EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 29.03. 
KOM(95) 108 slutlig 995 
MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN 
BEDRÄGERI VID TRANSITERINGSFORFARANDE, FÖRVÄNTADE 
LÖSNINGAR OCH FRAMTIDSUTSIKTER 

1. INLEDNING 
Detta dokument upplyser rådet och Europaparlamentet om allvarligt bedrägeri vid 
transiteringsförfaranden. Detta bedrägeri, som omfattar organiserad brottslighet, har haft 
en ekonomisk inverkan på gemenskapen och dess medlemsstater på minst 750 miljoner 
ecu1 under tiden från 1990 till dags dato. Detta belopp inkluderar inte den ekonomiska 
skada som tillfogats näringslivet. 
De åtgärder som föreslås här utgör en integrerad del av kommissionens arbetsprogram för 
bedrägeribekämpningsstrategier vilket tillkännagavs 1994 och som inbegriper precisa 
åtgärder för en skärpning av kontrollförfarandena och förbättring och datorisering av 
transitförfarandena. 
Dokumentet redogör för de åtgärder som redan vidtagits och de som föreslås för att 
kortsiktigt lösa problemen. Det ger en överblick över en långsiktig lösning för att 
datorisera transiteringssystemet. 
Rådet och Europaparlamentet ombeds att stödja kommissionens initiativ på detta 
område. 
2. BAKGRUND 
Handeln i Europa har länge varit beroende av transiteringssystem som medger befrielse 
från tull och andra avgifter som skall betalas och av andra icke-skatterelaterade åtgärder 
för varor som under tullkontroll passerar mer än ett land, förutsatt att det ställs en 
säkerhet för att sörja för uppbörden av tullar och andra avgifter som skall betalas i 
händelse av oegentligheter. 
Användningen av transiteringssystem i gemenskapen har alltid särskilt gynnats, eftersom 
det är enda sättet att undvika stockning vid gränsen. Detta gör det möjligt att koncentrera 
de mera detaljerade tullkontroller, som är nödvändiga vid särskilda tullförfaranden, till 
bestämmelsetullkontoret där de flesta upplysningar rörande försändelsen och avsändaren 
vanligtvis finns tillgängliga. 
De viktigast transiteringsförfaranden som används i gemenskapen är följande: 
gemenskapstransitering, gemensam transitering, vilket är en utvidgning av 
gemenskapstransiteringen till att omfatta EFTA-länderna enligt Konventionen om ett 
gemensamt transiteringsförfarande från 1987, och den internationella 
transiteringsordningen till lands som den föreskrivs i TIR-konventionen från 1975. 
Transiteringsordningarna har skapats för att underlätta handel och grundar sig i stort sett 
på en allmän tillit till merparten av de ekonomiska aktörernas hederlighet. De är resultatet 
av ett försök att uppnå jämnvikt mellan å ena sidan hederliga aktörers behov av att öka sin 
konkurrenskraft genom att minska driftskostnaderna och å andra sidan kraven på skydd av 
den inre ekonomin genom en effektiv kontroll av internationella transaktioner. 
1 320 miljoner ecu egna medel och 430 miljoner ecu moms och punktskatt 
Tninsiteiïngssyslcmcl har utvecklats under aren Det började 1969 som ett internt 
gemenskapsförfarande for att kontrollera befordran av varor mellan medlemsstaterna och 
befordran till och frän tredje land. Frän första början var det en handelsunderlättande 
åtgärd, eftersom det ersatte en rad nationella transiteringsförfaranden. Efter att först ha 
utvidgats till att omfatta Schweiz och Österrike utvidgades det 1987 genom Konventionen 
om ett gemensamt transiteringsförfarande till samtliga EFTA-länder. Redan då kan det 
sägas ha föregripit många av den inre marknadens fördelar. Ett stort steg t utvecklingen 
som påverkade transiteringssystemet var fullbordandet av den inre marknaden 1993. Detta 
slog fast principen att alla varor som transporterades inom gemenskapens tullområde 
gällde för att vara gemenskapsvaror om inte annat påvisades. På detta sätt undanröjdes 
alla tullformaliteter och kontroller av dessa varor, och för denna typ av befordran krävdes 
det inte längre något transiteringsförfarande. 
