EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 20.03.1996 
KOM(96) 108 slutlig 
95/0124 (COD) 
Ändrat förslag till 
ELJROPAPARLAMENTPÏS OCH RÅDETS BESLUT 
om ett antal riktlinjer för transeuropeiska nät för telekommunikation 
(framlagt av kommissionen i enlighet med artikel 189a.2 i Romfördraget) 

MOTIVERING 
1. Inledning 
1.1 Den 31 maj 1995 antog kommissionen ett förslag till Europaparlamentets och rådets 
beslut om ett antal riktlinjer för transeuropeiska nät för telekommunikation (KOM (95) 
224 slutl.). Detta förslag lades fram inför Europaparlamentet och rådet den 8 juni 1995. 
1.2 Ekonomiska och sociala kommittén antog ett positivt yttrande om detta förslag den 
22 november 1995. 
1.3 Rådet kom fram till en politisk överenskommelse om detta förslag den 27 november 
1995. 
1.4 Regionkommittén antog ett positivt yttrande den 18 januari 1996. 
1.5 Europaparlamentet antog sitt ställningstagande i första behandlingen den 1 februari 
1996. Detta ställningstagande innehåller 35 ändringar av kommissionens ursprungliga text. 
1.6 Kommissionen kan .acceptera 13 av dessa ändringar. Ytterligare fem ändringar är 
delvis acceptabla och fyra är acceptabla i princip. Kommissionen kan inte acceptera de 
övriga 13 ändringarna. 
1.7 Skälen till kommissionens ställningstagande i fråga om dessa ändringar behandlas i 
punkt tre nedan. I bilaga 1 återges dessutom den fullständiga texten till det ursprungliga 
förslaget (vänsterspalten) och den fullständiga texten till det ändrade förslaget 
(högerspalten). 
2. Förslagets syfte 
Förslaget syftar till att Europaparlamentet och rådet i enlighet med samarbetsförfärandet 
skall anta ett antal riktlinjer (i ordets betydelse enligt artikel 129c i unionsfördraget) som 
omfattar målsättningar, prioriteringar, ramar för åtgärder och projektområden av 
gemensamt intresse för transeuropeiska telenät. Inom ramen för de projektområden av 
gemensamt intresse som avses i bilaga 1 till beslutet skall kommissionen, utgående från 
ett arbetsprogram som skall aktualiseras vid behov (förmodligen varje år) och med hjälp 
av en kommitté av typ Illa utlysa ansökningsomgångar för att specificera projekt av 
gemensamt intresse. 
I förslaget betonas att ansökningar som är av kollektivt intresse skall prioriteras. Med 
hänsyn till öppnandet av denna sektor för konkurrens rör det sig härvid om ansökningar 
som syftar till att ge medborgarna, företagen och gemenskapens förvaltningar tillgång till 
en rad instrument som kan underlätta deras inträde i informationssamhället, i synnerhet 
genom att främja samarbete mellan den offentliga och den privata sektorn. 
3. Kommissionens ställningstagande till Europaparlamentets ändringar i första 
behandlingen 
3.1 Godkända ändringar 
Kommissionen accepterar ändringsförslagen nr 1, 2 (l:a delen), 3, 4, 7 (l:a delen), 10, 
11 (med en smärre ändring), 15, 16 (la delen), 20, 22 (med en smärre ändring), 24, 25, 
26, 27 (1 :a delen), 28, 3 1 (1 :a delen) och 34. 
Ändringsförslag 1 omfattar en precisering av första stycket i ingressen, 
beaktandemeningen oräknad, som går ut på att i synnerhet ta hänsyn till små och 
medelstora företag samt till de mindre utvecklade eller avlägset belägna regionerna. 
Första delen av ändringsförslag 2 betonar vikten av EURO-ISDN, vilket är helt riktigt, 
eftersom detta faktiskt är ett nät som de transeuropeiska tillämpningarna kan begagna sig 
av under den närmaste framtiden. 
Ändringsförslag 3 tillför ett nytt stycke till ingressen, i vilket nödvändigheten av 
samordning med andra initiativ understryks. Denna nödvändighet tas för övrigt även upp 
i bilaga 1.4. 
Ändringsförslag 4 utgör en förbättring av den ursprungliga texten, och uttrycker samma 
tanke. 
Första delen av ändringsförslag 7 tar upp de transeuropeiska tillämpningar som svarar mot 
faktiska behov som inte täcks av rena marknadskrafter. Detta motsvarar tillämpningar av 
kollektivt intresse, för vilka prioritering föreslås. 
Ändringsförslag 10 och 15 anpassar förslagets lydelse till fördraget. 
Ändringsförslag 11 tillför viktiga preciseringar. Endast ordet "tekniska" för att beskriva 
övergången till informationssamhället bör strykas, eftersom det är för restriktivt. 
Första delen av ändringsförslag 16 är berättigad, eftersom den visar på vilket stadium det 
arbetsprogram som kommissionen håller på att utarbeta befinner sig just nu. 
Ändringsförslag 20 påminner om att de berörda riktlinjerna avser EURO-ISDN, och att 
de antagits av Europaparlamentet och rådet 
Ändringsförslag 22 (del 1) är acceptabelt, eftersom den strukna texten tas upp i 
ändringsförslag 23. Förslagets andra del betonar vikten av att tillhandahålla icke-
märkesskyddade verktyg för utveckling och genomförande av nya tillämpningar. Däremot 
förefaller det orealistiskt att kräva att dessa verktyg tillhandahålls av de generiska 
tjänsterna. Därför föreslås det att uttrycket "tillhandahålla" ersätts med "främja". 
Ändringsförslag 24 tillför viktiga preciseringar till rubriken "distansundervisning". 
Ändringsförslag 25 lägger till de områden som Europaparlamentet givit prioritet i 
samband med antagandet av de transeuropeiska transportnäten till rubriken 
"transporttel em ati k ". 
Ändringsförslag 26 hänvisar till vissa viktiga sociala följder av distansarbete. 
Första delen av ändringsförslag 27 (dvs. med undantag av "en gradvis tillnärmning av 
sysselsättningsvillkor och arbetsförhållanden" som förefaller orealistiskt) tillför en viktig 
precisering till rubriken "telematiktjänster för arbetsmarknaden". 
Ändringsförslag 28 tillför viktiga preciseringar till rubriken "kulturellt och språkligt arv". 
Första delen av ändringsförslag 31 utvidgar de plattformar som kan användas för 
transeuropeiska generiska tjänster med fasta eller mobila nät under utveckling. 
Ändringsförslag 34 innebär en acceptabel förenkling. 
3.2 Ändringsförslag som accepteras i princip 
Ändringsförslagen 6, 8, 23 och 35 (2:a delen) är acceptabla i princip. Det föreslås att 
deras innebörd tas med i en lämpligare form. 
Ändringsförslag 6 understryker dels vikten av samordning av gemenskapsprogrammen 
(fastän formuleringen kan förbättras), och dels att projekt av gemensamt intresse är 
projekt med syfte att förverkliga tillämpningar (vilket är berättigat, men inte bör utesluta 
demonstrations- eller testfaser under vilka en viss tillämpning kan testas inom ett 
begränsat men signifikant område för att se om den erbjuder de möjligheter som förväntas 
av den till villkor som är ekonomiskt acceptabla för användarna). Sextonde stycket i 
ingressen, beaktandemeningen oräknad skall således lyda: 
Det är nödvändigt att säkerställa en effektiv samordning mellan genomförandet av de 
transeuropeiska näten för telekommunikation, som måste motsvara reella ändamål utan 
att vara knutna till genomförandet av försöksprojekt, och olika gemenskapsprogram, i 
synnerhet de särskilda programmen i del fjärde ramprogrmmet för forskning, teknisk 
utveckling och demonstration, programmen till förmån för små och medelstora företag 
och de program som avser informationsinnehåll (som INFO 2000, MEDIA 2) och andra 
aktiviteter som avser informationssamhället. 
