EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 11.05.1999 
KOM( 1999) 232 slutlig 
MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN 
ATT GENOMFÖRA HANDLINGsRAMEN FÖR FINANSMARKNADERNA: 
EN HANDLINGSPLAN 
ATT GENOMFORA HANDLINGsRAMEN FOR FINANSMARKNADERNA: 
EN HANDLINGSPLAN 
l. INLEDNING 
Arbetet för att skapa en inre marknad för finansiella tjänster har pågått sedan 1973. Viktiga 
steg har tagits för att skapa en sund och säker omgivning i vilken finansiella institut kan göra 
affärer i andra medlemsstater. Unionens finansiella marknader är dock fortfarande 
fragmenterade och företagen och konsumenterna har ännu inte direkt tillgång till. finansiella 
institut som verkar över gränserna. Nu har emellertid läget förändrats. l och med införandet av 
euron föreligger det ett unikt tillfälle att förse EU med en modern finansiell sektor inom vilken 
kostnaden för kapital och för finansiell förmedling hålls på lägsta möjliga nivå. Företag och 
hushåll som använder finansiella tjänster kommer att gynnas avsevärt och investeringar och 
sysselsättning i hela unionen kommer att stimuleras. De strukturförändringar som euron utlöser 
innebär även att de finansiella reglerings- och tillsynsorganen ställs inför nya utmaningar som 
fordrar effektiva lösningar i syfte att säkerställa en balanserad regional fördelning av de fördelar 
som konkurrenskraftiga och integrerade finansiella tjänstemarknader medför. 
Som ett erkännande av dessa förändringar i den finansiella omgivningen uppmanade 
Europeiska rådet vid sitt möte i Cardiff i juni 1998 "kommissionen att . . . lägga fram en 
handlingsram för att förbättra den inre marknaden beträffande finansiella tjänster"1. Som ett 
svar på detta uppdrag offentliggjorde kommissionen ett meddelande2 i viJket ett antal frågor 
identifieras som kräver brådskande åtgärder för att fullt ut säkra fördelarna med den 
gemensamma valutan och en optimalt fungerande europeisk finansmarknad. Följande fem 
åtgärdskrav lyftes fram: 
• EU bör ges en rättslig ram som kan möta nya regleringsutmaningar. 
• Den återstående fragmenteringen av kapitalmarknaderna bör avlägsnas i syfte att 
minimera kostnaderna för kapital som anskaffas på EU-marknaderna. 
• Både de som använder och de som tillhandahåller finansiella tjänster bör ha möjlighet att 
fritt utnyttja de affä.rsmöjligheter som en enda finansmarknad erbjuder, samtidigt som det 
råder en hög konsumentskyddsnivå 
• Ökad samordning mellan tillsynsmyndigheterna bör uppmuntras. 
• En integrerad infrastruktur på EU-nivå till stöd för finansiella detaljist- och 
grossisttransaktioner bör utvecklas. 
Europeiska rådet ansåg vid sitt möte i Wien i december 1998 att det var av avgörande 
betydelse att den tydliga samsynen om de utmaningar och möjligheter som EU:s 
finansmarknader står inför snabbt omsätts i ett konkret arbetsprogram3, varvid det betonade 
den finansiella tjänstesektoms betydelse som en drivkraft för tillväxt och skapande av 
sysselsättning samt behovet av att möta de nya utmaningar som införandet av den 
gemensamma valutan innebär. En grupp av personliga företrädare för Ekofin-ministrarna och 
Europeiska centralpanken, under kommissionens ordförandeskap, anförtroddes därför 
uppgiften att hjälpa kommissionen att lägga fram förslag till prioriterade åtgärder till Ekofin­
rådets möte den 25 maj. 
Punkt 17, Ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets möte i Cardiff ( 15-16 juni 1998). 
2 KOM {1998) 625, 28.10.98: "Finansiella ijänster: att skapa en handlingsram". 
3 Punkt 51, Ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets möte i Wien ( 11-12 december 1998). 
l 
Policygruppen för finansiella tjänster (FSPG) har sammanträtt tre gånger. Dess överläggningar, 
tillsammans med det omfattande samråd som tidigare genomförts inför handlingsramen samt 
Europaparlamentets resolution4, har i hög grad hjälpt kommissionen att utveckla ett nytt 
perspektiv för sitt arbete. Kommissionen lägger nu fram detta meddelande som, även om det 
inte är en rapport från FSPG, grundar sig på dess arbete och avspeglar de övergripande 
diskussionerna i gruppen. Kommissionen lägger fram detta meddelande som en möjlig 
grundval för ett framtida arbetsprogram på detta område, varvid den bygger vidare på tidigare 
överenskommen kommissionspolitik så som den utvecklats genom diskussionerna i FSPG och 
i Europaparlamentet Avsikten med meddelandet är att 
• bekräfta de mål som skulle kunna vägleda politiken i fråga om finånsiella tjänster under de 
kommande åren, 
• fastställa en prioritetsordning och en vägledande tidsplan för genomförandet av målen, och 
• ange ett antal mekanismer som kan bidra till att de genomförs. 
Den bifogade handlingsramen är ett program vars målsättning är att åstadkomma snabba 
framsteg-mot en enda finansmarknad. Det är en åskådliggörande plan som kan följas av nästa 
_kommission, vilken givetvis kommer att behöva fastställa villkoren för hur de olika åtgärderna 
skall inledas. Den vägledande tidsramen avspeglar. de prioriteringar som framkommit efter 
diskussionerna i FSPG och i Europaparlamentet Europaparlamentet och rådet uppmanas å sin 
sida att bekräfta handlingsplanens innehåll och brådskande karaktär. l den utsträckning som 
det föreligger politiskt stöd på högsta nivå uppmanas Europaparlamentet och rådet att göra 
största möjliga ansträngningar för att tillse att det snabbt nås enighet om de enskilda 
åtgärderna och att de skyndsamt genomförs. 
Il. An L0SA BRÅDSKANDE PÅGÅENDE FRÅGOR 
Flera förslag som är av stor och omedelbar betydelse för EU :s finansmarknaders funktion har 
fastnat i ett utdraget politiskt dödläge. Om detta dödläge kunde brytas skulle det vara ett direkt 
och påtagligt bidrag till den inre marknadens funktion på området för finansiella tjänster och en 
klar signal om att det finns en politisk beslutsamhet att så snabbt som möjligt föra arbetet 
vidare. l februari enades Ekofin-ministrarna om att intensifiera ansträngningarna för att nå en 
överenskommelse om fyra centrala lagstiftningsinitiativ (de två förslagen om likvidation av 
kreditinstitut och försäkringsföretag, förslaget till ett trettonde direktiv om bolagsrätt 
[uppköpserbjudanden] och Europabolagsordningen)5. Det har hittills inte åstadkommits något 
avgörande genombrott, men arbetet har gått framåt. 
4 
s Ref. PE 229.721 slutlig, EP 15.4.99. 
Förslaget till direktiv om likvidation av kreditinstitut kommer att bidra till att klargöra och begränsa 
motpartsrisker. Det utgör därigenom ett viktigt skydd mot systemrisk och en oundgänglig del av en plan för 
sunda och stabila finansmarknader. Genom förslaget till direktiv om likvidation av försiJkringsföretag 
skulle försäkringsföretag, deras försäkringstagare, anställda och fordringsägare få den rättssäkerhet och den 
framtidstro som behövs för att dra fördel av den inre marknaden. Europabolagsordningen (förslag tillett 
dlrelctlv och en förordning) kommer att bidra till ökad öppenhet och insyn i fråga om lednings-och 
ägarstrukturer samt ge tillgång till en förenklad rättslig struktur för alleuropeiska transaktioner. Detta kommer 
att vara ett nyttigt bidrag till en integrerad primärmarknad och kommer även att utgöra ett viktigt steg mot nya 
(marknadsledda) strukturer för företagsstyrning i EU. Förslaget till direktiv om uppköpserbjudanden 
(trettonde bolagsrittsdirektlvet) kommer att underlätta den finansiella sektorns omstrukturering, vilket är en 
process som går allt snabbare, och vara en milstolpe för framväxten av en öppen marknad i EU vad gäller 
företagsäg ande. 
2 
Rådet uppmanas att baklifta dessa åtgärders grundläggande betydelse' 'fi>r ',en . effektiv inre 
m~rknscl•lör fmansiella tjänster och· att sträva efter att lösa'•de'återstände problemen så 
skyndsamtsom miJjllgt. · 
Det lyftes även fram andra förslag som det ansågs vara en högt prioriterad uppgift att anta före 
nästa århundrade. l den bifogade handlingsplanen anges det klart att båda åtgärdspaketen är 
brådskande. Det senare paketet omfattar bl.a.: 
• De två direktivförslagen om företag för kollektiva investeringar i överlåtbara värdepapper 
(fondföretag). 
• Förslaget till direktiv om distansförsäljning av finansiella tjänster. 
• Förslaget till direktiv om e-pengar. 
Rådet och Europaparlamentet uppmanas att vidta alla nödvändiga åtgärder för att säkra en 
;polltlak<,överenskommelse,om dessa viktiga förslagftreden31 deciml:)lr 1999. 
3 
III. NYA PRIORITERINGAR FOR EN INRE MARKNAD FOR FINANSIELLA T JANSTER 
Det omfattande samråd som genomförts under de senaste 12.månaderna, Europaparlamentets 
resolution samt FSPG:s arbete har bekräftat att det behövs en ny impuls för att utnyttja de 
ovedersägliga fördelarna med den inre marknaden för finansiella tjänster och den 
gemensamma valutan. Resultaten av kommissionens meddelande, så som de konkretiserats 
genom diskussionerna i FSPG, föreligger i denna handlingsplan i en mer utarbetad form. l 
fråga om de flesta av de följande åtgärderna har kommissionen redan haft möjlighet att 
bekräfta eller tillkännage sin avsikt att gå vidare med åtgärder i enlighet med vad som 
framkommit genom ovan nämnda diskussioner. Åtgärder föreslås i huvudsak under tre rubriker, 
nämligen institutionella marimader (wholesale markets), icke-institutionella marknader (retail 
financial markets} och sunda tillsynsstrukturer. l den bifogade handlingsplanen återfinns det 
· detaljerade underlaget för detta arbete, vilket där så är lämpligt bör bygga på de 
ansträngningar som görs i andra ·formella eller informella organ. Vissa av de frågor som har 
samband med politiken på de angränsande områden som tas upp i kommissionens 
meddelande från oktober 1998 behandlas i det sista kapitlet i föreliggande text. 
INSTITUTIONELLA MARKNADER 
Euron fungerar som katalysator för en marknadsledd modernisering av EU:s marknader för 
Värdepapper och derivatinstrument Djupgående förändringar av EU :s finansmarknader är 
redan synliga, särskilt i förhållandet mellan olika fondbörser och i konsolideringen av 
betalningssystem och system för avveckling av värdepapper. De förebådar billigare och 
flexiblare finansiering för företag, inklusive innovativa nystartade företag. På motsvarande sätt 
behöver den stora mängden rättsliga och administrativa hinder skäras ned. l annat fall kommer 
den marknadsledda utvecklingen mot bättre integrerade system för handel med värdepapper 
att hämmas och fördelarna med tillgång till EU-omfattande kapitalmarknader inte att bli 
verklighet. Allmänt sett krävs det åtgärder på fem olika områden. 