Geopolitiska faktorer härrörande ur liberaliseringen av förbindelserna med Öst- och 
Centraleuropa har utövat ett viktigt inflytande på utvecklingen av handeln med länderna i 
detta område. Dessa länder har börjat intressera sig för de lättnader som de 
västeuropeiska länderna erbjuder och har i allt större utsträckning begärt att få delta i de 
tullförfaranden som främjar och underlättar handel. Åtgärder vidtas för att utsträcka det 
gemensamma transiteringssystemet till Polen, Ungern, Tjeckien och Slovakien. De 
förväntas gå med i systemet i mitten av 1996. Andra östeuropeiska länder står i kö för att 
ansluta sig till konventionen. Tills dessa länder går med i Gemensamma 
transiteringskonventionen kommer dock den internationella TIR-konventionen att vara det 
enda transiteringsförfarandet för befordran av varor mellan gemenskapen och dessa 
länder. 
3. GRUNDLÄGGANDE RIKTLINJE FÖR ETT TRANSITERINGSSYSTEM 
Gemenskapstransiteringsförfarandet medger befordran inom gemenskapen av varor under 
tullkontroll på väg från eller till tredje land med befrielse från tull och andra avgifter som 
skall betalas och likaså från åtgärder härrörande ur gemenskapspolitiken. Det grundar sig 
på att en person utses till huvudansvarig. Hans viktigaste skyldigheter är följande: 
Att ställa en säkerhet för att sörja för uppbörd av tullar och andra avgifter som 
skall betalas i händelse av oegentligheter. 
Att inom den föreskrivna tiden leverera varorna intakta till 
bestämmelsetullkontoret. 
Förfarandet börjar med uppvisandet av varor och godkännande av ett transportdokument 
på avgångstull kontoret. Ett exemplar behålls på kontoret för att kontrollera 
verksamhetens regelmässighet. Varorna befordras genom gemenskapens område åtföljda 
av dokumentet och måste inom den förskrivna tiden uppvisas på bestämmelsetullkontoret. 
Tullmyndigheterna vid bestämmelsetullkontoret utför de nödvändiga kontrollerna, 
antecknar resultaten på dokumentet och återsänder ett exemplar av detta dokument till 
avgångstullkontoret. Om allt är i ordning klareras befordran och den huvudansvarige löses 
från sina skyldigheter. 
När det är fråga om en lagöverträdelse eller oegentligheter under ett 
transiteringsförfarande återkrävs tullar och andra avgifter som skall betalas. Den säkerhet 
som ställts för transiteringsförfarandet kommer inte att frisläppas förrän tullarna och andra 
avgifter har betalats. Borgensmannen skall befrias från sina förpliktelser vid utgången av 
en period av tolv månader räknat från den dag då TI-deklarationen registrerades, om 
tullmyndigheterna i den avsändande medlemsstaten inte har underrättat honom om att Tl-
dokumentet inte är färdigbehandlat. 
4. DE FRÄMSTA ANGREPPEN PÅ SYSTEMET 
4.1 Inledning 
Det är inte någon överdrift att säga att transiteringssystemen, som länge varit 
tullunionens grundpelare, nu befinner sig i kris. 
4.2 Problem på funktionssnivå 
Eftersom tullunionen är en enda enhet angår dess integritet var och en. Nationella 
förvaltningar bär ansvaret för kvalitén på de administrativa kontrollerna och 
skötseln av systemet. Kvalitén på dessa kontroller har fortlöpande sjunkit under de 
senaste åren. Detta har lett till ett stigande antal klagomål från ekonomiska aktörer 
om oacceptabla förseningar i systemet. Dessa förseningar orsakas vanligen av att 
returexemplaret återlämnas för sent, vilket leder till en ackumulering av oklarerade 
handlingar. Efterforskningsförfaranden rörande ännu inte avslutade flyttningar sätts 
inte igång på ett tillräckligt tidigt stadium och utförs inte med den förtursrätt och 
kraft som krävs. Lagstiftning och administrativa bestämmelser tillämpas inte alltid 
av medlemsstaterna på ett sådant sätt att förvaltningen kan garanteras. Följden är att 
brister i vilken som helst del i systemet sätter det hela på spel. De problem som lyfts 
fram här visar att medlemsstaternas förvaltningar har gett lägre prioritet åt 
transiteringskontroller i synnerhet på grund av att det å ena sidan anses vara "någon 
annans problem" och å andra sidan på grund av att medlemsstaterna vid 
fullbordandet av den inre marknaden ofta hade andra prioriteringar, vilket ledde till 
en omfördelning av resurserna till förfång för transiteringen. 
