Yttrande från Regionkommittén om "Förslag til Europaparlamentets och rådets beslut - Europeiska året för språk 2001"

(2000/C 156/06)

BAKGRUND

Europeiska kommissionens förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om "Europeiska året för språk 2001" (KOM(1999) 485 slutlig).

Kommissionens beslut av den 25 oktober 1999 och rådets beslut av den 30 november 1999 att i enlighet med artikel 149 och 150 i EG-fördraget rådfråga Regionkommittén i ärendet.

Regionkommitténs presidiums beslut av den 15 september 1999 att ge utskott 7 (utbildning, yrkesutbildning, kultur, ungdomsfrågor, idrott, medborgerliga rättigheter) i uppdrag att utarbeta ett yttrande i ärendet.

Utkastet till yttrande (CdR 465/99 rev. 1) som antogs av utskott 7 den 3 december 1999 (Föredragande var Roberto Pella (I-PPE)).

I ingressen till EG-fördraget anges att medlemsstaterna "är fast beslutna att främja utveckling av högsta möjliga kunskapsnivå för sina folk genom en bred tillgång till utbildning och kontinuerlig fortbildning".

I artikel 18 i EG-fördraget fastställs att varje medborgare i Europeiska unionen skall ha rätt att "fritt röra sig och uppehålla sig inom medlemsstaternas territorier", och förmågan att använda främmande språk är väsentlig för att i praktiken till fullo kunna utöva denna rättighet.

I sina slutsatser av den 12 juni 1995 betonade rådet att "den språkliga mångfalden måste bevaras och flerspråkighet måste främjas i unionen, med samma respekt för språken i unionen och med hänsyn till subsidiaritetsprincipen", och i Europaparlamentets och rådets beslut 2493/95/EG av den 23 oktober 1995 om att utnämna 1996 till "Europeiska året för livslångt lärande" betonas vikten av livslångt lärande i utvecklingen av kunskaper, däribland språkkunskaper, under hela livet.

I Sokrates-programmet, som inrättades den 14 mars 1995 genom Europaparlamentet och rådets beslut 819/95/EG och som ändrades genom beslut 576/98/EG av den 23 februari 1998, föreskrivs att språkkunskaperna inom unionen skall främjas, vilket bidrar till en ökad förståelse och solidaritet mellan gemenskapens folk.

I Leonardo da Vinci-programmet, som inrättades den 6 december 1994 genom Europaparlamentets och rådets beslut 94/819/EG, har man tagit tillvara resultaten från Lingua-programmet och gett stöd till verksamhet som syftar till att utveckla språkfärdigheter som del i yrkesinriktad utbildning; detta stöd kommer att utvecklas ytterligare och stärkas under andra etappen av Leonardo da Vinci-programmet, som inrättades den 26 april 1999 genom rådets beslut 99/382/EG.

Ett flerårigt program för att främja EU:s språkliga mångfald i informationssamhället som inrättades genom rådets beslut 96/664/EG av den 21 november 1996.

Att man måste slå vakt om den språkliga mångfalden I Europa.

Mot bakgrund av ovanstående antog Regionkommittén vid sin 32:a plenarsession den 16-17 februari 2000 (sammanträdet den 17 februari) följande yttrande.

1. Inledning

1.1. Europeiska språkårets omfattning

1.1.1. Regionkommittén välkomnar kommissionens förslag till beslut om att utse år 2001 till Europeiska året för språk (i nedanstående text även kallat Europeiska språkåret ö. a.).

1.1.2. Kommittén ser särskilt positivt på detta förslag med tanke på att kommissionen vid ett flertal tillfällen har framhållit den kulturella mångfalden i medlemsländerna som grunden till EU:s kulturella rikedom.

1.1.3. För att förstå den strategiska betydelsen av att, som ett led i genomförandet av en sann och funktionell union mellan de europeiska folken, utse 2001 till Europeiska språkåret är det nödvändigt att framhålla att det mest utmärkande och grundläggande för den kulturella identiteten är det språk som talas av dem som tillhör en viss folkgrupp.

