Förslag till RÅDETS FÖRORDNING (EG) om utvecklingssamarbete med Sydafrika

(framlagt av kommissionen)

MOTIVERING

Mellan 1986 och 1999 anslog Europeiska gemenskapen (EG) 1085,2 miljoner ecu till sina hjälpprogram för Sydafrika.

Det första av dessa program var det europeiska särskilda program som ursprungligen föreslogs av Europaparlamentet och antogs av rådet (allmänna frågor) i september 1985 i syfte att bistå offren för apartheidsystemet och som mellan 1986 och 1990 finansierades under budgetpost B-9530 och mellan 1991 och 1995 under budgetpost B7-5070.

Då den politiska situationen i Sydafrika förändrades i och med att en demokratisk regering tillsattes 1994 anpassade EG tyngdpunkten i och formerna för sitt samarbete. Kommissionen öppnade en delegation, och programmet döptes 1995 om till Europeiska programmet för återuppbyggnad och utveckling i Sydafrika (EPRD) i analogi med det nya Sydafrikas eget program för återuppbyggnad och utveckling.

I november 1996 antog rådet förordning (EG) nr 2259/96 om utvecklingssamarbete med Sydafrika (1), i vilken ett finansiellt referensbelopp på 500 miljoner ecu fastställdes för EPRD för perioden januari 1996 - december 1999 och gemenskapens åtagande att bidra till en hållbar ekonomisk och social utveckling i landet och att befästa grunderna för ett demokratiskt samhälle bekräftades. För genomförandet av detta samarbete undertecknades ett flerårigt vägledande program i maj 1997, och sedan dess har omkring 50 enskilda program och projekt startats bl.a. inom utbildning, hälsa, vatten och renhållning, boende, stöd till den privata sektorn, stöd för god förvaltning av offentlig verksamhet, kapacitetsuppbyggnad och regional integration (Södra Afrikas utvecklingsgemenskap).

(1) EGT L 306, 28.11.1996.

Rådets förordning (EG) nr 2259/96 upphör att gälla den 31 december 1999.

Syftet med föreliggande utkast till förordning är att uttrycka Europeiska unionens solidaritet med Sydafrika i landets ansträngningar att hantera den besvärliga och långdragna process som övergången till ett öppet och demokratiskt samhälle innebär, och EU:s fortsatta stöd genom en förlängning av EPRD med ett finansiellt anslag av samma storleksordning som inom det föregående programmet.

I mellantiden är kommissionen villig att anpassa och förbättra stödet och föreslår därför vissa ändringar i förordningen för perioden 1996-1999. Dessa ändringar anses nödvändiga av flera orsaker.

För det första har förbindelserna mellan EG och Sydafrika utvecklats på följande sätt:

- Genom ett beslut av AVS-EU-rådet i april 1997 blev Sydafrika med vissa inskränkningar part i Lomékonventionen i juni 1998 och förhandlar nu tillsammans med de andra AVS-länderna om det framtida samarbetsavtalet mellan EU och AVS. Kommissionen angav i sitt meddelande till rådet angående förhandlingar om ett partnerskapsavtal för utveckling med AVS-länderna (KOM/SEK 98/119) att Sydafrikas fullständiga anslutning bör tas i beaktande. Möjligheten att Sydafrika får tillgång till Europeiska utvecklingsfondens (EUF) resurser från och med år 2003 måste hållas i åtanke, eftersom formerna för ett sådant samarbete i så fall måste fastslås i god tid. För närvarande bör utvecklingssamarbetet mellan EG och Sydafrika fortsättningsvis finansieras ur den allmänna budgeten och i så hög grad som möjligt vara förenligt med bestämmelserna i Lomékonventionen, särskilt när det gäller samfinansiering (med medel ur EUF och EPRD) av regionala program.

- På grundval av direktiv som antogs av rådet i juni 1995 och mars 1996 har Sydafrika och EG helt nyligen ingått ett bilateralt avtal om handel, utveckling och samarbete. Avdelning V i detta avtal innehåller bestämmelser om mål, prioriteringar, medel och metoder för och genomförande av utvecklingssamarbetet, vilka har företräde framför intern EU-lagstiftning och därför förutsätter att motsvarande artiklar i den tidigare förordningen i förekommande fall ändras eller anpassas.