Ekonomiska aktörer bär ansvaret för att varor och handlingar tillhandahålls intakta 
på bestämmelsetullkontoret inom den föreskrivna tiden. Vad gäller känsliga 
produkter måste de vara särskilt vaksamma beträffande vilka "kunder" de gör 
affärer med. Denna vaksamhet iakttas inte alltid av konkurrensskäl. 
Resulatet är att dessa funktionsproblem har skapat en idealisk grogrund för olaglig 
verksamhet. 
4.3 Bedrägeri 
Sedan gränserna till Öst- och Centraleuropa öppnades för internationell handel har 
transiteringssystemet varit utsatt för stora kriminella nätverks högst lönsamma 
olagliga verksamhet. Bedrägeri har blivit ett stort och tilltagande problem som leder 
inte bara till omfattande förlust av statsinkomster utan även till väsentlig ekonomisk 
skada på grund av den illegala konkurrensen från olagliga varor och genom 
undanflykt från gemenskapspolitiken, inbegripet hälsovårdslagstiftning. Dessutom 
råder det en tilltagande osäkerhet bland hederliga ekonomiska aktörer, eftersom de 
drabbas av följderna av effekten av bedrägeri och effekterna av ändrad lagstiftning 
enligt vilken, exempelvis, den samlade säkerheten för vissa sorters varor har höjts. 
Bedrägeriet har nu spritt sig till TIR-systemet. En särskild carnet "Tobak/alkahoF, 
som fordrar en högre säkerhet än vanliga carneter, infördes förra året. Bedrägeriet 
bland dessa produkter har emellertid fått en sådan omfattning att försäkringsbolag 
inte längre vill ställa säkerhet för dessa carneter, på grund av att riskerna är för 
stora. De nationella sammanslutningarna och Internationella vägtransportunionen 
som utfärdar TIR-carneterna upphör därför nu tillfälligt att lämna ut dessa särskilda 
carneter, vilket ytterligare ökar trycket på de andra transiteringssystemen, 
4.4 Bedrägerityper 
De bedrägliga transiteringsförfarandena rör huvudsakligen varor som är föremål för 
hög beskattning (till exempel inbringar en enda container fylld med cigaretter tull 
och skatt på ungefär 1 miljon ecu) eller vars lönsamhet är hög på grund av 
gemenskapspolitikens skyddsnivå för exempelvis jordbruksprodukter (kött, mjölk, 
socker...). 
Det bör noteras att laglydiga ekonomiska aktörer ofta utnyttjas av stora kriminella 
nätverk som specialiserar sig på dessa bedrägerier. Bedrägeri vid 
transiteringsförfarandet tar sig huvudsakligen uttryck genom följande: 
Underlåtenhet att visa upp försändelserna vid bestämmelsetullkoBtoret, 
försändelser vilka övergår till fri omsättning i gemenskapen utan att tullar 
och skatter erlagts och utan tillämpning av de icke-skatterelaterade åtgärder 
som skulle kunna vara tillämpliga. 
Ett sken av att en försändelse har visats upp vid bestämmelsetullkontoret 
genom att tullens påskrift med hjälp av stulna eller förfalskade tullstämplar 
förfalskas på det exemplar som återsänds till avgångstullkontoret. 
Det grundläggande problemet på detta området är att bedrägeriet ofta upptäcks på 
ett mycket sent stadium på grund av oacceptabla förseningar i systemet och på 
grund av att vissa av dess mekanismer inte längre är anpassade till den rådande 
situationen. 
Det är emellertid nödvändigt att fästa uppmärksamheten vid det faktum att, inom 
området egna medel" de belopp som medlemsstaterna anmält enligt bestämmelserna 
i rådets förordning nr 1522/89 av den 29 maj 1989 om genomförande av systemet 
för gemenskapens egna medel2 som motsvarar fall av bedrägeri och oegentligheter 
stannar på en mycket låg nivå - cirka en tredjedel av det kända antalet bedrägerier. 
Mot bakgrund dessa anmälningar är de belopp som återkrävs mycket låga, även om 
för en del av dem indrivningen är beroende av förseningar på grund av rättsliga 
åtgärder. Med utgångspunkt från detta och enligt de upplysningar som lämnats till 
kommissionen har av mer än 1 000 fall som anmälts enligt förordning 1552/89 
endast 22 lett till rättegångsförhandlingar. 
