Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om "Europeiska kommissionens vitbok: Nya insatser för Europas ungdom"

(KOM(2001) 681 slutlig)

(2002/C 149/18)

Den 17 januari 2002 beslutade Ekonomiska och sociala kommittén att med beaktande av artikel 23.3 i arbetsordningen utarbeta ett yttrande om "Europeiska kommissionens vitbok: Nya insatser för Europas ungdom".

Sektionen för sysselsättning, sociala frågor och medborgarna, som ansvarat för det förberedande arbetet, antog sitt yttrande den 10 april 2002. Föredragande var Jillian Hassett och medföredragande var José Isaías Rodríguez García-Caro och Mário David Soares.

Vid sin 390:e plenarsession den 24-25 april 2002 (sammanträdet den 25 april) antog Ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 72 röster för, en röst emot och en nedlagd röst.

1. Vitboken "Nya insatser för Europas ungdom"

1.1. Kommittén välkomnar kommissionens vitbok "Nya insatser för Europas ungdom" som lades fram den 21 november 2001. Kommittén stöder helt och fullt detta initiativ som kan skapa ny dynamik i hanteringen av de utmaningar som Europas ungdomar står inför. Kommittén anmodar kommissionen att snabbt utarbeta konkreta åtgärder och anslå de resurser som är nödvändiga för att åtgärderna skall kunna genomföras.

1.2. I november 2000 antog kommittén ett övergripande initiativyttrande inför den aviserade vitboken om ungdomspolitik från kommissionen. Med detta yttrande som utgångspunkt spelade kommittén en aktiv roll för att underlätta samrådsprocessen. I samarbete med Europeiska kommissionen och det europeiska ungdomsforumet sammankallade kommittén en hearing om ungdomspolitik med fler än 200 deltagare som företrädde ungdomsorganisationer, fackföreningar, arbetsgivare och andra organisationer som är aktiva på ungdomsområdet, från både EU och kandidatländerna. Hearingen resulterade i en mängd inlägg, även skriftliga(1), som offentliggjordes och som därefter fungerade som grundval för fortsatt engagemang i samrådet från kommitténs sida(2).

1.3. Kommittén fastställde sysselsättning för ungdom och social integration, utbildning och rörlighet, deltagande och det civila samhället som viktiga inslag i ungdomspolitiken(3). Det är således med viss oro som kommittén noterar att vitbokens prioriteringar har så begränsad räckvidd, och EESK anmodar därför kommissionen att sätta en förbättring av ungdomars sociala situation i centrum för alla kommande satsningar på ungdomspolitikområdet. Kommittén beklagar också att kandidatländernas deltagande inte alls berörs i vitboken.

2. Allmänna kommentarer om vitboken "Nya insatser för Europas ungdom"

2.1. Kommissionen ger i vitboken förslag till EU:s medlemsstater och regioner om hur åtgärder inom ungdomspolitikens område kan genomföras i praktiken. I de innehållsrika bilagorna ges en sammanfattning av resultaten av samrådet och en översikt av den befintliga gemenskapspolitik och de befintliga gemenskapsprogram som är inriktade på eller har konsekvenser för ungdomar. I vitboken föreslås också en ny ram för europeiskt samarbete som innefattar följande två huvudaspekter:

- Tillämpning av den öppna samordningsmetoden på ungdomsområdet.

- Bättre beaktande av ungdomsfrågor i övrig politik.

2.2. Enligt kommissionen ledde samrådsprocessen fram till följande fyra huvudbudskap: Man bör "öka ungdomars aktiva samhällsengagemang", "öka och i högre grad erkänna nytänkandet", "öka ungdomars oberoende" samt se "Europeiska unionen som värdegemenskap". På grundval av dessa budskap har Europeiska kommissionen identifierat följande fyra prioriterade frågor där den öppna samordningsmetoden skall användas:

- Delaktighet.

- Information.

- Volontärtjänst för ungdomar.

- Bättre kunskaper om ungdomars situation.

2.3. På ytterligare fyra politikområden föreslår kommissionen att större hänsyn tas till ungdomsfrågor genom att politiken och de relevanta åtgärderna används på ett bättre sätt och genom tillämpning av de olika instrument som finns tillgängliga (t.ex. den öppna samordningsmetoden där den redan används och olika handlingsplaner). Dessa politikområden är:

- Utbildning, livslångt lärande och rörlighet.

- Sysselsättning.

- Social integrering.

- Ungdomar mot rasism och främlingsfientlighet.