1.1.4. I kommissionens vitbok från 1995 "Lära och lära ut: på väg mot kunskapssamhället" fastställs som fjärde mål kunskaper i tre EU-språk och i kommissionens grönbok från 1996 "Grundutbildning, vidareutbildning, forskning: hinder mot rörligheten över gränserna" anges att "inlärningen av minst två EU-språk har blivit en nödvändig förutsättning för att medborgarna i unionen skall kunna utnyttja de yrkesmässiga och personliga möjligheter som öppnas för dem genom den inre marknaden", och för att få kunskap om en annan kultur måste man först och främst känna till det språk som talas inom denna kultur.

1.1.5. Om man bortser från bedömningarna av en persons faktiska möjligheter att lära sig två gemenskapsspråk - vilket kommissionen i många fall anser vara svårt att genomföra praktiskt - är det centrala budskapet som skall spridas till alla medlemsstater att den grundläggande principen för att lära känna en annan kultur är att känna till det språk som talas av den aktuella folkgruppen.

1.2. Gemenskapsåtgärder inom allmän och yrkesinriktad språkutbildning: likheter och skillnader i förhållande till målen i Sokrates- och Leonardo-programmen

1.2.1. Europeiska unionen har utarbetat särskilda program för att bättre integrera medlemsstaterna ekonomiskt och socialt, till exempel Sokrates- och Leonardo da Vinci-programmen, som innehåller delar som syftar till att öka språkinlärningen.

1.2.2. När det gäller språksektorn föreskriver Sokrates gemenskapsstöd till grundläggande utbildning och fortbildning av språklärare, till framställning av nytt utbildningsmaterial och till gemensamma utbildningsprojekt, däri inbegripet ungdomsutbyte.

1.2.3. I Leonardo da Vinci-programmet främjas utveckling av yrkesinriktade språkfärdigheter genom gränsöverskridande pilotprojekt och utbytesprogram. Inom båda programmen prioriteras de mindre spridda språken, som studeras och lärs ut i mindre omfattning.

1.2.4. De initiativ i kommissionens förslag som anses vara mest lämpade att utgöra en del av Europeiska språkårets åtgärdspaket överensstämmer i vissa avseenden med målen i Sokrates- och Leonardoprogrammen, men i andra avseenden skiljer de sig åt radikalt.

1.2.5. I enlighet med Europeiska språkårets centrala budskap som innebär att alla språk skall värdesättas lika mycket kommer alla gemenskapsspråken att främjas under 2001, i synnerhet de mindre spridda språken, och då även minoritetsspråken.

1.2.6. I detta avseende överensstämmer alltså förslaget till en del med de befintliga projekten, även om Sokrates och Leonardo bara föreskriver åtgärder när det gäller gemenskapsspråken, iriska och luxemburgska. Målgrupperna är dock den största skillnaden.

1.2.7. På grund av de begränsade ekonomiska resurserna koncentreras åtgärderna inom ramen för Sokrates och Leonardo da Vinci till väldefinierade målgrupper inom gemenskapen (lärare, utbildare, studenter, beslutsansvariga och akademiker) medan Europeiska språkårets åtgärder inriktas på allmänheten.

1.2.8. Detta kommer att leda till att Europeiska året för språk blir en av de mest omfattande åtgärderna när det gäller europeisk integration som genomförts på gemenskapsnivå.

1.2.9. Kommittén har redan tidigare gett sitt stöd till utarbetandet av Sokrates- och Leonardo-programmen för allmän och yrkesinriktad utbildning. Under Sokrates-programmets andra etapp kommer det att finnas en ny insats i syfte att främja den språkliga mångfalden och förbättra undervisningens och språkinlärningens kvalitet. Under Leonardo da Vinci-programmets andra etapp kommer språken att göras mer synliga och den prioritet som ges till språkundervisningen kommer att förstärkas ytterligare. Kommittén skulle vilja att de ovannämnda programmens andra etapp, som skall inledas under 2000, integreras fullt ut med Europeiska språkårets förberedande etapp 2001.

2. Allmänna kommentarer

2.1. Åtgärdernas bakgrund och mål

2.1.1. På det hela taget stöder kommittén de mål och metoder som utarbetats när det gäller Europeiska språkårets åtgärder. De grundläggande målsättningarna är att:

- Göra människor mer medvetna om rikedomen i den språkliga mångfalden i Europeiska unionen.

