P9_TA(2021)0284

Gränsvärde för högsta tillåtna resthalter av imidakloprid

Europaparlamentets resolution av den 10 juni 2021 om kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/621 av den 15 april 2021 om ändring av förordning (EU) nr 37/2010 vad gäller klassificering av substansen imidakloprid med avseende på MRL-värden i animaliska livsmedel (2021/2705(RSP))

(2022/C 67/06)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

— med beaktande av kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/621 av den 15 april 2021 om ändring av förordning (EU) nr 37/2010 vad gäller klassificering av substansen imidakloprid med avseende på MRL-värden i animaliska livsmedel (1),

— med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 470/2009 av den 6 maj 2009 om gemenskapsförfaranden för att fastställa gränsvärden för farmakologiskt verksamma ämnen i animaliska livsmedel samt om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 2377/90 och ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/82/EG och Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 726/2004 (2), särskilt artiklarna 14 och 17,

— med beaktande av yttrandet av den 20 april 2021 från ständiga kommittén för veterinärmedicinska läkemedel,

— med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna,

— med beaktande av artiklarna 13 och 191 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

— med beaktande av artiklarna 11 och 13 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (3),

— med beaktande av artikel 112.2 och 112.3 i arbetsordningen,

— med beaktande av förslaget till resolution från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet, och av följande skäl:

A. Enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/6 (4) bör endast godkända veterinärmedicinska läkemedel vars kvalitet, säkerhet och effekt har påvisats få släppas ut på marknaden i unionen. Det erkänns även att ökad tillgång till information ger större medvetenhet, ger människor möjlighet att yttra sig och gör det möjligt för myndigheterna att beakta dessa synpunkter.

B. Enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1381 (5) bör information tillhandahållas om hur besluten om riskhantering fattades och om faktorerna, utöver resultaten av riskbedömningen, samt hur dessa faktorer vägdes mot varandra. Riskkommunikationen bör också bidra till en deltagandebaserad och öppen dialog mellan samtliga berörda parter för att säkerställa att allmänintresset och riktigheten, fullständigheten, insynen, konsekvensen och ansvarigheten beaktas i riskanalysprocessen.

C. I Europeiska kemikaliemyndighetens (Echas) bedömningsrapport av den 18 februari 2011Imidacloprid, Product-type 18 (Insecticides, Acaricides and Products to control other Arthropods) (6) kategoriseras uppgifter om signifikant toxicitet för vattenlevande arter och icke-målarter.

D. I Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/39/EU (7) anges följande: ”Föroreningen av vatten och mark med läkemedelsrester är ett växande miljöproblem. Vid bedömning och kontroll av riskerna med läkemedel för, eller via, vattenmiljön bör unionens miljömål ägnas tillräcklig uppmärksamhet. Kommissionen bör för att hantera den frågan genomföra en undersökning av läkemedlens miljöpåverkan och tillhandahålla en analys av hur relevant och effektiv det nuvarande regelverket är när det gäller skydd av vattenmiljön och människors hälsa via vattenmiljön.”

E. I kommissionens förordning (EU) nr 283/2013 (8) fastställs minimikrav, bland annat att information om potentiellt skadliga effekter av det verksamma ämnet, dess metaboliter och föroreningar på människors och djurs hälsa eller på grundvattnet, miljön och icke-målarter (flora och fauna) ska ingå.

F. I kommissionens förordning (EU) nr 284/2013 (9) anges att ”all eventuell information om potentiellt oacceptabla effekter av växtskyddsmedlet på miljön samt för växter och växtprodukter ska ingå, liksom kända och förväntade kumulativa och synergistiska effekter”.

G. I Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/82/EG (10) anges följande: ”De uppgifter och den dokumentation som skall åtfölja ansökan om att få släppa ut ett veterinärmedicinskt läkemedel på marknaden måste visa att fördelarna med effekten uppväger de potentiella riskerna. Om inte detta visas måste ansökan avslås.”

H. En ansökan om att gränsvärden för högsta tillåtna resthalter (MRL-värden) ska fastställas för imidakloprid i laxfiskar (Salmonidae) lämnades in till Europeiska läkemedelsmyndigheten.

I. På grundval av yttrandet av den 9 september 2020 från kommittén för veterinärmedicinska läkemedel (11) har Europeiska läkemedelsmyndigheten rekommenderat att det fastställs ett MRL-värde för imidakloprid på 0,6 mg/kg (600 μg/kg) i alla fiskar när så är lämpligt.