4.5 Slutsats 
Med tanke på gemenskapens utvidgning och att det gemensamma 
transiteringssystemet skall utsträckas till ytterligare länder kan det tryck som nämns 
ovan bara öka. Dessutom har det, trots stora ansträngningar från medlemsstaternas 
särskilda utredningsorgan, visat sig vara omöjligt att kompensera de svagheter som 
anges ovan. Det blir en utmaning för Europeiska unionen att återta herraväldet över 
systemet, garantera en hög kvalitet på tullkontrollerna och att sörja för att den inre 
marknaden fungerar utan att fördelarna med handelslättnader går förlorade. 
5. VIDTAGNA ÅTGÄRDER 
Under 1994 har diverse åtgärder vidtagits både på lagstiftnings- och 
funktionsområdet. Dessa åtgärder inbegriper följande: 
Översyn av metoderna för hantering av bedrägerikänsliga produkter för att 
öka flexibiliteten så att omedelbara åtgärder kan vidtas när det behövs. 
Bestämmelser som höjer nivån för den samlade säkerheten för ett antal 
känsliga varor till att täcka alla tullar och andra avgifter som skall betalas. 
Anpassning av transporttiden till den sträcka som skall tillryggaläggas för att 
leverera varorna. 
Ökat antal åtgärder som koordineras av kommissionen för att ta hand om 
fall av bedrägeri (stärkt samarbete mellan utredningsorganen och ett ökat 
antal efterforskningsuppdrag i tredje land). 
Tillämpning av ett varningssystem på ett tidigt stadium för att utbyta 
upplysningar om försändelser med känsliga varor mellan avgångstullkontoret 
och bestämmelsetullkontoret. 
320 miljoner ecu (egna medel) 
Införande på TIR-området av en särskild internationell TJR-carnet 
"Tobak/alkohol" som omfattas av en högre garanti än de vanliga earneieroa. 
Stärkta kontakter med Internationella vägtransportunionen för att förbättra 
skötseln av TIR-systemet och systemet med säkerheter. 
6. FÖRVÄNTADE LÖSNINGAR OCH FRAMTIDSUTSIKTER 
6.1 Inledning 
I systemet hanteras årligen cirka 18 miljoner transiteringsformulär och cirka 1 
miljon oavslutade efterforskningar, oavsett tidpunkt på året. Systemet har nått sin 
mättnadsgräns eller är snabbt på väg dit i de flesta tullväsenden. Det är därför mim 
trovärdigt att hävda att ett system som täcker 18 länder och sannolikt snart 22 eller 
flera kan fortsätta att fungera på rent manuell basis. På senare tid har emellertid ny 
teknologi och nya arbetsmetoder utvecklats. Kommissionen är sedan lång tid 
tillbaka övertygad om att datorisering är enda lösningen. Det största hindret vid 
tidigare försök har varit vissa medlemsstaters motstånd, grundat è$m på 
ekonomiska skäl och delvis på andra nationella prioteringar. 
6.2 Långsiktig lösning 
6.2.1 Projekt för datorisering av transitering 
Kommissionen tog initiativet till att datorisera transiteringssystemet, och som ett 
resultat av de samtal som ägde rum mellan EU- och EFTA-länderna kom man i 
september 1993 överens om att en genomförbarhetsstudie skulle göras. Som ett 
resultat av denna studie bestämdes det den 8 december 1994 att man skulle gå 
vidare med projektet. 
Målsättningen för en datorisering av transiteringen är att göra transiteringssystemet 
snabbare och mera effektivt, att tillhandahålla hjälpmedlen för att bedrägeri snabbt 
skall kunna upptäckas och stoppas, och att förbättra de lättnader som erbjuds de 
ekonomiska aktörer som använder sig av transiteringsförfarandet. 
Den föreslagna datoriseringen medför datafångst av detaljer rörande försändelser 
vid deras avgång, helst genom direkta förbindelser med de ekonomiska aktörerna, 
och överföring av dessa detaljer via ett internationellt nätverk, kopplat till de 
nationella datasystemen i båda ändar, till ett bestämmelsetullkontor i ett annat land. 
Kontrollerna skulle utföras på grundval av elektroniska meddelanden och resultaten 
av kontrollerna skickas tillbaka samma väg till avgångstullkontoret, vilket 
undanröjer behovet av att skicka en papperskopia av transiteringsdokumentet. 
