[pic] | EUROPEISKA KOMMISSIONEN |

Bryssel den 17.5.2010

KOM(2010)237 slutlig

2010/0127 (NLE)

Förslag till

RÅDETS FÖRORDNING (EU) nr …/..

om införande av en slutgiltig antidumpningstull och slutgiltigt uttag av den preliminära tull som införts på import av vissa system för granskning av containrar med ursprung i Folkrepubliken Kina

MOTIVERING

BAKGRUND |

Motiv och syfte Detta förslag gäller tillämpningen av artikel 5 i rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen, rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen som upphäver (nedan kallad grundförordningen), och i synnerhet artikel 9 i förordning (EG) nr 1225/2009. |

Allmän bakgrund Förslaget läggs fram som ett led i tillämpningen av grundförordningen och är resultatet av en undersökning som genomförts i enlighet med de materiella och formella krav som anges i grundförordningen. |

Befintliga bestämmelser på det område som berörs av förslaget Provisoriska åtgärder infördes genom kommissionens förordning (EU) nr 1242/2009 (EUT L 332, 17.12.2009, s. 60). |

Förenlighet med Europeiska unionens politik och mål på andra områden Ej tillämpligt. |

SAMRÅD MED BERÖRDA PARTER OCH KONSEKVENSANALYS |

Samråd med berörda parter |

De parter som berörs av förfarandet har i enlighet med bestämmelserna i grundförordningen getts möjlighet att tillvarata sina intressen under undersökningen. |

Extern experthjälp |

Någon extern experthjälp har inte behövts. |

Konsekvensanalys Förslaget är ett resultat av tillämpningen av grundförordningen. Grundförordningen innehåller inga bestämmelser om en allmän konsekvensanalys, men den innehåller en uttömmande förteckning över villkor som måste bedömas. |

RÄTTSLIGA ASPEKTER |

Sammanfattning av den föreslagna åtgärden Den 18 mars 2009 inledde kommissionen ett antidumpningsförfarande beträffande import av vissa system för granskning av containrar med ursprung i Kina. Vid undersökningen konstaterades dumpning av den berörda produkten, vilket vållade EU-industrin skada. Vid undersökningen konstaterades även att det inte skulle strida mot unionens intresse att införa antidumpningsåtgärder. Mot denna bakgrund infördes provisoriska åtgärder genom kommissionens förordning (EU) nr 1242/2009. Den fortsatta undersökningen har lett till att de huvudsakliga preliminära slutsatserna bekräftats. Det föreslås därför att rådet antar det bifogade förslaget till förordning om att införa slutgiltiga åtgärder beträffande import av vissa system för granskning av containrar med ursprung i Kina. |

Rättslig grund Rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen, som upphäver rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (nedan kallad grundförordningen). |

Subsidiaritetsprincipen Förslaget avser ett område där unionen är ensam behörig. Subsidiaritetsprincipen är därför inte tillämplig. |

Proportionalitetsprincipen Förslaget är förenligt med proportionalitetsprincipen av följande skäl: |

Åtgärdsformen beskrivs i grundförordningen och ger inte något utrymme för nationella beslut. |

Det är inte tillämpligt att ange hur det ekonomiska eller administrativa ansvar som åläggs EU, nationella regeringar, regionala och lokala myndigheter, ekonomiska aktörer och medborgare ska begränsas till ett minimum och stå i proportion till förslagets mål. |

Val av regleringsform |

Föreslagen regleringsform: förordning. |

Övriga regleringsformer skulle vara olämpliga eftersom inga andra alternativ föreskrivs i grundförordningen. |

BUDGETKONSEKVENSER |

Förslaget påverkar inte EU:s budget. |

1. 2010/0127 (NLE)

Förslag till

RÅDETS FÖRORDNING (EU) nr …/..

om införande av en slutgiltig antidumpningstull och slutgiltigt uttag av den preliminära tull som införts på import av vissa system för granskning av containrar med ursprung i Folkrepubliken Kina

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen[1], som upphäver rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen[2] (nedan kallad grundförordningen ), särskilt artikel 9 i förordning (EG) nr 1225/2009,

med beaktande av det förslag som Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen ) lagt fram efter samråd med rådgivande kommittén, och

av följande skäl:

1. PROVISORISKA ÅTGÄRDER

2. Genom förordning (EU) nr 1242/2009[3] (nedan kallad förordningen om preliminär tull ) infördes en preliminär antidumpningstull på import av vissa system för granskning av containrar med ursprung i Kina.

3. Förfarandet inleddes med anledning av ett klagomål som ingavs den 2 februari 2009 av Smiths Detection Group Limited (nedan kallad klaganden ), såsom företrädande för en tillverkare som svarar för mer än 80 % av EU:s sammanlagda tillverkning av vissa system för granskning av containrar. Klagomålet innehöll bevisning om dumpning och därav vållad väsentlig skada, och denna bevisning ansågs tillräcklig för att motivera att ett förfarande inleddes.

2. EFTERFÖLJANDE FÖRFARANDE

4. Efter det att de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för beslutet att införa provisoriska antidumpningsåtgärder hade meddelats (nedan kallat det preliminära meddelandet av uppgifter ) lämnade flera berörda parter skriftliga synpunkter på de preliminära undersökningsresultaten. De parter som begärde att bli hörda gavs möjlighet till detta.

5. Kommissionen fortsatte att inhämta och kontrollera alla uppgifter den bedömde som nödvändiga för de slutgiltiga slutsatserna. Framför allt gick kommissionen vidare med undersökningen avseende förbrukningen i EU. I detta sammanhang kontaktade kommissionen berörda parter, i synnerhet användare och tillverkare av den berörda produkten, för att kontrollera parternas påståenden om en rad transaktioner.

6. Det erinras om att undersökningen av dumpning och skada, såsom anges i skäl 9 i förordningen om preliminär tull, omfattade perioden från och med den 1 juli 2007 till och med den 31 december 2008 (nedan kallad undersökningsperioden eller i tabeller UP ). Undersökningen av utvecklingstendenser som är av betydelse för bedömningen av skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2004 till och med slutet av undersökningsperioden (nedan kallad skadeundersökningsperioden ).

7. Den enda samarbetsvilliga kinesiska exporterande tillverkaren hävdade att det inte var motiverat att välja en undersökningsperiod på 18 månader i stället för de 12 månader som normalt tillämpas vid antidumpningsundersökningar. Det kinesiska företaget menade att undersökningsperioden endast borde ha omfattat kalenderåret 2008.

8. Till att börja med bör det noteras att den kinesiska parten inte ifrågasatt valet av en undersökningsperiod på 18 månader i undersökningens preliminära skede. Begäran gjordes först efter det att provisoriska åtgärder antagits. Undersökningsperioden hade dock redan angetts i tillkännagivandet om inledande av förfarandet och i frågeformulären, dvs. i undersökningens inledningsskede. De specifika skälen till att en undersökningsperiod på 18 månader valdes förklaras i skäl 9 i förordningen om preliminär tull. Parten lade inte fram några som helst skäl som gav anledning att ifrågasätta motiveringen att förhållandevis få transaktioner görs på den här marknaden.

9. För att säkra fullständig jämförbarhet mellan de siffror som avser undersökningsperioden och de som avser tidigare år har dock alla siffror som gäller undersökningsperioden i avsnitten om skada och orsakssamband omräknats till årsbasis.

10. Den kinesiska parten hävdade också att valet av undersökningsperiod gjorts i avsikt att manipulera skadefaktorerna. Påståendet måste tillbakavisas.

11. När undersökningen inleddes kände kommissionen inte till – och hade ingen möjlighet att känna till – den komplexa uppsättningen uppgifter och siffror med anknytning till skadeindikatorerna. Dessa uppgifter konstaterades först under undersökningens lopp.

12. Slutligen bör det noteras att denna undersökning inte är den första där en längre undersökningsperiod än 12 månader valts (t.ex. var undersökningsperioden 16 månader för kalciummetall med ursprung i Kina och Ryssland[4] och 18 månader för dinatriumkarbonat med ursprung i USA[5]).

