SV    SV SV 
 
SV    SV  EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 5.9.2008 
SEK(2008) 2390  
  
ARBETSDOKUMENT FRÅN KOMMISSIONENS AVDELNINGAR 
som åtföljer 
 
Förslag till 
 
RÅDETS BESLUT 
  
om Europeiska gemenskapens underteckna nde av konventionen om avtal om val av 
domstol 
 
SAMMANFATTNING AV KONSEKVENSANALYSEN 
  
 
{KOM(2008) 538 slutlig} 
{SEK(2008) 2389} 
 
SV 2   SV 1. F ÖRFARANDE OCH SAMRÅD MED BERÖRDA PARTER  
Konsekvensanalysen har utarbetats på grundval av undersökningen Study to Inform an Impact 
Assessment on the Ratification of  the Hague Convention on Choi ce-of-Court Agreements by 
the European Community . Undersökningen har utarbetats för kommissionen av en extern 
uppdragstagare1, med bidrag från den interna styrgrupp som inrättats av generaldirektoratet 
för rättvisa, frihet och säkerhet. Företrädare för rättstjänsten, generalsekretariatet, GD ENTR, GD MARKT, GD SANCO och GD INFSO har medverk at i den interna styrgruppens arbete. 
Konsekvensanalysen har granskats av kons ekvensbedömningsnämnden. De föreslagna 
förbättringarna har beaktats i en  reviderad utgåva av rapporten. 
Konsekvensanalysen bygger på ovannämnda  undersökning, en genomgång av relevant 
litteratur, en analys av svaren på kommissionens samrådsdokument från 2004 (som 
utarbetades i samband med förberedelserna infö r slutförhandlingarna i Haag), en genomgång 
av resultaten av undersökningar som utfört s av internationella handelskammaren (ICC)
2 och 
American Bar Association  (ABA)3 samt på en analys av hande lsstatistik (från Eurostat).  
2. P ROBLEMFORMULERING  
Frågor om domstolars internationella behöri ghet och om erkännande och verkställighet av 
domar på privaträttens område regleras i Eur opeiska gemenskapen av rådets förordning (EG) 
nr 44/2001 av den 22 december 2000 om domsto ls behörighet och om erkännande och 
verkställighet av domar på privat rättens område (Bryssel I-förordningen)4. 
Enligt EG-domstolens praxis5 omfattas frågor om internationell behörighet samt erkännande 
och verkställighet av domstolsavgöranden gentem ot tredjeländer av gemenskapens exklusiva 
externa behörighet. Detta innebär att medlemsst aterna inte längre har möjlighet att vare sig 
individuellt eller kollektivt ingå  internationella åtaganden gentemot tredjeländer när det gäller 
frågor som omfattas av gemenskapens externa behörighet. 
Ingåendet av konventionen om avtal om val av  domstol inom ramen för Haagkonferensen om 
internationell privaträtt 2005 i nnebar en möjlighet att skapa ett världsomspännande rättsligt 
alternativ för lösning av tvister mellan företag i så dana fall där parterna har ingått avtal om val 
av domstol. 
                                                 
1 GHK Consulting Ltd, Birmingha m; undersökningen finns tillgäng lig på följande webbadress: 
http://ec.europa.eu/dgs/justice_home/evaluation/dg_coordination_evaluation_annexe_en.htm  
2 ICC Survey regarding business practices on jurisdictional issues (2003): 
http://www.iccwbo.org/law/jurisdiction/  
3 Undersökning utförd av ABA:s avdelning för internationell rätt ( ABA Working Group on the Hague 
Convention on Choice-of-Court Agreements ) i oktober/november 2003. 
4 EGT L 12, 16.1.2001, s. 1. 
5 Dom av den 31 mars 1971 i mål 22-70, kommissionen mot rådet – Europeiska överenskommelsen om 
internationella vägtransporter; domstolens yttr ande 1/03 (plenum) den 7 februari 2006 om 
gemenskapens behörighet att ingå en ny Luga nokonvention om domstols behörighet och om 
erkännande och verkställighet av domar på privaträttens område. 
 