Användning av meddelanden för att kommunicera mellan kontoren skulle säkerställa 
integriteten för de upplysningar som lämnats i samband med avgången och för 
resultatet av kontrollerna vid bestämmelsetullkontoret, och pä så sätt lösa problemet 
med förvanskade upplysningar och användningen av förfalskade stämplar. Systemet 
skulle tillhandahålla utredningsförfaranden i samband med försändelser som inte 
klarerats inom den tid som medgetts för deras befordran. I datamiljö skulle 
tullmyndigheterna kunna upptäcka fall av bedrägeri på ett mycket tidigt stadium och 
därigenom kunna vidta adekvata motåtgärder. Dessutom kommer det datoriserade 
systemet att kunna användas för att bättre hantera systemet med säkerheter. 
Upprättandet av databaser för transiteringsbefordran skulle göra att teknik för 
riskanalyser skulle kunna tillämpas på särskilda försändelser. 
På grund av detta systems komplexitet kommer genomförandet sannolikt inte att 
vara slutfört före början på 1998. 
Det måste dessutom stå klart att det utöver datoriseringen kommer att behövas ett 
utökat antal fysiska kontroller vid bestämmelsetullkontoren för att förhindra 
bedrägeri genom att varorna byts ut på vägen. 
6.2.2. Kostnads-/vinstanalys 
Enligt en preliminär kostnads-/vinstanalys skulle nettokostnaden för driften, 
fördelad på fem år med början 1995, bli cirka 8 miljoner ecu. Fördelat på sju år blir 
detta en nettodriftsvinst på cirka 17,5 miljoner ecu. 
Det kommer att krävas investeringar för att genomföra ett datoriserat 
transiteringssystem. De nationella investeringskostnaderna (driftskostnader ej 
inbegripna) uppgår till 13 miljoner ecu på fem år. Det krävs ytterligare 9,5 miljoner 
ecu på gemenskapsnivå för att finansiera den centrala investeringen. 
Dessa belopp skall emellertid ses mot bakgrund av datoriseringens sannolika effekt 
på bedrägeri. En uppskattning som utgår från ett försiktigt antagande visar en vinst 
på runt 1.200 miljoner ecu på fem år. Ytterligare men ej mätbara vinster kan väntas 
tillkomma på grund av ett bättre skydd för de handelsområden som för närvarande 
undergrävs av olaglig verksamhet och på grund av de strategiska fördelar som ett 
internationellt tullnätverk skulle medföra. 
6.3 Kortsiktiga lösningar 
6.3.1 Inledning 
Kommissionens mål är att tillhandahålla en fullständig lösning på ofullständigheterna 
i transiteringssystemet genom att genomföra datoriseringsprojektet. Systemet 
kommer dock inte vara fullt användbart förrän tidigast 1998. Tills dess måste alla 
parter nödvändigtvis behålla det manuella transiteringssystemet. Bristerna i det 
nuvarande systemet är emellertid oacceptabla för de mellanliggande tre åren och det 
är nödvändigt att införa kortsiktiga förbättringar för att skärpa kontrollerna 
samtidigt som en acceptabel nivå för handelslättnaderna så långt som möjligt 
bibehålls. 
6.3.2 Förslag till åtgärder 
De väsentliga åtgärder som föreslagits sönderfaller i två huvudkategorier och 
inbegriper följande: 
Förbättring och skärpning av transiteringslagstiftningen på följande sätt:: 
Införande av en nödvändig möjlighet att inom hela unionen förbjuda 
användningen av den samlade säkerheten för de känsliga varor som innebär 
stora risker för bedrägeri. 
Införande av ett påskyndat förfarande för att återsända och klarera 
transiteringshandlingar rörande känsliga produkter, eventuellt inbegripet ett 
särskilt igenkänningstecken på dessa dokument. 
Förbud att byta bestämmelsetullkontor för känsliga varor (eller åtminstone 
tillåtelse att byta endast om sådana villkor uppfylls att transporten kan följas) 
Upprättande av bindande färdvägar. 
Minskning av de tidsgränser och stadier som 'föreskrivs enligt 
undersökningsförfarandet. 
Förhindrande och upptäckt av bedrägeri på följande sätt: 
Förstärkning av den särskilda aktionsgrupp som inrättats av kommissionens 
bedrägeribekämpningsenhet (UCLAF) och som har till uppgift att 
tillsammans med medlemsstaterna vidta alla på funktionsnivå adekvata 
åtgärder för att bekämpa bedrägeri på detta område. 