13. Det kinesiska företaget hävdade vidare att underskriften av avtalet innebär att alla transaktioner vid en viss tidpunkt inkluderas, oavsett om försäljningen sker genom ett upphandlingsförfarande eller inte, och att en förlängd undersökningsperiod därför inte är nödvändig. Detta argument är inte övertygande eftersom det innebär att man bortser från det grundläggande problemet att förhållandevis få transaktioner görs i denna bransch. Datumet för underskriften av avtalet användes endast för att få en tillräckligt tydlig bas när det gäller de väsentliga inslagen i försäljningen och samtidigt ett exakt datum för att kunna avgöra vad som ska ingå i undersökningsperioden respektive de föregående perioderna och vad som ska utelämnas.

14. I avsaknad av andra synpunkter gällande undersökningsperioden bekräftas skäl 9 i förordningen om preliminär tull.

15. Alla parter underrättades om de viktigaste omständigheter och avgöranden som låg till grund för avsikten att rekommendera införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa system för granskning av containrar med ursprung i Kina och slutgiltigt uttag av de belopp för vilka säkerhet ställts i form av preliminära tullar. De beviljades också en period inom vilken de kunde lämna synpunkter på denna information.

16. De muntliga och skriftliga synpunkterna från de berörda parterna övervägdes och togs i beaktande där så var lämpligt.

3. BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

17. Sedan provisoriska åtgärder införts sågs produktdefinitionen över med utgångspunkt i den enda samarbetsvilliga kinesiska exporterande tillverkarens synpunkter och en ingående granskning av EU-industrins påståenden. Detta har lett till slutsatsen att produkter som använder alfa- eller betastrålning inte kan användas för granskning av containrar. Det anses därför motiverat att undanta dessa två typer av teknik från produktdefinitionen. Inga andra synpunkter lämnades som innebar ett ifrågasättande av de preliminära slutsatserna att all övrig teknik (utom alfa- och betastrålning) som omfattas av produktdefinitionen kan användas i system för granskning av containrar och att alla produkttyper har samma ändamål, nämligen att granska containrar, med hjälp av samma huvudsakliga funktion, nämligen avgivande av fokuserad strålning för granskning av containrar. Under undersökningsperioden såldes mycket riktigt enheter av den berörda produkten baserade på gammateknik.

18. Mot denna bakgrund dras slutsatsen att alla typer av system för granskning av containrar som bygger på användning av neutronteknik eller användning av röntgenstrålar med en röntgenkälla på minst 250 keV eller användning av gammastrålar och som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 9022 19 00, ex 9022 29 00, ex 9027 80 17 och ex 9030 10 00 samt motorfordon utrustade med sådana system som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 8705 90 90 har samma allmänna fysikaliska och tekniska egenskaper, har väsentligen samma slutanvändning och konkurrerar med varandra på EU-marknaden. Därmed bekräftas slutsatserna i skälen 10–15 i förordningen om preliminär tull i den mån som de inte avser alfa- och betastrålning.

19. I avsaknad av andra synpunkter gällande den likadana produkten bekräftas skäl 16 i förordningen om preliminär tull.

20. Mot ovanstående bakgrund dras slutgiltigt slutsatsen att alla typer av system för granskning av containrar enligt definitionen ovan är likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.

4. DUMPNING

21. Marknadsekonomisk status

22. Den enda samarbetsvilliga exporterande tillverkaren i Kina begärde inte att bli behandlad som ett företag som är verksamt under marknadsmässiga förhållanden (nedan kallat marknadsekonomisk status ) utan begärde endast individuell behandling. I avsaknad av andra synpunkter bekräftas skälen 19 och 20 i förordningen om preliminär tull.

23. Individuell behandling

24. I avsaknad av synpunkter om individuell behandling bekräftas skälen 21–25 i förordningen om preliminär tull.

25. Normalvärde

26. Jämförbart land

27. Ingen part ifrågasatte valet av Amerikas förenta stater (USA) som jämförbart land.

28. Den enda kinesiska exporterande tillverkaren upprepade sina synpunkter på den bristande samarbetsviljan hos ett företag i USA, som var närstående klaganden. Det anfördes att klaganden i klagomålet använt uppgifter avseende sitt närstående företag i USA för att beräkna normalvärdet, trots att klaganden under undersökningen hävdat att det närstående företaget i USA inte tillverkar den likadana produkten. Den kinesiska exporterande tillverkaren menade att klagandens närstående part i USA borde ha tvingats att samarbeta vid undersökningen och att den bristande samarbetsviljan bör betraktas som ett skäl att behandla klaganden som icke-samarbetsvillig och därmed avsluta förfarandet. Det hävdades också att kommissionen borde ha förtydligat och kontrollerat om det amerikanska företaget är en tillverkare av den likadana produkten. Slutligen ifrågasatte den kinesiska exporterande tillverkaren tillämpningen av EU:s regler om ursprung som inte medför förmånsbehandling som en indikator på om en ekonomisk aktör kan betraktas som en tillverkare av en produkt.

29. Vad beträffar synpunkterna gällande användningen i klagomålet av uppgifter som härletts från klagandens närstående företag i USA konstateras att uppgifterna om normalvärde i klagomålet baserades på generella amerikanska priser som var allmänt tillgängliga på den amerikanska regeringens webbplats ”GSA Advantages”. För två typer av den likadana produkten fanns det inga sådana allmänt tillgängliga priser, och klaganden var därför tvungen att konstruera normalvärdet med utgångspunkt i uppgifter om dess tillverkningskostnader i EU, anpassade till amerikansk nivå, på grundval av klagandens kunskaper om den amerikanska marknaden.

30. Den enda kinesiska exporterande tillverkaren lämnade inte heller någon bevisning som innebar att undersökningsresultaten enligt skäl 32 i förordningen om preliminär tull kunde ifrågasättas.

31. EU:s antidumpningslagstiftning innehåller i vilket fall som helst inte någon regel som säger att ett förfarande ska avslutas därför att en tillverkare i det jämförbara landet beslutat att inte samarbeta vid undersökningen. Denna slutsats ändras inte av det faktum att tillverkaren är klaganden närstående. Det domstolsärende som den enda samarbetsvilliga kinesiska tillverkaren hänvisar till, T-249/06 (Interpipe), är inte heller relevant eftersom det i det fallet handlade om i vilken utsträckning ett dotterbolag till gemenskapstillverkaren var skyldig att samarbeta vid fastställandet av skada. Det gällde alltså inte lämnande av uppgifter för fastställande av normalvärde i det jämförbara landet.

32. Vad beträffar det argument som framförts om definitionen av begreppet ”tillverkare” noteras att det vid undersökningen fastställts att klaganden tillverkar den likadana produkten i EU och att denna tillverkning ger ursprungsstatus enligt EU:s regler om ursprung som inte medför förmånsbehandling. Det är inte enligt lag nödvändigt att redovisa några slutsatser om statusen för juridiska personer som inte är föremål för undersökning i det aktuella förfarandet, som inte är etablerade i EU eller vars uppgifter inte använts för fastställandet av något undersökningsresultat.

33. I avsaknad av andra synpunkter på valet av jämförbart land bekräftas skälen 26–37 i förordningen om preliminär tull.

34. Fastställande av normalvärde

35. Det erinras om att normalvärdet beräknades på grundval av de uppgifter som lämnats av den enda samarbetsvilliga tillverkaren i det jämförbara landet (dvs. USA) och av EU-industrin. För en produkttyp som importeras till EU fastställdes normalvärdet således på grundval av priserna vid den amerikanska tillverkarens inhemska försäljning av den likadana produkten som tillverkats i USA. Den samarbetsvilliga amerikanska tillverkaren tillverkade inte några andra produkttyper som kunde jämföras med produkttyperna som importerades från Kina till EU. För att få en bredare grund för fastställandet av normalvärdet undersökte kommissionen därför också om normalvärdet för övriga produkttyper skulle kunna fastställas på någon annan grund, i enlighet med bestämmelserna i artikel 2.7 a i grundförordningen (”någon annan skälig grund”). I det preliminära skedet konstaterades att kontrollerade uppgifter om EU-industrins kostnader kunde användas för vissa produkttyper.

