Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om femte ramprogrammet för Europeiska gemenskapens verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (1998-2002) (97/C 173/11) (Text av betydelse för EES) KOM(97) 142 slutlig - 97/0119(COD)

(Framlagt av kommissionen den 30 april 1997)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 130i.1 i detta,

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande,

med beaktande av Regionkommitténs yttrande,

enligt förfarandet i artikel 189b i fördraget, och

med beaktande av följande:

Ett flerårigt ramprogram som omfattar gemenskapens alla aktiviteter, inbegripet demonstration, inom området forskning och teknisk utveckling bör antas.

I enlighet med artikel 4.2 i Europaparlamentets och rådets beslut nr 1110/94/EG av den 26 april 1994 om Fjärde ramprogrammet för Europeiska gemenskapens verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (1994-1998) (1), ändrat genom beslut nr 616/96/EG (2), skall kommissionen, innan den lägger fram sitt förslag till Femte ramprogrammet, låta genomföra en extern utvärdering av förvaltning och genomförande av gemenskapens verksamhet under de fem åren före denna utvärdering. Denna utvärdering, de slutsatser den innehåller samt kommissionens ställningstaganden har sänts till Europaparlamentet, rådet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén.

Den 10 juli 1996 (3) antog kommissionen ett meddelande om de första riktlinjerna för Femte ramprogrammet, och underströk nödvändigheten av att detta program i första hand motsvarar de ekonomiska och sociala behoven. Detta meddelande följdes av ett första arbetsdokument den 20 november 1996 (4), i vilket programmålen och genomförandeinstrumenten behandlades i detalj, och av ett andra arbetsdokument den 12 februari 1997 (5) som omfattade ett detaljerat förslag till innehåll till Femte ramprogrammet.

Målen för gemenskapens politik för forskning och teknisk utveckling speglar de aktuella tankegångarna runt de utmaningar gemenskapen står inför och de möjligheter den avser att utnyttja, detta gäller företrädesvis samhällsproblemen, industrins konkurrenskraft, skapandet av arbetstillfällen, livskvaliteten, globaliseringen av kunskap, stöd till utveckling och genomförande av gemenskapens politik i enlighet med artikel 130f.1 i fördraget och gemenskapens plats i världen som kunskapscentrum för vetenskap och teknik.

Femte ramprogrammet bör fortsättningsvis, i enlighet med första verksamhetsområdet i artikel 130g i fördraget, fokuseras på ett begränsat antal ämnen som omfattar aktiviteter för generisk forskning och utveckling av generiska tekniker, åtgärder för att sammanföra denna typ av aktiviteter i en enhetlig ram som strategiskt sett är anpassad till ett visst mål (hädanefter kallade "nyckelåtgärder"), samt på främjande av forskningsinfrastruktur.

Dessutom bör Femte ramprogrammet beträffande andra, tredje och fjärde verksamhetsområdena i artikel 130g i fördraget omfatta både ämnen som är specifika för dem och ämnen av övergripande natur som stöd för och i samverkan med de aktiviteter av samma typ som genomförs inom ramen för det första verksamhetsområdet.

Detta förutsätter att den starka ställning som gemenskapen har inom forskning och teknik bibehålls och förstärks varvid hänsyn bör tas till de ansträngningar som görs av gemenskapens stora internationella medspelare. Denna ställning har att göra både med den fysiska och immateriella infrastrukturen och med de mänskliga resurserna.

I detta sammanhang bör man särskilt rikta in sig på små och medelstora företag, som skapar en stor mängd arbetstillfällen, på spridning och överföring av resultaten, på innovation samt på utbildning och fri rörlighet för forskare.

Utarbetandet och genomförandet av gemenskapens politik och verksamhet måste ta hänsyn till målet att stärka dess ekonomiska och sociala sammanhållning. I enlighet med denna princip måste ramprogrammet bidra till en harmonisk utveckling av gemenskapen samtidigt som den vetenskapliga kvaliteten behålls som nödvändigt kriterium. Det är också viktigt att stärka samverkan mellan aktiviteterna för forskning och teknisk utveckling och de aktiviteter gemenskapen genomför med hjälp av strukturfonderna.

I enlighet med subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, enligt artikel 3b i fördraget kan målen för gemenskapens politik för forskning och teknisk utveckling, som omsatts i Femte ramprogrammet, inte i tillräcklig utsträckning uppnås av medlemsstaterna, eftersom de kräver en kritisk massa i mänskliga och finansiella termer och en kombination av sakkunskap som går utöver vad en ensam medlemsstat kan klara. Dessa mål kan därför bättre nås på gemenskapsnivå, med hänsyn till spin-off-effekter. Detta beslut är begränsat till det minimum som krävs för att uppnå dessa mål och går inte utöver vad som är nödvändigt för detta syfte.

Gemenskapens finansiella deltagande i ramprogrammets aktiviteter kan anpassas på delprogramnivå, allt efter aktiviteternas art och deras närhet till marknaden, i särskilda fall som motiveras på vederbörligt sätt och i överensstämmelse med internationella regler och bestämmelserna i gemenskapsramarna för statligt stöd till forskning och utveckling (6), särskilt punkterna 5.12 och 5.13 i dessa.

De kriterier som fastställts för att välja ut Femte ramprogrammets verksamhetsområden och deras vetenskapliga och tekniska mål omfattar de principer som beskrivs ovan. Dessa kriterier bör även tillämpas vid genomförandet av Femte ramprogrammet, i syfte att säkerställa sammanhållning.

Vid genomförandet av Femte ramprogrammet måste man åstadkomma en rättvis balans inom ämnena och, särskilt, mellan aktiviteterna för generisk forskning och utveckling av generiska tekniker och nyckelåtgärderna, mellan de olika ämnena i Femte ramprogrammet samt mellan Femte ramprogrammet och alla andra instrument som har direkt eller indirekt anknytning till detta.

Gemensamma forskningscentret bidrar till genomförandet av ramprogrammet, särskilt inom de vetenskapliga och tekniska områden där det har lämplig kompetens för att erbjuda opartisk och oberoende experthjälp till fördel för gemenskapens politik. Gemensamma forskningscentret kommer dessutom att delta i de konsortier som upprättas för att genomföra de forskningsaktiviteter som planeras genom indirekta åtgärder.