1. Gemensamma regler för integrerade marknader för värdepapper och 
derivatinstrument 
Direktivet om investeringstjänster är i ett trängande behov av modernisering om· det skall 
fungera som en hörnsten för en integrerad värdepappersmarknad. Vi måste bana väg för ett 
effektivt tillhandahållande av investeringstjänster över gränserna. Även om medlemsstaterna 
enligt direktivet skall ta hänsyn till i vilken utsträckning kunden/investeraren är tillräckligt 
sofistikerad för att ta fullt ansvar för att avgöra vilka regler som bör gälla kvarstår det hinder för 
gränsöverskridande handel. Trots den nämnda bestämmelsen är värdlandsmyndigheterna 
orubbliga med att tillämpa sina egna uppföranderegler. Det kan emellertid till sist uppstå ett 
behov av att på nytt överväga i vilken utsträckning värdlandstillämpning av uppföranderegler, 
vilket är den grundläggande principen i direktivet om investeringstjänster, är förenligt med en 
integrerad värdepappersmarknads behov. 
:, Ett ·tneädelande. med en ·sammanfattning av tillsynsmyndigheternas gemensamma tolkning 
skulle kunna .. vara ett första· viktigt steg mot att klargöra gränsen mellan den sofistikerade 
inve$tti'B(fJn (varvid valet av "uppföranderegler'' kan överlämnas till de två avtalsslutande 
parterna). och den mindre professionella "hushållsinvesteraren" (varvid de lokala reglerna kan 
l· fodsä'tta·stttil/ämpas). 
4 
Nya regleringsfrågor: Nya utvecklingstrender och ny teknik innebär också en stor utmaning. 
En modem rättslig ram för konkurrenskraftiga sekundärmarknader kräver samsyn om 
• definitionerna av marknader och fondbörser (i syfte att säkerställa en klar 
ansvarsfördelning i fråga om auktorisation och tillsyn), 
• de villkor enligt vilka mäklare och handlare automatiskt skall kvalificera sig för 
fjärrmedlemskap på samtliga reglerade marknader och avskaffandet av alla andra 
begränsningar för att bedriva närstående verksamhet, 
• en gemensam metod för auktorisation och tillsyn av "alternativa handelssystem", och 
• strikta skyddsmekanismer för att motverka otillbörlig marknadspåverkan. 
Det kommer att genomföras samråd med alla berörda parter (fondbörser, reglerade marknader, 
tillsynsmyndigheter, intermediärer och emittenterJ på grundval av en grönbok från 
kommissionen. Dessutom kommer möjligheten av en anpassning av själva direktivet om 
investeringstjänster att övervägas. Nyttan av specifika lagstiftningsförslag i syfte att motverka 
otillbörlig marknadspåverkan kommer även att tas under allvarligt övervägande. 
2. Kapitalanskaffning på EU-nivå 
Nödvändigheten för en emittent att ta fram flera olika uppsättningar officiell dokumentation för 
att kunna bjuda ut värdepapper i andra medlemsstater är kostsamt och otvivelaktigt ett hinder 
för alleuropeisk verksamhet. Det faktum att ytterligare nationella krav tillämpas har omintetgjort 
det ömsesidiga erkännande av prospekt som 1989 års direktiv om prospekt syftade till att 
uppnå. 
l kommissionens meddelande "Riskkapital: en nyckel till sysselsättning i Europeiska unionen"6 
som godkändes av Europeiska rådet vid dess möte i Cardiff betonas de möjligheter i form av 
investeringar och nya arbetstillfällen som Europa förlorat på grund av underutvecklade 
riskkapitalmarknader. Ett antal hinder för en effektiv riskkapitalförsörjning har samband med de 
disparata sätten att reglera värdepappersmarknaden. Dessa diskrepanser innebär att 
riskkapitalmarknaderna hindras från att uppnå den kritiska massa som krävs för att vara ett 
lönsamt alternativ till . mer kostsamma och inflexibla finansieringsformer för innovativa 
nystartade företag. De åtgärder som anges i meddelandet om riskkapital, tillsammans med de 
möjliga åtgärder som presenteras i detta dokument, kommer att stimulera framväxten av 
djupare och likvidare marknader på EU-nivå. Ett närmare samarbete mellan tillsynsorgan på 
värdepappersområdet kommer också att tjäna detta syfte. Dessa åtgärder har nu inlemmats i 
handlingsramen och trycket för förändringar kommer därigenom att upprätthållas. 
För att tillse att det sker praktiska förbättringar av hur direktivet om prospekt för erbjudanden till 
allmänheten fungerar kommer samarbetet mellan kommissionen och FESC07 att intensifieras. 
På grundval av detta arbete kan direktivet komma att anpassas. Anpassningarna kan innebära 
en f6rstärkning av det praktiska genomförandet av ömsesidigt erkännande av prospekt och 
skapa nya strömlinjeformade förfaranden för att anskaffa kapital i etapper (särskilt genom att 
faststäl/a grunden för gemensamt godtagande av metoder för att förhandsregistrera 
värdepapper som skall emitteras). 
6 SEK(1998) 552 slutlig, april1998. 
7 The Forum of European seeurities Gommissions (forumet för europeiska värdepapperskommitteer). 
5 
r-----------··--···· ·--------·-·--··--·-· ... "" . .. .. -............... ------··-·"·-··--····- ................. -............ ____ , ................ _. 
l syfte att upprätthålla det politiska trycket i fråga om riskkapitalmarknader kommer en 
interimistisk rapport om de framsteg som gjorts i medlemsstaterna med att genomföra 
handlingsplimen för riskkapital, vilken godkänts av Europeiska rådet i Cardiff, att offentliggöras 
någon gång under de kommande månaderna. l rapporten kommer de åtgärder att belysas som 
.. medlemsstatema vidtagit för att ·ta vara på det potentiella bidrag till sysselsättningen som ·livliga 
och dynamiska riskkapitalmarknader kan ge. 
3. Finansiell rapportering 
Jämförbar, tydlig och tillförlitlig finansiell information är av avgörande betydelse för en effektiv 
och integrerad kapitalmarknad. En bristande jämförbarhet kommer att motverka 
gränsöverskridande investeringar på grund av osäkerhet om redovisningens trovärdighet. 
Diskussionerna i FSPG pekade på det trängande behovet av lösningar som ger företagen 
möjlighet att anskaffa kapital på EU-nivå med användning av redovisning som utarbetats på 
grundval av en enda uppsättning ekonomiska rapporteringskrav. Kapitalanskaffningen upphör 
inte vid unionens gränser. Företag i EU kan även behöva anskaffa kapital på kapital­
marknaderna utanför unionen. Lösningar som ökar jämförbarheten inom EU-marknaden måste 
avspegla utvecklingen för internationellt godtagen bästa praxis. För närvarande förefaller de 
internationella redovisningsnormerna {fAS) vara det lämpligaste riktmärket för en enda 
uppsättning ekonomiska rapporteringskrav som syftar till att göra det möjligt för företag (som så 
önskar) att anskaffa kapital på de internationella marknaderna. För att offentliggjord 
redovisning skall vara trovärdig. förefalter det tikaledes vara ett minimikrav att de internationella 
revisionsnormerna följs. 
Diskussionerna i FSPG har utlöst en viktig debatt om hur de två målen jämförbar ekonomisk 
rapportering och närmande ·till internationellt bästa praxis skall kunna uppnås samtidigt. För 
narvarande övervägs en möjlig lösning som skulle ge företagen möjlighet att välja att (som 
enda alternativ· till att utarbeta redovisning enligt nationella lagar genom vilka EU:s 
redovisningsdirektiv genomförs) offentliggöra redovisning på grundval av IAS-normerna. 
Jämförbarhet för den ekonomiska rapporteringen kommer att säkras genom att utesluta 
möjligheten till nationella awikelser från IAS-för företag som valt att utnyttja detta alternativ. En 
övervakningsmekanism kommer att krävas för att kontrollera att det som IAS producerar 
överensstämmer .med EU:s regler och helt och hållet motsvarar EU:s uppfattning om 
allmänintresset. Tillsynsorganen för värdepappersmarknaderna kunde vara involverade i detta 
arbete. Dessa frågor kommer att behandlas mer utförligt i ett meddelande från kommissionen 
som skall offentliggöras i slutet av 1999 och som kommer att handla om förestående ändringar 
av de fjärde och sjunde bolagsrättsdirektiven Revisionsfrågor kommer att · behandlas i en 
separat rekommendation från kommissionen. 
4. En inremarknadsram för kompletterande pensionsskydd 
Det är medlemsstaterna som är behöriga att fastställa pensionsbestämmelser mot bakgrund av 
nationella omständigheter och krav. l den mån som det finns kompletterande {anställnings­
relaterade) pensionsfonder bör dessa dock kunna verka inom en sammanhängande 
inremarknadsr~m. Medlemmarna av FSPG ansåg att det var en såpass prioriterad uppgift att 
skapa en sådan ram att det motiverade en särskild diskussion. Diskussionen fokuserade på i 
vilken utsträckning lämpliga tillsynsregler för sådana finansiella tjänster kan göra det möjligt för 
fondförvaltarna att förbättra fondens resultat utan att skyddet för andelsägarna på något vis 
åsidosätts. ·1 och med eurons införande kan användningen av valutamatchningsregler och 
strikta regler om tillgångskategorier i ökande utsträckning, om än inte helt och hållet, ersättas 
6 
av kvalitativt inriktade tillsynsregler. På så sätt kan pensionsfonder tillåtas att välja tillgångar 
som bättre matchar skuldernas verkliga långsiktiga karaktär och därigenom 'minska risken. För 
att underlätta utvecklingen av fonderade pensionssystem krävs det en strikt tillsynsram i syfte 
att skydda dem som erhåller pensioner från pensionsfonderna. En hög skyddsnivå och bättre 
fondresultat till förmån för andelsägarna kommer inte endast att främja en ökad sysselsättning 
genom att de indirekta arbetskraftskostnaderna minskar, utan kommer även att lindra den 
ökande kostnad för att finansiera ålderspensionerna som är en följd av den demografiska 
utvecklingen. Vid utvecklingen av nya ideer har det ägnats stor omsorg åt att säkerställa lika 
konkurrensvillkor för alla som tillhandahåller anställningsrelaterade pensionssystem. 
