[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel den 26.9.2006

KOM(2006) 548 slutlig

2005/0043 (COD)

MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET enligt artikel 251.2 andra stycket i EG-fördraget om

gemensam ståndpunkt antagen av rådet inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut om Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007–2013)

2005/0043 (COD)

MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET enligt artikel 251.2 andra stycket i EG-fördraget om

gemensam ståndpunkt antagen av rådet inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut om Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007–2013)

1. BAKGRUND

Datum för överlämnande av förslaget till Europaparlamentet och rådet (dokument KOM(2005) 119 slutlig, 2005/0043(COD) och 2005/0044(CNS)): | 13 april 2005 |

Datum för Regionkommitténs yttrande: | 16 november 2005 |

Datum för Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande: | 14 december 2005 |

Datum för Europaparlamentets yttrande efter första behandlingen: | 15 juni 2006 |

Datum för överlämnande av det ändrade förslaget till Europaparlamentet och rådet: | 28 juni 2006 |

Datum för antagande av den gemensamma ståndpunkten: | 25 september 2006 |

2. Kommissionens synpunkter på den gemensamma ståndpunkten

I enlighet med artikel 251 i EG-fördraget innehåller det här meddelandet kommissionens synpunkter på rådets gemensamma ståndpunkt, som den 25 september 2006 antogs med kvalificerad majoritet, om sjunde ramprogrammet för verksamhet inom området forskning och teknisk utveckling, efter det att politisk enighet uppnåtts den 24 juli 2006. Den 24 juli 2006 uppnåddes även politisk enighet om Euratomramprogrammet.

Allmänt sett har den gemensamma ståndpunkten samma struktur och innehåll som kommissionens förslag till ramprogram och överensstämmer generellt med Europaparlamentets yttrande.

Rådet har tagit med en stor del av de ändringsförslag som ingick i yttrandet som Europaparlamentet antog vid den första behandlingen (15 juni 2006) och som kommissionen antog i sitt ändrade förslag.[1]

3. Kommentarer till den gemensamma ståndpunkten

Kommissionen anser att den gemensamma ståndpunkten är en god utgångspunkt för ytterligare förhandlingar om ramprogrammet med målet att nå en överenskommelse vid andra behandlingen.

I fråga om budgeten har rådet (och Europaparlamentet) godkänt det totala belopp på 50 521 miljoner euro som kommissionen föreslog i sitt ändrade förslag[2], efter det att Europaparlamentet, rådet och kommissionen den 17 maj 2006 ingick ett interinstitutionellt avtal om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning .[3]

Beträffande uppdelningen av budgeten överensstämmer den gemensamma ståndpunkten i stort med kommissionens ändrade förslag och Europaparlamentets yttrande, förutom i följande:

- I fråga om programmet Samarbete

- Ökade belopp för följande fem teman : Hälsa, Nanovetenskap, nanoteknik, material och ny produktionsteknik, Energi, Miljö samt en liten ökning för Samhällsvetenskap och humaniora.

- Minskade anslag för temat Säkerhets- och rymdforskning.

- I fråga om programmet Kapacitet:

- Större minskning för temat Forskningsinfrastruktur samt minskade anslag för Vetenskapen i samhället.

- Ökade belopp för Forskning till förmån för små och medelstora företag, Forskningspotential samt en liten ökning för Övergripande internationellt samarbete.

Även om det finns en stark koppling mellan de föreslagna verksamheterna och den föreslagna budgeten, kan den krympta budgeten för Infrastruktur och temat Säkerhets- och rymdforskning leda till att de verksamheter som föreslås i den gemensamma ståndpunkten inte förverkligas fullt ut.

Beträffande programmets struktur bibehåller den gemensamma ståndpunkten kommissionens förslag till de olika delarna i programmet, även fokuseringen på teman och flexibiliteten i programmet med beaktande av dess varaktighet på sju år. Kommissionen delar uppfattningen att en sammanhängande utveckling av politiken bör utgöra en separat del av programmet Kapaciteter. Rådet har dock, i likhet med parlamentet, delat upp temat Säkerhets-och rymdforskning i två, och föreslår följaktligen tio teman. Enligt kommissionen kan man uppnå betydande flexibilitet och synergieffekter om man håller ihop de två temana.