För det andra måste erfarenheterna från tillämpningen av EPRD beaktas och lärdom dras av dessa. Hänsyn bör särskilt tas till följande:

- De rekommendationer som revisionsrätten gjorde i sin rapport nr 7/98, liksom Europaparlamentet i sina kommentarer till rapporten, i syfte att åtgärda de problem som observerats, särskilt det långsamma genomförandet, de tungrodda förfarandena och problemen i samband med förvaltningen och uppföljningen av programmet. I rekommendationerna framhävs behovet av enklare och snabbare förfaranden, en högre grad av decentralisering av de sydafrikanska myndigheternas befogenheter när det gäller beslutsfattande, godkännanden och utbetalningar, delegering av befogenheter från central nivå till delegationerna, förenklade förfaranden särskilt för samarbetet med icke-statliga organisationer, övergripande utvärderingar av EPRD och mer resurser för förvaltningen av programmet, som är ett av EU:s viktigaste samarbetsprogram.

- Behovet, även uppmärksammat av medlemsstaterna, av en tydligare inriktning inom EPRD i syfte att göra EU:s bistånd i dess helhet mera konsekvent i överensstämmelse med artikel 130 i fördraget och relevanta rådsförordningar, öka dess synlighet och inverkan (särskilt i den politiska dialogen med de sydafrikanska myndigheterna) och undvika en splittring av resurserna. Av detta följer att det är skäl att koncentrera sig på ett begränsat antal fleråriga stödprogram för specifika områden. Dessa program skulle genomföras samordnat med olika partner (statliga och lokala myndigheter, icke-statliga organisationer m.fl.) och kombinera olika typer av stöd (både projekt och direkt stöd till Sydafrikas budget på vissa villkor).

- Behovet av regelbundna övergripande utvärderingar av EPRD så att EU:s strategi för utvecklingssamarbetet kan anpassas till utvecklingen.

- Nödvändigheten att beakta finanskontrollens iakttagelser beträffande hur bestämmelserna i budgetförordningen för Europeiska gemenskapernas allmänna budget skall tillämpas vid genomförandet av EPRD.

Kommissionen har redan vidtagit bl.a. följande åtgärder för att ta itu med dessa frågor:

- Beslut om att förstärka kommissionens delegation med mer personal och datautrustning för förvaltning och uppföljning av program.

- Omorganisering och rationalisering av de uppgifter som handhas centralt, i anslutning till inrättandet av den gemensamma Relex-tjänsten (Gemensamma tjänsten för administration av gemenskapens bistånd till tredje land).

- Utarbetande och spridning av en förfarandemanual för stödmottagarna.

- Minskning av antalet program som inleds varje år genom att åtgärderna koncentreras.

- Förberedande av en övergripande utvärdering av den utvecklingsstrategi som Europeiska unionen tillämpat i Sydafrika sedan 1994. Utvärderingen kommer att inledas 1999.

- Upprättande, i förbindelse med det sydafrikanska finansministeriet, av en gemensam databas för utvecklingsprojekt och -program med andra givare, i synnerhet medlemsstaterna.

- Årliga samråd och översyner varje halvår, tillsammans med Sydafrikas regering, beträffande genomförandet av samarbetet mellan Europeiska unionen och Sydafrika.

Dessa åtgärder har börjat ge resultat, och särskilt under 1997 och 1998 förbättrades betalningsnivån märkbart. Det är dock fortfarande nödvändigt att driva på och förstärka den pågående processen i den ovan angivna riktningen, vilket bör ske genom att den förordning som utgör rättslig grund för samarbetet med Sydafrika anpassas i syfte att åstadkomma följande:

- Större synlighet och konsekvens, genom att Europeiska unionens åtgärder ytterligare slås samman så att de koncentreras på ett begränsat antal områden (artiklarna 2 och 6.1) och genom att en programplanering för tre år inrättas och en regelbunden dialog inleds med medlemsstaterna om den strategi som skall följas (artikel 6.1-3).

- Effektivare åtgärder och enklare, mer balanserade förfaranden, genom att de verksamheter för vilka finansiering kan beviljas ur budgeten anpassas och klart definieras (artikel 4.2), genom att partnernas normala förfaranden tillämpas när så är möjligt (artikel 7.2) och genom att beslutsprocessen förenklas (artikel 8.3).

- Decentralisering och delegering, genom att ansvaret för vissa beslut som för närvarande fattas i Bryssel överförs till delegationen och till stödmottagaren (artikel 7.8).

- Förstärkta resurser för effektivare förvaltning och uppföljning av samarbetet, genom att ytterligare befattningar för lokalt anställda inrättas vid delegationen (se punkt 10 i finansieringsöversikten) och genom att en årlig ram för det tekniska biståndet planeras (artikel 10).

