Yttrande om fördelningen av reserverade medel för gemenskapsinitiativ till och med 1999 (96/C 97/04)

Den 31 oktober 1995 beslutade kommissionen att, i enlighet med artikel 198 i Rom-fördraget, begära yttrande om fördelningen av reserverade medel för gemenskapsinitiativ till och med 1999.

Sektionen för regional utveckling, landsbygds- och stadsplanering, som ansvarade för beredningen av kommitténs arbete i ämnet, antog sitt yttrande den 23 januari 1996. Föredragande var Campbell Christie.

Vid sin 332:a plenarsession (sammanträdet den 31 januari 1996) antog Ekonomiska och sociala kommittén enhälligt följande yttrande.

1. Inledning

1.1. I oktober 1995 antog kommissionen ett förslag om fördelningen av reserverade medel för gemenskapsinitiativ under perioden till och med 1999. I ett meddelande till Ekonomiska och sociala kommittén begärde kommissionen att få kommitténs synpunkter på den föreslagna fördelningen.

1.2. Ekonomiska och sociala kommittén har under senare år antagit två yttranden om gemenskapsinitiativ (). I båda fallen har ESK uttryckt sitt starka stöd för Europeiska unionens arbete för att garantera en högre grad av ekonomisk och social sammanhållning. Gemenskapsinitiativen utgör en ovärderlig möjlighet att utveckla nya och nyskapande program till stöd för mindre gynnade regioner. Dessa är identifierbara som särskilda EU-program genom att de verkar utanför procedurerna för genomförandet av huvuddelen av det stöd som går via strukturfonderna.

1.3. De finansiella arrangemang för gemenskapsinitiativen som man kom överens om 1993 innebar att man totalt skulle fördela 13,45 miljarder ecu, varav 1,6 miljarder ecu (dvs 11,9 %) reserverades för specifika program längre fram i tiden. Kommissionen har nu kommit med förslag om att fördela denna reserv (1,665 miljarder ecu) mellan ett antal av de befintliga tretton initiativen.

1.4. Av den totala summan som skall fördelas, och i enlighet med de beslut som fattades vid toppmötet i Edinburgh, föreslår kommissionen att 690 miljoner ecu skall fördelas mellan regionerna i målområde 1 och att resterande 975 miljoner ecu skall tilldelas andra regioner.

2. Allmänna iakttagelser

2.1. Den föreslagna fördelningen av den finansiella reserven är i allmänhet i linje med de prioriteringar som fastställdes vid den senaste översynen av programmet för gemenskapsinitiativ. Dessa prioriteringar stöddes i stort sett av Ekonomiska och sociala kommittén, som följaktligen också ställer sig bakom den fördelningen som kommissionen nu har föreslagit.

2.2. I sitt meddelande upprepar kommissionen sin princip att strukturfonderna i första hand skall inriktas på att skapa sysselsättning inom unionen. ESK stöder helhjärtat denna princip. Gemenskapsinitiativen anses med rätta utgöra ett viktigt och nyskapande instrument för detta syfte med sina program som speciellt inriktas på åtgärder utformade för att förbättra sysselsättningsmöjligheterna i mindre gynnade regioner.

2.3. Kommittén välkomnar också förslaget att vidareutveckla Interreg-initiativet genom att införa en tredje del (C), som skall främja samarbete och informationsutbyte mellan mottagarregionerna i allmänhet, och i frågor som rör bemästrandet av översvämningar och torka i synnerhet. Detta kommer att bidra till att garantera att de lärdomar som dragits i en region tillämpas i andra regioner.

2.3.1. Interreg-programmet fortsätter att spela en nyckelroll när det gäller att uppmuntra gränsöverskridande samarbete som syftar till att garantera att det bästa tillvägagångssättet i vissa regioner kan tillämpas på andra håll inom EU. Det är därför viktigt att man har en möjlighet att tillvarata den sakkunskap som vissa regioner utvecklat inom sådana områden som exempelvis bemästrandet av vattenbrist och översvämningar, så att den kan tillämpas också inom andra delar av gemenskapen.

2.3.2. Ekonomiska och sociala kommittén noterar att kommissionens förslag för Interreg "C" kräver att minst tre medlemsstater tillsammans ansöker om stöd. Ekonomiska och sociala kommittén föreslår att man ändrar detta till två medlemsstater, där det är lämpligt, eftersom det finns sådana regioner inom unionen som är i riskzonen för översvämningar och därmed skulle behöva komma i åtnjutande av detta stöd.

