Utkast till RÅDETS BESLUT om en stadga för Rådgivande kommittén för yrkesutbildning

(framlagt av kommissionen)

MOTIVERING

1. Bakgrund och syfte

1.1. Europeiska gemenskapens politik för yrkesinriktad utbildning

En gemenskapspolitik för yrkesinriktad utbildning har efterlysts genom fördraget [1]. Rådet antog redan 1963 ett beslut om allmänna principer för genomförande av en gemensam yrkesutbildningspolitik [2], som har varit den viktigaste grunden för alla initiativ som tagits under de fyra decennierna sedan dess. I dessa ingår programmen Comett, Petra, Eurotecnet, Force och Leonardo da Vinci samt Europass-Utbildning. Inom dessa ramar inrättades även 1975 [3] Europeiska centrumet för utveckling av yrkesutbildning (Cedefop).

[1] I Romfördraget från 1957 fanns de viktigaste bestämmelserna i artikel 128 och i den nuvarande konsoliderade versionen av EG-fördraget finns de i artikel 150.

[2] Rådets beslut av den 2 april 1963 om allmänna principer för genomförande av en gemensam yrkesutbildningspolitik (1963/266/EEG), EGT 63, 20.4.1963, s. 1338.

[3] Rådets förordning (EEG) nr 337/75 av den 10 februari 1975 om uppbyggnaden av ett europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning, EGT L 39, 13.2.1975, s. 1.

Målen, omfattningen, strukturen och de resurser som funnits tillgängliga för gemenskapsinitiativen till förmån för yrkesinriktad utbildning har under årens lopp varierat beroende på sociala och ekonomiska förändringar och enligt den europeiska integrationens olika etapper. Ett antal rådsresolutioner och policydokument vittnar om denna utveckling, t.ex. rådets resolution om yrkesutbildningspolitik från 1983 [4], kommissionens dokument om kunskapssamhället och om kunskapens Europa under 1990-talet [5], kommissionens meddelande om det europeiska området för livslångt lärande under 2001 [6], rådets nyligen antagna resolution [7] samt Köpenhamnsförklaringen [8] om ett närmare europeiskt samarbete på yrkesutbildningsområdet.

[4] Council resolution of 11 July 1983 concerning vocational training policies in the European Community in the 1980s (Rådets resolution av den 11 juli 1983 om yrkesutbildningspolitik i Europeiska gemenskapen under 1980-talet), EGT C 193, 20.7.1983, s. 2. (Finns ej på svenska).

[5] Europeiska kommissionens vitbok "Lära och lära ut: på väg mot kunskapssamhället", KOM(1995)590 slutlig.

[6] Kommissionens meddelande "Att förverkliga det europeiska området för livslångt lärande", KOM(2001)678 slutlig.

[7] Rådets resolution av den 19 december 2002 om främjande av ett närmare europeiskt samarbete i fråga om yrkesutbildning, EGT C 13, 18.1.2003, s. 2.

[8] Förklaring om ett närmare europeiskt samarbete i fråga om yrkesutbildning av EU:s ministrar för yrkesinriktad utbildning och Europeiska kommissionen, Köpenhamn den 29-30 november 2002.

Behovet av ett utökat samarbete återspeglar det faktum att utbildningen uttryckligen erkänns som en central faktor för fler och bättre arbetstillfällen och för att förverkliga det mål för Europeiska unionen som fastställdes vid Europeiska rådets möte i Lissabon 2000: att bli världens mest konkurrenskraftiga och dynamiska, kunskapsbaserade ekonomi. Arbetet har därefter inletts med målen för utbildningssystemen [9].

[9] Rådets slutsatser av den 14 februari 2002 om uppföljningen av rapporten om utbildningssystemens konkreta framtidsmål inför utarbetandet av en gemensam rapport från rådet och kommissionen som skall läggas fram vid Europeiska rådets vårmöte 2002, EGT C 58, 5.3.2002, s. 1.

Det är också nödvändigt att stärka samarbetet i samband med förberedelserna inför utvidgningen. Kandidatländerna och länderna i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES-länderna) deltar redan i de flesta EU-program. De undertecknade också Köpenhamsförklaringen och medverkar aktivt i dess uppföljning samt i arbetet med målen för utbildningssystemen.