Det är nödvändigt att ta hänsyn till de etiska aspekterna av de framsteg som sker inom kunskap och teknik och tillämpningen av dessa, samt att genomföra forskningsaktiviteterna i överensstämmelse med grundläggande etiska principer och med skyddet av privatlivet.

Förutom den årsrapport som i enlighet med artikel 130p i fördraget skall överlämnas till Europaparlamentet och rådet, i enlighet med de rekommendationer som skall genomföras beträffande öppenhet samt beträffande en rationell och effektiv förvaltning, är det lämpligt att dessutom anta bestämmelser om systematisk övervakning av hur långt Femte ramprogrammet har nått samt om utvärdering av det.

För att säkerställa överensstämmelse mellan de forskningsåtgärder som vidtas med stöd av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, och dem som vidtas med stöd av Euratomfördraget bör beslutet om ramprogrammet beträffande nukleär forsknings- och utbildningsverksamhet antas samtidigt med detta ramprogram och för samma period.

Vetenskapliga och tekniska kommittén (Crest) har hörts.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1. Ett flerårigt ramprogram för all gemenskapsverksamhet, inbegripet demonstration inom området forskning och teknisk utveckling, hädanefter kallat "Femte ramprogrammet" antas för perioden 1998-2002.

2. Femte ramprogrammet skall, i enlighet med artikel 130g i fördraget, omfatta fyra verksamhetsområden. Det första verksamhetsområdet skall omfatta följande tre ämnen:

a) Forskning i bioresurser och ekosystem.

b) Utveckla ett användarvänligt informationssamhälle.

c) Främja en konkurrenskraftig och hållbar tillväxt.

De andra, tredje och fjärde verksamhetsområdena skall var för sig omfatta följande ämnen:

a) Befästa gemenskapsforskningens internationella roll.

b) Förnyelse samt integration av små och medelstora företag.

c) Stärka den mänskliga potentialen.

Dessa sista tre ämnen kommer också att beaktas i det första verksamhetsområdet.

3. De urvalskriterier som har tillämpats för de verksamhetsområden som nämns i punkt 2, och för de mål som gäller för dessa, fastställs i bilaga I. De skall även beaktas vid genomförandet av Femte ramprogrammet.

4. Huvuddragen för verksamhetsområdena, deras vetenskapliga och tekniska mål samt relevanta prioriteringar fastställs i bilaga II.

Artikel 2

1. Kostnadstaket för gemenskapens samlade finansiella deltagande i Femte ramprogrammet skall vara [. . .] miljoner ecu.

2. I bilaga III anges respektive andelar för vart och ett av verksamhetsområdena enligt artikel 1 och fördelningen mellan ämnena i det första verksamhetsområdet som fastställt i artikel 1.2.

Artikel 3

1. Femte ramprogrammet skall genomföras genom sju delprogram, varav tre motsvarar de tre ämnena i det första verksamhetsområdet, tre är kopplade till andra, tredje respektive fjärde verksamhetsområdena samt ett är ett delprogram för Gemensamma forskningscentret.

För varje delprogram skall genomförandebestämmelser samt uppgift om varaktighet och kostnadsberäkning fastställas.

2. Vid genomförandet av Femte ramprogrammet kan det visa sig nödvändigt att inleda tilläggsprogram enligt artikel 130k, att gemenskapen deltar i program för forskning, teknisk utveckling och demonstration som genomförs av flera medlemsstater enligt artikel 130l eller att upprätta gemenskapsföretag eller andra strukturer enligt artikel 130n. Ramprogrammet kan även leda till samarbetsavtal med tredje länder eller internationella organisationer enligt artikel 130m.

Artikel 4

De närmare bestämmelserna om gemenskapens finansiella deltagande i Femte ramprogrammet skall fastställas i överensstämmelse med de särskilda bestämmelser som gäller för anslag för forskning och teknisk utveckling i finansförordningen om Europeiska gemenskapernas allmänna budget, kompletterade med bilaga IV till detta beslut.

Artikel 5

1. Kommissionen skall varje år med hjälp av oberoende, kvalificerade experter utvärdera utvecklingen av Femte ramprogrammet och dess delprogram med avseende på de kriterier som anges i bilaga I. Kommissionen skall särskilt undersöka om målen, prioriteringarna och de ekonomiska resurserna fortfarande är lämpliga med hänsyn till inträffade förändringar. Om så visar sig nödvändigt skall kommissionen lämna förslag till ändringar eller kompletteringar av ramprogrammet eller delprogrammen.

2. Innan kommissionen lägger fram sitt förslag angående Sjätte ramprogrammet skall kommissionen låta oberoende, kvalificerade experter leda en extern utvärdering av de verksamhetsområden som genomförts i gemenskapen under de fem åren före denna utvärdering, i synnerhet utgående från de kriterier som fastställs i bilaga I. Kommissionen skall överlämna resultaten av denna utvärdering tillsammans med egna kommentarer till Europaparlamentet, rådet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén.

3. Urvalet av de oberoende experter som avses i punkterna 1 och 2 görs av kommissionen, varvid väl avvägd hänsyn skall tas till de olika forskningsaktörerna.

Artikel 6

All forskning som genomförs inom Femte ramprogrammet måste genomföras i överensstämmelse med de grundläggande etiska principerna.

(1) EGT nr L 186, 18.5.1994, s. 1.

(2) EGT nr L 86, 4.4.1996, s. 69.

(3) KOM(96) 332 slutlig.

(4) KOM(96) 595 slutlig.

(5) KOM(97) 47 slutlig.

(6) EGT nr C 45, 17.2.1996, s. 5.

BILAGA I

URVALSKRITERIER FÖR ÄMNEN OCH MÅL FÖR GEMENSKAPENS VERKSAMHETSOMRÅDEN

Genomförandet av Europeiska gemenskapens politik för forskning och teknisk utveckling grundar sig på principerna om vetenskapliga och tekniska förtjänster, och anpassning av forskningsaktiviteterna till de mål som fastställs i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen.

På grundval av en kostnads-/nyttoanalys, i syfte att säkerställa att Europeiska gemenskapens offentliga medel används optimalt, skall urvalet av Femte ramprogrammets verksamhetsområden, och de mål som gäller för dessa, företas med utgångspunkt från gemensamma kriterier som kan delas i tre olika kategorier:

Kriterier som berör samhällsbehoven:

- Förbättring av arbetsmarknadssituationen.

- Förbättrad livskvalitet och folkhälsa.

- Miljöskydd.

