Rekommendation till RÅDETS YTTRANDE enligt artikel 9.3 i rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om Maltas konvergensprogram, 2004-2007

(framlagd av kommissionen)

MOTIVERING

Enligt rådets förordning (EG) nr 1466/97 om förstärkning av övervakningen och samordningen av den offentliga sektorns finanser [1] skall icke-deltagande medlemsstater, dvs. sådana som inte har infört den gemensamma valutan, överlämna konvergensprogram till rådet och kommissionen för det regelbundna multilaterala övervakningsförfarande som avses i artikel 99 i fördraget.

[1] EGT L 209, 2.8.1997. Alla dokument som det hänvisas till i denna text finns tillgängliga på följande webbplats:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

Enligt artikel 9 i förordningen skall rådet granska dessa program på grundval av de bedömningar som gjorts av kommissionen och av den kommitté som inrättats genom artikel 114 i fördraget (Ekonomiska och finansiella kommittén). Rådet skall med stöd av kommissionens rekommendation och efter samråd med Ekonomiska och finansiella kommittén avge ett yttrande efter att ha granskat programmet. Enligt förordningen skall medlemsstaterna årligen lägga fram uppdaterade program, som också kan granskas av rådet enligt samma förfaranden.

De tio länder som anslöt sig till EU den 1 maj 2004 har beviljats undantag och deltar därför inte i det gemensamma valutasamarbetet. De har åtagit sig att överlämna sina konvergensprogram senast den 15 maj 2004 och en första uppdatering av dem mot slutet av år 2004.

Maltas första konvergensprogram för perioden 2004-2007 överlämnades den 21 maj 2004. Kommissionen har gjort en teknisk utvärdering av programmet med beaktande av uppgifterna i vårprognoserna 2004 samt "uppförandekoden om stabilitets- och konvergens programmens innehåll och utformning" [2] och de principer som fastställs i kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet om bättre samordning av finanspolitiken [3]. Denna utvärdering ger anledning till följande bedömning:

[2] Reviderat yttrande från Ekonomiska och finansiella kommittén om stabilitets- och konvergensprogrammens innehåll och utformning, godkänt av Ekofinrådet den 10 juli 2001.

[3] KOM(2002) 668 slutlig, 27.11.2002.

Maltas första konvergensprogram, som omfattar tiden 2004-2007, överlämnades den 21 maj 2004. I programmet anger Malta som sin avsikt att övergå till slutskedet av EMU så snart som landet uppfyller konvergens kriterierna. Programmet syftar till att uppnå hållbar ekonomisk tillväxt och en hög och stabil sysselsättnings nivå för att skapa verklig konvergens. Därför går den politiska strategin ut på att få saldona för de offentliga finanserna att åter nå hållbara nivåer på medellång sikt och på att säkerställa stabilitet i handeln med utlandet.

Konvergensprogrammet uppfyller endast delvis kraven i uppförandekoden. Särskilt gäller detta att de statistiska uppgifterna inte helt följer ENS 95:s normer. BNP och dess beståndsdelar har beräknats enligt FN:s nationalräkenskapssystem (SNA 93), medan de finansiella nyckeltalen bygger på nominell BNP enligt ENS 95. Därför är de olika delarna av programmet inte helt jämförbara.

Under 2003 ökade underskottet i de offentliga finanserna till 6,5 % av BNP (om man undantar den del på 3,2 % av BNP som hänger samman med en engångs transaktion), vilket överstiger fördragets referensvärde på 3 % av BNP, och den offentliga skuldkvoten ökade till 72,0 % av BNP, också det över fördragets referensvärde på 60 %. Kommissionen inledde förfarandet vid alltför stora överskott beträffande Malta den 12 maj 2004 genom att anta en rapport enligt artikel 104.3 i fördraget. Ekonomiska och finansiella kommittén lämnade sitt yttrande om kommissionens rapport den 25 maj. Den 5 juli 2004 väntas rådet med stöd av två rekommendationer från kommissionen besluta att ett alltför stort underskott föreligger i Malta och lämna rekommendationer till Malta för att få denna situation att upphöra.

I konvergensprogrammet har den reella BNP-tillväxten enligt SNA 93 reviderats betydligt. Till skillnad från den beräknade reala tillväxt takten på 0,4 % som förutsågs i kommissionens vårprognos 2004 väntas enligt programmet BNP sjunka i reala termer med 1,7 %. Enligt programmet kan nedgången under 2003 tillskrivas en oväntad minskning av exporten med 2,2 % i reala termer i kombination med en ökning av den totala importen med 6,4 % (också i reala termer). Den privata konsumtionen ökade endast med 0,3 %, medan den offentliga konsumtionen till följd av en stark finanspolitisk expansion ökade med 6,0 %. De fasta bruttoinvesteringarna ökade med 21,2 %. Att ökningen blev så stor beror dock på den låga investeringsnivån under 2002, när Maltas regering sålde ett flygplan. Samtidigt som verksamhetsgraden avtog kraftigt sjönk sysselsättningen med 0,8 %. Inflationstakten minskade till 1,3 % under 2003 på grund av dämpad inhemsk efterfrågan och ett svagt genomslag för den maltesiska lirans depreciering mot euron. Till följd av den kraftiga nedskrivningen av tillväxten av reala BNP under 2003 är det scenario på medellång sikt som skisseras i programmet något mer försiktigt än det som kommissionen ger i sin vårprognos.