- Uppmärksamma en så bred allmänhet som möjligt på fördelarna med kunskaper i ett antal språk, som i huvudsak består av verklig fri rörlighet i hela Europa, ökad anställbarhet och förbättring av de europeiska företagens konkurrenskraft på världsmarknaden.

- Uppmuntra till livslång inlärning av språk och därmed förknippade färdigheter.

- Samla och sprida information om språkundervisning och språkinlärning.

2.1.2. Motiveringen för dessa insatser kan härledas till genomförandet av EU-fördragets principer, det vill säga att:

- Främja kunskap om olika kulturer som med sin mångfald utgör Europas verkliga rikedom.

- Uppmuntra fri rörlighet för medborgare inom EU.

2.2. Målgrupper

2.2.1. Europeiska språkårets grundläggande mål är att engagera så många människor som möjligt, det vill säga Europas allmänhet, för att övertyga alla, oberoende av ålder, socialgrupp och yrke, om betydelsen av att studera språk. Denna mycket breda målgrupp omfattar till exempel följande:

- Folk som bor i vissa regioner eller som har ett visst modersmål.

- Folk som bor nära språkgränser.

- Yrkesgrupper.

- Skolbarn.

- Föräldrar till skolbarn.

- Arbetsmarknadens parter.

- Arbetslösa.

ReK framhåller att även funktionshindrade personer bör inkluderas i denna målgrupp.

2.3. Beskrivning av de föreskrivna åtgärderna

2.3.1. Viktiga åtgärder

2.3.1.1. Kommittén ser positivt på förslaget att inom ramen för Europeiska året för språk anordna särskilda evenemangsdagar och att uppmana institutioner för språkundervisning att anordna öppet hus-dagar. Dessutom välkomnar kommittén att det i alla medlemsstater skall genomföras en serie gemensamma initiativ, till exempel när det gäller att inviga och avsluta språkåret.

2.3.1.2. Kommittén anser att det är viktigt att de spektakulära evenemangen inte skiljs från sitt sammanhang och att de engagerar allmänheten. Dessutom bör dessa evenemang vara underhållande och interaktiva snarare än undervisande, till exempel genom presentationer på olika språk. Det är också viktigt att säkerställa att de mest betydelsefulla initiativen får lämplig mediatäckning.

2.3.1.3. Kommittén ser positivt på att många av de gemensamma åtgärder och evenemang som skall genomföras under Europeiska året för språk inte bara berör de enskilda språken, utan snarare syftar till att föra fram ett generellt budskap om att främja mångfald och språkinlärning i allmänhet.

2.3.2. Särskilda åtgärder

2.3.2.1. Följande särskilda åtgärder skall vidtas:

- En logotyp skall utformas för omedelbar spridning till målgrupperna tillsammans med en kort och kraftfull slogan som är anpassad efter de olika språkliga och kulturella kraven. Kommissionen skall utforma logotypen i samarbete med Europarådet. Både projekt som i någon mån finansierats av Europeiska gemenskapen och projekt som finansierats helt och hållet av lokala institutioner, men i enlighet med Europeiska språkårets målsättningar, får använda sig av logotypen.

- TV skall utnyttjas, eftersom det är det optimala mediet när det gäller att öka allmänhetens medvetenhet. Med tanke på kostnaderna är det dock uteslutet att köpa reklamutrymme i TV, men möjligheten till gratis TV-tid skall inte uteslutas.

- Europeiska tävlingar skall anordnas för elever i grund- och gymnasieskolan och för vuxna.

- En Internetsida skall inrättas som enbart skall ge information om Europeiska året för språk. Denna webbplats skall innehålla allt informationsmaterial som publicerats i denna fråga med länkar till kommissionens, Europarådets och till nationella sidor. Webbplatsen kommer dessutom att vara interaktiv och tillgänglig för allmänheten.

- Utställningar och mässor skall anordnas.

- Intervjuer och presskonferenser skall genomföras.

- Affischer, foldrar och broschyrer för spridning i stor skala skall utarbetas. Utrymmet för affischkampanjerna måste beviljas kostnadsfritt av de berörda myndigheterna.

- Offentliga och kända personer skall erbjudas att stödja Europeiska språkårets målsättningar.

