Inledning

Det grekiska folket har gått igenom ytterst svåra tider sedan de drabbades av den finansiella och ekonomiska krisen för sex år sedan. Orsakerna till krisen byggdes upp under många år innan de blev synliga. Svag konkurrensförmåga, låg produktivitet, oflexibla arbets- och produktmarknader samt mycket stora offentliga underskott och skuldnivåer drev 2010 den grekiska ekonomin allt närmare en kollaps.

Under hela den här svåra tiden har EU stått vid Greklands sida och stött landet som ett i EU-familjen. Utöver EU:s ekonomiska bistånd med mycket förmånliga lånevillkor är EU-medel den största källan till utländska direktinvesteringar i Grekland och ett mycket påtagligt uttryck för europeisk solidaritet och stöd. Det stöd Grekland har mottagit de senaste åren och kommer att få under kommande år från EU, EU:s medlemsstater, andra internationella parter och privata investerare uppgår till mer än 400 miljarder euro. Detta motsvarar mer än 230 % av Greklands BNP 2014 eller cirka 38 000 euro per grek. Den sammanlagda finansieringen från EU och internationella organisationer till Grekland är idag redan större än den amerikanska Marshallplanen som var avsedd för hela Europa efter andra världskriget.

Stora ansträngningar har gjorts för att modernisera och reformera landet och på bästa sätt utnyttja EU-medlen till stöd för Greklands prioriteringar. Detta arbete har lönat sig: de offentliga finanserna och banksektorn har stabiliserats och viktiga reformer har gjorts på områden som socialförsäkringar, pensioner, hälso- och sjukvård samt arbetsmarknadspolitik. Grekland kom tillbaka till ekonomisk tillväxt med en faktisk BNP-ökning på 0,8 % 2014 och tillväxten väntades öka ytterligare innan osäkerhet uppstod. Ungefär 100 000 nya arbetstillfällen skapades förra året och arbetslösheten hade äntligen börjat sjunka. Den privata konsumtionen började öka för första gången på fem år och en växande tro på ekonomisk återhämtning visades sig i högre investeringar i utrustning för första gången sedan 2008.

Det som krävs för en långvarig återhämtning finns fortfarande till stor del där. De omedelbara hindren för hållbar tillväxt är det stramare finansieringsläget och en fortsatt osäkerhet om de politiska och ekonomiska utsikterna i Grekland. För att komma tillbaka på vägen mot jobb och tillväxt måste Grekland fortsätta med reformer och ta itu med de strukturella problem som fortfarande finns.

Det sammanlagda stöd Grekland har fått från EU och internationella partner saknar motstycke och kan komma att göra stor skillnad under de kommande åren. De beslut som fattades vid eurotoppmötet den 12 juli 2015 vittnar om euroområdets vilja att stödja Grekland, förutsatt att landet vidtar de åtgärder som krävs för att återupprätta förtroende och trovärdighet och återgå till stabila förhållanden.

Syftet med detta meddelande är att lägga fram en ny strategi för hur de omfattande summor som avsätts från EU:s budget kan användas för en nystart för jobb och tillväxt i Grekland. Vid eurotoppmötet den 12 juli 2015 betonades kommissionens föresats att i samarbete med de grekiska myndigheterna mobilisera upp till 35 miljarder euro för att finansiera investeringar och ekonomisk aktivitet, bl.a. i små och medelstora företag, i Grekland. Det här meddelandet kompletterar de omfattande reformer och åtaganden som Grekland håller på att genomföra och det kommer att ligga till grund för ett program för stabilitetsstöd till Grekland i enlighet med fördraget om inrättande av Europeiska stabilitetsmekanismen.

EU-finansiering har varit den huvudsakliga källan till offentliga investeringar i Grekland under krisen.

Till exempel finansierades Atens tunnelbana, sjukhuset i Katerini, Akropolis museum och fjärrvärmesystemet i Kozani till stor del av EU:s budget. Med stödet från kommissionen väntas Grekland kunna få över 35 miljarder euro från EU:s budget under finansieringsperioden 2014–2020. Från de europeiska struktur- och investeringsfonderna kan 20 miljarder euro mobiliseras för att skapa jobb och hållbar tillväxt och de grekiska jordbrukarna kan dra nytta av direktstöd på över 15 miljarder euro. De första betalningarna till Grekland av dessa EU-medel uppgår under 2014 och 2015 redan till nästan 4,5 miljarder euro.

Om den här finansieringen utnyttjas fullt ut, riktas klokt och satsas väl, kan den bidra till återhämtning och stärka grunden för hållbara jobb, tillväxt och social sammanhållning. Dessa medel kan utgöra en kraftfull bas för en ekonomisk vändning. De kommer att pumpa in investeringar i den faktiska ekonomin, skapa jobb och stödja de reformer som krävs för att omvandla ekonomin och höja grekernas levnadsstandard. Dessutom kommer kommissionens investeringsplan för Europa, där inrättandet av Europeiska fonden för strategiska investeringar ingår, att spela en viktig roll för att mobilisera privata investeringar genom användningen av offentliga medel.

Detta är inte något som är givet för Grekland i nuläget. Det strama finansieringsläget, osäkerhet om den allmänna ekonomiska situationen, tvekan om prioriteringar och kvarvarande administrativa flaskhalsar stör många aktörers investeringsplaner och gör att myndigheternas förmåga att fullt ut utnyttja tillgängliga EU-medel på ett bra sätt ifrågasätts. Ett stort antal projekt för sammanhållningspolitiken riskerar nu att inte fullföljas. Om de grekiska myndigheterna inte fullt ut utnyttjar de EU-medel som fortfarande finns tillgängliga från finansieringsperioden 2007–2013 före slutet av 2015, ett belopp på närmare 2 miljarder euro för sammanhållningspolitiken, kommer dessa outnyttjade medel att gå förlorade. Detta skulle innebära att projekt som inletts men ännu inte avslutats behöver ytterligare nationella medel från och med 2016, om projekten inte kan fortsätta att få stöd från programmen för 2014–2020. För att Grekland ska kunna dra nytta av EU:s medel måste grundläggande rättsliga krav vara helt uppfyllda. Detta gäller respekt för EU s regler, sund ekonomisk förvaltning av EU:s medel och redovisning.

Så snart som förtroendet kommer tillbaka bör kombinationen av offentligt stöd i form av EU-medel och privata initiativ göra att ekonomin får en rejäl skjuts. Tillsammans med fortsatta reformer för att göra Grekland attraktivt för ingående investeringar bör dessa skapa en fortsatt utveckling på vägen mot jobb och tillväxt. Kommissionen är redo att arbeta med Grekland, de övriga medlemsstaterna, internationella långivare och privata investerare för att bistå i den här nystarten.

1. EU-medel för att komma till rätta med arbetslösheten och stimulera tillväxten i Grekland

1.1. Hur mycket pengar finns det?

Grekland kan dra nytta av EU-medel – i huvudsak bidrag – enligt de villkor som fastställs i EU:s finansieringsbestämmelser. Grekland kan även dra nytta av de EU-program som är öppna för alla medlemsstater och för vilka grekiska företag, forskare och invånare kan lägga fram projektförslag för finansiering.