Genom att vara en tillgänglig källa till långfristigt kapital kommer pensionsfonderna även att 
stimulera det flöde av kapital som är tillgängligt för den privata sektorn (och därigenom att 
främja nya arbetstillfällen och tillväxt). Detta kan vara en bland flera åtgärder för att bidra till att 
minska den ökade kostnad för att finansiera ålderspensionerna som är en följd av den 
demografiska utvecklingen. Den allmänna avsaknaden av en gemenskapsram hämmar även 
arbetskraftens rörlighet på grund av att det är svårt att överföra inljänade rättigheter från en 
medlemsstat till en annan och omöjligt för dem som är bosatta i en medlemsstat att gå med i 
en annan medlemsstats pensionssystem. ' 
De•· ~tora.dragen·•.tör .. en ·•tillsyhsram •.för.kompl~tter~nde. pensionsskydq •• har·.diskuterats ••i PSPG 
pch Försäkringskommitten. Ett meddelande med ep syntes.av den senaste tiden~ samråd och 
. :giSKUS$iOI)et planeras, vilket sk u/le kunna Vana som •• under/ag fot filt. förslag. till direktiv· om 
.tillsyn,.över pensionsfonder ..... Deij· planerade ti/lsy~srafi'Jen s~ulle:ta.·.hänsyn till de st()ra · 
::skillnaderna mellan de pensionsfonder. som •.. för. närvarEJnd.e,• verkar:.inom. EV • och ·•· omfatta 
' ~uktorisation, rapportering: lärnplighel$kriterU;rsarnt regler om skulder och investeringar, med 
i :til(ärppning .. av . en .• kombination B V:.· kvanti,tativ~ .•• ocH ..•• kvali1f1fiva\ regler. . Dessutom • §kUlle 
:.möjligheterna att. samordna skatff]bestämmelser om kompletterande . pensionsskydd ·samt att 
avlägsna hifl'derfö~ arb~tskraftens .rörlighet undersökas f 
5. säkerheter 
Arbetet med att genomföra direktivet om slutgiltig avveckling visar på vikten av gemensamma 
regler för säkerheter som ställs i betalningsN och värdepapperssystem. Det bör ges prioritet åt 
ytterligare framsteg på området för säkerheter. Det ömsesidiga godtagandet av 
gränsöverskridande säkerheter och möjligheten av att ta dem i anspråk är oundgängligt för 
stabiliteten i EU :s finansiella system och för en kostnadseffektiv och integrerad struktur för 
avveckling av värdepapper. Dessa villkor är för närvarande inte uppfyllda. Det föreligger en 
högre risk för ogiltigförklarande av gränsöverskridande avtal om säkerheter och det råder 
osäkerhet beträffande möjligheten av att ta dem i anspråk om den som ställt säkerheten blir 
insolvent. Om dessa problem inte får en lösning kommer gränsöverskridande 
värdepapperstransaktioner att omfattas av högre kostnader och risker. 
t{Qmrrussionen kommer~·· r nära samarbete: meriden finansiellå ljänstesektorn och de nationella 
':•ftryndigheterna, att itlleda arbetet med ått utforrri.å förslag till lagstiftning om säkerheter. 
6. Gränsöverskridande omstrukturering i en säker och öppen omgivning 
EU står för närvarande mitt uppe i en omfattande och svår industriell omstruktureringsprocess. 
Den finansiella sektorn står i detta sammanhang i förgrunden. Ett tidigt antagande av direktivet 
om uppköpserbjudanden samt av Europabolagsordningen kommer att ge ett välbehövligt 
rättsligt stöd för skydd av minoritetsinnehav och en rationellare organisation av de rättsliga 
7 
/ företagsstrukturerna inom den inre marknaden. Snabba framsteg med Europabolagsordning-en 
kommer även att ban.å väg för att kommissionen skall kunna lägga fram sedan länge påkallade 
och viktiga försJag tili direktiv om gränsöverskridande fusioner av börsnoterade aktiebolag och 
·o~ förflyttning av bolagssäte. 
Att tillse att det råder en säker och öppen omgivning för omstruktureringar är av särskild vikt i 
fråga om den finansiella tjänstesektorn. Full hänsyn måste givetvis tas till tillsynsfrågorna. På 
grund av den nyckelroll som finansiella tjänster spelar för en effektiv resursallokering i EU­
ekonomin är det emellertid samtidigt mycket viktigt att det skapas strukturer som leder till större 
effektivitet. När tillsynsmyndigheterna behandlar omstruktureringsfrågor (fusioner, förvärv, 
uppköpserbjudänden osv.) bör de därför fullständigt iaktta principerna om ·öppenhet och icke­
diskriminering,. samtidigt som de tar full hänsyn till tillsynskraven. För att undvika att 
ospecificerade tillsynshänsyn leder till' oberättigade faktiska eller potentiella hinder för 
omstruktureringsåtgärderna bör varje föreskrivet auktorisationsförfarande grundas på objektiva 
och offentliggjorda kriterier som är stabila över tiden. Kommissionen har angivit ett sådant 
tillvägagångssätt i sitt meddelande -om vissa juridiska aspekter på gemenskapsinterna 
investeringa'r~s, särskilt i syfte att säkerställa fri rörlighet för kapital och frihet för investeringar. 
~-
s EGT C 220, 19.7.1997, s. 15. 
8 
ICKE•INSTITUTIONELLA MARKNADER 
De grundläggande förändringarna av EU:s finansmarknader drivs uppenbart fram av de 
institutionella marknaderna. Den icke-institutionella sektorn håller emellertid även den på att 
genomgå betydande förändringar. Atgärder·på EU-nivå för de icke-institutionella marknaderna 
och för att skydda konsumenterna har således fortsatt hög prioritet. 
Genom politiken för en inre marknad för finansiella tjänster har det redan införts en rättslig ram 
som gör det möjligt för finansiella institut att erbjuda sina tjänster i hela unionen och ett skydd 
mot att institut kollapsar och mot systemrisk har upprättats. Insättare och försäkringstagare har 
redan ett gott skydd mot det ekonomiska ..trauma som en konkurs innebär. Det återstår dock 
många hinder för den gränsöverskridande försäljningen av tjänster. Framför allt bör de villkor 
på vilka finansiella produkter säljs (t.ex. marknadsföringsregler) ses över. Medlemsstaterna 
fortsätter att. tillämpa nationella regler som ett skydd mot illojalt handelsbruk och för att 
säkerställa att finansiella tjänster och de som levererar dem är sunda respektive hederliga. 
Denna situation innebär att konsumenterna och leverantörerna hindras från att dra fördel av 
den inre marknadens fördelar i form av ökad valfrihet och konkurrens. Handeln över gränserna 
kommer endast att blomstra om konsumenterna har förtroende för att det går att lita på den 
tjänst som erbjuds och de försäljningsmetoder som leverantören använder, vilket inbegriper 
leverantörens rykte och möjligheten till respektive effektiviteten av prövningsförfaranden i fall av 
tvist. Liknande faktorer kan även avskräcka leverantörer från att leverera tjänster till 
konsumenter som bor i en annan medlemsstat till följd av de ökade kostnader eller risker som 
dessa transaktioner medför för leverantören. Målet bör vara ömsesidigt erkännande av 
väsentliga krav snarare än harmonisering av de finansiella produkterna. 
Regleringsmässiga och strukturella problem som förhindrar tjänsteleverantörer och 
konsumenter från att ömsesidigt dra nytta av varandra i ett klimat som präglas av förtroende 
och rättssäkerhet måste angripas. med direkta åtgärder. En lämplig och gradvis ökande 
harmonisering av regler om marknadsföring och information i hela unionen tillsammans med ett 
pragmatiskt sökande efter lösningar som inte grundar ·. sig på lagstiftning skapar 
förutsättningarna för en verkligt integrerad icke-institutionell marknad som fullt ut respekterar 
konsumenternas och leverantörernas intressen. Kommissionen har identifierat sex centrala 
handlingsom råden. 
1. Information och öppenhet 
Det är av avgörande betydelse för konsumenterna att få tydlig och förståelig information när de 
investerar betydande sparbelopp i ett annat land. Konsumenterna behöver information för att 
bedöma kontraktets egenskaper, tjänsteleverantören och den föreslagna investeringen. 
Branschen måste göra allt vad som är möjligt för att tillgodose detta behov. En klar förståelse 
för vilken information som krävs kommer även att vara till fördel för tjänsteleverantörerna i och 
med att det gör det lättare att rikta effektiva åtgärder mot marknader i andra länder. 
Kommissionen kommer att uppmuntra till en konstruktiv dialog mellan leverantörer och 
användare samtidigt som den själv fortsätter att ha full beredskap för att reagera på 
medborgarnas problem, om nödvändigt med lagstiftningsåtgärder. 
. Kommissionen kommer att fortsätta politiken för dialog mellan leverantörer ·av finansiella 
·· U~nsteroch konsument~rna, varvid d~n kommer att b~rja med ~.tt utfärda. f#n. r,~ke>rnmendatio(J i 
t $#fe ~tt föga: upp .en • norm • för • god praxis l fråga pm informatipn på omiåq~t t<Jr·!IJYpotek$/åJ:1. 
r f(ornmissionen kprnmer även att. för$bka utveckl~. en övergrip$ride pQ1itik . 'fftt c>mride. • 
: Qetta •l(pmmar ~ aterspeglas I ett, meddelande som kommer stf offf1. .... tJta~ l vilket 
r 1flöjllgq6,ten • trtl ~lgledande principer för hela· skatan • av gränsöverskridande jfin $}f)lla tjänsf9r · 
9 
kommer att undersökas, med hansyn till befintliga EU-bestammelser och nationella 
bestämmelser. 
2. Provningsförfaranden 
Konsumentens osäkerhet om möjligheten att få sin sak prövad om det skulle uppstå en 
gränsöverskridande avtalstvist är ett av de största hindren för en inre marknad för finansiella 
ljänster. Det är nödvändigt att skapa mekanismer för en effektiv tvistlösning, såväl inom som 
utanför det rättsliga systemet, i syfte att skapa det nödvändiga förtroendet för 
gränsöverskridande verksamhet. 
k01111711st8ior.rln .. k1JI1Jna undecsöka om ett 
.(inklusi'le en .. ornbudsman för finansiella tjänster). '· kommer 
kommissiQnsn att grunds sina åtgärder på sin om som skall 
tillämpas .. på •de instanser som är ansvariga för · · ~{reglering av konsumenttvister 
utänför do.mstoJ9 och den'kommer att följa den metod å~j~si rekommt;Jndationen.l syfte 
att . främja s~marbete mellan ·dessa instanser med .·· ansvår: för ·konsumef}ttvister utanför 
doi'TIStoi;Jma l(oQirner Europe~ka. kornmissionen sål~(j~s~ :atf .tJppmuntra .. ·att d~t. ·inrättas· ett 
.. ,.,a.tv.~,~:;~Jl~n' df1m i syft.e ~#:.JtJ~~ :grän.söverskrid~~~~nlf1$t~r· På .si!(t ~r~pnsqrnenterna 
kunna hlnskjUtå gränsöverskiidåh'de· tvister till den 1rlståi'ls·utanför domstotsv~Jsendet som är 
behörig och· som, fDQer rekommendat!onens kriterier i utlandet via. motsvarande· instans utanför 
J$Qmstolsv.ls8ndetr hemlandet Det behöver inte påpekas att hänvändelse till instanser utanför 
domstols'(äsendef aldrig kan innebära ·att konsumenten inte har rätt att ta upp saken inför 
!domstol. ~orrimissionens politik.för dialog med medboJgarns .. och näringslivet skulle också 
k~n~a utyeck/a~.:r syfte att ge råd och hjälp beträffanej e: klagomålsfötfaranden ;. alla delar av 
3. En balanserad tillämpning av konsumentskyddsregler 
Om alla medlemsstater har samma grundläggande skyddsnivå bör de nationella 
myndigheterna vara mer benägna att låta leverantörer av finansiella tjänster som auktoriserats i 
andra medlemsstater göra affärer med invånarna i deras eget land utan att ställa ytterligare 
krav på dessa leverantörer. 