SV 3   SV Inom gemenskapen finns ett förutsebart system av bestämmelser om behörighet på grundval 
av parternas val (avtal om val av behörig dom stol) och om erkännande och verkställighet av 
de resulterande domstolsavgörandena. Utan för EU-området upphör emellertid denna 
förutsebarhet för EU-företagen på grund av det be gränsade antalet multilat erala eller bilaterala 
avtal med tredjeländer och avsaknaden av ett världsomspännande system av tillämpliga bestämmelser.  
Denna brist på rättslig förutsebarhet kan funge ra som ett ”handelshinder”. En undersökning 
har visat att den globala handeln hämmas av företagens osäkerhet om vilka nationella 
domstolar som är behöriga att pr öva tvister om affärsavtal. 41 % av de tillfrågade företagen 
angav att de vid något tillfälle hade fattat ett vi ktigt affärsbeslut som påverkats av osäkerheten 
kring vilken domstol som varit behörig att pröva eventuella tvister eller vilken lag som skulle 
tillämpas på kontraktet i fråga. Tendensen var tydligare bland större företag (47 %) än bland 
mindre (26 %). 
Samtidigt bör alla åtgärder som gemenskapen vidtar gentemot tredjeland skydda värden som 
vuxit fram inom gemenskapen och som är så  viktiga att de bör skyddas även utanför 
Europeiska unionen.  
2.1. Sammanfattning av problem 
Fyra huvudproblem kunde konstateras inom detta politikområde: 
Problem 1
 
De kostnader som orsakas av att ekonom iska operatörer inte kan utgå ifrån 
• att deras avtal om val av en domstol  utanför EU respekteras i EU, och 
• att deras avtal om val av en domst ol i EU respekteras i tredjeland. 
Problem 2  
De kostnader som orsakas av att ekonom iska operatörer inte kan utgå ifrån 
• att en dom som meddelats av en av parterna vald domstol  utanför EU kan erkännas och 
verkställas i EU, och 
• att en dom som meddelats av en av parter na vald domstol inom EU kan erkännas och 
verkställas utanför EU. 
Problem 3  
De kostnader och nackdelar som kan drabba en  i EU hemmahörande svag are part på grund av 
ett avtal som anvisar en domstol utanför EU (valet av en domsto l i tredjeland kan exempelvis 
leda till att den svagare parten går miste om det skydd som tillförsäkras denne enligt gemenskapslagstiftningen).  
Problem 4
 
 
SV 4   SV Otillräckligt skydd för rättsförhållanden som, oc kså i ett större globalt sammanhang, åtnjuter 
särskilt skydd i EU genom bestämmelser om exkl usiv behörighet (till exempel i fråga om fast 
egendom, immateriella rättigheter m.m.). 
2.2. Problemens omfattning 
Det är svårt att bedöma problemens omfattning ef tersom det saknas releva nt statistik och det 
empiriska materialet är begränsat. De uppgi fter som framkommit genom samråden visar 
emellertid att den rättsliga osäkerheten kring respekten för avtal om val av behörig domstol 
och verkställighet av domar kan påverka affärsbeslut indirekt. 
När det gäller problem 1 visar två tillgängliga u ndersökningar på området att för ett stort antal 
företag (omkring 40 % av de medverkande) hade ett viktigt affärsbeslut vid något tillfälle 
påverkats av osäkerhet kring vilken domstol so m skulle vara behörig att pröva eventuella 
tvister eller vilken lag som skulle tillämpas på kontraktet.  
Beträffande problem 2 beräknas omkring 40 % av företagen stöta på svårigheter, ibland 
oöverstigliga, i samband med erkänna nde och verkställighet av domar. 
Förekomsten av problemen 3 och 4 bekräftades in te av samrådsresultaten, men detta ska inte 
tolkas som att problemen inte finns. 
3. M ÅL 
3.1. Allmänt mål 
Det övergripande målet är att komma till rätta med eventuella ”handelshinder” genom att 
minska osäkerheten om vad som gäller, det vill säga främja internationell handel (utanför EU) och internationella investeringar genom att minska den rättsliga osäkerheten kring affärsavtal. 
3.2. Särskilda mål 
Det allmänna målet återspeglas i fyra särskilda mål, som vart och ett är nära knutet till de 
underliggande problem som beskriv its i avsnitt 2. Dessa särskilda mål ligger till grund för de 
viktigaste bedömningskriterierna som tillämpas  på de enskilda politiska alternativen, 
nämligen att 
(1) stärka rättssäkerheten för de ekonomiska ope ratörerna i EU genom att se till att deras 
val av vilken domstol som ska pröva inte rnationella handelstvister respekteras, 
(2) förbättra förutsebarheten när det gäller val av vilken domstol som ska vara behörig att 
pröva internationella hande lstvister som involverar ekonomiska operatörer i EU, 
(3) tillvarata EU-företags rättigheter vid faststäl lande av behörig domstol i situationer där 
de är den svagare parten, 
(4) främja att de rättigheter som tillkommer EU-företag enligt EU-lagstiftningen kan 
tillvaratas inför domstolar som prövar inte rnationella handelstvi ster utanför EU.  
Bakgrunden till valet av särskilda politiska mål är följande: 
 