J. Något MRL-värde för användning i vatten har inte fastställts i Codex Alimentarius (12). Vid mötet om bekämpningsmedelsrester i FAO/WHO:s gemensamma expertkommitté för livsmedelstillsatser 2008 rekommenderades ett högsta acceptabelt dagligt intag på 0,06 mg/kg från skörderester (13).

K. Yttrandet från kommittén för veterinärmedicinska läkemedel, som ligger till grund för Europeiska läkemedelsmyndighetens rekommendation, har endast gjorts tillgängligt i sammanfattning och kommer enligt kommissionen endast att tillgängliggöras i sin helhet efter det att MRL-värdet har antagits.

L. Ett yttrande om fastställande av ett MRL-värde enligt unionsrätten bör offentliggöras och vara lättillgängligt.

M. Att säkerställa insyn i riskbedömningsprocessen främjar allmänhetens förståelse, bidrar till att ge Europeiska läkemedelsmyndigheten större legitimitet i konsumenternas och allmänhetens ögon samt ger EU-medborgarna större ansvarsskyldighet i ett demokratiskt system (14).

N. Imidakloprid är ett verksamt biocidämne av typen neonikotinoid som salufördes till den breda allmänheten för behandling av grödor och boskap på grund av dess giftighet för ett stort antal skadegörare. Imidakloprids verkningsmekanism är att den fungerar som en antagonist till nikotinreceptorerna i det centrala nervsystemet. Detta stör signalöverföringen i synapsen och leder till dödlig hyperaktivitet i djurs, ryggradsdjurs och ryggradslösa djurs nerver och muskler, blockerar oåterkalleligen nikotinreceptorerna och leder till förlamning och döden (15).

O. Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/783 (16) förbjuder användning av imidakloprid på alla grödor som odlas utomhus på grund av dess negativa effekter på pollinatörer.

P. Farliga kemikalier som tillsätts efter utfärdande av veterinärrecept och används för att behandla infektioner av laxlöss släpps i slutändan ut i vattenmiljön. Kemikaliernas effekter riskerar inte bara att negativt påverka känsliga icke-målorganismer, utan utsläppet av dessa föreningar har konstaterats utgöra ett stort miljöproblem (17) på grund av imidakloprids höga rörlighet i jord och den förorening av grund- och ytvattnet som då uppstår (18).

Q. Det finns allt starkare bevis för att användningen av imidakloprid har en förödande effekt på den biologiska mångfalden, särskilt i floder och vattenvägar (19). Den påverkar inte bara kräftdjur (20), blötdjur (21) och icke-(insekts)målarter, utan även markorganismer (22), och leder till minskade fågelpopulationer (23). Det finns en ökande oro för att bekämpningsmedelsrester och metaboliter av dessa ska stanna kvar och ackumuleras i marken och leda till markförsurning. Europaparlamentet noterar bekymrat att användningen av imidakloprid i Japan ledde till en dramatisk kollaps av fiskbestånden, som ännu inte har återhämtat sig (24).

R. I den harmoniserade klassificeringen och märkningen enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1272/2008 (25) kategoriseras imidakloprid som ”Skadligt vid förtäring”, ”Miljöfarligt” och ”Mycket giftigt för vattenlevande organismer med långtidseffekter” (26).

S. En studie om exponering för imidakloprid hos karp (Cyprinua carpio L.) visade på en försämring av hjärnan, gälarna och ögonen (27) samt histopatologiska förändringar (lesioner), aktivering av biomarkörer och förändrade genuttrycksnivåer. I studien konstaterades att exponering för imidakloprid orsakar inflammation och oxidativ stress.

T. Bioackumulering av metaboliter av neonikotinoid kan uppstå i människor genom upprepat intag av förorenade livsmedel, då bioackumulering av imidakloprid genom exponering för små doser observerades i ett djurförsök (28).

U. Olika vetenskapliga studier har genom djurförsök kommit fram till att imidakloprid fungerar som ett reproduktionstoxiskt och hormonstörande ämne som negativt kan påverka hjärtat, njurarna, sköldkörteln och hjärnan samt orsaka neurologiska symptom, inbegripet andningssvikt och död (29).