Ändringsförslag 8 betonar nödvändigheten av att på grundval av samverkan använda alla 
former av stöd till åtgärder som berör de transeuropeiska näten, så som kommissionen 
föreskriver i femte stycket i bilaga 1. Dessutom förekommer hänvisningen till 
strukturfonderna, fördelarna för den inre marknaden, främjandet av industrins 
konkurrenskraft och den ekonomiska sammanhållningen redan på andra håll i texten. Att 
upprepa dessa hänvisningar bidrar endast till att göra texten mer svårläst. Det föreslås 
därför en ändring av det nittonde stycket i ingressen, beaktandemeningen oräknad på 
följande sätt: 
... gemenskapens ekonomiska stöd inom området transeuropeiska nät. Likväl bör man på 
grundval av samverkan och i enlighet med respektive regler använda de finansiella 
gemenskapsinstrument som kan främja utvecklingen av nya typer av praxis inom 
telekommunikationssektorn, för att dra största möjliga fördel av en samordning av de 
olika källorna. Enligt ovannämnda förordning skall de berörda medlemsstaterna... 
Ändringsförslag 23 tar upp de punkter som strukits genom ändringarna 22 och 29, och 
avser samtliga tillämpningar. Detta är acceptabelt, men den del av ändringen som avser 
de lokala språken bör lämna möjligheten öppen att få tillgång till tjänster avsedda för icke 
yrkesmässiga användare på ett annat språk än det lokala. Dessutom kan de sociala och 
samhälleliga följderna inte utvärderas för varje enskild tillämpning (se anmärkningarna 
till denna fråga i punkt 3.3 nedan, Ändringsförslag 12, andra stycket), och det textstycke 
som berör denna fråga är alltför tvingande. Under dessa omständigheter skulle en 
acceptabel ändring se ut på följande sätt: 
För att användarna över hela gemenskapen skall kunna dra största möjliga nytta av 
dessa nya tillämpningar skall tillämpningarna där så är nödvändigt ta hänsyn till den 
lokala språksituationen och vara inbördes driftskompatibla mellan de olika språken. De 
skall vända sig till så mänga användare som möjligt och underlätta medborgarnas 
tillgång till tjänster av kollektivt intresse. 
Andra delen av ändringsförslag 35 tillför texten en definition på projektens transnationella 
karaktär. Denna definition finns redan i lämpligare form i ett uttalande från kommissionen 
i samband med förhandlingarna i rådet. Det föreslås här att införa Europaparlamentets 
ändringsförslag i ändrad form enligt följande: 
"... artikel 3. Dessa projekt skall vara transnationella i den meningen att de skall 
tillmötesgå behov som finns i flera medlemsstater och genomföras i flera medlemsstater. 
Detta hindrar inte den inledande fasen vid spridningen av dem, planerad att kontrollera 
projektets tekniska och kommersiella genomförbarhet, från att verkställas i en enskild 
medlemsstat, om det visar sig att villkoren som råder i denna medlemsstat är 
representativa för de existerande villkoren i andra medlemsstater där projektet slutligen 
skall genomföras. " 
3.3. Ändringsförslag som inte kan accepteras 
Följande ändringsförslag kan inte accepteras. 2 (2:a delen), 5, 7 (2:a delen), 9, 12, 13, 14, 
16 (2delen), 17, 18, 19, 21, 27 (2:a delen), 29, 30, 31 (2:a delen), 32, 33, 35 (l:a delen)! 
Andra delen av ändringsförslag 2 som omfattar de egenskaper som kriterierna för urval 
av projekten skall ha är överflödig, eftersom dessa kriterier redan finns med i bilaga 2. 
Ändringsförslag 5 ger intrycket att tillgången till bredbandsnät ännu ligger i en avlägsen 
framtid, vilket inte är fallet, även om den ännu är långt ifrån allmän. 
Andra delen av ändringsförslag 7, ändringsförslagen 17. 18. 21 samt sista meningen i 
ändringsförslag 16 ändrar det kommittéförlarande som föreslås i utkastet till beslutet och 
bryter därigenom mot det modus vivendi som avtalats mellan de tre institutionerna. 
Kommissionen föreslår att man håller sig till denna överenskommelse. Detta skulle 
innebära att ett nytt stycke (stycke 18a i ingressen, beaktandemeningen oräknad) med 
följande lydelse läggs till: 
Den 20 december 1994 enades Europaparlamentet, rådet och kommissionen om ett modus 
vivendi avseende genomförandeåtgärder för de rättsakter som antas enligt förfarandet i 
artikel 189b i Romfördraget. 
Ändringsförslag 9 strider i sin första del mot gemenskapens vanliga tillvägagångssätt att 
lösa frågan om driftskompatibilitet genom att rekommendera tillämpning av frivilliga 
normer och inte ingripa med lagstiftning förrän i efterhand, om det visar sig att det 
frivilliga tillvägagångssättet leder till problem med driftskompatibilitet på transeuropeisk 
nivå. Den sista delen av ändringsförslaget ger detta stycke en alltför allmän innebörd. 
Angående ändringsförslag 12 kan flera anmärkningar göras: 
I Inrättandet av en bestämd rangordning inom förteckningen över prioriteter är 
inte acceptabelt, eftersom det är viktigt att kunna anpassa sig till de olika sektorernas 
situation och den snabba utveckling av kommunikationssystemen som pågår när det årliga 
arbetsprogrammet sammanställs. 
2. Genom ändringarna i början av punkterna a och c föreskrivs en analys av de sociala 
följderna före varje inrättande av generiska tjänster och tillämpningar. Det bör 
uppmärksammas att förteckningen över urvalskriterier (bilaga 2) för varje projekt omfattar 
de direkta eller indirekta samhällsekonomiska följderna. Det förefaller omöjligt att gå 
längre än så och att för varje projekt företa en utvärdering av de sociala och samhälleliga 
följderna (försåvitt det överhuvudtaget är relevant). Det är lämpligare att undersöka dessa 
följder på en mer allmän nivå, genom att utvärdera följderna av en grupp tillämpningar 
som inrättats under en viss period, oberoende av tillämpningarnas ursprung. Dessutom tar 
ändringen i slutet av punkt c upp specifika tillämpningar, som bör tas upp i bilaga 1 i 
stället, snarare än i en artikel som behandlar allmänna prioriteter. 
3. Ny punkt h: villkoren för samarbete med tredje land fastställs i artikel 12. Sådant 
samarbete skall ses som en fördel i samband med genomförandet av vissa projekt, och 
inte som en genomgående prioritet. 
Om ändringsförslag 13 kan samma sak sägas som om andra delen av ändringsförslag 1. 
Ändringsförslag 14 omfattar förbättring av den offentliga förvaltningens 
kommunikationer. Detta är ingen allmän åtgärd utan skall ses som ett verksamhetsområde 
av flera, som har sin logiska plats i bilaga 1. 
Tillägget i den näst sista meningen i ändringsförslag 16 föreskriver att arbetsprogrammet 
skall omfatta konkreta åtgärder för att utgående från sociala och regionala kriterier 
säkerställa individens tillträde till alla informationssamhällets sektorer. Detta skulle 
innebära att man gav arbetsprogrammet en ytterst tung innebörd, som inte är avsedd. 
Ändringsförslag 19 beskriver stöd- och samordningsåtgärdernas art. Denna definition har 
sin logiska plats i bilaga 1.4. 
Andra delen av ändringsförslag 27 är orealistisk: för att harmonisera arbetsförhållandena 
inom gemenskapen krävs andra åtgärder än de resultat som kan uppstå ur tillämpningen 
av transeuropeisk telematik för att söka tjänster 
Ändringsförslag 29. som stryker rubriken "Medborgarnas tillgång till tjänster", är inte 
acceptabel, eftersom det rör sig om ett område av stor social betydelse. 
Ändringsförslag 30 lägger till tillämpningar som redan tas upp i bilaga 1, dels i punkt 1 
(ett nät för universitet och forskningscentra), dels i punkt 2 (generiska tjänster). 
Andra delen av ändringsförslag 31 tillför överflödiga detaljer. 
Ändringsförslag 32 upprepar ändringsförslag 22, som definierar generiska tjänster som 
helhet. 
Ändringsförslag 33 tillför överflödiga detaljer. 