Dessa kriterier skall bidra till uppnåendet av gemenskapens huvudsakliga samhälleliga mål, som fastställts utifrån befolkningens förväntningar och behov.

Kriterier som berör den ekonomiska utvecklingen och vetenskaplig och teknisk verksamhet:

- Sektorer med tillväxt och som präglas av varaktig utvidgning.

- Sektorer inom vilka gemenskapens företag kan och bör förstärka sin konkurrenskraft.

- Sektorer inom vilka möjligheter för viktiga tekniska framsteg avspeglar sig.

Kriterier som tillför ett "mervärde" för gemenskapen och som berör subsidiaritetsprincipen:

- Behovet av att uppnå en "kritisk massa" av mänskliga och finansiella resurser och samordning av kompletterande kompetenser som finns utspridda i flera olika medlemsstater.

- Viktiga bidrag till genomförandet av gemenskapens politik.

- Behandling av problem på gemenskapsnivå, eller frågor som berör standardisering eller utvecklingen av det europeiska samarbetsområdet.

Dessa kriterier skall säkerställa att endast sådana mål som inte kan uppnås enbart genom privata forskningsinsatser, och som effektivast kan uppnås på gemenskapsnivå genom gemenskapsövergripande forskningsaktiviteter fastställs.

Dessa kriterier, som vid behov skall kompletteras, fastställs för genomförandet av Femte ramprogrammet och för fastställandet av delprogrammen, samt för urvalet av aktiviteter för forskning och teknisk utveckling, inbegripet aktiviteter för demonstration.

BILAGA II

ALLMÄNNA PRINCIPER FÖR GEMENSKAPENS VERKSAMHETSOMRÅDEN VETENSKAPLIGA OCH TEKNISKA MÅL

I. FEMTE RAMPROGRAMMETS ÄMNEN OCH ORGANISATION

I enlighet med artikel 130g i EG-fördraget innehåller Femte ramprogrammet fyra verksamhetsområden, enligt följande:

- Det första verksamhetsområdet omfattar programmen för forskning, teknisk utveckling och demonstration.

- Det andra verksamhetsområdet syftar till att främja samarbetet beträffande forskning, teknisk utveckling och demonstration med tredje land och internationella organisationer.

- Det tredje verksamhetsområdet rör spridning och validering av resultaten av aktiviteter för forskning, teknisk utveckling och demonstration.

- Det fjärde verksamhetsområdet är avsett att stimulera utbildning och fri rörlighet för forskare.

1. Det första verksamhetsområdets innehåll och organisation

Programmen för forskning, teknisk utveckling och demonstration omfattar

- "nyckelåtgärder",

- aktiviteter för forskning runt och utveckling av generiska tekniker,

- stöd till forskningsinfrastrukturer.

Dessutom genomförs i dessa program, för sammanhållning och samordning med de andra, tredje och fjärde verksamhetsområdena, åtgärder som på sina respektive områden bidrar till målet för dessa verksamhetsområden.

a) "Nyckelåtgärder"

Målet med nyckelåtgärderna är att genom ett globalt tillvägagångssätt mobilisera resurser från olika vetenskapsgrenar, teknikområden och sakkunskap samt relevant kompetens från olika håll. Åtgärderna har sin grund i europas behov och kommer att samla ett maximalt antal offentliga och privata insatser runt sina ämnen. Nyckelåtgärderna har valts strategiskt utifrån de problem som skall lösas och tydligt formulerade ekonomiska och sociala mål.

De forskningsaktiviteter som genomförs i detta sammanhang kommer att täcka hela spektrumet av aktiviteter som är nödvändiga för att målen skall uppnås, från grundforskning, via utveckling till demonstration.

b) Aktiviteter för forskning runt och utveckling av generiska tekniker

Dessa aktiviteter, som skall genomföras runt ett begränsat antal ämnen som väljs ut med hjälp av urvalskriterierna i bilaga I, utgör komplement till nyckelåtgärderna. Deras viktigaste mål kommer att vara att bidra till att på gemenskapsnivå upprätthålla och utveckla flödet av idéer, kunskap och teknisk kapacitet på områdena forskning och generiska tekniker, som kan leda vidare till många varierande tillämpningar som inte täcks av nyckelåtgärderna.

c) Stöd till forskningsinfrastrukturer

Målet är att främja en optimal användning av Europeiska gemenskapens forskningsinfrastruktur och förbättra sammanhållningen i det europeiska forskningsnätverket.

2. De andra, tredje och fjärde verksamhetsområdenas innehåll och organisation

De "övergripande" ämnena befinner sig i skärningspunkten mellan Europeiska gemenskapens forskningspolitik och dess utrikespolitik, innovationspolitik, dess politik i utbildningsfrågor och beträffande främjandet av den individuella rörligheten samt dess socialpolitik och sysselsättningspolitik.

Varje program kommer att innehålla följande:

- Särskilda aktiviteter med koppling till de allmänna målen för Europeiska gemenskapens politik beträffande yttre relationer, innovation och mänskliga resurser, vilka inte kan genomföras inom ämnena för det första verksamhetsområdet.

- Aktiviteter som i huvudsak tar formen av samordning, stöd och överordnade ramar för att säkerställa sammanhållningen med motsvarande aktiviteter som genomförs inom ämnena för det första verksamhetsområdet.

3. Gemensamma forskningscentret

Gemensamma forskningscentret är det vetenskapliga och tekniska organ som kommissionen behöver för att genomföra de uppgifter som ingår i dess befogenhet. De vetenskapliga och tekniska målen för dess aktiviteter ligger särskilt inom de områden där det behövs objektiv och oberoende sakkunskap på europeisk nivå, samt inom de områden som motsvarar Europeiska gemenskapens huvudpolitik.

Dessa aktiviteter motsvarar de vetenskapliga och tekniska målen för Femte ramprogrammet, vilka beskrivs nedan, men de måste också svara mot de behov som uppstår och ändringar som sker i gemenskapens politik på olika områden när denna leder till ett behov av särskild forskning och utveckling, särskilt när Gemensamma forskningscentrets neutralitet är oundgänglig.

II. VETENSKAPLIGA OCH TEKNISKA MÅL

FÖRSTA VERKSAMHETSOMRÅDET

1. Forskning i bioresurser och ekosystem

Att förbättra livs- och hälsokvaliteten och bättre hantera miljöproblemen är viktiga utmaningar som Europeiska gemenskapen avser att möta genom att främja kunskaperna och utveckla teknik på bio- och miljöområdet.

