oberoende. 
Även om man som intressent inte bör förlita sig enbart på en revisionsbe rättelse för att bilda 
sig en uppfattning av ett företags finansiella soliditet, är det emellertid viktigt att 
 
SV 4   SV intressenterna kan förlita sig på att årsbokslut som har lämnats utan reservation är rimliga. 
Intressenterna måste särskilt kunna lita på den granskade e nhetens förmåga att fortsätta 
verksamheten, dvs. på företagets förmåga att u ppfylla sina skyldigheter inom överskådlig 
framtid. 
Det finns andra problem på revisionsmarknaden, som inte bara berör företag av allmänt 
intresse, utan omfattar alla företag som kräver  revision. Följande problem är specifika för EU 
och måste lösas för att den inre marknaden ska fungera effektivt: 
• I dag måste revisorer ”godkännas” i alla medlemsstater där de vill utföra 
lagstadgad revision. För fysiska personer i nnebär detta att de måste genomgå ett 
lämplighetsprov i varje medlemsstat där de vill  tillhandahålla revisionstjänster, vilket 
skapar både byråkrati och kostnader. 
• Varken revisionsstandarder eller tillsyn av  revisorer är harmoniserade i unionen, och 
tillsynen är inte heller obestr idligt oberoende från revisionsyrket i alla medlemsstater. 
Tillsynsmyndigheternas oberoende äventyras av  att yrkesrevisorer deltar i kontroller 
av revisionsföretag. Det finns stora skillnader i de resurser som finns tillgängliga på nationell nivå, vilket le der till att tillsynen är splittrad  och samarbetet är svagt på 
EU-nivå. De revisionsstandarder som tillämpas är dessutom inte anpassade till företagens storlek, vilket särs kilt drabbar medelstora företag. 
• För närvarande finns det begränsningar av ägarbestämmelserna för 
revisionsföretag , vilket innebär att det är svårt för personer utanför revisionsyrket att 
äga större andelar i revisi onsföretag och begränsar de medelstora företagens 
tillväxtmöjligheter. 
3. S
UBSIDIARITETS - OCH PROPORTIONALITETSANALYS  
Enligt de gällande EU-reglerna har medlemsstat erna stor bestämmanderätt på detta område, 
även efter det att direktivet om lagstadgad re vision antogs 2006. Detta har lett till stora 
skillnader inom unionen. 
Med tanke på medlemsstaternas stora utrymme för fri bedömning när det gäller lagstadgade 
revisorers kvalifikati oner och de stora skilln aderna mellan deras tillsynsregler krävs ett 
samordnat ingripande på EU-nivå. 
Dessutom har inte frågan om de risker so m uppstår till följd av revisionsmarknadens 
nuvarande struktur och behovet av  fler företag i det övre mar knadsskiktet hanterats i den 
gällande rättsliga ramen. 
Lagstadgad revision är till sin natur ett krav enli gt EU-rätten, och därför måste alla ändringar 
för att lösa de största problemen genomföras me d hjälp av rättsliga in strument på EU-nivå. 
4. SYFTEN OCH POLITISKA ALTERNATIV  
Initiativ på revisionsområdet skulle komplettera  de framsteg som gjorts inom andra områden 
när det gäller regleringen av finansmarknade rna, till exempel före tagsstyrning, redovisning 
och kreditvärderingar. 
 
SV 5   SV Allmänt mål för förändringar på revisionsområdet : Bidra till att finansmarknaden och andra 
marknader fungerar effektivt genom att stärka revisionsyrkets marknadsroll i syfte att förse 
berörda ekonomiska aktörer och marknaden med mer tillförlitlig, transparent och meningsfull information till en överkomlig kostn ad, så att de kan försäkra si g om att företagens årsbokslut 
är sanningsenliga. 
Syftet med de politiska alternat iv som beskrivs i detta avsnitt är att hantera de problem som 
analyseras ovan. De alternativ so m är att föredra är markerade med fetstil.  
Specifikt mål 1: Tydliggöra och definiera l agstadgade revisorers funkti on i allmänhet, och i 
förhållande till företag av a llmänt intresse i synnerhet 
1.1 Alternativ för att förbättra branschverk sammas/marknadens allmänna kunskap om 
omfattningen av revisioner. 