SV 5   SV Det särskilda målet 1 . Det skulle vara till fördel om part erna i ett interna tionellt kontrakt som 
ingår avtal om val av behörig domstol kunde förlita sig på att detta val respekteras av den anvisade domstolen eller, i förekommande fall, en annan domstol vid vilken talan väckts i 
strid med parternas val. 
Det särskilda målet 2
. Det skulle vara till fördel om part erna i ett interna tionellt kontrakt som 
ingått avtal om val av behörig domstol kunde förlita sig på att den anvisade domstolens 
avgörande respekteras (det vill säga kan erkänna s och verkställas) såväl i parternas hemländer 
som i verkställighetslandet. 
Det särskilda målet 3 . Det skulle vara fördelaktigt för gemenskapen om de valda lösningarna 
innebär ett skydd för de rätti gheter som tillkommer svagare EU-parter som ingår avtal om val 
av behörig domstol. Detta skulle inte endast innebära ett bättre skydd för den svagare parten, 
utan även främja konkurrensen genom att öka mindre företags benägenhet att ingå 
internationella kontrakt.  
Det särskilda målet 4.  Det är önskvärt att domstolar utan för EU ser till att skydda lagstadgade 
rättigheter på motsvarande sätt som sker i EU. Detta skulle kunna åstadkommas genom en 
successiv anpassning som främjas av att mål, i vilka EU-företag är parter, prövas vid domstolar i tredjeländer och att de argument so m då framförs efterhand integreras med de 
berörda tredjeländernas lagstiftning och rättsp raxis. Detta skulle kunna leda till en ökad 
benägenhet hos EU-företag att ingå internationella handels avtal och, som en konsekvens, 
ökad handel. 
4. H
ANDLINGSALTERNATIV  
Alternativ  Beskrivning av alternativ  
Status quo: 
Alternativ 1 ”Passivt” status quo Gemens kapen ingår inte konventionen och inga 
nya initiativ tas för att uppnå de politiska målen. 
Alternativ 2 ”Aktivt” status quo Ge menskapen ingår inte konventionen, men 
förhandlingar om bilaterala avtal som omfattar de politiska målen genomförs mellan gemenskapen och vissa utvalda tredjeländer.  
Andra alternativ än lagstiftning 
Alternativ 3 Tillhandahållande av 
offentlig försäkring Stöd avseende tillhandahålla ndet av en försäkring 
som täcker merkostnader som uppstår vid en 
rättstvist (till exempel de extra kostnaderna för 
rättegångar som hålls i tredjeländer, och de ekonomiska förluster som uppkommer för EU-
företag till följd av do mar som undergräver de 
rättigheter som de skulle ha kunnat åberopa i EU) på grund av osäkerhet i fråga om valet av behörig 
 
SV 6   SV Alternativ  Beskrivning av alternativ  
domstol. 
Alternativ 4 Tillhandahållande av 
information för att upplysa företag om de risker som är förknippade med osäkerhet kring valet av 
behörig domstol. Stöd avseende kostnaderna för att förse EU-företag 
med upplysningar om vilka risker som är förknippade med den nuvarande osäkerheten kring valet av behörig domstol, ifall de skulle vilja 
handla med tredjeländer, och om vilka praktiska 
hjälpmedel som står till förfogande för att minska 
dessa risker . 
Lagstiftningsalternativ6 
 