Av denna anledning har följande artiklar ändrats:

- Artikel 1 om prioriteringar

- Artikel 2 om samarbetsområden

- Artikel 4.2 om utgiftsslag

- Artikel 6 om programplanering

- Artikel 7 om förfaranden (punkterna 2 och 8)

- Artikel 8 om kommittéförfaranden

- Artikel 11 om ikraftträdande

Förslag till RÅDETS FÖRORDNING (EG) om utvecklingssamarbete med Sydafrika

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 130w i detta,

med beaktande av kommissionens förslag,

i enlighet med det förfarande som anges i artikel 189c, och

av följande skäl:

Sedan valen i april 1994 och tillsättandet av en demokratisk regering i Sydafrika har gemenskapen valt som sin strategi att stödja de sydafrikanska myndigheternas politik och reformer.

Rådet har antagit förordning (EG) nr 2259/96 av den 22 november 1996 om utvecklingssamarbete med Sydafrika (2).

(2) EGT L 306, 28.11.1996.

Den nämnda förordningen upphör att gälla den 31 december 1999.

I avdelning VII i Avtalet om handel, utveckling och samarbete mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Sydafrika föreskrivs att finansiellt bistånd i form av gåvobistånd skall täckas genom en särskild finansieringsmöjlighet i gemenskapsbudgeten och anges att gemenskapen förklarar sig villig att bibehålla sitt finansiella samarbete med Sydafrika på en betydande nivå och kommer att på förslag av kommissionen fatta de beslut som krävs i detta avseende.

Andra lämpliga finansieringsinstrument skulle kunna göras tillgängliga efter avtalets ikraftträdande, t.ex. inom ramen för det kommande samarbetsavtalet EG-AVS och genom att Sydafrika berättigas till stöd ur Europeiska utvecklingsfonden (EUF).

Avdelning V i avtalet innehåller bestämmelser om mål, prioriteringar och metoder för och genomförande av utvecklingssamarbetet med Sydafrika.

Mot bakgrund av genomförandet av rådets förordning (EG) nr 2259/96 av den 22 november 1996 och av revisionsrättens specialrapport nr 7/98 om Europeiska gemenskapens biståndsprogram till utvecklingen i Sydafrika (1986-1996) måste rådets förordning (EG) nr 2259/96 av den 22 november 1996 anpassas, särskilt med avseende på förenklade förfaranden, större inriktning på områdesspecifika prioriteringar och decentraliserat beslutsfattande.

Det bistånd som ges med stöd av den här förordningen skall genomföras i samordning med andra givares åtgärder, även multilaterala institutioners.

I rådets beslut 87/373/EEG av den 13 juli 1987 (3) anges förfarandena för utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter och för verksamheten i den kommitté som skall biträda kommissionen.

(3) EGT L 197, 18.7.1987.

Denna kommittés verksamhet bör följa förvaltningsförfarandet eller, om förvaltningsförfarandet inte anses lämpligt, det rådgivande förfarandet.

Genom rådets förordning (EG, Euratom) nr 2988/95 av den 18 december 1995 om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen (4) inrättas en gemensam rättslig ram för alla områden av gemenskapernas egna medel och utgifter.

(4) EGT L 312, 23.12.1995.

Rådets förordning (EG, Euratom) nr 2185/96 om de kontroller och inspektioner på platsen som kommissionen utför för att skydda Europeiska gemenskapernas finansiella intressen mot bedrägerier och andra oegentligheter (5) är tillämplig på gemenskapens samtliga verksamhetsområden, utan att det påverkar tillämpningen av gemenskapsbestämmelserna för särskilda politikområden.

(5) EGT L 292, 15.11.1996.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Mål

Gemenskapen skall, genom en principdialog och partnerskap, genomföra ett ekonomiskt och tekniskt samarbete med Sydafrika till stöd för den politik och de reformer som landets nationella myndigheter genomför.

Gemenskapens samarbetsprogram, kallat "Europeiska programmet för återuppbyggnad och utveckling i Sydafrika", skall ha som mål att bidra till en harmonisk och hållbar ekonomisk och social utveckling i landet, till Sydafrikas integrering i världsekonomin och till befästandet av de grunder som lagts för ett demokratiskt samhälle och en rättsstat i vilken de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna respekteras helt och fullt.

I detta sammanhang skall stöd i första hand ges till åtgärder som bidrar till att bekämpa fattigdomen.

Artikel 2

Samarbetsområden

Det utvecklingssamarbete som skall genomföras enligt denna förordning kommer i huvudsak att inriktas på följande områden:

- Stöd till strategier, instrument och program vars mål är att gradvis integrera den sydafrikanska ekonomin i världsekonomin och världshandeln samt till främjande av sysselsättningen, utveckling av den privata sektorn, regionalt samarbete och regional integration. Vad de senare områdena beträffar kommer särskild uppmärksamhet att fästas vid stöd till de anpassningsåtgärder i regionen, särskilt inom Södra Afrikas tullunion, som föranleds av det frihandelsområde som upprättas genom avtalet om handel, utveckling och samarbete. Främjande av samarbete mellan Europeiska unionen och Sydafrika i frågor av ömsesidigt allmänt intresse kan också övervägas.