36. Efter införandet av provisoriska åtgärder lämnade den enda samarbetsvilliga kinesiska tillverkaren synpunkter gällande normalvärdet.

37. Den enda samarbetsvilliga kinesiska exporterande tillverkaren hävdade att normalvärdet borde justeras nedåt med ett belopp motsvarande kostnadsskillnaden mellan egentillverkade och inköpta acceleratorer, eftersom den kinesiska tillverkaren tillverkar acceleratorer medan den amerikanska tillverkaren och EU-industrin köper dem.

38. Det bör noteras att detta påstående inte åtföljdes av någon faktisk bevisning, trots att kommissionen begärde sådan bevisning under loppet av undersökningen.

39. Den enda samarbetsvilliga kinesiska exporterande tillverkaren begärde att kommissionen skulle lämna exakta specifikationer för de specifika modelltyper som användes för beräkningen av normalvärdet. I detta sammanhang noteras att EU-industrin och tillverkaren i det jämförbara landet betraktar uppgifter av detta slag som konfidentiella. Modellerna tillhörde en och samma serie vars specifika egenskaper redan lämnats ut, och endast ett begränsat antal modeller användes för beräkningen av normalvärde, så om modellernas exakta namn lämnades ut skulle parter som tog del av denna information kunna härleda de faktiska priserna för de specifika modelltyperna eller den kostnad och de priser som låg till grund för det konstruerade normalvärdet för flera modelltyper. Sådana uppgifter är definitivt konfidentiella och begäran måste därför avvisas.

40. Den enda samarbetsvilliga kinesiska exporterande tillverkaren ifrågasatte kommissionens sätt att beräkna normalvärdet med utgångspunkt i uppgifter från EU-industrin. Det anfördes att de faktiska försäljningspriserna borde användas i stället för anbudspris i samband med upphandlingar. Först och främst bör det erinras om att uppgifter från EU-industrin användes för att få bättre representativitet i jämförelsen mellan normalvärdet och den enda samarbetsvilliga kinesiska tillverkarens exportförsäljning. För de typer av den berörda produkten för vilka inget normalvärde kunde fastställas på grundval av tillgängliga uppgifter i USA fastställdes normalvärdet därför i möjligaste mån på grundval av kontrollerade uppgifter från unionsindustrin för samma produkttyper som importerades från Kina.

41. Normalvärdet konstruerades alltså för ett antal produkttyper (dock inte mobila granskningssystem) på grundval av standardkostnader, utan hänsyn till anläggnings- eller installationskostnader, och med tillägg av en normal vinstmarginal som under alla omständigheter var avsevärt lägre än det lönsamhetsmål som användes för fastställandet av skademarginalen. Vid undersökningen konstaterades att EU-industrin tillämpar standardkostnader för alla produkttyper som erbjuds. Uppgifterna om fastställandet av dessa standardkostnader, beräkningsmetoden och jämförelserna med de faktiska kostnaderna vid standardprissättning kontrollerades och befanns vara riktiga.

42. Vidare jämfördes EU-industrins kostnadsstruktur med kostnadsstrukturen hos den amerikanska tillverkaren av den likadana produkten. Det konstaterades i) att den amerikanska tillverkarens vinstmarginal var högre än den vinstmarginal som använts för att konstruera normalvärdet på grundval av uppgifter från EU-industrin, och ii) att EU-industrins kostnadsstruktur i stora drag är densamma som den hos tillverkaren i det jämförbara landet (den exakta skillnaden kan inte anges av sekretesskäl). Användningen av uppgifter från EU-industrin för fastställandet av normalvärde är alltså helt och hållet förenlig med bestämmelserna i artikel 2.7 a i grundförordningen.

43. Det kinesiska företaget kommenterade även den offentliga upphandling på grundval av vilken den amerikanska tillverkaren av den likadana produkten sålde mobila system för granskning av containrar på den amerikanska marknaden. Det hävdades att en jämförelse mellan ett normalvärde som grundar sig på en upphandling som ägde rum 2005 och det exportpris som avser undersökningsperioden inte kan anses vara rättvis. Detta påstående är inte grundat på de omständigheter som konstaterats vid undersökningen. I USA organiseras offentlig upphandling för att tillhandahålla ramkontrakt enligt vilket vinnaren av upphandlingen får sälja sina varor under en viss tidsperiod. I ramkontraktet anges dock inga priser. Ett sådant kontrakt ingicks visserligen 2005, men de individuella offerterna lämnades och avtalen undertecknades 2007, dvs. under undersökningsperioden. Kommissionen kunde därför konstatera att denna upphandling bör beaktas under undersökningsperioden och ingå i uppgifterna för beräkning av dumpningsmarginalen.

44. Den enda samarbetsvilliga kinesiska exporterande tillverkaren begärde även en förklaring till varför normalvärdet för de flyttbara system som det som den kinesiska exporterande tillverkaren sålde i Lettland inte härletts från den amerikanska tillverkarens försäljning utan i stället från EU-industrins uppgifter. I det avseendet påpekas att kommissionen inte kunde använda uppgifter för det jämförbara landet eftersom inga sådana uppgifter kunnat fås från den samarbetsvilliga tillverkaren där.

45. I avsaknad av andra synpunkter bekräftas skälen 38–42 i förordningen om preliminär tull.

46. Exportpris

47. Efter införandet av provisoriska åtgärder lämnade den enda samarbetsvilliga kinesiska exporterande tillverkaren synpunkter gällande exportpriset.

48. Synpunkterna gällde transaktioner i Nederländerna, Finland och Polen avseende vissa kostnadsposter. Synpunkterna, som kunde bekräftas med kontrollerade uppgifter, godtogs och dumpningsmarginalen ändrades i enlighet därmed. Synpunkter gällande vissa installationskostnader måste avvisas. I detta avseende erinras om att företaget aldrig gjorde något försök att föreslå en slutlig uppdelning, trots att relevanta faktiska uppgifter om priset på olika element av den berörda produkten efterfrågades i olika skeden av undersökningen. De belopp som lämnades efter offentliggörandet av de preliminära slutsatserna utgör ny information som inte styrkts med redovisningsuppgifter eller annan bevisning som kan kontrolleras.

49. Det kinesiska företaget klargjorde också att man vid ett tillfälle haft försäljning som inte ägde rum inom ramen för offentlig upphandling. Denna uppgift bekräftas. Vid undersökningen konstaterades dock att denna försäljning inte ägde rum vid normal handel. Det rörde sig i själva verket om en ersättningsprodukt, och det angivna priset hade överenskommits flera år före undersökningsperioden. Ersättningsprodukten var av en helt annan typ än originalprodukten. Denna transaktion ägde alltså inte rum under undersökningsperioden utan utgjorde ett fullgörande av ett tidigare ingånget avtal. Exportpriset för denna transaktion kunde därför inte beaktas vid beräkningen.

50. I avsaknad av andra synpunkter bekräftas skälen 43–46 i förordningen om preliminär tull.

51. Jämförelse

52. Den enda samarbetsvilliga kinesiska exporterande tillverkaren hävdade att jämförelsen gjorts på grundval av trunkerade produktkontrollnummer som bortser från de fysiska olikheterna mellan de produkter som ska jämföras. Det kinesiska företaget menade dessutom att acceleratorer och olikheter i fråga om chassityp och energinivåer borde ha beaktats vid prisjämförelsen.

53. När det gäller det första påståendet bör följande framhållas. Vad beträffar uppgifter som härletts från EU-industrin erinras det om att beräkningarna gjorts med hjälp av uppgifter med direkt anknytning till respektive anbud i offentliga upphandlingar, dvs. för produkttyper som konkurrerade i samma handelsled samtidigt och som de upphandlande myndigheterna betraktade som jämförbara. När det gäller uppgifter som härletts från den amerikanska tillverkaren av den likadana produkten fastställdes vid undersökningen att den jämförda produkttypen uppfyller de strikta reglerna i artikel 1.4 i grundförordningen, dvs. i alla avseenden är likadan som den berörda produkten. Det faktum att inte alla fysiska olikheter återspeglas i ett produktkontrollnummer eller ett trunkerat produktkontrollnummer innebär därför inte att kommissionen är förhindrad att göra en rättvis jämförelse mellan normalvärde och exportpris. Dessutom, och det är viktigare, undersöktes olikheter som skulle kunna påverka prisernas jämförbarhet. De tillgängliga uppgifterna visar att produkter som levererats av den samarbetsvilliga kinesiska exporterande tillverkaren ofta har fler funktioner än de som använts som utgångspunkt vid fastställandet av normalvärde. Det betyder att normalvärdet är lågt beräknat.