Samtidigt kommer de framsteg som görs på detta område att främja konkurrenskraften i gemenskapsföretagen genom att skapa nya framtidsutsikter på områden där gemenskapen redan är framstående, som bioteknik, jordbrukets industri samt hälso- och miljöindustri.

a) Nyckelåtgärder

i) Bioresurser och ekosystem (I): hälsa och kost

Denna aktivitet har som mål att utveckla kunskap, teknik och metoder, exempelvis baserad på bioteknik, som gör det möjligt att i Europa producera livsmedel för konsumenterna som är säkra, sunda, balanserade och varierade. Detta förutsätter först och främst

- en utveckling av nya bearbetningsmetoder för att förbättra kvaliteten på livsmedelsprodukter,

- en utveckling av diagnostiska tester och metoder för eliminering av smittsamma och giftiga ämnen,

- forskning om kostens hälsobevarande roll, särskilt beträffande näring, epidemiologi och folkhälsa.

ii) Bioresurser och ekosystem (II): bekämpning av virus- och infektionssjukdomar

De prioriterade målen för denna nyckelåtgärd är kampen mot AIDS och bekämpningen av "nya sjukdomar" (tuberkulosens återuppdykande och sjukdomar som orsakas av nya stammar eller mutanter). Särskild vikt kommer att läggas vid

- utveckling av vaccin, särskilt mot virussjukdomar,

- terapeutiska och förebyggande strategier,

- frågor runt systemet för folkhälsa och vård.

iii) Bioresurser och ekosystem (III): "cellfabriken"

Denna nyckelåtgärd har som mål att hjälpa gemenskapens företag att utnyttja framstegen inom biovetenskap och bioteknik, särskilt på områdena hälsa och miljö. Den har som mål att utveckla tvärvetenskapliga metoder med utgångspunkt i utnyttjandet av egenskaperna hos mikroorganismer, växter och djur på cellnivå och lägre nivå. Målet är att utveckla nya biomolekyler med högt mervärde som kan öka livs- och hälsokvaliteten, bland annat

- nya hälsoprodukter (t.ex. nya antibiotika och ämnen för bekämpning av cancer),

- metoder för biologisk avfallsbehandling,

- nya biologiska metoder för jordbrukets livsmedelsindustri.

iv) Bioresurser och ekosystem (IV): förvaltning av vattenresurserna och vattenkvaliteten

Denna nyckelåtgärd har som mål att skapa de kunskaper och den teknik som behövs för en mer rationell förvaltning av vattenresurser för hushållens, industrins och jordbrukets behov. Prioriterade områden är

- behandlings- och reningsteknik,

- teknik för övervakning av kvaliteten och nivån på grundvatten och ytvatten,

- system för tillsyn, varning och kommunikation,

- regleringsteknik samt tekniker för arida och semiarida områden.

v) Bioresurser och ekosystem (V): hälsa och miljö

Denna nyckelåtgärd har som mål att bidra till att minska den negativa effekt som miljöförsämringen kan ha på hälsan. Den kommer att behandla frågor som till exempel förebyggande och hälsoeffekter av atmosfärisk förorening, tungmetaller, giftiga ämnen, buller, klimatförändringar och elektromagnetisk strålning samt effekten av föroreningar på arbetsplatsen. Prioriterade områden är

- epidemiologiska studier,

- utveckling av nya metoder för diagnostik, riskbedömning och förebyggande,

- utveckling av metoder för att minska orsakerna till föroreningar samt deras effekter på hälsan.

vi) Bioresurser och ekosystem (VI): en integrerad utveckling av landsbygds- och kustmiljö

Målet är att mobilisera den kunskap och de tekniker som är nödvändiga för att införa nya produktions- och driftsmodeller som är anpassade till den nya gemensamma jordbruks- och fiskeripolitiken samt att ta fram det vetenskapliga underlag som behövs för gemenskapens bestämmelser. Prioriterade områden är

- nya system för produktion och användning inom jord- och skogsbruk, fiske och vattenbruk med hänsyn till lönsamhet, en hållbar förvaltning av resurserna, produktkvalitet och sysselsättning,

- användning inom andra områden än livsmedel,

- kontrollmetoder,

- införande av nya modeller för en hållbar utveckling av landsbygds- och kustområden som utgår från varje områdes särskilda potential, diversifieringen av aktiviteter och utnyttjande av marken samt samarbete med berörda befolkningar.

b) Aktiviteter för att utveckla generiska tekniker samt grundforskning

Arbetet kommer att koncentreras på prioriterad forskning till stöd för

- kampen mot åldersbetingade sjukdomar och hälsoproblem (t.ex. Alzheimer), degenerativa sjukdomar (särskilt cancer och diabetes), hjärt- och kärlsjukdomar, genetiskt betingade sjukdomar och sällsynta sjukdomar, forskning runt genomer, neurovetenskap,

- en förbättring av hälsosystemen, en förbättring av hälsa och säkerhet på arbetsplatsen och bekämpning av folkhälsoproblem orsakade av narkotika,

- kampen mot naturkatastrofer och katastrofer som vållas av mänskliga aktiviteter genom utveckling av teknik för prognoser, förebyggande, konsekvensbedömningar och lindring av konsekvenserna,

- förståelsen av processer och växelspel i samband med den "globala miljöförändringen" på jorden, i havet och i atmosfären samt av dennas effekt på ekosystemen,

- utvecklingen av generiska tekniker för övervakning av jorden, särskilt via satellit (1), för att övervaka miljön och förvaltningen av resurser och ekosystem,

- studier av frågor i samband med biomedicinsk etik och etik i förhållande till den levande världen, i överensstämmelse med grundläggande mänskliga värderingar (2);

- forskning om de socioekonomiska aspekterna av utvecklingen av biovetenskap och bioetik samt om miljöförändringar (inverkan på samhället, ekonomin och sysselsättningen).

c) Stöd till forskningsinfrastrukturer

Prioriteringen är ett optimalt utnyttjande på gemenskapsnivå av databaser och samlingar av biologiskt material, centra för kliniska studier, havsforskningsanläggningar och datacentra för klimatstudier.