Alternativ 5 Gemenskapen ingår 
konventionen utan att avge någon förklaring enligt artikel 21. Gemenskapen ingår konven tionen utan att undanta 
särskilda frågor från dess tillämpningsområde genom en förklaring enligt artikel 21 i konventionen. 
Alternativ 6a Konventionen ingås 
med avgivande av en 
förklaring enligt artikel 21 om att undanta frågor om upphovsrätt och närstående rättigheter. Gemenskapen ingår konventionen med avgivande 
av en förklaring enligt artikel 21 om att undanta 
upphovsrätt och närstående rättigheter från konventionens tillämpningsområde. 
Alternativ 6b Gemenskapen ingår 
konventionen med avgivande av en förklaring enligt artikel 21 om att undanta försäkringsfrågor. Gemenskapen ingår konventionen med avgivande 
av en förklaring enligt artikel 21 om att undanta försäkringsfrågor från konventionens tillämpningsområde. 
Alternativ 7 En kombination av 
alternativ 6a och 6b. Gemenskapen ingår konventionen med avgivande 
av en förklaring enligt artikel 21 om att undanta frågor om upphovsrätt och närstående rättigheter samt försäkringsfrågor från konventionens tillämpningsområde. 
                                                 
6 Konventionen tillåter förklaringar om begränsad behörighet (artikel 19), förklaringar om begränsningar 
av erkännande och verkställighet, förklaringar med avseende på särskilda frågor (artikel 21) och 
ömsesidiga förklaringar om icke-exklusiva avtal om val av behörig domstol (artikel 22). Med hänsyn 
till att de samråd som föregick antagandet av konventionen inte visade på något stöd för tanken att de 
förklaringar som kan avges enligt artiklarna 19 och 20  skulle kunna utnyttjas av gemenskapen, och att 
ett antal medlemsstater motsatte sig att inkludera icke-exklusiva avtal om val av behörig domstol, 
behandlas inte möjligheten att avge förklaringar enligt artiklarna 19, 20 och 21 i 
konsekvensbedömningen. 
 
SV 7   SV 4.1. Jämförelse av alternativen 
Bedömnings- 
kriterierÈ 
alternativ Æ 1. 
”Passivt” status quo
 2. ”Aktivt” status quo
 3. Tillhandahållande av ”offentlig försäkring”
 4. Medvetandehöjande insatser
 5. Ingående av konventionen utan undantag
 6a Ingående av konventionen med undantag för frågor om upphovsrätt
 6b I n
konve n
undan t
frågor försäk
r
Stärka rättssäkerheten 
för de ekonomiska 
operatörerna i EU genom att se till att deras val av vilken domstol som ska pröva internationella handelstvister respekteras.
 0 √ 0 0 √√√ √√√ √√√ 
Förbättra 
förutsebarheten när det 
gäller val av vilken 
domstol som ska vara behörig att pröva internationella handelstvister som inbegriper EU-företag.
 0 √ 0 0 √√√ √√√ √√√ 
Tillvarata EU-företags 
rättigheter vid fastställande av behörig domstol i situationer där 
de är den svagare 
parten.
 0 √ √ √ √√ √√√ √√√ 
Främja att de rättigheter 
som tillkommer EU-företag enligt EU-lagstiftningen kan tillvaratas inför domstolar som prövar internationella 
handelstvister utanför 
EU. 
 0 √ 0 0 √√ √√ √√ 
Ekonomiska och sociala 
fördelar.  0 √√ √√ √√ √√ √√√ √√√ 
Kostnader för näringsliv och samhälle.
 0 0 Möjliga effekter på 
konkurrensen  0 Konflikter med 
gemenskapspolitiken  Konflikter med gemenskapspolitiken Konfli k
gemen s
Genomförandekostnader  0 Mycket 
låga Höga Låga till medelhöga  Mycket låga  Mycket låga  Mycke t
Konflikter med 
gemenskapspolitiken  Nej Nej Nej Nej Potentiellt  Potentiellt  Potenti e
Lämpligaste alternativ  Nej Nej Nej Nej Nej Nej  Nej  
 