- Förbättring av boendeförhållandena och tillhandahållande av grundläggande sociala tjänster.

- Stöd till demokratisering, skydd av de mänskliga rättigheterna, god förvaltning av offentlig verksamhet, förstärkning av lokala myndigheter och integrering av det civila samhället i utvecklingsprocessen.

Dialog och partnerskap mellan statliga myndigheter och icke-statliga utvecklingspartner och aktörer kommer att främjas.

Programmen skall inriktas på att bekämpa fattigdomen och ta hänsyn till de tidigare missgynnade gruppernas grundläggande behov och till jämställdhets- och miljöaspekter av utvecklingssamarbetet.

Artikel 3

Stödberättigade samarbetspartner

De samarbetspartner som kan få ekonomiskt finansiellt bistånd enligt denna förordning skall vara nationella, regionala och lokala myndigheter och offentliga organ, icke-statliga organisationer och lokala organisationer, regionala och internationella organisationer, offentliga eller privata institut och aktörer. Andra organ kan komma ifråga för stöd om parterna är ense om detta.

Artikel 4

Samarbetsformer, utgiftsslag, programinformation och samordning

1. De samarbetsformer som kan komma ifråga för det samarbete som avses i artikel 2 skall bland annat utgöras av studier, tekniskt bistånd, utbildning eller andra tjänster, varuleveranser och bygg- och anläggningsarbeten samt revision och tjänsteresor i utvärderings- och kontrollsyfte.

2. Gemenskapens finansiering i lokal eller utländsk valuta kan, beroende på behoven och verksamhetens art, täcka följande:

- Utgifter över statsbudgeten till stöd för reformer och genomförande av politiken inom de prioriterade områden som skall fastställas genom en principdialog; denna finansieringen skall tillhandahållas i form av direkt budgetstöd för de berörda områdena.

- Investeringar och utrustning.

- I vissa fall, särskilt om ett program genomförs av en icke-statlig partner, löpande utgifter (vilka omfattar utgifter för administration, underhåll och drift), med beaktande av att programmet i så hög grad som möjligt måste sikta på långsiktig hållbarhet.

En del av finansieringen får tillhandahållas på ett riktat sätt (t.ex. till nyetablerade entreprenörer) i form av riskkapital eller räntesubventioner på lån från Europeiska investeringsbanken.

3. Ett ekonomiskt bidrag från de samarbetspartner som avses i artikel 3 skall i princip krävas för varje samarbetsåtgärd. Detta bidrag kommer att begäras inom gränserna för vad som är möjligt för de berörda samarbetspartnerna och med beaktande av varje åtgärds art. Det får lämnas i natura. I särskilda fall när samarbetspartnern är en icke-statlig organisation eller en lokal organisation krävs inget bidrag.

4. Kommissionen får vidta lämpliga åtgärder för att sprida kännedom om gemenskapskaraktären hos det stöd som lämnats enligt denna förordning.

5. Möjligheter till samfinansiering med andra givare kan sökas, särskilt bland medlemsstaterna.

6. För att förverkliga fördragets mål avseende konsekvens och komplementaritet och i syfte att garantera stödets optimala effektivitet får kommissionen vidta alla nödvändiga samordningsåtgärder, bland annat

a) inrättandet av ett system för systematiskt utbyte av information om åtgärder som gemenskapen och medlemsstaterna har finansierat eller planerar att finansiera,

b) samordning på platsen av åtgärderna genom regelbundna möten och informationsutbyte mellan företrädare för kommissionen och medlemsstaterna i det mottagande landet.

7. Kommissionen får i samverkan med medlemsstaterna vidta alla åtgärder som behövs för att säkerställa en tillräcklig samordning med andra berörda givare.

Artikel 5

Det ekonomiska stödets form

Det ekonomiska stödet enligt denna förordning skall utgöras av gåvobistånd.

Artikel 6

Programplanering

1. Ett treårigt vägledande program som grundar sig på särskilda mål skall utformas genom nära kontakter med Sydafrikas regering och med beaktande av resultaten av samordningen enligt artikel 4.6 och 4.7. Denna programplanering bör leda till att stödet varje år koncentreras till ett begränsat antal områden som skall utses bland dem som avses i artikel 2.

