C 226/64 SV 8.8.2000 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
Yttrande från Regionkommittén om ”Rapport från kommissionen — O ¨versyn efter halva
programperioden — Program under mål 1 och 6 (1994–1999) — Att utveckla en förvaltningskul-
tur genom utvärdering: mot en bästa metod”
(2000/C 226/17)
BAKGRUND
”Rapport från kommissionen — O ¨versyn efter halva programperioden — Program under mål 1 och 6
(1994–1999) — Att utveckla en förvaltningskultur genom utvärdering: mot en bästa metod” (KOM(1998)
782 slutlig).
Presidiets beslut av den 2 juni 1999 att i enlighet med artikel 265 femte stycket i EG-fördraget utarbeta
ett yttrande i ärendet och att ge utskott 1 (regionalpolitik, strukturfonder, ekonomisk och socialsammanhållning, samarbete över nations- och regiongränser) i uppdrag att förbereda ärendet.
Det utkast till yttrande (CdR 389/99 rév. 2) som utskott 1 antog den 2 februari 2000 (föredragande: Ron
Watson, ledamot av Sefton Metropolitan County Council, UK–EPP).
Mot bakgrund av ovanstående antog Regionkommittén följande yttrande vid sin 33:e plenarsession den
12–13 april 2000 (sammanträdet den 13 april).
1.Inledning 2.Proceduren vid halvtidsutvärdering
2.1. Huvudsyftet med strukturfonderna är att minska de
1.1. En fortlöpande utvärderingsprocess av strukturfonds- ekonomiska och sociala klyftorna inom ramen för nationella
programmen inrättades i samband med 1998 års reform och strategier och prioriteringar. I det sammanhanget är halvtidsut-
omfattar förhands-, halvtids- och efterhandsutvärdering av värderingarna ett verktyg för att bedöma vilka justeringar av
samtliga program som samfinansieras av EU. Målet är att programmen som behöver göras för att återspegla de förändra-
garantera en effektiv fördelning av EU-medel, särskilt i syfte att de ekonomiska förhållandena i respektive land.
minska de ekonomiska och sociala klyftorna i mål 1- och
mål 6-områden.
2.2. Detta gäller i synnerhet de fyra sammanhållningslän-
derna, där strukturfondsstöd utgår till nästan hela respektiveland. I Irlands fall ledde en utvärdering till att man styrde om1.2. Kommissionens rapport innehåller följande huvudru-resurser till allmän infrastruktur för att upprätthålla denbriker: huvuddelar i halvtidsöversynen, lärdomar från halvtids-snabba ekonomiska tillväxten. Andra yttre faktorer, somutvärderingarna, de viktigaste följderna och justeringarna,jordbävningskatastrofen i Italien och klassificeringen av syssel-konsekvenser och framtida utmaningar. Man lämnar ocksåsättning som en övergripande EU-prioritering, har också lettrekommendationer inför den kommande programperioden.till förändringar i programmen.ReK vill gärna bidra med sina egna rekommendationer.
2.3. I maj 1997 offentliggjorde kommissionen sina riktlin-
jer för stöd från strukturfonderna efter halva programperioden. 1.3. Vidare summerar man i rapporten huvuddragen i fler
Dessa hade utarbetats på begäran av medlemsstaterna och än 100 halvtidsutvärderingar som gjorts av mål 1- och mål 6-
beskrev den förändrade politiska spelplanen inom EU och programmen under perioden 1994–1999. Utvärderingarna
angav vilka element som skulle granskas i halvtidsutvärde- gjordes i huvudsak mellan 1997 och 1998 och tog därmed
ringarna. hänsyn till kommissionens egna riktlinjer, som publicerades i
maj 1997.
2.4. Halvtidsutvärderingarna har tenderat att fokusera på
ekonomiska data som tillhandahållits genom berörda övervak-
ningssystem. I samband med halvtidsutvärderingarna fram- 1.4. Ansvaret för halvtidsutvärderingen delas mellan med-
lemsstaten, regionerna och EU, och i genomsnitt har 0,1 % av kommer endast lite information om strukturfondernas mer
långtgående och långsiktiga konsekvenser. den totala budgeten använts för dessa utvärderingar.