Komm:t$Sfonert skulle kunna •. analysera de nationella . konsumentskyddsb~stämmelserna 
·(inklusive . allm!nna be,tämmelser som påverkar . produkter/leverantiirer från andra 
medlemsftater) för ett antal specifika finansiella produkter. Det skulle kunna göras ingående 
UIJ~~~~~k~iqgar för att fa~tst~lla . eventuell likvärdighet mellan klart likartade bestämmelser . 
. A"· · lie kt.Jnna myrfpå .ut l err detaljerad rapport till rådet och Europaparlamentet vilken 
'-till: grund får • slutsatser om den framtida politiken. Kommissionen har redan 
· it mi] •. F)vsikt att· offentliggöra ett meddelande om tillämpningen av principen om det 
·:,~~;:~:f6:rsitkrih~$ektom. 
4. Att bana väg för finansiella företag vars verksamhet grundar sig på elektronisk 
handel för den icke-institutionella marknaden 
9 Rekommendation 98/257 av den30mars 1998. 
lO 
Elektronisk handel håller redan på att revolutionera handel och distribution för många 
finansiella ljänster. Leverantörer såväl inom som utanför EU kommer att ha möjlighet att få 
kontakt med potentiella användare över nationsgränserna till minimala distributionskostnader. 
Användarna kommer att få fördelen av ett större utbud av innovativa produkter. Generellt sett 
kommer resultatet att bli en förstärkt och befäst marknadsintegration. Förslag till direktiv om 
elektronisk handel och distansförsäljning finns klara, vilket kommer att göra det lättare för 
dessa verksamheter att utvecklas. Vid diskussionerna i FSPG betonades dock behovet av 
ökad tydlighet och överensstämmelse på vissa områden (t.ex. befintliga skillnader för 
tillsynsförfaranden och anmälningsbestämmelser). Många av de frågor som redan identifierats i 
samband med gränsöverskridande försäljning på de icke-institutionella finansmarknaderna 
kommer att framstå i än skarpare belysning. 
kommissiåneh' avser att offentliggöra en grönbok · r $ytfe · att fastställa om det råder 
överensstimme/se mellan bestSmmelsema om . tillsynsförfaranden i den · befintliga 
lagstiftningen på det finansiella området så att den utgör en gynnsam rättslig ram för finansiella 
tjan.förewg . vars verksamhet grundar sig på ei1J/df'Qnisk handel samtidigt som 
konslimentemas .·intressen lullt ut skyddas. 
5. Försäkringsintermediärer 
Medlemsstatema har utvecklat konsumentskyddet gentemot försäkringsintermediärer, men den 
nationella lagstiftningen i olika länder har utvecklats enligt mycket olika principer, vilket hämmar 
det fria tillhandahållandet av ljänster. Med tanke . på den nyckelroll som 
försäkringsintermediärerna spelar för att förbättra den inre försäkringsmarknadens funktion 
finns det ett behov av ett tydligt och gemensamt tillvägagångssätt för att reglera dem, vilket 
skulle underlätta det fria tillhandahållandet av tjänster samtidigt som konsumentskyddet skulle 
stärkas från en redan hög nivå. 
·KCJriJtrii,ssjoneh baller på att förbereda ett f(jrs/ag till direl<flv 
·1) i~yfteatt.aktualisera·1976 årsdirektiv om försäkringsintermediärer, och 
·2) i· .. S,' ~tärka. kon$Uf1l~nt$1frdc!et .. genom .a~ (asts~alla gemensamma krav för .bl. a. 
~lfil:tllnsif!/l·d~erhfl:tapb;fnformation. tilt:K.o.n$um~ntema. 
6. Grinsöverskridande detaljistbetalningar 
Utan en impuls~ från högsta politiska nivå finns det en risk för att den enskilde konsumenten av 
finansiella qänster kommer att berövas vissa av de påtagliga fördelarna med en gemensam 
valuta. 
Innan en modem betalningsinfrastruktur som effektivt, säkert och till låga kostnader kan 
förmedla gränsöverskridande betalningar införts kommer särskilt kreditöverföringar av små 
belopp mellan länder inom euroområdet att fortsätta att belastas av höga avgifter. De 
nuvarande relativt små volymerna av gränsöverskridande kreditöverföringar står tillsammans 
med ett antal strukturella och administrativa faktorer i vägen för "bästa möjliga" 
sammankopplingar. Medborgarna är emellertid med rätta ovilliga att acceptera en situation där 
avgifterna för gränsöverskridande betalningar vida överstiger dem som tas ut inom de 
inhemska betalningssystemen. Om avgifterna kunde minskas till en nivå som är jämförbar med 
den som gäller för inhemska kreditöverföringar skulle det motsvara flera miljarder euro i 
besparingar. Att åtgärda bristerna i infrastruktur och övervinna de tekniska och ekonomiska 
11 
hindren kräver en samordnad strategi med stöd från högsta politiska nivå och under 
medverkan av EU-institutionerna, ECBS och den privata sektorn. 
På liknande sätt är avgifterna för gränsöverskridande kortbetalningar högre (och framgår ofta 
mindre tydligt) än avgifterna för inhemska kortbetalningar, även om skillnaderna är mindre 
påtagliga än för kreditöverföringar. Kommissionen anser att skillnaderna på detta område 
skulle kunna minskas genom en kombination av åtgärder i syfte att åstadkomma tydligare 
information, minska förekomsten av bedrägeri och öka konkurrensen. 
Det finns ett uppenbart behov av att integrerade system ftJråataljistbeta/ningar, med säkra och 
J<o1kurrep~kr~~iga gränsöverskridande överföringar av sm.,belopp som ärj/Jmförbara med de 
-~~rrst~fiSQRJ"'"'juds Jnom de inhemska betalningssystemf19,l~f6r~ fö~ utg~nge,n av perioqen 
!för .. · D:'tP~ån,g,.,ti/1. euron En samfiJIId. ansträngning,·,:fllstl •. deltagande, a,v · :Europei$ka 
c~ntratpan~SfeiJJef (ECBS)t ~U-institutioner och den>p!fivat~ $ektom b,~( skynpsarnt göras i 
, ~IIfe a~, ta ,flarn en tekniskt, säker· och. genomförbar !ö , · g~ i Rad et ·och Europaparlamentet 
.uppman": att' ange detta som en av de främsta priori .. · .. , ., gama på området. för · finan~iella 
.tjän•er Qch. att fullt ut stödja genomförandet av en lösniqg ::som kommer. att. vara till nytta· för 
IJJedbf:•. . a. Kommissionen·a'(ser att,offentliggöra.e.lt.,t1'1fddtlande som inneh~llere.n strategi 
_fljr:~~ ·,,'.rSt.älla.attdet görs framsteg,mot detta mål. · · · 
SUNDA TILLSYNSSTRUKTURER 
EU:s tillsyns-och regleringssystem har utgjort en sund grund för framväxten av en verklig inre 
finansiell marknad som går hand i hand med sunda försiktighetskrav och finansiell stabilitet. En 
kontinuerlig EU-Iedd konvergens mellan de krav som ställs genom olika regleringar har 
underbyggts av ett omfattande system av informella bilaterala samförståndsavtal mellan de 
finansiella tillsynsmyndigheterna. Detta har inneburit att det skapats gemensamma grundregler 
och pragmatiska sätt att genomföra och tillämpa bestämmelserna i EU-direktiven om en inre 
marknad för finansiella tjänster. Framtiden kommer emellertid att innebära nya utmaningar. 
Den allt snabbare koncentrationen inom sektorn och den till följd av euroo allt närmare 
sammankopplingen mellan olika finansiella marknader innebär att strukturerna för att begränsa 
och övervaka institutionell risk och systemrisk noga måste begrundas. l en omgivning som 
kännetecknas av starka och omedelbara spridningseffekter mellan EU:s bank-och 
värdepappersmarknader finns det skäl att anse att status quo inte är hållbart på längre sikt. Det 
finns nu ett större behov och en större vilja att öppet diskutera vilka strukturer som kommer att 
behövas för att säkerställa en lämplig reglering av och tillsyn över en inre marknad för 
finansiella tjänster. 
l fråga om reglering bör unionen sträva efter att upprätthålla höga normer för tillsynen över sina 
finansiella institut. Dessa normer måste hålla jämna steg med marknadsutvecklingen och 
kapitalkraven måste på ett korrekt vis avspegla riskerna för banker, försäkringsföretag och 
värdepappersföretag i unionen. Kombinerade finansiella transaktioner kan också skapa nya 
risker eller öka befintliga sådana. Kapitalkraven måste vara adekvata och proportionella mot de 
risker som uppstår i finansiella grupper som överskrider traditionella branschgränser. 
Kommissionen kommer att fortsätta att utöva sin initiativrätt genom att lägga fram förslag i syfte 
att bemöta nya regleringsfrågor. Den skulle emellertid ha stor nytta av sektorsövergripande 
strategisk~ synpunkter av det slag som skulle kunna erhållas genom den mekanism som 
beskrivs i avdelning IV.1 i detta dokument. Ett sådant perspektiv skulle vara värdefullt för att 
ange allmänna riktlinjer för lämpliga regleringsmetoder i frågor som exempelvis finansiella 
konglomerat. EU måste även spela en nyckelroll genom att hävda unionens röst i 
internationella finansiella regleringsfora i syfte att tillse att det utfärdas sunda och konsekventa 
12 
regleringar som garanterar lika konkurrensvillkor. Den globala dimensionen av regleringen av 
finansiella tjänster kommer att få allt större betydelse i takt med ökad internationell 
liberalisering under WTO:s överinseendet o. 
På tillsynsområdet har den ökade marknadsintegrationen ställt frågan om för8tärkt EU­
samarbete i förgrunden. Den fortlöpande processen med internationalisering, mindre 
användning av intermediärer och globalisaring av finansiella tjänster innebär att den nuvarande 
strukturen för samarbete och samordning mellan myndigheterna ifrågasätts. Följande praktiska 
åtgärder, vilka bygger på befintliga bestämmelser, kan vara ett sätt att ta hänsyn till det ökade 
inslaget av gränsöverskridande och sektorsövergripande verksamhet i syfte att säkerställa 
finansiell stabilitet. 
1. Den tilltagande sektorsövergripande komplexiteten understryker behovet av tydliga 
tillsynsroller. Många av de frågor som diskuteras utifrån ett bank-, försäkrings- eller 
värdepappersperspektiv skär i verkligheten igenom alla finansiella sektorer. Det finns därför 
ett trängande behov av ökat samarbete, ökad övervakning och bättre .förståelse för 
erfarenheter och risker i alla sektorer, inklusive dem som normalt sett skulle ligga utanför 
synfältet för de enskilda tillsynsmyndigheterna på bank-, försäkrings- eller 
värdepappersområdet För närvarande saknas det ett forum för att utveckla gemensamma 
sektorsövergripande metoder för den dagliga tillämpningen av tillsynsregler i enskilda 
ärenden. Kommissionen anser att det skulle vara en stor fördel om det kunde utvecklas 
smidiga mekanismer för ett nära samarbete från fall till fall mellan de myndigheter som 
utövar tillsynen. Sådana mekanismer kunde bygga på medlemskap i befintliga strukturer. 
På så vis undviks risken för att duplicera och utöka de strukturer som redan finnstt. Även 
om kommissionens uppgift på området för finansiella tjänster är inriktad på regleri·ng är den 
redo att hjälpa medlemsstaterna att utveckla dess~ ideer. 
2. När det gäller värdepappersmarknaderna har samarbetet mellan värdepappers­
kommitteerna tagit ett steg framåt genom bildandet av FESCO. l takt med att 
gränsöverskridande handel och emissioner blir en vardaglig företeelse kommer politiska 
frågor såsom exempelvis marknadsintegritet att bli ett gemensamt intresse. Med tiden kan 
en enda myndighet för att övervaka tillsynen över värdepappersmarknaderna bli ett förslag 
som är värt att överväga mot bakgrund av förändrade marknadsrealiteter. EU har även 
hämmats av att det saknats en kommitte med tillräcklig status som kan hjälpa EU­
institutionerna med att utveckla och genomföra reglering av investeringsljänster och 
värdepappersmarknader. 
3. EU:s lagstiftning ger ett rättsligt bindande stöd för gränsöverskridande samarbete mellan 
tillsynsmyndigheter på bankområdet Dessa regler tillämpas genom bilaterala 
samförståndsavtal mellan de nationella tillsynsmyndigheterna. På senare tid har en del 
hävdat att dessa avtal inte längre räcker för att begränsa de gränsöverskridande effekter 
som blir följden om stora institut skulle gå i konkurs. Kommissionen håller inte med om 
åsikten att de nuvarande bestämmelserna inte är lämpliga för det stadium som den inre 
bankmarknaden för närvarande befinner sig på. Den anser dock att det finns behov av en 
politisk bedömning på hög politisk nivå, med deltagande av alla institutioner på nationell 
1 o Ratifikationen av 1997 års avtal fortskrider och uppmärksamheten vänds mot en andra liberaliseringsrunda 
inom ramen för GATS (det allmänna avtalet om ljänstehandel). 
11 T.ex. Kontaktgruppen, FESCO och konferensen för tillsynsmyndigheter på försäkringsområdet samt deras 
moderkommitteer -Rådgivande bankrörelsekommitten, Högnivåkommitten för värdepapperstillsyn och 
Försäkringskommitten. 
13 
nivå och EU-nivå, av vilka förutsättningar som skall vara uppfyllda för att en översyn skall 
vara motiverad. 
Besluten om lämpliga tillsynsformer avgörs för närvarande på nationell nivå och även tillsynen 
över bank-, försäkrings- och värdepapperssektorerna sker huvudsakligen på denna nivå. 
Medlemsstatema har utvecklat olika modeller för att utföra dessa uppgifter. Ömsesidigt 
förtroende för effektiviteten i partnerlandets finansiella tillsyn och reglering, vare sig den utförs 
av en enda myndighet för hela sektorn eUer av separata delsektorsmyndigheter som 
samarbetar och samordnar sin verksamhet på ett effektivt sätt, är den viktigaste komponenten i 
en framgångsrik grä~söverskri~ande tillsyn. 
ALLMÄNNA VILLKOR FOR EN EFFEKTIV EU·OMFATTANDE FINANSMARKNAD 
1. Företagsstyrning 
Investerare på den inre marknaden kan uppleva onödig osäkerhet på grund av skillnader i 
bestämmelser om företagsstyrning. Dessa skillnader kan ge upphov till rättsliga eller 
administrativa hinder som kan hindra utvecklingen av en EU-omfattande finansmarknad {t.ex. 
praktiska bestämmelser om hur aktieägare i partnerländer får utöva sin rösträtt}. Begreppet 
"företagsstyming" omfattar dock ett stort antal frågor och det är för närvarande oklart hur de 
påverkar den inre marknaden för finansiella tjänster. Nationella bestämmelser grundar sig 
dessutom på långvariga rättsliga och socio-ekonomiska traditioner. För närvarande bör 
eventuella ingripanden från EU på detta område begränsas till att identifiera eventuella hinder 
för utvecklingen av en EU-omfattande finansmarknad vilka är en följd av bestämmelser om 
företagsstyrning. 
·En överSyn av befintliga nanonella /'f91er för företagsstyrning kommer att lnl~das.} syfte att 
,ig~nti(~f(l er~ntiJel/a rättslig~, ell~,,,~drl]il)istrativa hinder för utvecklingen av; en inre ,marknad för 
·;'~ u~4tri ~~~~--~~~~~--~~~~~--~~~~~~~~ 
2. Beskattning 
För att få en smidigt fungerande inre marknad för finansiella tjänster som bidrar till en effektiv 
resursallokering i hela Europeiska unionen måste den fortsatta integrationen av 
finansmarknaderna ske mer eller mindre parallellt med en lämplig process för att samordna 
beskattningen. 
Liberaliseringen av kapitalrörelserna 1988, vilket var en central åtgärd för att bl.a. skapa en inre 
marknad för finansiella tjänster, var avsedd att åtföljas av parallella åtgärder på området för 
beskattning av ränteinkomster från sparande i syfte att undanröja eller minska riskerna för 
14 
snedvridning. skattefusk eller skatteflykt. Rådet kunde emellertid inte enas om det förslag till 
direktiv som lades fram 1989. · 
En andra central åtgärd för finansiell liberalisering var antagandet av specifika sektorsdirektiv 
för finansiella tjänster. återigen utan att det skedde några framsteg på skatteområdet Hinder till 
följd av beskattningen av försäkringspremier fortsätter t.ex. att utgöra ett allvarligt hinder för en 
inre marknad för försäkringar. 
Denna handlingsram är avsedd att vara den tredje centrala åtgärden i riktning mot en inre 
marknad för finansiella tjänster. Ett antal medlemsstater. tillsammans med kommissionen. 
anser att det skulle vara obalanserat ur teknisk synpunkt och politiskt svårt att genomföra 
denna tredje åtgärd så länge processen med skattesamordning på finansmarknaderna inte 
kommit längre. 
Rådt,t uppmanas· att anta 1998 ars förslag till direktiV 'I· syfte att säker$tiJHa en effektiv 
mtniln~es,$ttlllng av . ranteinkom~ter från . sp~rande. · · . 'gemenskapen. Kommissionen 
~OI'IJ171fJ"'E~' torts,ätta; sina ansträngni~!' att bekämp~: .· inqer för enlt.~llt f.ungellJncle .inre 
~~·d· :f~r fill8nm!lla tjSnster. • ~ornq,rissionen. korn., . · bakgrund >~v dlfla/$$iortema ·i 
· · · · rJt/ski'9rtiPPet1,. att laggaJram försl~g 9m {)e;tt·· · · ~roch förslfrjl)ga,r. 
15 
IV. An GENOMFORA HANDLINGSRAMEN 
Diskussionerna i FSPG har gjort det möjligt att göra en sedan länge påkallad genomgång av 
vår lagstiftningsmetod för finansmarknaderna. Det tog över ett årtionde att enas om den 
finansiella lagstiftningen för den inre marknaden, vilken gav rättslig verkan åt den vägledande 
tanken om "ett enda tillstånd/hemlandstillsyn". Vi håller nu på att inleda en kvalitativt mer 
utmanande process som syftar till att uppnå ett större urval av politiska mål mot bakgrund av 
en allt mer föränderlig finansiell omgivning. För att framgångsrikt kunna genomföra den 
regleringsplan som anges i bilagan kö m mer. vi att behöva se över det sätt på vilket vi utvecklar 
lagstiftning om finansiella tjänster och skapa en hög nivå av internationellt samarbete. 
Det krävs mekanismer för att undvika följande fallgropar: 
( 1) Att från fall till fall och som en reaktion på olika händelser som redan ägt rum föreslå 
och utforma åtgärder är otillräckligt i en situation där finansiella konglomerat är en 
vardaglig företeelse och gränserna mellan olika finansiella tjänster kontinuerligt håller 
på att suddas ut. Det krävs ett holistiskt, sektorsövergripande perspektiv för att ange 
vilka regleringar som bör prioriteras, för att undvika spänningar mellan olika politiska 
mål inom olika segment av finansmarknaderna och för att utvidga intervallet av 
politiska lösningar. Allt detta talar för vikten av att ha tillgång till strategiska synpunkter 
på hög nivå d~ politiken fastställs. 
(2) Utdragna beslutsprocesser (se diskussionerna om likvidation av kreditinstitut och 
försäkringsföretag). Ett tillvägagångssätt som i högre grad bygger på att det på ett tidigt 
stadium och innan lagstiftningsför51ag tas fram råder delaktighet och samförstånd vid 
utformningen av politiken kommer att ge utdelning när de formella 
(medbeslutande)förfarandena skall avslutas. Detta tillvägagångssä~ bör utvidgas till 
alla EU-institutioner, men även till företrädarna för marknadsaktörer, konsumenter, 
användare och anställda. ' 
(3) lnflexibilitet. Lösningar på EU-nivå måste kännetecknas av en viss flexibilitet så att de 
inte omedelbart blir obsoleta på grund av marknadernas obevekliga utveckling. Alltför 
rigida EU-åtgärder får ofta endast som konsekvens att marknadsstrukturer och 
marknadsuppträdande förstelnas. Denna risk ökar på grund av den långa tid som krävs 
för att formellt besluta om lagstiftningsåtgärder. 
Det sätt på vilket vi genomför den nya handlingsramen kommer att vara avgörande för hur vi 
lyckas. Nedanstående mekanismer kan övervägas. 
1. Att uppdatera de sektorsövergripande prioriteringarna 
Det kommer att uppstå nya frågor som kräver reglering, vilka kommer att innebära ett 
potentiellt hot mot EU:s finansmarknader. För att möta dessa utmaningar är det nödvändigt att 
se över hur unionens strukturer och förfaranden i fråga om·finansiella tjänster för närvarande är 
organiserade . 
.• ~IJ åft:·det paVfltkar kommis$iOnfJhS lagliga initiativrätt skulle en mekanism flJr att· idenfiftera 
framtida utir)~t:Jing~r oeh . if}ordna prioriteringarna i ett' allmänt sammanhang kunna omfatta .fll)åhd@:; ·, .. ' . . ' 
. . . . 
-.. . . . . 
; •: ·, Sttfo:rymtor:att sk~pa,samförstånd om.nya frågeställningarmellan.de f1Btionella ministerier 
sOm·:B!Mt~r: med ·reg/el'ing -'SV finansiella ljänster. Kommissionen. skulle . .ha stornytta .av 
16 
tillgång till strategiska synpunkter liknande dem som FSPG tillhandahöll under den korta tid 
denna.grupp existerade. 