2. För att förbereda programplaneringen skall kommissionen, inom ramen för en förstärkt samordning med medlemsstaterna, även på plats, utarbeta ett sammanfattande dokument för en samarbetsstrategi, vilket skall granskas av den kommitté som avses i artikel 8, nedan kallad "kommittén". I detta strategidokument skall resultaten av den senaste övergripande utvärderingen av de åtgärder som finansieras enligt förordning (EG) nr 2259/96 och enligt den här förordningen samt av andra regelbundna utvärderingar av verksamheten beaktas. Detta dokument skall tas upp till diskussion på begäran av kommissionen eller en eller flera medlemmar i kommittén. Om det inte är möjligt att nå fram till önskvärd enighet om strategidokumentet, skall kommittén yttra sig enligt det förfarande som anges i artikel 8.

3. Kommissionen skall till kommittén för kännedom överlämna ett treårigt vägledande program som skall undertecknas av kommissionen och Sydafrikas regering och som skall ha utarbetats på grundval av kommitténs granskning. Ett åsiktsutbyte skall äga rum varje år med utgångspunkt i kommissionens företrädares presentation av de allmänna riktlinjerna för det kommande årets verksamhet.

Artikel 7

Förfaranden

1. Kommissionen är ansvarig för att bedöma, besluta om och förvalta de åtgärder som avses i denna förordning i enlighet med gällande budgetförfaranden och andra förfaranden, särskilt dem som föreskrivs i budgetförordningen för Europeiska gemenskapernas allmänna budget.

2. I de specialfall då EPRD bidrar till regionala program inom Södra Afrikas utvecklingsområde vilka finansieras ur EUF kan bidraget användas enligt de former som anges i Lomékonventionen, förutsatt att artiklarna i budgetförordningen för Europeiska gemenskapernas allmänna budget iakttas.

3. För att garantera öppenhet och förverkligande av de mål som avses i artikel 4.6 skall kommissionen till medlemsstaterna och deras företrädare på platsen överlämna beskrivningar av de enskilda projekten så snart som beslut har fattats om att de skall bedömas. Kommissionen skall därefter uppdatera dessa beskrivningar och överlämna dem till medlemsstaterna.

4. Varje överenskommelse eller avtal om finansiering som sluts i enlighet med denna förordning skall innehålla en klausul om att kommissionen och revisionsrätten får företa kontroller på platsen på det sätt som är brukligt och som fastställs av kommissionen enligt gällande bestämmelser, särskilt bestämmelserna i budgetförordningen för Europeiska gemenskapernas allmänna budget.

Kommissionen kan dessutom företa kontroller och inspektioner på platsen enligt förordning (EG, Euratom) nr 2185/96.

De åtgärder som kommissionen vidtar enligt förfarandet i artikel 8 skall inbegripa ett tillräckligt skydd av Europeiska gemenskapens finansiella intressen enligt förordning (EG, Euratom) nr 2988/95.

5. Om åtgärderna ger upphov till finansieringsöverenskommelser mellan gemenskapen och Sydafrika skall det i dessa föreskrivas att skatter och övriga avgifter inte skall bäras av gemenskapen.

6. Deltagandet i anbudsinfordran och upphandlingsavtal skall vara öppet på lika villkor för alla fysiska och juridiska personer i medlemsstaterna, Sydafrika och AVS-länderna. Det kan utsträckas till andra utvecklingsländer i välgrundade fall och med målsättningen att garantera bästa förhållande mellan kostnad och effektivitet.

7. Leveranserna skall ha sitt ursprung i Europeiska gemenskapens medlemsstater, Sydafrika eller AVS-länderna. I välgrundade undantagsfall kan leveranserna ha sitt ursprung i andra länder.

8. Om inget annat sägs någon annanstans i denna förordning skall kontrakt undertecknas av Sydafrikas regering. Om ett kontrakt inte omfattas av en finansieringsöverenskommelse skall det ingås av kommissionen.

I enlighet med artikel 111 i budgetförordningen för Europeiska gemenskapernas allmänna budget kommer betalningarna att göras genom en nationell betalningsagent, som kommer att utnämnas genom överenskommelse mellan de sydafrikanska myndigheterna och kommissionen och hos vilken konton i lokal valuta och i euro kommer att öppnas. Betalningsagenten måste föra fullständiga räkenskaper över transaktionerna på dessa konton och överlämna dem till kommissionen och revisionsrätten för granskning.

Enligt artikel 109 i budgetförordningen för Europeiska gemenskapernas allmänna budget får en nationell utanordnare utnämnas.

Artikel 8

Kommittéförfaranden

1. Kommissionen skall biträdas av en kommitté, som skall bestå av företrädare för medlemsstaterna och ha en företrädare för kommissionen som ordförande.

2. Kommissionens företrädare skall förelägga kommittén ett förslag till åtgärder. Kommittén skall yttra sig över förslaget inom den tid som ordföranden bestämmer med hänsyn till hur brådskande frågan är. Den skall fatta sitt beslut med den majoritet som enligt artikel 148.2 i fördraget skall tillämpas vid beslut som rådet skall fatta på förslag av kommissionen. Vid omröstning inom kommittén skall medlemsstaternas röster vägas enligt den nämnda artikeln. Ordföranden får inte rösta.