8.8.2000 SV C 226/65 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
3.Lärdomar från halvtidsutvärderingarna 3.7. Enligt kommissionens rapport har det varit möjligt att
bedöma vissa av gemenskapsstödramarnas viktigare makro-ekonomiska effekter i de större medlemsstaterna (de fyra
sammanhållningsländerna, Italien och Tyskland) på medellång 3.1. Antalet halvtidsutvärderingar (fler än 100) vittnar om
sikt. Man kan se en tydlig positiv effekt av strukturfondsstödet den betydelse som både kommissionen och medlemsstaterna
på både den ekonomiska tillväxten och sysselsättningen, även tillmäter utvärderingsprocessen. En av de viktigare beståndsde-
om man i högre grad måste inrikta sig på att använda larna i halvtidsutvärderingarna är att fastställa hur väl ett
integrerade modeller som undersöker påverkan på både utbud program låter sig utvärderas samt att fastställa den metod med
och efterfrågan. vilken man skall gå vidare. Huvudsyftena är att bedöma hur
väl ett program har motsvarat de uppsatta målen vid halvatiden, att avgöra stödåtgärdernas första effekter, samt i de fall
det behövs rekommendera hur programmet bör förbättras.
3.8. Mätt i procent har påverkan generellt sett varit mindre
på sysselsättningen än på den ekonomiska tillväxten, vilkettorde bero på att när företag bli mer effektiva så ökar också 3.2. Det är förstås av avgörande betydelse att de som utför
produktiviteten. Det finns en tydlig inneboende spänning utvärderingen är oberoende av förvaltningsmyndigheterna och
mellan att uppnå ekonomisk tillväxt och att skapa nya jobb, de verkställande organen. Rapporten visar emellertid två
och samtidigt som strukturfonderna måste ta hänsyn till exempel på mycket effektiv intern utvärdering, i Italien (ita-
sysselsättningseffekter, bör investeringarnas ekonomiska effek- lienska budgetministeriets utvärderingsenhet) och Irland. Oav-
tivitet vara en övergripande aspekt i bedömningarna. sett vilka metoder man väljer måste utvärderingarna bygga på
de kriterier och mål för programmen man ursprungligenkommit överens om för att framsteg (eller avsaknad av sådana)
skall kunna mätas och nödvändiga åtgärder vidtas.
3.9. När det gäller de mindre programmen (i allmänhet
SPD-åtgärder), är det svårare att göra makroekonomiska
bedömningar p.g.a. kopplingarna till den större ekonomin. 3.3. I vissa fall kan det vara önskvärt för partnerskapen att
Rapporten tar upp Belgien som ett exempel på bästa metod — även samarbeta med lämpliga erkända forskningsinstitut inom
där visade resultaten en betydande risk för att man skulle t.ex. högre utbildningsanstalter eller med arbetsmarknadens
återgå till en lägre tillväxttakt när SPD-åtgärden avslutats. parter. Företrädarna för dessa är ofta medlemmar i kommittéer-
na för programuppföljning och har tekniskt kunnande och
kompetens att göra utvärderingar och bedömningar. ReK anser
att man inte bör utesluta denna möjlighet, förutsatt att detfinns klara regler för denna typ av samarbete och att en 3.10. Kommissionsrapporten innehåller också ett avsnitt
ansvarsfördelning görs. om stödåtgärdernas effektivitet, där även en översyn av de
använda indikatorerna ingår. I många fall har utvärderingarna
lett till en omfattande översyn av överenskomna indikatorer
för fysiska resultat och effekter. Effektiviteten har inte granskats 3.4. Kommittéerna för uppföljning av gemenskaps-
särskilt ingående. programmen har generellt sett gärna tagit ansvar för genomfö-
randet av de rekommendationer som följt på utvärderingarna,
och relevanta instanser har inrättats för att ta hand omutvärderingarna, både när det gäller förvaltningen av utvärde-
ringarna och att vidarebefordra de efterföljande rekommenda- 3.11. Av kommissionsrapporten framgår att det är svårt att
tionerna. presentera en översikt över hela programmets resultat, efter-
som programmen inte kan jämföras mellan olika regioner.