54. När det gäller acceleratorer, chassityper och energinivåer bör det noteras att de begärda justeringarna omfattas av artikel 2.10 i grundförordningen men att det inte visats att de påstådda olikheterna avseende vissa faktorer påverkar priserna och prisernas jämförbarhet eftersom den kinesiska parten inte lämnat några uppgifter om detta som skulle kunna motivera en justering.

55. Den enda samarbetsvilliga kinesiska exporterande tillverkaren menade att acceleratorn är en viktig komponent i den berörda produkten och borde ha inkluderats i produktkontrollnumrens struktur. Kommissionen inkluderade inte acceleratorn i produktkontrollnumrens struktur eftersom ingen av de berörda parterna lagt fram någon bevisning som tydde på att acceleratorn var en faktor som särskilde de olika produkttyperna.

56. Den enda samarbetsvilliga kinesiska exporterande tillverkaren begärde också identifiering och kvantifiering av de justeringar av normalvärdet som gjorts för att återställa det till nivån fritt fabrik. Justeringar av normalvärdet för garanti- och kreditkostnader gjordes på grundval av de inhemska försäljningspriser som togs ut av den enda amerikanska tillverkaren av den likadana produkten. Justeringar för transportkostnader, garantikostnader, utbildningskostnader, dokumentationskostnader och arvoden till ombud gjordes av det normalvärde som fastställts på grundval av uppgifter från EU-industrin. När det gäller begäran om kvantifiering av dessa justeringar kan kommissionen inte lämna ut uppgifterna i fråga eftersom de betraktas som konfidentiella. Det bör noteras att motsvarande uppgifter avseende beräkningen av exportpriset fritt fabrik inte heller har lämnats ut till EU-industrin.

57. I avsaknad av andra synpunkter bekräftas skälen 47 och 48 i förordningen om preliminär tull.

58. Dumpningsmarginaler

59. Den enda samarbetsvilliga kinesiska exporterande tillverkaren framförde kritik mot att viss försäljning undantagits från beräkningen av dumpningens omfattning. I detta avseende noteras att försäljningsvärdet av transaktionerna i fråga ursprungligen beaktades vid fastställandet av exportpriserna. Normalvärdet för dessa transaktioner kunde emellertid inte fastställas. Ingen jämförelse kunde därför göras mellan normalvärde och exportpris.

60. Den kinesiska exporterande tillverkaren hävdade också att cif-värdena av den försäljning som avses i skäl 50 borde ha inkluderats i det totala cif-värde som användes som nämnare vid beräkningen av dumpningens omfattning. Detta påstående kan inte godtas. Beräkningen av dumpningens sammanlagda omfattning görs genom att summan av den dumpning som konstaterats (där en prisjämförelse kunnat göras) divideras med summan av de motsvarande cif-värdena. Om cif-värdena för försäljning för vilken ingen jämförelse mellan normalvärde och exportpris kunnat göras eftersom inget normalvärde kunnat fastställas skulle inkluderas i beräkningarna skulle det ge upphov till ett räknefel, eftersom täljaren och nämnaren inte längre skulle hänföra sig till jämförbara transaktioner.

61. I avsaknad av andra synpunkter bekräftas skälen 49 och 50 i förordningen om preliminär tull.

62. Mot bakgrund av ovanstående är den slutgiltiga dumpningsmarginalen, uttryckt i procent av priset cif vid EU:s gräns före tull, 38,8 %.

5. SKADA

63. Det var endast den enda samarbetsvilliga kinesiska exporterande tillverkaren som lämnade synpunkter på slutsatserna beträffande skada, och vissa av dessa var endast en upprepning av synpunkter som redan tagits upp i förordningen om preliminär tull.

64. Argument gällande synpunkter som redan tagits upp i förordningen om preliminär tull upprepas inte i den här förordningen.

65. Allmänna anmärkningar

66. Det erinras om att de uppgifter som lagts fram i detta fall avser två unionstillverkare och en exporterande tillverkare som står för större delen av unionsmarknaden. För att skydda företagshemligheten kan därför inga exakta uppgifter anges. I stället anges indikatorer i indexform eller intervall.

67. I sitt svar på den preliminära underrättelsen begärde den enda samarbetsvilliga kinesiska exporterande tillverkaren att skadeanalysen skulle presenteras på årsbasis. Även om detta inte ändrar uppgifterna i sak utan endast presentationen ansågs begäran motiverad, och alla uppgifter i den analys som presenteras nedan har omräknats till årsbasis.

68. Det kinesiska företaget ifrågasatte uppgifterna om dess försäljningsvolym för skadeundersökningsperioden (2004 fram till slutet av undersökningsperioden) i den företagsspecifika underrättelsen om provisoriska åtgärder. Det noteras att kommissionen lämnade en uttömmande och fullständig uppdelning av de inhämtade uppgifterna till parten. Återkopplingen från den kinesiska parten dubbelkontrollerades därefter mot de tillgängliga uppgifter som lämnats av medlemsstaternas myndigheter i deras egenskap av användare av den berörda produkten samt av tillverkarna i EU. I det slutgiltiga skedet av undersökningen är därför uppgifterna om den kinesiska försäljningen till EU och effekten av den kända.

69. Den enda samarbetsvilliga kinesiska exporterande tillverkaren menade att EU-industrins försäljning bör undantas från analysen av skada och orsakssamband om den inte lämnat något anbud. Det bör dock noteras att institutionerna inte kan säga att det faktum att EU-industrin inte lämnat anbud i en viss upphandling under undersökningsperioden när den kinesiska exporterande tillverkaren gjorde det, medförde självförvållad skada för EU-industrin i sådan utsträckning att det bryter orsakssambandet mellan skada och dumpning. Att delta i en upphandling är dessutom förenat med vissa kostnader (översättningar, ombud, ibland en avgift för att lämna anbud etc.), så företag lämnar inte anbud om de inte är säkra på att ha en chans.

70. Det anfördes också att klaganden (Smiths Detection Group Limited) borde undantas från analysen av skada och orsakssamband om de lämnat anbud som översteg det pristak som angetts för upphandlingen. Vid undersökningen har det dock inte framkommit några kontrollerbara uppgifter som bekräftar att sådana anbud förekommit.

71. Den enda samarbetsvilliga kinesiska exporterande tillverkaren hävdade att det finns en asymmetri i uppgifterna om skada. Det beror på att uppgifterna om försäljningsvolymer, marknadsandel och vinst avser försäljning fram till datumet för avtalet, medan vissa andra skadefaktorer härletts ur klagandens redovisning och därför kanske inte avser samma tidsperiod. När undersökningen inleddes måste kommissionens avdelningar fastställa en tydlig referenspunkt för försäljning som skulle tillämpas för alla företag som samarbetade vid förfarandet. Det beslutades att avtalsdatumet utgjorde den bästa referenspunkten eftersom det ofta finns en stor tidslucka mellan datumet för inledandet av en upphandling och avtalsdatumet, och därmed mellan avtalsdatumet och slutfakturans datum. Dessutom ger ett avtal ofta upphov till flera fakturor och kan löpa över flera år.

72. När avtalsdatumet fastställts som referenspunkt var det inte möjligt att be EU-tillverkarna att sammanställa hela sitt svar på frågeformuläret med utgångspunkt i avtalsdatum. Det skulle ha inneburit att de tvingats omarbeta sin redovisning fullständigt på ett sätt som inte utgör normal praxis och som skulle ha lett till ett antal tvetydigheter och därmed försämrat uppgifternas kvalitet. Med tanke på att det inte var genomförbart att använda fakturadatum som referenspunkt lämnades uppgifterna om skada i detta fall på bästa möjliga sätt för denna produkt.