Första delen av ändringsförslag 35 omfattar urvalskriterier (föredömlighet, värde som 
incitament och möjlighet att mångdubbla användningen) vars tillämpning skulle vara väl 
subjektiv. 
4. Slutsats 
Kommissionen föreslår Europaparlamentet och rådet att anta det ändrade förslag som 
finns i bilaga 1. 
Ändrat förslag till 
EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT Bilaga 1 
om ett antal riktlinjer för transeuropeiska nät för telekommunikation 
Ursprungligt förslag Ändrat förslag 
EUROPAPARLAMENTET OCH oförändrat 
EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS 
RÅD HAR FATTAT DETTA BESLUT 
med beaktande av Fördraget om 
upprättandet av Europeiska 
gemenskapen, särskilt artikel 129d.l, 
med beaktande av kommissionens 
förslag, 
med beaktande av Ekonomiska och 
sociala kommitténs yttrande, 
med beaktande av Regionkommitténs 
yttrande, och 
med beaktande av följande: 
1. Förverkligandet och utvecklingen 
av transeuropeiska telenät syftar 
till att säkerställa spridningen och 
utbytet av information inom hela 
unionen. Detta är en förutsättning 
för att det skall vara möjligt att 
bygga upp 
"informationssamhället", som 
kommer att bli resultatet av att 
varje medborgare, företag och 
offentlig myndighet inom hela 
unionen får tillgång till all slags 
information i sådana mängder 
som de behöver. Förverkligandet och utvecklingen 
av transeuropeiska telenät syftar 
till att säkerställa spridningen och 
utbytet av information inom hela 
unionen. Detta är en förutsättning 
för att det skall bli möjligt för 
medborgarna och industrin -
särskilt de små och medelstora 
företagen - i unionen att dra 
maximal nytta av de möjligheter 
som telekommunikationerna 
erbjuder i syfte att bygga upp 
"informationssamhället", där 
utvecklingen av tillämpnings­
områden, tjänster och nätverk 
inom telekommunikation kommer 
att vara av avgörande betydelse 
för att säkerställa att varje 
medborgare, företag och offentlig 
myndighet inom hela unionen^ 
inbegripet de mindre utvecklade 
och avlägsna regionerna, får 
tillgång till all slags information 
i sådana mängder som de behöver. 
I sin vitbok om "tillväxt, 
konkurrenskraft och syssel­
sättning" betonar kommissionen 
vikten av att etablera informa­
tionssamhället, som genom 
införandet av nya former av 
ekonomiska, politiska och sociala 
relationer kommer att hjälpa 
unionen att anta de nya 
utmaningarna under det 
kommande seklet, bl.a. att skapa 
nya arbetstillfällen. Europeiska 
rådet i Bryssel erkände detta 
faktum i december 1993. oförändrat 
Den inre marknaden bildar ett 
område utan gränser inom vilket 
den fria rörligheten för varor, 
personer, kapital och tjänster 
måste säkerställas och där redan 
antagna gemenskapsåtgärder, och 
åtgärder som återstår att anta, 
kräver ett betydande informa­
tionsutbyte mellan privatpersoner, 
organisationer och förvaltningar. 
Effektiva sätt att utbyta 
information är avgörande för att 
förbättra industrins 
konkurrenskraft. Sådant informa­
tionsutbyte kan säkerställas 
genom transeuropeiska telenät. 
Tillgången till transeuropeiska nät 
kommer att stärka den sociala 
och ekonomiska sammanhåll­
ningen på unionsnivå oförändrat 
Förverkligandet och utvecklingen 
av transeuropeiska telenät bör 
säkerställa ett fritt informations­
utbyte mellan privatpersoner, 
organisationer och förvaltningar 
samtidigt som skyddet av 
enskilda personers privatliv och 
i m m ateri al rätti gh eter respekteras. oförändrat 
I juni 1994 rekommenderade 
medlemmarna i en grupp 
framstående företrädare för 
näringslivet i sin rapport om 
"Europa och det globala 
informationssamhället" rådet att 
förverkliga de transeuropeiska 
telenäten och att säkerställa deras 
förmåga till samtrafik med 
samtliga europeiska nät. I juni 
1994 godkände Europeiska rådet 
på Korfu denna rekommendation 
generellt. oförändrat 
Kommissionens meddelande till 
rådet och Europaparlamentet 
"Mot informationssamhället i 
Europa: en atgärdsplan" följer 
dessa rekommendationer. I slut­
satserna från industritelekommu-
nikationsrådets möte den 28 
september 1994 om denna 
atgärdsplan betonades det faktum 
att en snabb utveckling av 
funktionella informations­
strukturer (nät, tjänster och 
tillämpningar) på grundval av ett 
globalt, konsekvent och balan­
serat angreppssätt är avgörande 
för Europa. oförändrat 
I artikel 129c i fördraget krävs 
att gemenskapen fastställer ett 
antal riktlinjer som omfattar 
målen, prioriteringarna och 
ramarna för åtgärder som skall 
genomföras på området trans­
europeiska nät. I dessa riktlinjer 
skall projekt av gemensamt 
intresse definieras. oförändrat 
9. Informationssamhället kan inte 
utvecklas utan tillgång till 
tillämpningar, särskilt tillämp­
ningar av kollektivt intresse som 
svarar optimalt mot användarnas 
behov, i förekommande fall med 
beaktande av äldre och handi­
kappades behov. Således utgör 
tillämpningar en viktig del av 
projekten av gemensamt intresse. 
För att få fram transeuropeiska 
tillämpningar är det i många fall 
möjligt att med användning av 
befintliga telenät redan nu 
genomföra projekt av gemensamt 
intresse. Riktlinjer för 
preciseringen av dessa projekt av 
gemensamt intresse måste 
utarbetas. oförändrat 
För att få fram transeuropeiska 
tillämpningar är det i många fall 
möjligt att med användning av 
befintliga telenät särskilt EURO-
ISDN, redan nu genomföra 
projekt av gemensamt intresse. 
Riktlinjer för preciseringen av 
dessa projekt av gemensamt 
intresse måste utarbetas. 
9a 9a Genomförandet av valda förslag 
och motsvarande initiativ antagna 
på nationell eller regional nivå 
inom unionen skall samordnas. 
10. Vid urvalet och genomförandet 
av sådana projekt bör hänsyn tas 
till både de infrastrukturer som 
erbjuds av telebolag och de 
alternativa infrastrukturer som 
erbjuds av andra leverantörer. 
11. Kommissionen har tillställt rådet 
en serie riktlinjer för utveck­
lingen av ett digitalt flertjänstnät 
(ISDN) som ett transeuropeiskt 
nät. Rådet har antagit en 
gemensam ståndpunkt till detta 
förslag. Vid urvalet och genomförandet 
av sådana projekt bör hänsyn tas 
till alla infrastrukturer som 
erbjuds av befintliga och nya 
leverantörer. 
oförändrat 
11 
12. Befintliga nät, inklusive 
nuvarande ISDN, utvecklas i 
riktning mot avancerade nät som 
erbjuder dataöverföringshastig­
heter som varierar upp till 
bredbandskapacitet och som kan 
anpassas till olika behov, särskilt 
till multimediatjänster och 
tillämpningar. Förverkligandet av 
nät för integrerad bredbands-
kommunikation (IBC) kommer 
att bli resultatet av denna 
utveckling. IBC kommer att 
utgöra den optimala plattformen 
för att utveckla tillämpningar för 
informationssamhället. oförändrat 
13. Resultaten av det särskilda 
programmet för forskning och 
teknologisk utveckling inom 
området kommunikations­
teknologi (RACE) har berett 
marken och den tekniska basen 
för införandet av IBC-nät i 
Europa. oförändrat 
14. Resultaten av det särskilda 
programmet för forskning och 
teknologisk utveckling inom 
området informationsteknologi 
(ESPRIT) har berett marken och 
den tekniska basen för införandet 
av informationsteknologiska 
tillämpningar. oförändrat 
15. Resultaten av det särskilda 
programmet för forskning och 
teknologisk utveckling inom 
området tel em ati k sy stem av all­
mänt intresse (91-94) och 
telematiktillämpningar av gemen­
samt intresse (94-98) bereder 
marken för introduktionen av 
driftskompatibla tillämpningar av 
gemensamt intresse i hela 
Europa. oförändrat 
12 
16. Det är nödvändigt att säkerställa 
en effektiv samordning mellan de 
olika gemenskapsprogrammen, i 
förekommande fall särskilt med 
program till förmån för små och 
medelstora företag och med 
program som avser informations­
innehåll (som INFO 2000, 
MEDIA 2) och andra aktiviteter 
som avser informationssamhället. Det är nödvändigt att säkerställa 
en effektiv samordning mellan 
genomförandet av de trans­
europeiska näten för telekommu­
nikation, som måste motsvara 
reella ändamål utan att vara 
knutna till genomförandet av 
försöksprojekt, och olika gemen­
skapsprogram, i synnerhet de 
särskilda programmen i det fjärde 
ramprogrmmet för forskning, 
teknisk utveckling och 
demonstration, programmen till 
förmån för små och medelstora 
företag och de program som 
avser informationsinnehåll (som 
INFO 2000. MEDIA 2) och 
andra aktiviteter som avser 
i nformationssamhället. 