Detta har helt klart en förklaring i att det saknas en gemensam”kärna” av indikatorer som kommissionen och medlemsstater- 3.5. De regionala myndigheternas deltagande har varierat
na kommit överens om innan utvärderingarna görs. Denna beroende på de politiska och institutionella förhållandena i de
aspekt kräver vidare analys eftersom man eventuellt kommer enskilda medlemsstaterna. De regionala myndigheterna tycks
fram till att indikatorerna skall anpassas till lokala förhållanden. ha varit mer involverade i de fall när strukturfondsstöd har
Samtidigt som det naturligtvis är rimligt att göra så där de tillkommit via samlade programplaneringsdokument (SPD) än
ekonomiska och sociala omständigheterna kräver det, får det via gemenskapsstödramar, som till sin natur tenderar att vara
inte bli ett standardförfarande. nationella program.
3.6. Generellt sett har utvärderingsrapporterna hållit god
kvalitet, vilket visar att framsteg görs på detta viktiga område. 3.12. En viktig aspekt hos halvtidsutvärderingarna har varit
bedömningen av övervakningssystemen och projekturvalskri- Denna utveckling har delvis kommit till stånd tack vare
programmet för metoder för utvärdering av strukturåtgärder terierna. De nuvarande programmen har gjort stora framsteg
när det gäller användningen av kvantitativa indikatorer. Ett (Means), som syftar till att förenkla strukturfondsutvärderingar-
na. I kommissionens rapport uttrycks viss oro över att en antal program brister dock i fråga om information och i
synnerhet när det är fråga om att kvantifiera indikatorer. Det del utvärderingsrapporter är mycket akademiska, har smal
inriktning (fokuserar på förvaltning snarare än resultat och är uppenbart att många program inte utnyttjar den information
som står till buds som ett riktigt beslutsverktyg, genom att konsekvenser), inte är oberoende och har bristande stöd från
förvaltningsmyndigheterna. kombinera ekonomiska och fysiska data, resultat och effekter.
C 226/66 SV 8.8.2000 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
3.13. I vissa fall har man utvecklat sofistikerade projektur- 5. Rekommendationer
valskriterier för att öka insynen i urvalsprocessen. Mångahalvtidsutvärderingar har ifrågasatt effektiviteten i sådana
system, eftersom öppna poängberäkningssystem inte nödvän-
5.1. A ¨ven om ReK inser att EU:s riktlinjer för halvtidsutvär- digtvis leder till att man väljer de bästa projekten.
deringar är av värde, anser kommittén att de bör göras
tillgängliga för programförvaltarna i ett tidigt skede för att getydligare besked om hur proceduren bör se ut.3.14. De flesta halvtidsutvärderingar har utgjort användba-
ra verktyg och kunskapskällor för beslutsfattare. I de flesta fall
har programförvaltarna verkställt de rekommendationer somutfärdats efter utvärderingarna. En väsentlig del i en lyckad5.2. Under nästa programperiod skall en resultatreservutvärdering har varit den betydande information som lämnatsinrättas och ReK vill betona behovet av en tidig och tydligav partnerskapen själva för att förbättra programmens genom-vägledning i fråga om en ”kärna” av EU-omfattande indikatorerförande.mot vilka resultaten skall bedömas. Man bör göra vad man kan
för att dessa indikatorer görs tillgängliga före programstarten.
3.15. Halvtidsutvärderingarna har i de flesta fall använts
som stöd för att omfördela resurser inom gemenskapsstödra-
mar/SPD. I nästan samtliga fall visar kommissionsrapporten 5.3. ReK anser att det krävs större tydlighet vid utformning-
att stödomfördelningarna har genomförts utan att påverkaen av utvärderingarna, så att jämförbara rapporter om struktur-programmens strategiska prioriteringar. I vissa fall har nyafondernas effektivitet kan utarbetas inom hela EU.
åtgärder vidtagits.
3.16. I kommissionsrapporten konstaterar man att det inte 5.4. Regionkommittén skulle vilja se en mer framåtriktad
inställning vad gäller spridningen av bästa metoder mellan alltid har varit lätt att bedöma i vilken utsträckning man har
tagit hänsyn till överordnade EU-prioriteringar. Generellt sett utvärderings- och programchefer, så att programmen utformas
och verkställs på ett sätt som gör det lättare att genomföra har man fokuserat mer på sysselsättning, miljö och hållbar
utveckling samt IT, och fokus har förskjutits över tiden. utvärderingar för att fastställa bästa metoder.