73. Under loppet av den tionde månaden i undersökningsperioden, dvs. i svaret på den preliminära underrättelsen, ifrågasatte den enda samarbetsvilliga kinesiska exporterande tillverkaren också det faktum att undersökningsperioden omfattade en 18-månadersperiod; man hävdade att den borde ha begränsats till kalenderåret 2008. Denna begäran måste avvisas av de skäl som ligger till grund för valet av en 18-månadersperiod och som förklaras i förordningen om preliminär tull och i skälen 5–11 i den här förordningen. En sådan ändring skulle dessutom ha lett till att undersökningen inte kunde slutföras i tid, eftersom den skulle ha inneburit att alla samarbetsvilliga företag måste ombes att lämna nya svar på frågeformuläret med utgångspunkt i en reviderad undersökningsperiod.

74. Den kinesiska parten ställde sig också tvivlande till att de många EU-företag som var klaganden närstående inkluderats i kommissionens skadeanalys på rätt sätt. Kontrollen av klagandens svar på frågeformuläret genomfördes emellertid med hela gruppens fulla samarbete, och kommissionen kunde försäkra sig om att en korrekt analys gjorts av skadeindikatorerna och beräkningarna för hela gruppen. Såsom klargjorts för den kinesiska parten innan de provisoriska åtgärderna antogs har de EU-företag som parten hänvisar till en obetydlig roll, om någon alls, i tillverkningen och saluföringen av den berörda produkten. Deras roll begränsar sig i själva verket till vissa funktioner med anknytning till försäljningen av den produkt som är föremål för undersökning (t.ex. underhåll) och försäljning av produkter som inte omfattas av denna förordning.

75. Den enda samarbetsvilliga kinesiska exporterande tillverkaren hävdade slutligen att ingen dumpning som vållade EU-industrin skada förekommit i samband med dessa transaktioner, eftersom EU-industrin inte kunnat tillgodose de tekniska kraven i vissa upphandlingar eller inte över huvud taget deltagit i upphandlingarna. Detta påstående kunde inte godtas.

76. Först och främst noteras att det faktum att inget normalvärde kan fastställas för några exporttransaktioner inte innebär att slutsatsen om skadevållande dumpning kan ifrågasättas så länge grunden för beräkningen anses vara representativ. Så förhöll det sig definitivt i detta fall (se skäl 50). När det gäller de specifika transaktionerna i fråga bör följande noteras. Den transaktion där det fanns svårigheter med de tekniska kraven avser en produkttyp som såldes inom ramen för en upphandling. Det kinesiska företaget och de två EU-tillverkarna hade helt olika uppfattning om upphandlingen. Det kinesiska företaget hävdade i slutet av undersökningen att produkttypen i fråga helt skiljer sig från ett mobilt system, medan EU-industrin menade att det rör sig om ett mobilt system. Det står därför klart att EU-industrin deltog i denna upphandling i tron att man skulle erbjuda en viss produkttyp. Ännu viktigare är att deltagandet medförde kostnader (översättningar, ombud, avgift för att lämna anbud etc.). Det faktum att slutresultatet av upphandlingsförfarandet var att EU-industrin inte lämnat ett anbud på samma villkor innebär alltså inte i sig att importen i fråga inte bidragit till skadan.

77. När det gäller de övriga transaktionerna hänvisar den kinesiska exporterande tillverkaren till en transaktion som inte ägde rum under undersökningsperioden utan, såsom förklaras i skäl 42, i själva verket utgör fullgörandet av ett tidigare ingånget avtal, och till en transaktion där EU-industrin inte deltog i upphandlingen. När det gäller den förra transaktionen kunde ingen slutsats om skada dras. När det gäller den senare transaktionen gäller slutsatserna i skäl 59.

78. EU-tillverkningen och EU-industrin

79. Under loppet av den elva månader långa undersökningen gav sig ett rumänskt företag till känna och sade sig vara en EU-tillverkare av vissa system för granskning av containrar under undersökningsperioden. Kommissionen inhämtade och kontrollerade uppgifter om detta företags faktiska ställning. Enligt uppgifter som lämnats av både företaget och andra aktörer på denna marknad, inklusive den kinesiska exporterande tillverkaren, är detta företags verksamhet med anknytning till den likadana produkten nära kopplad till tillverkningen hos en väletablerad EU-tillverkare av system för granskning av containrar. Inom ramen för den aktuella undersökningen anses därför det rumänska företagets enda försäljning under undersökningsperioden ha genomförts av den EU-tillverkare av system för granskning av containrar som företaget samarbetat med.

80. Det bör noteras att makroekonomiska indikatorer som förbrukning, tillverkning, kapacitetsutnyttjande, lager, försäljningsvolym, marknadsandel, sysselsättning, produktivitet och löner samt exportförsäljning har analyserats med avseende på alla EU-tillverkare.

81. I avsaknad av andra synpunkter bekräftas slutsatserna i skälen 52–56 i förordningen om preliminär tull.

82. Förbrukning i EU

83. Den enda samarbetsvilliga kinesiska exporterande parten hävdade att nivån för förbrukningen i EU enligt förordningen om preliminär tull inte var riktig. Kommissionen kontaktade därför berörda parter, framför allt användare, för att inhämta ytterligare uppgifter om förbrukningen i EU under skadeundersökningsperioden. Med utgångspunkt i ytterligare upplysningar från parterna konstateras följande utveckling för förbrukningen i EU:

2004 | 2005 | 2006 | 2007 | UP |

Index: 2004=100 | 100 | 62 | 114 | 110 | 111 |

Källa: Svar på frågeformulär och efterföljande inlagor. |

84. Förbrukningen av den berörda produkten och den likadana produkten i EU ökade med 11 % under skadeundersökningsperioden.

85. Den kinesiska parten hävdade att faktiska uppgifter om förbrukning borde offentliggöras i stället för indexerade uppgifter. I detta avseende påpekas, såsom redan tydligt förklarats i skäl 54 i förordningen om preliminär tull, att det är mycket få parter som tillverkar vissa system för granskning av containrar i EU och att ett offentliggörande av faktiska uppgifter om förbrukning skulle innebära att konfidentiella uppgifter om parternas faktiska försäljning lämnades ut.

86. Vidare hävdades att alla enheter av den berörda produkten som förbrukats på EU-marknaden borde räknas in i förbrukningen. I detta avseende noteras att siffrorna för förbrukningen i EU innefattar all försäljning av den produkt som är föremål för undersökning (oavsett om den är resultatet av en upphandling eller inte) av alla parter (som är kända av kommissionen). Uppgifterna dubbelkontrollerades mot de olika tillgängliga källorna. Förbrukningssiffrorna innefattar emellertid endast faktisk försäljning och inte det fåtal transaktioner som redovisades för kommissionen och avsåg antingen uthyrning eller gåvor. Om dessa transaktioner inkluderats hade den kinesiska marknadsandelen varit ännu högre.

87. I avsaknad av andra synpunkter bekräftas skälen 57 och 58 i förordningen om preliminär tull, med de ändringar som anges i skälen 71–74 i den här förordningen.

88. Import från det berörda landet

a) Volym, pris och marknadsandel för den dumpade importen av den berörda produkten

89. Såsom förklaras i skälen 56 och 57 reviderades uppgifterna avseende volymen och marknadsandelen för den dumpade importen av den berörda produkten. Omräkningen till årsbasis av uppgifterna och uppdateringen av volymerna bekräftade slutsatsen i förordningen om preliminär tull att importen och dess marknadsandel ökat avsevärt sedan 2004. Den kinesiska parten ifrågasatte den metod som använts för indexeringen av uppgifterna. Det är viktigt att framhålla att de, visserligen indexerade, faktiska uppgifter som använts i både det preliminära och det slutgiltiga skedet, visar att volymen och marknadsandelen för importen från det berörda landet har ökat avsevärt.