V. Experimentella bevis visar att imidakloprids toxicitet ökar lika mycket med exponeringstiden som med dosen, vilket beskrivs som ”tidskumulativ toxicitet”. Imidakloprids toxicitet bör därför inte enbart förstås som akut dödlighet, utan även betraktas inom en kronisk ram (30).

W. Förordning (EU) nr 283/2013 påbjuder studier om långsiktig toxicitet.

X. I förordning (EG) nr 396/2005 föreskrivs att ”kända kumulativa och synergistiska effekter” måste beaktas ”om det finns metoder för att utvärdera dessa”.

Y. Förordning (EU) nr 284/2013 kräver toxikologiska studier om exponeringsnivåer för operatörer, andra närvarande personer, personer bosatta i området samt arbetare, flera långsiktiga och kroniska toxikologiska studier om djur samt studier om omvandling, spridning och fördelning i jord, vatten och luft.

Z. Det saknas kunskaper om många enskilda kemikaliers och kemiska blandningars förorenande effekter på miljön. Inte alla kemikalier har bedömts, och bedömningarna av ekotoxicitet är inriktade på ett mycket litet antal arter och ekosystem.

AA. I förordning (EG) 2019/6 erkänns att man vid beslut om riskhantering bör beakta ”andra relevanta faktorer, t.ex. samhälleliga, ekonomiska, etiska, miljömässiga och välfärdsrelaterade aspekter samt möjligheten att göra kontroller”.

AB. Till skillnad från studier som lämnas in till Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) behöver studier som lämnas in till Europeiska läkemedelsmyndigheten inte offentliggöras. Europaparlamentet beklagar den bristande tillgången till vetenskapliga studier i fullständig form, vetenskapliga yttranden och rådata samt bristen på information om genomförbarheten av kontroller och riskhantering av utsläpp av avloppsvatten till vattenmiljön.

AC. I förordning (EG) nr 470/2009 anges att gränsvärden för högsta tillåtna resthalter måste fastställas i enlighet med allmänt erkända principer för säkerhetsbedömning där man beaktar andra vetenskapliga bedömningar av de berörda ämnenas säkerhet, som gjorts av internationella organisationer, särskilt Codex Alimentarius-kommissionen, eller, när sådana ämnen används för andra ändamål, av vetenskapliga organ som är etablerade i gemenskapen.

AD. I Codex Alimentarius rekommenderas att imidakloprid inte används i havsmiljön och Echa antyder vad detta kan bero på: Enligt den harmoniserade klassificering och märkning (ATP01) som godkänts av Europeiska unionen är detta ämne mycket giftigt för vattenlevande organismer med långtidseffekter och skadligt vid förtäring (31).

AE. Enligt artikel 37 i förordning (EU) nr 2019/6 ska godkännande för försäljning inte beviljas om riskerna för folkhälsan eller djurhälsan eller för miljön inte har åtgärdats i tillräcklig grad. Europaparlamentet anser att detta är en motivering till varför MRL-värdet inte ska fastställas.

AF. De fyra största laxproducerande länderna – Norge, Chile, Förenade kungariket och Kanada – är inte medlemsstater och kommissionen kan därför inte utföra lämpliga granskningar av de behöriga myndigheterna i dessa länder eller bedöma om kontrollerna är tillräckliga.

1. Europaparlamentet anser att genomförandeförordning (EU) 2021/621 överskrider de genomförandebefogenheter som fastställs i förordning (EG) nr 470/2009.

2. Europaparlamentet anser att genomförandeförordning (EU) 2021/621 inte är förenlig med unionsrätten på så sätt att den strider mot informationsfriheten och de grundläggande principerna om öppenhet, demokratisk kontroll och ansvarsskyldighet, eftersom det underliggande yttrandet från kommittén för veterinärmedicinska läkemedel endast har gjorts tillgängligt i sammanfattning.

3. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att upphäva genomförandeförordning (EU) 2021/621 och lämna in ett nytt utkast till kommittén, där imidakloprid ingår i den förteckning som anges i bilaga IV till förordning (EG) nr 396/2005 över farmakologiskt verksamma ämnen för vilka inga gränsvärden kan fastställas för användning i vatten.

4. Europaparlamentet anser att alla veterinärmedicinska läkemedel, bekämpningsmedel och farmakologiska och kemiska rester bör genomgå standardtester och expertutvärderingar på grund av deras risk att orsaka ytterligare och permanenta skador.

5. Europaparlamentet anser att Europeiska läkemedelsmyndigheten bör offentliggöra det fullständiga yttranden från kommittén för veterinärmedicinska läkemedel, som innehåller den vetenskapliga riskbedömningen och rekommendationerna för riskhantering samt de vetenskapliga belägg som dessa grundas på. Parlamentet anser att riskbedömningen av imidakloprid är bristfällig i fråga om beaktandet av akuta resultatmått och att den bortser från fördröjda, kumulativa och kroniska effekter. Parlamentet påminner om att forskning om ryggradslösa vattendjur har visat på en fördröjd effekt på dödligheten, särskilt bland vattenlevande insektsarter, som inte kunde upptäckas vid standardtester av akut toxicitet. Detta visar att riskbedömningarna av neonikotinoider har varit otillräckliga när det gäller miljöskydd ( 32 )

6. Europaparlamentet anser att det är absolut nödvändigt att utvärdera farmakologiskt verksamma ämnen och deras klassificering när det gäller MRL-värden i animaliska livsmedel tillsammans med de regler som fastställs i Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 178/2002 ( 33 ) , (EG) nr 396/2005, (EG) nr 1367/2006 ( 34 ) och förordningarna (EU) 2019/6 och (EU) 2019/1381.

7. Europaparlamentet anser att direktiv 2001/82/EG snarast bör ses över när det gäller skyddet av den biologiska mångfalden, vatten- och landmiljön och med hänsyn till djurskydd och icke-målorganismer och mikroorganismer.

8. Europaparlamentet anser att förordning (EG) nr 470/2009 inte säkerställer ett tillräckligt beaktande av behovet av att engagera parlamentet och medborgarna, så att de till fullo kan utöva sin rätt till demokratisk kontroll.

9. Europaparlamentet upprepar behovet av att stärka det vetenskapliga samarbetet, samordningen och samstämmigheten mellan EU-byråerna med befogenhet på detta område, dvs. Europeiska läkemedelsmyndigheten, Efsa och Echa, tillsammans med nationella och internationella organ, genom att ta fram en gemensam ram för riskbedömning av produkter med biocider och fytofarmaka som används i livsmedelskedjorna för att undvika inkonsekvenser och begränsa risken för miljöskador och miljömord.

10. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i sin funktion som riskhanterare vederbörligen tillämpa försiktighetsprincipen efter en bedömning av tillgänglig information, så att risken för skadliga effekter på miljön, den biologiska mångfalden, djurskydd och människors hälsa kvantifieras.

11. Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att systematiskt meddela hur försiktighetsprincipen och principen om informerat samtycke har beaktats och hur slutsatserna drogs i yttrandet från kommittén för veterinärmedicinska läkemedel.

12. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att upprätthålla den demokratiska principen om informerat samtycke och genomföra en kontroll av riskbedömningsprocessens ändamålsenlighet för att fastställa MRL-värden för veterinärmedicinska läkemedel i animaliska livsmedel. Parlamentet anser att det är av största vikt att den är helt förenlig med de mål som avses i kommissionens meddelande Den europeiska gröna given av den 11 december 2019, kommissionens meddelande Från jord till bord-strategin för ett rättvisare, hälsosammare och miljövänligare livsmedelssystem av den 20 maj 2020 samt EU:s strategi för biologisk mångfald för 2030.

13. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa att tidskumulativa, uppdaterade, expertgranskade och ekotoxikologiska tester för icke-målarter i marken och vattenmiljön ingår i riskbedömningen och att den även omfattar rester i luft, mark och vatten, inbegripet kumulativa, toxiska långtidseffekter, samt anger de oberoende, expertgranskade vetenskapliga studier och vetenskapliga yttranden som beaktats. Parlamentet betonar att denna information bör vara allmänt tillgänglig.

14. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lämna, och medlemsstaterna att stödja, ett lagstiftningsförslag för att säkerställa samstämmighet och konsekvens med förordningarna (EU) 2019/6 och (EU) 2019/1381 och all livsmedelsrelaterad lagstiftning för det fall att riskbedömningen för att fastställa MRL-värden genomförs av andra myndigheter än Efsa. Parlamentet uppmanar kommissionen att även säkerställa att en sådan bedömning är öppen och syftar till att bättra skydda biologisk mångfald och vattenekosystem, insekter, daggmaskar och jordlevande mikroorganismer.

15. Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaternas regeringar och parlament.

(1) EUT L 131, 16.4.2021, s. 120.

(2) EUT L 152, 16.6.2009, s. 11.

(3) EUT L 55, 28.2.2011, s. 13.

(4) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/6 av den 11 december 2018 om veterinärmedicinska läkemedel och om upphävande av direktiv 2001/82/EG (EUT L 4, 7.1.2019, s. 43).

(5) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1381 av den 20 juni 2019 om insyn och hållbarhet i EU:s system för riskbedömning i livsmedelskedjan och om ändring av förordningarna (EG) nr 178/2002, (EG) nr 1829/2003, (EG) nr 1831/2003, (EG) nr 2065/2003, (EG) nr 1935/2004, (EG) nr 1331/2008, (EG) nr 1107/2009 och (EU) 2015/2283 och direktiv 2001/18/EG (EUT L 231, 6.9.2019, s. 1).

(6) https://echa.europa.eu/documents/10162/225b9c58-e24c-6491-cc8d-7d85564f3912.

(7) Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/39/EU av den 12 augusti 2013 om ändring av direktiven 2000/60/EG och 2008/105/EG vad gäller prioriterade ämnen på vattenpolitikens område (EUT L 226, 24.8.2013, s. 1).

(8) Kommissionens förordning (EU) nr 283/2013 av den 1 mars 2013 om uppgiftskrav för verksamma ämnen, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden (EUT L 93, 3.4.2013, s. 1).

(9) Kommissionens förordning (EU) nr 284/2013 av den 1 mars 2013 om uppgiftskrav för växtskyddsmedel, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden (EUT L 93, 3.4.2013, s. 85).

(10) Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/82/EG av den 6 november 2001 om upprättande av gemenskapsregler för veterinärmedicinska läkemedel (EUT L 311, 28.11.2001, s. 1).

(11) https://www.ema.europa.eu/en/documents/mrl-summary/imidacloprid-fin-fish-summary-opinion-cvmp-establishment-maximum-residue-limits_en.pdf.

(12) http://www.fao.org/fao-who-codexalimentarius/codex-texts/dbs/pestres/pesticide-detail/en/?p_id=206.

(13) http://www.fao.org/fileadmin/templates/agphome/documents/Pests_Pesticides /JMPR/JMPRReport08.pdf.

(14) Se domstolens domar i mål T-235/15, Pari Pharma GmbH mot Europeiska läkemedelsmyndigheten, ECLI:EU:T:2018:65. Se även mål T-718/15, PTC Therapeutics International Ltd mot Europeiska läkemedelsmyndigheten, ECLI:EU:T:2018:66 och T-729/15, MSD Animal Health Innovation GmbH och Intervet International BV mot Europeiska läkemedelsmyndigheten, ECLI:EU:T:2018:67.

(15) Sánchez-Bayo, F., Tennekes, H.A., ”Time-Cumulative Toxicity of Neonicotinoids: Experimental Evidence and Implications for Environmental Risk Assessments”, International Journal of Environmental Research and Public Health. 2020, 17(5), 1629, https://www.mdpi.com/1660-4601/17/5/1629.

(16) Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/783 av den 29 maj 2018 om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 vad gäller villkoren för godkännande av det verksamma ämnet imidakloprid ( EUT L 132, 30.5.2018, s. 31).

(17) Burridge, L., Weis, J.S., Cabello, F., Pizarro, J., Bostick, K., ”Chemical use in salmon aquaculture: A review of current practices and possible environmental effects”, Aquaculture, 2010, volym 306, 1–4, s. 7–23, https://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S0044848610003297.

(18) Sánchez-Bayo, F., Tennekes, H.A., ”Time-Cumulative Toxicity of Neonicotinoids: Experimental Evidence and Implications for Environmental Risk Assessments”, International Journal of Environmental Research and Public Health. 2020, 17(5), 1629, https://www.mdpi.com/1660-4601/17/5/1629.

(19) Butcherine, P., Kelaher, B.P., Taylor, M.D., Barkla, B.J., Benkendorff, K., ”Impact of imidacloprid on the nutritional quality of adult black tiger shrimp (Penaeus monodon)”, Ecotoxicology and Environmental Safety, 2020, volym 198, https://www.sciencedirect.com/science/article/abs/pii/S0147651320305212?via%3Dihub.