1.2. Rådgivande kommittén för yrkesutbildning

Enligt den fjärde principen i 1963 års beslut om en gemensam yrkesutbildningspolitik skall kommissionen när den fullgör sina åligganden inom yrkesutbildningsområdet biträdas av en rådgivande kommitté bestående av tre parter, vars sammansättning och regler skall fastställas av rådet sedan det tagit del av kommissionens yttrande. Samma år antog rådet stadgan för Rådgivande kommittén för yrkesutbildning [10].

[10] Rules of the Advisory Committee on Vocational Training (finns ej på svenska), 63/688/EEG, EGT P 190, 30.12.1963, s. 3090.

Rådgivande kommittén för yrkesutbildning består av två företrädare vardera för regeringarna, arbetstagarorganisationerna och arbetsgivarorganisationerna i varje medlemsstat (art. 1). Kommittén har bistått kommissionen genom att lämna yttranden i frågor av allmänt intresse eller om principiella frågor för den yrkesinriktade utbildningen (art. 10).

Rådgivande kommittén har varit aktiv under hela den tid som Europeiska gemenskapen har haft en politik för yrkesinriktad utbildning. Den har yttrat sig om policydokument, om specifika åtgärder såsom inrättandet av Europeiska centrumet för utveckling av yrkesutbildning samt om utformningen, utvärderingen och tillvaratagandet av resultat från Europeiska gemenskapens åtgärdsprogram för yrkesinriktad utbildning.

Rådgivande kommittén för yrkesutbildning, som är det enda rådgivande organ bestående av tre parter som specifikt arbetar med yrkesinriktad utbildning, har också blivit ett forum för diskussion och tankeutbyte mellan kommissionen och de tre grupperna liksom mellan grupperna själva. Rådgivande kommittén är en väsentlig del i det bredare samrådet med arbetsmarknadens parter inom den sociala dialogen på EU-nivå och är ett viktigt inslag i den europeiska modellen för ekonomisk och social utveckling.

Eftersom behovet av ett ökat samarbete inom yrkesinriktad utbildning anses vara större än någonsin ifrågasätts inte nödvändigheten av att ha ett organ bestående av tre parter för allmänt samråd på EU-nivå. Det krävs dock omfattande reformer, särskilt när det gäller kommitténs sammansättning och dess operativa ramar.

Den stadga som antogs 1963 ändrades något 1968 så att ledamöterna skulle kunna stanna kvar på sina poster efter det att deras mandatperiod hade löpt ut tills nya ledamöter hade utsetts [11]. Eftersom antalet ledamöter föreskrevs i artikel 1.1 i beslut 63/688/EEG krävdes dessutom en ändring varje gång en eller flera nya medlemsstater anslöt sig till Europeiska gemenskapen (Europeiska unionen) [12].

[11] Rådets beslut 68/189/EEG av den 9 april 1968, EGT L 91, 12.4.1968, s. 26.

[12] Handlingar om Konungariket Danmarks, Irlands, Konungariket Norges och Förenade konungariket Storbritannien och Nordirlands anslutning till Europeiska gemenskaperna - Akt om anslutningsvillkoren och anpassningarna av fördragen, EGT L 73, 27.3.1972, s. 14. Handlingar om Hellenska republikens anslutning till Europeiska gemenskaperna - Akt om anslutningsvillkoren för Hellenska republiken samt om anpassningarna av fördragen, EGT L 291, 19.11.1979, s. 17. Handlingar om Konungariket Spaniens och Portugisiska republikens anslutning till Europeiska gemenskaperna - Akt om anslutningsvillkoren för Konungariket Spanien och Portugisiska republiken samt om anpassningarna av fördragen, EGT L 302, 15.11.1985, s. 23. Akt om villkoren för Konungariket Norges, Republiken Österrikes, Republiken Finlands och Konungariket Sveriges anslutning till de fördrag som ligger till grund för Europeiska unionen och om anpassning av fördragen, EGT C 241, 29.8.1994, s. 9. Rättelse till beslut 63/688/EEG: Rules of the Advisory Committee on Vocational Training, EGT L 135, 6.6.1996, s. 36.

Enligt de nuvarande reglerna skulle Rådgivande kommittén för yrkesutbildning omfatta 150 ledamöter i en europeisk union med 25 medlemsstater. Den skulle då bli ett organ som är alltför tungrott och som troligtvis inte skulle kunna fylla sin rådgivande funktion på ett effektivt sätt. Oavsett storlek måste kommitténs arbetsmetoder och organisatoriska uppbyggnad moderniseras så att de återspeglar de stora förändringar som skett sedan den bildades. Det vore lämpligt att föreskriva detta formellt i grundrättsakten.

Därför bör den stadga för Rådgivande kommittén för yrkesutbildning som antogs 1963 [13] ersättas med en ny stadga så att konsekvenserna av utvidgningen kan klaras av och kommitténs arbetsmetoder moderniseras.

[13] Rules of the Advisory Committee on Vocational Training (finns ej på svenska), 63/688/EEG, EGT P 190, 30.12.1963, s. 3090.

Enligt det bifogade förslaget till beslut skall Rådgivande kommittén ha samma uppgift och bygga på samma trepartsprincip och lika representation, men sättas samman, organiseras och fungera på ett sådant sätt att den kan vara effektiv i en utvidgad union och i en tid av snabba sociala förändringar.

Samråd om innehållet i förslaget till ny stadga har skett med arbetsmarknadens parter och regeringsrepresentanterna i Rådgivande kommittén.

1.3. Instrumentets juridiska form

Kommissionen anser att det är bättre att anta en ny stadga, med oförändrade uppgifter för Rådgivande kommittén, än att införa ett antal ändringar i den nuvarande stadgan.

Enligt den fjärde principen sista stycket i beslut 63/266/EEG skall kommissionen när den fullgör sina åligganden inom yrkesutbildningsområdet biträdas av en rådgivande kommitté bestående av tre parter, vars sammansättning och regler skall fastställas av rådet sedan det tagit del av kommissionens yttrande.

Det juridiska instrument som är lämplig för detta är därför ett beslut av rådet om kommitténs sammansättning och dess stadga, efter det att kommissionen överlämnat yttrandet i detta meddelande till rådet.

2. Den nya stadgans innehåll

2.1. Räckvidd och ansvar för den nya kommittén

I artikel 2.1 föreskrivs att kommittén har i uppgift att bistå kommissionen med genomförandet av gemenskapens politik för yrkesinriktad utbildning.

I artikel 2.2 anges att kommittén skall utföra sin uppgift genom att lämna yttranden om både allmänna frågor och specifika åtgärder samt genom utbyte av synpunkter och erfarenheter.

Den nya kommitténs viktigaste ansvar förblir väsentligen samma som tilldelades den kommitté som inrättades 1963. Den allmänna uppgiften för 1963 års kommitté (att bistå kommissionen) uttrycktes i den fjärde principen i beslut 63/266/EEG och dess specifika uppgift (att lämna yttranden) i artikel 10 i stadgan (63/688/EEG). Kommitténs ansvar bör klart fastställas i en tydlig artikel.

I artikel 2.2 a anges vidare att samrådet skall omfatta såväl allmänna frågor som specifika åtgärder och i artikel 2.2 b att kommitténs funktion som ett forum för diskussion och tankeutbyte också är betydelsefull för att dess mål skall uppnås.

I artikel 2.3 föreskrivs att kommissionen ansvarar för att ge kommittén den information som krävs.

2.2. Kommitténs sammansättning

Enligt den rättsliga grunden från 1963 består den nuvarande kommittén av 90 ordinarie ledamöter (två per intressegrupp och medlemsstat) och 45 suppleanter (en per intressegrupp och medlemsstat). I enlighet med vad som sagts ovan, kommer kommittén med nuvarande regler för dess sammansättning att bestå av 150 ordinarie ledamöter och 75 suppleanter efter utvidgningen av unionen under 2004, vilket skulle göra den alltför stor och minska dess effektivitet.

Den nya kommittén måste därför sättas samman enligt en princip som garanterar en lika representation för alla tre parter och samtliga medlemsstater samt den flexibilitet som krävs för att den skall kunna arbeta effektivt.

I artikel 3.1 i detta förslag föreskrivs därför att kommittén skall bestå av en enda företrädare för varje intressegrupp och medlemsstat, istället för som nu två företrädare.

I en europeisk union med 25 medlemsstater skulle detta innebära en kommitté med 75 ordinarie ledamöter (och lika många suppleanter): tre per medlemsstat i tre intressegrupper av samma storlek (25 ledamöter).