17. I sitt meddelande om 
"Förberedande åtgärder inom 
området transeuropeiska nät -
integrerad bredbandskommu-
nikation (TEN-IBC)" konstaterar 
kommissionen att det är 
nödvändigt att tillsammans med 
aktörer inom sektorn vidta 
förberedande åtgärder för att 
utarbeta lämpliga riktlinjer. 
Resultatet av dessa åtgärder utgör 
grunden för riktlinjerna i detta 
beslut avseende IBC-nät. oförändrat 
13 
Telekommunikationssektorn 
libéraliseras successivt. 
Utvecklingen av transeuropeiska 
tillämpningar, tjänster och nät är 
huvudsakligen beroende av 
privata initiativ. Denna trans­
europeiska utveckling måste 
svara mot marknadsbehov. Mot 
bakgrund av detta kommer 
intresserade aktörer inom sektorn 
att uppmanas att genom lämpliga 
förfaranden som ger dem lika 
möjligheter föreslå enskilda 
projekt av gemensamt intresse 
inom vissa områden. Dessa 
förfaranden måste definieras och 
en förteckning över valda 
områden måste antas. En 
kommitté skall biträda kommis­
sionen i preciseringen av de 
särskilda projekten av gemensamt 
intress Telekommunikationssektorn 
libéraliseras successivt. 
Utvecklingen av transeuropeiska 
tillämpningar, tjänster och nät är 
huvudsakligen beroende av 
privata initiativ. Denna trans­
europeiska utveckling måste på 
gemenskapsnivå svara mot 
marknadsbehov eller mot faktiska 
och ansenliga samhällsbehov som 
inte täcks av rena marknads­
krafter. Mot bakgrund av detta 
kommer intresserade aktörer 
inom sektorn att uppmanas att 
genom lämpliga förfaranden som 
ger dem lika möjligheter föreslå 
enskilda projekt av gemensamt 
intresse inom vissa områden. 
Dessa förfaranden måste 
definieras och en förteckning 
över valda områden måste antas. 
En kommitté skall biträda 
kommissionen i preciseringen av 
de särskilda projekten av 
gemensamt intresse. 
18a 8a Den 20 december 1994 enades 
Europaparlamentet, rådet och 
kommissionen om ett modus 
vivendi avseende genomförande­
åtgärder för de rättsakter som 
antas enligt förfarandet i artikel 
189b i Romfördraget. 
14 
Gemenskapens ekonomiska stöd 
till genomförandet av de projekt 
av gemensamt intresse som 
preciseras i detta beslut måste tas 
under övervägande inom ramen 
för förordningen om allmänna 
principer för beviljande av 
gemenskapens ekonomiska stöd 
inom området transeuropeiska 
nät. Enligt denna förordning skall 
de berörda medlemsstaterna 
lämna visst stöd till projekt av 
gemensamt intresse. Gemenskapens ekonomiska stöd 
till genomförandet av de projekt 
av gemensamt intresse som 
preciseras i detta beslut måste tas 
under övervägande inom ramen 
för förordningen om allmänna 
principer för beviljande av 
gemenskapens ekonomiska stöd 
inom området transeuropeiska nät 
(rådets förordning (EG) nr 
2236/95 av den 18.9.1995Y 
Likväl bör man på grundval av 
samverkan och i enlighet med 
respektive regler använda de 
finansiella gemenskapsinstrument 
som kan främja utvecklingen av 
nya typer av praxis inom 
telekommunikationssektorn, för 
att dra största möjliga fördel av 
en samordning av de olika 
källorna. Enligt ovannämnda 
förordning skall de berörda 
medlemsstaterna lämna visst stöd 
till projekt av gemensamt 
intresse. 
20. Kommissionen skall vidta 
åtgärder för att säkerställa nätens 
driftskompatibilitet och för att 
samordna medlemsstaternas 
aktiviteter i syfte att förverkliga 
de transeuropeiska telenäten. 
21. För att informationssamhället 
skall utvecklas optimalt är det 
viktigt att säkerställa ett effektivt 
informationsutbyte mellan 
gemenskapen och tredje länder, 
särskilt de stater som omfattas av 
EES-avtalet. Följaktligen är det 
nödvändigt att främja samtrafik-
förmåga och driftskompatibilitet 
på europeisk nivå. oförändrat 
oförändrat 
15 
22. De aktiviteter som genomförs 
inom ramen för dessa riktlinjer 
omfattas emellertid av de 
konkurrensregler som fastställs i 
fördraget och i tillämpnings­
förordningar. oförändrat 
HÄRIGENOM FORESKRIVS FÖLJANDE. 
Artikel I 
I detta beslut fastställs riktlinjer som 
omfattar mål, prioriteringar och ramar 
för åtgärder inom området trans­
europeiska telenät. I dessa riktlinjer 
anges projektområden av gemensamt 
intresse och ett förfarande för preci­
seringen av enskilda projekt av gemen­
samt intresse på dessa områden. I detta beslut fastställs riktlinjer som 
omfattar mål, prioriteringar och ramar 
för åtgärder i fråga om transeuropeiska 
nät inom området för telekommu­
nikationens infrastruktur. I dessa rikt­
linjer anges projektområden av gemen­
samt intresse och ett förfarande för 
preciseringen av enskilda projekt av 
gemensamt intresse på dessa områden. 
Artikel 2 
Gemenskapen kommer att stödja 
telenätens samtrafikförmåga, särskilt nät 
för integrerad bredbandskommunikation 
(IBC-nät), upprättandet och spridningen 
av driftskompatibla tjänster och 
tillämpningar och erforderlig 
infrastruktur, liksom tillgången till dessa, 
med följande allmänna mål: 
Att underlätta övergången till 
informationssamhället, särskilt 
med hänsyn till sociala behov 
och för att förbättra 
livskvaliteten. Gemenskapen kommer att stödja 
samtrafikförmågan för nät inom området 
för telekommunikationens infrastruktur. 
etablerandet och utvecklingen av 
driftskompatibla tjänster och 
tillämpningar, liksom tillgången till 
dessa, med följande allmänna mål: 
Att underlätta övergången till 
informationssamhället, liksom att 
samla erfarenheter om hur 
spridningen av nya nätverk och 
tillämpningar påverkar sociala 
aktiviteter, samt att främja till­
fredsställandet av sociala behov 
och förbättra livskvaliteten. 
16 
Att förbättra den europeiska 
industrins konkurrenskraft och att 
stärka den inre marknaden. Att förbättra den europeiska 
industrins konkurrenskraft och att 
stärka den inre marknaden. 
Att stärka den ekonomiska och 
sociala sammanhållningen. 
Att påskynda utvecklingen av 
sådan verksamhet inom nya 
tillväxtområden som leder till att 
nya arbetstillfällen skapas. Att stärka den ekonomiska och 
sociala sammanhållningen. 
Att påskynda utvecklingen av 
sådan verksamhet inom nya 
tillväxtområden som leder till att 
nya arbetstillfällen skapas. 
