[pic] | EUROPEISKA KOMMISSIONEN |

Bryssel den 24.2.2011

KOM(2011) 85 slutlig

MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET

Uppföljning av rådets beslut 2010/320/EU riktat till Grekland i syfte att förstärka och skärpa den finanspolitiska övervakningen samt förelägga Grekland att vidta de åtgärder för att minska underskottet som anses nödvändiga för att komma till rätta med situationen med ett alltför stort underskott

SEK(2011) 240 slutlig

MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET

Uppföljning av rådets beslut 2010/320/EU riktat till Grekland i syfte att förstärka och skärpa den finanspolitiska övervakningen samt förelägga Grekland att vidta de åtgärder för att minska underskottet som anses nödvändiga för att komma till rätta med situationen med ett alltför stort underskott

1. Inledning

I detta meddelande bedöms de åtgärder som Grekland har vidtagit under perioden från november 2010 och fram till mitten av februari 2011 i enlighet med rådets beslut 2010/320/EU[1]. De åtgärder som hade vidtagits fram till november bedömdes i ett meddelande från den 9 december 2010[2]. Tillsammans med en medföljande kommissionsrapport som har utarbetats i samarbete med ECB[3] bidrar meddelandet också till bedömningen av hur väl Grekland efterlever memorandumet om den ekonomiska och finansiella politiken (MEFP) och samförståndsavtalet (MoU)[4] inom ramen för avtalet mellan Grekland och de övriga medlemsstaterna i euroområdet om lånemöjligheter.

Denna bedömning grundas på den rapport som Grekland[5] lämnat in till rådet och kommissionen och på det uppdrag som Europeiska kommissionen tillsammans med IMF och ECB utfört inom ramen för det ekonomiska saneringsprogram som finansieras av bilaterala lån av medlemsstaterna i euroområdet och genom en standby-överenskommelse med IMF. I den rapport som Grekland överlämnade den 12 februari 2011 diskuteras dels de finanspolitiska åtgärder som syftar till att minska den offentliga underskottskvoten 2011, dels de mycket omfattande strukturella reformer som den grekiska regeringen är i färd att anta och genomföra.

2. Rådets beslut av den 10 maj 2010

Den 10 maj 2010 antog rådet beslut 2010/320/EU, i enlighet med artiklarna 126.9 och 136 i EUF-fördraget, riktat till Grekland i syfte att förstärka och fördjupa den finanspolitiska övervakningen samt förelägga Grekland att vidta de åtgärder för att minska underskottet som anses nödvändiga för att komma till rätta med situationen med ett alltför stort underskott senast 2014.

Enligt rådets beslut ska Grekland anta ett antal särskilda åtgärder i syfte att få ned underskottet i de offentliga finanserna under följande tak:

- 18 508 miljoner euro för år 2010 (8,1 % av BNP baserat på den senast tillgängliga officiella BNP-siffran).

- 17 065 miljoner euro (7,6 % av BNP) för år 2011.

- 14 916 miljoner euro (6,5 % av BNP) för år 2012.

- 11 399 miljoner euro (4,8 % av BNP) för år 2013 och

- 6 385 miljoner euro (2,6 % av BNP) för år 2014[6].

Beslutet ändrades därefter den 7 september 2010 (beslut 2010/486/EU)[7] och den 20 december 2010 (beslut 2011/57/EU)[8]. De tidigare nämnda taken för underskottet i de offentliga finanserna är emellertid fortsatt oförändrade.

3. Budgetgenomförande

Det ENS-baserade offentliga underskottsmålet för 2010 har inte uppnåtts. Det tak för underskottet som lades fast i rådets beslut var 18 miljarder euro (8 % av BNP) för 2010, medan underskottet uppskattas ha uppgått till 22 miljarder euro (9,6 % av BNP), även om en viss osäkerhet kvarstår om utfallssiffrans exakthet. Osäkerhetsmarginalen sammanhänger i huvudsak med de statsägda företagens utveckling och obudgeterade offentliga medel som klassificerats som tillhörande den offentliga, socialförsäkrings- eller den kommunala sektorn, för vilka säkra statistiska uppgifter för det löpande året ännu saknas. Det råder även osäkerhet om differenserna mellan kontantbetalningar och underliggande utgifter. Den första kompletta uppsättningen av ENS-baserad årsstatistik kommer inte vara tillgänglig före utgången av mars 2011 och offentliggöras och godkännas av Eurostat i april.

