SV    SV SV 
SV    SV  EUROPEISKA KOMMISSIONEN 
Bryssel den 9.3.2010 
SEK(2010) 198 
  
ARBETSDOKUMENT FRÅN KOMMISSIONENS AVDELNINGAR 
SAMMANFATTNING AV KONSEKVENSANALYSEN 
  
Följedokument till 
  
Europaparlamentets och rådets beslut om in rättande av en EU-insats för det europeiska 
kulturarvsmärke 
 
{KOM(2010) 76 slutlig} 
{SEK(2010) 197}  
SV 2   SV SAMMANFATTNING  
Denna konsekvensanalys åtföljer förslaget till  Europaparlamentets och rådets beslut 
om inrättande av en EU-insats för det europeiska kulturarvsmärket. 
1. PROBLEMFORMULERING  
Idén med det europeiska kulturarvsm ärket uppstod som en av de tänkbara 
lösningarna på klyftan mellan EU som ve rklighet och den uppfattning om EU som 
dess medborgare har. Klyftan beror i stor utsträckning på bristande kunskaper om 
Europas historia, Europeiska unionens ro ll och om hur institutionerna fungerar. 
Det europeiska kulturarvsmärket lanserades  i april 2006 i form av ett mellanstatligt 
initiativ. Hittills har 64 minnesplatser i 17 EU-stater samt i Schweiz fått denna 
kulturarvsmärkning. Syftet med det ursprungliga kulturarvsmärket var att utnyttja kulturarvets potential till att stärka europé ernas känsla av att tillhöra Europa och 
främja en känsla av europeisk identitet. De t är viktigt att notera att det från själva 
början stod klart att det europeiska kultu rarvsmärket ensamt inte kunde överbrygga 
klyftan mellan medborgarna och EU. Det var mer blygsamt tänkt som ett av flera initiativ inom kommunikation, utbildni ng, kultur eller aktiv t medborgarskap som 
syftar till att angripa samma problem. 
Detta leder oss till den a ndra nivån på problemet, nämligen att tolkningen av 
kulturarvet, inbegripet de flesta symboliska minnespla tser i vårt gemensamma 
kulturarv, är fortfarande i mycket stor  utsträckning en nationell tolkning. Den 
europeiska dimensionen i vårt gemensamma  kulturarv betonas inte tillräckligt och 
dess potential att främja dialogen mellan ku lturerna utnyttjas inte på bästa sätt. 
Situationen har klart bekräftats av kulturministrarna som lanserade det mellanstatliga europeiska kulturarvsmärket, och initiativ ets syfte var att angripa detta problem 
genom att kartlägga och utse de minnespla tser som har spelat en avgörande roll i 
uppbyggnaden och enandet av Europa, för att fr ämja en europeisk tolkning av dessa 
minnesplatser, utveckla deras utbildni ngspotential och främja spridningen av 
erfarenheter och bästa lösningar. 
Det mellanstatliga initiativet  har dock hittills inte uppnått konkreta resultat. Detta 
beror delvis på att de t europeiska kulturarvsmärket är  ganska nytt och att det problem 
som det försöker lösa är invecklat och går långt tillbaka i tiden. Det beror också på att det europeiska kulturarvsmärket ännu inte  är i närheten av att utnyttja hela sin 
potential och genomförandet uppvisar många  brister som man måste ta itu med. 
Detta bekräftades i en utvärdering av in itiativet som den externa konsulten ECOTEC 
genomförde som del av underlaget för denna  konsekvensanalys, där det till exempel 
påvisades att till följd av det aktuella urvalsförfarandet skilj er sig de utvalda 
minnesplatserna ganska mycket åt vad gäll er art, betydelse oc h verksamhet, och i 
vissa fall är de svårbegriplig a. Det europeiska kulturarvsmär ket är föga synligt, till 
och med bland huvudaktörerna inom kulturarvss ektorn, och det har hi ttills inte gjorts 
några stora framsteg på utbildningssidan oc h inom nätverksarbete mellan de märkta 
minnesplatserna. För att uppnå konkreta resu ltat och genomslagskraft behöver det 
europeiska kulturarvsmärket ett mer föregrip ande tillvägagångssätt och det måste ta 
ett kvalitativt steg framåt. 
SV 3   SV 2. ANALYS AV SUBSIDIARITETEN  
Den 20 november 2008 antog Europeiska unionens råd slutsatser i vilka man 
uppmanade Europeiska kommissionen att lägga fram ”ett lämpligt förslag om 
Europeiska unionens införande av ett europe iskt kulturarvsmärke och därvid ange de 
praktiska villkoren för detta projekts genomförande”. 