2.4. Ekonomiska och sociala kommittén anser att ökningen av de medel som finns att tillgå under de fyra program som är inriktade på att främja den industriella omvandlingen (Konver, Rechar, Resider och Retex) är särskilt viktig. I vart och ett av dessa program främjar gemenskapsinitiativen direkt sysselsättningen, samtidigt som de förbättrar mottagarregionernas långsiktiga utsikter. Med tanke på de svåra ekonomiska problem som många av regionerna möter, välkomnar kommittén det faktum att dessa program nu kan fortlöpa till och med 1999.

2.5. ESK fäster särskild vikt vid programmets fokusering på stärkta direktåtgärder för att hjälpa särskilt utsatta grupper bland de arbetslösa att komma tillbaka till arbetsmarknaden. Som konsekvens av detta stöder kommittén kommissionens förslag att öka tilldelningen av medel till programmen Youthstart och Now. Kommittén stöder också till fullo den princip som ligger bakom kommissionens nya initiativ Employment-Inclusion ("Sysselsättning-inslussning på arbetsmarknaden").

2.6. De ytterligare resurser som tilldelats Adapt-programmet påvisar den betydelse som man nu ger detta relativt nya program. Ekonomiska och sociala kommittén stöder kommissionens förslag att öka de resurser som tilldelas detta initiativ, vars syfte är att hjälpa organisationer att anpassa sig till nya tekniska förhållanden och den globala ekonomi som många företag nu måste konkurrera i.

2.7. I sitt förslag försöker kommissionen se till att det finns en viss flexibilitet när det gäller fördelningen av medel från reserven för att medlemsstaterna skall kunna koncentrera resurser till de initiativ som leder till störst nytta. ESK instämmer i att flexibilitet ger medlemsstaterna möjlighet att maximera fördelarna med de tillämpade gemenskapsinitiativen.

2.8. Flexibilitetsprincipen vid användandet av reserverna betonas uttryckligen i de av kommissionens förslag som rör de fyra initiativen för industriell förnyelse. Förutsatt att det inte äventyrar koncentrationsprincipen, anser ESK att denna flexibilitet kommer att medge att resurserna fördelas dit de bäst behövs. Dessutom är detta väl i linje med subsidiaritetsprincipen.

2.9. Ekonomiska och sociala kommittén välkomnar att kommissionen lägger särskild vikt vid att stöd kontinuerligt ska finnas tillgängligt för att främja utvecklingen av små och medelstora företag (SMF). ESK noterar dock att man inte avser att fördela ytterligare medel specifikt till SMF-initiativet. Följaktligen är det viktigt att de små och medelstora företagen tilldelas tillräckliga resurser inom ramarna för de initiativ som får extra medel.

2.10. Kommittén noterar att man inte nämner en förlängning av gemenskapens initiativ till stöd för fredsprocessen i Nordirland och omkringliggande irländska grevskap fram till 1999. Detta initiativ tilldelas medel endast till 1997. Kommittén fäster största vikt vid detta initiativ och stöder att det förlängs till 1999. Kommittén är medveten om att fredsinitiativets resurser endast delvis kommer från gemenskapsinitiativens budget, men föreslår ändå att medel avsätts så att detta initiativ kan fortlöpa till 1999.

2.11. Avsikten med gemenskapsinitiativen är att främja nyskapande lösningar till problem som är gemensamma för ett antal regioner inom Europeiska gemenskapen. I detta hänseende fungerar det på ett liknande sätt som de program som införts enligt Artikel 10 i Regionala utvecklingsfondens (ERUF) stadgar. För att man ska uppnå bästa möjliga helhetseffekt med strukturfonderna, anser kommittén att det är viktigt med en viss grad av samverkan och koppling mellan gemenskapsinitiativ och de program som inletts enligt artikel 10 i ERDF.

3. Slutsatser

3.1. Som framgår ovan, ställer sig Ekonomiska och sociala kommittén bakom kommissionens förslag om fördelningen av de reserverade medlen för gemenskapsinitiativ. Kommittén vill dock återupprepa sin åsikt att övervakning och utvärdering krävs för de specifika programmen. I sitt tidigare yttrande pekade ESK ut ett antal särskilda frågor som måste tas upp i samband med kontroll och bedömning, och anmodar kommissionen att så snart som möjligt rapportera om den effekt gemenskapsinitiativen har haft.

Bryssel den 31 januari 1996.

Ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

Carlos FERRER

() EGT nr C 304, 10. 11. 1993; EGT nr C 295, 22. 10. 1994.