SV 8   SV 4.2. Det lämpligaste alternativet 
Mot bakgrund av bedömningen i tabell 4.1 är alternativ 7 att föredra. Gemenskapen bör 
således ingå konventionen med avgivande av förklaringar enligt artikel 21 om att undanta 
frågor om upphovsrätt och närstående rättighe ter samt försäkringsfrågor från konventionens 
tillämpningsområde. Även om de politiska altern ativen 5, 6a och 6b leder till något bättre 
övergripande resultat när det gäller att uppnå de  politiska målen (med undantag för målet att 
säkerställa EU-företagens rättigheter), gäller för samtliga att de riskerar att kollidera med gemenskapspolitiken. Alternativ 7 leder inte ti ll sådana konflikter och är därmed att föredra. 
Detta alternativ förv äntas också generera större e konomiska och sociala fördelar. 
4.3. Det rekommenderade alternativ ets förutsebara verkningar 
Det allmänna målet med den rekommenderade lösn ingen är att bidra till minskad osäkerhet 
om rättsläget för ekonomiska ak törer i EU. Ingåendet av konve ntionen förväntas stimulera 
den internationella handeln och därigenom bidra till att sänka priserna på varor och tjänster i 
EU. 
Rättslig osäkerhet är endast en av flera fakt orer som hämmar den inte rnationella handeln. Det 
rekommenderade alternativet skul le minska den rätts liga osäkerheten, men inte eliminera den 
helt och hållet. Det skulle under alla omständigheter öka sannolikheten  för att avtal om val av 
domstol och domar som meddelas av domstol ar som parterna valt kan erkännas och 
verkställas. 
4.4. Kostnader för det reko mmenderade alternativet 
Det rekommenderade alternativet kommer endast  att medföra smärre genomförandekostnader 
som hänger samman med gemenskapens ing ående och undertecknande av konventionen. En 
förutsättning för att konventionen ska ge några fördelar för EU är at t EU:s handelspartner 
också ratificerar den. Därför kommer det att krävas vissa ad ministrativa och diplomatiska 
insatser för att uppmuntra och förhandl a med potentiella parter i konventionen. 
Ytterligare kostnader kommer att uppstå i samb and med övervakningen av genomförandet av 
konventionen, när den väl har ingåtts av gemenskapen. 
Det rekommenderade alternativet  ger inte upphov till vare sig anpassni ngskostnader eller 
administrativa kostnader för EU-företag som bedriver internationell handel. Det skulle stå företagen fritt att även i fortsättningen inkludera klausuler om val av domstol i sina affärskontrakt eller att fo rtsätta använda alternativ a metoder för tvistlösning. 
4.5. EU-mervärde 
Det rekommenderade alternativet skulle tillföra  ett betydande EU-mervärde. Först och främst 
skulle samma uppsättning regler för EU-företag gälla i var och en av medlemsstaterna, och 
därmed skulle de ”lika villkor” som skapats genom Bryssel I-förordningen utsträckas till 
konventionsstaterna. För det andr a skulle ett försök att minska  den rättsliga osäkerheten 
genom en rad bilaterala avtal med sins emellan skiftande undantag kunna visa sig 
kontraproduktivt, eftersom EU :s viktigaste handelspartne r har intresse av att kunna 
marknadsföra sina varor och tjänster i EU och gentemot sina a ndra handelspartner på 
enhetliga villkor i fråga om val av domstol. 
 
SV 9   SV Kostnaderna för att ingå konventionen är mycket låga, samtidigt som de potentiella fördelarna 
är stora. Det finns endast ett fåtal möjliga ”nackdelar” med att ingå konventionen. Till dessa hör bland annat skyldigheten enligt konventione n att i EU respektera ”kontroversiella” domar 
som meddelats av domstolar i tredjeland. Det finns  alltid en möjlighet att vägra erkännande av 
sådana domar med hänvisning till grunderna för rättsordni ngen (enligt artikel 9 e i 
konventionen). För övrigt kommer an talet domar av sådan natur sannolikt att minska gradvis i 
och med att rättspraxis blir mer enhetlig. 
5. Ö
VERVAKNING OCH UTVÄRDERING  
Haagkonferensen för internat ionell privaträtt, under va rs överinseende konventionen 
utarbetades, brukar regelbundet organisera möten med särskilda kommittéer för att bedöma 
den praktiska tillämpningen av konventioner. Sy ftet är att övervaka och utvärdera om de 
fungerar på det sätt som var tänkt. 
Utöver denna institutionella övervakning ska gemenskapen, som part i konventionen, utveckla 
sitt eget system för övervakning och utvärdering. 
Det finns inga ”färdiga” informationskällor som lämpar sig för en tillfredsställande 
bedömning av de bestående problemens omfattning och natur, och därmed blir det också svårt 
att avgöra i vilken utst räckning dessa problem kommer att minska med tiden. 
Under sådana förhållanden är det tillrådlig t att tillämpa samma förfarande som för andra 
rättsakter på området, det vill säga att med regelbundna intervall (till exempel vart fjärde år) 
se över hur konventionen fungerar, bland annat på grundval av en undersökning utförd av en 
extern uppdragstagare.