0. Grundscenario 
1. Förtydliga EU:s regler om omfattningen av lagstadgad revision och göra dem mer 
detaljerade (utan att de utökas). 
2. Omdefiniera omfattningen av lagstadgad revisi on för att fylla förvän tningsgapet: revisorer 
bör utföra en noggrann granskning av en e nhets förmåga att fortsätta verksamheten. 
1.2 Alternativ för att förbättr a kvaliteten på de uppgifter som revisorerna lämnar till 
användarna och de granskade enhetern a (företag av allmänt intresse). 
0. Grundscenario 
1. Förbättra och utöka revisionsberättelsern a för att lämna mer information till 
allmänheten. 
2. En utförligare revisionsberättelse ska även lämnas till den granskade enheten (till 
revisionskommittén och ledningen). 
3. Förbättra kommunikationen mellan revisorn och revisionskommittén. 
4. En kombination av alternativen 1–3. 
1.3 Alternativ för att förb ättra kommunikationskanalern a mellan revisorer och 
tillsynsmyndigheter för företa g av allmänt intresse.  
0. Grundscenario: Införa ett krav på att överträde lser av reglerna ska rapporteras i vissa fall. 
1. Rekommendera en regelbunden dialog me llan revisorer och tillsynsmyndigheter för 
företag av allmänt intresse. 
2. Krav på en regelbunden dialog mellan revisor er och tillsynsmyndigheter för företag 
av allmänt intresse. 
Specifikt mål 2: Förstärka lagstadgade revi sorers och revisionsföretags oberoende och 
yrkesmässiga skepticism när det gäller lagstadga d revision av företag av allmänt intresse 
2.1 Alternativ för att minska och begränsa risken  för eventuella intresse konflikter till följd av 
att andra tjänster än revision tillhanda hålls till företag av allmänt intresse. 
0. Grundscenario: allmänna kriterier för oberoende. 
1. Förbud mot att tillhandahålla vissa andra tjänster än revi sion till den granskade enheten. 
 
SV 6   SV 2. Förbud mot att tillhandahålla andra tjä nster än revision till granskade  enheter. 
3. ”Rena revisionsföretag”, dvs. företag som en dast får utföra lagstadgad revision och 
som inte har någon anknytning till föret ag som tillhandahåller andra tjänster än 
revision. 
2.2 Alternativ för att minska och begränsa risken  för eventuella intresse konflikter till följd av 
det befintliga systemet, där den granskade enheten själv väljer och betalar revisorn. 
0. Grundscenario: revisionskommittén ges ett viss t utrymme för att påverka den granskade 
enhetens val av revisor. 
1. Strängare regler för förfarandet för att ut se revisorer, med en stärkt roll för 
revisionskommittén (minst två av revisionskommitténs ledamöter måste vara 
oberoende, och minst en ska ha revisionskompetens). 
2. En tredje part utser reviso rn (t.ex. en tillsynsmyndighet). 
2.3 Alternativ för att minska och begränsa risken  för eventuella intresse konflikter till följd av 
”förtrolighetshotet”. 
0. Grundscenario: endast huvudans variga revisorer byts ut. 
1. Obligatoriskt byte av revisionsföretag när de har haft ett revisionsuppdrag under en 
viss tid. 
2. Stärka revisionskommitténs roll i öv ervakningen av revisorernas arbete. 
3.  Införa kompletterande krav på revisionsföretagens interna organisation och 
styrning. 
4. En kombination av alternativen 1–3. 
Specifikt mål 3: Förbättra marknadsvillkoren för revision av företag av allmänt intresse med 
målet att höja revisionernas kvalitet 
3.1 Alternativ för att underlätta  byte av revisionsföretag. 
0. Grundscenario: inget krav på upphandlingar av revisionstjänster eller att företagen måste 
välja en ny revisor efter en viss tid. 
1. Regelbundna upphandlingar. De granskade enheterna skulle bjuda in ett minimiantal 
revisionsföretag att delta i ett upphandlingsförf arande, inklusive ett företag som inte hör 
till de fyra stora. 