Artikel 3 
Prioriteringarna för förverkligandet av de 
mål som anges i artikel 2 är följande: 
Att bekräfta genomförbarheten av 
och därefter sprida tillämpningar 
som stödjer utvecklingen av 
informationssamhället inom 
gemenskapen, särskilt tillämp­
ningar av kollektivt intresse. 
Att bekräfta genomförbarheten av 
och därefter sprida tillämpningar 
som, på grundval av den 
kulturella mångfalden inom 
gemenskapen, bidrar till den 
ekonomiska och sociala samman­
hållningen, genom att inom hela 
unionen förbättra tillgången till 
information. 
Åtgärder som syftar till att 
stimulera mellanregionala 
initiativ som förenar de mindre 
gynnade regionerna i arbetet med 
att införa teletjänster och 
tillämpningar inom gemenskapen. oförändrat 
17 
Att bekräfta genomförbarheten av 
och därefter sprida tillämpningar 
och tjänster som bidrar till att 
stärka den inre marknaden och 
till att skapa nya arbetstillfällen, 
särskilt sådana som ger små och 
medelstora företag möjligheter att 
förbättra sin konkurrenskraft på 
unionsnivå och på global nivå. 
Att definiera, bekräfta genom­
förbarheten av och därefter sprida 
transeuropeiska generiska tjänster 
som ger obehindrat tillträde till 
all slags information, även i 
landsbygdsområden och 
randområden, och som är 
driftskompatibla med mot­
svarande tjänster på global nivå. 
Att bekräfta genomförbarheten av 
nya högfrekventa optiska nät, där 
sådana krävs för den typen av 
tillämpningar och tjänster, och att 
främja sådana näts samtrafik­
förmåga. 
Att identifiera och undanröja 
klyftor och felande länkar som 
motverkar en effektiv samtrafik­
förmåga och driftskompatibilitet 
hos alla komponenter i telenäten 
i gemenskapen och över hela 
världen, med särskild tonvikt på 
IBC-nät. 
Artikel 4 
Ramarna för de åtgärder som skall vidtas oförändrat 
för att uppnå de mål som anges i artikel 
2 omfattar följande: 
Precisering av projekt av 
gemensamt intresse. 
Åtgärder som syftar till att öka 
medborgares, ekonomiska 
aktörers och förvaltningars 
medvetenhet om de fördelar de 
kan vinna genom de nya 
avancerade transeuropeiska tele­
tjänsterna och -tillämpningarna. 
Åtgärder som syftar till att 
stimulera gemensamma initiativ 
från användare och leverantörer 
för att få igång projekt inom 
området transeuropeiska telenät, 
särskilt IBC-nät 
Stöd, inom ramen för de medel 
som definieras i fördraget, till 
arbetet med att bekräfta 
genomförbarheten av och därefter 
sprida tillämpningar, särskilt 
tillämpningar av kollektivt 
intresse, och att stimulera 
etablerandet av partnerskap 
mellan den offentliga och den 
privata sektorn. 
Åtgärder som syftar till att 
stimulera leveransen och 
utnyttjandet av tjänster och 
tillämpningar för små och 
medelstora företag och fria 
yrkesutövare, vilka utgör en källa 
till sysselsättning och tillväxt. 
19 
Åtgärder som syftar till att främja 
nätens samtrafikförmåga, 
driftskompatibiliteten hos bred-
bandstjänster och -tillämpningar 
och de infrastrukturer dessa 
kräver, särskilt för multimedia, 
samt driftskompatibiliteten 
mellan befintliga nät och 
bredbandstjänster och 
tillämpningar. 
Artikel 5 
Enligt detta beslut skall de Enligt detta beslut skall de 
transeuropeiska telenäten utvecklas transeuropeiska näten inom området för 
genom att projekt av gemensamt intresse telekommunikationsinfrastruktur utveck-
genomförs. I bilaga 1 anges de områden las genom att projekt av gemensamt 
inom vilka projekt av gemensamt intresse genomförs. I bilaga 1 anges de 
intresse skall preciseras. områden inom vilka projekt av 
gemensamt intresse skall preciseras. 
Artikel 6 
I följande artiklar 7-9 beskrivs oförändrat 
förfarandet för preciseringen av enskilda 
projekt av gemensamt intresse inom de 
områden som anges i bilaga 1 med 
användning av de kriterier för 
preciseringen som anges i bilaga 2. De 
preciserade projekten är berättigade till 
gemenskapsstöd i enlighet med rådets 
förordning om allmänna bestämmelser 
om beviljande av gemenskapens 
ekonomiska stöd inom området 
transeuropeiska nät. 
20 
Artikel 7 
I samråd med aktörer inom 
sektorn och i överensstämmelse 
med övriga strategier för 
transeuropeiska nät skall 
kommissionen ta fram ett 
arbetsprogram för att inom de 
projektområden av gemensamt 
intresse som anges i bilaga 1 
göra ett urval av de snävare 
områden inom vilka enskilda 
projekt av gemensamt intresse 
kan föreslås. Arbetsprogrammet 
skall uppdateras vid behov. I samråd med aktörer inom 
sektorn och i överensstämmelse 
med övriga strategier för 
transeuropeiska nät skall 
kommissionen förbereda ett 
förslag till arbetsprogram för att 
inom de projektområden av 
gemensamt intresse som anges i 
bilaga I göra ett urval av de 
snävare områden inom vilka 
enskilda projekt av gemensamt 
intresse kan föreslås. Arbets­
programmet skall uppdateras vid 
behov. 
2. Arbetsprogrammet skall utgöra 
grunden för kommissionens 
utskrivande av ansöknings­
omgångar för projekt av 
gemensamt intresse. oförändrat 
Artikel 8 
Kommissionen skall ansvara för 
genomförandet av det förfarande 
som definieras i artiklarna 7-9. oförändrat 
2. När det gäller de fall som anges 
i artikel 9.1 skall kommissionen 
biträdas av en kommitté 
bestående av medlemsstaternas 
företrädare och med en 
företrädare för kommissionen 
som ordförande. 
21 
Kommissionens företrädare skall 
förelägga kommittén ett förslag 
till åtgärder. Kommittén skall 
yttra sig över förslaget inom den 
tid som ordföranden bestämmer 
med hänsyn till hur brådskande 
frågan är. Den skall fatta sitt 
beslut med den majoritet som 
enligt artikel 148.2 i fördraget 
skall tillämpas vid beslut som 
rådet skall fatta på förslag av 
kommissionen, varvid 
medlemsstaternas röster skall 
vägas enligt fördragets artikel 
148.2. Ordföranden får inte rösta. 
Kommissionen skall själv anta 
förslaget om det är förenligt med 
kommitténs yttrande. 
Om förslaget inte är förenligt 
med kommitténs yttrande eller 
om inget yttrande avges, skall 
kommissionen utan dröjsmål 
föreslå rådet vilka åtgärder som 
skall vidtas. Rådet skall fatta sitt 
beslut med kvalificerad majoritet. 
Om rådet inte har fattat något 
beslut inom en månad från det att 
förslaget mottagits, skall 
kommissionen själv besluta att de 
föreslagna åtgärderna skall vidtas. 
22 
Artikel 9 
1. Det förfarande som fastställs i artikel 
8 skall tillämpas vid 
utarbetandet och uppdateringen 
av det arbetsprogram som avses 
i artikel 7, oförändrat 
preciseringen av projekt av 
gemensamt intresse till följd av 
en ansökningsomgång, 
definitionen av kompletterande 
stöd och samordningsåtgärder, 
utvärderingen av genomförandet 
av arbetsprogrammet. 
När det gäller det särskilda fallet 
projektområden av gemensamt 
intresse avseende ISDN (se 
bilaga 1, punkt 3, 1 stycket) skall 
de riktlinjer som antagits av rådet 
tillämpas. När det gäller det särskilda fallet 
projektområden av gemensamt 
intresse avseende EURO-ISDN 
(se bilaga 1, punkt 3, 1 stycket) 
skall de riktlinjer som antagits av 
Europaparlamentet och rådet 
tillämpas. 