Den rättsliga grunden för det europeiska kulturarvsmärket finns i artikel 167 i 
fördraget om Europeiska unionens funkti onssätt. Artikeln ger Europeiska unionen 
mandat att ”bidra till kulturens utveckling i medlemsstaterna med respekt för dessas 
nationella och regionala mångfald sam tidigt som unionen ska framhäva det 
gemensamma kulturarvet”. Europeiska unionen ska också främja ”samarbetet mellan medlemsstaterna” inom kultur och ”vid  behov stödja och komplettera deras 
verksamhet”. Enligt rådets slutsatser skulle medlemsstaterna delta frivilligt. Europeiska unionens medverkan  i det europeiska kulturarv smärket förväntas stärka 
samordningen mellan medlemsstaterna och bi dra till att utarbeta och tillämpa nya 
gemensamma, tydliga och öppna urvals kriterier, samt nya urvals- och 
övervakningsförfaranden för kulturarvsmär ket, och på så sätt säkerställa att 
minnesplatserna motsvarar målen. Resultat en av utvärderingen av det aktuella 
europeiska kulturarvsmärket visar att detta inte har kunnat uppnås via de mellanstatliga arrangemangen. Andra förväntade  fördelar med EU:s insats är att öka 
antalet medlemsstater som deltar i initiativet och lösa problemet med de aktuella roterande sekretariatsuppgifterna . Detta torde bidra till att höja värdet på initiativet 
för att säkerställa dess kvalitet, tr ovärdighet och framgång på lång sikt. 
3. M
ÅL MED EU: S INITIATIV  
Som nämnts ovan är klyftan mellan EU och dess medborgare ett brett och invecklat 
problem och det varken kan eller kommer  att lösas enbart via det europeiska 
kulturarvsmärket. Det finns olika initiativ som kompletterar varandra för att ta itu 
med denna fråga och det är viktigt att bet ona att kulturarvsmärket säkert inte kommer 
ha effekter på samma nivå som studentut byten eller språkinlärning. Därför har man 
beslutat att föreslå fyra nivåer av mål för det omvandlade europeiska kulturarvsmärket, med allmänna mål som återspeglar det övergripande målet med det europeiska kulturarvsmärket och kopplar de t till EU:s bredare politiska dagordning, 
samt mellanliggande mål som är den högsta nivån på mål som EU självständigt kan 
uppnå. På en mer grundläggande nivå finns  det särskilda och operativa mål. 
3.1. Allmänna mål 
Att stärka européernas känsla av att ti llhöra Europeiska un ionen med ledning av 
gemensamma inslag i historien och kultura rvet och en uppskattning av mångfalden.  
Att stärka dialogen mellan kulturerna. 
3.2. Mellanliggande mål 
Att höja värdet och synlighete n för de minnesplatser som sp elat en avgörande roll i 
Europeiska unionens hi storia och uppbyggande. 
SV 4   SV Att öka de europeiska medborgarnas kunskaper om uppbyggnaden av Europa och om 
sitt gemensamma och samtidigt varierande kulturarv, särskilt de t som är kopplat till 
de demokratiska värderingar och mäns kliga rättigheter som den europeiska 
integrationsprocessen bygger på. 
3.3. Särskilda mål 
Att utveckla minnesplasterna s europeiska betydelse. 
Att göra unga människor mer medvetna om sitt gemensamma kulturarv. Att underlätta delandet med sig av erfarenhe ter och bästa lösningar runtom i Europa. 
Att underlätta tillgänglighet till minnesplats er för alla, särskilt för unga människor. 
Att öka dialogen mellan kulturerna, sä rskilt mellan unga människor, genom 
utbildning i konst, kultur och historia. 
Att främja synergieffekter mellan kulturarv och samtida skapande och skaparglädje. Att bidra till regione rnas dragningskraft oc h hållbara utveckling. 
3.4. Operativa mål 
a) Praktiska arrangemang för det europeiska kulturarvsmärket 
Att se till att man tillämpar gemensamma, t ydliga och öppna kriterier för urvalet av 
minnesplatserna. 
Att främja en rättvis fördelning av kultu rarvsmärket runtom i Europeiska unionen. 
Att införa ett övervakningsförf arande för att se till att de märkta minnesplatserna 
efterlever sina åtaganden. 