•• Lämpliga åtgärder skulle kunna vidtas för att göra det möjligt att på ett tidigt stadium 
informelltdiskutera politikens inriktning med företrädare förEuropaparlamentet. 
• Ett forum på hög nivå skulle kunna inrättas i syfte att sondera åsikterna hos organ som 
företräder de huvudsakliga intressegrupper i .E U· som har ett intresse av att 
fi(l~~smarkn,dema fungerar smidigt och effektivt .. De • viktigaste. bland dessa skulle vara 
f61l1friidare, för: • alla . segmef!t av fin~nsmarknsderna, fonqbfjrser, . konsumenter, anvätldare 
(f6retag) ~Phanställda. . . 
. ·. ·. :· ·.:. ·.:. . . ::·'·.::··:: .. ·: 
• Den process för ekonomiska reformer som nyligen inletts getVåSftntlfg~ up.~lftttQtp:.:Qeh 
analyser av varu-, ljänste-och kapitalmarknadernas funktion. Cardiffprocessen kommer att 
ge ett värdefullt underlag vid valet av prioriteringar. 
• Kommissionen bör regelbundet ·rapportera till' rådet om hur arbetet med att genomföra 
åtgärderna i handlingsramen inom de utsatta tidsfristema fortskrider och; efter granskning 
av en· .. högnivågrupp, vilka framsteg som gjorls . i tråg~ om förhållning:ss~tt~t· till nya 
sektorsllvergn'pande utmaningar (som t ex. finansiella konglomerat). 
2. Att välja bästa möjliga tekniska lösningar 
Kommissionen avser att på ett så tidigt stadium som möjligt diskutera de stora dragen i varje 
initiativ med de övriga E U-institutionerna och relevanta intressegrupperna på EU-nivå. Sådana 
rådfrågningar kan omfatta följande: 
( 1) Synpunkter från nationella myndigheter som arbetar med reglering av och tillsyn över 
marknaderna kan integreras på ett tidigt stadium när gemenskapsinitiativen utarbetas. 
(2) EU:s representativa organ kan utse ett begränsat antal experter som kan hjälpa 
kommissionen att bedöma konsekvenserna av lösningar av mer teknisk· karaktär. 
3. Att snabbt genomföra överenskomna lösningar 
För närvarande går förändringen av EU:s tillsynsregler i syfte att hantera nya källor till 
instabilitet eller anpassa reglerna till bästa tillämpliga reglerings-/tillsynspraxis mycket långsamt 
(det är inte ovanligt att lagstiftningsförfaranden tar mellan tre och fyra år att slutföra). 
Europaparlamentet belyser i sin resolution riskerna med dessa dröjsmål och betonar samtidigt 
behovet av att på ett effektivt sätt bemöta oron beträffande den demokratiska legitimiteten i 
EU:s beslutsprocess. 
Alla är eniga om att vi kraftigt måste minska den tid som går åt för att komma fram till beslut om 
enskilda åtgärder. Kommissionen skulle tillsammans med Europaparlamentet och rådet kunna 
undersöka vilket som är det bästa sättet för att eventuellt kunna påskynda det 
medbeslutandeförfarande som avses i artikel 251 i fördraget {i sin lydelse enligt 
Amsterdamfördraget). 
Det behövs dock ett mer omfattande nytänkande beträffande det sätt på vilket politiken för de 
·finansiella marknaderna utformas. Vid mer radikala förfarandemässiga tillvägagångssätt måste 
det dock tillses att det råder rigorös övervakning från Europaparlamentets och rådets sida samt 
säkerställas att reglerna i största möjliga utsträckning tolkas och tillämpas på ett enhetligt sätt i 
hela EU. Det bör införas större flexibilitet i regleringspolitiken så att den vid behov snabbare 
kan anpassas (under politiskt överinseende) till förändrade omständigheter.· 
17 
Kommissionen skulle kunna inleda infannel/a diskussioner med Europaparlamentet och 
medlemsstatema om hur artike/251 kan användas för att påskynda lagstiftningsprocessen för 
finansiella qanster. Dessutom kommer det att undersökas hur lagstiftning kan utarbetas i syfte 
att undvi~. alltför stor ·komplexitet .. Inremarknadslagstiftning .på detta område (grundad på 
artike/100,) skulle i synnerhet kunna omfatta "väsentliga kt'$v" som grundar sig pa en hög 
konsu.mAAts.kyddsnivå. De centrala principerna iEU-Iagstiftningen skulle kunna utvecklas mera 
i detfJ/j.genom 'att anvånda. överens-komna kommitte~rfaranden, vilket skapar rättssäkerhet i 
fråga· 'öm .nämJtire. genomförandebestam me/ser. Ytterligare klargöranden i tekniska fragor, till 
stöd för tillsynsmyndigheter och andra ·organ som arbetar med daglig tillämpning av 
rambestamm&lser, skulle ·ske i.form av meddelanden från kommissionen. 
Rådet och Europaparlamentet uppmanas att . stödja genomförandet av detta nya 
tillvägagångssätt för att utarbeta och färdigställa förslag till åtgärder på EU-nivå för 
finansmarknadema. 
18 
HANDLINGSPLAN FÖR FINANSIELLA 
TJÄNSTER 
Denna plan grundar sig på de omfattande samråden beträffande kommissionens handlingsram 
och genom denna plan bekräftas vilka åtgärder som måste vidtas för att alla fördelar med 
euron skall kunna uppnås och för att de finansiella marknaderna inom EU skall vara fortsatt 
stabila och konkurrenskraftiga. Den kommande kommissionen kommer att behöva fastställa 
under vilka förhållanden olika åtgärder skall vidtas. Den optimala tidsramen återspeglar de 
· prioriteringar som har framkommit under diskussioner i policygruppen för finansiella ijånster 
(FSPG), med Europaparlamentet och med andra berörda parter. 
Europaparlamentet och rådet uppmanas att ställa sig bakom handlingsplanens innehåll och 
angelägenhetsgrad. Europaparlamentet och rådet uppmanas också att göra sitt yttersta för att 
säkerställa att enighet snabbt uppnås om de enskilda lagstiftningsåtgärderna och om hur de 
skall genomföras. Det krävs även ett åtagande att satsa den politiska kraft och de resurser som 
krävs för att klara de ambitiösa tidsramar som satts upp för att motsvara marknadens 
föränderliga krav och behovet av att skydda konsumenternas intresse och att öka 
konkurrenskraften för EU:s näringsliv i sin helhet. 
Var och en av de åtgärder som anges i handlingsplanen har tilldelats en av följande tre 
prioritetsgrader: 
Ataärder med prioritetsgrad 1: 
Det råder en bred enighet om att dessa åtgärder måste vidtas omedelbart. Dessa åtgärder är 
nödvändiga för att alla fördelar med euron skall kunna uppnås och för att finanssektorn och 
näringslivet inom EU skall vara konkurrenskraftigt samtidigt som konsumentintressena 
skyddas. . » l de falllagförslag redan har lagts fram uppmanas Europaparlamentet och rådet att vidta 
alla nödvändiga steg för att säkerställa största möjliga enighet före den 1 januari år 2000. > Kommissionen bekräftar att den i de fall där det krävs ett initiativ skyndsamt kommer att 
vidta de åtgärder som är nödvändiga. > Rådet och Europaparlamentet uppmanas att på grundval av kommissionens eventuella 
förarbete säkerställa att enighet snabbt uppnås inom två år, eller åtminstone innan 
övergångsperioden för euron går ut, och att skyndsamt genomföra överenskomna 
åtgärder. 
Atgärder med prioritetsgrad 2: 
Kommissionen anser att dessa åtgärder är viktiga för att den inre marknaden för finansiella 
tjänster skall fungera väl. De omfattar särskilt ändring av existerande lagstiftning eller 
anpassning av de nuvarande strukturerna för att klara nya utmaningar. 
Ataärder med prioritetsgrad 3: 
Dessa åtgärder gäller viktiga områden där det finns en tydlig och allmän enighet om att nya 
åtgärder skall vidtas i syfte att utarbeta en konsekvent politik till slutet av perioden för övergång 
till euron. 
19 
Ett snabbt antagande och genomförande av följande åtgärder12 i syfte att uppnå detta 
strategiska mål kommer att: 
• göra det möjligt för företag att anskaffa kapital på konku"enskraftlga villkor på EU­
nlvå, 
• ge investerare och intermediärer tillgång till alla marknader från en enda geografisk 
punkt, 
• göra det möjligt för företag som tillhandahåller investeringstjänster att erbjuda sina 
tjänster l alla medlemsstater utan att stöta på onödiga hinder eller administrativt 
ellerrä"-ligtkninge~ 
• ge upphov till en sund och välintegrerad ram med sundhetsregler inom vilken 
fondförvaltare kan allokera de tillgångar de förfogar över så att de ger största 
möjliga avkastning, och 
• skapa e.tt klimat präglat av rättssäkerhet så att värdepappershandeln inte medför 
onödig motpartsrisk. 
Att hinder för 
effektivt ömsesidigt 
erkännande av prospekt ~ 
att ett prospekt eller . . . . . 
erbjudande som godkänts l 
en medlemsstat accept·r~. i 
alla medlemsstater. Om 
dessutom · 
förhandsregistrerlng. inför 
emissionen införs kommer 
tillgången till • 
· kapitalmarknaderna att 
underlättas på ·grundyal :~v 
enhEitliga pro~p~kt; ~!~~; :· : ··• Aktörer Optimal 
·eimi~navår 
2000. 
Antagcande,år 
2002; 
Att upptitta en gemensam rättsl/g ram för integrerade värdepappers- och 
derlvatmarlcnader: 
j Atglrit 1. Prioritet l Mål l Aktörer l Optimal 
12 De föreslagna åtgirdema Mr strukturerade enligt framstllln/ngen 1/ntrodukt/onsdokumentet. 
13 Forum of European seeurities Commlsslons (Forumet för europeiska virdepapperskommltteer) 
20 
Offentliggarande av 
ett meddelande från 
konunipionen l syfte 
att tkiiJ• pi 
".oft.-.rade" 
tnvesterare:.och·.lcke­
lnatltutlonella 
Jrivtsterare. 
Förllag:tin ett direktiv 
om ått motverka 
otll.,örlig 
n)årknadspåverkan. 
r·. 
Qrönbokom 
modemisering av 
.Jtav•~rlnsstJ.,.•· 
·d~MktiYef· · 1 
2 
2 Sammanfattning av 
gemensam tolkning. 
Förtydligande av 
. användandet av regler för 
. ~vesterarskydd, bland annat 
~ppföranderegler för att 
fastställa under vilka 
omständigheter som 
. värdlandets affärsregler skall 
tillämpas på 
gränsöverskrid~nde . 
