Överskridandet av referensvärdet 3 % av BNP är slutligen inte tillfälligt i den mening som avses i fördraget och stabilitets- och tillväxtpakten. Enligt kommissionens budgetprognoser och regeringens finanspolitiska strategi kommer underskottet att ligga kvar över referensvärdet under 2020 och 2021. I kommissionens vinterprognos 2020, förlängd för finanspolitiska variabler, förväntas ett offentligt underskott på 4,0 % av BNP 2019, 4,9 % 2020 och 6,9 % 2021. Underskottets beräknade ökning beror till största delen på de betydande pensionshöjningar som genomfördes under sommaren 2019, i synnerhet en pensionsökning med 40 %, planerad till september 2020, och en ny uppräkning av pensionerna planerad till september 2021. Mellan december 2019 och januari 2020 antog myndigheterna dessutom nya skattesänkningar (sänkta punktskatter på bränsle och socialförsäkringsavgifter för deltidsarbetande och avskaffande av särskilda skatter inom bank- och energisektorerna) och fördubblade barnbidraget (från och med augusti 2020). I den finanspolitiska strategin räknar regeringen med ett offentligt underskott på 3,6 % av BNP 2020 och 3,4 % 2021. Det lägre underskottet i den finanspolitiska strategin, jämfört med kommissionens prognos, beror främst på: 1) Mer optimistiska makroekonomiska prognoser. 2) Något lägre beräknade utgifter för varor och tjänster, som inte stöds fullt ut av antagna åtgärder. 3) Det faktum att den finanspolitiska strategin inte tycks beakta hela budgeteffekten av de antagna pensionshöjningarna, särskilt under 2021 och därefter. 4) Det faktum att den finanspolitiska strategin inte beaktar effekterna av skattesänkningarna och fördubblingen av barnbidraget.

Rumäniens offentliga skuld uppgick till 34,7 % av BNP under 2018. Enligt både den finanspolitiska strategin och kommissionens vinterprognos 2020 kommer den offentliga skulden att öka fram till 2021, men ligga kvar under fördragets referensvärde. Enligt den finanspolitiska strategin beräknas skulden öka till 37,8 % under 2021. I kommissionens vinterprognos 2020 väntas en kraftigare ökning, till 41,9 % under 2021. Skillnaden mellan de två prognoserna beror främst på lägre planerade underskott i de offentliga finanserna i den finanspolitiska strategin.

Rumänien uppfyller alltså skuldkriteriet som definieras i fördraget och i förordning (EG) nr 1476/97.

4. Faktorer av betydelse

I artikel 126.3 i fördraget föreskrivs att kommissionens rapport ”också ska beakta huruvida underskottet i den offentliga sektorn överstiger utgifterna för de offentliga investeringarna samt alla övriga faktorer av betydelse, inbegripet medlemsstatens ekonomiska och budgetmässiga läge på medellång sikt”. Dessa faktorer beskrivs närmare i artikel 2.3 i förordning (EG) nr 1467/97, där det fastställs att ”eventuella andra faktorer som enligt den berörda medlemsstaten har betydelse för en samlad bedömning av om underskotts- och skuldkriterierna uppfylls och som medlemsstaten har förelagt rådet och kommissionen” ska beaktas.

När den offentliga skuldkvoten i förhållande till BNP inte överskrider referensvärdet ska, enligt artikel 2.4 i förordning (EG) nr 1467/97, alla faktorer av betydelse beaktas i de steg som leder till det beslut om förekomst av ett alltför stort underskott som föreskrivs i artikel 126 punkterna 4, 5 och 6 i fördraget.

Mot bakgrund av dessa bestämmelser behandlas i följande fem underavsnitt i tur och ordning 1) det ekonomiska läget på medellång sikt, 2) de offentliga finansernas ställning på medellång sikt, inbegripet en bedömning av efterlevnaden av anpassningsbanan mot det medelfristiga budgetmålet, de offentliga investeringarnas utveckling och det nationella finanspolitiska regelverkets funktionssätt, 3) offentlig skuldsättning, skuldutveckling och skuldhållbarhet på medellång sikt, och 4) andra faktorer som åberopats av medlemsstaten.

4.1. Ekonomiskt läge på medellång sikt

BNP i fasta priser har stigit kraftigt under de senaste åren på grund av konsumtion. Den potentiella BNP-tillväxten är hög men beräknas minska gradvis på grund av den totala faktorproduktivitetens tillväxt och den negativa demografiska utvecklingen. Rumänien har gjort begränsade framsteg med strukturreformerna.

Konjunkturförhållanden och potentiell tillväxt

BNP i fasta priser har stigit kraftigt under de senaste åren på grund av konsumtion. Den reala BNP-tillväxten nådde en topp på 7,1 % under 2017 och modererades därefter till 4,4 % under 2018. Enligt kommissionens vinterprognos 2020 beräknas den uppgå till 3,9 % under 2019. Den privata konsumtionen var fortsatt den främsta drivkraften bakom tillväxten, vilket är en följd av en stram arbetsmarknad och kraftiga löneökningar, särskilt inom den offentliga sektorn. Investeringarna beräknas ha bidragit avsevärt till tillväxten under 2019, främst med stöd av byggsektorn. Nettoexportens bidrag till BNP-tillväxten är negativt sedan 2014 i ett läge med gradvis försämrad kostnadskonkurrenskraft. Det försämrades ännu mer under 2019 eftersom exporttillväxten minskade mer än importen. Den svagare externa efterfrågan var den viktigaste drivkraften bakom den svagare exporttillväxten och ledde också till en nedgång i industriproduktionen. Till följd av detta har underskottet i bytesbalansen stadigt ökat och uppgick under 2019 till 5,1 % av BNP.

Den reala BNP-tillväxten beräknas av kommissionen till måttlig, men ligger kvar på den stabila nivån 3,8 % 2020 och 3,5 % 2021. Den betydande finanspolitiska stimulans som planeras för 2020 och 2021 förväntas ge ett nytt uppsving för den privata konsumtionen samtidigt som den importen stimuleras. Investeringarna väntas förbli starka under 2020, med stöd av byggsektorn och ett planerat ökat utnyttjande av EU:s investeringsfonder. Nettoexportens bidrag väntas förbli negativt under prognosperioden, vilket gör att det redan stora underskottet i bytesbalansen försämras.

Enligt kommissionens uppskattningar, som bygger på vinterprognosen 2020, beräknas den potentiella BNP-tillväxten gradvis minska från 4,7 % 2018 till 3,9 % 2021. Den totala faktorproduktiviteten kommer att avta, men den är fortfarande den största bidragsgivaren till den potentiella BNP-tillväxten. Kapitalbildningens bidrag beräknas ligga kvar på en relativt stabil nivå. Samtidigt väntas det (redan blygsamma) bidraget från arbetskraften bli negativt, främst på grund av trenden med en minskande del av befolkningen i arbetsför ålder.

Produktionsgapet beräknas ha minskat till 0,1 % av potentiell BNP 2019, från 0,6 % 2018. Kommissionen beräknar att det därefter kommer att bli något negativt: -0,1 % 2020 och -0,5 % 2021.

Tabell 2: Makroekonomisk utveckling och budgetutveckling (% av BNP)

Strukturreformer

I februari 2019 drog kommissionen slutsatsen att Rumänien hade makroekonomiska obalanser. Kommissionen fann att sårbarheterna är kopplade till minskad kostnadskonkurrenskraft och ett stigande bytesbalansunderskott, mot bakgrund av en expansiv finanspolitik och ett oförutsägbart företagsklimat. I juli 2019 utfärdade rådet landsspecifika rekommendationer, i vilka det efterlystes åtgärder mot dessa obalanser, bland annat strukturella frågor.

Rådet rekommenderade särskilt att Rumänien säkerställer en fullständig tillämpning av det finanspolitiska ramverket, stärker uppfyllelsen av skattskyldigheten och skatteuppbörden, tryggar den finansiella stabiliteten och banksektorns stabilitet, säkerställer hållbarheten i det offentliga pensionssystemet och den långsiktiga bärkraften i den andra pelarens pensionsfonder, säkerställer en minimilön grundad på objektiva kriterier, ser till att lagstiftningsinitiativ inte undergräver rättssäkerheten och stärker företagsstyrningen i statsägda företag.