2.4. Kommittén förstår åtagandet "Bättre beaktande av ungdomsfrågor i övrig politik" som ett sätt att integrera ungdomsfrågor i andra politikområden. I gemenskapspolitiken skall för närvarande både lika möjligheter och miljöfrågor redan integreras(4). Om detta förslag skall följas upp finns det ett tydligt behov av att kommissionen utnyttjar sin rätt att initiera politiska förslag och via ett meddelande föreslår en strategi för hur ungdomsfrågor kan beaktas på ett effektivt sätt inom andra politikområden (integrering av ungdomsfrågor).

2.5. De fyra prioriterade frågor där den öppna samordningsmetoden skall användas återspeglar dock en begränsad syn på vad "ungdomsområdet" innebär. Det är svårt att se de politiska konsekvenserna av dessa prioriterade frågor, och svårt att se vilket mervärde de kommer att lägga till den nationella och regionala ungdomspolitiken, som redan i mångt och mycket har större räckvidd.

2.6. Kommissionen föreslår att dessa fyra "ungdomsspecifika" prioriteringar behandlas genom den öppna samordningsmetoden. Förslaget att använda den öppna samordningsmetoden välkomnas visserligen, men de fastställda prioriteringarna och förslagen kan i stor utsträckning hanteras på ett relevant sätt genom stimulansåtgärder och rekommendationer baserade på fördragets artiklar 149 och 150. Dessa prioriteringar kan även ges långtgående uppmärksamhet i samband med verksamhet inom ramen för befintliga gemenskapsprogram och en informationsstrategi för unionen när det gäller ungdomsfrågor.

2.7. Sedan kommissionsledamot Viviane Reding aviserat en vitbok i november 1999 inleddes en mycket bred samrådsprocess med många olika teman. Processen har hanterats på ett förtjänstfullt sätt av kommissionen, som har uppvisat stor flexibilitet och vilja att anpassa processen efter den särskilda situationen inom ungdomsområdet i Europa. Kommittén vill därför ge en eloge till kommissionen och hoppas att detta öppna arbetssätt kommer att användas även i framtiden.

2.8. Det är dock viktigt att minnas att samrådet baserades på de teman som kommissionen hade föreslagit. I samrådet deltog aktivt ungdomar, ungdomsorganisationer, ungdomsforskare, det civila samhället samt politiska beslutsfattare och företrädare för förvaltningar på alla nivåer. I vitbokens bilaga återfinns resultatet av samrådet redovisat temavis(5) enligt den struktur som kommissionen ursprungligen själv beslutat.

- Delaktighet.

- Utbildning.

- Sysselsättning, yrkesutbildning och social integration.

- Välfärd, personligt oberoende och kultur.

- Gemensamma värderingar i Europa, rörlighet, förbindelserna med övriga världen.

2.9. Det tematiskt strukturerade samrådsförfarandet innebär förväntningar som stimulerade de olika aktörerna på ungdomsområdet att utarbeta värdefulla och specifika politiska förslag. Vitboken återspeglar dock inte resultaten av samrådet på ett tillfredsställande sätt, särskilt som det är svårt att se sambandet med de fyra "ungdomsspecifika" prioriteringar som fastställs i vitboken. Dessa prioriteringar kan bara betraktas som ett första steg eftersom de endast delvis berör de frågor som samrådet behandlade.

3. Metodik

3.1. Kommissionen föreslår i sin vitbok "Nya insatser för Europas ungdom" att den öppna samordningsmetoden skall användas på ungdomsområdet. Detta förslag saknar i stort sett föregångare i så måtto att initiativet inte formellt kom från Europeiska rådet, och att de åtgärder som föreslås inte läggs fram i syfte att främja centrala politiska gemenskapsmål. Den öppna samordningsmetoden har använts inom centrala politikområden som ekonomisk politik och sysselsättningspolitik, inklusive utbildningsaspekterna, och metoden formaliserades som metod för samordning av politiken på EU-nivå vid Europeiska rådets möte i Lissabon i mars 2000. I slutsatserna från Lissabontoppmötet fastställs både metoden och dess användning i syfte att främja Europeiska unionens strategiska mål(6). I denna utformning har den öppna samordningsmetoden hittills använts för att främja samordningen av politiken, något som egentligen faller inom ramen för medlemsstaternas ansvar men som är av väsentlig betydelse om unionen skall kunna bli "världens mest konkurrenskraftiga och dynamiska kunskapsbaserade ekonomi, med möjlighet till hållbar ekonomisk tillväxt med fler och bättre arbetstillfällen och en högre grad av social sammanhållning"(7).