2.4. Samarbete med Europarådet och kandidatländerna

2.4.1. Kommittén skulle vilja ha ett givande samarbete mellan EU och Europarådet. Kommittén välkomnar särskilt möjligheten att samarbeta med Europarådets kommunalkongress för att marknadsföra detta Europaår. När det gäller den allmänna frågan om Europaåret betonar man såväl ett nära dagligt samarbete mellan kommissionen och Europarådets sekretariat som anordnande av regelbundna gemensamma samordningsmöten.

2.4.2. Kommittén ser positivt på Europarådets stöd till att kandidatländernas språk omfattas av Europeiska språkårets initiativ och hoppas att detta bidrag till en del kan lösa de praktiska svårigheter som deras deltagande medför.

2.5. Administrativa förfaranden och förslagsinfordringar

2.5.1. I kommissionens förslag anges att det skall utses en rådgivande kommitté som skall ta emot ansökningar om stöd.

2.5.2. För Europeiska året för språk planeras två förslagsinfordringar. När det gäller den första perioden skall ansökningarna lämnas in senast på sommaren eller i början av hösten 2000 och de aktuella bidragen kommer att beviljas ur budgeten för det förberedande året. Därefter följer en andra inbjudan med sista inlämningsdatum under våren 2001 för initiativ som helt eller till en del motsvarar Europaårets särskilda mål.

2.5.3. Kommittén begär, vilket redan angetts i andra yttranden, att formulären skall förenklas så mycket som möjligt, att det beviljas tillräckligt med tid för förslagsinfordringar och att förfarandena för att bevilja anslag påskyndas.

2.5.4. Kommittén ser positivt på att de projekt prioriteras som klart visar i vilken utsträckning de bidrar till utveckling av det europeiska medborgarskapet och som ligger i linje med vitboken från 1995. I vitboken betonas språkinlärning på ett tidigt stadium (i förskoleåldern och i lågstadiet), informationsutbyte om språkinlärning och språkundervisning samt främjande av initiativ inom översättnings- och tolkningsområdet för att underlätta effektiv kommunikation mellan personer som talar olika språk.

2.5.5. ReK ser mycket positivt på beslutet att prioritera projekt på nationell, regional och lokal nivå när det gäller utveckling av audiovisuellt informationsmaterial av god kvalitet.

2.6. Den rådgivande kommittén

2.6.1. I artikel 5 i förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut föreskrivs att en rådgivande kommitté skall inrättas. Denna kommitté skall bestå av två representanter från varje medlemsstat och medlemsstaterna får själva avgöra om medlemmarna skall vara fackmän eller politiker.

2.7. Ekonomiska anslag

2.7.1. De av Europeiska språkårets initiativ som genomförs på gemenskapsnivå kommer enbart att belasta gemenskapsbudgeten, medan gemenskapen kommer att bidra med upp till 50 % av kostnaden när det gäller lokala, regionala, nationella och gränsöverskridande initiativ. De anslagna medlen uppgår till totalt 8000000 euro och dessutom har 4000000 anslagits till de förberedande åtgärderna under år 2000.

2.7.2. Följande åtgärder på transnationell, nationell, regional och lokal nivå kommer att samfinansieras:

- Möten och evenemang.

- Informations- och reklaminsatser.

- Enkäter och undersökningar.

- Andra insatser vars mål återspeglar ett eller flera av målen för Europeiska språkåret och som inte skulle kunna få bidrag ur gemenskapens befintliga program.

2.7.3. Kommittén ser positivt på att man inte kommer att finansiera projekt som liknar dem som redan finansieras inom ramen för andra program och insatser, eftersom det skulle leda till onödigt slöseri med de anslag som avsatts enbart för Europeiska året för språk och till att dessa utnyttjas ineffektivt.

2.8. De lokala myndigheternas betydelse som kontaktpunkt

2.8.1. Det är nödvändigt att betona den nyckelroll som de lokala myndigheterna har när det gäller verksamhet för barn i förskoleåldern, ungdomsinitiativ, lokala utbildningstjänster och när det gäller att främja den kulturella mångfalden inom EU där språket utgör en mycket viktig del.