Att förbättra komplementariteten med andr a initiativ inom kulturarv, bland annat 
genom god kommunikation med rele vanta internationella organ. 
Att se till att de praktiska arrangemange n hålls enkla och flexibla för EU och 
medlemsstaterna. 
Att öka synligheten på europeisk nivå, bl and annat genom att inrätta en webbplats. 
Att utarbeta gränsöverskridande nätverk av minnesplatser för att utveckla deras 
europeiska profil och utbyten. 
b) Verksamhet på de märkta minnesplatserna  
Att utveckla minnesplatsernas eu ropeiska dimension genom lämplig 
upplysningsverksamhet och flerspråkig skyltning. 
Att utarbeta program med utbildningsaktiviteter. 
SV 5   SV Att göra PR för och marknadsföra minnespla tserna som turistmål på lokal, nationell 
och europeisk nivå. 
Att utveckla tillträdet till minnesplatserna  genom att anpassa dem, framställa guider 
för besökare, utbilda personal och prioritera unga besökare. 
Att utarbeta program med kulturaktiviteter,  evenemang, festivaler, vistelser för 
konstnärer osv. 
4. ALTERNATIVEN  
I rådets slutsatser anges att de ”admin istrativa arrangemangen för det europeiska 
kulturarvsmärket bör hållas enkl a och flexibla i enlighet med 
subsidiaritetsprincipen”. Li kaså har man vid många tillf ällen under samrådet varit 
angelägen om att begränsa kostnaderna bå de på nationell och europeisk nivå, och 
detta har förstärkts mot den aktuella bakgrunden av finansiell och ekonomisk kris, vilket gör det högst osannolikt att det komme r att finnas särskilt mycket medel för 
kulturarvsmärket under kommande år, vare sig på nationell elle r europeisk nivå. I 
ljuset av detta uteslöts alternativet som skulle innebära en fortsättning på det 
europeiska kulturarvsmärket som ett mellanstatligt initiativ men med betydande ekonomiskt stöd från EU till utvecklingen av minnesplatserna och nätverksarbetet 
mellan dem, samt alternativet att omvandla det europeiska kulturarvsmärket till ett EU-initiativ med betydande ekonom iskt stöd till minnesplatserna. 
Till följd av denna ursprungliga grans kning utarbetades tre huvudalternativ som 
verkade realistiska och genomförbara, varav ett av alternativen innehöll ytterligare 
valmöjligheter. Alla dessa alternativ skulle  ha mycket begränsad inverkan på EU:s 
budget. Alla överensstämmer oc kså med subsidiaritets- och 
proportionalitetsprinciperna. 
4.1. Alternativ 1: Status  quo (grundscenario) 
Det europeiska kulturarvsmärket fortsätter som ett mellanstatligt initiativ med ett 
roterande sekretariat som de deltagande länd erna står för (utan EU-medel) och utan 
någon insats från EU:s sida. 
4.2. Alternativ 2: Status quo  plus begränsat EU-stöd 
Det europeiska kulturarvsmärket fortsä tter som ett mellanstatligt initiativ med 
begränsat ekonomiskt stöd ur EU:s budget till en del av driftskostnaderna för 
sekretariatet, samt en del av kostnad erna för kommunikation, expertmöten och 
nätverksarbete. Medlen skulle komma anti ngen från det aktuella eller det framtida 
programmet ”Kultur”. 
4.3. Alternativ 3: Det europeis ka kulturarvsmärket omvandl as till ett EU-initiativ 
genom ett beslut av rådet och Europaparlamentet.  
I beslutet skulle man ange målen och regler na för det nya kulturarvsmärket, fastställa 
de gemensamma urvalskriterierna, inrätt a urvals- och övervakningsförfaranden och 
tydligt fördela uppgifter och ansvar mellan medlemsstaterna och kommissionen. 
Kommissionen skulle tillhandahå lla ett sekretariat. Det s kulle finnas visst begränsat 
SV 6   SV ekonomiskt stöd för att stödja arbetet i gränsöverskridande  nätverk, antigen genom 
inbjudningar att lämna förslag eller ge nom att kommissionen anordnar möten för 
sakkunniga. Kommissionen skulle  också ha ansvaret för att på europeisk nivå 
informera om det europeiska kultura rvsmärket och göra det väl synligt. 