2.3. Kommitténs struktur och arbetssätt

Den nuvarande kommitténs arbetssätt regleras i två rättsligt bindande instrument: stadgarna som antogs av rådet den 18 december 1963 (63/688/EEG) och arbetsordningen som godkändes av rådet den 14 juni 1965.

Under årens lopp har det utvecklats praktiska ramar för arbetet som varken strider mot stadgarna eller arbetsordningen, men som inte vilar på någon formell grund.

Varken i stadgan eller arbetsordningen föreskrivs det att kommitténs arbete skall organiseras per intressegrupp eller att kommitténs möten skall förberedas av en mindre ledningsgrupp. Intressegrupperna och ledningsgruppen har emellertid blivit viktiga inslag i Rådgivande kommitténs nuvarande arbetssätt.

Det finns tre separata intressegrupper: företrädare för medlemsstaternas regeringar, arbetstagarorganisationerna respektive arbetsgivarorganisationerna. Före varje plenarmöte för de tre intressegrupperna interna diskussioner och rapporterar sedan resultaten av diskussionerna till plenarmötet via sina talesmän. Detta påverkar dock inte varje enskild ledamots rätt att yttra sig. Mötena förbereds av en ledningsgrupp med företrädare för kommissionen och för varje intressegrupp.

Det bör här påpekas att företrädare för arbetsmarknadens parter på EU-nivå under många år har deltagit aktivt i kommitténs arbete, särskilt genom att samordna samrådet inom respektive grupper. De deltar också i kommitténs möten som observatörer.

Eftersom en organisatorisk struktur som grundas på intressegrupper som företräder arbetstagare, arbetsgivare och medlemsstaternas regeringar har visat sig vara lämplig och inte har ifrågasatts av någon av aktörerna, förefaller det vara lämpligt att formalisera detta i principer och reglera eventuella praktiska detaljer i en ny arbetsordning. Detta görs genom artikel 5 i detta förslag.

I artikel 5 föreskrivs även att en talesman och en samordnare skall utses för varje intressegrupp till att företräda gruppen i det presidium som föreskrivs i samma artikel. Presidiet kommer att utgöra ett permanent samordningsorgan för kommitténs verksamhet och övertar därmed den nuvarande informella ledningsgruppens funktion.

Intressegrupperna är fullständigt fria att själva välja sina samordnare, som inte behöver vara kommittéledamöter. På så sätt får intressegrupperna möjlighet att samordna sin verksamhet genom företrädare för organisationer på EU-nivå.

2.4. Kommitténs möten

I artikel 6 fastställs ramarna för mötesorganisationen, utan några förändringar i förhållande till nuvarande regler och praxis, medan de praktiska detaljerna får regleras i en ny arbetsordning. Möjlighet ges även att inrätta arbetsgrupper.

I artikel 6.1 i förslaget fastställs bland annat att mötena skall ledas av den generaldirektör som ansvarar för yrkesinriktad utbildning vid kommissionen eller av en direktör som han eller hon delegerar uppgiften till. Den företrädare för kommissionen som fungerar som mötesordförande måste i alla händelser ha en befattning på minst direktörsnivå så att en lämplig politisk profil ges till kommitténs möten.

2.5. Beslutsfattande

De regler för omröstning som föreskrivs i artikel 11 i stadgan (63/688/EEG) är väsentligen samma som i detta förslag. Genom artikel 7.3 införs dessutom en möjlighet till ett snabbare beslutsfattande (som sedan skall fastställas i arbetsordningen) för att effektivisera kommittén och öka dess möjligheter att snabbt behandla ärenden från kommissionen.

2.6. Förfarande för utnämning av ledamöter och deras mandatperiod

Kommissionen anser att det nuvarande förfarandet för utnämning av ledamöter till kommittén (artikel 4 i stadgan, 63/688/EEG) är tillfredsställande och därför inte behöver ändras. Däremot föreskrivs det i artikel 3.3 att ledamöternas mandatperiod skall vara tre år, istället för två år enligt nuvarande artikel 5 i stadgan. Detta följer regler och praxis för andra trepartssammansatta organ och anses allmänt vara en lämplig mandatperiod.

Genom artikel 3.3 införs också jämställdhetsaspekten genom att behovet av en jämn fördelning mellan kvinnor och män lyfts fram. Här anges också behovet av att täcka in all kompetens som krävs för att kommittén skall kunna fullgöra sina olika uppgifter.

3. Kommissionens yttrande

Kommissionen ställer sig positiv till det bifogade förslaget om en stadga för Rådgivande kommittén för yrkesutbildning.

Utkast till RÅDETS BESLUT om en stadga för Rådgivande kommittén för yrkesutbildning

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets beslut av den 2 april 1963 om fastställande av allmänna principer för genomförande av en gemensam yrkesutbildningspolitik [14], särskilt fjärde principen sista stycket i detta,

[14] EGT 63, 20.4.1963, s. 1338.

med beaktande av kommissionens yttrande [15], och

[15] EGT C , , s. .

av följande skäl:

(1) På grundval av rådets beslut 63/266/EEG antog rådet den 18 december 1963 stadgan för Rådgivande kommittén för yrkesutbildning (63/688/EEG) [16].

[16] EGT P 190, 30.12.1963, s. 3090.

(2) Under de 40 år som gått sedan Rådgivande kommittén för yrkesutbildning inrättades har den lämnat yttranden som rör yrkesinriktad utbildning till kommissionen, vilket inbegriper yttranden om meddelanden och andra strategidokument, om specifika åtgärder såsom inrättandet av Europeiska centrumet för utveckling av yrkesutbildning samt om utformningen, utvärderingen och tillvaratagandet av resultat från Europeiska gemenskapens åtgärdsprogram för yrkesinriktad utbildning.

(3) De sociala, politiska och institutionella förändringar som skett sedan Rådgivande kommittén för yrkesutbildning inrättades och de nya framtidsutsikter som öppnats genom den kommande anslutningen av nya medlemsstater, kräver en konstruktiv översyn av sammansättningen av Rådgivande kommittén för yrkesutbildning och av dess organisatoriska ramar.

(4) Trepartsstrukturen för Rådgivande kommittén för yrkesutbildning och kommitténs arbetsuppgifter bör väsentligen bibehållas, men kompletteras med några ändringar för att strama upp dess arbetssätt.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1. Rådgivande kommittén för yrkesutbildning (nedan kallad "kommittén") skall bestå av tre ordinarie ledamöter från varje medlemsstat, varav en företrädare för de nationella regeringarna, arbetstagarorganisationerna och arbetsgivarorganisationerna.

2. En suppleant skall utses för varje ordinarie ledamot.

Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 7.3, skall suppleanten medverka i kommitténs möten endast när den ledamot han eller hon ersätter inte kan närvara.

3. Kommitténs ordinarie ledamöter och suppleanter skall utses av rådet.

Rådet skall sträva efter att uppnå en jämn fördelning mellan män och kvinnor i sammansättningen av kommittén och se till att den kompetens finns tillgänglig som krävs för att kommittén skall kunna fullgöra sina uppgifter.

4. Rådet skall offentliggöra förteckningen över ordinarie ledamöter och suppleanter i Europeiska unionens officiella tidning för kännedom.

Artikel 2

1. Kommittén skall bistå kommissionen med genomförandet av gemenskapens yrkesutbildningspolitik.

2. Kommittén skall mer specifikt lämna yttranden till kommissionen om följande:

a) Frågor av allmän betydelse eller principiella frågor som rör yrkesinriktad utbildning.

b) Frågor som rör utformning, genomförande, utvärdering och tillvaratagande av resultat från verksamhet som kommissionen genomför eller planerar på yrkesutbildningsområdet.

Kommittén skall också genomföra utbyte av synpunkter och erfarenheter som rör yrkesinriktad utbildning.

3. Kommissionen skall ge kommittén den information som behövs.

Artikel 3

1. Mandatperioden för de ordinarie ledamöterna och suppleanterna skall vara tre år. Deras mandatperiod får förlängas.

2. När deras mandatperioder löper ut, skall de ordinarie ledamöterna och suppleanterna behålla sina uppdrag tills de ersätts eller får sina mandatperioder förlängda.

3. En ledamots mandatperiod får upphöra innan treårsperioden löper ut genom att han eller hon avsäger sig sitt uppdrag eller efter det att den berörda medlemsstaten har meddelat att mandatperioden skall upphöra.

För den återstående mandatperioden skall ledamoten ersättas enligt det förfarande som föreskrivs i artikel 1.

Artikel 4

1. Inom kommittén skall det finnas tre intressegrupper bestående av företrädare för de nationella regeringarna, arbetstagarorganisationerna och arbetsgivarorganisationerna.

2. Varje intressegrupp skall utse en av sina medlemmar till talesman.

3. Varje intressegrupp skall utse en samordnare som skall medverka i möten som hålls i kommittén, i det presidium som inrättas genom artikel 5 och i intressegruppen.

Artikel 5

1. Ett presidium skall inrättas för att organisera kommitténs verksamhet.

2. Presidiet skall bestå av två företrädare för kommissionen samt av de talesmän och samordnare som intressegrupperna utsett eller deras suppleanter enligt vad som föreskrivs i den arbetsordning som avses i artikel 8.

Artikel 6

1. Kommittén skall som ordförande ha den generaldirektör som ansvarar för yrkesinriktad utbildning vid kommissionen eller, om han eller hon är förhindrad att utöva ordförandeskapet, en av generaldirektörens direktörer som generaldirektören själv utser. Ordföranden får inte rösta.

2. Kommittén skall sammanträda minst två gånger per år.

Den skall sammankallas av ordföranden, antingen på dennes eget initiativ eller på begäran av minst en tredjedel av kommitténs ledamöter.

3. Ordföranden får på eget initiativ bjuda in experter att delta i kommitténs möten.

4. Kommittén får inrätta arbetsgrupper enligt bestämmelserna i den arbetsordning som avses i artikel 8.

5. Företrädare för berörda avdelningar vid kommissionen skall delta i kommitténs, presidiets och arbetsgruppernas möten.

6. Kommissionen skall förse kommittén, presidiet och arbetsgrupperna med sekretariatstjänster.

7. Följande personer får delta i kommitténs möten som observatörer:

a) Direktören vid Europeiska centrumet för utveckling av yrkesutbildning (Cedefop) eller en företrädare som han eller hon utser.

b) Direktören vid Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen eller en företrädare som han eller hon utser.

c) En företrädare för varje intressegrupp i medlemsstaterna i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet.

Ordföranden får tillåta andra personer att delta i kommitténs möten som observatörer.

Artikel 7

1. Ett yttrande från kommittén skall vara giltigt först när två tredjedelar av dess ledamöter är närvarande eller företrädda. Endast ordinarie ledamöter eller suppleanter för ordinarie ledamöter får rösta.

2. I kommitténs yttranden skall de skäl på vilka de grundas anges. De skall antas med absolut majoritet av de giltiga röster som avgetts. De skall åtföljas av en skriftlig redogörelse för de uppfattningar som framförts av minoriteten om minoriteten så önskar.

3. I den arbetsordning som avses i artikel 8 skall det föreskrivas ett snabbt beslutsförfarande.

Artikel 8

Efter att ha inhämtat ett yttrande från kommissionen, skall kommittén anta sin egen arbetsordning som skall föreskriva praktiska bestämmelser för dess verksamhet.

Artikel 9

Enligt artikel 287 i fördraget skall kommitténs ledamöter vara skyldiga att inte lämna ut någon information som de fått tillgång till genom kommitténs, presidiets eller arbetsgruppernas överläggningar, om kommissionen underrättar dem om att det yttrande som begärs eller den fråga som väckts är av konfidentiell karaktär.

I sådana fall får bara kommitténs ledamöter och företrädarna för kommissionen delta i de berörda mötena.

Utfärdat i Bryssel den

På rådets vägnar

Ordförande

FINANSIERINGSÖVERSIKT FÖR RÄTTSAKT

Politikområde(n): Utbildning och kultur

Verksamhet(er): Yrkesinriktad utbildning

Åtgärdens beteckning: stadga för Rådgivande kommittén för yrkesutbildning

1. BERÖRDA BUDGETRUBRIKER (nummer och beteckning)

A-7030

A-7031

2. ALLMÄNNA UPPGIFTER

2.1. Sammanlagda anslag för åtgärden (del B): miljoner euro i åtaganden

(Ej tillämpligt)

2.2. Tillämpningsperiod:

2004-[..] (Obestämd period)

2.3. Flerårig total utgiftsberäkning:

a) Förfalloplan för åtagandebemyndiganden/betalningsbemyndiganden (finansiellt stöd) (se punkt 6.1.1)

(Ej tillämpligt)

b) Tekniskt och administrativt stöd och stödutgifter (se punkt 6.1.2)

(Ej tillämpligt)

c) Total budgetkonsekvens i form av personalutgifter och övriga administrativa utgifter (se punkterna 7.2 och 7.3)

Miljoner euro (avrundat till tre decimaler)

>Plats för tabell>

2.4. Förenlighet med den ekonomiska planeringen och budgetplanen

[X] Förslaget är förenligt med gällande ekonomisk planering.