2.8.2. Man får inte glömma de lokala myndigheternas betydelse när det gäller att inleda och upprätthålla samarbete mellan regioner och områden utanför EU, i första hand kandidatländerna. Kommittén ser positivt på att det skall inrättas en rådgivande kommitté med två representanter från varje medlemsstat och med kommissionens företrädare som ordförande, eftersom detta säkerställer de lokala myndigheternas viktiga och nödvändiga medverkan.

2.9. Bedömningar och planerade effekter

2.9.1. Regionkommittén ser mycket positivt på Europeiska året för språk och anser att det kommer att ha avgörande effekter för Europas medborgare. Språken utgör i själva verket ett oerhört stort intresseområde som berör ett mycket stort antal personer och institutioner.

2.9.2. Europeiska språkåret kan ha en avgörande multiplikatoreffekt både genom att åtgärder som vidtas på gemenskapsnivå drar till sig medias uppmärksamhet och genom att initiativ genomförs i mindre skala för särskilda grupper, länder eller regioner.

2.9.3. För att Europeiska språkårets åtgärder skall få så bra effekt som möjligt är det nödvändigt att lära sig av liknande initiativ, till exempel Europeiska året för livslångt lärande, under vilket en del misstag gjordes som har gjort det svårare att erhålla ekonomiska anslag utifrån.

2.9.4. Under Europeiska året för livslångt lärande saknades det resurser bland annat till kommunikationsprodukter på alla EU-språk, till insatser för reklam och marknadsföring för att få mediernas uppmärksamhet och till spridning av information om bästa praxis från enskilda projekt. Sådana brister får inte förekomma under Europeiska året för språk.

3. Särskilda kommentarer

3.1. Språkinlärning

3.1.1. För att Europeiska året för språk skall ha så stor framgång som möjligt är det nödvändigt att fästa särskild vikt vid den förberedande etappen under år 2000.

3.1.2. Studier och undersökningar måste genomföras för att förstå olika gruppers inställning till språkinlärning, för att fastställa målgruppernas förväntningar av språkåret och för att samla in synpunkter om olika tillvägagångssätt. Man får inte heller bortse från en grundläggande uppgift som vi redan känner till, nämligen att 51 % av Europas vuxna medborgare och 29 % av de unga mellan 15 och 24 år inte har tillräckliga kunskaper i ett utländskt språk för att kunna föra en enkel konversation.

3.1.3. Kommittén har alltid främjat språkinlärning eftersom denna berikar kulturlivet och ökar sysselsättningen. Dessutom är språkkunskaper en grundläggande förutsättning för att medborgarna skall kunna röra sig fritt inom unionen.

3.1.4. Kommittén betonar att det är nödvändigt att språkinlärningen inleds på ett tidigt stadium så att européerna blir språkkunniga redan som barn och växer upp mot bakgrund av ett flerspråkigt samhälle. I detta samhälle skall livslång språkinlärning ingå som en integrerad del i en genuin europeisk livsstil.

3.1.5. Kommittén välkomnar den planerade handledningen för språkstudenter som skall ge upplysningar om vad man skall söka efter i en bra språkkurs och föreslå bra inlärningsmetoder.

3.1.6. Kommittén anser att det finns behov av en effektiv samordning av Europeiska språkårets initiativ och de befintliga initiativen inom ramen för Sokrates- och Leonardo-programmen som skall inleda sin andra etapp under 2000. Kommittén vill i detta avseende framhålla betydelsen av Lingua-åtgärden.

3.1.7. Det är också viktigt att främja partnerskap mellan olika organisationer för språkinlärning i medlemsstaterna.

3.2. Att främja den kulturella mångfalden

3.2.1. Kommittén kommer att fortsätta att betona att det är viktigt att upprätthålla den kulturella mångfalden, eftersom den är en källa till rikedom för hela Europa, vilket också bekräftades i samband med "Europeiska gemenskapens första ramprogram för kultur (2000-2004)". Dessutom betonar kommittén att endast kunskap om andra kulturer, i synnerhet genom språkstudier, kan förhindra att rasismen och främlingsfientligheten breder ut sig.