90. Volymen av importen av den berörda produkten ökade med mer än 150 % över skadeundersökningsperioden.

2004 | 2005 | 2006 | 2007 | UP |

Importvolym | 100 | 75 | 250 | 200 | 267 |

Index: 2004=100 Källa: Svar på frågeformulär och efterföljande inlagor. |

91. Såsom anges i skäl 60 i förordningen om preliminär tull varierade det genomsnittliga exportpriset oerhört beroende på vilka typer av system för granskning av containrar som importerades, och inga relevanta slutsatser kunde dras av detta.

92. Marknadsandelen för importen från det berörda landet mer än fördubblades under skadeundersökningsperioden.

2004 | 2005 | 2006 | 2007 | UP |

Kinas marknadsandel | 15–25 % | 20–30 % | 40–50 % | 30–40 % | 40–50 % |

Index: 2004=100 | 100 | 121 | 219 | 183 | 240 |

Källa: Svar på frågeformulär och efterföljande inlagor. |

93. Den enda samarbetsvilliga kinesiska exporterande tillverkaren hävdade att även volymerna efter undersökningsperioden (inom ramen för upphandlingar som vunnits under undersökningsperioden och lett till att avtal undertecknats efter undersökningsperioden) borde undersökas. I enlighet med bestämmelserna i grundförordningen beaktas inte händelser efter undersökningsperioden annat än under särskilda omständigheter. Den kinesiska exporterande tillverkaren hänvisade inte till några sådana särskilda omständigheter. Av jämförbarhetsskäl skulle det då dessutom ha varit nödvändigt att göra en ny fördelning av försäljningen under perioder före undersökningsperioden. Begäran godtogs därför inte. Med tanke på importens ökning sett till volym och marknadsandel enligt ovan hade detta beslut i vilket fall som helst ingen inverkan på de faktorer som undersökts i detta fall.

b) Prisunderskridande

94. Den enda samarbetsvilliga kinesiska exporterande tillverkaren hävdade att den metod som använts för beräkningen av prisunderskridandet i det preliminära skedet var felaktig. Man menade att de faktiska försäljningspriserna inte kunde jämföras med de priser som EU-industrin offererat inom ramen för upphandlingar. I detta avseende konstateras att denna metod ansågs vara den lämpligaste mot bakgrund av behovet av en korrekt jämförelse när det rör sig om en mycket komplex produkt som är föremål för offentlig upphandling. Inga andra användbara metoder föreslogs av de berörda parterna.

95. Det bör påpekas att den ovan beskrivna metoden visserligen bibehölls men att beräkningen justerades något vilket ledde till att EU-industrins priser minskade. De berörda parterna informerades om de nya priserna.

96. Den reviderade jämförelsen visar att de importerade berörda produkterna under undersökningsperioden såldes i EU till priser som underskred EU-industrins priser med 15–20 %. Det bör noteras att den kinesiska exporterande tillverkaren hävdade att ett av skälen till att man vann upphandlingar var att man erbjöd en bättre produktspecifikation. Detta skulle kunna motivera justeringar av prisunderskridandet (och målprisunderskridandet) och beräkning av högre skademarginaler. Inga sådana justeringar gjordes eftersom argumentets giltighet inte kunde styrkas och uppgifterna inte kunde kvantifieras.

97. I avsaknad av andra synpunkter bekräftas övriga uppgifter i skälen 59–62 i förordningen om preliminär tull, med de ändringar som anges i skälen 76–83 i den här förordningen.

98. EU-industrins situation

Inledande anmärkningar

99. Det bör noteras att uppgifterna om skadeindikatorerna presenteras på ett annat sätt i förordningen om slutgiltig tull för att, såsom anges i skälen 57 och 69, ta hänsyn till två faktorer, nämligen begäran från den enda samarbetsvilliga kinesiska exporterande tillverkaren om omräkning till årsbasis av uppgifterna för den 18 månader långa undersökningsperioden och sammanställningen av uppgifter från den andra EU-tillverkaren i analysen av makroindikatorer.

Skadeindikatorer

Tillverkning, kapacitet och kapacitetsutnyttjande

2004 | 2005 | 2006 | 2007 | UP |

Tillverkning | 100 | 75 | 94 | 173 | 151 |

Kapacitet | 100 | 83 | 90 | 185 | 200 |

Kapacitets-utnyttjande | 100 | 90 | 104 | 94 | 76 |

Index: 2004=100 Källa: Svar på frågeformulär. |

100. Under skadeundersökningsperioden ökade EU-industrins tillverkningsvolym med 51 %. Denna positiva tendens beror främst på god exportförsäljning av den likadana produkten. EU-industrin mer än fördubblade sin produktionskapacitet under skadeundersökningsperioden av samma anledning. EU-industrins kapacitetsutnyttjande minskade med 24 % under skadeundersökningsperioden.

101. Med tanke på att siffrorna ovan avser tillverkningen, varav en stor del säljs på marknader utanför EU, anses de inte vara viktiga indikatorer i detta fall.

Lager

2004 | 2005 | 2006 | 2007 | UP |

Lager | 100 | 164 | 155 | 127 | 136 |

Index: 2004=100 Källa: Svar på frågeformulär. |

102. EU-industrins lager uppvisade en varierande uppåtgående trend under skadeundersökningsperioden. Detta ansågs dock inte vara en viktig indikator eftersom denna industri tillverkar på beställning, lagren alltid är mycket små och en betydande del av dessa lager var reserverad för exportmarknaden.

Försäljningsvolym, försäljningspris och marknadsandel

2004 | 2005 | 2006 | 2007 | UP |

Försäljnings-volym i EU | 100 | 67 | 93 | 100 | 76 |

Marknadsandel | 65–75 % | 70–80 % | 55–65 % | 60–70 % | 45–55 % |

Index marknadsandel | 100 | 108 | 82 | 91 | 68 |

Index: 2004=100 Källa: Svar på frågeformulär och efterföljande inlagor. |

103. EU-industrins försäljning minskade under skadeundersökningsperioden och var under undersökningsperioden nästan 25 % lägre än den ursprungliga försäljningsvolymen. EU-industrin förlorade omkring 20 procentenheter av sin marknadsandel mellan 2004 och slutet av undersökningsperioden.

104. Slutsatserna i fråga om försäljningspriser i skäl 69 i förordningen om preliminär tull bekräftas.

105. Den enda samarbetsvilliga kinesiska exporterande tillverkaren upprepade sin begäran om upplysningar om upphandlingar som vunnits av klaganden och om i vilken utsträckning vissa upphandlingar beaktats inom ramen för denna undersökning. Av sekretesskäl bedömdes det dock inte lämpligt att lämna ut så detaljerade uppgifter. Den kinesiska exporterande tillverkaren ville dessutom få bekräftat att datumet för undertecknande av försäljningsavtal inom ramen för upphandlingsförfaranden använts som avgörande faktor vid beräkningen av förbrukningen i EU. I detta avseende bekräftar institutionerna att den metod som beskrivs i skäl 57 i förordningen om preliminär tull använts för alla parter. Samma part ville också ha ett klargörande av att klagandens uppgifter avsåg båda dess tillverkningsanläggningar. I detta avseende bekräftas, såsom anges i skäl 7 a i förordningen om preliminär tull, att de uppgifter som lämnats av klaganden gällde båda dess tillverkningsanläggningar.

Lönsamhet

2004 | 2005 | 2006 | 2007 | UP |

Vinstmarginal före skatt | 100 | 85 | 90 | 7 | - 50 |

Index: 2004=100 Källa: Svar på frågeformulär. |

106. Under skadeundersökningsperioden började EU-industrin gå med förlust. Läget var särskilt negativt under undersökningsperioden.

Investeringar, avkastning på investeringar, kassaflöde och förmåga att anskaffa kapital

2004 | 2005 | 2006 | 2007 | UP |

Investeringar | 100 | 164 | 100 | 354 | 105 |

Avkastning på investeringar | 110–120 % | 85–95 % | 210–220 % | 215–225 % | 60–70 % |

Kassaflöde | 100 | 124 | 257 | 186 | - 71 |

Index: 2004=100 Källa: Svar på frågeformulär. |

107. Investeringarna förblev låga under skadeundersökningsperioden. En stor del av investeringarna gick till att upprätthålla EU-industrins driftsanläggningar. Den högre investeringsnivån 2007 beror på ett nytt patent för ökad prestanda hos den berörda produkten. Det bör framhållas att branschen är kunskapsintensiv och inte investeringsintensiv.

