a « * EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
& vv •& 
Bryssel den 25.03.1997 
KOM(97) 130 slutlig 
97/0116(CNS) 
Förslag till 
RÅDETS FÖRORDNING ŒG) 
om finansiellt bidrag från gemenskapen till internationella fonden för Irland 
INTERNATIONELLA FONDEN FÖR IRLAND 
En utvärderande rapport enligt bestämmelserna i rådets förordning (EG) nr 2687/94 
(framlagt av kommissionen) 

MOTIVERING 
Internationella fonden för Irland inrättades 1986 för att bidra till det arbete som avses i 
artikel 10a i det engelsk-irländska avtalet av den 15 november 1985 som föreskriver att 
"de bägge regeringarna skall samarbeta för att främja den ekonomiska och den sociala 
utvecklingen i de områden i bägge delarna av Irland som har lidit mest skada av de 
senaste årens instabilitet och de skall undersöka möjligheterna till internationellt stöd 
för detta arbete. " 
Fondens målsättning är att främja ekonomiska och sociala framsteg och uppmuntra 
kontakter, dialog och försoning mellan nationalister och unionister på hela Irland. 
EG ville praktiskt stödja initiativen, eftersom fondens målsättningar motsvarade EG:s 
egna mål. Från 1989 till 1995 skedde detta i form av ett årligt bidrag på 15 miljoner ecu 
som infördes i budgeten och betalades ut av kommissionen. 
Kommissionen har sedan början av 1989 företrätts av en observatör vid styrelsemötena 
och har således kunnat övervaka fondens utveckling. 
Kommissionen har alltid hävdat att gemenskapens bidrag i första hand skall användas i 
projekt som företas mellan befolkningsgrupperna och således uppmuntrar dialog och 
försoning samt verkligen leder till en extrainsats i de berörda områdena, dvs. de skall inte 
träda i stället för andra privata eller offentliga utgifter. 
Fonden är ett särskilt exempel på framgångsrikt engelsk-irländskt samarbete för att 
främja försoningen mellan de båda befolkningsgrupperna och deras ekonomiska och 
sociala framåtskridande. 
Fonden har sedan den inrättandes gett stöd till ungefär 3 500 projekt till förmån för båda 
befolkningsgrupperna. 
Genom den irländske premiärministern Albert Reynolds och den brittiske 
premiärministern John Majors gemensamma förklaring av den 14 december 1993 har 
försoningsprocessen fått ny styrka. Förklaringen välkomnades av kommissionen i ett 
uttalande den 16 december 1993, i vilket kommissionen pekar på att införandet av fred 
skulle medföra många sociala och ekonomiska fördelar för regionen, de berörda 
medlemsstaterna och hela Europeiska unionen samt uttrycker en önskan att konkret 
stödja processen. 
Den gemensamma förklaringen välkomnades också i ett uttalande av ministerrådet 
(allmänna frågor) den 20 december 1993. 
Den 31 oktober 1994 antog rådet förordning (EG) nr 2687/94 om finansiellt bidrag från 
gemenskapen till internationella fonden för Irland för 1995, 1996 och 1997. För vart och 
ett av dessa år anslogs 20 miljoner ecu som ett led i det årliga budgetarbetet. 
Enligt artikel 3 i förordningen ovan har en årlig undersökning genomförts och 
förteckning över projekt som har erhållit stöd förts, liksom en analys av insatsernas art 
och inverkan med särskild hänsyn till fondens mål och de kriterier som uppställs i 
artikel 2 första och andra stycket i förordningen. 
Enligt artikel 5 i förordningen har kommissionen sammanställt en utvärdering för 
Europaparlamentet och rådet där behovet av fortsatta bidrag efter 1997 analyseras. 
På grundval av dessa utvärderingar och kommissionens fortlöpande övervakning av 
fondens verksamhet rekommenderas, trots strukturfondens stora åtagande för hela ön 
Irland och den avsevärda ansträngning som har gjorts inom det särskilda stödprogrammet 
för fred och försoning på Nordirland, fortsatta finansiella bidrag till internationella 
fonden som ett effektivt komplement till övrigt gemenskapsstöd för fredsprocessen. 
Eftersom den nuvarande ordningen för gemenskapsbidrag upphör den 31 december 1997 
föreslås det att rådet antar den bifogade förordningen. 
Med hänsyn till den redan genomförda finansieringen och mot bakgrund av att det 
fortfarande instabila läget i regionen måste stabiliseras, • föreslås en begränsning av 
stödperioden till två år. Enligt kommissionens åsikt bör det årliga bidraget för åren 1998 
och 1999 vara 17 miljoner ecu. En översyn av fondens inverkan och behovet av 
ytterligare stöd kommer att göras av kommissionen före den 1 april 1999. 
Det föreslås vidare att bidraget skall knytas till följande villkor: 
- Projekt med ett starkt inslag av försoning och samarbete mellan befolkningsgrupperna 
skall prioriteras. 
- Det skall vara säkerställt att det verkligen leder till en extrainsats i de berörda 
områdena och skall alltså inte träda i stället för andra offentliga eller privata utgifter. 
Förslag till 
RÅDETS FÖRORDNING 
om finansiellt bidrag från gemenskapen till internationella fonden för Irland 
EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING 
med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt 
artikel 235 i detta, 
med beaktande av kommissionens förslag1, 
med beaktande av Europaparlamentets yttrande,2 och 
med beaktande av följande: 
Programmen inom Internationella fonden för Irland (nedan kallad Fonden) uppmuntrar 
samarbete mellan befolkningsgrupperna och främjar därvid dialog och försoning mellan 
nationalister och unionister. 
Fonden är ett exempel på framgångsrikt engelsk-irländskt samarbete för att främja 
försoningen mellan de båda befolkningsgrupperna och att främja deras ekonomiska och 
sociala framsteg. 