Taket för statliga primära utbetalningar (på kontantbasis) till och med slutet av året (som fastställts i memorandumet om den ekonomiska och finansiella politiken (MEFP) och samförståndsavtalet om särskilda ekonomisk-politiska villkor (MoU)) har efterlevts. Utfallet blev 61,1 miljarder euro jämfört med ett tak på 67 miljarder euro. Det bättre än planerade resultatet för detta kriterium avspeglar utgiftsunderskridanden, som till stor del beror på faktiska besparingar, men även förklaras av uppskjutna eller försenade betalningar; information om utgifter som ännu ej lett till någon utbetalning är fortfarande bristfällig. Enligt tillgängliga uppgifter uppgår det ackumulerade beloppet eftersläpande betalningar under 2010 till mer än 1,5 miljarder euro som kommer att behöva regleras under 2011.

Den offentliga sektorns primära saldo (på kontantbasis i överensstämmelse med den definition som används för övervakningen enligt memorandumet om den ekonomiska och finansiella politiken (MEFP) och samförståndsavtalet om särskilda ekonomisk-politiska villkor (MoU) uppgick till 5,5 miljarder euro, jämfört med taket på 5,7 miljarder euro. I det föregående meddelandet uppskattade man att det kriteriet kunde komma att överskridas med upp till 1,5 miljarder euro (0,6 % av BNP), baserat på ett antagande om noll ackumulerade försenade utbetalningar.

Tabell 1: Genomförandet av statsbudgeten

2009 | 2010 |

Enl. kontantprincipen (miljoner euro) | Jan-dec | Förän-dring i % | Planerat maj 2010 |

Totala inkomster | 50531 | 54240 | 7,3 | 55715 |

Inkomster före återbetalningar | 53443 | 56147 | 5,1 | 57800 |

Skatteåterbäring | 4952 | 4979 | 0,5 | 5100 |

Inkomst av kapital | 2040 | 3072 | 50,6 | 3015 |

Totala utgifter | 81403 | 73694 | -9,5 | 75187 |

Primära utgifter | 57992 | 51679 | -10,9 | 52633 |

Ränteutgifter | 12325 | 13223 | 7,3 | 13209 |

Kapitalutgifter | 9588 | 8447 | -11,9 | 9000 |

Övriga utgifter | 1498 | 345 | -77,0 | 345 |

Statligt budgetsaldo | -30872 | -19454 | -37,0 | -19472 |

Källa: Det grekiska statliga ekonomiverket (”General Accounting Office”) Anmärkning: I denna tabell ingår inte utbetalningar för upphandling av försvarsmateriel (1 miljard euro 2010, en minskning med mer än 30 procent jämfört med 2009. |

Den offentliga skuldkvoten uppgick för 2010 till 142,5 procent av BNP, jämfört med det ursprungliga målet på 133 procent av BNP. Differensen förklaras främst av omklassificeringen av offentliga enheter som nu i nationalräkenskaperna för 2009 för första gången medräknas i den offentliga sektorn, men också av ett större än väntat underskott 2010. Det tak som angavs i besluten för den offentliga skuldökningen har emellertid iakttagits (tak: 34 058 euro, beräknat utfall: 28 870 euro).

3. Utsikter för 2011 och 2012-2014

Den grekiska regeringen har bekräftat sitt åtagande att nå det finanspolitiska mål för 2011 som fastställs i rådets beslut. Med högre än väntade utgångsnivåer för underskott och skuld och en BNP som blev lägre än väntat, krävs en större konsolideringsansträngning. Den finanspolitiska strategin är fortsatt förankrad i den konsolideringsbana som man kom överens om i maj 2010. Den grekiska regeringen beslutade därför att helt ta igen det man förlorat under 2010 för att snabbt återgå till en hållbar finanspolitisk situation, se till att finansieringsbehoven överensstämmer med programmet och öka förtroendet på marknaden. Budgeten för 2011 – som lades fram i Greklands parlament den 18 november – innehåller nya underskottsminskande åtgärder på 2½ procent av BNP. Härigenom uppgår de totala finanspolitiska konsolideringsåtgärderna 2011, inberäknat de åtgärder som antogs i maj, till 5¾ procent av BNP. Omkring två tredjedelar av de nya åtgärderna som antogs i november avser utgiftssidan, och flertalet har strukturell karaktär; medan 0,7 miljarder euro, eller 0,3 procent av BNP, utgör tillfälliga åtgärder.