Förslaget kräver omfördelningar under den berörda rubriken i budgetplanen.

Förslaget kan kräva att bestämmelserna i det interinstitutionella avtalet tillämpas.

2.5. Påverkan på inkomsterna [17]

[17] Mer information ges i de separata kommentarerna.

[X] Inkomsterna påverkas inte (gäller tekniska aspekter på genomförandet av en åtgärd)

ELLER

Inkomsterna påverkas enligt följande:

(Obs.: Den metod som använts för att beräkna påverkan på inkomsterna skall redovisas närmare i en separat bilaga)

3. BUDGETTEKNISKA UPPGIFTER

>Plats för tabell>

4. RÄTTSLIG GRUND

Rådets beslut av den 2 april 1963 om allmänna principer för genomförande av en gemensam yrkesutbildningspolitik (1963/266/EEG).

5. BESKRIVNING AV ÅTGÄRDEN OCH SKÄL FÖR ÅTGÄRDEN

5.1. Behovet av gemenskapsåtgärder [18]

[18] Mer information ges i de separata kommentarerna.

5.1.1. Mål

Eftersom behovet av ett ökat samarbete inom yrkesinriktad utbildning anses vara större än någonsin ifrågasätts inte nödvändigheten av att ha ett organ bestående av tre parter för allmänt samråd på EU-nivå. Nu krävs dock radikala reformer, särskilt när det gäller kommitténs sammansättning och ramarna för det praktiska arbetet.

Enligt de nuvarande reglerna kommer Rådgivande kommittén för yrkesutbildning att bestå av 150 ledamöter i en europeisk union med 25 medlemsstater. Den skulle då bli ett alltför tungrott organ som troligtvis inte skulle kunna fylla sin rådgivande funktion på ett effektivt sätt. Oavsett storlek måste kommitténs arbetsmetoder moderniseras så att de återspeglar de stora förändringar som skett sedan den bildades. Det vore lämpligt att föreskriva detta formellt i grundrättsakten.

5.1.2. Åtgärder som vidtagits i samband med en förhandsbedömning

(Ej tillämpligt)

5.1.3. Åtgärder som vidtagits efter en utvärdering

(Ej tillämpligt)

5.2. Planerad verksamhet och villkor för finansiering via budgeten

(Ej tillämpligt)

5.3. Genomförandebestämmelser

(Ej tillämpligt)

6. BUDGETKONSEKVENSER

6.1. Total budgetkonsekvens för del B - (för hela programperioden)

(Ej tillämpligt. Inga konsekvenser för del B i budgeten)

6.1.1. Finansiellt stöd

6.2. Kostnadsberäkning per åtgärd för del B (för hela programperioden) [19]

[19] Mer information ges i de separata kommentarerna.

(Ej tillämpligt. Inga konsekvenser för del B i budgeten)

7. EFFEKTER PÅ PERSONALRESURSER OCH ADMINISTRATIVA UTGIFTER

7.1. Effekter på personalresurser

>Plats för tabell>

7.2. Total budgetkonsekvens för personalbehovet

>Plats för tabell>

Beloppen avser totala utgifter för tolv månader.

7.3. Övriga administrativa utgifter till följd av åtgärden

>Plats för tabell>

Beloppen avser totala utgifter för tolv månader.

1 Ange vilken typ av kommitté samt vilken av de två kategorierna den tillhör.

>Plats för tabell>

Observera att beloppen har beräknats på grundval av 15 medlemsstater.

Behovet av personalresurser och administrativa resurser kommer att täckas av de anslag som beviljats till det generaldirektorat som ansvarar för verksamheten inom ramen för den årliga anslagstilldelningen.

8. UTVÄRDERING OCH UPPFÖLJNING

8.1. Uppföljning

(Ej tillämpligt)

8.2. Planerad form och tidsplan för utvärderingar

(Ej tillämpligt)

9. BESTÄMMELSER OM BEDRÄGERIBEKÄMPNING

(Ej tillämpligt)