Det finns tre vidare valmöjlighete r som gäller de olika urvals- och 
övervakningsförfarandena som fö reslog under samrådet, nämligen: 
3 a) Urvalet av minnesplatser görs av medlemsstaterna med gemensamma, tydliga 
och öppna kriterier. Varje år föreslår medl emsstaterna ett högsta antal minnesplatser 
enligt landskvoter. EU validerar därefter  minnesplatserna. Medlemsstaterna har 
ansvaret för övervakning. Kommissionens uppgift är att se till att det finns bra 
samordning mellan medlemsstaterna och att förfarandena och de praktiska 
arrangemangen fungerar väl. 
3 b) Urvalet av minnesplatser görs av en expertkommitté på europeisk nivå via en 
öppen urvalsprocess utan beaktande av minnesplatsernas nationella ursprung. Ett 
begränsat antal kulturarvsmärken tilldelas varje år. Även övervakningen sker på EU-nivå. 
3 c) Ett preliminärt urval av minnesplatser  görs av medlemsstaterna och därefter gör 
en oberoende jury ett slutligt urval på europeisk nivå. Övervakningen ligger främst 
under medlemsstaternas ansvar; dock övervak as och granskas den av den oberoende 
juryn och det finns möjlighet till at t dra tillbaka kulturarvsmärket. 
5. E
FFEKTBEDÖMNING  
För att genomföra effektbedömningen ka rtlades i samarbete med den externa 
konsulten en rad möjliga effekter. De hade sitt ursprung i granskningen av 
litteraturen om effekter av kultur och kultura rv, analysen av målen för det europeiska 
kulturarvsmärket och kommentarerna oc h synpunkterna från enskilda personer, 
organisationer och medlemsstater som deltog i samrådsprocessen. 
Följande effekter analyserades: 
5.1. Effekter i samhället: 
Bättre tillgänglighet till kulturarv. 
Bättre tillgänglighe t till kulturarv för unga människor. 
Större intresse för och kunskaper om de t gemensamma europeiska kulturarvet. 
Bättre kunskaper om den eur opeiska kulturella mångfalden. 
Ökad dialog mellan kulturerna. Större känsla av att ti llhöra Europeiska unionen. 
Ökar deltagande i den demokratiska processen. 
SV 7   SV 5.2. Effekter på ekonomin: 
Positiva effekter på lokal turism, inbegripet antalet sysselsatta. 
Utveckling av koppling till kultur- och konstsektorn. 
Utveckling av innovation och skapande. 
5.3. Effekter på miljön: 
Negativa effekter i samband med överutvecklad turism. 
Skydd av kulturarv. Av analysen av de olika effekterna framgå r att de främsta direkta effekter av det 
europeiska kulturarvsmärket skulle vara sa mhällsrelaterade effekter. De ekonomiska 
effekterna skulle i ett första skede snarare va ra indirekta, fastän detta inte utesluter att 
medlemsstaterna och minnesplatserna mer ak tivt söker att uppnå sådana effekter. Det 
europeiska kulturarvsmärkets förmåga att ha en betydande inverkan på antalet 
besökare på en minnesplats kan öka med tiden, men detta kommer att bero på den 
kvalitet, trovärdighet och prestige som kultu rarvsmärket med tiden utvecklar. Det är 
allmänt sett osannolikt att de miljörelaterade effekterna blir av större betydelse. 
Av analysen framgår också att omvandlinge n av det europeiska kulturarvsmärket till 
ett EU-initiativ genom ett beslut av rådet oc h Europaparlamentet (alternativ 3) skulle 
tillfoga ett tydligt mervärde och möjliggöra  fördelar som medlemsstaterna inte kan 
uppnå om de agerar ensamma, även med EU :s ekonomiska stöd. Bland de tre vidare 
valmöjligheterna under alternativ 3 skulle  urval som görs av medlemsstaterna med 
ett EU-sekretariat (3a) ge mi ndre tydliga förbättringar inom hela skalan av effekter. 
Mellan valmöjlighet 3b (urval endast på EU-nivå) och 3c (kombinerat urval på 
medlemsstats- och EU-nivå), erbjuder möjli ghet 3b utsikter för större förbättringar 
bara vad gäller bättre insikter i kultu rell mångfald, medan möjlighet 3c sannolikt 
kommer att leda till större förbättri ngar på fler område n, inbegripet bättre 
tillgänglighet till kultu rarv, bättre tillgänglighet till kulturarv för unga människor och 
på lång sikt positiva effekter på turism, inbegripet antalet sysselsatta.  