3.2. På senare tid har kommissionen i sin vitbok om styrelseformerna inom EU föreslagit att den öppna samordningsmetoden skulle kunna användas i sådana fall då den är lämplig för att uppnå fördragens mål och "uppmuntra samarbete, utbyta goda erfarenheter och komma överens om gemensamma mål och riktlinjer för medlemsstaterna"(8). I vitboken om styrelseformer klargörs också de olika institutionernas roll när det gäller genomförandet av den öppna samordningsmetoden, och man betonar kommissionens roll som aktiv samordnare.

3.3. Den metodik som föreslås i vitboken om ungdomsfrågor måste anpassas om den skall kunna användas med framgång eftersom den inte återspeglar beskrivningen vare sig i slutsatserna från rådets möte i Lissabon eller i vitboken om styrelseformer. Den öppna samordningsmetoden måste ges en tydligare beskrivning på samma sätt som när det gällde den europeiska sysselsättningsstrategin eller processen för social integration. Det är nödvändigt att inte bara medlemsstaterna engageras utan att man utvecklar bindande system för att säkerställa deltagande från Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén samt (vilket är viktigast) de unga och deras organisationer, t.ex. Europeiska ungdomsforumet.

3.4. Den metodik som föreslås i vitboken kräver en hög grad av samordning och politisk förmåga inom kommissionen. Kommittén skulle vilja att denna ambitionsnivå kompletteras av tillräckliga resurser för det direktorat som handhar ungdomsfrågor. I detta avseende kan man notera att kommissionen ännu inte kunnat utforska alla de instrument som artiklarna 149 och 150 erbjuder. I synnerhet bör man använda kommissionens rekommendationer (artikel 149.4) för att utveckla samarbetet inom ungdomspolitiken på grundval av den gemenskapsmetod som kommer att åtfölja utvecklingen av den öppna samordningsmetoden.

3.5. Kommittén vill dessutom att dess egen roll klargörs ytterligare, liksom rollen för det civila samhällets organisationer (särskilt ungdomsorganisationernas roll) i samband med den öppna samordningsmetoden. Man bör minnas att det i stycke 38 i slutsatserna från Europeiska rådets möte i Lissabon anges att också de icke-statliga organisationerna skall spela en roll i den öppna samordningsmetoden(9).

3.6. Kommittén vill understryka vikten av att ungdomspolitikens mål utvecklas inom en tydligt fastställd ram där de olika institutionerna (särskilt kommissionen) kan axla sina respektive roller.

4. Det civila samhällets deltagande

4.1. All politik som är inriktad på ungdomar måste kännetecknas av den fundamentala principen om ungdomars delaktighet, en princip som fastställts på europeisk och internationell nivå(10). Kommittén betonar den grundläggande principen att ungdomar och ungdomsorganisationer bör vara delaktiga i utformning och beslut när det gäller ungdomspolitik på lokal, regional och nationell nivå samt på EU-nivå(11). Kommittén välkomnar att kommissionen i vitboken lägger stor vikt vid att främja ungdomars delaktighet och skulle vilja att denna princip kommer till uttryck mer konsekvent i det föreslagna genomförandet av politiken.

4.2. EESK noterar att många av aktörerna i samrådet, särskilt ungdomarna, har uttryckt besvikelse inför bristen på ambition när det gäller de ungas sociala och ekonomiska situation(12). På grundval av sitt initiativyttrande och av resultaten av hearingen om ungdomsfrågor anordnad i samarbete med det civila samhället stöder kommittén de reservationer som framförts beträffande i vilken utsträckning vitboken faktiskt återspeglar de politiska utmaningar som formulerats.

4.3. Kommittén beklagar att kommissionen har försummat ett tillfälle att till fullo inse och erkänna det europeiska civila samhällets existens, utveckling och mångfald när det gäller ungdomsfrågor. Trots att i synnerhet många ungdomsorganisationer har tagit en mängd initiativ för att på olika nivåer och i olika faser bidra till vitboken finns det en tydlig brist när det gäller den hänsyn som tas till organisationernas bidrag och roll i processen. En följd av detta är att de åtgärder som föreslås i vitboken om ungdomsfrågor (i motsats till vad som var fallet i fråga om vitboken om EU:s styrelseformer) inte fullt ut säkerställer en meningsfull roll för det civila samhället och dess organisationer. Mot denna bakgrund noterar kommittén med besvikelse de otydliga uttalanden och förslag som gäller det europeiska ungdomsforumet, som tyder på missuppfattningar när det gäller funktionen och oberoendet hos det civila samhällets organisationer.