Beträffande forskningsinnehållet innehåller den gemensamma ståndpunkten en stor del av de ändringar som Europaparlamentet föreslagit och som kommissionen godkänt och införlivat i sitt ändrade förslag. I sitt ändrade förslag klargjorde kommissionen att beroende på den minskade budgeten, hade den inte tagit med ändringar som skulle innebära att temana fick bredare omfattning, vilket skulle kräva mer resurser. Kommissionen anser att den gemensamma ståndpunkten som helhet respekterar detta. Att ta med ”Exploratory Award Scheme” för små och medelstora företag i temat Kapaciteter överensstämmer inte med den här principen. Kommissionen anser att budgeten enbart bör koncentreras på finansiering av projekt.

Kommissionen stöder förslaget att skärpa texten om små och medelstora företag genom att föreslå konkreta åtgärder i temana, till exempel genom kvantitativ och kvalitativ analys. Enligt kommissionen är det effektivare än artificiella mål som kommissionen inte tog med i det ändrade förslaget.

För parlamentet har de gemensamma teknikinitiativen samt programmen Idéer och Människor varit viktiga frågor.

- I fråga om de gemensamma teknikinitiativen innehåller den gemensamma ståndpunkten ändringarna av kriterierna för identifieringen av dessa initiativ.

- I fråga om programmet Idéer har viktiga förtydliganden infogats i fråga om mandatperioden, förnyelse av det vetenskapliga rådet och dess roll, ledningen och personalfrågor. Även genomförandet av en oberoende genomgång 2010 av Europeiska forskningsrådets struktur och mekanismer, som skall läggas fram för Europaparlamentet och rådet, har infogats.

- I fråga om programmet Människor innehåller en serie ändringar hänvisningar till kopplingar mellan det här programmet och andra delar av ramprogrammet samt andra gemenskapsprogram. Dessa tillägg tydliggör den internationella dimensionen hos den här delen av programmet och innehåller förslag på att skapa lämpliga arbetsvillkor för forskare och instruktioner i fråga om samfinansiering.

Slutligen har kriterierna för stödet till nya forskningsinfrastrukturer gjorts mer detaljerade och vikten av regionala aspekter vid upprättandet erkänns.

I fråga om stamcellsrelalerad forskning godtog kommissionen i sitt ändrade förslag att infoga en artikel om vilka områden som inte skall finansieras inom sjunde ramprogrammet, vilket överensstämde med parlamentets ändringsförslag. Rådet tog även med den här artikeln i sin gemensamma ståndpunkt, och kommissionen bekräftade ännu en gång de metoder som skulle användas (se bilagan).

4. SLUTSATS

Kommissionen anser att den gemensamma ståndpunkten, som antogs med kvalificerad majoritet den 25 september 2006 i mycket hög utsträckning överensstämmer med både Europaparlamentets och kommissionens ståndpunkter. Den beaktar till stor del de ändringsförslag som Europaparlamentet lade fram efter första behandlingen och som kommissionen införlivat i sitt ändrade förslag. Kommissionen ställer sig därför bakom den gemensamma ståndpunkten.

BILAGA

Europeiska kommissionen föreslår att man för sjunde ramprogrammet fortsätter med samma etiska ramverk som i sjätte ramprogrammet när man fattar beslut om EU-finansering av forskning på stamceller från mänskliga embryon.

Motivet för Europeiska kommissionens förslag att detta etiska ramverk skall fortsätta att gälla är att det utvecklat ett erfarenhetsbaserat ansvarstagande tillvägagångssätt för ett vetenskapligt område som är mycket lovande och att ramverket visat sig fungera tillfredsställande i de forskningsprogram där forskare från många länder med regelverk som skiljer sig kraftigt åt har medverkat.

1. Beslutet om sjunde ramprogrammet utesluter otvetydigt följande tre forskningsområden från gemenskapsfinansiering:

2. Forskningsverksamhet som syftar till mänsklig kloning för reproduktionsändamål.

3. Forskningsverksamhet som syftar till förändring av människors arvsmassa och som kan leda till att sådana förändringar blir ärftliga.

4. Forskningsverksamhet som syftar till skapandet av mänskliga embryon för forskningsändamål eller för produktion av stamceller, inbegripet genom somatisk överföring av cellkärnor.