Flertalet av de finanspolitiska åtgärder som syftar till att nå underskottsmålet har omsatts i lagstiftning och börjat att genomföras. Åtgärderna innefattar nedskärningar i improduktiva och oriktade utgifter, färre korttidskontrakt i den offentliga sektorn, mer målinriktade generella bidrag till hushållen (t.ex. eldningsoljebidrag och familjebidrag) och bättre förvaltning och förbättrat utnyttjande av statliga tillgångar, i synnerhet när det gäller uppbörd av kvarskatt. Budgeten för 2011 börjar även åtgärda två strukturella huvudproblem: alltför höga sjukvårdsutgifter och förluster i statsägda företag: För att uppnå målen i 2011 års budget förutsätts en ökning i totala skatteintäkter på mer än 1,5 miljarder euro (eller omkring ¾ procent av BNP) jämfört med 2010, vilket är en svår uppgift som till stor del avhänger av konkreta resultat av insatserna mot skatteflykt och effektiviseringen av skatteuppbörden.

Enligt 2011 års budget skulle det offentliga underskottet (ENS95) bli 16,8 miljarder euro (7,6 procent av BNP). Baserat på senast tillgängliga uppgifter beräknar kommissionen att 2011 års underskott enligt ENS95 kan komma att uppgå till 18,8 miljarder euro ( brytdatum för denna prognos är den 11 februari 2011). Om inga ytterligare åtgärder vidtas skulle därför underskottet 2011 kunna komma att hamna ¾ procentenhet av BNP över taket. Medan genomförandet av statsbudgeten (på kontantbasis) under januari 2011 har utvecklats sämre än det månatliga målet, främst till följd av inkomstsidans fortsatta försvagning, härrör det antydda finanspolitiska gapet huvudsakligen från mindre gynnsam tillväxt i skattebasen, uppdaterade prognoser för de finanspolitiska åtgärder som planeras under året samt en baseffekt från det sämre än väntade utfallet 2010 för flera inkomstkategorier. Dessutom väntas ränteutgifterna bli högre än enligt budgeten.

Enligt den grekiska budgetramlagen ("organic budget law") bör regeringen utarbeta en medelfristig strategi för de offentliga finanserna för perioden 2012-2015. Regeringen kommer att utforma den finanspolitik som ska genomföras på medellång sikt, med målsättningen att få ned underskottet i de offentliga finanserna under 3 procent av BNP till 2014 och därefter minska det ytterligare. Kommissionens uppskattningar ger vid handen att gapet i de offentliga finanserna mellan referensscenariot utan ytterligare ekonomisk-politiska åtgärder och det mål för 2014 som fastställts i rådets beslut nu uppgår till omkring 8 procent av BNP (tabell 2), inom vilket finanspolitiska åtgärder på omkring 2 procent av BNP redan hade identifierats i maj samtidigt som revideringar av deras effekter på de offentliga finanserna inte bör uteslutas.

Regeringen har närmare bestämt redan aviserat de stora dragen i en medelfristig strategi för de offentliga finanserna, och ett utkast av strategin kommer att presenteras i slutet av mars, antas av ministerrådet senast i mitten av april och bli föremål för omröstning i parlamentet senast i mitten av maj. Huvudinslagen i strategidokumentet kommer att inbegripa följande: i) försiktiga makroekonomiska prognoser, ii) basscenario för inkomst- och utgiftsberäkningar vid oförändrad politik för staten och övriga offentliga enheter, iii) en beskrivning av varaktiga finanspolitiska åtgärder, timing och kvantifiering, iv) årliga utgiftstak för varje ministerium och skattefinansieringsmål för övriga offentliga enheter fram till och med 2014, v) beräkningar för de offentliga finansernas utveckling med hänsyn till vidtagna ekonomisk-politiska åtgärder i linje med underskotts- och skuldmålen. vi) långsikta skuldberäkningar baserade på försiktiga makroekonomiska beräkningar, stabila primära överskott från och med 2014, samt planerade privatiseringar. En rad pågående eller planerade finanspolitiska strukturreformer kommer att byggas in i den medelfristiga strategin, bland annat följande: i) reformen av de statsägda företagen, Och av ii) av förvaltningen av offentliga medel utanför budgeten (organ om utgör juridiska personer tillhörande den offentliga sektorn och öronmärkta kontomedel), iii) skattepolitiska reformer, iv) reformering av det offentliga lönesättningssystemet och den offentliga förvaltningen, v) rationalisering av de sociala utgifterna, vi) kostnadseffektiv planering av offentliga investeringar, samt (vii) av försvarsutgifter.

Tabell 2: Underskottsredovisning Underskott från det föregående till det nästföljande året |

(i miljoner euro) | % av BNP |

Ackumulerade åtgärder | Ackumulerade åtgärder |

2010-2014 | 2012- 2014 | 2010-2014 | 2012-2014 |

2009 års underskott | 36150 | 15,4 |

Nominellt underskottsglidning 2010 | 3880 | 1,7 |

Genomförda åtgärder under 2010: | 18000 | 18000 | 7,8 | 7,8 |

Effekt på nominell BNP-tillväxt | -- | 0,2 |

2010 års underskott | 22030 | 9,6 |

Nominellt underskottsglidning 2011 | 9226 | 4,1 |

Genomförda åtgärder under 2011: | 12450 | 30450 | 5,5 | 13,5 |

Ej identifierade åtgärder | 1741 | 1741 | 0,7 | 0,7 |

Effekt på nominell BNP-tillväxt | -- | 0,1 |

2011 års underskott | 17065 | 7,6 |

Nominellt underskottsglidning 2012 | 5455 | 2,4 |

Identifierade åtgärder för 2012* | 5575 | 36025 | 5575 | 2,4 | 15,7 | 2,4 |

Ej identifierade åtgärder för 2012 | 2029 | 3770 | 3770 | 0,9 | 1,6 | 1,6 |

Effekt på nominell BNP-tillväxt | -- | -0,1 |

Underskott 2012 (mål) | 14916 | 6,4 |

Nominellt underskottsglidning 2013 | 2218 | 0,9 |

Identifierade åtgärder för 2013* | 575 | 36600 | 6150 | 0,2 | 15,5 | 2,6 |

Ej identifierade åtgärder för 2013 | 5160 | 8931 | 8930 | 2,2 | 3,8 | 3,7 |

Effekt på nominell BNP-tillväxt | -- | -0,2 |

Underskott 2013 (mål) | 11399 | 4,8 |

Nominellt underskottsglidning 2014 | 491 | 0,2 |

Identifierade åtgärder för 2014* | -1050 | 35550 | 5100 | -0,4 | 14,6 | 2,1 |

Ej identifierade åtgärder för 2014 | 5573 | 14504 | 14504 | 2,3 | 5,9 | 5,9 |

Effekt på nominell BNP-tillväxt | -- | -0,6 |

Underskott 2014 (mål) | 6385 | 2,6 |

* Identifierade och kvantifierade åtgärder för 2012, 2013 och 2014 i det ursprungliga programmet från maj är föremål för revidering. |

Underskott år t motsvarar underskott år t-1 plus nominellt underskottsöverdrag (glidning) år t minus identifierade åtgärder minus ej identifierade åtgärder (och för kvoterna: plus effekten på nominell BNP-kvot). Underskottsöverdrag inkluderar den ökning av underskottsnivån som skulle ske om inga åtgärder vidtogs. I begreppet ingår särskilt den strukturella ökningen i pensionsutgifter, ökningen i ränteutgifter och övrig strukturella utgiftsökningar. Underskottsöverdrag har beräknats med antagande av lönestopp och att 1-5 regeln mellan nyanställningar och personalavgångar tillämpas. De avspeglar även ökningen/minskningen i inkomster till följd av skattebasens utveckling. |

6. Framsteg med strukturella reformer

Grekland har en bred strukturreformsagenda. Framsteg har gjorts i fråga om strukturella finanspolitiska reformer, även om det i vissa fall gått långsammare än planerat. Regeringen arbetar på att förstärka den rättsliga ramen för att bekämpa skatteflykt och modernisera skatteförvaltningen. Institutionella budgetreformer, som även inbegriper det statliga ekonomiverket (”General Accounting Office”) fortskrider – regeringen har fastställt utgiftstak för staten och underskottsmål för den offentliga sektorn och har gjort framsteg när det gäller att säkerställa att uppgifter om de offentliga finanserna tillhandahålls i rätt tid, men uppgifternas kvalitet och omfattning behöver förbättras ytterligare. Styrningen av budgetens utgiftssida behöver också förbättras, särskilt i fråga om investeringsbudgeten och upphandling av försvarsmateriel. Arbetet med hälso- och sjukvårdsreformen går framåt – ett första reformpaket antogs i mitten av februari 2011. En rad finanspolitiska strukturåtgärder har emellertid blivit försenade, bland annat när det gäller att förenkla systemet för löner och ersättningar i den offentliga sektorn och att fullt ut införa systemet en enda utbetalningsmyndighet (”SPA”). Arbetet med att ta fram funktionella översyner av statsförvaltning och sociala program går nu framåt, om än med viss försening.