Kommissionen skall besluta om åtgärder som skall ha omedelbar verkan. Om beslutet inte är förenligt med kommitténs yttrande skall kommissionen emellertid genast underrätta rådet. I sådana fall får kommissionen uppskjuta verkställandet av de beslutade åtgärderna under en tid som inte överstiger en månad från dagen då rådet underrättats.

Rådet får fatta ett annat beslut med kvalificerad majoritet inom den tid som anges i föregående stycke.

3. Beträffande varje beslut som avser en åtgärd för vilken finansieringen överskrider 5 miljoner euro men understiger 25 miljoner euro, varje ändring av en sådan åtgärd som medför att det överenskomna initialbeloppet för åtgärden överskrids med mer än 20 % samt varje förslag till grundläggande ändringar som uppkommer i samband med genomförandet av ett projekt för vilket åtaganden redan gjorts, skall kommittén, utan hinder av punkt 2 ovan, yttra sig över förslaget inom den tid som ordföranden bestämmer med hänsyn till hur brådskande frågan är, vid behov genom omröstning. Yttrandet skall protokollföras, och varje medlemsstat skall ha rätt att anhålla om att dess ståndpunkt tas till protokollet.

Kommissionen skall ta största möjliga hänsyn till kommitténs yttrande. Kommissionen skall underrätta kommittén om det sätt på vilket yttrandet har beaktats.

4. Kommissionen skall på ett kortfattat sätt underrätta kommittén om de beslut om finansiering som den avser att fatta beträffande projekt och program där beloppet understiger 5 miljoner euro. Denna information skall lämnas senast en vecka innan beslutet skall fattas.

5. När det överskridande som avses i punkt 3 ovan uppgår till mer än 5 miljoner euro men understiger 20 % av det inledande åtagandet, skall kommitténs yttrande inhämtas enligt ett förenklat och påskyndat förfarande.

6. Om program som godkänts av kommittén finansieras genom delbetalningar som hänför sig till mer än ett budgetår kommer kommissionen, utan vidare meddelanden till kommittén, att fatta på varandra följande årliga beslut om finansiering som inte överskrider de fastställda maximiutgifterna för det godkända programmet och som håller sig inom gränserna för de finansiella resurser som budgetmyndigheten ställer till förfogande.

Artikel 9

Övervakning och utvärdering

Efter varje budgetår skall kommissionen överlämna en årsrapport till Europaparlamentet och rådet om genomförandet av denna förordning. Denna rapport skall innehålla resultaten av genomförandet av budgeten i fråga om åtaganden och betalningar samt projekt och program som finansierats under året. Den skall innehålla exakt och detaljerad statistisk information om de anbudsförfaranden som ägt rum för genomförandet av projekt och program.

Dessutom skall kommissionen med hjälp av objektivt verifierbara indikatorer övervaka framstegen beträffande resultaten av varje åtgärd i förhållande till de mål som ställts upp.

Kommissionen skall regelbundet företa utvärderingar av de åtgärder som finansierats av gemenskapen för att fastställa om de mål som ställts upp för åtgärderna uppnåtts och för att utarbeta riktlinjer för att förbättra effektiviteten i framtida åtgärder. Sammanfattningar av utvärderingsrapporterna skall överlämnas till medlemsstaterna. De fullständiga rapporterna skall finnas tillgängliga för de medlemsstater som så begär.

Senast den 31 oktober 2003 samt arton månader innan denna förordning upphör att gälla skall kommissionen till Europaparlamentet och rådet överlämna en övergripande utvärdering över de åtgärder som finansierats av gemenskapen enligt denna förordning och som tillsammans utgör det treåriga programmet för perioden 2000-2002, vid behov åtföljt av förslag till ändringar av förordningen och, i den senare rapporten, av förslag gällande förordningens framtid.

Artikel 10

Årliga anslag

De årliga anslagen skall godkännas av den budgetansvariga myndigheten inom ramen för budgetplanen.

Varje år kommer genom en anmärkning i budgeten ett tak att fastställas i anslutning till det årliga anslaget för de kontrakt gällande tekniskt bistånd som skall ingås av kommissionen för utförande av gemensamma åtgärder till nytta för både Europeiska gemenskaperna och stödmottagaren.

Artikel 11

Giltighet

Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Den upphör att gälla den 31 december 2006.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den

På rådets vägnar

Ordförande

FINANSIERINGSÖVERSIKT

1. Åtgärdens beteckning:

Europeiska programmet för återuppbyggnad och utveckling i Sydafrika

2. Berörd budgetpost:

B7-3200

3. Rättslig grund:

Rådets förordning (EG) nr 2259/96 som upphör att gälla den 31.12 1999 - Förslag till en ny rådsförordning håller på att utarbetas.