4.4. Om den europeiska integrationen skall gå framåt och om man vill överbrygga den allt större klyftan mellan EU och ungdomen krävs en konkretisering av tanken om EU-medborgarskap, vilket bekräftades vid Europeiska rådets möte i Laeken(13). I vitboken talar kommissionen om "en brist på medborgarengagemang", men utforskar inte helt och fullt den potential som finns i det civila samhällets organisationer, däribland ungdomsorganisationer, när det gäller ett aktivt medborgarskap(14). Kommittén upprepar därför att lämpligt stöd och erkännande måste ges, särskilt till internationella, icke-statliga ungdomsorganisationer, eftersom de har spelat en unik roll i arbetet med att engagera de unga direkt i det europeiska projektet(15).

5. Från impuls till rörelse

På grundval av den aktiva roll som kommittén har spelat i hela den process som har lett fram till offentliggörandet av vitboken vill kommittén framhålla följande:

5.1. Kommissionens vitbok är kvalitativt sett ett stort steg framåt när det gäller främjandet av europeiskt samarbete på ungdomsområdet.

5.2. EESK hoppas att det öppna arbetssättet när det gäller samråd och utformning av politiken inom ungdomsområdet kommer att fortsätta i det framtida arbetet med att utveckla ungdomspolitiken. Vitboken och processen som ledde fram till den har inneburit lovande steg på den vägen.

5.3. EESK rekommenderar kommissionen att använda ett mer omfattande arbetssätt baserat på mål, i linje med kommitténs förslag om en integrerad och sektorsövergripande ungdomspolitik, vid utarbetandet av politiken på ungdomsområdet.

5.4. EESK anmodar kommissionen att på nytt granska resultaten av samrådet och därefter ge en klarare definition av de frågor där den öppna samordningsmetoden används, samt offentliggöra ett meddelande där man anger hur ungdomsfrågorna faktiskt beaktas inom andra centrala politikområden.

5.5. Kommittén anmodar kommissionen att regelbundet utarbeta en återkommande rapport om de ungas situation i EU och att överlämna den till rådet och Europaparlamentet samt till Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén.

5.6. EESK anmodar kommissionen att informera kommittén om hur de rekommendationer som lades fram i EESK:s yttrande från november 2000 och resultaten från hearingen med det civila samhället som anordnades i februari 2001 återspeglas i vitboken och hur de kan beaktas i den föreslagna nya ramen för europeiskt samarbete på ungdomsområdet.

5.7. Kommittén anmodar rådet, kommissionen och Europaparlamentet att öka gemenskapens budgetanslag till utbildning och ungdomsverksamhet från 0,5 % till 1 %.

5.8. Kommittén anmodar kommissionen att snarast utarbeta särskilda åtgärder och att ställa de nödvändiga resurserna till förfogande för genomförandet av åtgärderna. Resurserna för uppföljningen av vitboken får dock inte hämtas från anslagen till det befintliga ungdomsprogrammet.

5.9. Kommittén noterar att kommissionen föreslår "att det bildas en arbetsgrupp på hög nivå som kan stå till tjänst med rådgivning på detta område till kommissionen och till rådet i dess olika konstellationer" när det gäller frågorna om de ungas oberoende. I samband med en sådan grupp erbjuder kommittén sitt stöd och sin sakkunskap.

5.10. Kommittén rekommenderar att kommissionen stärker politiken för barn och ungdom(16) genom att inrätta ett särskilt direktorat för barn och unga inom GD Utbildning och kultur. Det nya direktoratets huvudsakliga uppgift skulle inledningsvis vara att ge konkret form åt och att genomföra de åtgärder som föreslås i vitboken samt att genomföra ungdomsprogrammet.

5.11. EESK anmodar kommissionen och rådet att inbegripa kandidatländerna så tidigt som möjligt och i största möjliga utsträckning, både i genomförandet av vitboken och i diskussionerna om framtidsperspektiven för ungdomspolitiken inom EU.

5.12. EESK anmodar konventet om Europas framtid att grundligt undersöka frågan om de ungas status i EU och att sända en tydlig signal till alla samhällskrafter att aktivt engagera ungdomen i byggandet av en utvidgad och mer demokratisk union.

5.13. EESK erbjuder konventet om Europas framtid sina tjänster när det gäller att underlätta deltagandet för de unga och deras organisationer i denna process, både genom sina tre observatörer i konventet och genom sitt stöd till den aviserade "ungdomskonventionen".

5.14. EESK anser att man i samband med den kommande fördragsändringen bör infoga en särskild artikel om ungdomspolitik i EG-fördraget. I denna artikel bör det fastställas att gemenskapen åtminstone bör främja samarbete mellan medlemsstaterna i fråga om ungdomspolitiken och att vid behov komplettera sin verksamhet. Kommittén anmodar ministerrådet (ungdomsfrågor) att stödja detta förslag med en resolution av lämpligt innehåll.