· värde· å erstran$aktlonet; 
Okåmarknaderisintegrttet 
. genom att minska de 
··institutionella investerarnas 
: •.()Ch• in~ermediärerr)•$ f9ml~ga 
.~ .U manipulera marl91~a<lerna; 
ftFasl$tåUagtfl1e~~bl~ ·· · · 
~Jgl~r för olikEi . .. . . · 
:· :mårkriadsplatser·L~e att 
· aka investeramas förtroende 
för en framväxande 
gemensam 
värde a rsmarknad. 
omfattande översyn av 
investeringsUänstedirektivet 
. ~Qrn gr~od för en Integrerad 
qch effektiv marknad för 
investeringsijänster.· 
Ulldanröja kvarvarande 
. hinder för marknadstillträde 
·för mäklare/handlare:, hinder· 
för ijärrtnedlemskap och 
· begränsningar för handel med 
statsobligationer. Möta nya 
· :r~gleringsutmaning~u .~ $Om 
· attemativa handeiss · stem; 
21 tidsram 
Kommission Utkast för 
. en, på · · offentliggörande 
grundval av i slutet av 1999. 
FESCO:s 
arbeteoch 
efter 
· samråd med 
medlemssta 
tema. 
i~··.~[, :r;;::~' :~l~ 
.,.jt,sfl<na-ll." :: · · 
Kommission 
en 
Kommission 
·en, rådet 
och Europa­
parlamentet. 
bör omfatta en mekanism för 
granskning av internationella 
riktvärdesnormer så att dessa 
kan användas (utan några 
nationella variationer) av 
bÖrsnoterade företag i e u' 
Modemfledng;.ay 2 Göra de fjärde och sjunde Kommission 
redovllnl~lema· i d1rektiven förenliga med·den en, rådet fl•• ~tt·:tJalndl mre·marknadens behov och och Europa-
bOiaglrlttldlflktlve_, ta hänsyn till utvecklingen av parlamentet 
internationella 
redovisningsnormer. 
Kom m laslonena 2 Höja kvaliteten på den Kommission 
rekommendation om tagstadgade revisionen i EU en 
revllfonapraxls l EU genom att rekommendera 
särskilda åtgärder beträffande 
kvalitetssäkring och 
revi$ionsnormer . 
A b rå tt egJ . d .. d nsa sys emns en VI va11 epappers ansa kti on er: 
• .. ·Atptd 
Genomförande av 
direktivet om slutglitig 
avveckllhg 
Direktivet om 
grinsöverskridande 
· sikerheter. 
Politisk 
· ~e,rlrilk~mm••• om 
• ••• •• 
m: .. 
ud.nden 
Politisk 
överen•kommelse om 
. Eur9:på~lagtordnlng 
en···· Prioritet Mål Aktörer 
1 Det är viktigt med ett Medlemssta 
gemensamt och tern a 
sammanhängande 
_genomförande av direktivet 
Inom eu för att systemen 
sk~ll fungera smidigt. 
1 Rättssäkerhet beträffande Kommission 
giltighet och en i samråd 
ianspråkstagande av med 
säkerheter som ställs för medlemssta 
gränsöverskridande terna och 
värdepåpperstransaktioner. marknadsex 
perter 
et klimat för rånsöverskridande omstrukturerin 
Prioritet Mål Aktörer 
1 
1 Skapa klarhet och insyn i hela 
EU beträffande de rättsliga 
fråQQfSOm måste lösas vid ~tt 
uppk~pserbjudande. 
Förhindra att 
'Qmstruktureringen. av företag 
Inom EU snedvrids genom 
godtyckliga skillnader i 
företagslednings- och 
mana ementkulturer. 
Skapa en frivillig rättslig 
struktur för att underlätta för 
. för~tag att placera 
verksamhet som omfattar 
H$Ja .EU under ett enda 
rationaliserat rättsli t. ara l . 
22 Rådetoch 
Europa­
parlamentet 
Rådetoch 
Europa­
parlamentet Förslag i slutet 
av år 2000. 
Antagande år· 
2002. 
Offentliggörand 
e i slutet av 
1999. 
Optimal 
tidsram 
Kommissionen 
fortsätter 
granska 
genomföt'andet i 
en arbetsgrupp. 
Kommissionen 
rapporterar till 
rådet i slutet av 
2002. 
Samråd inleds 
hösten 1999. 
Förslag i slutet 
av år 2000: 
Antagande år 
2003. 
Optimal 
tidsram 
Mitten av 1999. 
Antagande· år 
2000 . 
Mitten av 1999. 
Antagande år 
2000. 
CWerayn ;~metOder 
f6r f6rltlgstty.mlng 
lnomSU' 
fjortonde 
bolag•rlttsdlrektlvet 3 
3 
3 l samband med detta klargöra 
de möjligheter anställda har 
till medbestämmande och. p~ 
så sätt skapa ytterligare 
samsyn beträffande metQd$r 
"fOrföreta ss min . 
Identifiering av rättsliga eller 
administrativa hinder och de 
skillnader i metoder för · 
, .toretagsstyming sQm dessa 
;lecJ$r filt 
.~~·mgjtigh~t.for töre~.·•tt · ~ndr,ltförå . . ··. · · 
gränsöverskridande 
företa sfusioner 
Tillåta företag att flytta sitt 
säte till en annan 
·medlemsstat 
' 
23 Kommission tnleda översyn i 
en, början av år 
medlemssta 2000. 
temaoch 
' marJ<nadem 
a. 
Kommission': 
e.n 
An ' andear 
2002. 
Kommisslon Förslag hösten 
en 1999. 
Antagande år 
2002. 
En Inre marknad som fun erar för investerare: 
.·· •ta~l'd Prioritet Mil Aktörer : 
Mlddtlandt·frln 
k<)mmi .. O,nen·Om 
tondbasa...-· pension.,_.., 
Polillk . 
öv~rl~••malseom defltlll .. el ...... . 
fi .. 
. Direktiv ~m tllltyn 
över ~~nlfOf'lder . 
14 Se fotnot 2. 1 
1 Samråd om tillsynsram fOr Kommission 
kompletterande en 
peosionsfondssystem för att · 
skydda förmånstagamas 
. rättigheter genom strikta 
• •svndhetskrav och noggrann 
·tills n. 
Genom förslag 1 komm~r 
'hindren för 
·•gränsöverskridande 
Joi'Säljning av fondanQ~ 
: undanröjas genom aw ; 
fbndföretägen· tillåts· in ·· Må J.· •. 
i·eu.större antal tillg~ ~~;· 
• · GfJI'lom ·förslag 2 skulle ·. •. ' .· · .... ···•··· · förvaltningsbol~en erhjU$ e•: 
europeiskt tillstånd och det . · · 
verksamhetsområqe som de 
·tillåts verka inom skulle . •·. · ., .. 
utVidgas (och de skulle även<· ·•· 
få tillhandahålla individuella 
rtföl'förvaltnin s äö$ter .. 
· Enligt den strategi som anges Kommisslon 
i kommissioneQs meddelande en 
komther. kommlssionertatt ·, 
läggåJrarn ~ttfö!llå,g · tiU: 
<fir~ktiv om tiD~y~ över 
pensionsfönder. l .. detta 
direktiv kommer den 
måhgfaiQ av ~nsionsfonder 
s9m föt,;näril~ande finns l eu 
: a~~~~k~s· · de(~9mmer . :, '~tt omfåtta . jaocte av 
till$tänttdapportering. 
lämplighetskriterier och regler . 
om skulder och investerin ar. 
24 Optimal 
tidsram14 
Offentliggörand 
e i maj 1999~ 
Förslag l mitten 
av år 2000. 
Agta~ndEt.år 
2002. 
.•.. · ... ··. , .•.. ··' ·••·· .. ~!ftATEGJ~~~~L2 :PIA~OOH. S'i~M.~R~~I"'f1ll1WlJ~"~I!.LA- MAR.~~a .. -. ~ 
Det kräva aamfällda ansträngningar enligt nedan från EU-inatitutionemas och alla 
berörda parters sida för att 
• ge konsumenterna de nödvändiga instrumenten (Information) och 
alcyddsmekanismerna (tydliga rättigheter och eHektiv tvistelösning) för att aktivt och 
fullt ut kunna delta i den inre marknaden för finansiella tjänster, 
• · identifiera och upphöra med omotiverat insisterande på icke-harmoniserade regler 
för konsumentmarknaderna som utgör ett hinder för gränsöverskridande 
tillhandahållande av tjänster; 
• främja tillkomsten av eHektiva mekanismer för att undanröja de brister i den inre 
icke-institutionella marknaden för finansiella tjänster som beror på skillnader i 
privaträtten, . 
• skapa sådana rittsliga förhållanden att nya distribu'tionskana/er och 
fjärrkommunikationsteknik kan komma till användning i hela Europa, och 
• främja framväxten av kostnadseHektiva och säkra betalningssystem som gör det 
möjligt för medborgarna att överföra små belopp mellan medlemsstatema utan att 
drabbas av alltför höga avgifter. 
PoJitllk 
6V;-.~'k0mmel$e:Qm 
ett fllllåg till direktiv 
om-dlata~sfOrsåljning 
avftr•ån•l•lla:tJänster 
· .Midd,lanafrin · 
ikCJmft'åf4il()nen mtd 
_, re.IIIJ:f&~ tydlig Och 
: btlg"p~JO~Irafötmatlorlför 
;~·'* 2 · F,of$Jagef$}'fir'tiJt•~· 
åstadkomma-kon·•-· .. 
beträffande'r~leif1 .. 
den marknadsförings- oeh 
fqr$åljningsteknik som 
företagen. använder 
· gentemot konsum~ntema. 
Detta kommer att begränsa 
, " -•·• konsumentem~s 
exponering tpr icke 
önskvärda 
saluföringstekniker 
(negativa avtal och 
otillbörliga påtryckningar) . 
. . ·genom att lämpliga 
bestämmelser införs 
· (generösa ångermöpigbeter, 
förbud}. När dess~ regler 
införts· bör distansförsäljnif\9 
med hjälp av · · 
fjärrkommunikationsteknik 
vara fri från denna tYP av 
hinder. 
Skapa en övergripande bild 
av den grundläggande 
information som 
. konsumenterna. ~hpv~rf()r 
· att bedöma kvalitetijrrpa 
företag som ~.llhand~~Uer 
ijånster i andra 
medlemsstater, säk~rhit~ 
i/resultatet av de ; anster 
25 Kommissionen, översyn 
medlemsstatema inleds i 
sb.J,tet av 
_1999, 
·····tnlddeJandt 
1 . som erbjuds (plus 
möjligheter till prövning). 
Undersöka i vilken 
utsträckning detta 
informatlons~hov 
tillgodoses för en rad 
flnanslelta änster. 
Kommissionen kommeratt Kommissionen, 
pffeJ'lUlggöra ett . . . .. .. . .. förEttr~dare fpr 
t'Jl*etande •eom:by.gger"' :: . ·· 
CllskusSioner· maRan 
företagen och 
kOnsumentema OCii sotn .\ · · 
ger·f5~ till den . . • · · .. 