108. Avkastningen på investeringar, uttryckt som EU-industrins nettovinst och nettobokföringsvärdet av dess investeringar, sjönk under skadeundersökningsperioden men är inte en lämplig skadeindikator eftersom den främst avspeglar redan avskrivna tillgångar.

109. EU-industrins kassaflöde försämrades drastiskt under skadeundersökningsperioden.

110. Eftersom tillverkning av system för granskning av containrar utgjorde en liten del av det klagande företagets verksamhet ansågs förmågan att anskaffa kapital inte vara någon viktig indikator i detta fall.

Sysselsättning, produktivitet och löner

2004 | 2005 | 2006 | 2007 | UP |

Sysselsättning | 100 | 110 | 129 | 160 | 167 |

Genomsnittlig arbetskostnad per arbetstagare | 100 | 98 | 102 | 106 | 106 |

Produktivitet per arbetstagare | 100 | 68 | 73 | 109 | 135 |

Index: 2004=100 Källa: Svar på frågeformulär. |

111. Sysselsättningen, den genomsnittliga arbetskostnaden per arbetstagare och produktiviteten per arbetstagare ökade under skadeundersökningsperioden. Dessa indikatorer anses dock inte vara viktiga i detta fall eftersom en stor del av sysselsättningen hänför sig till tillverkning av vissa system för granskning av containrar som säljs på exportmarknaden.

Dumpningens omfattning

112. Slutsatserna i skäl 76 i förordningen om preliminär tull bekräftas.

Övriga kommentarer

113. I avsaknad av andra synpunkter bekräftas övriga uppgifter i skälen 64–76 i förordningen om preliminär tull, med de ändringar som anges i skälen 85–98 i den här förordningen.

114. Slutsats om skada

115. Slutsatserna i förordningen om preliminär tull gällande skadeindikatorernas olika vikt i det aktuella förfarandet kvarstår. De viktigaste skadeindikatorerna anses vara lönsamhet, marknadsandel och prisunderskridande, eftersom de direkt återspeglar EU-industrins situation med avseende på dess verksamhet på EU-marknaden. Skälen till att vissa andra indikatorer inte är lika relevanta förklaras nedan.

116. När det gäller lönsamhet började EU-industrin gå med förlust under skadeundersökningsperioden, och EU-tillverkarnas marknadsandel har minskat med 24 %. Vidare underskred den kinesiska exporterande tillverkaren klagandens priser med 15–20 %.

117. Den kinesiska marknadsandelen för den berörda produkten i EU ökade också med 140 % under skadeundersökningsperioden, samtidigt som EU-industrins försäljningsvolym sjönk kraftigt (med 24 %), liksom dess marknadsandel (med 20 procentenheter).

118. Såsom förklaras i de allmänna anmärkningar som föregår skadeanalysen presenteras uppgifterna på ett annat sätt än i förordningen om preliminär tull. Om uppgifterna visas på årsbasis eller inte har givetvis ingen betydelse för sakförhållandena utan endast för presentationen. De uppgifter om skada som presenteras ovan (för makroindikatorerna) innefattar emellertid även uppgifter från den andra EU-tillverkaren. Därför dras slutsatsen att de reviderade uppgifterna enligt ovan bekräftar slutsatserna i förordningen om preliminär tull, dvs. att en skadevållande situation förelåg under skadeundersökningsperioden i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen.

119. Den ändrade presentation som avses i skäl 85 anses därför inte ha lett till några ändringar av slutsatserna i förordningen om preliminär tull gällande den väsentliga skada som EU-industrin lidit. I avsaknad av andra synpunkter i detta avseende bekräftas skälen 77–80 i förordningen om preliminär tull, med de ändringar som anges i skälen 100–103 i den här förordningen.

6. ORSAKSSAMBAND

120. Endast den enda samarbetsvilliga kinesiska exporterande tillverkaren lämnade synpunkter på slutsatserna i fråga om orsakssamband.

121. Det erinras om att verkningarna av den dumpade importen och andra faktorer har omräknats till årsbasis av de orsaker som anges i skäl 85.

122. Verkningar av den dumpade importen

123. Marknadsandelen för den dumpade importen ökade med 140 % under skadeundersökningsperioden, medan EU-industrins marknadsandel sjönk med 32 %. Dessa negativa förändringar för EU-industrin skedde mot bakgrund av en förbrukning i EU som ökade med 11 % mellan 2004 och undersökningsperioden (uttryckt på årsbasis).

124. Verkningar av andra faktorer

EU-industrins exportresultat

2004 | 2005 | 2006 | 2007 | UP |

Export-försäljning av EU-tillverkningen | 100 | 93 | 123 | 245 | 233 |

Försäljningspris på export | 100 | 107 | 60 | 63 | 70 |

Index: 2004=100 Källa: Svar på frågeformulär |

125. EU-industrins exportvolym ökade under skadeundersökningsperioden. Exporten stod för den överväldigande majoriteten (85–95 %) av den totala tillverkningen i EU under undersökningsperioden.

Import från tredjeländer

126. Den enda samarbetsvilliga kinesiska exporterande tillverkaren menade att kommissionen underlåtit att analysera import från USA och att fler granskningssystem såldes till EU av amerikanska företag än av Kina under undersökningsperioden, men detta påstående styrks inte med några faktiska uppgifter eller konkreta kontrollerbara belägg.

127. Sedan provisoriska åtgärder införts gjorde kommissionen ansträngningar för att få fler upplysningar om importen från USA, men slutligen bekräftades de siffror för volymen av importen från USA som fastställts i det preliminära skedet.

EU-industrin lämnade inte anbud i alla upphandlingar under undersökningsperioden

128. Den enda samarbetsvilliga kinesiska exporterande tillverkaren kritiserade följderna av att EU-industrin inte deltagit i vissa upphandlingar. I detta avseende påpekas att det vid undersökningen tagits hänsyn till att inte alla parter (EU-industrin, den enda samarbetsvilliga kinesiska exporterande tillverkaren, andra tillverkare av vissa system för granskning av containrar) lämnat anbud i varje upphandling. Ingenting har framkommit som med nödvändighet tyder på att den tydligt observerade skadan under skadeundersökningsperioden beror på att EU-industrin inte deltog i upphandlingar som inte ansågs utgöra rimliga affärsmöjligheter. Förekomsten av rimliga affärsmöjligheter som avgörande faktor för deltagande i en upphandling bekräftas av att deltagandet är kostsamt (översättningar, ombud, ibland en avgift för att lämna anbud etc.), och företag lämnar inte anbud om de inte är säkra på att ha en chans.

Inverkan av icke-prisrelaterade faktorer hos den berörda produkten

129. Den enda samarbetsvilliga kinesiska exporterande tillverkaren hävdade fortsatt att den skadevållande effekten av icke-prisrelaterade faktorer, t.ex. andra tekniska faktorer, borde analyseras vidare inom ramen för undersökningen av orsakssamband.

130. EU-industrin skulle i tekniskt hänseende ha kunnat erbjuda samma specifikationer som för den kinesiska produkten. Det skulle dock ha inneburit att EU-industrin tvingats erbjuda produkten till ett högre pris. Denna fråga återspeglar i själva verket hela effekten av dumpningen från den enda kinesiska exporterande tillverkarens sida. En del av dumpningen beror på att den kinesiska exporterande tillverkaren helt enkelt erbjuder en produkt med fler funktioner. Enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/18/EG av den 31 mars 2004 om samordning av förfarandena vid offentlig upphandling av byggentreprenader, varor och tjänster (EUT L 134, 30.4.2004, s. 114), är endast två tilldelningskriterier godkända, nämligen ”lägsta pris” och ”ekonomiskt mest fördelaktigt anbud”, och avtalet måste därför i princip automatiskt tilldelas den kinesiska leverantören som bedrev dumpning. Anbuden från den kinesiska exportören skulle inte ha varit ekonomiskt fördelaktiga om de inte varit dumpade, dvs. om priset varit högre för att åtminstone återspegla de ytterligare funktionerna.