Maltas regering har föresatt sig att uppnå sunda offentliga finanser på medellång sikt. Underskottet i den offentliga sektorns finanser bör minska från 5,2 % av BNP till 2,3 % av BNP 2006 och 1,4 % av BNP 2007, gott och väl under referens värdet på 3 %, men fortfarande inte ett saldo nära balans. Den strategi som kommer till uttryck i programmet bygger på utgifts kontroll och rationaliseringar, som på inkomstsidan kompletteras med förbättringar av skatteförvaltningen för att förhindra skatteflykt. En del av korrigeringen väntas ske tack vare högre nominell BNP-tillväxt. Det bör påpekas att även om den planerade utvecklingen mot en korrigering förefaller förenlig med de förutsedda tillväxttalen för nominella BNP, beräknade enligt SNA 93, förefaller dessa tal, om ENS 95 tillämpas, något övervärderade, vilket skulle kunna få till följd att den offentliga skuldkvoten blir för lågt värderad.

De finanspolitiska målen i konvergensprogrammet är något mer ambitiösa än i det ekonomiska programmet inför anslutningen, som byggde på ett något gynnsammare tillväxtscenario. Medan underskottet i de offentliga finanserna i programmet inför anslutningen beräknades fortfarande ligga över referensvärdet 3 % under 2006 och uppgå till 3,4 % av BNP, är motsvarande uppgift i konvergens programmet 1,1 procentenheter lägre eller 2,3 % av BNP, vilket skulle innebära att det alltför stora underskottet korrigeras före år 2006.

Under programperioden beräknas de totala intäkterna minska från 45,3 % av BNP 2004 till 43,0 % av BNP 2007, medan de offentliga utgifterna skulle sjunka från 50,5 % av BNP 2004 till 44,4 % av BNP 2007. Korrigeringen kommer att gälla både löpande utgifter och kapitalkostnader. De löpande utgifterna skulle minskas med 3 procentenheter av BNP, från 39 % av BNP 2004 till 36 % av BNP 2007. Även om kapitalkostnaderna skulle skäras ned med nästan 40 % mellan 2004 och 2007 väntas målet vid utgången av perioden, 4,1 % av BNP, fortfarande ligga gott och väl över EU-genomsnittet. Denna kraftiga utgiftsminskning är grunden för den betydande förbättring som förutses av det primära saldot, från ett underskott på 1,4 % av BNP 2004 till ett överskott på 2,2 % 2007.

I programmet behandlas även alternativa antaganden om räntesatserna och efterfrågan från utlandet och dessas inverkan på de finanspolitiska målen utvärderas. En ökning av räntesatserna med en procentenhet mellan 2004 och 2007 beräknas ge endast marginella effekter på såväl tillväxten (0,1 %) som underskottet (0,3 % av BNP). Om tillväxten av utlandsefterfrågan ökade med en procentenhet skulle dock underskottet vara 0,4 % lägre vid utgången av programperioden.

Den offentliga bruttoskulden ökade med mer än 10 procentenheter av BNP under 2003, vilket fick skuldkvoten att skjuta i höjden till 72,0 % av BNP mot 61,7 % året innan. Denna ökning kan till stor del tillskrivas de kostnader som belastade de offentliga finanserna till följd av omstruktureringen av varven. Enligt programmet bör skuldkvoten förbli i stort sett oförändrad under 2004 och 2005, varefter den förväntas minska till strax över 70 % under 2006 och 2007. Dessa beräkningar för 2004 och 2005 skiljer sig från det mer försiktiga scenario som läggs fram i kommissionens vårprognos 2004 [4], där skuldkvoten förväntas öka ytterligare med nästan 4 procentenheter av BNP fram till 2005. Denna skillnad förklaras av ett högre primärt underskott 2004 och en större stock-/flödes justering under 2004 och 2005 i vårprognosen. Att skuldkvoten enligt konvergensprogrammet minskar under åren 2006 och 2007 förklaras av ett stigande primärt överskott och ett ökande bidrag från den nominella BNP-tillväxten. Dessutom förutses i programmet en minskning med cirka 2 procentenheter av BNP till följd av privatiseringsintäkter mellan 2004 och 2006.

[4] Kommissionens prognos bygger på antagandet att inga ändringar av den politiska inriktningen sker under 2004 och 2005.

I programmet hänvisas, om än inte i detalj, till regeringens planer på strukturella reformer, bl.a. när det gäller privatiseringar och omstrukturering av offentligägda företag. Någon enighet har dock ännu inte nåtts om reformen av vård- och pensions systemen. Denna reforms påverkan på de offentliga finanserna framgår inte av programmet.