2. Utveckla ett användarvänligt informationssamhälle

Skapandet av informationssamhället öppnar ett stort antal möjligheter till nya aktiviteter för medborgare och företag vad gäller handel, arbete, transport, miljö, utbildning, hälsa och kultur. Det är nödvändigt att fortsätta med forskning, teknisk utveckling och utveckling av nya metoder för att fullt ut kunna utnyttja informationssamhällets möjligheter. Tack vare utbudet av teknikområden i nyckelåtgärderna kan man smidigt koncentrera och dynamiskt genomföra de planerade aktiviteterna på grundval av de ekonomiska och sociala prioriteringarna.

I alla aktiviteter inom denna åtgärd måste allmänna frågor som tillgång, enkel användning, kostnadseffektivitet och driftskompatibilitet samt socioekonomisk inverkan behandlas utförligt.

a) Nyckelåtgärder

i) Informationssamhället (I): system och tjänster för medborgarna

Målet med denna nyckelåtgärd är att till lägsta kostnad ge användarna enklare tillgång till allmänna tjänster av hög kvalitet och att främja den industri som tillhandahåller dessa tjänster. Denna nyckelåtgärd kommer huvudsakligen att riktas in på följande områden:

- Hälsa och ålderdom: datoriserade vårdsystem, säkra hälsonätverk med hög kapacitet och distansläkarvård, avancerade gränssnitt och telesystem för att integrera äldre och rörelsehindrade i samhället.

- Offentliga myndigheter: användning av system som bygger på multimedia samt telesystem.

- Miljön: intelligenta system för analys, övervakning och varning.

- Transport: intelligenta avancerade telematiska system som är nödvändiga för förvaltningen och teletjänster i samband med detta.

ii) Informationssamhället (II): nya arbetsmetoder och elektronisk handel

Denna nyckelåtgärd kommer att ha som mål att bidra till att företagen fungerar mer effektivt och att stimulera en bättre effektivitet i handeln med varor och tjänster. Följande ämnen är prioriterade:

- Flexibla, mobila och distansanpassade arbetsmetoder för individer och för arbete i samarbete och i grupp samt arbetsmetoder som bygger på simulering och virtuell verklighet.

- Förvaltningssystem för leverantörer och konsumenter, inbegripet driftskompatibla betalningssystem.

- Skydd för information och nät, inbegripet metoder för bestyrkande, skydd av integriteten och den immateriella äganderätten samt teknik som förbättrar skyddet för privatlivet.

iii) Informationssamhället (III): multimedieinnehåll

Denna nyckelåtgärd har som mål att underlätta ett livslångt lärande, stimulera kreativiteten, främja den språkliga och kulturella mångfalden och förbättra funktionerna och användarvänligheten hos framtidens informationsprodukter och -tjänster. Den syftar till att utveckla intelligenta undervisningssystem och innovativa former av multimedieinnehåll, inbegripet audiovisuellt innehåll, och verktyg för att strukturera och behandla dessa. Den kommer att koncentreras på följande fyra huvudpunkter:

- Elektronisk interaktiv utgivning med nya metoder för att skapa och strukturera publikationer och individualiserad spridning av information samt tillgång till kulturellt innehåll genom virtuella bibliotek och museer.

- Utbildning: system, tjänster och programvara som gör det möjligt att utveckla och demonstrera nya metoder som bygger på multimedia, bredbandskommunikation, simulering och virtuell verklighet.

- Nya språktekniker som gör informations- och kommunikationssystem mer användarvänliga.

- Avancerad teknik för tillgång, urval och analys av information som gör det lättare att behärska informationsexplosionen och underlättar användningen av multimedieinnehåll, bland annat beträffande geografiska informationssystem.

iv) Informationssamhället (IV): viktiga tekniker och infrastrukturer

Denna nyckelåtgärd har som mål att utveckla informationssamhällets generiska tekniker, så att den når högsta nivå, accelerera dess införande och vidga dess tillämpningsområde. Prioriterade områden är följande:

- Datateknik, kommunikations- och nätverksteknik samt genomförande och tillämpning av dem.

- Teknik för och utveckling av mjukvara och system, inbegripet statistik av hög kvalitet.

- Mobil- och personkommunikation samt system för denna, särskilt satellitanknutna tjänster.

- Gränssnitt som utnyttjar flera sinnen.

- Kringutrustning, delsystem och mikrosystem.

- Mikroelektronik (teknik, kunskap, utrustning och hårdvara som är nödvändig för konstruktionen av kretsar och utvecklingen av tillämpningar).

b) Aktiviteter för att utveckla generiska tekniker samt grundforskning

Allmänna frågor som tillgång, enkel användning, kostnadseffektivitet och driftskompatibilitet samt socioekonomisk inverkan kommer att behandlas utförligt i alla nyckelaktiviteter.

Ur ett visionärt perspektiv, som omfattar framtida eller nya teknikområden och tillämpningar kommer den prioriterade forskningen att omfatta följande:

- Teknik för återgivande, skapande och hantering av kunskap.

- Teknik för simulering och visualisering i realtid och i stor skala samt teknik för virtuell närvaro.

- Teknik på kvant-, foton- och bioelektronikområdena samt för integration i mycket stor skala. Datorer med ultrahög kapacitet och superintelligenta nät.

c) Stöd till forskningsinfrastrukturer

Prioriteten är stöd till avancerade elektroniska höghastighetsnät som är nödvändiga för forskning på alla vetenskapliga och tekniska områden, till exempel det avancerade Internet-2.

3. Främja en konkurrenskraftig och hållbar tillväxt

För att främja tillväxten och skapa nya arbetstillfällen i gemenskapen, och ge företagen möjlighet att vidta nödvändiga förändringar i sin verksamhet, är det av största vikt att utveckla och sprida kunskaper och teknik som syftar till att skapa och tillverka "rena" produkter av god kvalitet, som kan konkurrera på morgondagens marknader.

Detta mål bör kopplas till utvecklingen av effektiva energisystem och tjänster på energiområdet, samt av ekonomiska, säkra och miljövänliga transportsystem.

a) Nyckelåtgärder

i) Konkurrenskraftig och hållbar tillväxt (I): Produkter, processer, organisation

Det allmänna målet för denna nyckelåtgärd är att bidra till utvecklingen av innovativa produkter och tjänster av hög kvalitet, som motsvarar konsumenternas och marknadens behov, och att utveckla nya, resurssparande och miljövänliga produktionsmetoder inom alla områden. I första hand skall satsningen gälla följande punkter:

- Att skapa, utveckla och integrera ny teknik för utveckling, kontroll och tillverkning, i synnerhet med hjälp av mikroteknik.