(20) Butcherine, P., Kelaher, B.P., Taylor, M.D., Barkla, B.J., Benkendorff, K., ”Impact of imidacloprid on the nutritional quality of adult black tiger shrimp (Penaeus monodon)”, Ecotoxicology and Environmental Safety, 2020, volym 198, https://www.sciencedirect.com/science/article/abs/pii/S0147651320305212?via%3Dihub.

(21) Ewere, E.E., Reichelt-Brushett, A., Benkendorff, K., ”The neonicotinoid insecticide imidacloprid, but not salinity, impacts the immune system of Sydney rock oyster, Saccostrea glomerata”, Science of the Total Environment, 2020, volym 742, The neonicotinoid insecticide imidacloprid, but not salinity, impacts the immune system of Sydney rock oyster, Saccostrea glomerata – ScienceDirect.

(22) de Lima e Silva, C., Brennan, N., Brouwer, J.M., Commandeur, D., Verweij, R.A., van Gestel, C.A.M., ”Comparative toxicity of imidacloprid and thiacloprid to different species of soil invertebrates”, Ecotoxicology, 2017, 26, s. 555–564, https://doi.org/10.1007/s10646-017-1790-7.

(23) https://www.eea.europa.eu/publications/soer-2020.

(24) https://www.nationalgeographic.com/animals/article/neonicotinoid-insecticides-cause-fish-declines-japan.

(25) Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1272/2008 av den 16 december 2008 om klassificering, märkning och förpackning av ämnen och blandningar, ändring och upphävande av direktiven 67/548/EEG och 1999/45/EG samt ändring av förordning (EG) nr 1907/2006 ( EUT L 353, 31.12.2008, s. 1).

(26) Echas bedömningsrapport, Imidacloprid, Product-type 18 (Insecticides, Acaracides and Products to control other Arthropods), https://echa.europa.eu/documents/10162/225b9c58-e24c-6491-cc8d-7d85564f3912.

(27) Tyor, A.K., Harkrishan, Bhardwaj, J.K., Saraf, P., ”Effect of Imidacloprid on Histopathological Alterations of Brain, Gills and Eyes in hatchling carp (Cyprinus carpio L.)”, Toxicology International, 2020, 27, s. 70–78.

(28) Kavvalakis, M.P., Tzatzarakis, M.N.,Theodoropoulou, E.P., Barbounis, E.G., Tsakalof, A.K., Tsatsakis, A.M., ”Development and application of LC-APCI-MS method for biomonitoring of animal and human exposure to imidacloprid”, Chemosphere, 2013, volym 93, 10, s. 2612–2620, Development and application of LC–APCI–MS method for biomonitoring of animal and human exposure to imidacloprid – ScienceDirect.

(29) Katić, A., Karačonji, I.B., ”Imidacloprid as reproductive toxicant and endocrine disruptor: Investigations in laboratory animals”, Archives of Industrial Hygiene and Toxicology, 2018, 69(2), https://www.researchgate.net/publication/326247351_Imidacloprid_as_reproductive_toxicant_and_endocrine_disruptor_Investigations_in_laboratory_animals.

(30) Sánchez-Bayo, F., Tennekes, H.A., ”Time-Cumulative Toxicity of Neonicotinoids: ”Experimental Evidence and Implications for Environmental Risk Assessments”, International Journal of Environmental Research and Public Health, 2020, 17(5), 1629. https://www.mdpi.com/1660-4601/17/5/1629.

(31) https://echa.europa.eu/substance-information/-/substanceinfo/100.102.643.

(32) Sánchez-Bayo, F., Tennekes, H.A., ”Time-Cumulative Toxicity of Neonicotinoids: Experimental Evidence and Implications for Environmental Risk Assessments”, International Journal of Environmental Research and Public Health. 2020, 17(5), 1629, https://www.mdpi.com/1660-4601/17/5/1629.

(33) Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002 av den 28 januari 2002 om allmänna principer och krav för livsmedelslagstiftning, om inrättande av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet och om förfaranden i frågor som gäller livsmedelssäkerhet (EGT L 31, 1.2.2002, s. 1).

(34) Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1367/2006 av den 6 september 2006 om tillämpning av bestämmelserna i Århuskonventionen om tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser och tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor på gemenskapens institutioner och organ (EUT L 264, 25.9.2006, s. 13).