4. Beskrivning av åtgärden

4.1 Allmänt mål

Denna budgetpost är avsedd att finansiera program som genomförs i syfte att bidra till att situationen för de mest missgynnade grupperna i det sydafrikanska samhället förbättras, till en harmonisk och hållbar ekonomisk utveckling i Sydafrika och till att de grunder som lagts för ett demokratiskt samhälle och en rättsstat befästs. Detta följer av de prioriteringar som fastställs inom ramen för det bilaterala avtalet om handel, utveckling och samarbete mellan Europeiska unionen och Sydafrika.

Europeiska programmet för återuppbyggnad och utveckling i Sydafrika (EPRD) är en fortsättning på det särskilda program för Sydafrika som ursprungligen föreslogs av Europaparlamentet och som senare upprepade gånger bekräftats av Europeiska rådet. Som en återspegling av den demokratiska utvecklingen i Sydafrika är regeringen sedan valet i april 1994 en fullvärdig parner till kommissionen både i den politiska dialogen och i genomförandet av projekt. De icke-statliga organisationerna fortsätter att spela en roll som partner, eftersom minst 25 % av det årliga budgetanslaget betalas ut via icke-statliga kanaler.

4.2 Period som omfattas av åtgärden och bestämmelser om förnyelse eller förlängning

Budgetpost B7-3200 omfattar en åtgärd som kan förnyas årligen. Hur länge de projekt som genomförs under den pågår beror på deras utformning; det rör sig normalt om mellan tre och fem år.

5. Klassificering av utgifter och inkomster

5.1 Obligatoriska / Icke-obligatoriska utgifter

5.2 Differentierade anslag / Icke-differentierade anslag

6. Typ av utgifter och inkomster

Större delen av alla utgifter inom denna budgetpost rör finansieringen av program och projekt som är avsedda att bidra till att de ovan beskrivna utvecklingsproblemen åtgärdas. Graden av finansiering av en åtgärd varierar beroende på vilket organ som genomför åtgärden; den kan uppgå till 100 % när det gäller projekt som genomförs av en icke-statlig organisation, och den utgör ett bidrag till de totala kostnaderna när finansieringen sker genom statliga kanaler.

De administrativa utgifter som krävs för att genomföra programmen och projekten, dvs. tekniskt bistånd, undersökningar, utbildning, tillhandahållande av utrustning samt bygg - och anläggningsarbeten, täcks också, liksom kostnaderna för förberedelse, utvärdering och revision.

Alla utgifter täcks av gåvobistånd.

7. Budgetkonsekvenser

7.1 Metod för att beräkna åtgärdens totala kostnad (samband mellan de enskilda kostnaderna och den totala kostnaden)

Det finansiella rererensbeloppet för perioden 1996-1999 var 500 miljoner ecu, jämnt fördelat över fyra år, vilket innebär ett årligt anslag på 125 miljoner ecu. Detta belopp höjdes 1999 och 1998 till 127,5 miljoner ecu och 1997 till 127,8 miljoner ecu.

Ett motsvarande belopp i fast ecu/euro-värde förutses för åren 2000, 2001 och 2002, om inget annat följer av budgetförfarandet.

>Plats för tabell>

Frågan om Sydafrikas ställning i Lomékonventionen, antingen som för närvarande ansluten med vissa inskränkningar och utan tillgång till finansiering från Europeiska utvecklingsfonden (EUF), eller som fullvärdig medlem, håller på att diskuteras i samband med förhandlingarna om den nya konvention, som skulle kunna träda i kraft år 2003. Om Sydafrika blir fullvärdig medlem, skulle de budgetmedel som krävs för att fullfölja arbetet inom EPRD inte längre behövas, eftersom det kan förutses att ett motsvarande belopp skulle beviljas från EUF för den period som det nya utvecklingsavtalet EU-AVS är i kraft.

7.2 Kostnadernas fördelning mellan åtgärdens olika delar

Tabellen nedan avser betalningar över budgeten under perioden 2000-2006 men omfattar inte betalningar under samma period som avser tidigare budgetår.

>Plats för tabell>

Alla siffror är vägledande och grundar sig på en genomsnittlig genomförandeperiod på 5 år och skall ses med hänsyn till följande:

- Förslaget till treåriga program, vilket skall överenskommas med regeringen.

- Varierande genomförandeperioder, vilket kan vara relevant för vissa stödprojekt.

- De svårigheter att göra exakta prognoser som är förknippade med utvecklingsarbete i allmänhet.

7.3 Driftskostnader för undersökningar, experter m.m. som omfattas av del B i budgeten

Det är sannolikt att grundläggande sociala tjänster, stöd till den privata sektorn, ekonomisk utveckling och god förvaltning av offentlig verksamhet under de kommande tre åren kommer att förbli de viktigaste sektorerna för EU: s stöd till Sydafrika.

Som en fingervisning kan nämnas att fördelningen inom programmet för perioden 1996-1999 var följande: Grundläggande sociala tjänster 60%, stöd till den privata sektorn 10%, god förvaltning av offentlig verksameht och demokratisering 25% och övrigt 5%. Det kan förmodas att stödbeloppen till den privata sektorn och för ekonomisk utveckling kommer att ökas i det nya programmet.

8. Bestämmelser om bedrägeribekämpning

Genom årliga revisioner av alla räkenskaper garanteras en korrekt finansförvaltning. Alla kontrakt kommer att i enlighet med budgetförordningen av den 13 mars 1990 för Europeiska gemenskapernas allmänna budget innehålla bestämmelser om skydd för EU:s intressen, inbegripet kontroller på platsen från kommissionens och revisionsrättens sida.

Kommissionen får dessutom genomföra kontroller och inspektioner på platsen i överensstämmelse med förordning nr 2185/96 och vidta alla åtgärder som anses nödvändiga för att i enlighet med förordning nr 2988/95 skydda Europeiska gemenskapens finansiella intressen.

9. Analys av kostnadseffektivitet

9.1 Särskilda och kvantifierbara mål. Målgrupp

De treåriga programmen, som inleds med programmet för perioden 2000-2002, kommer att utformas i nära samarbete med regeringen. Enligt planerna kommer det projekt- och programinriktade förhållningssättet att frångås till förmån för inriktning på stödprogram för olika områden. Det kommer att innebära en ytterligare minskning av antalet åtgärder per år, underlätta förvaltningen och en noggrannare övervakning av genomförandet och resultera i en tydligare och mera sammanhängande strategi.

I varje program skall kvantifierbara mål fastställas, t.ex. antalet stödmottagare eller förbättringar av levnadsförhållandena, vilka skall anges med hjälp av lämpliga indikatorer.

I den mån det är möjligt och lämpligt kommer kommissionen fortfarande att kräva bidrag från målgruppen eller målinstitutionen.

9.2 Skäl för åtgärden

Efter fem år är de utmaningar som omställningen från en övergångsperiod efter avskaffandet av apartheid till ett hållbart och jämlikt socialt och ekonomiskt system inneburit för den sydafrikanska regeringen långt ifrån övervunna. Europeiska unionens finansiella stöd till Sydafrika kan bidra till att ytterligare stärka demokratin och bistå regeringen med att utveckla en politik och genomföra åtgärder som borde resultera i förbättrade levnadsförhållanden och tillgång till bättre service för missgynnade samhällsgrupper och dessutom underlätta den sydafrikanska ekonomins integrering i världsekonomin.

Med medel från budgetpost B7-3200 skall kommissionen åstadkomma detta i nära samarbete med medlemsstaterna och deras bilaterala samarbetsprogram. Samordningsmöten med bidragsgivarna skall ske regelbundet i Sydafrika.

9.3 Uppföljning och utvärdering av åtgärden

Genom artikel 8 i rådets förordning inrättas en "Sydafrika-kommitté" som består av företrädare för medlemsstaterna och har en företrädare för kommissionen som ordförande. Denna kommitté kommer att fungera som en förvaltningskommitté, i synnerhet för diskussionerna om strategi vart tredje år och för finansieringsbeslut beträffande belopp som överstiger 25 miljoner euro, och som en rådgivande kommitté för andra finansieringsbeslut.

Artikel 9 i rådets förordning innehåller bestämmelser om övervakning av användningen av budgetpost B7-3200, om en årlig genomföranderapport som skall läggas fram för Europaparlamentet och rådet och om en utvärdering av enskilda åtgärder. Vid utarbetandet av nya förslag skall hänsyn tas till slutsatserna från utvärderingen.

10. Administrativa utgifter (avdelning III del A i budgeten)

10.1 Konsekvenser för antalet tjänster

>Plats för tabell>

(*Antalet tjänster förblir oförändrat oavsett om stödet till Sydafrika kommer från budgeten eller EUF )

1 - Beträffande en av de två angivna tjänsterna, för en data/finansansvarig tjänsteman, lämnades en begäran in till GD IA-E i december 1998.

2 - Chaufförer.

10.2 Total budgetkonsekvens av ytterligare personal

>Plats för tabell>

10.3 Ökning av andra administrativa utgifter till följd av åtgärden

>Plats för tabell>