3.17. I sina slutsatser understryker kommissionsrapporten
5.5. ReK skulle också gärna se att man utvecklade en kärnabehovet av övervakningsprocedurer för att kontrollera ekono-av gemensamma indikatorer som fokuserar på resultat ochmiska resultat och effekter, samt programmens utfall ocheffekter och inte bara på verksamhet, åtaganden och utgifter,effekter. Detta innefattar tydligt kvantifierade mål och indikato-
så att man lättare kan jämföra strukturfonderna. Dessa indika-rer för övervakning och utvärdering, lämpligare projekturvals-torer får inte bara omfatta BNP utan också strukturfondernaskriterier, förenklade förvaltningsprocedurer och samordnings-mer långtgående ekonomiska, sociala och miljörelateradevinster mellan de olika fonderna.
effekter, särskilt med avseende på det nya mål 1.
5.6. Detta skulle också möjliggöra en halvtidsutvärdering4.Framtida utmaningarvid halva tiden istället för under programperiodens fjärde år,
vilket har varit normalfallet under den innevarande perioden.ReK tror att effekterna av halvtidsutvärderingarna har begrän-4.1. Kommissionsrapporten understryker behovet av attsats av tidsförskjutningen mellan utvärderingarna och verk-bygga vidare på de bästa metoder som har kunnat konstaterasställandet av de efterföljande rekommendationerna.vid halvtidsutvärderingarna. Dessa innefattar en sund utvärde-
ring, att engagera partnerskapen, en lämplig organisation avhalvtidsöversynen samt återkopplingens roll som stöd för
beslut som rör programmen.5.7. ReK välkomnar påpekandet att ansvaret för halvtidsut-
värderingarna skall delas mellan medlemsstaterna och kom-missionen. I ljuset av de nyligen överenskomna allmänna
4.2. Fullgoda utvärderingar är viktiga redskap för en god förordningarna för programperioden 2000–2006, anser kom-
förvaltning av programmen. Dessa beror i sin tur på huruvida mittén att denna princip bör utvidgas till att också omfatta
det finns väl fungerande strukturer för att hantera utvärderings- regionala och lokala myndigheter.
arbete inom partnerskapen, samt att man utvecklar övervak-
ningssystem, förbättrar integrationen av ekonomiska och
fysiska indikatorer, inför en lämplig kvantifiering av referens-
värden, gör framsteg i utvärderingsmetodiken med hjälp 5.8. ReK skulle också gärna vilja få möjlighet att samarbeta
med Europaparlamentets utskott för regionalpolitik för att av Means-programmet, samt sprider de bästa metoderna.
Kommissionen föreslår att ett vägledningsdokument om me- främja en kultur med omfattande utvärderingar och övervak-
ning från medlemsstaternas sida, så att man kan bedöma todfrågor, inklusive en vägledande förteckning över relevanta
indikatorer, skall publiceras. strukturfondsstödets effektivitet.
8.8.2000 SV C 226/67 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
5.9. A ¨ven om ReK inser att det behövs oberoende utvärde- under nästa programperiod. Means-programmet kan användas
rare, vore det inte bra om oberoendet blev ett formellt för informationsspridning, samt för att utveckla verktyg och
krav, eftersom målsättningen förstås måste vara att förbättra handböcker om de bästa metoderna. Det är av avgörande
programförvaltningen och effektivisera genomförandet. I de betydelse att en sådan verksamhet inte bara vänder sig till
fall där högre utbildningsanstalter, tekniska institut etc. står för utvärderarna, utan även till förvaltningsmyndigheterna.
det tekniska kunnandet och kompetensen bör det inte i
sig vara förbjudet för sådana institutioner att genomförautvärderingar under programperioden. Klara regler måste5.11. ReK anser visserligen att det är lämpligt att användafastställas så att partnerskapen får insyn i och förståelse förmakroekonomiska modeller i samband med utvärderingar i devalet av utvärderare.större medlemsstaterna, men under nästa programgeneration
är det mycket viktigt att man också använder modeller som 5.10. ReK anser att informationsspridningen om bästa
metoder måste bli bättre och ske med bättre framförhållning tar hänsyn till både utbuds- och efterfrågeaspekterna.
Bryssel den 13 april 2000.
Regionkommitténs
ordförande
Jos CHABERT