5. Verksamhet som är förbjuden i samtliga medlemsstater kommer inte att finansieras. Verksamhet som är förbjuden i en medlemsstat kommer inte att finansieras i den.

6. Beslutet om sjunde ramprogrammet och bestämmelserna om det etiska ramverket som styr gemenskapens finansiering av forskning på stamceller från mänskliga embryon innebär inte på något vis en värdebedömning av det regelverk eller etiska ramverk som styr sådan forskning i medlemsstaterna.

7. I ansökningsomgångarna uppmanar Europeiska kommissionen inte uttryckligen till användning av stamceller från mänskliga embryon. Användningen av mänskliga stamceller, oavsett om de är vuxna eller embryonala, beror på den bedömning som görs av vetenskapsmännen mot bakgrund av de mål de vill uppnå. Den överlägset största delen av gemenskapens medel för stamcellsforskning ges till användning av stamceller. Det finns ingen anledning att detta skulle komma att ändras i någon större utsträckning i sjunde ramprogrammet.

8. Alla projekt som innehåller förslag på användning av stamceller från mänskliga embryon kommer att granskas vetenskapligt av oberoende vetenskapliga experter som kommer att avgöra om det är nödvändigt att använda sådana stamceller för att uppnå de vetenskapliga målen.

9. De förslag som klarar den granskningen kommer därefter att genomgå en sträng etisk kontroll anordnad av Europeiska kommissionen. I den etiska kontrollen beaktas de principer som återspeglas i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och relevanta internationella konventioner som Europarådets konvention om mänskliga rättigheter och biomedicin som undertecknades i Oviedo den 4 april 1997 och dess tilläggsprotokoll och den universella deklaration om humangenomet och mänskliga rättigheter som antagits av Unesco. Den etiska kontrollen skall också tjäna som kontroll av att förslagen respekterar reglerna i de länder där forskningen kommer att ske.

10. I särskilda fall kan en etisk kontroll komma att ske under ett projekts varaktighet.

11. Innan ett projekt, som innehåller förslag på användning av stamceller från mänskliga embryon, startas måste godkännande sökas från en relevant nationell eller lokal etikkommitté. Alla nationella regler och förfaranden måste följas, till exempel sådana som rör föräldrars samtycke, avsaknad av finansiella lockbeten, etc. Kontroller kommer att göras av om projektet innehåller hänvisningar till godkännanden och kontroller som skall utfärdas respektive utföras av de behöriga myndigheterna i de medlemsstater där forskningen skall ske.

12. Ett förslag som godkänns i den vetenskapliga granskningen, den nationella eller lokala etiska granskningen samt den europeiska etiska granskningen kommer att läggas fram för godkännande för medlemsstaterna som sammanträder som föreskrivande kommitté. Projekt som innebär att stamceller från mänskliga embryon används måste godkännas av medlemsstaterna för att få bidrag.

13. Europeiska kommissionen kommer att fortsätta arbeta för att den gemenskapsfinansierade stamcellsforskningen skall bli åtkomlig för alla forskare, vilket gynnar patienter i alla länder.

14. Europeiska kommissionen kommer att stödja åtgärder och initiativ som bidrar till att forskningen kring stamceller från mänskliga embryon samordnas och rationaliseras på ett etiskt sätt. Kommissionen kommer framförallt att stödja ett europeiskt register över stamcellslinjer från mänskliga embryon. Att ett sådant register får stöd innebär att man kan övervaka befintliga stamceller från mänskliga embryon i Europa och att forskares användning av dem kan maximeras. Det kan dessutom bidra till att man undviker onödiga avledningar av nya stamcellslinjer.

15. Europeiska kommissionen kommer att fortsätta använda den praxis som gäller för närvarande och kommer inte att lämna projektförslag till den föreskrivande kommittén som innebär forskning som förstör mänskliga embryon, till exempel för att skapa stamceller. Att denna forskningsfas inte får stöd, innebär inte att gemenskapsstöd till kommande forskningsfaser som inbegriper stamceller från mänskliga embryon utesluts.

[1] KOM(2006) 364 slutlig, 28.6.2006.

[2] KOM(2005) 119 slutlig/2, 24.5.2006.

[3] EUT C 139, 14.6.2006, s. 1 .