2. Obligatoriskt byte av revisi onsföretag efter en viss tid. 
3. En kombination av alternativen 1 och 2. 
3.2 Alternativ för att underlä tta ett objektivt val av re visor eller revisionsföretag. 
0. Grundscenario: de fyra stora revisionsföret agens anseende kommer även i fortsättningen 
att avskräcka de granskade enheterna från att överväga andra alternativ och begränsa urvalet. 
1. Förbjuda avtalsklausuler mellan den granskade enheten och en tredje part (t.ex. en 
bank) som begränsar valet  av revisionsföretag. 
2. Öka insynen i revisionernas kvalitet (off entliggörande av inspektionsrapporter) och 
av revisionsföretag (t.ex. genom att rev isionsföretagen blir skyldiga att 
 
SV 7   SV offentliggöra sina bokslut). 
3. Inrätta en europeisk kvalitetscertifiering  för revisorer eller revisionsföretag som 
visar att de utför högkvalitativa lags tadgade revisioner av företag av allmänt 
intresse. 
4. En kombination av alternativen 1–3. 
3.3 Alternativ för att bredda urvalet av reviso rer och revisionsföretag som utför revision av 
företag av allmänt intresse. 
0. Grundscenario: stora företag av allmänt intres se har ett begränsat urval revisionsföretag 
att välja emellan. 
1.1 ”Rena” revisionsföretag. Revisioner av företa g av allmänt intresse kommer att utföras av 
revisionsföretag som endast till handahåller revisionstjänster. 
1.2 Gemensamma revisioner. En skyldighet för stora företag av allmänt intresse att anlita 
fler än ett revisionsföretag, varav minst ett in te hör till de stora revisionsföretagen. Båda 
revisionsföretagen kommer att ha gemensamt ansvar för revisionen. 
1.3 Obligatoriska gemensamma revisioner för enba rt stora företag av allmänt intresse inom 
finanssektorn . 
1.4 Obligatoriska gemensamma revisioner som utförs  av rena revisionsföretag för alla stora 
företag av allmänt intresse. 
1.5 Obligatoriska gemensamma revisioner som utförs  av rena revisionsföretag för alla stora 
företag av allmänt intresse inom finanssektorn. 
1.6 Frivilliga gemensamma revisioner för alla  företag av allmänt intresse: skapar 
incitament för tillhandahållare av revisionstjänster och revisionsföretag att på 
frivillig basis utföra gemensamma revisioner. 
1.7 Frivilliga gemensamma revisioner som utförs av rena revisionsföretag för alla 
företag av allmänt intresse. 
2. Häva begränsningar av ägarbestämmelserna  för personer som inte hör till 
revisionsyrket, samtidigt som garan tierna för oberoende upprätthålls. 
3. Införa ett tak för marknadsandelar (20 pr ocent) för lagstadgad revision av stora 
börsnoterade företag. 
4. En kombination av alternativen 1 och 2. 
Specifikt mål 4: Undvika onödiga extra ef terlevnadskostnader för små och medelstora 
företag, såväl granskade företag som revisions företag som utför revision av sådana företag, 
särskilt i gränsöverskridande sammanhang 
4.1 Alternativ för att underlätta gränsöverskr idande erkännande av revisorers kompetens. 
0. Grundscenario: revisorer och revisionsföretag  bör godkännas i alla medlemsstater där de 
vill utföra lagstadgad revision. 
1. Ömsesidigt erkännande i al la medlemsstater av revisionsföretag som har godkänts i 
en medlemsstat. Den huvudansvariga revisor som leder revisionen måste vara 
godkänd som revisor i den berörda medlemsstaten. 
2 Ömsesidigt erkännande i alla medlemsst ater av lagstadgade revisorer som har 
godkänts i en medlemsstat (för gränsöverskridande tillhandahållande av tjänster). 
3. En anpassningsperiod med ökad konvergens, insyn och förutsebarhet i 
 
SV 8   SV lämplighetsprövningen (vid etablering). 
4 En kombination av alternativen 1–3. 
4.2 Alternativ för att rationaliser a revisionsstandarder om prax is, oberoende och internkontroll 
av revisionsföretag på EU-nivå. 