Malta riskerar att drabbas av obalanser i de offentliga finanserna när de beräknade kostnaderna för befolkningens åldrande skall regleras. För att skapa hållbara offentliga finanser är det av avgörande betydelse att säkerställa tillräckliga primära överskott på medellång sikt och samtidigt genomföra ytterligare åtgärder för att bryta ökningen av de ålders relaterade utgifterna, särskilt på vårdområdet.

Tabell 1: Jämförelse av centrala makroekonomiska och finansiella prognoser

>Plats för tabell>

Med utgångspunkt i denna bedömning har kommissionen antagit den bifogade rekommendationen till rådets yttrande över Maltas konvergensprogram och överlämnar den till rådet.

Rekommendation till RÅDETS YTTRANDE enligt artikel 9.3 i rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om Maltas konvergensprogram, 2004-2007

EUROPEISKA UNIONENS RÅD AVGER FÖLJANDE YTTRANDE

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken [5], särskilt artikel 9.3 i denna,

[5] EGT L 209, 2.8.1997. De dokument som det hänvisas till i texten återfinns på webbplatsen http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

med beaktande av kommissionens rekommendation, och

efter att ha hört Ekonomiska och finansiella kommittén.

HÄRIGENOM FRAMFÖRS FÖLJANDE.

Den [5 juli] 2004 granskade rådet Maltas konvergensprogram, som omfattar perioden 2004-2007. Programmet uppfyller endast delvis kraven i den reviderade "uppförandekoden för stabilitets- och konvergensprogrammens innehåll och utformning". Särskilt uppgifterna om BNP och dess beståndsdelar överensstämmer inte helt med ENS 95:s normer. Detta minskar jämförbarheten mellan de olika delarna av programmet.

Den finanspolitiska strategi som programmet bygger på syftar till att minska underskottet i de offentliga finanserna till under 3 % av BNP redan före 2006 med följande delmål: 5,2 % av BNP 2004, 3,7 % av BNP 2005 och 2,3 % av BNP 2006, varefter 1,4 % skall uppnås vid utgången av programperioden. I programmet förutses en betydande förbättring av det primära saldot, som väntas gå från ett underskott på 1,4 % av BNP under 2004 till ett överskott på 2,2 % 2007. Samtidigt anges i programmet att den uppåtgående tendensen för den offentliga skuldkvoten skall brytas under 2005 och nå 70,4 % vid utgången av programperioden.

Den finanspolitiska strategin stöds av ett åtgärdspaket som syftar till att kontrollera och rationalisera utgifterna samt, på inkomstsidan, till att motverka skatteflykt. PÅ utgiftssidan väntas närmare bestämt de löpande utgifterna sjunka med 3 procentenheter av BNP genom återhållsamhet med löneökningar för offentliganställda och en gradvis avveckling av subventionerna till varvsindustrin. Även kapitalkostnaderna väntas minska under programperioden och det med mer än 2,5 procentenheter av BNP. De offentliga investeringarna kommer dock fortfarande att överstiga 4 % av BNP.

Mot bakgrund av nu tillgängliga uppgifter förefaller det makroekonomiska scenariot i programmet bygga på tämligen rimliga antaganden om tillväxten. En viss grad av osäkerhet är dock förenad med det på grund av att nominella BNP enligt ENS 95 kan vara övervärderad och att Maltas ekonomi är exponerad för externa chocker.

Även om underskottet enligt programmet skall ha minskats till under referensvärdet 3 % under 2006 och sjunka ytterligare därefter, leder dessa mål ändå inte till ett saldo nära balans under programperioden.

Delmålen för konsolideringen förefaller något optimistiska, även om de verkar vara inom räckhåll med tanke på det handlings utrymme som skapas när några investerings projekt avslutas. De möjliga effekterna av att tillväxten av reala BNP under 2003 nyligen reviderats nedåt medför också några risker för en negativ utveckling. Saldona för de offentliga finanserna i programmet kan därför visa sig otillräckliga för att minska underskottet till under tröskelvärdet 3 % av BNP före 2006. Dessutom är det troligt att utvecklingen av skuldkvoten blir mindre gynnsam på grund av de nyss nämnda riskerna.

Malta riskerar att drabbas av obalanser i de offentliga finanserna när de beräknade kostnaderna för befolkningens åldrande skall regleras. För att skapa hållbara offentliga finanser är det av avgörande betydelse att säkerställa tillräckliga primära överskott på medellång sikt och samtidigt genomföra ytterligare åtgärder för att bryta ökningen av de ålders relaterade utgifterna, särskilt på vårdområdet.

Den [5 juli] 2004 beslutade rådet på grundval av rekommendationer från kommissionen i enlighet med artikel 104.6 i fördraget att det föreligger ett alltför stort underskott i Malta och gav rekommendationer till Malta i syfte att få denna situation att upphöra i vilka rådet uttryckte sina finanspolitiska råd.

Prognostiserade nyckeltal i Maltas konvergensprogram

>Plats för tabell>