6. J
ÄMFÖRELSE AV ALTERNATIVEN  
Efter att ha granskat de sannolika effekterna  av de olika alternat iven bedömde vi dem 
enligt tre huvudkriterier, nämligen genoms lagskraft, resurseffektivitet och 
enhetlighet. Bland dessa allmänna kriterier måste man dock beakta en rad mer specifika kriterier. Dessa var kopplade till de t aktuella europeiska kulturarvsmärkets 
särdrag, rådets slutsatser, samrådsprocesse n och de lärdomar som dragits av andra 
system för märken och priser. De utvalda kr iterierna återspeglade ganska exakt alla 
de mål som föreslagits för det omva ndlade europeiska kulturarvsmärket. 
Vad gäller alternativens genomslagskraft b eaktade vi den rättvi sa fördelningen av 
kulturarvsmärket i de olika medlemsstat erna, främjande av minnesplatsernas 
europeiska dimension, nätverksarbetet mellan minnesplatserna, det europeiska 
SV 8   SV kulturarvsmärkets synlighet och profil, ge nomförandet av utbildningsaktiviteter och 
genomförandet av kulturverksamhet. 
Vad gäller alternativens resurseffektivitet analyserade vi urvalsförfarande, 
omsättning i praktiken och överensstämmelse med reglerna, de nödvändiga administrativa arrangemangen, finansiella effekter och kommunikation med andra 
internationella organ. 
Slutligen, vad gäller alternat ivens enhetlighet tog vi häns yn till begränsningarna på 
grund av avvägningar inom samhälle, e konomi och miljö, synergieffekterna och 
komplementariteten med andra initiativ, samt möjligheten att länder utanför EU 
deltar, även om ett sådant  deltagande först blir sannolikt när det europeiska 
kulturarvsmärket redan är väletablerat. 
Av jämförelsen mellan alternativen framgår tydligt att även här uppvisar 
valmöjligheterna 3b och 3c utsikter för de största förbättri ngarna. Av de två 
valmöjligheterna är 3c (urval på både medlemsstats- och EU-nivå) att föredra 
eftersom detta skulle säkerställa en mer rättvis fördelning av minnesplatser i hela Europa och därför med större sannolikhet säkerställa att alla medlemsstater känner 
att de äger minnesplatserna och engagera r sig i projektet. Valmöjligheten kommer 
sannolikt också att få mer genomslagskraft i förhållande till det europeiska kulturarvsmärkets synlighet och profil, ef tersom båda nivåerna kan engageras i 
marknadsföring och PR, och man skulle kunna utnyttja både medlemsstaternas och 
EU:s resurser för urval och övervakning, alltmedan man ser ti ll att kriterierna 
tillämpas enhetligt. Slutligen visar si g valmöjlighet 3c också vara den mest 
kostnadseffektiva. 
6.1. Bästa alternativ: 
Med ledning av bedömningen ovan samt samråd sprocessen är det bästa alternativet 
för det europeiska kultura rvsmärket alternativ 3c. 
7. Ö
VERVAKNING OCH UTVÄRDERING  
I övervakningen och utvärderingen av det europeiska kulturarvsmärket ingår två 
separata element. 
Övervakning av de kulturarvsmärkta minnesplatserna 
Syftet är att kontrollera om de kultu rarvsmärkta minnesplatserna uppfyllt de 
skyldigheter som de åtagit sig när de  lämnade in ansökan och valdes ut. 
Övervakningen kommer att vara medlemsst aternas ansvar och de kommer att 
rapportera till den europeiska juryn. Om vissa minnesplatser in te längre uppfyller 
sina skyldigheter kommer man att efter en viss tid av dialog kunna dra tillbaka 
kulturarvsmärket. 
Utvärdering av programmet för det europe iska kulturarvsmärket som helhet 
I den utvärderingen måste man kombinera inriktningen på att undersöka både 
processerna i samband med driften av progr ammet och den faktiska samlade effekten 
av det europeiska kulturarvsmärket på pr ogramnivå. Syftet bl ir att kartlägga de 
SV 9   SV aspekter där programmet fungerar väl, va r det finns utrymme för förbättring och, 
framför allt, hur dessa förbättringar på bästa sätt kan uppnås. Övervakningen av de 
kulturmärkta minnesplatserna kommer natur ligtvis att beaktas i denna utvärdering. 
Utvärderingen kommer att ligga under kommiss ionens ansvar och vara i form av en 
extern utvärdering vart sjätte år.