Kommissionen skall vid varje 
möte informera kommittén om 
hur genomförandet av arbets­
programmet framskrider. oförändrat 
23 
Artikel 10 
Medlemsstaterna skall med beaktande av oförändrat 
gemenskapsbestämmelser vidta de 
åtgärder som krävs på nationell, regional 
eller lokal nivå för att underlätta och 
påskynda genomförandet av projekten av 
gemensamt intresse. De licensförfaranden 
som kan vara nödvändiga skall 
genomföras med minsta möjliga 
dröjsmål. 
Artikel II 
Detta beslut skall inte påverka medlems- oförändrat 
staternas eller gemenskapens ekonomiska 
åtaganden. 
Artikel 12 
Med användning av det förfarande som oförändrat 
fastställs i artikel 228 i fördraget kan 
rådet, beroende på det enskilda fallet, 
godkänna att tredje länder, särskilt 
sådana som omfattas av EES-avtalet eller 
sådana som har ingått ett associerings-
avtal med gemenskapen, deltar och ges 
möjlighet att bidra till genomförandet av 
projekt av gemensamt intresse och att 
främja telenätens samtrafikförmåga och 
driftskompatibilitet. 
24 
Artikel 13 
Kommissionen skall vartannat år oförändrat 
framlägga en rapport om tillämpningen 
av detta beslut för Europaparlamentet, 
rådet, Ekonomiska och sociala 
kommittén och Regionkommittén. 
Rapporten skall innehålla en utvärdering 
av de resultat som uppnåtts med 
gemenskapsstöd inom olika projekt­
områden i relation till de allmänna 
målen. 
Artikel 14 
Detta beslut träder i kraft den sjunde oförändrat 
dagen efter det att det har offentliggjorts 
i Europeiska gemenskapernas officiella 
tidning. 
Artikel 15 
Detta beslut riktar sig till medlems- oförändrat 
staterna. 
Utfärdat i Bryssel den 
På Europa- På rådets vägnar 
parlamentets vägnar 
Ordförande Ordförande 
25 
BILAGA 1: PROJEKTOMRÅDEN AV GEMENSAMT INTRESSE 
De transeuropeiska telenäten kommer att 
öppna den europeiska marknaden för de 
nya tillämpningar och tjänster som utgör 
den grund på vilken informations­
samhället skall byggas. De är nöd­
vändiga för att uppnå målen att trygga 
och främja Europas framtida bl om string, 
att skapa nya arbetstillfällen och att öka 
den ekonomiska och sociala samman­
hållningen. 
En treskiktsmodell har allmänt 
accepterats som den lämpligaste ramen 
för att beskriva de transeuropeiska näten. 
Dessa skikt är följande: 
Skiktet tillämpningar, genom 
vilket användarna interagerar med 
generiska tjänster och basnät för 
att fylla sina yrkesmässiga, 
utbildningsrelaterade och sociala 
behov. Tillämpningar måste vara 
inbördes driftskompatibla för att 
vara till största nytta för 
användarna Europa över. oförändrat 
oförändrat 
Skiktet tillämpningar, genom 
vilket användarna interagerar med 
generiska tjänster och basnät för 
att fylla sina yrkesmässiga, 
utbildningsrelaterade och sociala 
behov. 
Skiktet generiska tjänster, vilket 
utgörs av kompatibla generiska 
tjänster och förvaltningen av 
dessa. Genom att stödja de 
gemensamma krav som gäller för 
tillämpningarna, kompletterar de 
generiska tjänsterna tillämp­
ningarna samtidigt som de 
medverkar till deras 
driftskompatibilitet. Skiktet generiska tjänster, vilket 
utgörs av kompatibla generiska 
tjänster och förvaltningen av 
dessa. Genom att stödja de 
gemensamma krav som gäller för 
tillämpningarna, och främja 
allmänna icke-märkesskvddade 
verktyg för utveckling och 
genomförande av nva tillämp­
ningar kompletterar de generiska 
tjänsterna tillämpningarna sam­
tidigt som de medverkar till deras 
driftskompatibilitet. 
26 
Skiktet basnät, vilket 
tillhandahåller den fysiska 
kontakten, transporten och växel­
funktionerna, inklusive nät­
hantering och signalering. Dessa 
element tillhandahåller de 
transeuropeiska nätens 
förbindelsemöjligheter. oförändrat 
Dessa tre skikt bildar en fast struktur där 
tillämpningarna stöds av de två undre 
skikten: generiska tjänster och basnät. 
Tillämpningar kan t.ex. inte fungera om 
ett av de två undre skikten saknas. Varje 
skikt bör emellertid vara tillräckligt 
öppet för att stödja alla element i det 
ovanförliggande skiktet. I detta samman­
hang bör projekt av gemensamt intresse 
definieras utgående från deras praktiska 
kapacitet att främja de mål som fastställs 
i detta beslut. oförändrat 
Detta beslut syftar till att fastställa en 
förteckning över projekt av 
gemensamt intresse, ur vilken de 
projekt som kan bli föremål för 
ekonomiskt stöd från gemenskapen 
enligt artikel 129c. 1 tredje strecksatsen 
kommer att väljas. Detta urval görs 
inom ramen för förordningen om 
allmänna principer för beviljande av 
gemenskapens ekonomiska stöd inom 
området transeuropeiska nät. oförändrat 
Möjligheten att utnyttja andra av 
gemenskapens finansieringsinstrument, i 
enlighet med de bestämmelser som gäller 
för vart och ett av dem, står fortfarande 
öppen för samtliga preciserade projekt av 
gemensamt intresse. Gemenskapens 
ekonomiska stöd beviljas i enlighet med 
konkurrensreglerna, särskilt 
bestämmelserna om ekonomiskt stöd till 
FoU och om statsstöd. oförändrat 
27 
I följande stycken definieras de områden 
inom vilka projekt av gemensamt 
intresse kommer att preciseras. oförändrat 
/. Tillämpningar 
De områden inom vilka projekt 
gemensamt intresse kommer 
preciseras är följande: 1. Tillämpningar 
av För att användarna över hela 
att gemenskapen skall kunna dra största 
möjliga nytta av dessa nya tillämpningar 
skall tillämpningarna där så är 
nödvändigt ta hänsyn till den lokala 
språksituationen och vara inbördes 
driftskompatibla mellan de olika språken. 
De skall vända sig till så många 
användare som möjligt och underlätta 
medborgarnas tillgång till tjänster av 
kollektivt intresse. 
Ett nät för universitet och 
forskningscentra: Det bör upprättas ett 
avancerat transeuropeiskt nät för 
multimediatillämpningar som kopplar 
samman universitet och forskningscentra 
Europa över och ger fritt tillträde till 
deras bibliotek. 
Distansundervisning: Avancerad 
distansundervisning och vidareutbild­
ningstjänster bör finnas tillgängliga för 
alla medborgare, skolor, högskolor och 
företag. Det bör upprättas centra med 
fjärråtkomst från hela Europa för att till­
handahålla kursmaterial och utbildnings­
tjänster för små och medelstora företag, 
stora företag, utbildningsorganisationer 
och offentliga förvaltningar. Nya 
yrkesutbildningsmetoder för informa­
tionssamhället bör utvecklas och främjas. De områden inom vilka projekt av 
gemensamt intresse kommer att 
preciseras är följande: 
oförändrat 
Distansundervisning: Avancerad 
distansundervisning och vidare­
utbildningstjänster bör finnas tillgängliga 
för alla medborgare, skolor, högskolor 
och företag. Det bör upprättas centra 
med fj ärråtkomst från hela Europa för att 
tillhandahålla kursmaterial och 
utbildningstjänster för små och medel­
stora företag, stora företag, utbildnings­
organisationer och offentliga förvalt­
ningar. Nya metoder för allmän, 
akademisk och lingvistisk utbildning 
samt yrkesutbildning bör utvecklas och 
främjas såsom en del av övergången till 
informationssamhället. 
28 
Sjukvårdstelematik: Transeuropeiska 
nät och tillämpningar baserade på 
gemensamma standarder bör spridas för 
att därigenom sammankoppla alla 
partners i sjukvårdssystemet på europeisk 
nivå, särskilt allmänpraktiserande läkare, 
sjukhus och sociala enheter. 