överenskommelie om ·. . . . 
vilken information .$om. skall 
Ullhandahållas vid · ·· · · 
·gränsöverskridande 
hypotekslån .. Korm11i$ 
medverkar i övervå • · · 
av hOröverensko~: :· 
. fö S; 
26 OffenUiggör 
andel slutet 
av19$9. 
tgird 
Rapport flin 
kommltlloner, om 
betydande sidlinader 
mellan nationella 
bestimmeisar om 
transaktioner mellan 
företag och 
.pm~,. 
TO,Iknln"mlddela"de 
om ffitieten ått 
tllthandähitla tJänater 
·odffdet IIIminna bista 
!pi·r~lomridet 
iFCirslag:~Uind~ng av 
ictMt*l:qlll · tirllkr:tnW. ··· 
lntermedll,..r 
,;Mt<ldeftnct.etin · 
kommittioneri om en 
'gemMalm marknadför 
betalningar 
t s F6rslkrlngskommlttin Prioritet 
3 
2 
2 Mål 
Rapporten kommer att 
innehålla en förteckning 
över hinder för 
gränsöverskridande 
transaktioner mellan företag 
. ·och konsumenter för 
relevanta finansiella 
~änst~r. Detta ~ommer att 
ligg~·:~ll·gru~d för•en.·.an•lY:S 
~v h~ru\lida; hur och varför 
värdlandets 
konsumentregler gäller och 
kommer att leda till att de 
omständigheter fastställs 
under vilka de nationella 
regiEtma ärnnte är 
likvärdiga. Ge objektivt och 
empiriskt underlag .för en 
diskussion med 
medlemsstaterna och 
Europaparlamentet om hur 
det gränsöverskridande 
· tillhandahållandet av 
finansiella detaljisttjänster 
skaU.kur:-tna underlättas utan 
. att kpns~rri~.f8kyddet 
. även.ras. ·•·•··· . Storre rättsläkerhet öeh 
~dligtiet mr·.· · · 
med~msstatema, 
förs~kringsföretagen och 
medborgarna, vilket bidrar 
till att skapa en enda 
. marknad. 
Att underlätta för 
försäkringsintermediärer att 
·fritt dllhandahåll~ ijånster 
och att öka 
konsumentskyddet genom 
att uppdatera·och införa 
krav på professionalism och 
kompetens. Genom att 
skapa strikta gemensamma 
:grun~besti,irnrnelser för 
·intermediärer kan 
försäkringsföretag l andra 
medlemsstater lättare 
.saluföra sina 
föl'$äkrin s 'änster. 
Kommer att ge· ledning åt 
de offenUiga åch privata · 
organ som har en funktion 
att fylla närdetgäller att 
säkerställa att säkra och 
27 Aktörer Optimal 
tidsram 
Kommissionen, varsyn 
medlemsstatema inleds hösten 
1999, 
lägesrapport i 
mitten av år 
2000. 
Diskussioner 
· Kommissiönen. 
ECBS, företrädare 
för marknaden, 
konsumenterna m.ed rådet och 
Ep ropa .. 
parlarojntet 
inleds i slutet 
avår2000. 
··-r~ag! 
·~rrav 
'200o 
Antagande år 
2002. 
KommiRlOn ens 
ilr6nbolcoin'en strategi 
för~-'*"el 
tnld'flftiRJIIIa.:-.lter 
• 1 kostnadseffektiva 
detaljistbetalningar kan ske 
över grän$8ma. För 
n · · ... nge g'r ~åd~n~ . 
. . ,:: ::. . . . .· ktiqn~r:~l),p~<>,v:ti~t 
· 'avgiftersomrgenornsnittär 
'myCket högre-än de avgifter 
som tas ut i de Inhemska 
betalningssystemen, vilket 
är 'en ohållbar situation i ett 
·område med en enda 
· .·valuta; Meddelandet 
· : komrn-r främst.att vara 
· · 'in~ktat på kråditöverfö.ringar 
rnen även betalningar med 
kort, checkar och kontanter 
k()mmer att behandlas. 
Kömma överens om sätt att 
~ä ·~till 
. no._ ... 
~rå u1b.yte· ~~ 
reller·ökä, 
el'heten t tekniska . 
s tern. 
·en· tydlig och 
s~an~ängande.strategi 
f~r .hela finanssektom, 1 
'vilken befinUiga regler, den 
11'\temationeHa utvecklingen 
och tekniska framsteg _ 
beaktas. Analysen kommer 
att omfatta tillämpningen av 
· Romkonventionen på 
elektronisk handel. 
28 Kommissionen •. 
ni!rlngsllvet, 
.. ·användarn 
· ·:medlem$&' • Offentliggöran 
,.deav 
· : :meddelande i 
r.--~utlt.av 
'1·$99. 
Snabba tramsfeg måste göras för att 
• mycket skyndsamt undanröja de eventuella luckor l EU:s tillsynsram som uppstått 
till följd av nya former av finansiell verksamhet eller till följd av globaliseringen, 
• ange strikta och lämpliga normer så att EU:s banksektor framgångsrikt kan klara av 
en Intensifiering av konkurrenstrycke~ 
• bidra till utvecklingen av tillsynsstrukturer Inom EU som kan bevara stabiliteten och 
förtroendet len tid präglad av föränderliga marknadsstrukturer och av globa/isering, 
• utveckla en reglerings- och tillsynsstrategi som kan ligga till grund för en 
framgångsrik utvidgning, 
• göra det möjligt för EU att spela en viktig roll när det gäller att ange ambitiösa 
globala reglerings- och tillsynsnormer, ö/and annat betriffande finansiella 
konglomerat. 
direktiV om likVIdation 
-ev'f6111krlnglf8retag 
<Drttl~Oioer för vilka 
.förfaranden $Om skall 
fQij~s om· en bank är 
insOlvent och· töratt 
identifiera vilken 
myndighet som är 
. behörig. Dessa reglf),r 
kommer därmed ått 
förhindra att 
insolventa institut 
fortsätter sin 
verksamhet, vilket 
annars skulle kunna 
geupphovtill 
29 
orrf . . . ..... Oiliw .... !Ut 
bankarOCh 
vlrdepåp~ 1 och tillräcklig reglering 
av tillhandahållare av 
elektroniska pengar. 
·: Pirtydliga de 
: Ullsynsregler .~nligt 
· · Vilkaandra Institut än · 
·traditionella 
· ··· ·. ·kreditinstitut får 
tillhanda~ ålla 
•~troniska pengar. 
· · 'löjliggöra att 4erm~ .· ... · 
VetkBmhet utvecklås ·titl'attbli · ·· ··· · ..... ·. 
ränsöverskrldande. 
Bekämpa bedrägerier Kommissionen 
och penningtvätt i det 
finansiella systemet 
genom att utvidga 
definitionen av förbrott 
och genom att 
utsträcka 
. fliPpor1eringskr,av~ ··" · ·· 
: '~rni'tä~ktct < '. . . .• <:. : • <: .· ••. • .• • ....... . . 
· tran~ktione,~~ .. till:-.,f::ijH: ir?:.::.;.-. · ···· · · 
omfatta relevanU~.·• •.....•. : :. · · 
Yrkesgrupper: 4tånför\~ • · ·~· 
den finansiella · · · · · 
·Mktom. 
· kad information om 
bankers och andra 
·finansiella instituts 
verksamhet så att · 
investerare kan fatta 
välgrundade beslut 
och för att främja 
insyn och disciplin på 
marknaden som ett 
komplement till 
tills ns~ tema. 
Arbetet med en . .. . .. 
· översyn av bankernas 
kapitalregler så· att ·· 
d.essa skall återspegla 
marknadsutvecklinge 
n sker paraUeUtmecf. 
d.e11 översyn :som· ... : 
• p~år inom •• ·.·· .. ·•· . :. · ' 
• Såselkommlttån för : :::·.. . • . . 
. ban~tillsyn (G-10)J< ·i 
· Detta arbete förvärlta$ · : 
•· r,e~JuJtera i en översyn\ .•. : .av EU;s bank• <>eQ • :· · · ·· 
· investeringskapitäfregt· 
er.· 
16 Rjdglvandt banlcrarelsekommltt6n och Högnlvåkommitt6n för virdepapperstil/syn 
30 1999. 
Antagande år 
2000. 
Fö11lag i mitten av 
1999. 
Antagande år 
2001. 
F~r$1~9 tiO diraktiv 
.. våren:2QQQ, 
beroendf3 på hur 
Baselkommittens 
arbete fortskrider. 
An.~gandeår 
~2.' 
solvensmarginal l 
fartlkrlngtdlrektlven 
aven 
ridglv~nde 
Y;•rli•P•PP.ra~ komlriftte· Prioritet 
2 Mil 
av 
konsumenterna på 
den inre marknaden 
genom att säkerställ~ 
att försäkringsföretag · . 
omfattas av tillriOkffga . 
U.pitalkrav i 
farhållande till vilka 
risker · tar. · 
31 Akt6rer 
(Försäkrings­
kommitten), 
medlemsstaterna, 
företrädare för 
marknaderna 
• Atgirda problemet med skillnader i skatteregler 
• Ett effektivt och öppet ,.,.system för företagsstyrning 
.tflrcl 
•. ,1' 
Anta ett direktiv om· 
lklttplsparandi 
GlnomtOranä.V 
&JPpfl~­
f&' 
firetagsbaD.ttrt'"' · 
fdndae;ember'1'997 . 
För~lag• från 
kom·. . .• om 
sam· ·•·· ·· 
skattereai•ma· fir 
~~p~ ... ·~4.­~~", .. ... ... .. .. . Må/ .. 
Syftet med förslaget 
är att som ett 
k()mpl6lffient till 
undanr§jandet av 
hinder för fri rörlighet 
för kapital och 
finansiella ijånster 
undanröja skillnader i 
beskattning av privat 
sparande, vilket 
kommer attgynna 
den finansiella 
sektorn. 
Bekämpa skadlig 
skattekonkurrens som 
i betydande grad kan 
påverka var i unionen 
ekonomisk 
verksamhet förlä s 
Sänka kostnaderna 
och undanröja 
faktorer som 
··motverkar handel · 
'över ränsema 
På grundval av 
diskussionerna i 
skattepolitiska 
gruppen kommer 
lagförslag att 
· utarlletas beträffan,d,., . 
frågan om· beskattning 
av de 
gränsöverskridande 
inbetalningar till 
fonder för 
kompletterande 
penslonsskydd som 
migrerande 
arbetstagare gör . 
. Kommer att bidra till 
arbetskraftens 
:· rörli , bet. 
Identifiering av 
rättsliga eller 
administråtiva hinder 
och de skillnader i 
företa ss rnin smeto 
32 Aktörer 
Kommissionen, 
'llledtemsstaterna 
·Kommissionen, 
medlemsstaterna, 
företr-dare för 
marknaden . Optimal 
tidsram 
PoHtisk 
överenskommelse 
i .npvembef 1999. 
· · Antagande år 
2000. 
Granskning pågår 
i 
uppförandekodex­
gruppen. 
Diskussioner i 
skattepolitiska 
gruppen. 
· KOii\r'nlssionen, . 
medlemsstatema 
och företrädare 
för marknaderna 
l der som dessa leder 
till. . 
33