Bryssel den 25 april 2002.

Ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

Göke Frerichs

(1) Report on the Hearing on Youth Policy held in the European Economic and Social Committee (20 February 2001), http://europa.eu.int/comm/education/youth/ywp/civil.html.

(2) Svenska ordförandeskapets seminarium om ungas villkor i Europa, Umeå, 16-17 mars 2001; Offentlig hearing om ungdomsfrågor, Europaparlamentets offentliga utfrågning om ungdomspolitiken, som organiserades av utskottet för kultur, ungdomsfrågor, utbildning och media och idrott i Bryssel den 24 april 2001; belgiska ordförandeskapet, Hebes dröm: seminarium i Gent, 26-28 november 2001; spanska ordförandeskapet: Europa och ungdomen - nya satsningar, Europeiskt ungdomsmöte, Murcia 9-12 mars 2002.

(3) Initiativyttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om "Vitbok om ungdomspolitiken", EGT C 116, 20.4.2001.

(4) "Meddelande från kommissionen - Att införliva jämställdheten mellan kvinnor och män i gemenskapens hela politik och i samtliga insatser", KOM(96) 67 slutlig. För närvarande har de kommissionens olika generaldirektorat ansvar för att integrera lika möjligheter inom sina politikområden. Arbetet sker under ledning av jämställdhetsgruppen inom kommissionen, med stöd från den avdelningsövergripande arbetsgruppen för jämställdhet.

(5) Trots "kommissionens strävan att så troget som möjligt återge samrådets budskap till de europeiska beslutsfattarna" måste man också notera ansvarsfriskrivningen att kommissionen inte känner sig "bunden av de förslag som formulerats såsom de återges nedan". Europeiska kommissionens vitbok: Nya insatser för Europas ungdom, KOM(2001) 681 slutlig, s. 23.

(6) Ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets möte i Lissabon den 23-24 mars 2000, punkt 37.

(7) Ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets möte i Lissabon den 23-24 mars 2000.

(8) Vitbok om styrelseformer i EU (KOM(2001) 428 slutlig).

(9) I punkt 38 i ordförandeskapets slutsatser från Lissabontoppmötet anges följande: "En metod för benchmarking av bra lösningar för hantering av förändringar kommer att utarbetas av Europeiska kommissionen tillsammans med ett nätverk av olika leverantörer och användare, bl.a. arbetsmarknadens parter, företag och icke-statliga organisationer".

(10) FN:s deklaration om det internationella ungdomsåret 1985 "Peace, Participation, Development"; FN-konventionen om barnets rättigheter från 1989, Den europeiska stadgan angående unga människors deltagande i kommunala och regionala angelägenheter utarbetad av Europarådets kommunalkongress (CLRAE) 1992, Rekommendationer från Europarådets ministerkommitté om ungdomars delaktighet, 1997; Resolution från rådet och ungdomsministrarna församlade i rådet av den 8 februari 1999 om ungdomars deltagande (1999/C42/01).

(11) Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (på eget initiativ) om vitboken om ungdomspolitik, EGT C 116, 20.4.2001.

(12) Bland reaktionerna återfanns följande: Irlands nationella ungdomsråd: "En försummad möjlighet att placera de unga i Europas centrum", en första reaktion som innehöll åsikter från den grupp unga irländare som varit engagerade i samrådet inför vitboken; EFS - ungdomarnas reaktion på Europeiska kommissionens vitbok "Ny satsning på den europeiska ungdomen"; svar från det europeiska ungdomsforumet, vitboken 0011-02. Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (på eget initiativ) om vitboken om ungdomspolitik, EGT C 116, 20.4.2001.

(13) I Laekendeklarationen står följande: "Hur kan man på nytt föra medborgarna, i första hand ungdomen, närmare det europeiska projektet och de europeiska institutionerna?", "Unionens framtid - Laekenförklaringen", 15 december 2001.

(14) Bidrag från Lynne Chisholm till den offentliga utfrågningen i ungdomsfrågor, Europaparlamentets utskott för kultur, ungdomsfrågor, utbildning och media och idrott, den 24 april 2001.

(15) Europeiska unionen ger stöd till internationella icke-statliga ungdomsorganisationer genom budgetpost A3029 i Europeiska gemenskapernas allmänna budget. Internationella icke-statliga ungdomsorganisationer är en allmän term som inbegriper samtliga ungdomsorganisationer, organisationer för unga yrkesarbetande, fackföreningarnas ungdomsorganisationer, politiska ungdomsförbund osv.

(16) Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande om "Kampen mot sexuellt utnyttjande av barn och sexturism" (EGT C 284, 14.9.1998).