Transporttelematik: Transeuropeiska 
telenät bör utnyttjas fullt ut för att 
förbättra förvaltningen av transportnät 
och det logistiska stödet till 
transportbranscher samt utvecklingen av 
mervärdesskapande tjänster. Telematik-
system och telematiktjänster bör i 
förekommande fall även fungera som ett 
verktyg för förverkligandet av den 
gemensamma transportpolitiken. Det 
nödvändiga komplementet till och drift­
skompatibiliteten hos det transeuropeiska 
transportnätet kommer att säkerställas. oförändrat 
Transporttelematik: Transeuropeiska 
telenät bör utnyttjas i så stor utsträckning 
som möjligt för att förbättra 
förvaltningen av transportnät och det 
logistiska stödet till transportbranscher 
samt utvecklingen av mervärdesskapande 
tjänster. Integrerade kombinerade 
transporter, icke-motoriserade person­
transporter, kollektivtrafik och miljö­
vänliga transportsätt skall prioriteras. 
Tel em ati k sy stem och telematiktjänster 
bör i förekommande fall även fungera 
som ett verktyg för förverkligandet av 
den gemensamma transportpolitiken. Den 
nödvändiga kompletteringen av det 
transeuropeiska transportnätet och dess 
driftskompatibilitet kommer att säker­
ställas. 
Telematik för miljön: Transeuropeiska 
nät kan på ett betydelsefullt sätt bidra till 
övervakningen och vården av miljön, 
inklusive hanteringen av katastrof­
situationer. oförändrat 
Distansarbete: Utvecklingen av 
distansarbete (i hemmet och på 
satellitkontor} som stöds av avancerade 
kommunikationssystem kommer att 
medverka till nya former av flexibilitet 
vad gäller arbetsplats och 
arbetsorganisation. Genom 
decentralisering av förvårsarbetet kan 
distansarbete även medverka till att 
minska de miljömässiga konsekvenserna 
av den dagliga pendeltrafiken till 
befolkningscentra. Distansarbete: Utvecklingen av 
distansarbete på satellitkontor och, 
eventuellt, i hemmen som stöds av 
avancerade kommunikationssystem 
kommer att medverka till nya former av 
flexibilitet vad gäller arbetsplats och 
arbetsorganisation. Genom decentrali­
sering av förvärsarbetet kan distansarbete 
även medverka till att minska de 
miljömässiga konsekvenserna av den 
dagliga pendeltrafiken till befolknings­
centra. Tillämpningar som tillåter en 
dylik utveckling, medan arbetstagarnas 
rättigheter bibehålls och den risk för 
social isolering som kan förekomma i 
29 
samband med distansarbete förebyggs. 
bör upprättas. Särskild uppmärksamhet 
bör fästas vid utvärdering av de sociala 
följderna av dessa tillämpningar. 
Telematiktjänster för små och oförändrat 
medelstora företag: Projekt av 
gemensamt intresse kommer att stödja 
europeiska små och medelstora företags 
användning av transeuropeiska tele­
kommunikationstillämpningar och 
-tjänster, med förbindelser till offentliga 
myndigheter, branschorganisationer, 
konsumenter, kunder och leverantörer, 
inklusive informationstjänster och 
datoriserad affärsverksamhet. De små 
och medelstora företagens medvetenhet 
om telematikbaserade lösningar bör 
generellt ökas. 
Transeuropeiska nät för offentliga oförändrat 
förvaltningar: Sammankopplade nät 
mellan nätverk inom offentliga 
förvaltningar i Europa bör upprättas i 
syftet att underlätta utbytet av data 
mellan förvaltningar, särskilt i samband 
med tillämpning av unionens 
förordningar om ett effektivt och 
billigare informationsutbyte. De bör 
utvidgas ytterligare till att omfatta 
offentliga förvaltningar och europeiska 
medborgare. 
Datoriserade anbudsförfaranden: Ett oförändrat 
transeuropeiskt nät för datoriserade 
anbudsförfaranden bör upprättas, baserat 
på datoriserde förfaranden för offentlig 
upphandling mellan offentliga 
förvaltningar och leverantörer i Europa. 
Urbana höghastighetsnät: Nät och oförändrat 
tjänster som förbinder hushåll, företag, 
sociala organisationer och förvaltningar 
och som ger tillgång till on-line 
multimediatjänster avseende information, 
undervisning, kultur, underhållning och 
turism på lokal, regional, nationell och 
europeisk nivå bör främjas. Förbindelser 
30 
mellan urbana och regionala nät bör 
främjas. 
Bibliotekstjänster: För att stödja 
verksamhet inom näringsliv, utbildning, 
kultur och den sociala sfären i EU bör 
avancerade bibliotekstjänster som 
omfattar alla typer av bibliotek 
(nationella bibliotek, universitets-
/forskningsbibliotek, folkbibliotek, osv.) 
spridas via transeuropeiska nät, så att det 
blir möjligt att effektivt utnyttja både de 
fonder av organiserad kunskap och den 
kulturella rikedom som finns i bibliotek 
Europa över. 
Telematiktjänster för arbets­
marknaden: Nätburna tjänster, 
exempelvis databaser med platsannonser, 
bör utvecklas för att stödja den 
föränderliga arbetsmarknaden i Europa 
och för att stödja kampen mot 
arbetslösheten. 
Kulturellt och språkligt arv: Initiativ 
bör främjas för att gynna bevarandet och 
tillgången till det europeiska kulturella 
arvet och för att demonstrera 
informationsinfrastrukturenspotentialnär 
det gäller att stödja utvecklingen av 
lokalt innehåll på lokala språk. oförändrat 
Telematiktjänster för arbets­
marknaden: Nätburna tjänster, 
exempelvis databaser med platsannonser, 
bör utvecklas för att stödja den 
föränderliga arbetsmarknaden i gemen­
skapen, annonsera om arbetsmöjligheter 
runt om i Europeiska unionen och främja 
arbetskraftens rörlighet. 
Kulturellt och språkligt arv: Initiativ 
bör främjas för att gynna bevarandet och 
tillgången till det europeiska kulturella 
arvet (inklusive stöd för multimedia­
nätverk för museer och kulturcentra) och 
för att demonstrera informations­
infrastrukturens potential när det gäller 
att stimulera och stärka kreativa 
strävanden och gärningar samt att främja 
lokalt innehåll och dess spridning. 
31 
Medborgarnas tillgång till tjänster: 
Tillämpningar som demonstrerar 
medborgarnas tillgång till tjänster av 
kollektivt intresse bör introduceras. Som 
exempel kan nämnas upprättandet av 
kiosker och åtkomstställen på offentliga 
platser, samt användning av aktiva kort 
och elektroniska pengar. 
2. Generiska tjänster 
De områden inom vilka projekt av 
gemensamt intresse kommer att 
preciseras för nät för generiska tjänster 
är följande: oförändrat 
Förverkligandet av funktionella 
transeuropeiska generiska tjänster, 
som bör omfatta i synnerhet elektronisk 
post, fil överföringssystem, on-line-
åtkomst till elektroniska databaser, samt 
videotjänster. Eftersom det finns ett 
trängande behov av sådana 
transeuropeiska generiska tjänster, 
kommer de att utnyttja befintliga 
väljarbasnät och användaråtkomst. De 
bör omfatta europatäckande 
tjänsteelement, skydd och 
i nform ati on ssäkerhet, trän seuropei skt 
stöd för "kiosker" och nätnavigering osv. 