0. Grundscenario: revisionsstandarderna kan skilja sig åt mellan medlemsstaterna. 
1. Införa internationella revisionsstanda rder (ISA) inom EU. Komplettering på 
nationell nivå skulle vara tillåtet vid behov. 
2. Införa internationella revisionsstandarder , med möjlighet för medlemsstaterna att göra 
undantag. 
4.3 Alternativ för att garantera att lagstadg ade revisioner är anpassade till de små och 
medelstora företagens behov. 
0.  Grundscenario: revisionsstandarderna ska gäll a oavsett den granskade enhetens storlek. 
1. Kräva att medlemsstaterna möjliggör propor tionerliga och före nklade revisioner av 
små och medelstora företag. 
2. Införa begränsade revisioner av små och medelstora företag, i stället för lagstadgad 
revision. 
Specifikt mål 5: Förbättra effektiviteten, obero endet och enhetligheten i lagstiftningen om och 
tillsynen av revisorer och re visionsföretag som utför lags tadgad revision av företag av 
allmänt intresse 
5.1. Alternativ för att garantera oberoendet och effektivit eten i tillsynen av lagstadgade 
revisorer och revisionsföretag. 
0. Grundscenario: revisionsbrans chen deltar aktivt via si na yrkessammanslutningar i 
diskussionen om frågor som rör tillsyn av revisorer och revisionsföretag. 
1. Inrätta en oberoende tillsynsmyndighet på  EU-nivå som ansvarar för tillsynen av 
revisionsföretag som utför revision av företag av allmänt intresse med en 
gränsöverskridande inverk an för intressenterna. 
2. Stärka de nationella myndigheterna med ansvar för tillsyn av revisorer och 
revisionsföretag. Krav när det gäller ma ndat, befogenheter och oberoende för 
revisionstillsynsmyndigheter skulle fastst ällas på EU-nivå, men tillsynen skulle 
utföras på nationell nivå. 
5.2 Alternativ för att inrätta en effektiv tillsynsmekanism på EU-nivå, som även skulle 
garantera en effektiv tillsyn av  överstatliga revisionsföretag. 
0. Grundscenario: Europeiska gruppen av tillsynsor gan för revisorer (Egaob) som består av 
företrädare för nationella tillsynsm yndigheter och leds av kommissionen. 
1. Samarbete inom en kommitté av typen Lamfalussy nivå-3. Oberoende rättslig ställning 
för Egaob, som själv skulle bestämma över sitt  arbete, medan kommissionen endast skulle 
ha observatörsstatus. 
2. EU-omfattande samarbete om tillsynsfrågor  på revisionsområde t inom ramen för 
Esma (i samarbete med EBA och Eiopa). 
3. En ny europeisk myndighet för tillsyn av re vision, med särskilt ansv ar för tillsyn av 
 
SV 9   SV revisionsmarknaden. 
5. BEDÖMNING AV VERKNINGARNA  
Kumulativ effekt 
Sammantaget kommer de politiska alternativ som föredras att bidra till finansiell stabilitet 
genom att säkerställa sannings enligheten hos årsbokslut ge nom grundliga revisioner och 
meningsfulla revisionsberättelser. Fullstä ndigt oberoende, som är en grundläggande 
förutsättning för robusta revisioner, kommer a tt skapas genom en rad åtgärder, bland annat 
obligatoriskt byte av revisionsföretag, förbud för revisorer att tillhandahå lla andra tjänster än 
revision till den granskade enheten (inklusive en omstrukturering av revisionsföretag till rena revisionsföretag). Sådana åtgärder skulle dessu tom skapa sunda marknader, där fler företag 
kan ta sig fram och bygga upp ett anseende när de t gäller revision av stora företag av allmänt 
intresse. Genom att införa ett krav på att in ternationellt erkända revisionsstandarder ska 
tillämpas och undanröja hindren fö r gränsöverskridande tillhandahå llande av revisionstjänster 
skapas en mer integrerad europeisk revisi onsmarknad. Alla åtgärder för att förbättra 
lagstadgad revision måste emellertid komplettera s med en mer oberoende och effektiv tillsyn 
inom EU, bland annat en regelbunden dial og såväl mellan tillsynsm yndigheterna som mellan 
dem och revisorerna. 