131. Det bör slutligen påpekas att undersökningen visat att klaganden uppfyllt alla tekniska specifikationer i upphandlingar där både klaganden och den kinesiska exporterande tillverkaren lämnat anbud på samma villkor.

Påstående om högre priser än klaganden

132. Den enda samarbetsvilliga kinesiska exporterande tillverkaren hävdade också att det fanns fall där det kinesiska företaget vunnit upphandlingar trots att det offererat ett högre pris än klaganden. Sådana transaktioner borde därför inte ansetts ha vållat skada.

133. I detta avseende bör det noteras att undersökningen visat att det bara förekommit ett upphandlingsförfarande där den enda samarbetsvilliga kinesiska exporterande tillverkaren vid första anblicken tycks ha vunnit en upphandling trots att man offererat ett högre pris än klaganden. Undersökningen visade dock att det i själva verket inte förhöll sig så eftersom det kinesiska företagets anbud innefattar många fler funktioner för samma pris. Om justeringar skulle göras för alla dessa ytterligare funktioner skulle exportpriset ha varit lägre och dumpningsmarginalen därmed högre. Inga andra kontrollerbara uppgifter lades fram till stöd för påståendet att det förekommit upphandlingar där det kinesiska företaget offererat ett högre pris än klaganden.

Situationen med avseende på den andra EU-tillverkaren

134. Den enda samarbetsvilliga kinesiska exporterande tillverkaren hävdade att den andra EU-tillverkaren ägnade sig åt underprissättning och därmed vållade EU-industrin väsentlig skada, och att denna part inte skadas av importen från Kina eftersom den upphört att samarbeta aktivt.

135. Först och främst erinras det om att den andra EU-tillverkaren har lämnat uppgifter inom ramen för detta förfarande och att skadeanalysen avser EU-industrin som helhet. Vidare bör det noteras att den kinesiska partens påståenden om underprissättning inte styrks med någon faktisk bevisning och inte kan undergräva undersökningsresultaten enligt skäl 89 i förordningen om preliminär tull.

136. Slutsats om orsakssamband

137. I avsaknad av andra synpunkter bekräftas skälen 81–95 i förordningen om preliminär tull, med de ändringar som anges i skälen 105–118 i den här förordningen.

138. Mot denna bakgrund bekräftas den preliminära slutsatsen att den väsentliga skada som EU-industrin lidit vållats av den dumpade importen.

7. EU:S INTRESSE

139. Användarnas intresse

140. Två användare som redan lämnat synpunkter i det preliminära skedet vidhöll sina inledande synpunkter. De betonade sina farhågor i fråga om konkurrens och teknisk utveckling om slutgiltiga åtgärder skulle införas. Båda farhågorna behandlades dock i förordningen om preliminär tull, och ingenting nytt har framkommit som skulle kunna bekräfta att konkurrensen och den tekniska utvecklingen skulle skadas av att en slutgiltig tull infördes, åtminstone inte på kort till medellång sikt.

141. Slutsats om EU:s intresse

142. De två användarnas synpunkter enligt ovan har inte ändrat de preliminära slutsatserna. I avsaknad av andra synpunkter bekräftas skälen 96–113 i förordningen om preliminär tull.

8. SLUTGILTIGA ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

143. Nivå för undanröjande av skada

144. Den enda samarbetsvilliga kinesiska exporterande tillverkaren lämnade synpunkter på beräkningen av målprisunderskridandet. Där det var motiverat gjordes justeringar i det slutgiltiga skedet.

145. När det gäller skademarginalen gjorde det kinesiska företaget en begäran motsvarande den som beskrivs i skäl 51. Denna begäran måste avvisas av samma skäl som dem som anges i skäl 50.

146. Det kinesiska företaget bad också om klargöranden gällande den metod som använts för att fastställa vinstmarginalen före skatt, framför allt vilket år denna vinstmarginal avser. I detta avseende noteras att fastställandet av vinstmarginalen före skatt grundade sig på en analys av uppgifter avseende räkenskapsåren 2006 och 2007.

147. Beräkningarna av den slutgiltiga dumpningsmarginalen och den slutgiltiga nivån för undanröjande av skada innebar att den senare blev lägre än den förra. I avsaknad av andra synpunkter bekräftas skälen 114–117 i förordningen om preliminär tull, med de ändringar som anges i skälen 123–126 i den här förordningen.

148. Slutgiltiga åtgärder

149. Mot bakgrund av slutsatserna i fråga om dumpning, skada, orsakssamband och EU:s intresse, och i enlighet med artikel 9.4 i grundförordningen, bör en slutgiltig antidumpningstull införas på samma nivå som den lägsta konstaterade dumpnings- och skademarginalen, i enlighet med regeln om lägsta tull. I detta fall bör tullsatsen alltså fastställas till nivån för den skada som konstaterats. Den beräknades till 34 %, en betydande minskning sedan den preliminära undersökningen då tullsatsen fastställdes till samma nivå som den konstaterade dumpningen.

150. Mot denna bakgrund är tullsatsen för den slutgiltiga antidumpningstullen för Kina 34 %.

151. I enlighet med skäl 120 i förordningen om preliminär tull bör de berörda myndigheterna i medlemsstaterna, för en noggrann övervakning av åtgärdernas verkan, ombes att regelbundet och konfidentiellt förse kommissionen med uppgifter om offentliga upphandlingsförfaranden i EU som leder till försäljning av system för granskning av containrar.

9. SLUTGILTIGT UTTAG AV DEN PRELIMINÄRA TULLEN

152. Med tanke på den höga dumpningsmarginal som konstaterats och nivån för den skada som EU-industrin vållats anses det nödvändigt att de belopp för vilka säkerhet ställts i form av den preliminära antidumpningstull som infördes genom förordningen om preliminär tull slutgiltigt tas ut till ett belopp som motsvarar den slutgiltiga tull som införs genom den här förordningen. Eftersom den slutgiltiga tullen är lägre än den preliminära tullen bör de belopp för vilka säkerhet ställts utöver den slutgiltiga tullsatsen frisläppas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1. Härmed införs en slutgiltig antidumpningstull på system för granskning av containrar som bygger på användning av neutronteknik eller användning av röntgenstrålar med en röntgenkälla på minst 250 keV eller användning av gammastrålar och som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 9022 19 00, ex 9022 29 00, ex 9027 80 17 och ex 9030 10 00 (Taricnummer 9022 19 00 10, 9022 29 00 10, 9027 80 17 10 och 9030 10 00 91) samt motorfordon utrustade med sådana system som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 8705 90 90 (Taricnummer 8705 90 90 10) med ursprung i Kina.

2. Den slutgiltiga antidumpningstullsats som ska tillämpas på nettopriset fritt Europeiska unionens gräns före tull på den produkt som anges i punkt 1 ska vara 34 %.

3. Om inte annat anges ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.

Artikel 2

Belopp för vilka säkerhet ställts i form av den preliminära antidumpningstullen enligt förordning (EU) nr 1242/2009 på import av system för granskning av containrar som bygger på användning av neutronteknik eller användning av röntgenstrålar med en röntgenkälla på minst 250 keV eller användning av gammastrålar och som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 9022 19 00, ex 9022 29 00, ex 9027 80 17 och ex 9030 10 00 (Taricnummer 9022 19 00 10, 9022 29 00 10, 9027 80 17 10 och 9030 10 00 91) samt motorfordon utrustade med sådana system som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 8705 90 90 (Taricnummer 8705 90 90 10) med ursprung i Kina ska tas ut slutgiltigt till den slutgiltiga tullsats som införs enligt artikel 1. De belopp för vilka säkerhet ställts utöver den slutgiltiga tullsatsen ska frisläppas.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning .

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den

På rådets vägnar

Ordförande

[…]

[1] EUT L 343, 22.12.2009, s. 51.

[2] EGT L 56, 6.3.1996, s. 1.

[3] EUT L 332, 17.12.2009, s. 60.

[4] EGT L 104, 23.4.1994, s. 5 (skäl 5).

[5] EGT L 83, 13.4.1995, s. 8 (skäl 8).