- Informationssamhällets teknik för "intelligent" tillverkning (inbegripet flexibla verkstadssystem och flexibel förvaltning av försörjnings- och distributionskedjan, integrerade system och teletjänster för utnyttjande och underhåll samt simuleringsteknik och arbetsfördelningstekniker).

- Att utveckla metoder för minskad resursförbrukning och minskade utsläpp, återvinning av avfall samt utveckling av rena förfaranden och produkter utgående från en livscykelanalys.

- Nya metoder för att organisera produktion och arbete, samt för kompetensutnyttjande (inbegripet socioekonomiska analyser).

ii) Konkurrenskraftig och hållbar tillväxt (II): hållbar rörlighet och intermodalitet

Målet för denna nyckelåtgärd är att på ett effektivt och miljöskonande sätt säkerställa fri rörlighet för personer och varor genom att främja ett säkert, "intelligent", effektivt och driftskompatibelt, samt i stor utsträckning intermodalt system för person- och varutransporter med järnväg, på väg, i luften och till sjöss på europeisk nivå. Detta förutsätter inte minst en satsning på följande punkter:

- Utveckling, validering och demonstration av förvaltningssystem både för modal och intermodal transport, inbegripet den nya generationens satellitbaserade navigations- och positioneringssystem.

- Forskning rörande infrastrukturens gränssnitt med transportmedel och transportsystem, utgående från strävan att minska miljöpåverkan samt från tillgänglighet och integration av markanvändnings- och transportpolitiken.

- Utveckling av socioekonomiska modeller av fri rörlighet för varor och personer.

iii) Konkurrenskraftig och hållbar tillväxt (III): nya perspektiv för luftfarten

Denna nyckelåtgärd syftar till att hjälpa gemenskapen att behålla och stärka sin position inom detta område genom att utveckla avancerat tekniskt kunnande som samtidigt är skonsamt mot naturen. Åtgärden skall i första hand beröra följande punkter:

- Utveckling och demonstration av avancerade metoder för integrerad produktutveckling och produktion, samt minskning av energiförbrukning, utsläpp och buller för olika flygplanstyper.

- Undersökning av den nya flygplansgenerationens tekniska och ekonomiska genomförbarhet, samt teknik som är av avgörande betydelse för dess utveckling.

- Utveckling av teknik och metoder för att öka driftssäkerheten.

iv) Konkurrenskraftig och hållbar tillväxt (IV): marinteknologi

Denna åtgärd skall på ett miljömedvetet sätt stimulera utveckling och integration av marinspecifik kunskap och teknik som ger gemenskapen möjlighet att till fullo utnyttja havsresurserna och öka industrins konkurrenskraft, i överensstämmelse med en verklig "marinstrategi". I första hand skall insatserna inriktas på följande punkter:

- Utveckling av avancerade, säkra och effektiva farkoster.

- Utnyttjande av havet för sparsamma transporter av varor och personer, inbegripet avancerad hamninfrastruktur och regionala sjötransportsystem, i samverkan med nyckelåtgärden "ekologiskt hållbar rörlighet och intermodalitet".

- Rationellt och ekologiskt hållbart utnyttjande av havet som källa för energi och råmaterial (i synnerhet metoder för utvinning på havsbotten).

v) Konkurrenskraftig och hållbar tillväxt (V): avancerade energisystem och -tjänster (3)

Denna nyckelåtgärd skall, utgående från marknadens behov, bidra till att tillfredsställa gemenskapens energibehov, och därvid så långt som möjligt begränsa de skadliga inverkningarna på miljön. Den skall främja skapandet och utvecklandet av effektiva avancerade energisystem och -tjänster, som genom insparningar både på produktions- och konsumtionsnivå möjliggör betydande minskningar av utsläppen av koldioxid och andra växthusgaser och en ökning av industrins konkurrenskraft. I första hand skall insatserna inriktas på följande punkter:

- De viktigaste nya och förnybara energikällorna, och deras integrering, i synnerhet i decentraliserade system.

- Teknik för lagring och transport av energi.

- Teknik för ren produktion och användning av fossila bränslen, och för rationell energianvändning.

- Modeller för sammanhangen mellan ekonomi, miljö och energi.

vi) Konkurrenskraftig och hållbar tillväxt (VI): morgondagens stad

Denna åtgärd skall bidra till en harmonisk utveckling av människornas liv i städerna genom globala, nyskapande, ekonomiska och miljövänliga initiativ utgående från avancerade förvaltningsmodeller som förenar en ökning av livskvaliteten, återställandet av social jämvikt samt skydd och förvaltning av kulturarvet. I första hand skall insatserna inriktas på följande punkter:

- Nya modeller för ekologiskt hållbar stadsutveckling i de europeiska städerna, utveckling av socioekonomiska modeller på medellång och lång sikt samt forskning och demonstration i synnerhet kring frågor som rör stadsplanering och arkitektur, social integration, säkerhet, effektiv och sparsam energianvändning (inte minst i byggnader samt integrerad transportförvaltning) samt utveckling av demokratiska informationsnät ("den digitala staden").

- Utveckling och demonstration av teknik för ekonomiskt, rent, effektivt och ekologiskt hållbart byggande och restaurering, i synnerhet för stora byggnadskomplex samt till skydd av kulturarvet.

- Utveckling och demonstration, i stadsmiljö, av teknik för ekonomiska, rena, säkra och intelligenta bilar (exempelvis icke-förorenande fordon) i överensstämmelse med ekologiskt hållbar rörlighet (se nyckelåtgärden "ekologiskt hållbar rörlighet och intermodalitet").

b) Allmänna aktiviteter för att utveckla generiska tekniker och grundforskning

I första hand skall denna åtgärd inriktas på följande mål (4):

- Forskning till stöd för utveckling och tillverkning av nya material för industrin: värme- och tryckbeständiga material (exempelvis för energiframställning och motorer), lätta material (för transport och konstruktion), funktionella material (optisk-elektroniska, biomaterial, sensorer) som utvecklats med hänseende på enkel återvinning.

- Utveckling av nya material och produktionstekniker inom kol- och stålsektorn (5).

- Forskning som främjar mätning och provning för att stödja standardisering och bedrägeribekämpning, samt produktkvalitet och kvaliteten på tjänster (inbegripet utvecklingen av mätinstrument med hög precision samt av certifierade referensmått och -material).

c) Stöd till forskningsinfrastrukturer

I första hand skall denna åtgärd inriktas på att inom Europeiska gemenskapen inrätta nätverk för, och säkerställa optimalt utnyttjande av, datorcentra för industriell forskning, stora vindtunnlar, specialiserade databaser samt laboratorier och anläggningar för mätning och provning.