Ökat deltagande av verksamma ekonomiska aktörer för att slå tillbaka 
bedrägeri (inbegripet klara rättsliga bestämmelser för att skapa ett delat 
ekonomiskt ansvar för transportörerna) 
Förstärkning av det administrativa samarbetet och funktionssamarbetet med 
Europeiska unionens grannländer. 
6.3.3 Andra överväganden 
Det bör vara klart att innan det gemensamma transiteringssystemet utsträcks till 
ansökande tredjeländer är det väsentligt att dessa länder har byggt upp en ordentligt 
fungerande förvaltningsstruktur, för att säkerställa att systemet inte undergrävs av 
kriminell verksamhet. Detta är absolut nödvändigt såväl för gemenskapen som för 
de nya länderna vars ekonomier skulle kunna skadas avsevärt genom bedrägeri i 
transiteringsförfarandena. 
Även inom TIR-systemet har den olagliga verksamheten ökat avsevärt. De flesta fall 
gäller tobak och alkohol. En särskild carnet för vilken det krävs en större säkerhet 
än normalt (TIR-camet "Tobak/alkohol") har av denna anledning införts. För denna 
typ av varor har detta emellertid visat sig vara otillräckligt. Det förslås nu att 
säkerheten skall ökas till en nivå som motsvarar hela tullbeloppet och andra avgifter 
som skall betalas. Dessutom föreslås det för denna carnet ett påskyndat 
utredningsförfarande, ett påskyndat förfarande för återsändning av returformuläret 
och införande av ett system för informationsutbyte om bedrägeri. 
7. SAMMANFATTNING 
De åtgärder som diskuteras här ligger helt i linje med kommissionens 
bedrägeribekämpningsstrategi och återger till fullo den vikt som kommissionen 
fäster vid detta initiativ och den oro som parlamentet och rådet gett uttryck för. 
Transitering erbjuder många fördelar för en ekonomi som är så sammansatt som 
vår. Det är inte sannolikt att vi utan ett sådant system skulle kunna erbjuda 
aktörerna alla den inre integererade marknadens fördelar. Systemet är nödvändigt 
för att den inre marknaden skall fungera och för EES-ordningarna. Det är också en 
viktig vägvisare för integreringen av Öst- och Centraleuropas länder i EU: s och 
EES:s handelsflöden. De ekonomiska fördelarna för handeln i Europa är 
oförnekliga. 
Det finns inget hållbart alternativ till transitering. Att insistera på att tullar och 
skatter betalas och att genomföra systematiska kontroller vid infartsställen till 
gemenskapen skulle leda till stockning vid de yttre gränserna, särskilt vid 
vägkorsningarna i Centraleuropa och är därför motbjudande och otänkbart. 
Transiteringssystemen förblir oundgängliga. Om emellertid den nuvarande 
ordningen är ansatt av bedrägeri, långsam, osäker och mödosam kommer systemet 
att förlora sin trovärdighet. Det finns alltså inget annat val än att komma överens 
om en snabb och effektiv förändring. 
10 
Eftersom det nuvarande systemet nalkas slutel pä sin funktionstid erbjuder, 
datoriseringen stora fördelar. Det är i synnerhet det enda trovärdiga skyddet- mot* 
bedrägeri och missbruk. Kostnaderna för datorisering av transiteringssystemet 
skulle mer än väl kompenseras av besparingarna. Vidare skulle en blygsam insats 
från EU-budgeten garantera affärslivet och statsinkomsterna avsevärda vinster . 
Interimistiska åtgärder är emellertid väsentliga för att stötta systemet tills nya> 
ordningar genomförs. Om dessa åtgärder genomförs snabbt och fullständigt; skulle 
detta vara tillräckligt för att hålla handeln igång samtidigt som en effektiv kontroll 
säkerställs. 
Eftersom dessa initiativ är av stor betydelse påi gemenskapsni^§ m3k 
medlemsstatsnivå ombeds rådet och parlamentet stödja kommissionens planerade 
lösningar och dess framtidsutsikter. 
M 

ISSN 1024-4506 
KOM(95) 108 slutlig 
DOKUMENT 
SV 01 02 
Katalognummer : CB-CO-95-121-SV-C 
ISBN 92-77-87068-0 
Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg