EUROPEISKA KOMMISSIONEN 
Bryssel den 1.6.2011 
SEK(2011) 672 slutlig 
  
ARBETSDOKUMENT FRÅN KOMMISSIONENS AVDELNINGAR 
SAMMANFATTNING AV KONSEKVENSANALYSEN 
Följedokument till 
Förslag till 
 
EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING 
om europeisk standardisering och om ändring av rådets direktiv 89/686/EEG och 
93/15/EEG samt av Europaparlamentets och rådets direktiv 94/9/EG, 94/25/EG, 
95/16/EG, 97/23/EG, 98/34/EG, 2007/23/EG, 2009/105/EG och 2009/23/EG 
{KOM(2011) 315 slutlig} 
{SEK(2011) 671 slutlig}  
 
SV 1   SV Ansvarsfriskrivning:  Denna sammanfattning är endast bindande för de avdelningar inom 
kommissionen som har medverkat i utarbetandet  av den och påverkar inte den slutliga 
utformningen av eventuella besl ut som fattas av  kommissionen. 
1. P ROBLEMFORMULERING  
Detta dokument gäller endast det europeiska standardiseringssystemet, i vilket de tre 
oberoende europeiska standardiserings organen CEN, Cenelec och ETSI (nedan 
kallade de europeiska standardiseringsorganen ) spelar en viktig roll, och 
standarderna för driftskompa tibilitet inom IKT-området. 
Standarder och standardiser ing är högeffektiva politiska  verktyg för EU. Själva 
förekomsten av standarder stimulerar handel n, eftersom standarder na bidrar till att 
sänka kostnaderna och minska informationsasymmetrin mellan utbuds- och efterfrågesidan, särskilt när det gäller gr änsöverskridande transaktioner. I flera 
ekonometriska studier har man slagit fast  ett tydligt samband på makroekonomisk 
nivå mellan standardisering inom ekonomin, produktivitetsökning, handel och 
allmän ekonomisk tillväxt. Studier visar att befintliga standarder bidrar till BNP med 
ungefär en procentenhet per år. Även om st andarder och standardisering har mycket 
större fördelar för den europeiska ekonomin används de ändå som politiska 
instrument, bland annat för att skapa förutsättningar för en väl fungerande inre 
marknad, driftskompatibilitet mellan nätverk och system, i synnerhet inom IKT-området, en hög grad av konsumentskydd och miljöskydd samt mer innovation och social inkludering. 
De offentliga samråden med berörda parter  och en rapport från Europaparlamentet 
om den europeiska standardiseringens framtid
1 ger dock vid handen att vissa problem 
måste beaktas. 
Europeiska standarder spelar en mycket viktig roll för hur den inre marknaden för 
industriprodukter fungerar.  Europeiska standarder er sätter nationella och ofta 
motstridiga standarder som i sig kan skap a tekniska hinder för en  nationell marknad. 
Europeiska standarder kan för denna konsekvensbedömning s ändamål delas in i två 
kategorier:  
• Europeiska standarder som tas fr am på begäran av kommissionen  utifrån ett så 
kallat mandat, inom vilket de europeis ka standardiserings organen utarbetar 
tekniska specifikationer av normativ ka raktär som uppfyller mandatets krav. 
Dessa standarder kan delas in i två underkategorier: 
– Harmoniserade standarder som säke rställer att produkter uppfyller de 
väsentliga krav som fastställs i EU-lagstiftningen. Överensstämmelse 
med en harmoniserad europeisk st andard garanterar den nödvändiga 
produktsäkerhetsnivån. Det är dock fo rtfarande frivilligt att använda 
harmoniserade standarder, och en til lverkare kan välja vilken annan 
teknisk lösning som helst som vi sar att hans produkt uppfyller de 
väsentliga kraven. Andelen europeis ka harmoniserade standarder har 
                                                 
1 A7-0276/2010. 
 
SV 2   SV under de senaste tjugo åren ökat från 3,55 % till 20 % år 2009. Detta 
visar den växande betydelsen av st andarder som ett instrument som 
åtföljer EU-lagstiftning2. 
– Övriga europeiska standarder som stöder europeisk politik. 
• Återstående europeiska standarder  antas utanför EU-lagstif tningen på initiativ av 
företag, nationella standardiseringsorgan eller andra berörda parter, eller på 
begäran av kommissionen.  
1.1. Problem 1: förfarandet för att anta  europeiska standarder som begärs av 
kommissionen är inte tillräckligt snabbt 
I en värld och ett samhälle som förändras snabbt, särskilt inom sektorer som 
kännetecknas av mycket korta produktlivslängder och utvecklingscykler, måste standarderna hålla jämna steg med den sn abba tekniska utvecklingen. Vissa berörda 
parter hävdar att hela förfar andet för att utarbeta europe iska standarder är alltför 
långsamt, även om klagomål på långsam standardisering kan vara mindre relevanta inom teknikområden med långa ledtider fö r utveckling och spri dning. I dagsläget tar 
det mellan 21,5 och 36 månader för CE N och Cenelec att ta fram en 
standardiseringsprodukt och mellan 12 och 24 månader för ETSI. Men hela 
processen kan ta mycket längre tid för st andarder som utarbetas på kommissionens 
begäran. För dessa standarder finns det fy ra huvudstadier: utarbetande av ett mandat 
och ett positivt yttrande från den kommitté  som inrättats enligt direktiv 98/34/EG, 
godtagande av mandatet från de europeis ka standardiseringsorganens sida och 
inledning av arbetet med standarden, ut arbetandet av själva standarden och 
offentliggörande av hänvisn ingen till den harmoniserade  standarden i EUT samt 
invändningsförfarandet. 
1.2. Problem 2: Underrepresentation av små och medelstora företag och 
samhällsaktörer i den europeiska standardiseringsprocessen 
Flera studier har visat att små och medelstora  företag ställs inför en rad problem när 
det gäller standarder och standardisering. En ligt många berörda parter är ett av de 
största problemen att små och medelsto ra företag är underrepresenterade i 
standardiseringsverksamheten, i synnerh et på europeisk nivå. Dessutom rör 
standarder ofta medborgarna s säkerhet och välbefinnande, nätverks effektivitet, 
miljön och andra offentligpolitiska områden. Trots att standarder har stor betydelse 
tas inte tillräcklig hänsyn till rele vanta samhällsaktörers åsikter vid 
standardiseringsprocessen i EU. För att komma till rätta med problemet med att 
varken små och medelstora företag eller samhällsaktörer är tillräckligt väl företrädda 
inom standardiseringsarbetet ges ekonomisk t stöd till organisationer som företräder 
små och medelstora företag eller samhällsaktörer. Kriterierna för stödberättigande, villkoren för användning av stödet och vilken  typ av ekonomiska bidrag som finns att 
tillgå varierar kraftigt. Vissa organisationer får bidrag för åtgärder medan andra även 
får administrationsbidrag.  
                                                
 
2 Detaljerade uppgifter finns i bilaga 3 medan bilaga 4 innehåller en översikt över EU-lagstiftning där 
europeiska standarder används som ett medel för att anta överensstämmelse med väsentliga krav. 
 
SV 3   SV 1.3. Problem 3: Det går för närvarande inte att hänvisa till standarder som 
utarbetats av forum och konsortier  vid offentlig upphandling av IKT.  
Inom IKT-området utarbetas många standarder  för driftskompatibilitet inte av de 
europeiska standardiserings organen utan av globala fo rum och konsortier. Detta 
gäller särskilt standarder som rör internet  och World Wide Web. Främst på grund av 
avsaknad av specialiserade experter täcker de traditionella standardiseringsorganen 
inte in IKT-området. Därför utförs  i dagsläget huvuddele n av det globala 
standardiseringsarbetet inom IKT-området utanför det formella europeiska eller internationella standa rdiseringssystemet.  
Hänvisningar till standarder vid offentlig upphandling kan vara ett viktigt sätt att 
främja innovation och samtidigt ge myndi gheterna de redskap de behöver för att 
fullgöra sina uppdrag, särskilt på pionj ärmarknader som e-hälsa. Offentlig 
upphandling ska följa bestämmelserna i direktiv 2004/18/EG, där man gör en åtskillnad mellan dels formella standarder , dels andra tekniska specifikationer för 
vilka det även behövs en beskrivning av funktionskrave n. Om myndigheterna 
hänvisar till standarder i sina tekniska speci fikationer ska de också ange om de låter 
anbudsgivarna visa att deras anbud uppfyller de tekniska specifikationerna även om 
de inte överensstämmer med de tekniska standarder som det hänvisas till. Vid 
upphandling av IKT-tjänster och produkter  kan dock andra överväganden vara 
viktigare. Myndighetern a måste kunna utforma sina stra tegier och arkitekturer för 
IKT, bl.a. när det gäller gränsöverskridande  driftskompatibilitet, och köpa in tjänster, 
system, produkter och komponenter  som uppfyller deras krav.  
2. M
ÅL 
2.1. Allmänna politiska mål 
Initiativet syftar till att öka bidraget från standarder och europeisk standardisering till 
en bättre fungerande inre marknad, stimulera tillväxt och innovation och främja konkurrenskraften hos EU-företag, i synne rhet små och medelstora företag.  
2.2. Särskilda mål 
1) Minska den tid standardiseringsproce ssen tar för standarder som utarbetas på 
kommissionens begäran. 
2) Se till att små och medelstora företag och samhällsaktörer är tillräckligt väl 
representerade i standardiseringspr ocessen, i synnerhet när det gäller 
standarder som utarbetas på  begäran av kommissionen. 
3) Bredda användningen av IKT- standarder och därmed öka 
driftskompatibiliteten genom en mer integrerad europeisk marknad för offentlig upphandling av IKT-produkter och IKT-tjänster, särskilt i samband med införandet av en inre marknad som baseras på elektronisk handel (”e-Internal market”). 
4) Undanröja oklarheterna i den befintliga rättsliga ramen. 
 
SV 4   SV 3. K ONSEKVENSANALYS  
3.1. Problem 1: det europeiska förfarandet för att fastställa standarder är inte 
tillräckligt snabbt 
3.1.1. Alternativ 1.0: Referensscenario 
Enligt beskrivningen ovan. Fungerar so m referens vid bedömning av andra 
alternativ. 
3.1.2. Alternativ 1.A: specificer a tidsgränser för leverans av europeiska standarder  
Fördelen med detta alternativ är att europe iska standarder skulle  bli tillgängliga på 
relativt kort tid. Utgångspunkten är att de europeiska standardiseringsorganen skulle 
godta kortare tidsfrister och kunna  övertyga tekniska experter  att ägna mer tid åt att 
utarbeta en standard. De positiva ekonomiska  effekterna av att standarder blir 
tillgängliga tidigare skulle  kunna beräknas till en till växthastighet på ca en 
procentenhet per år för den produkt eller tjänst som omfattas av standarden.  
Förutom att detta alternativ endast skulle gälla harmoniserade standarder och de 
europeiska standarder som begärs av komm issionen skulle en tidsgräns som tvingar 
de europeiska standardiserings organen att snabba på de formella förfarandena för att 
fastställa standarder sannolikt påverka sta ndardernas kvalitet negativt. De enda sätten 
att vinna tid är att minska samförståndsar betet och därmed för korta (eller undvika) en 
av de mellanliggande samrådsfaserna.  
Om man inför tidsfrister för alla europeis ka standarder och tar fram minst samma 
antal standarder på kortare tid skulle de t kunna leda till ökade kostnader (t.ex. på 
grund av tätare möten) på årsbasis. Om st andarderna måste utarbetas inom två år 
skulle det medföra att årskostnaden ökar med uppskattningsvis mellan 150 000 och 
200 000 euro per standard. Det skulle bara  gå att göra processen snabbare om 
industrin och andra berörda pa rter går med på att dela de  ökade kostnaderna eller om 
kommissionen finansierar dem. Om inga särs kilda åtgärder vidtas skulle tidsfrister 
för alla europeiska standard er inverka negativt på små och medelstora företags och 
samhällsaktörers delaktighet.  
3.1.3. Alternativ 1.B: skapa en europeisk standardise ringsmyndighet som skulle 
administrera standardiseringsprocessen  
Fördelen med detta alternativ  är att myndigheten skulle öv ervakas av den europeiska 
lagstiftaren och att det skulle bli svårare att avvisa mandat för europeiska standarder. 
Om en ny europeisk standardiseringsmyndighe t skulle inrättas skulle begäranden om 
harmoniserade standarder kunna prioriteras.  Man skulle i högre grad kunna undvika 
administrativt dubbelarbete, mins ka utgifterna och samla all tillgänglig på  ett ställe. 
Dessutom skulle små och medelstora företag kunna bli mer delaktiga i standardiseringen. 
Men detta alternativ har ett antal betydande nackdelar. Framför allt kräver det ett 
nära samarbete med de nationella standardiseringsorganen. En europeisk standardiseringsmyndighet skulle inte  kunna fungera utan deras stöd. Dessutom 
skulle en myndighet inte kunna erbjuda de n nivå av sakkunskap som krävs för att 
effektivt kunna utföra en teknisk kommitté s arbetsuppgifter. Det skulle därför 
 
SV 5   SV fortfarande krävas samförstånd mellan expe rter, oavsett om arbetet utfördes under 
överinseende av de europeiska standardiser ingsorganen eller av en myndighet. Detta 
alternativ skulle utan tvekan medföra betydande  extrakostnader i EU-budgeten. 
Kommissionen bidrar för närvarande med 21,2 miljoner euro, dvs. ca 47 %, av den totala inkomsten för de tre europeiska standardiseringsorganen (44 000 000 euro). 
Resten av organens inkomster kommer huvudsakligen från medlemsavgifter och 
medlemsbidrag. Man måste komma ihåg att antalet standarder för vilka kommissionen ger mandat utgör en relativt liten andel av samtliga standardiseringsprodukter som utfärdas av de europeiska standardiseringsorganen.  
3.1.4. Alternativ 1.C: öppna och fö renklade förfaranden för harmoniserade standarder och 
andra europeiska standarder som begärs av kommissionen  
En mer organiserad regelbunden årlig elle r flerårig programp lanering skulle öka 
arbetsbelastningen för kommissionens a vdelningar men ha en allmänt positiv 
inverkan. Det skulle bli möjligt för de europeiska standardiseringsorganen att förutse kommande begäranden och fö rkorta processen för godtagande. Därmed skulle 
harmoniserade standarder bli snabbare till gängliga på marknaden så att alla företag 
kan utnyttja dem. Detta alte rnativ skulle ha en posit iv inverkan på den inre 
marknaden och på företagens konkurrenskraft (även för små och medelstora företag) 
genom att förkorta perioden för utfärda nde av mandat med ca sex månader (genom 
att det separata samrådet med kommittén in te behövs), och ytterligare sex månader 
skulle kunna kapas i slutet av processen genom effektiv itetsvinster i samband med 
invändningar. Inga negativa e ffekter eller ytter ligare kostnader kan identifieras. Detta 
alternativ har en allmänt positiv inverkan och inga negativa e ffekter, men det finns 
en stor nackdel: det skulle bara gälla harmoniserade sta ndarder och standarder som 
utarbetas på begäran av kommissionen. Det skulle inte påverka hur snabbt annat 
europeiskt standardiseringsarbete utförs. 
3.2. Problem 2: Små och medelstora företag och samhällsaktörers deltagande i den 
europeiska standardiseringsprocessen 
3.2.1. Alternativ 2.0: referenss cenario (dvs. ekonomiskt stöd ti ll representation av små och 
medelstora företag och samhällsaktörer) 
Enligt beskrivningen ovan. Fungerar so m referens vid bedömning av andra 
alternativ. 
3.2.2. Alternativ 2.A: Underlätta  direkt representation av sm å och medelstora företag och 
samhällsaktörer i de europe iska standardiseringsorganen  
Långsiktigt direkt deltagande av teknisk t kunnig personal från enskilda små och 
medelstora företag och samhällsaktörer i en teknisk kommittés möten och diskussioner skulle leda till att dessa personer kunde bygga upp ett renommé hos standardiseringsorganen. Dessutom skulle de kunna arbeta direkt med att påverka 
processen. Deltagande i standardiseringspro cessen kräver en god teknisk förståelse 
av föreslagna standarder och deras sa mmanhang. Dessutom måste deltagarna vara 
beredda att öppet åta sig betydande insatser  i form av tid och energi för att kunna 
följa pågående interna diskussioner om ämnet för den framtida standarden. Den allmänt vedertagna riktlinjen är att ett meningsfullt deltagande i en teknisk kommitté eller arbetsgrupp kräver minst ca 20 % av en persons arbetstid. 
 
SV 6   SV 3.2.3. Alternativ 2.B: Bevilja direkt rösträtt för organisationer som företräder små och 
medelstora företag och samhällsaktörer i de europeiska standardiseringsorganen  
Att bevilja rösträtt för ett mycket begrän sat antal representativa organisationer vid 
det tekniska arbetet i CEN skulle ha en star kt positiv inverkan på små och medelstora 
företags och samhällsaktörers delaktighe t. Andra delegationer med rösträtt skulle 
vara tvungna att ta hänsyn ti ll synpunkter från delegater för små och medelstora 
företag och samhällsaktörer. Inga negativa effekter kan identifieras. Att bevilja rösträtt för andra organisationer än de na tionella standardiseringsorganen skulle dock 
behöva godkännas av medlemmarna i de eu ropeiska standardiseringsorganen, och 
det är därför osäkert om detta alternativ skulle vara genomförbart. Dessutom skulle 
det kräva en högre medlemsavgift, vilket skulle kunna öka kostnaden för detta alternativ för organisationer som företr äder små och medelstora företag och 
samhällsaktörer.  
3.2.4. Alternativ 2.C: Stärka st ällningen för organisationer som företräder små och 
medelstora företag och samhällsaktörer inom de europeiska standardiseringsorganen genom att ge möjlighet till administrationsbidrag 
Den positiva aspekten av detta alternativ  är möjligheten till fortlöpande stöd till 
organisationer som företräder små och medelstora företag och samhällsaktörer så att 
de kan konsolidera sin roll i standardiseringen. En annan positiv effekt är att möjligheten till administrations bidrag ger de europeiska standardiseringsorganen en 
anledning att betrakta dessa or ganisationer som solida partner i 
standardiseringsprocessen och ta veder börlig hänsyn till dera s synpunkter i det 
tekniska arbetet med europeiska standarder. Detta alternativ skulle dock kräva ett 
undantag från principen om nedtrappni ng i den grundläggande rättsakten om 
beviljande av bidrag. Dessutom kräver  detta alternativ  att budgetmyndigheten 
åtminstone behåller de budgetbelopp som för närvarande är spridda över flera 
budgetrubriker. Inga negativa as pekter kan identifieras. 
3.3. Problem 3: Det går för närvarande inte att hänvisa till standarder som 
utarbetats av forum och konsorti er vid offentlig upphandling av IKT 
3.3.1. Alternativ 3.0: referensscenario 
Enligt beskrivningen ovan. Fungerar so m referens vid bedömning av andra 
alternativ. 
3.3.2. Alternativ 3.A: Återuppliva tillämpningen av mekanismerna enlig t rådets direktiv 
87/95/EEG om offentlig upphandling och policy 
 
Fördelen med detta alternativ är att i ngen lagstiftningsmässig förändring krävs och 
att man därmed kan undvika administrativ a kostnader för EU-lagstiftaren och 
medlemsstaterna. Omvandling av standarder som utarbetats av forum och konsortier 
till europeiska standarder leder dock till ytte rligare avgifter, ansvar och kostnader för 
de europeiska standardiseringsorganen. Kommissionen skulle behöva stå för en 
väsentlig del av kostnaderna. Dessutom skulle  de europeiska sta ndardiseringsorganen 
ansvara för regelbunden översyn och uppdateri ng av standarderna. Slutligen skulle 
de omständigheter som avses i artikel 5.3 inte längre motsvara den tekniska 
verkligheten på marknaden. Därför kan detta alternativ kräva en mycket vid tolkning 
 