Från 1989 till 1995 föreskrevs ett årligt bidrag på 15 miljoner ecu ur 
gemenskapsbudgeten till stöd för sådana projekt som genomförs av Fonden som innebär 
en verklig extrainsats i de berörda områdena. 
Enligt rådets förordning (EG) nr 2687/943 om finansiellt bidrag från gemenskapen till 
Internationella fonden för Irland för 1995, 1996 och 1997 är det belopp som fastställts 
som ett led i budgetarbetet för vart och ett av dessa år 20 miljoner ecu. 
Enligt de utvärderingar som har gjorts enligt artiklarna 3 och 5 i förordning 
(EG) nr 2687/94 bekräftas det att gemenskapens bidrag har använts i enlighet med 
målsättningarna för Fonden och kriterierna i första och andra styckena i artikel 2 i 
ovannämnda förordning. 
Förordning (EG) nr 2687/94 upphör att gälla den 31 december 1997. 
Fredsprocessen på Nordirland kräver fortsatt stöd från gemenskapen efter detta datum. 
Kommissionen fattade den 28 juli 1995 ett beslut varigenom beviljas stöd från 
strukturfonderna till det särskilda stödprogrammet för fred och försoning på Nordirland 
och i Irlands gränsprovinser. 
EGTnrC 
Yttrande avgivet den... 
3 EGTnrL286, 5.11.1994, s. 5. 
Fonden bör i första hand använda gemenskapens bidrag till projekt som överensstämmer 
med de insatser som finansieras genom det särskilda stödprogrammet för fred och 
försoning. 
Sådant stöd skall utformas som finansiella bidrag under en period av ytterligare två år. 
En utvärdering som innebär en granskning av Fondens inverkan och det fortsatta behovet 
av stöd bör genomföras senast den 1 april 1999. 
Gemenskapens bidrag till Fonden anses behöva uppgå till 17 miljoner ecu för vart och ett 
av åren 1998 och 1999 angivet i löpande penningvärden. 
Detta stöd kommer att medverka till att stärka solidariteten mellan medlemsstaterna och 
mellan deras folk. 
För antagandet av denna förordning föreskrivs i fördraget endast de befogenheter som 
anges i artikel 235. 
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. 
Artikel 1 
För vart och ett av åren 1998 och 1999 skall ett årligt bidrag göras till Internationella 
fonden för Irland, nedan kallad "Fonden". Bidragets storlek skall fastställas som ett led i 
det årliga budgetarbetet. 
Artikel 2 
Fonden skall i enlighet med avtalet om inrättande av Internationella fonden för Irland i 
första hand använda bidraget till projekt som företas över gränsen eller mellan 
befolkningsgrupperna, i synnerhet sådana som överensstämmer med målsättningarna i 
det särskilda stödprogrammet för fred och försoning. 
Bidraget skall användas på ett sådant sätt att det leder till en verklig extrainsats i de 
berörda områdena och bör därför inte träda i stället för andra privata eller offentliga 
utgifter. 
Kommissionen skall företrädas av en observatör vid Fondens styrelsemöten. 
Artikel 3 
Kommissionen skall förvalta bidragen. 
Kommissionen skall senast den 1 april 1999 överlämna en årsrapport till 
budgetmyndigheterna som bl.a. omfattar följande: 
— En översikt av Fondens verksamhet. 
— En förteckning över de projekt som mottagit stöd. 
— En utvärdering av stödets utformning och dess verkan med särskilt 
beaktande av Fondens målsättningar och de kriterier som anges i artikel 2 
första och andra stycket. 
— En bilaga som innehåller utfallet av de kontroller och stickprover som 
utförts av kommissionens företrädare eller dess ombud. 
Artikel 4 
Det årliga bidraget skall utbetalas i två omgångar enligt följande: 
a) Ett förskott på 80 % skall utbetalas när Fondens styrelseordförande har 
undertecknat kommissionens standardförbindelse i samband med stöd och 
har förpliktigat sig att använda bidraget i enlighet med artikel 2, samt 
kommissionen har mottagit och godkänt förmånstagarens årliga 
verksamhetsrapport och de reviderade räkenskaperna avseende 
föregående år. 
b) De kvarvarande 20 procenten skall utbetalas när kommissionen har 
mottagit och godkänt förmånstagarens årliga verksamhetsrapport och 
reviderade räkenskaper för det år då gemenskapens bidrag utbetalades. 
Artikel 5 
Kommissionen skall före den 1 april 1999 överlämna en rapport till Europaparlamentet 
och rådet som utvärderar det fortsatta behovet av bidrag efter 1999. 
Artikel 6 
Denna förordning träder i kraft den 1 januari 1998. Den skall gälla till och med den 
31 december 1999. 
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. 
Utfärdad i Bryssel den 
På rådets vägnar 
Ordförande 
FINANSIERINGSÖVERSIKT 
1. ÅTGÄRDENS BETECKNING 
GEMENSKAPENS FINANSIELLA BIDRAG TILL INTERNATIONELLA 
FONDEN FÖR IRLAND 
2. BERÖRDA BUDGETPOSTER 
B2-604 
3. RÄTTSLIG GRUND 
Utkast till förslag till rådets förordning enligt artikel 235 
4. BESKRIVNING AV ÅTGÄRDEN 
4.1 Allmänt mål 
Att uppmuntra kontakter, dialog och försoning mellan nationalister och 
unionister på hela Irland genom att främja de båda befolkningsgruppernas 
ekonomiska och sociala framsteg. 
4.2 Period som omfattas av åtgärden och bestämmelser om förnyelse eller 
förlängning 
Åren 1998 och 1999 
5. KLASSIFICERING AV UTGIFTER OCH INKOMSTER 
5.1 Icke-obligatoriska utgifter 
5.2 Differentierade anslag 
6. TYP AV UTGIFTER 
Stöd till gemensam finansiering med andra källor inom offentliga och/eller 
privata sektorn. 