3.3. Språk som omfattas av Europeiska språkårets initiativ

3.3.1. I enlighet med principen om att alla gemenskapsspråk skall ha lika värde anges det i artikel 1 i förslaget att alla officiella gemenskapsspråk samt iriska, luxemburgska och andra språk som erkänts av medlemsstaterna kommer att omfattas av de initiativ som skall genomföras under 2001.

3.3.2. Kommittén ser positivt på att det enskilda medlemsstaterna får möjlighet att själva avgöra vilka av landets språk som skall omfattas av initiativen.

3.3.3. Att utse år 2001 till Europeiska året för språk välkomnas med tanke på att det bidrar till att slå vakt om de språkliga minoriteterna och till att det utförs ytterligare studier av språksituationen och språkens användbarhet i de olika delarna av Europa.

4. Lokala och regionala åtgärder

4.1. Om 2001 skall bli framgångsrikt som det internationella språkåret är det mycket betydelsefullt både hur massmedia utnyttjas och i vilken utsträckning de lokala och regionala myndigheterna engageras.

4.2. Mot bakgrund av att så många personer som möjligt skall engageras står det klart att de viktigaste insatserna måste inriktas på missgynnade befolkningsgrupper som ofta inte nås av de moderna massmediernas kommunikationskanaler. De som är bäst på att stå i kontakt med dessa svårnådda grupper är de lokala myndigheterna eftersom de har goda kunskaper om den egna regionen och invånarna där. De kan dessutom se till att språkårets initiativ genomförs effektivt.

4.3. Kommittén samtycker till förslaget om att det är nödvändigt att anordna särskilda evenemang, men betonar att arrangörerna måste befinna sig geografiskt nära människorna eftersom dessa arrangörer är de enda som kan engagera ett mycket stort antal människor från olika socialgrupper. Därför är det nödvändigt med de lokala och regionala myndigheternas stöd. Kommittén anser att man för att maximera antalet personer som engageras, skulle kunna stimulera de lokala myndigheterna att i sin dagliga verksamhet integrera element med koppling till Europeiska året för språk, t.ex. att inrätta flera flerspråkiga kundorienterade pilotprogram i samband med att man utför sina tjänster, eller att utse personal som skall samordna nya språkliga infallsvinklar på sitt arbete.

4.4. I linje med vad som angavs i yttrandet om "Kultur 2000" är kommittén oroad över att omfattande och storskaliga insatser ges alltför stor betydelse, eftersom man då riskerar att koncentrera uppmärksamheten på centrala evenemang och glömma bort småskaliga folkliga och lokala aktiviteter. Det är dessutom nödvändigt att undvika elitistiska initiativ som bara engagerar specialister och som inte berör allmänheten.

5. Slutsatser

5.1. Regionkommittén vill att kommitténs företrädare skall få delta aktivt i den rådgivande kommitté som föreskrivs i artikel 5 i förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut.

5.2. Kommittén ser positivt på förslaget att år 2001 utses till Europeiska året för språk och uppskattar att språkfrågan äntligen har kommit i centrum för gemenskapsåtgärder för att främja kunskaper om medlemsstaternas kulturer och för att förverkliga principen om fri rörlighet för Europas medborgare.

5.3. ReK anser att initiativen utgör ett starkt stöd för unionens utvecklingsprocess eftersom kandidatländerna omfattas av initiativen. Under 2001 kommer det att ges ett flertal tillfällen till att lära känna kandidatländernas kulturer vilket kan underlätta för deras framtida integration.

5.4. Kommittén välkomnar Europeiska året för språk med tanke på att det kommer att bidra till att de europeiska medborgarnas yrkesutbildning förbättras, framför allt med tanke på utbyte av yrkeskunskaper mellan olika europeiska länder.

5.5. Kommittén betonar att det är mycket viktigt att så många européer som möjligt engageras i de planerade initiativen och rekommenderar att metoderna för att sprida information differentieras med tanke på de olika samhällsgrupperna i Europa så att informationen blir effektiv.

5.6. ReK ser positivt på att medlemsstaterna själva får möjlighet att avgöra vilka språk som skall omfattas av Europeiska språkårets initiativ, genom vilka även de språkliga minoriteterna kan engageras.

5.7. ReK anser att de lokala och regionala myndigheterna måste få delta aktivt i projektet och att de lokala initiativens finansieringsmetoder skall definieras klart och enligt enkla förfaranden.

5.8. Kommittén betonar att de lokala och regionala myndigheterna har en mycket viktig roll därför att de är de enda som kan främja kulturell och språklig samverkan eftersom de representerar de olika kulturella och språkliga identiteterna innanför den egna medlemsstatens gränser.

5.9. Kommittén föreslår dessutom att de lokala och regionala myndigheterna skall ansvara för de kontaktpunkter som skall ge information och stöd när det gäller att genomföra Europeiska språkårets initiativ.

5.10. Kommittén föreslår att ReK skall delta i utarbetandet av den avslutande rapporten om resultaten från Europeiska språkåret eftersom de lokala och regionala myndigheterna är de enda som kan bedöma språkårets framgång i förhållande till antalet personer som varit engagerade på det lokala planet.

5.11. Kommittén föreslår en ökning av den procentsats som föreskrivits för att täcka initiativen på lokal och regional nivå.

5.12. ReK anser att den avgörande faktorn när det gäller Europeiska språkårets framgång är förmågan att utnyttja massmedia på ett lämpligt sätt. Under förutsättning att de lokala informationsmedierna innefattas är massmedia de enda medel som kan nå ut till en mycket bred publik.

5.13. Kommittén anser att en effektiv informationskampanj dessutom måste utnyttja de nationella TV-näten i de olika medlemsländerna, men framför allt de lokala TV- och radiostationerna och tidningarna samt nya medier. Många analyser som gjorts inom detta område har visat att antalet personer som tittar på lokal-TV och antalet sålda lokaltidningar vida överstiger den procentsats som rör nationella media.

5.14. Kommittén vill också att småskaliga projekt skall prioriteras så att de kan ge impulser till att skapa nya innovativa projekt.

5.15. För att Europeiska språkåret skall ha så stor framgång som möjligt anser ReK också att det är nödvändigt att satsa på omfattande och storskaliga evenemang, förutsatt att dessa samordnas med och berikas av många initiativ som genomförs i liten skala av de lokala och regionala myndigheterna. Detta kommer att förstärka Europeiska språkårets centrala budskap eftersom dessa myndigheter befinner sig geografiskt nära projektets målgrupper.

5.16. Under spridningen av Europeiska språkårets initiativ rekommenderar ReK att språkårets grundläggande målsättningar skall betonas. Dessa målsättningar syftar till följande:

a) Språkinlärning i allmänhet.

b) Alla gemenskapsspråk skall ha samma ställning, däri inbegripet minoritetsspråken.

c) Betoning av den språkliga och kulturella mångfalden inom EU som är en mycket viktig tillgång för hela Europa.

5.17. Kommittén ser positivt på beslutet att utforma en webbplats som enbart skall innehålla information som rör Europeiska året för språk. För att så många som möjligt skall få kännedom om denna webbplats föreslås det att länken tas med i den logotyp som skall utformas för detta ändamål. Dessutom anser ReK att det är lämpligt och mycket effektivt att informera om denna webbplats på de lokala och regionala myndigheternas egna webbplatser.

5.18. För att underlätta för de lokala och regionala myndigheterna och för att de skall få god tid på sig att utarbeta projekten vill ReK att det så snart som möjligt skall fastställas vilka kriterier som skall ligga till grund för urvalet av de projekt som skall omfattas av Europeiska språkårets initiativ. Dessutom vill kommittén att urvalet i så stor utsträckning som möjligt skall baseras på generella kriterier för att kunna ge så mycket utrymme som möjligt till lokal kreativitet.

5.19. I enlighet med Europeiska språkårets målsättningar begär ReK att all information som rör språkåret skall översättas till alla språk, däri inbegripet de minoritetsspråk som medlemsstaterna själva utser att medverka i projektet, samt göras tillgänglig för funktionshindrade genom audiovisuella hjälpmedel.

5.20. Dessutom vill kommittén att de förberedande undersökningarna som skall genomföras i alla medlemsstater under 2000 skall vara mycket detaljerade. Dessa undersökningar kommer att beröra alla åldersgrupper och uppskatta hur många och vilka personer som vill lära sig ytterligare utländska språk.

Bryssel den 17 februari 2000.

Regionkommitténs

ordförande

Jos Chabert