Regeringen har utfäst sig att offentliggöra en inventering av statsägda tillgångar, inklusive delägande i börsnoterade och onoterade företag och mark och fastigheter med kommersiellt värde. Detta kommer att bidra till att öka takten i privatiseringsansträngningarna, och regeringen har räknat upp privatiseringsintäkterna till 50 miljarder euro under perioden 2011-2015, varav 15 miljarder euro under perioden 2011-2012.

Arbetet med andra strukturella reformer går framåt, men på samma sätt som är fallet med de finanspolitiska strukturella reformerna, har förseningar konstaterats. Med antagandet av den nya arbetsmarknadslagen i december och lagförslagen om att öppna upp stängda yrken, har Grekland verkningsfullt lanserat en ny våg av strukturella reformer. En oberoende arbetsgrupp bestående av utbildningspolitiska experter har inrättats som ett första steg på vägen mot en reformering av utbildningsväsendet. Lagstiftningsförslag har antagits eller är i färd att antas som syftar till att undanröja befintliga begränsningar i friheten att tillhandahålla tjänster, reformera energisektorn, förenkla lagstiftning och påskynda arbetet med att utfärda licenser till företag, industriell verksamhet och yrkesverksamheter, samt i fråga om att förändra den institutionella ramen för det grekiska konkurrensverkets verksamhet.

7. Den begärda informationens fullständighet

Den rapport som Grekland lämnat in samt de uppgifter som regelbundet översänts till kommissionen uppfyller de flesta informationskrav som fastställts genom rådets beslut. Rapporten innehåller särskilt detaljerade uppgifter om konkreta åtgärder som har genomförts (och kommer att genomföras) för att efterleva beslutet och deras respektive budgeteffekter.

Det statliga ekonomiverket har lämnat månatliga uppgifter om budgetgenomförandet i rätt tid, och de senaste uppgifterna (avseende januari 2011) offentliggjordes den 12 februari 2011. Uppgifter om den månatliga förändringen i eftersläpande betalningar för staten och en stor del av den icke statliga offentliga sektorn tillhandahålls också, som bygger på det statliga ekonomiverkets månatliga uppdateringar. Trots att den årliga redovisningen av verksamheten i de icke statliga sektorerna inom den offentliga sektorn blivit mer detaljerad, är den månatliga redovisningen av budgetgenomförandet inom socialförsäkringssektorn, offentliga organ utanför budgeten och den kommunala sektorn fortfarande bristfällig. I rapporten redovisas hur antalet fast anställda i den offentliga sektorn utvecklats sedan slutet av 2009, inberäknat antalet fast anställda i statsförvaltning, offentliga organ, kommunala förvaltningar, statliga bolag, polisväsende, anställda inom försvaret och kyrkan. Rapporten innehåller den begärda informationen om skuldemissioner och skuldåterbetalningar samt om den ekonomiska situationen i de största statsägda företagen. Rapporten innehåller vidare en mängd uppgifter om genomförandet av strukturreformer som svar på rådets rekommendation av den 16 februari 2010[9], och i enlighet med de krav som ställs i memorandumet om den ekonomiska och finansiella politiken (MEFP) och samförståndsavtalet om särskilda ekonomisk-politiska villkor (MoU).

8. Slutsats

Det tak för det offentliga underskottet (enligt ENS 95) för 2010 som fastställts i rådets beslut beräknas ha underskridits med cirka 4,1 miljarder euro och ha uppgått till 22 miljarder euro (9,6 procent av BNP) I stället för 18,5 miljarder euro (8 procent av BNP). Detta utgör dock en minskning av underskottskvoten med nästan sex procentenheter jämfört med 2009. Den offentliga skuldkvoten uppskattas ha ökat från 127 procent av BNP i slutet av 2009 till 141 procent 2010.

Den budget som parlamentet har antagit för 2011 är förenlig med underskottstaken i rådets beslut, men det kommer att krävas ytterligare åtgärder för att inte underskottstaken ska överskridas. Regeringen är för närvarande i färd med att utarbeta ytterliggare varaktiga åtgärder som kommer att bli nödvändiga för att kunna fortsätta att minska underskotten under de kommande åren. Regeringen har närmare bestämt redan aviserat de stora dragen i en medelfristig strategi för de offentliga finanserna, och ett utkast av strategin kommer att presenteras i slutet av mars, antas av ministerrådet senast i mitten av april och bli föremål för omröstning i parlamentet senast i mitten av maj. Inom ramen för den medelfristiga strategin kommer det att krävas varaktiga finanspolitiska konsolideringsåtgärder på minst 8 procent av BNP, av vilka åtgärder på motsvarande 6 procent av BNP ännu inte har identifierats, för att säkerställa att underskottsmålen fram till 2014 uppnås och att skuldkvoten fås att varaktigt börja minska. En uppgraderad privatiseringsplan beräknas att inom fem år komma att minska skuldkvoten med närmare 20 procentenheter av BNP.

Sammantaget förbereder sig Grekland på att vidta de åtgärder som krävs och att genomföra de nödvändiga ekonomisk-politiska åtgärderna för att följa den utstakade konsolideringsstrategin, som syftar till att, i enlighet med rådets beslut, korrigera det alltför stora underskottet senast 2014. Kommissionens slutsats är därför att Grekland på ett tillfredsställande sätt efterlever rådets beslut av den 10 maj 2010, följer rådets rekommendation av den 16 februari 2010 och genomför de åtgärder som anges i det uppdaterade memorandumet om den ekonomiska och finansiella politiken (MEFP) och det uppdaterade samförståndsavtalet om särskilda ekonomisk-politiska villkor (MoU) av den 22 november 2010.

BILAGA I: ÅTGÄRDER SOM I KRAFT AV RÅDETS BESLUT MÅSTE VIDTAS FÖRE UTGÅNGEN AV DECEMBER 2010

Åtgärder (som krävs enligt artikel 2.3 i rådets beslut) | Läge |

”Grekland ska vidta följande åtgärder före utgången av december 2010: |

a) Slutligt anta de åtgärder som avses i punkt 2 a. | Genomfört. |

b) Tillämpa lagstiftning som stärker den finanspolitiska ramen. Detta bör särskilt inkludera att upprätta ett finanspolitiskt ramverk på medellång sikt, skapa en obligatorisk reserv för oförutsedda utgifter i budgeten på motsvarande 5 % av departementens totala anslag, med undantag för löner, pensioner och räntor, införa kraftfullare utgiftskontrollmekanismer och upprätta ett till parlamentet knutet budgetkontor. | Delvis genomfört. Den nya budgetramlagen (”organic budget law”) som antogs i september 2010 har redan börjat tillämpas har redan tillämpats med 2001 års budgetlag. Regeringen ska senast i maj 2011 anta den medelfristiga finanspolitiska ramverk som kommer att ligga till grund för 2012 års budget. Budgetkontoret knutet till parlamentet har ännu inte inrättats, även om lagbeslutet har fattats. |

f) Väsentligt höja utnyttjandegraden av struktur- och sammanhållningsfonderna. | Genomfört. |

i) Anta lagstiftning som förenklar och påskyndar licensförfaranden för företag, industriell verksamhet och yrken. | Delvis genomfört, försenat. Parlamentet väntas inom kort rösta om lagen om licensförfaranden. |

j) Förändra den institutionella ramen för den grekiska konkurrensmyndigheten (HCC) i syfte att öka dess oberoende, införa rimliga tidsfrister for undersökningar och utfärdande av beslut samt ge myndigheten befogenhet att avvisa klagomål. | Pågående. Kommer att läggas fram för parlamentet inom kort. |

k) Förbättra förvaltningen av offentliga tillgångar, i syfte att inbringa minst 7 miljarder euro under perioden 2011-2013, varav minst 1 miljard euro under 2011 och intäkterna från försäljningen av tillgångarna (fastigheter och finansiella tillgångar) ska användas för att lösa skulder och kommer inte att minska budgetsaneringsansträngningarna för att efterleva underskottstaken i artikel 1.2. | Genomfört. Regeringen har meddelat vilka tillgångar den avser att sälja ut under perioden 2011-2013. Planen bör ses över i linje med regeringens avsikt att utöka privatiseringsprogrammets omfattning till 50 miljarder euro under perioden 2011-2015. |

l) Vidta åtgärder som syftar till att avlägsna befintliga begränsningar i friheten att tillhandahålla tjänster. | Pågående med försening.. Lagbeslut kommer att fattas om ett flertal åtgärder inom kort. |

m) Anta ett dekret som minst fram till 2014 förbjuder lokala förvaltningar att driva verksamheten med underskott. Minska transfereringarna till den lokala förvaltningen i enlighet med planerade besparingar och kompetensöverföring. | Genomfört. |

n) Offentliggöra provisoriska prognoser på lång sikt av pensionsutgifterna fram till 2060 i enlighet med lagstiftningsreformen från juli 2010 som omfattar de viktigaste pensionssystemen (IKA, inklusive pensionssystemet för offentliga tjänstemän, OGA och OAEE). | Genomfört. |

o) Genomföra ett system för elektroniska recept. Offentliggöra den kompletta prislistan för läkemedel på marknaden. Tillämpa förteckningen över icke-ersättningsgrundande läkemedel och förteckningen över receptfria läkemedel. Offentliggöra den nya förteckningen över ersättningsgrundande läkemedel med hjälp av det nya referensprissystemet. Använda den information som gjorts tillgänglig via elektroniska recept och skanning för insamling av rabatter från läkemedelsföretag. Införa en övervakningsmekanism som gör det möjligt att månadsvis utvärdera utgifter för läkemedel. Införa egenavgifter på 5 euro för normala öppenvårdstjänster och införa egenavgifter för omotiverade besök på akutmottagningar. Offentliggöra reviderade räkenskaper för sjukhus och vårdcentraler och inrätta en oberoende arbetsgrupp med experter på sjukvård vars uppgift är att till slutet av maj 2011 ta fram en detaljerad rapport för en övergripande reform av sjukvårdssystemet som syftar till att öka effektiviteten i sjukvårdssystemet. | Pågående. Flera åtgärder är i färd att beslutas i lag eller genomföras. |

q) Ytterligare minska driftskostnaderna med minst 5 procent, vilket ska inbringa besparingar på minst 100 miljoner euro. | Genomfört. |

r) Ytterligare minskade transfereringar som ska ge totala besparingar på minst 100 miljoner euro. De berörda offentliga enheterna kommer att säkerställa den motsvarande utgiftsminskningen så att det inte sker någon ackumulering av eftersläpande utbetalningar. |

s) Behovspröva familjebidrag från januari 2011, vilket ska ge besparingar på minst 150 miljoner euro (netto efter avdrag av respektive administrativa kostnader). | Genomfört. |

t) Minska inköpen av försvarsmateriel (leveranser) med minst 500 miljoner euro jämfört med den faktiska nivån 2010. | Planerat. Att bedöma vid slutet av året. |

u) Sänka socialförsäkringssystemens utgifter för läkemedel med 900 miljoner euro genom ytterligare besparingar genom inköp av billigare läkemedel samt nya upphandlingsförfaranden samt minska motsvarande utgifter för sjukhusen med minst 350 miljoner euro (inklusive utgifter för utrusning). | Genomfört. |

v) Förändra ledning, prissättning och löner för offentliga företag, vilket ska ge besparingar på minst 800 miljoner euro. | Genomfört. |

w) Utjämna skatterna på eldningsolja och dieselolja efter den 15 oktober 2011, i syfte att bekämpa bedrägeri, vilket kommer att inbringa minst 400 miljoner 2011 euro netto, efter avdrag för särskilda åtgärder för att skydda mindre gynnade befolkningsgrupper. | Ej genomfört. Lagen om att utjämna skillnaderna i beskattning av eldningsolja och dieselolja har ännu inte antagits. Den särskilda skatteförmånen på eldningsolja som bör upphävas gäller bara på östen och vintern, och därför påverkar ett försenat antagande av lagen hittills inte skatteinkomster och skatteutgifter. |

x) Höja de reducerade mervärdesskattesatserna från 5,5 till 6,5 procent och från 11 till 13 procent, vilket kommer att inbringa minst 880 miljoner euro och sänka mervärdesskattesatsen för läkemedel och hotellboende från 11 till 6,5 procent till en kostnad som inte överstiger 250 miljoner euro netto med hänsyn till besparingar för socialsäkerhetssystemen och sjukhusen till följd av den lägre mervärdesskattesatsen på läkemedel. | Genomfört. |

y) Intensifiera kampen mot bränslesmuggling (minst 190 miljoner euro). |

z) Höja rättegångsavgifterna (minst 100 miljoner euro). |

aa) Genomföra en åtgärdsplan för att påskynda uppbörden av kvarskatt (minst 200 miljoner euro). |

bb) Påskynda uppbörden av straffskatt (minst 400 miljoner euro). |

cc) Driva in inkomster från det nya regelverket för skattetvister och rättegångar (minst 300 miljoner euro). |

dd) Skapa intäkter från förnyade licenser för telekommunikation som löper ut inom kort (minst 350 miljoner euro). |