7. BI JDGETKONSEKVENSER 
7.1 Vägledande tidsplan för anslag 
7.1.1 Tidsplan för den nya åtgärd som föreslås 
Miljoner ecu (i löpande priser) 
1998 1999 TOTALT 
Åtagandebemyndigande 17 17 34 
Betalningsbemyndigande 17 17 34 
8. BESTÄMMELSER OM BEDRÄGERIBEKÄMPNING 
Kommissionen har en företrädare i Fondens styrelse och det slutliga 
årligabidragetbetalas ut först efter det att kommissionen har mottagit och godkänt 
Fondens årsrapport och reviderade räkenskaper. 
9. SÄRSKILT MÅL 
9.1 Att genom ekonomisk och social utveckling främja försoning mellan de båda 
befolkningsgrupperna i de områden i bägge delarna av Irland som har lidit mest 
skada av de senaste årens instabilitet. 
9.2 Skäl för åtgärden 
Gemenskapen har praktiskt stött fondens målsättningar, eftersom dessa 
motsvarade gemenskapens egna mål (15 miljoner ecu per år sedan 1989 
och 20 miljoner ecu för vart och ett av åren 1995, 1996 och 1997). Ett 
fortsatt beviljande av bidrag under ytterligare två år skulle ge en tydlig 
indikation på att gemenskapen stöder fredsprocessen på Nordirland som är 
inne i ett mycket kritiskt skede. 
9.3 Uppföljning och utvärdering av åtgärden 
- Kommissionen kommer att följa upp fondens verksamhet genom att 
ständigt ha en observatör i styrelsen. Kommissionen informeras om alla 
fondens föreslagna beslut innan de läggs fram för styrelsen. För att 
undvika överlappning följs dessutom alla projekt som stöds av fonden upp 
av personal med ansvar för genomförandet av strukturfondernas politik. 
INTERNATIONELLA FONDEN FOR IRLAND 
En utvärderande rapport enligt bestämmelserna i rådets 
förordning (EG) nr 2687/94 
Inledning 11 
1. Bakgrund ; 12 
2. Utvärdering av Internationella fonden för Irlands arbete 15 
2.1 Hävstångseffekt på andra fonder 15 
2.2 Fondens verksamhet för kontakter, dialog och försoning 15 
2.2.1 Antal grupper och styrelseledamöter 15 
2.2.2 Mottagare av stöd inom ramen för programmen_ 16 
2.3 Oberoende utvärderingar av fondens inverkan 17 
2.3.1 KPMG:s rapport 17 
2.3.2 Brittisk-irländska interparlamentariska organet 20 
2.4 Fördelning av fondens medel 21 
2.5 Fondens inverkan på sysselsättningen fram till september 1995 21 
3. Kommissionens slutsatser 21 
Bilagor: Fondens årsrapporter för 1995 och 1996. 
Märk: Alla belopp anges i pund och inte i ecu. Detta för att underlätta jämförelsen 
med siffror i fondens årsrapporter. 
10 
Inledning 
Internationella fonden för Irland är ett organ som inrättats genom fördrag mellan 
Förenade kungarikets och Irlands regeringar för att 
"främja ekonomiska och sociala framsteg och uppmuntra kontakter, dialog och 
försoning mellan nationalister och unionisterpå hela Irland". 
Internationella fonden för Irland inrättades 1987. Den stöds genom bidrag från 
Europeiska unionen, Förenta staterna, Kanada, Nya Zeeland och Australien. EU 
började ge bidrag till fonden under 1989 och detta bidrag är nu det största enskilda 
årliga bidraget till fondens utvecklingsbudget. 
Under åren 1989-1994 uppgick gemenskapens stöd till 15 miljoner ecu per år. 
Genom rådets förordning 2687/94 om finansiellt bidrag från gemenskapen till 
Internationella fonden för Irland fastställdes ett ramprogram för fortsatt stöd från EU 
till fonderis arbete. De årliga bidragen för 1995, 1996 och 1997 höjdes till 
20 miljoner ecu. 
I förordningen föreskrivs att gemenskapens bidrag i första hand skall användas till 
projekt som företas över gränsen eller mellan befolkningsgrupperna och på ett 
sådant sätt att det leder till en verklig extrainsats i de berörda områdena och inte 
träder istället för andra privata eller offentliga utgifter4. I denna förordning 
föreskrivs också att kommissionen skall överlämna en årsrapport med en översikt av 
fondens verksamhet5 och dessutom utarbeta en rapport för Europaparlamentet och 
rådet som utvärderar det fortsatta behovet av bidrag efter 19976. 
Av tekniska orsaker anses det mer praktiskt att slå samman dessa två arbeten, 
särskilt eftersom de årsrapporter som fonden offentliggör (och som kommissionen 
noggrant granskar före offentliggörandet) innehåller utförlig information om projekt 
och finansiering som det är onödigt att upprepa. Fondens årsrapport för 1995 har 
offentliggjorts och 1996 års rapport kommer att bli tillgänglig inom kort. 
Den här rapporten innehåller kommissionens utvärdering av fondens verksamhet 
och behovet av fortsatta bidrag. 
I avsnitt 1 ges en allmän bakgrund och utvärdering av hur fonden verkar och en vid 
bedömning av i vilken utsträckning dess arbetssätt överensstämmer med 
målsättningarna. 
I avsnitt 2 anges olika indikatorer för den verksamhet som fonden bedriver och 
rapporteras slutsatserna från olika utvärderingar rörande fondens arbete. 
Avsnitt 3 innehåller kommissionens slutsatser om fondens arbete och frågan om 
fortsatt stöd från Europeiska unionen. 
4 Rådets förordning (EG) nr 2687/94 artikel 2. 
5 Rådets förordning (EG) nr 2687/94 artikel 3. 
6 Rådets förordning (EG) nr 2687/94 artikel 5. 
11 
Vid utarbetandet av denna rapport har kommissionen haft tillgång till ett antal 
fallstudier som illustrerar aspekter på fondens arbete samt rapporter från intervjuer 
med ett antal anställda inom gemenskapen, kommentatorer och statliga tjänstemän 
om fondens inverkan och de utmaningar som väntar den i framtiden. Fallstudierna 
och intervjuerna genomfördes oberoende av varandra på kommissionens vägnar som 
hjälp till utarbetandet av denna rapport. De har påverkat kommissionens slutsatser 
om fondens arbete. 
1. BAKGRUND 
Fondens två målsättningar rör ekonomiska och sociala framsteg och främjande av 
dialog och försoning mellan befolkningsgrupperna i Nordirland och mellan 
Nordirland och Republiken Irland. 
Den fullföljer dessa mål genom ett antal noggrant fastställda underprogram som vart 
och ett har sitt eget anslag inom ramen för fondens budget. 
Tabellen nedan visar de faktiska åtaganden som följer av de erbjudanden om stöd 
som fonden godkänt i samband med uppskattningsvis 630 projekt under perioden 
oktober 1994 till december 1996. 
Uppgifterna i tabellen visar vilken vikt fonden lägger vid att stödja 
gemenskapsledda initiativ när det gäller alla dess olika program, särskilt i 
missgynnade områden, och anger ^>ckså införandet av nya initiativ och planer, 
såsom initiativet Befolkningsgrupper. Programmen 1-5 är helt och hållet 
gemenskapsledda till sin natur, medan program 6 och 7 innehåller betydande delar 
gemenskapslett stöd. Dessa program stod för 84 % av fondens åtaganden under 
perioden. 
Program eller initiativ Åtaganden 
milj. pund 
1 Samhällsekonomisk förnyelse och särskilda projekt 10 416 
2. Befolkningsgrupper 4 874 
3. Landsbygdsutveckling 5 401 
4. Bredare perspektiv 8 720 
5. Flaggskeppsprojekt 7 260 
6. Affärsverksamhet 11299 
7. Utveckling i stadsområden 9 107 
8. Turism 8 321 
9. Vetenskap och teknik 2 734 
~ TOTALT ~ 68 132 
Härutöver finns ett initiativ för aktivering av befolkningsgrupperna som är inriktat 
dels på problemet med social utslagning i de mest missgynnade 
befolkningsgrupperna, dels på ett antal investeringsbolag som har upprättats i 
Nordirland och angränsande grevskap i Republiken Irland. 
12 
Även om förteckningen bara innehåller ett program som uttryckligen betecknas 
gälla befolkningsgrupperna, ger detta enligt kommissionens uppfattning inte en sann 
bild av omfattningen av fondens verksamhet och dess betydelse för försoningen. 
Alla fondens program eftersträvar samma mål att främja försoning genom 
ekonomiska och sociala framsteg på så sätt att företrädare från delade samhällen ges 
möjlighet att delta och hjälpa sig själva. 
Den grundläggande principen i fondens arbete kan grovt sammanfattas enligt 
följande: Ökad kontakt mellan medlemmar i befolkningsgrupper som står i 
motsättning till varandra är viktigt för att bortskaffa fördomar men är inte tillräckligt 
i sig för att försona eller integrera befolkningsgrupperna. Vad som krävs är en 
gemensam strävan mot gemensamma mål och intressen. Det samarbete som detta 
innebär leder till att förtroendet ökar och att det skapas en känsla av jämlik status 
mellan de olika gruppemas företrädare. 
Gränsöverskridande aspekter 
Kommissionen har med tillfredsställelse konstaterat att fonden faktiskt tillämpar den 
princip som innebär att arbete för ekonomisk utveckling, särskilt på lokal nivå, 
genomförs av organisationer som företräder båda befolkningsgrupperna. 
Effekten märks särskilt vid statliga organ och enheter på båda sidor om gränsen. 
Tidigare hade det vanligen bara förekommit fa fall av löpande samarbete mellan de 
två statliga administrationerna på ön. Kommissionens bedömning, som bygger på 
regelbundna observationer på platsen, är att fonden har haft avgörande betydelse när 
det gäller att förändra denna situation genom att bidra till utvecklingen av nätverk 
med arbetsförbindelser mellan tjänstemän inom offentlig förvaltning i båda delarna 
av ön, som deltar i förvaltning och genomförande av fond-stödda projekt. 
Betydelsen av denna utveckling för ön Irlands framtid och för förbindelserna mellan 
mellan de två medlemsstaterna går knappast att överskatta. 
Konkreta exempel på nyskapande gränsöverskridande program är 
- gemensam marknadsföring utomlands av irländska produkter, 
- gemensamma utbildningsprogram inom ramen för programmen 
Affärsverksamhet och Bredare perspektiv, 
- gemensam marknadsföring av ön Irland som turistmål, och 
- gemensamma forsknings- och utvecklingsprojekt med deltagande av universitet i 
Nordirland och Republiken Irland. 
Det måste emellertid sägas att en stor del av de gränsöverskridande projekt som 
fonden har stött har varit inriktade på samarbete mellan regeringsorgan eller 
yrkesorganisationer. Antalet befolkningsgruppsbaserade gränsöverskridande projekt 
som har fått bidrag från fonden är relativt sett mindre. Problemet att finna en 
tillfredsställande arbetsmodell för gränsöverskridande projekt, särskilt på lång sikt, 
har mött strukturfonderna också i andra delar av Europa. 
13 
Samarbete mellan befolkningsgrupperna 
Även om inte siffror kan återspegla vikten av arbetet för försoning och 
brobyggande, är antalet befolkningsgruppsöverskridande grupper som skapats som 
ett direkt resultat av fonden en indikation (jfr tabellen under 2.2.1 nedan). Till 
kommissionens tillfredsställelse ägnar fonden särskild uppmärksamhet åt att 
befolkningsgrupperna är företrädda på ett balanserat sätt i dessa grupper och 
tillhandahåller ingen finansiering om den anser att detta krav inte är uppfyllt. 
En studie som utförts av oberoende konsulter visade att fler än 7600 personer var 
direkt eller indirekt inblandade i denna verksamhet i slutet av år 1996. 
De protestantiska grupperna var inledningsvis tveksamma till att ansöka hos fonden, 
som uppfattades följa en politisk plan, men denna situation hade förändrats klart år 
1995.1 vissa områden har den faktiskt ersatts av en vilja från befolkningsgruppernas 
ledare att "komma ikapp" grupper som dragit fördel av fondprogrammen. Detta 
innebär ofta samarbete med befolkningsgrupper som uppfattas som i grunden 
nationalistiska, ett resultat som enligt kommissionen tydligt visar i vilken 
utsträckning fonden lyckas få samarbetet mellan befolkningsgrupperna att bli 
accepterat i grupperingar där detta skulle ha varit otänkbart bara för några år sedan. 
Detta måste räknas som ett av fondens viktigaste bidrag till försoningsprocessen, då 
den har lyckats bidra till skapandet av grundläggande strukturer för samarbete 
mellan befolkningsgrupperna när offentliga organ inte längre förmådde detta. 
Missgynnade områden 
Fonden verkar genom program-team som under styrelsens ledning stödjer sig på den 
sakkunskap och de administrativa strukturer som krävs för att genomföra 
programmen i praktiken. Regionalt baserade utvecklingskonsulter fungerar som länk 
mellan fonden och lokala grupper. De spelar en särskilt viktig roll när det gäller att 
bistå lokalsamhällen med ansökningar om stöd och med att utveckla och genomföra 
deras planer, och har därför bidragit med en viktig förbättring av den lokala 
utvecklingskapaciteten i de mest missgynnade samhällena. 
Initiativet Missgynnade områden är fondens största enskilda underprogram. 
Egentligen är dock alla fondens program mer eller mindre utformade till förmån för 
missgynnade områden. 
Additionalitet 
Det är som bekant svårt att lägga fram definitiva bevis på förekomsten eller 
avsaknaden av additionalitet. Det har förekommit fall där kommissionens observatör 
i styrelsen har uttryckt reservationer i samband med förslag till utgifter, när projektet 
i fråga bedömdes vara en fråga för nationella regeringar snarare än för fonden. 
Som helhet har dock fonden uppenbarligen en viktig stimulans- eller 
hävstångseffekt som gör att mottagare av fondens stöd kan få tillgång till även till 
annat stöd (jfr tabell under 2.1 nedan). 
14 
2. UTVÄRDERING AV INTERNATIONELLA FONDEN FÖR IRLANDS ARBETE 
2.1 Hävstångseffekt på andra fonder 
Fondens förmåga att få andra fonder att stödja sin verksamhet skiftar mellan 
olika program, vilket återspeglar i vilken grad mottagarna av stöd från 
Fonden kan få tillgång till annan finansiering. "Hävstångskvoten" är lägre 
för program för samarbete mellan befolkningsgrupperna, där det finns 
begränsat eller inget incitament för att attrahera privat finansiering. 
Program eller initiativ 
Samhällsekonomisk förnyelse och 
särskilda projekt 
Initiativet Befolkningsgrupper 
Landsbygdsutveckling 
Bredare perspektiv 
Flaggskeppsprojekt 
Affärsverksamhet 
Utveckling i stadsområden 
Turism 
Vetenskap och teknik 
TOTALT Fondens 
åtaganden 
milj. pund 
10416 
4 874 
5 401 
8 720 
7 260 
11 299 
9 107 
8 321 
2 734 
68 132 Andra 
fonder milj. 
pund 
8 866 
3 318 
8 629 
8 721 
23 889 
15 895 
25 309 
28 289 
2 876 
125 792 "Hävstångs­
kvot" (l:x) 
0.851 
0.681 
1.598 
1.000 
3.290 
1.407 
2.779 
3.400 
1.052 
1.846 
Tabellen visar att den genomsnittliga "hävstångskvot" som fonden uppnått 
för de viktigare programmen och initiativen under perioden oktober 1994 till 
december 1996 var ungefar 1,8. Fondens åtagande på 68 132 miljoner pund 
har resulterat i en total investeringspotential, till stor del koncentrerad till de 
utvalda missgynnade områdena, på 193 920 miljoner pund. 
2.2 Fondens verksamhet för kontakter, dialog och försoning 
Detta avsnitt innehåller en kvantitativ analys av fondens bidrag till kontakter, 
dialog och försoning under perioden mellan oktober 1994 och december 
1996, och ackumulerat. 
2.2.1 Antal grupper 
En indikator på verksamheten är antalet befokningsgruppsöverskridande 
eller gränsöverskridande grupper som varit föremål för stimulansåtgärder. 
Tabellen nedan anger antalet befolkningsgruppsöverskridande grupper som 
bildats till följd av fondens interventioner enligt de viktigaste program- eller 
initiativrubrikerna. Fonden ser särskilt till att det finns en balanserad 
representation av de berörda befolkningsgrupperna i respektive grupp och 
betalar inte ut något stöd om den anser att detta krav inte är uppfyllt. 
15 
Antal befolkningsgrupps- eller gränsöverskridande grupper 
oktober 1994 - december 1996 och ackumulerat 
Program eller initiativ Nya grupper Totalt antal 
under perioden grupper 
Samhällsekonomisk förnyelse och 39 171 
särskilda projekt 
Vidare perspektiv 79 301 
Lokala kontor för affärsverksamhet 15 52 
Andra utvecklingsorgan baserade på 58 92 
samarbete mellan befolkningsgrupperna 
Grupper eller projekt för 7 23 
gränsöverskridande vetenskapligt och 
tekniskt samarbete 
198 639 
Totalt 
Över 7 600 personer deltar direkt och kontinuerligt i dessa gruppers styrelser 
eller styrkommittéer, och bidrar med erfarenheter av praktiskt samarbete 
över traditionella skiljelinjer mellan befolkningsgrupper i Nordirland och 
över gränsen. Av dessa deltog omkring 1 600 direkt i grupper som för första 
gången uppbar stöd från fonden mellan oktober 1994 och december 1996. 
2.2.2 Mottagare av stöd inom ramen för programmen 
Förutom dem som deltar direkt i förvaltning och ledning av denna 
befolkningsgrupps- eller gränsöverskridande verksamhet, kan en vidare 
grupp ses som direkt gynnade av den verksamhet som stimulerats. Tabellen 
nedan innehåller några belysande beräkningar av antalet inblandade efter 
huvudtyperna av grupper. 
16 
Antal mottagare av stöd inom ramen för initiativen: 
oktober 1994 - december 1996 och ackumulerat 
Typ av grupp Stödmottagare Totalt antal 
inom ramen för mottagare av 
nya initiativ som stöd 
mottog stöd för 
första gången 
under perioden 
- Lokala kontor för affärsverksamhet 456 2 956 
(kontorshyresgäster, etc.) 
- Programmet Vidare perspektiv 2 165 7 555 
(programdeltagare) 
- Planen för samhällsekonomisk 1 164 2 893 
förnyelse (deltagare i lokala 
åtgärder) 53 533 
- Vetenskap och teknik (forskare, etc.) 
- Företag som deltar i utvecklings- och 489 1515 
marknadsföringsprojekt över 
gränsen (t.ex. Acumen, Plato, 
CBI/IBEC etc.) 
4 327 15 452 
Totalt J 
Uppgifterna visar att fonden fortsätter att fokusera på missgynnade områden 
och befolkningsgrupper i svårigheter samt att stödja kontakter och dialog. 
2.3 Oberoende utvärderingar av fondens inverkan 
Styrelsen och observatörer har eftersträvat oberoende rådgivning och 
utvärdering av fondens inverkan. Ett antal utvärderingar av vissa planer och 
program har beställts. Den stora sammanfattande utvärderingen av fondens 
inverkan genomfördes av det internationella redovisnings- och 
konsultföretaget KPMG under 1994 och 1995. 
2.3.1 KPMG:s rapport 
I KPMG:s rapport7 granskades fondens arbete från starten fram till 
september 1994. Företaget utförde en kvalitativ bedömning av fondens 
bidrag till kontakter, dialog och försoning samt en kvantitativ bedömning av 
fondens bidrag till att skapa arbeten genom att betrakta nya arbetstillfällen 
som en indikation på ekonomiska och sociala framsteg. 
The International Fund for Ireland, Contribution to Contact, Dialogue and Reconciliation and to the 
Creation of Employment, KPMG Belfast, May 1995. 
17 
Enligt rapporten finns starka samband mellan fondens två målsättningar -
ekonomiska och sociala framsteg samt kontakter, dialog och försoning -
särskilt eftersom fonden har valt att fullfölja den senare målsättningen 
särskilt genom ekonomisk förnyelse på befolkningsgruppsöverskridande och 
gränsöverskridande basis. Även om merparten av den finansiering som 
fonden tillhandahåller har fördelats till vad som i vid bemärkelse skulle 
kunna beskrivas som ekonomiska projekt, är frågan om försoning kärnan i 
fondens verksamhet. 
I rapporten identifierades följande "enkla indikatorer" på omfattningen av 
fondens interventioner under perioden fram till september 1994: 
• 
• 16 645 arbeten hade skapats i projekt som stötts av fonden fram till 
september 1994 och ytterligare 7 142 indirekta arbeten och 
byggnadsarbeten hade uppstått ur projekt som fonden gett stöd till. 
Utbildning av personal hade givits vid 37 lokala företagskontor som 
verkar på 46 platser i Nordirland, vart och ett under ledning av en styrelse 
med företrädare för befolkningsgrupperna 
441 organisationer hade fått hjälp med att främja sociala och ekonomiska 
framsteg och över 5 700 företrädare för befolkningsgrupperna deltog i den 
dagliga ledningen och förvaltningen av dessa. 
Stödet till affärsförbindelser mellan Irlands två delar berörde över 
1 000 företag. 
Över 5000 personer deltog i Bredare perspektiv-programmen som är 
särskilt inriktade på unga arbetslösa personer dels från de mest 
missgynnade protestantiska och katolska samhällena i Nordirland, dels 
från missgynnade områden i Republiken Irland. 
Över 263 miljoner pund hade fördelats sedan 1987. 
Ytterligare stöd på över 450 miljoner pund hade utgått från andra fonder, 
vilket ger sammanlagda investeringar på över 700 miljoner pund som till 
stor del användes i regionens mest missgynnade områden. 
Därutöver fann man att fonden hade utvecklat en synergiskapande 
förbindelse med strukturfonderna, som medförde att de mest missgynnade 
samhällena kunde ta del av strukturfondernas stöd genom att bidra med den 
kompletterande finansiering som krävs. Fonden hade också medverkat till att 
bygga upp ett löpande samarbete mellan regeringarna i Belfast och Dublin 
(kommissionen såg till att det kombinerade stödet från fonden och 
strukturfonderna inte översteg EU:s tak för finansiering). 
Fler än 20 besök och intervjuer av ingående karaktär har genomförts för att 
undersöka en rad fondstödda projekts inverkan på kontakter, dialog och 
försoning. Flera grupper pekade på vikten av att fondens bidrag såsom ett 
18 • 
slags startkapital gjort det möjligt att kontakta andra finansieringskällor med 
större tillförsikt. 
I rapporten framkom att fonden i sitt arbete för kontakter, dialog och 
försoning betonade samarbete på lokal nivå för att uppnå gemensamma 
resultat eller målsättningar, och att den tenderar att se sådant samarbete både 
som en förutsättning för stöd och som ett viktigt resultat i sig av det projekt 
som far stöd, eftersom det främjar kontakter, förtroende och förståelse 
mellan samhällena och fungerar som språngbräda för vidare 
samarbetsprojekt av befolkningsgruppsöverskridande karaktär. Fondens 
arbetssätt är i grunden ett exempel på vad som har kallats "Two Track 
Diplomacy", ett begrepp som betyder att ekonomiska framsteg ger både ett 
incitament och ett högre mål vad gäller att bygga förbindelser mellan två 
samhällen som har fjärmats från varandra. 
Fondens beräkningar av dess egen betydelse för att skapa arbeten har också 
granskats. Det verkliga antalet arbeten på platsen i fondstödda projekt 
uppgick i september 1994 till 16 645. Om man tar hänsyn till 
multiplikatoreffekter och det genomsnittliga antalet direkta arbeten i 
byggnadsprojekt som stöds av fonden ökar antalet direkt anställda i 
projekten avsevärt. Dessa effekter inräknade, ökar det totala antalet 
anställningar som står i samband med fonden till 23 787. 
Den genomsnittliga kostnaden per arbete som skapats genom fonden 
beräknades till 8 700 pund. En justering till kostnaden per arbete och år med 
olika antaganden om längden på fondstödda arbeten ledde till beräkningar av 
kostnaden per arbete och år för fonden på mellan 1200 och 2900 pund. Med 
hänsyn till onödig belastning och lokala undanträngningseffekter beräknades 
den genomsnittliga kostnaden per fondstött arbete och år till mellan 
2700 och 6200 pund beroende den antagna längden på arbetet. 
Fonden har varit en påtaglig resurs när det gäller att främja kontakter, dialog 
och försoning mellan befolkningsgrupperna i Nordirland, mellan Nordirland 
och Republiken Irland samt att skapa arbeten. Den har en särskild ställning 
och roll som innebär att den har kunnat stödja en mängd olika projekt, av 
vilka de flesta innehåller en blandning av förbindelser mellan 
befolkningsgrupperna och ekonomiska målsättningar. 
Sammantaget var utvärderingsresultaten för fonden därför mycket positiva. 
Betydelsefulla och utmärkande bidrag hade åstadkommits vad gäller 
kontakter, dialog och försoning. Dessutom hade nya samarbetsmodeller 
utvecklats och ett betydande antal nya arbeten skapats till rimliga kostnader. 
Fondens resultat under en period av spänningar mellan befolkningsgrupperna 
och gränsöverskridande terrorism ansågs mycket förtjänstfulla. 
19 
2.3.2 Brittisk-irländska interparlamentariska organet 
En kommitté inom det Brittisk-irländska interparlamentariska organet lade 
fram en rapport om Internationella fonden för Irland i april 19968. 
Kommittén inhämtade skriftlig och muntlig bevisning från en mängd 
personer och besökte ett antal projekt som stöds av fonden. Kommitténs 
rapport rörde delvis vissa politiska frågor om alternativ fördelning av 
fondens medel, men kommittén drog också flera viktiga slutsatser om 
fondens inverkan. 
Några av huvudpunkterna i kommitténs rapport rörde följande: 
• Fonden vänder sig både till unionist- och nationalisttraditioner i 
Nordirland och utnyttjas i allt större utsträckning av båda. I programmen 
finns stora inslag där deltagande och fördelar delas av 
befolkningsgrupperna. 
• De affarsfrämjande åtgärder mellan norra och södra Irland som Fonden 
stött har varit till praktisk nytta för affärslivet och kommittén ansåg att det 
fanns mer utrymme för storskaliga gränsöverskridande projekt av denna 
typ. 
• Även om fondens resurser är ganska små i makro-ekonomiska termer 
(t.ex. jämfört med de två regeringarnas eller EU:s utgifter), utgör de en 
betydande del av utgifterna för utveckling och eftersom stödet 
huvudsakligen är riktat till missgynnade områden, är dess effekter i 
sådana områden av stor betydelse. 
• På grundval av de bevis som lagts fram för kommittén, ansåg den att 
fondens arbete för att skapa sysselsättning har varit mycket 
tillfredsställande och gett mer för de satsade pengarna än vad som kunde 
förväntas. 
• Fondens förmåga att generera finansiering från annat håll, ge 
stimulansinvesteringar och tillhandahålla startfinansiering för initiativ är 
en av dess stora fördelar, som återspeglar flexibilitet och ett okomplicerat 
förhållningssätt gentemot projekt. Kommittén efterfrågade ännu större 
tonvikt på sådana projekt i framtiden. 
Kommitténs allmänna slutsats och rekommendation löd som följer: 
Kommittén imponerades av arbetet och resultaten inom Internationella 
fonden för Irland och den unika och särpräglade roll den har skapat sig när 
det gäller att främja försoning och förnyelse i regionen. Kommittén vill 
uppmuntra de två regeringarna och bidragsgivarna att fortsätta stödja 
fonden.9 
8 Brittisk-irländska interparlamentariska organet; Report from Committee C on Economic and Social 
Affairs on the International Fund for Ireland; nr 42, april 1996. 
9 Punkt 7.14. 
20 
2.4 Fördelning av fondens medel 
Fonden har klart velat prioritera projekt i de mest missgynnade områdena. 
Denna målsättning visar sig i driften av fondens standardprogram och genom 
en rad särskilda initiativ helt inriktade på de mest missgynnade områdena. 
Beräkningar visar att fram till idag har omkring 70 % av fondens åtaganden 
gått till dessa områden. 
2.5 Fondens inverkan på sysselsättningen fram till september 1995 
Genom att använda samma antaganden om förhållandet mellan verklig och 
möjlig sysselsättning som skapats genom tidigare undersökningar (siffror för 
perioden fram till september 1996 kommer att bli tillgängliga under 1997) 
beräknas den direkta sysselsättning som genererats av de 405 fondstödda 
projekten uppgå till 1 331 arbeten. Inklusive indirekta arbeten (baserade på 
tidigare beräknade multiplikatoreffekter), uppgår den beräknade totala 
sysselsättning som genererats under 1994 - 95 genom fondstödda projekt till 
1 826 arbeten. 
Den ackumulerade totala sysselsättning som genererats av fonden från 
starten till september 1995 beräknas uppgå till 17 976 arbeten över en 
nioårsperiod. Inklusive indirekta effekter ökar denna siffra till 
25 584 arbeten. 
Totalt beräknas därför fondstödda projekt sedan starten 1986 - 87 och fram 
till 1994 - 95 ha skapat 25 584 arbeten. 
Kommissionen kommer att få vidare uppdateringar av fondens effekt på 
sysselsättningen för budgetåret 1995 - 96 i vederbörlig ordning. Fonden har fortsatt 
sin intensiva verksamhet under denna period, och tillhandahöll exempelvis stöd 
motsvarande 33,3 miljoner pund till 327 projekt med ett sammanlagt värde på över 
90,3 miljoner pund under perioden oktober 1995 till december 1996. Den vidare 
uppdateringen av fondens effekt på sysselsättningen kommer därför förmodligen att 
visa ännu gynnsammare siffror till följd av de ytterligare projekt som fick stöd under 
perioden. 
3. KOMMISSIONENS SLUTSATSER 
Kommissionens slutsatser om fondens inverkan och behovet av fortsatt stöd till 
fonden från EU-källor baseras på 
• indikatorer på verksamheten som fonden tillhandahållit, som visar att den har en 
viktig effekt på projekt som företas över gränsen eller mellan 
befolkningsgrupperna samt på den ekonomiska förnyelsen i Nordirland och 
angränsande grevskap i Republiken Irland, 
• de oberoende undersökningar som genomförts rörande fondens verksamhet, och 
21 
• de synergiskapande förbindelser som byggts upp mellan den verksamhet som 
erhåller stöd från fonden och strukturfondernas verksamhet i Nordirland och 
angränsande grevskap i Republiken Irland, varigenom den utvecklingskapacitet 
som skapats genom fonden kan inriktas på särskilt missgynnade eller på annat 
sätt åsidosatta samhällen och förbereda och rusta dem för deltagande i projekt 
som stöds av strukturfonderna. 
Fonden spelar en viktig roll i utvecklingen av samarbetet mellan 
befolkningsgrupperna samt mellan Nordirland och angränsande grevskap. Den har 
visat att den kan ringa in missgynnade områden och generera självbärande 
ekonomisk verksamhet i de socialt mest åsidosatta områdena i Nordirland och 
angränsande grevskap. Fonden genererar i hög grad även tillskott av offentliga och 
privata medel genom sin finansiering. Om fonden inte kunde bidra till projekt i 
dessa missgynnade områden, skulle de sannolikt inte kunna få in bidrag från privat 
och offentlig sektor. Förvaltningen av fonden har krävt ett fortsatt nära samarbete 
mellan regeringarna i Belfast och Dublin. Detta har skapat ett fast nätverk av 
kontakter på olika nivåer som har varit värdefulla exempelvis när det gäller 
utvecklingen av Interreg Il-programmet för Nordirland och Irland samt särskilda 
stödprogrammet för fred och försoning i Nordirland och angränsande grevskap i 
Republiken Irland. Fonden har varit effektiv i att lotsa fram nya idéer som därefter i 
många fall har kunnat komma i anspråk för stöd från traditionella offentliga källor. 
Fonden har velat prioritera områdena med de största behoven och beräkningar har 
visat att till dags dato har omkring 70 % av fondens medel använts för de mest 
missgynnade områdena. 
Kommissionen sluter sig till att Internationella fonden för Irland har nått avsevärd 
framgång när det gäller att uppnå de målsättningar som fastslås i den egna stadgan 
och i rådets förordning (EG) nr 2687/94. 
Fonden har varit bland de första att tillämpa en modell som innebär att 
förbindelserna mellan befolkningsgrupper förbättras genom särskilt riktade 
ekonomiska utvecklingsprojekt. Denna modell har visat sig framgångsrik i de flesta 
områden och har inspirerat till metoder som nu används av vissa av 
strukturfondernas initiativ i området. 
Fonden har en mycket viktig position vad gäller stödet till återhämtning för ett 
område i unionen som varit drabbat av mycket speciella problem. Sist men inte 
minst har fondens arbete spelat en avgörande roll för att stödja fredsprocessen i 
Nordirland. I konsekvens med detta rekommenderar kommissionen fortsatt stöd till 
fondens arbete i ytterligare två år (1998 och 1999). En rapport som motsvarar den 
föreliggande skall sedan utarbetas till april 1999. Den skall innehålla en utvärdering 
av fondens fortsatta inverkan och en bedömning av behovet av ytterligare 
finansiering. 
22 
ISSN 1024-4506 
KOM(97) 130 slutlig 
DOKUMENT 
SV il 01 
Katalognummer : CB-CO97-130-SV-C 
ISBN 92-78-17819-5 
Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg