EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 04.12.1996 
KOM(96) 601 slutlig 
RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET 
om Europeiska unionens samarbete med 
Centraleuropeiska initiativet (CEI) 

Kommissionens rapport till rådet om Europeiska unionens samarbete med 
Centraleuropeiska initiativet (CEI) 
Sammanfattning 
Kommissionen lägger fram denna rapport efter en begäran från Europeiska rådet 
vid dess möte i Florens. Kommissionen strävar efter att främja regionalt samarbete 
mellan partnerländer och i synnerhet i detta sammanhang mellan sådana som ingår 
i Centraleuropeiska initiativet (CEI). Genom att gynna goda relationer mellan 
grannländer, uppmuntra politisk stabilitet, stärka mänskliga rättigheter och 
demokrati, bland annat på det sociala området, och öka samarbetet när det gäller 
ekonomi och handel hoppas kommissionen inte bara skapa närmare relationer 
mellan Europeiska unionen och CEI utan också uppmuntra närmare relationer 
mellan dessa länder. 
Stöd från redan befintliga gemenskapsprogram som Phare, Tacis och Interreg kan 
tänkas komplettera projekt som läggs fram och finansieras inom ramen för 
Centraleuropeiska initiativet. Det finns ett antal områden som är av särskilt 
intresse, bland annat verksamhet för att stärka demokratin och stabiliteten, öka den 
ekonomiska utvecklingen och den fria handeln, stötta utvecklingen av de 
transeuropeiska näten och miljöskyddet, uppmuntra närmare samarbete mellan 
ekonomiska aktörer, särskilt små och medelstora företag och deras 
intresseorganisationer, säkerställa individuella och kollektiva rättigheter på det 
sociala området, möjliggöra samarbete när det gäller rättsliga och inrikes frågor 
samt att utöka samarbetet över gränserna, särskilt mellan lokala och regionala 
institutioner i de olika länderna. 
INLEDNING 
11 enlighet med slutsatserna från Europeiska rådets möte i Florens lägger kommissionen 
fram en rapport om initiativ som är lämpliga för att gradvis öka samarbetet med 
Centraleuropeiska initiativet. I överenstämmelse med andemeningen i slutsatserna 
från Europeiska rådets möte i Essen är syftet med detta att precisera vilka 
gemensamma intresseområden som finns mellan EU och CEI för att man skall 
kunna lägga fram en inledande och övergripande analys av de möjliga 
samarbetsområdena och fastställa vilka medel som finns tillgängliga för 
utvecklingen av praktiska samarbetsformer. 
2 Kommissionen anser det lämpligt att uppmuntra regionala samarbetsplaner i denna del av 
Europa eftersom den uppfattar sådant samarbete som ett sätt att öka stabiliteten 
mellan de berörda länderna. Genom Östersjöinitiativet som utarbetades inför mötet 
mellan regeringscheferna i Östersjörådet som hölls i Visby i maj 1996 har 
kommissionen redan föreslagit åtgärder för att stärka samarbetet i denna nordliga 
del av Europa. Kommissionen uppfattar Svarta havet i kontinentens södra delar 
som ett annat strategiskt område av stor betydelse för EU och skulle vilka se ökat 
regionalt samarbete mellan staterna runt Svarta havet. 
3 Fördelarna med att skapa sådana organisationer och med de beslut som fattas och projekt 
som godkänns inom dessa regionala samarbetsverktyg bör bli den huvudsakliga 
måttstocken för att mäta nyttan av eventuella ytterligare åtgärder från EU:s sida. 
Kommissionen har för avsikt att bedöma dessa grupperingar utifrån den 
geografiska och ekonomiska homogeniteten i området i fråga, det politiska stödet 
för sådant samarbete, både inom regionen och inom EU, och det som 
åstadkommits eller förväntas åstadkommas. Ländernas aktiva deltagande i denna 
mekanism, bland annat genom finansiering, är ett viktigt tecken på deras 
engagemang. 
4 Genom Centraleuropeiska initiativet förs 16 länder samman. En del av dem hör till 
Europeiska unionen (Österrike och Italien), en del har ingått Europaavtal och har 
ansökt om medlemskap i EU (Bulgarien, Tjeckien, Ungern, Polen, Rumänien, 
Slovakien, Slovenien) medan andra antingen har olika avtal med Europeiska 
gemenskapen (Albanien har handels- och samarbetsavtal från 1992, före detta 
jugoslaviska republiken Makedonien paraferade ett samarbetsavtal i juni i år och 
Vitryssland, Moldova och Ukraina har partnerskaps- och samarbetsavtal) eller inga 
avtal alls med Europeiska gemenskapen (Bosnien-Hercegovina och Kroatien). 
Europeiska gemenskapen har alltså avtalsförhållanden av många slag med länderna 
inom Centraleuropeiska initiativet. Länderna i Centraleuropa får bistånd genom 
Phare-programmet medan länderna som tillhör Oberoende staters samvälde är 
berättigade till Tacisbistånd. En del av de länder som tillhörde forna Jugoslavien 
får särskilda medel. 
Centraleuropeiska initiativet är ett regionalt samarbetsverktyg på bred bas som 
täcker de politiska, kulturella och ekonomiska områdena. Dess verksamhet 
omfattar många olika sektorer (se bilaga). I samrådsstrukturen flätas politiska och 
institutionella aspekter samman med frågor av mer ekonomisk och operativ art. 
Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling (EBRD) bidrar med ett 
sekreteriat för projekten. Så inom loppet av några år har Centraleuropeiska 
initiativet skapat en sammansatt regional samarbetstruktur och fått till stånd 
arrangemang för att genomföra praktiska förfaranden på grundval av seriösa 
förslag inom områden som jordbruk, fiske, skogsbruk, handel, turism, social 
servir ; och samhällsservice, byggsektorn, energi, råämnesproduktion, finansväsen, 
industri, telekommunikation, transport och lagring. 
5 Europeiska gemenskapen har inga permanenta, institutionella relationer med 
Centraleuropeiska initiativet. Kommissionen är inbjuden att delta i sammanträden 
som berör något av gemenskapens kompetensområden. Ett flertal regionala 
samarbetsprojekt som stöttas av gemenskapsbudgeten har en målsättning som 
ligger nära dem som utarbetats av Centraleuropeiska initiativets arbetsgrupper. 
6 Centraleuropeiska initiativet sammankallar varje år ett toppmöte mellan regeringscheferna. 
Vid det senaste toppmötet, som hölls under det österrikiska ordförandeskapet i 
Graz den 8-9 november 1996, fattade Centraleuropeiska initiativet ett beslut att 
upodra åt sin trojka att etablera de kontakter som krävs för att Förbundsrepubliken 
Jugoslavien skall kunna delta i Centraleuropeiska initiativet som en av de stater 
som uppstått ur f.d. Jugoslavien. Kommissionen tog positivt emot detta beslut som 
stärker stabiliteten i regionen och överensstämmer med den regionala 
handlingslinje som unionen på grundval av särskilda villkor utvecklar. 
7 Kommissionen anser att Centraleuropeiska initiativet är ett användbart ramverk för att 
gynna goda grannrelationer, 
uppmuntra politisk stabilitet, 
stärka mänskliga rättigheter och demokrati bland annat på det sociala 
området, 
öka handels- och ekonomisamarbetet. 
HANDLINGSRIKTLINJER 
8 Centraleuropeiska initiativet omfattar ett stort antal länder utspridda över ett ansenligt 
område på europeiska kontinenten med omkring 200 miljoner invånare. Eftersom 
Centraleuropeiska initiativet inte kan engagera hela befolkningen i varje projekt 
behöver inte alla medlemsländer vara engagerade i alla typer av verksamhet. Dessa 
underregionala åtgärder ska emellertid godkännas av Centraleuropeiska initiativet 
genom dess sedvanliga beslutsvägar. Kommissionen uppmuntrar samarbetsplaner 
över gränserna och önskar att särskild uppmärksamhet ska ägnas åt projekt som 
presenteras av dem som är verksamma på plats. 
9 Inom det geografiska område som täcks av Centraleuropeiska initiativet understöder 
gemenskapsbudgeten redan regionala projekt genom strukturfonderna och genom 
fonder som omfattar flera området och flera länder och som ingår i Phare- och 
Tacisprogrammen. Ett samarbete mellan Europeiska gemenskapen och 
Centraleuropeiska initiativet kan därför byggas upp med hjälp av redan befintliga 
medel och verktyg. 
10 För att garantera att projekten som presenteras håller högsta standard bör all 
finansiering genom gemenskapen komplettera projektets initiativtagares egna 
resurser. Centraleuropeiska initiativets sekreteriat (som EBRD står för) kan spela 
en viktig roll för att samordna de ekonomiska arrangemangen och garantera 
projektens bärkraft. 
VERKSAMHETSOMRÅDEN 
11 Vissa verksamhetsområden verkar särskilt intressanta, framför allt de som rör 
verksamheter utformade för att 
stärka demokratin och stabiliteten i regionen, 
öka den ekonomiska utvecklingen och den fria handeln, 
stötta utvecklingen av transeuropeiska nät och miljöskydd, 
gynna samarbete mellan ekonomiska aktörer, särskilt små och medelstora 
företag och deras intresseorganisationer, 
säkerställa individuella och kollektiva rättigheter på det sociala området 
och konsumentområdet, 
underlätta samarbete när det gäller juridik och inre angelägenheter, 
utöka samarbetet över gränserna, särskilt mellan lokala och regionala 
institutioner i de olika länderna. 
12 Att stötta demokratin och stabiliteten i området och att skydda de mänskliga 
rättigheterna är viktiga aspekter i gemenskapens åtgärder, och EU:s mål bör vara 
att stärka dessa i regionen. Skydd för minoriteter, deras ekonomiska och sociala 
integrering, utveckling av det civila samhället genom stöd till icke-statliga 
organisationer och deras regionala eller underregionala grupper, upprättande av 
direktkontakt mellan offentliga och privata institutioner och dialoger mellan olika 
nivåer av administrationen i flera länder är exempel på den typ av handlingslinjer 
som unionen skulle kunna stödja. 
13 Kommissionen anser att mer handel mellan länderna i regionen främjar den 
ekonomiska integrationen och att såväl varje enskilt land som regionen som helhet 
och Europeiska unionen själv vinner på det. Handeln mellan centraleuropeiska 
länder vars ekonomi befinner sig i ett övergångsskede föll med ett årligt 
genomsnitt på över 20% mellan 1990 och 1993. Trenden verkar ha vänt nu, även 
för länderna i Oberoende staters samvälde, och det finns tecken på att 
handelsrelationerna mellan länderna i regionen har börjat återupptas. Handeln har 
ökat med över 30% per år sedan 1994 i en del CEI-länder. De positiva effekterna 
av den pågående ekonomiska övergången i dessa länder börjar bli märkbara genom 
en förnyad tillväxt i flera av medlemsländerna i Centraleuropeiska initiativet och 
det därpå följande uppsvinget i utrikeshandeln. 
14 De transeuropeiska näten är under utveckling i Centraleuropa. Detta kräver ett 
nära samarbete mellan olika parter och näten är viktig faktor när det gäller att 
stärka det regionala samarbetet och främja utvecklingen av den därtill relaterade 
infrast ukturen. Med tanke på den omfattande finansiering som behövs för att 
genomföra de projekt som ingår i näten är det nödvändigt med ett tillskott från de 
internationella finansinstituten och den privata sektorn. Centraleuropeiska 
initiativet är en viktig samrådslänk för att främja de projekt som ingår i näten med 
stöd från andra partner, framför allt de internationella finansinstituten. 
Miljöskyddet har hög prioritet för både EU och Centraleuropeiska initiativet. Den 
regionala dimensionen av dessa aktiviteter är viktig eftersom den främjar 
samarbete över gränserna med projekt av gemensamt intresse. 