Ekonomisk effekt 
Bättre revisioner och utförligar e revisionsberättelser komm er att öka förtroendet på 
marknaderna, samtidigt som intressenterna få r information om eventuella problem med ett 
visst företag. Det är inte bara investerare och kreditgivare som kommer att vinna på ett ökat 
marknadsförtroende, utan även företagen (och dä rmed deras anställda). Det skulle även göras 
en tydligare åtskillnad mellan kvaliteten på  och tillförlitlighete n hos den finansiella 
information som lämnas av de granskade enheterna. Detta skulle i sin tur ha en positiv inverkan på verksamhetskostnaderna, t.ex. kraven på företagens driftskapital: en kreditgivare 
skulle vara villigare att ge bättre villkor för en tillförlitligare enhet. 
Kostnadsnyttoanalys 
Åtgärder som stärkta revisions kommittéer, utförligare revisions berättelser och en formell 
intern rapportering, upphandling av revisi onstjänster och obligatoriskt byte av 
revisionsföretag kommer att leda till ytterligare kostnader för både de granskade enheterna 
och revisionsföretagen. Även om det är svårt att ange några exakta siffror om de totala 
kostnaderna, visar konsekvensanalysen att såväl de granskade enheterna som 
revisionsföretagen skulle kunna absorbera merkostnaderna, räkna de som en procentandel av 
totalkostnaderna. 
När det gäller fördelarna är de också svåra at t beräkna, men förslagen kommer att bidra till 
högre kvalitet på revisionerna oc h ökat förtroende. Mer detaljer ade revisionsberättelser kan 
sänka kapitalkostnaden. Revisionsarvodena kan oc kså minska, eftersom fler aktörer kommer 
att ta sig upp i toppskiktet av marknaden. 
Begränsningarna av revisorernas möjligheter at t tillhandahålla andra tjänster än revision 
kommer att skapa lika villkor för andra tjänsteleverantörer, främst små och medelstora 
 
SV 10   SV företag, t.ex. advokater, konsulter, IT-lever antörer, skatterådgivare etc. Denna mer 
konkurrenspräglade miljö bör leda till sänkta pris er för de företag som köper sådana tjänster. 
Till följd av införandet av gemensamma revisionsstandarder på EU-nivå skapas även 
varaktiga direkta nettofördelar för EU-ekonomin i stort. 
Sociala och miljömässiga effekter 
Under diskussionerna i Europeiska ekonomiska  och sociala kommittén har man lyft fram 
betydelsen av utförlig finansiell informati on om företagens soliditet ur de anställdas 
synvinkel. Även om revisioner inte har några direkta miljökonsekvenser är de ytterst användbara för att garantera a tt eventuellt miljöansvar fö r att förebygga och avhjälpa 
miljöskador eller skadeståndskrav identifieras och kostnadsberäknas på lämpligt sätt. 
Administrativ börda 
Upphandling, obligatoris kt byte av revisorer och ge mensamma revisioner kommer att 
medföra merkostnader för såväl de granskade enheterna som revisorerna. De befintliga bördorna för att tillhandahålla revisionstjänster i andra medlemsstater kommer emellertid att 
minska genom att gränsöverskridande hinder und anröjs och gemensamma revisionsstandarder 
införs på EU-nivå. Den administrativa börda n för små och medelstora företag kommer också 
att minska, inte minst eftersom medlemsst aterna måste möjliggöra proportionerliga och 
förenklade revisioner av sm å och medelstora företag. 
Rättsliga instrument, införliva nde och efterlevnadsaspekter 
Kombinationen av ett direktiv och en förordni ng kommer att konsolidera förbättringarna av 
den befintliga lagstiftningen och skapa en ha rmoniserad ram för dessa viktiga förändringar. 
Övervakning och utvärdering 
Övervakningen och utvärderingen av de politis ka alternativ som är att föredra kommer att 
utföras i tre steg: 1) en införlivande-/överg ångsperiod, 2) övervakni ng av kommissionen, de 
nationella myndigheterna och Esma, och 3) utvärdering av politiken, i ett längre 
tidsperspektiv.