SV 7   SV av bestämmelserna i beslut 87/95/EEG. På gr und av låg rättslig förutsägbarhet skulle 
effekterna på den inre marknaden, sm å och medelstora företag, myndigheter, 
konsumenter och innovation bli obetyd liga. Alternativet har dock inga 
budgetkonsekvenser.  
3.3.3. Alternativ 3.B: Tillåta hänvisning till standarder som utarbetats av forum och 
konsortier  
Den främsta fördelen med detta alternativ är att möjligheten att vid upphandlingar på 
solid rättslig grund hänvisa till utvalda standarder som utarbetats av forum och 
konsortier kan förväntas motverka tendensen  till fragmentering av marknaden och ha 
en positiv inverkan på den inre marknade n, särskilt för företag som levererar varor 
eller tjänster som överensstämmer med dessa standarder. Detta alternativ skulle ha positiva indirekta effekter för myndigheter, små och medelstora företag och konsumenter, med tanke på den enorma mä ngd tekniskt avance rade elektroniska 
konsumentprodukter som ha r nätverkseffekter.  
De positiva effekterna skulle dock kunna me dföra motsvarande risker. En betydande 
risk är att standarder som utarbetats av  forum och konsortier s kulle kunna innehålla 
immaterialrättsligt skyddad teknik, varigenom  ett faktiskt teknikmonopol skulle leda 
till ett faktiskt monopol på marknaden för tjänster och produkter som bygger på den 
berörda tekniken. Detta skulle i sin tur gynna den enskilda leverantören av tekniken. 
Därmed skulle standarder som utarbetats av forum och konsortier åtminstone behöva 
följa policyer för rättvisa, ri mliga och icke-diskriminerande  immateriella rättigheter, i 
likhet med vad som gäller för de europeiska  standardiseringsorga nen, eller så skulle 
licenser behöva beviljas avgi ftsfritt. Detta finns bland de i förväg definierade 
kriterierna eller attributen
3, till vilka kommissionen skulle  behöva ta hänsyn vid urval 
och bedömning av sådana standarder med st öd av berörda parter via en rådgivande 
”plattform” med ett mycket brett spektrum av berörda parter och utan att anlita 
externa arvoderade experter.  
3.3.4. Alternativ 3.C: B evilja utvalda privata forum och konsortier status som erkända 
enheter enligt direktiv 98/34/EG  
Vilken inverkan detta alternativ får beror på ett antal externa fa ktorer, såsom utvalda 
forums och konsortiers villighet att er kännas och utsättas för kontroller med 
avseende på WTO-kriterierna för standa rdisering. Forum och konsortier kan vara 
ovilliga att ansöka om erkännande på grund av extrakostnader fö r ackreditering och 
återkommande förnyelse av denna (t.ex. kos tnader för internrevision), kostnader i 
samband med efterlevnad av kraven för pr ocessen och överväganden gällande deras 
oberoende. Om forum och konsor tier blir erkända måste de följa vissa förfaranden 
för formell standardisering som kan fördröja  utvecklingen av standarder i framtiden. 
Erkännande av privata forum och konsortier skulle medföra vissa påtagliga problem i 
samband med förvaltning och samordni ng. Privata forum och konsortier har 
vanligtvis höga medlemsavgi fter, vilket skulle kunna avskräcka små och medelstora 
företag från att delta i standardiserings processen och utgöra en diskriminerande 
faktor. Små och medelstora företag skulle  ställas inför ytterligare utmaningar vid 
                                                 
3 En förteckning över tänkbara attribut finns i punkt 2.1 i kommissionens vitbok ”Moderniserad IKT-
standardisering – Vägen framåt”, KOM(2009) 324 av den 3 juli 2009. 
 
SV 8   SV aktivt deltagande i konsortier men ha färre  problem med att bara observera deras 
verksamhet. Följaktligen skulle det vara mer sannolikt att större företag har fördel av 
att delta aktivt i standardiseringsarbetet. I vilket fall som helst skulle detta alternativ kräva noggrann granskning av de rättssäkerh etsgarantier som erbjuds av forum och 
konsortier som en del av urvalsprocessen.  
Alternativet skulle medföra ytterligar e kostnader for forumen och konsortierna, 
särskilt när de måste visa att de följer WTO- kriterierna och i synnerhet när det gäller 
processkraven och övervägandena om foru mens och konsortiernas oberoende. Om de 
erkänns skulle forumen och konsortierna behöva  följa de processuella aspekterna av 
formell standardisering och uppfylla de skyl digheter som erkända organisationer har. 
Ingen av dessa aspekter ger något mervärde när det gäller standardernas innehåll och 
kvalitet. Dessutom skulle det krävas ytterligare resurser från EU:s budget, eftersom 
det skulle vara rimligt att organisationerna uppfyller alla kriterier för att få rätt till 
ekonomiskt stöd från EU. 
4. J
ÄMFÖRELSE AV ALTERNATIVEN  
Alternativen för de tre problemområdena jä mförs i fråga om ändamålsenlighet (dvs. i 
hur hög grad de uppfyller de särskilda målen), effektivitet (dvs. hur hög kostnaden 
blir för detta) och förenlighet med a nnan EU-politik. På denna grund föreslås 
följande alternativ: 
• En kombination av alternativ 1 A (tid sfrister för att leverera europeiska 
standarder) och 1 C (öppna  och förenklade förfaranden för harmoniserade 
standarder och andra europeiska stan darder som begärts av kommissionen). 
• Alternativ 2.C: Stärka ställningen fö r organisationer som företräder små och 
medelstora företag och för samhällsaktörer inom de europeiska 
standardiseringsorganisationerna genom att erbjuda möjlighet till 
administrationsbidrag. 
• Alternativ 3.B: Tillåta hänvisning till standarder utarbetade av forum och 
konsortier.