15 Om tillväxten ska bestå i det långa loppet måste den underhållas med gemensamma 
aktioner från myndigheternas sida - via deras ekonomiska politik - och från den 
privata sektorn. En dynamisk ekonomi kräver framför allt en sund och aktiv 
smaföretagarsektor. Om de små och medelstora företagen ska kunna skapa 
arbetstillfällen och öka i värde behöver de en stabil ekonomisk och juridisk miljö 
samt stöd från administrationen och deras egna intresseorganisationer. 
Kommissionen är för att en enhetlig ekonomisk lagstiftning genomdrivs i länderna i 
Centraleuropeiska initiativet, vilket därmed gör det lättare för företagen att starta 
och expandera och samarbeta med varandra, som erbjuder de små och medelstora 
företagen tillgång till ett banksystem som är inriktat på deras behov, uppmuntrar 
spridning av ekonomisk, juridisk och kommersiell information och utvecklar 
handelskontakter, partnerskap över gränserna och de små och medelstora 
företagens representation. 
16 Länderna i Centraleuropeiska initiativet befinner sig på olika stadier av ekonomisk 
och social utveckling. Genom att begagna sig av samarbetssystem som är 
utformade för att stärka rättssäkerheten och den sociala trygghetens roll kan de 
utbyta erfarenheter och därmed främja demokratiseringen och analogin mellan 
deras olika samhällen. 
17 Rättsliga och inrikes frågor är ett område där stater brukar vara tveksamma inför 
samarbete eftersom detta berör områden för det nationella självbestämmandet. 
Europeiska unionens erfarenheter på detta område skulle emellertid kunna vara 
användbara för länderna inom Centraleuropeiska initiativet och främja 
utvecklingen av regionalt samarbete. Kommissionen tror att det är effektivt med 
ett utbyte av information och erfarenheter vad gäller gränskontroller, 
narkotikahandel och organiserad brottslighet och kommer att hålla ett vakande öga 
på utvecklingen på detta område och sedan ta hänsyn till denna vid utformningen 
av samarbetsprogrammen för dessa länder och i samband med den strukturerade 
dialogen. 
18 Regionalt samarbete bör inte vara enbart förbehållet centrala myndigheter i 
deltagande länder utan bör omfatta alla beslutsnivåer inom varje stat. Fördelarna 
med ett sådant samarbete ökar om regionala och lokala förvaltningar är nära 
engagerade i utarbetandet av projekten. Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt 
samarbete över gränserna i avsikt att främja närmare relationer mellan grupper 
som skils åt av gränser och kontakter mellan individer inom samma region. Genom 
att underlätta handel och kontakter, göra gränserna lättare att korsa, öka insynen i 
regler och förfaranden och genom att underlätta en utvidgning av infrastrukturen 
över gränserna kommer Centraleuropeiska initiativet att främja underregionalt 
samarbete som engagerar olika deltagare i de berörda områdena. Kommissionen 
tror att gemenskapsaktioner bara kan bli effektiva om Centraleuropeiska initiativet 
kan engagera största möjliga antal deltagare i sin administration och i sina projekt. 
MEDEL 
19 Gemenskapsfinansiering kommer huvudsakligen från Phare- och 
Tacisprogrammen, särskilt de program som är övergripande, gränsöverskridande 
och omfattar många länder. Utöver de medel som är öronmärkta för varje land 
inom Phare, Tacis och "Samarbete med före detta Jugoslavien" kan de länder som 
är berättigade till medel från dessa program således få del av betydande resurser 
som kan kompletteras med medel från sektoriella gemenskapsprogram som 
Synergy. 
Eftersom två medlemsstater i EU är medlemmar i Centraleuropeiska initiativet 
samfinansierar strukturfonderna, framför allt Interreg-programmet, tillsammans 
med Phare de gränsöverskridande programmen. De kunde delta i 
gränsöverskridande samarbetsprogram, till exempel inom det nya Interreg IIC-
initiativet om regional planering. Dessa verksamheter skulle kraftigt bidra till att 
stötta samarbetsprojekt mellan regioner inom Centraleuropeiska initiativet som en 
del i ett övergripande program som Centraleuropeiska initiativet kunde utarbeta. 