ee) Skapa intäkter från koncessioner (minst 250 miljoner euro). |

ff) Upprätta en omstruktureringsplan för Atens transportnät (OASA). Planens mål ska vara att minska företagets rörelseförluster och göra det ekonomiskt livskraftigt. Planen ska innehålla nedskärningar av företagets driftskostnader och avgiftshöjningar. De nödvändiga åtgärderna ska genomföras senast i mars 2011. | Pågående. Utkast till affärsplan finns. |

gg) Anta en lag som begränsar antalet rekryteringar av offentliganställda till högst en rekrytering per fem pensionsavgångar eller uppsägningar, utan sektorsundantag, inklusive personal som överförs från offentliga företag som omstruktureras för att inräknas i den offentliga sektorn. | Genomfört. |

hh) Införa lagstiftning som stärker arbetsmarknadens institutioner och i vilka följande fastställs: Avtal på företagsnivå har företräde framför sektorsavtal och yrkesspecifika avtal utan otillbörliga begränsningar. Avtal på företagsnivå begränsas inte av krav avseende företagens minimistorlek. Sektorsavtal och yrkesspecifika avtal utvidgas inte till parter som inte representeras i förhandlingar. Provanställningstiden för nya tjänster förlängs. Tidsbegränsningar i fråga om användning av bemanningsföretag tas bort. Hinder för ökad användning av tidsbestämda avtal tas bort. Bestämmelsen som föreskriver högre timpenning för deltidsarbetare avskaffas, och möjlighet till mer flexibel arbetstidsförläggning inklusive skiftarbete på deltid införs. | Delvis genomfört. I lag 3899/2010 föreskrivs att företag och deras anställda får ingå kollektivavtal på företagsnivå (SFLCA) som i fråga om lönevillkor avviker från branschavtal. Den nya styrelsen för OMED håller på att tillsättas. Kraven på att förlänga provperioden för nya anställningar till ett år genom att avskaffa tillfälliga begränsningar i utnyttjande av bemanningsföretag och avskaffa bestämmelsen som föreskriver högre timpenning för deltidsarbetare har efterlevts. Kravet på utvidgningen av sektorsavtal och yrkesspecifika avtal till parter som inte är företrädda i förhandlingar avskaffas har inte uppfyllts. Kraven på att anta lagstiftning som avskaffar hinder för en ökad användning av tidsbegränsade kontrakt och möjliggör en mer flexibel förläggning av arbetstiden har inte uppfyllts. |

[1] EUT L 145, 11.6.2010, s. 6-11.

[2] KOM(2010) 739 slutlig.

[3] ”The Economic Adjustment Programme for Greece – Second Review”, European Economy – Occasional Papers 77, (februari 2010). I detta dokument finns en mer detaljerad bedömning av utvecklingen av makroekonomiska, finansiella, ekonomisk-politiska och strukturella reformer.

[4] Memorandum om den ekonomiska och finansiella politiken och samförståndsavtal om specifik ekonomisk-politisk villkorlighet av den 3 maj, uppdaterade den 22 november 2010.

[5] The Economic Adjustment Programme for Greece – Report submitted in accordance with Council Decision – februari 2011. Denna rapport överlämnades av den grekiska regeringen den 12 februari 2011. Den finns på följande webbplats: http://ec.europa.eu/economy_finance/eu/countries/greece_en.htm.

[6] Andelen av BNP är indikativ. I rådets beslut avser andelen av BNP uppgifterna om nominell BNP från maj: 8,0, 7,6, 6,5, 4,9 och 2,6 procent av BNP för åren 2010–2014. Den anpassningsbana som avses i beslutet kräver att den årliga ökningen av den konsoliderade offentliga bruttoskulden inte överstiger 34 058 miljoner euro under 2010, 17 365 miljoner euro under 2011, 15 016 miljoner euro under 2012, 11 599 miljoner euro 2013 och 7 885 miljoner euro 2014. Med beaktande av de reviderade skuldtalen vid slutet av 2009 och de senaste beräkningarna över nominell BNP motsvarar detta skuldkvoterna 145, 155, 159, 159 och 157 procent av BNP för åren 2010–2014.

[7] EUT L 145, 11.6.2010, s. 6.

[8] EUT L 26, 29.1.2011, s. 15.

[9] Rådets rekommendation (2010/190/EU) till Grekland av den 16 februari 2010 om att få Greklands ekonomiska politik att överensstämma med de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken och undanröja risken att den ekonomiska och monetära unionens funktion äventyras (EUT L 83, 30.3.2010, s. 63).