Successiv utvidgning av de generiska 
tjänsterna mot en multimediamiljö 
Sådana tjänster, som kommer att ge 
slutanvändarna tillgång (ill multi-
mediatjänster, kan omfatta, men bör inte 
vara begränsade till, multimediapost, 
höghastighetsöverföring av filer och 
videotjänster, bl. a. video på beställning, 
företags och privata användares 
utnyttjande av dessa multimediatjänster 
bör stimuleras, liksom integreringen av 
nya tjänsteelement som automatisk över­
sättning, röstigenkänning, grafiska 
användargränssnitt. Förverkligandet av funktionella 
transeuropeiska generiska tjänster, 
som bör omfatta i synnerhet elektronisk 
post, fil överföringssystem, on-line-
åtkomst till elektroniska databaser, samt 
videotjänster. Eftersom det finns ett 
trängande behov av sådana 
transeuropeiska generiska tjänster, 
kommer de att utnyttja befintliga nät 
eller nät under utveckling, fasta eller 
mobila, och användaråtkomst. De bör 
omfatta europaövergripande tjänste­
element, skydd och informationssäkerhet, 
transeuropeiskt stöd för "kiosker" och 
nätnavigering osv. 
oförändrat 
32 
Introduktion av icke-exklusiva digitala 
signaturer som grundval för allmänt 
tillhandahållna tjänster och rörlig 
användning: Generiska tjänster kommer 
att vara beroende av ett stort antal 
kompletterande och konkurrerande 
tjänsteleverantörer. Allmänt tillhanda­
hållna tjänster och rörlig användning 
kommer att vara av avgörande betydelse 
och kräva elektroniska namn (digitala 
signaturer) för att vara allmänt 
tillgängliga och stödda. oförändrat 
Basnät oförändrat 
De områden inom vilka projekt av 
gemensamt intresse kommer att preci­
seras för basnät är följande: 
Digitala flertjänstnät i Europa: 
Eftersom det är omedelbart kommersiellt 
och tekniskt tillgängligt i hela Europa är 
ISDN det basnät som för närvarande är 
lämpligast och effektivast att använda 
som stöd för nya tjänster och 
tillämpningar. Dess nuvarande utveckling 
innebär en möjlighet för Europa, och 
dess marknad och geografiska utbredning 
kommer att anpassas i takt med 
förverkligandet av dessa nya tjänster och 
tillämpningar på europaövergripande 
nivå. Det bör emellertid noteras att ISDN 
bara är ett första steg och att 
utvecklingen kommer att gå i den 
riktningen att ISDN endast fyller 
funktionen att ge användare tillträde till 
bredbandsbastjänster. oförändrat 
Kommersiell introduktion av 
övervakad asynkron transmissions­
teknik (ATM) och andra bredbands-
nät: Detta område måste betraktas som 
oerhört viktigt för Europa. oförändrat 
33 
Driftskompatibilitet mellan befintliga oförändrat 
kommunikationsnät och bredbandsnät: 
Befintliga nät (för markbundna och 
mobila tjänster samt satellittjänster) bör 
vara sammankopplade och drift­
skompatibla sinsemellan och med ATM-
baserade höghastighetsnät för att kunna 
erbjuda de lämpligaste ekonomiska 
lösningarna för de olika situationer som 
kommer att uppstå under uppbyggnaden 
av informationssamhället. Frågan är en 
kärnpunkt i utvecklingen av integrerade 
bredbandsnät och är särskilt relevant för 
små och medelstora företag, samt för 
marknaderna för fria yrkesutövare och 
privata användare. 
4. Stöd och samordningsåtgärder oförändrat 
Utöver stödet till projekt av gemensamt 
intresse bör gemenskapen initiera 
åtgärder som syftar till att skapa en 
lämplig miljö. Dessa åtgärder kommer 
att bidra till utvecklingen av samförstånd 
och enighet om nationella och regionala 
åtgärder för att stimulera och främja nya 
tillämpningar och tjänster i överens­
stämmelse med genomförandet av 
program på andra områden, liksom till 
utvecklingen av bredbandsnät. De 
kommer att omfatta samordning av 
europeiska standardiseringsorgan och 
strategiska planeringsenheter och sam­
ordning av åtgärder som finansieras av 
gemenskapens olika finansierings­
instrument. Dessa omfattar följande: 
34 
Utveckling av målspecifikationer och 
övergång mot dessa mål. Dessa 
specifikationer kommer att stödja aktörer 
inom sektorn så att de kan fatta eko­
nomiskt sunda beslut om investeringar. 
Detta kommer att ske i samråd med alla 
aktörer inom sektorn, bl.a. telebolag, 
kabelbolag, nya bolag, tjänsteleveran­
törer, branschorganisationer och konsu­
mentorganisationer i syfte att oförändrat 
- identifiera de felande komponenterna 
och flaskhalsarna i de transeuropeiska 
telenäten, oförändrat 
- utveckla mål för nätspecifikationer för 
de tre definierade nätskikten; detta om­
fattar markbundna och mobila nät samt 
satellitnät och hantering och drift på 
europeisk nivå; aktörer inom sektorn 
kommer att bygga på de gemensamma 
funktionsspecifikationerna för RACE-
och telematikprogrammet, EURESCOMs 
arbete, på andra tekniska organ som 
upprättats av aktörerna, samt på 
resultaten av bredbandsförsök liksom 
resultaten av ESPRIT- och 
IT-programmen, oförändrat 
- utveckla näten i riktning mot 
mål specifikationerna, och oförändrat 
- stimulera utvecklingen av öppna, 
driftskompatibla och användarvänliga 
system. oförändrat 
35 
Definition av metoder att göra Définition av metoder att göra IBC-
bredbandsnät tillgängliga i de tre nät tillgängliga. 
specificerade skikten. 
Fastställande av gemensamma oförändrat 
specifikationer baserade på europeiska 
och globala standarder. 
Främjande av samarbete mellan oförändrat 
aktörerna inom sektorn, särskilt med 
nya aktörer och bolag som är inriktade 
på ett marknadsfragment, t. ex. kabel-T V-
bolag, och med användare. 
Samarbete och samordning med oförändrat 
program på gemenskapsnivå och på 
europeisk och nationell nivå. 
h s 
Bilaga 2 
Urvalskriterier 
Urvalet av projekt av gemensamt intresse 
bland de projekt som presenterats av 
intresserade aktörer i samband med en 
ansökningsomgång enligt artikel 7 skall 
göras på grundval av projektens 
överensstämmelse med de mål och 
prioriteringar som fastställs i artikel 2 
respektive artikel 3. Dessa projekt skall 
vara transnationella och särskild tonvikt 
skall läggas vid proiekt av 
m el lan regi on al karaktär. 
Dessutom skall de ekonomiska och 
finansiella kriterier som anges i 
"Förordning om allmänna bestämmelser 
om beviljande av gemenskapens 
ekonomiska stöd inom området 
transeuropeiska nät" beaktas. Dessa 
kriterier, som skall tillämpas inom ramen 
för denna förordning i samband med 
beslut om beviljande av ekonomiskt stöd 
till ett visst projekt, är följande. 
— Proj ektets potenti el 1 a ekonomi ska 
bärkraft, vilken bör vara 
garanterad. 
— Projektets utvecklingsstadium. Urvalet av projekt av gemensamt intresse 
bland de projekt som presenterats av 
intresserade aktörer i samband med en 
ansökningsomgång enligt artikel 7 skall 
göras på grundval av projektens 
överensstämmelse med de mål och 
prioriteringar som fastställs i artikel 2 
respektive artikel 3. Dessa projekt skall 
vara transnationella i den meningen att 
de skall tillmötesgå behov som finns i 
fiera medlemsstater och genomföras i 
flera medlemsstater. Detta hindrar inte 
den inledande fasen vid spridningen av 
dem, planerad att kontrollera projektets 
tekniska och kommersiella genom­
förbarhet, från att verkställas i en enskild 
medlemsstat, om det visar sig att 
villkoren som råder i denna medlemsstat 
är representativa för de existerande 
villkoren i andra medlemsstater där 
projektet slutligen skall genomföras. 
oförändrat 
oförändrat 
oförändrat 
37 
Gemenskapsinterventionens oförändrat 
stimulerande effekt på offentlig 
och privat finansiering. 
Det finansiella paketets oförändrat 
effektivitet. 
De direkta och indirekta oförändrat 
soci oekonomi ska effekterna, 
särskilt på sysselsättningen. 
Miljömässiga konsekvenser. oförändrat 
När det gäller projekt över oförändrat 
gränser, tidsmässig samordning 
av projektets olika delar. 
38 
ISSN 1024-4506 
KOM(96) 108 slutlig 
DOKUMENT 
SV 15 
Katalognummer : CB-CO-96-116-SV-C 
ISBN 92-78-01650-0 
Byrån för Europeiska-gemenskapernas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg 
;ii