Det nya Phare-programmet Credo kommer att finansiera gränsöverskridande 
projekt som läggs fram av centraleuropeiska länder i regioner som gränsar till ett 
annat centraleuropeiskt land eller till ett land inom Oberoende staters samvälde. 
Europeiska gemenskapen har således medel för att stötta de olika projekt som 
utarbetas av Centraleuropeiska initiativet. 
SLUTSATSER 
20 Kommissionen försöker främja regionalt samarbete som ett sätt att stärka 
säkerheten och stabiliteten och att främja den ekonomiska tillväxten och 
utvecklingen. Goda relationer mellan grannländer utgör en väsentlig del av den 
europeiska integrationen i vidare mening. Kommissionen är beredd att stötta 
projekt som utvecklats inom ramarna för Centraleuropeiska initiativet genom 
kompletterande åtgärder med EU: s egna finansieringsinstrument, framför allt 
Phare, Tacis och Interreg. Utveckling av ett sådant samarbete kommer att bereda 
möjlighet för de ekonomiska aktörer i alla medlemsstater som så önskar att till 
fullo delta i samarbetsprojekt i form av gemenskapsprogram och att fa del av 
finansieringsinstrument inom ramen för den planerade verksamheten. Det är upp 
till länderna som deltar i Centraleuropeiska initiativet att ta första steget genom att 
utveckla konkreta former för samarbete som skulle kunna få kompletterande stöd 
från Europeiska unionen. Genom att agera tillsammans kan CEI och EU undvika 
dubbelarbete och uppnå verkligt mervärde vilket bör bidra till den övergripande 
övergångsprocessen i regionen. 
Bilaga 
Centraleuropeiska initiativet i korthet 
Konstituerande akt 
Huvudsakliga organ 
Deltagande stater 
Ytterligare kommentarer Premiärministerbeslut i Wien, 17-18 
juli 1992. 
Kommittéer på premiärministernivå 
(toppmöten) eller ministernivå 
(framför allt utrikesministrar) och 
teknisk nivå (inbegripet samordnare 
för nationella projekt) samt ett 
permanent projektsekreteriat 
finansierat av Europeiska banken för 
återuppbyggnad och utveckling. 
Arbetsgrupper för olika områden 
träffas regelbundet (jordbruk, kultur, 
civilförsvar, energi, miljö, information 
och media, migration, minoriteter, 
småföretag, återuppbyggnad av 
Bosnien-Hercegovina, vetenskap och 
teknologi, statistik, 
telekommunikation, turism och 
transport). En del arbetsgrupper kan 
vara indelade i undergrupper 
(projektgrupper eller sektoriella 
grupper). 
Albanien, fd. jugoslaviska republiken 
Makedonien, Vitryssland, Bosnien-
Hercegovina, Bulgarien, Kroatien, 
Ungern, Moldova (fick medlemsskap i 
november 1996), Polen, Tjeckien, 
Rumänien, Slovakien, Slovenien och 
Ukraina. Från EU: Italien och 
Österrike med den tyska delstaten 
Bayern som observatör i 
arbetsgrupperna. 
Italien stöttade aktivt bildandet av 
"Quadragonalen" i november 1989 
med Ungern, Österrike och 
Jugoslavien. Den utökades flera 
gånger och gav i efterdyningarna av 
kriget i före detta Jugoslavien upphov 
till Centraleuropeiska initiativet 1992. 
Österrike har haft ordförandeskapet 
under 1996. Kommissionen inbjuds 
regelbundet till sammanträdena. 
Enligt de senaste sammanträdena ska 
systemet med arbetsgrupper gradvis 
omvandlas till projektorienterade 
möten och Centraleuropeiska 
initiativet skall medverka i projekt 
som omfattar minst tre länder. Dessa 
reformer bör underlätta att bibehålla 
enbart de minimala strukturer som är 
nödvändiga för att uppnå målen och 
garantera fortsatt flexibilitet i detta 
regionala samarbetsforums 
arbetsmetoder. 
Ax? 

ISSN 1024-4506 
KOM(96) 601 slutlig 
DOKUMENT 
SV il 
Katalognummer : CB-CO-96-595-SV-C 
ISBN 92-78-11699-8 
Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg 
>A