ANDRA VERKSAMHETSOMRÅDET

1. Stärka gemenskapsforskningens internationella roll

De främsta målen för gemenskapens internationella forskningssamarbete bör vara att dels på ett avgörande sätt bidra till genomförandet av gemenskapens utrikespolitik, särskilt vad gäller kontakterna med de länder i Central- och Östeuropa som kandiderar för anslutning till unionen, och dels bidra till upprättandet av industriellt samarbete och erövrandet av nya marknader.

I samband med genomförandet av gemenskapens utrikespolitik och med hänsyn till den kommande utvidgningen till nya medlemsstater, bör programmet ha följande allmänna mål:

- Främja vetenskapligt och tekniskt samarbete mellan gemenskapen och organisationer och forskare i länder utanför gemenskapen, i syfte att uppnå betydande och likvärdiga fördelar för båda parter (samarbete till ömsesidig nytta).

- Underlätta tillgång för forskningscentra och företag etablerade inom gemenskapen, till gemenskapsrelevanta vetenskapliga och tekniska kompetenser och kunskaper utanför gemenskapen.

- Förstärka gemenskapsforskningens internationella position.

- Förbereda de associerade central- och östeuropeiska ländernas anslutning till gemenskapen, stödja Europa-Medelhavsavtalet, stärka de mänskliga resurserna i länderna i Central- och Östeuropa samt i de nya oberoende staterna i f.d. Sovjetunionen och stödja utvecklingspolitiken.

- Hjälpa de europeiska forskarna att få tillgång till uppgifter om de forskningskapaciteter, -aktiviteter och -prioriteter som finns utanför gemenskapen (industriländer, länder med växtekonomi), i syfte att öka gemenskapsindustrins konkurrenskraft och ge den tillgång till nya marknader.

Det internationella vetenskapliga och tekniska samarbetet skall genomföras i enlighet med innehållet i eventuellt föreliggande samarbetsavtal och inom ramen för den särskilda åtgärden för internationellt samarbete. Därvid skall hänsyn också tas till den internationella dimensionen i ramprogrammets övriga forskningsverksamhet.

a) Särskilda aktiviteter inom ramen för åtgärden för internationellt samarbete

Utgående från de former för samarbete som fastställts inom ramen för relationerna med gemenskapens potentiella partners kommer tre kategorier av aktiviteter att genomföras. Dessa är knutna till de särskilda problem som de enskilda partnerländerna står inför, och omfattas inte av de övriga åtgärderna i ramprogrammet. Dessa aktiviteter kommer att finansieras inom ramen för den särskilda åtgärden för internationellt samarbete.

- Samarbete med olika kategorier av länder:

Associerade länder i Central- och Östeuropa: Främjande av ländernas forskningscentra.

Länder i Medelhavsområdet som inte ingår i gemenskapen: I synnerhet regionala aspekter av förvaltningen av Medelhavet, stöd till samhällsekonomisk utveckling, inklusive informationssamhället, bevarande av det kulturella arvet.

De nya oberoende staterna i f.d. Sovjetunionen: Stöd till deras potential till forskning och teknisk utveckling, specifika, målinriktade åtgärder (satellittillämpningar, regionala problem förknippade med miljö och hälsa).

Utvecklingsländer (inbegripet Medelhavsländer utanför gemenskapen och länder med växtekonomi): Undersökning av de socioekonomiska mekanismer och villkor som påverkar en hållbar utveckling (exempelvis forskning inom området jordbrukets industri samt energisystem). Stöd för integration av produktivitetskrav och miljöskyddsaspekter i dessa länders ekosystem (exempelvis vattenförvaltning). Förebyggande och bekämpning av de allvarliga sjukdomar som förekommer i dessa områden, och ökad effektivitet i dessa länders sjukvårdssystem.

- Forskarutbildning: Ett stipendiesystem skall upprättas för unga forskare från utvecklingsländer (inbegripet länder i Medelhavsområdet och växtekonomiländer) som vill besöka laboratorier inom gemenskapen för en viss tid för att där delta i ramprogrammets projekt. Ett annat stipendiesystem är avsett för unga europeiska forskare som önskar besöka Japan eller Sydkorea.

- Samordning med COST, med initiativet Eureka, samt med de övriga internationella forskningsorganisationerna. Samordning av den verksamhet som genomförs inom ramen för övriga program inom ramprogrammet, dels mellan dessa olika program och aktiviteter, och dels med gemenskapens och medlemsstaternas övriga samarbetsverksamhet.

b) Internationellt samarbete inom ramen för ramprogrammets övriga verksamhetsområden

Inom ramen för delprogrammen kan fyra olika typer av deltagande särskiljas:

- Fullständig anslutning till ramprogrammet: organisationer från tredje land kan delta och få sitt deltagande finansierat av gemenskapen på liknande villkor som organisationer i medlemsstaterna (EES-länder, vissa länder i Central- och Östeuropa, Israel, Schweiz).

- Deltagande i de program som är öppna för länder utanför gemenskapen på grundval av bilaterala eller multilaterala samarbetsavtal: samarbetet sker på projektbas, utan någon finansiering från gemenskapen för parten från tredje land (vissa industriländer utanför gemenskapen och vissa länder med växtekonomi). Åtgärder som bidrar till att främja växtekonomiländernas tillgång till ramprogrammet kommer att vidtas.

- Deltagande i de program som är öppna för länder utanför gemenskapen utan att något särskilt samarbetsavtal föreligger: samarbetet sker på projektbas, i princip utan någon finansiering från gemenskapen för parten från tredje land (länder i Central- och Östeuropa som icke ansluter sig till delprogrammen, de europeiska nya oberoende staterna samt länder i Medelhavsområdet som inte ingår i gemenskapen).

- Deltagande i vissa enskilda projekt där det ligger i gemenskapens intresse att samarbeta med länder utanför gemenskapen: samarbetet finansieras i princip av dessa länder själva eller, i vissa särskilt motiverade fall, i enlighet med de regler för deltagande som fastställs i artikel 130j i fördraget, av gemenskapen genom de berörda delprogrammen.

TREDJE VERKSAMHETSOMRÅDET

1. Förnyelse samt integration av de små och medelstora företagen

Innovation är av avgörande betydelse för företagens konkurrenskraft och för ökad sysselsättning. Därför krävs mekanismer som stimulerar till innovation, utnyttjande av forskningsresultat och grundande av innovativa företag.

De små och medelstora företagen spelar en viktig roll i fråga om innovation. De bör få förenklad tillgång till den avancerade teknik de behöver och till de möjligheter som gemenskapens samarbetsprojekt erbjuder.

Gemenskapens verksamhet inom detta område har följande allmänna mål:

- Öka gemenskapens forskningsprograms ekonomiska och sociala roll genom att förstärka åtgärderna för bättre utnyttjande av forskningsresultat samt överföring och spridning av ny teknik.

- Underlätta programparternas, och i synnerhet de små och medelstora företagens, tillgång till styrmedlen för innovationsfinansiering och stöd till grundande av innovativa företag (finansutveckling, riskkapital).

- Uppmuntra de små och medelstora företagen, både sådana som är aktiva på högteknologiområdet och sådana som helt saknar forskningskapacitet, eller har liten forskningskapacitet men stora tekniska behov, att delta i gemenskapens forskningsprogram. Hjälpa små och medelstora företag, i synnerhet i missgynnade regioner, att öka sin tekniska kapacitet.

- Bidra till genomförandet av Europeiska gemenskapens innovationspolitik, främst genom att komplettera de nationella innovationssystemen med en europeisk dimension.

Gemenskapens åtgärder för att främja innovation och bidra till de små och medelstora företagens deltagande i forskningsprogrammen skall genomföras dels inom ramen för de olika tematiska programmen, och dels inom ramen för programmet för innovation och små och medelstora företag. I synnerhet följande mål och bestämmelser kan nämnas för de berörda åtgärderna:

a) Särskilda aktiviteter inom verksamhetsområdet Förnyelse samt integration av de små och medelstora företagen

i) Innovation

- Förenkling och samordning av informationsnäten och nätverken för stöd till gemenskapens verksamhet inom forskning och innovation. Förvaltning av ett innovationsfrämjande nätverk som möjliggör teknologiöverföring, i samverkan med programmen. Samordning av metoderna för insamling och spridning av information, liknande informationstjänsten Cordis (gemensam åtgärd - innovation/små och medelstora företag).

- Upprättandet och utvecklingen av en stödtjänst för immaterialrättigheter och tillgång till privat finansiering, inte minst till riskkapitalfonder (gemensam åtgärd - innovation/små och medelstora företag).

- Utveckling, i samverkan med programmen, av mekanismer för utnyttjande av forskningsresultat, privat finansiering och överföring av teknologi och resultat i projektens livscykel, och säkerställa skydd av den kunskap som uppkommer genom projekten (utvärderingar, marknadsundersökningar, utbildning).

- Inrättande av "innovationsavdelningar" i de olika programmen, för att tjäna ovan nämnda syfte. Samordning av deras verksamhet och stöd till upprättandet av innovativ starthjälp, i synnerhet genom europeiska organ och fonder (Europeiska investeringsfonden, Europeiska investeringsbanken, samt åtgärden Eurotech Capital).

- Identifiering och spridning av funktionella metoder för teknologiöverföring som förenar innovationens tekniska, ekonomiska och sociala aspekter.

- Identifiering och spridning av funktionella metoder inom innovation och teknologiöverföring (gemensam åtgärd - innovation/små och medelstora företag), och samordning av studier och analyser, i synnerhet rörande innovationspolitiska frågor.

ii) För de små och medelstora företagen

Inrättandet av en kontaktpunkt för alla forskningsprogram inom kommissionen (för ansökningar som inkommer inom ramen för de åtgärder som särskilt riktar sig till de små och medelstora företagen). Utveckling och förvaltning av gemensamma metoder för att underlätta de små och medelstora företagens deltagande i programmen (genom att i så stor utsträckning som möjligt använda sig av elektronisk överföring av information, elektronisk inlämning av ansökningar, telefonservice osv.)

b) Samordning med aktiviteterna inom ramprogrammets övriga verksamhetsområden

i) Innovation

Säkerställa samordning av genomförandet och förvaltningen av den verksamhet som genomförs på detta område inom ramen för de tematiska programmen med verksamheten inom området Förnya och integrera de små och medelstora företagen, samt främja utvecklingen av utnyttjande och spridning av resultat under forskningsskedet.

ii) Små och medelstora företag

Främja de små och medelstora företagens deltagande i det forskningssamarbete och annan verksamhet inom forskning, teknisk utveckling och demonstration som genomförs inom ramen för programmen.

- Forskningssamarbete som gör det möjligt för minst tre av varandra oberoende små och medelstora företag från minst två olika medlemsstater att anförtro lösningen av gemensamma tekniska problem till andra juridiska personer.

- Åtgärder som syftar till att stödja och uppmuntra de små och medelstora företagens deltagande i projekt för forskningssamarbete (exempelvis genom bidrag för förstudier).

FJÄRDE VERKSAMHETSOMRÅDET

1. Stärka den mänskliga potentialen

Kunskap blir allt viktigare i dagens samhälle. Gemenskapsforskarnas, ingenjörernas och teknikernas kunnande utgör därför en viktig trumf för Europeiska gemenskapen. Denna kunskapspotential bör bevaras, utökas och utnyttjas optimalt genom ökat stöd till utbildning och rörlighet för forskare (även till företag) samt förbättrad användning av forskningsinfrastrukturen.

I syfte att bättre kunna identifiera det europeiska samhällets nuvarande och framtida ekonomiska och sociala behov och tendenser, bör gemenskapen också mobilisera den starka tradition av samhällsvetenskaplig och ekonomisk forskning som finns i Europa.

Följande allmänna mål, som skall uppnås i samarbete med de aktiviteter av liknande art som genomförs inom ramprogrammets övriga delar, gäller för detta verksamhetsområde:

- Utveckla en hög nivå av kunnande och utbildning i gemenskapen, i synnerhet genom utbildning och fri rörlighet för forskare (även till industrin, särskilt små och medelstora företag) samt innovation beträffande utbildningsmetodik och -teknik, inte minst i syfte att skapa nya arbetstillfällen.

- Bidra till att göra gemenskapen attraktiv för forskare och för investering i forskning, och främja den europeiska forskningens internationella position.

- Främja förbättrad användning av forskningsinfrastrukturen.

- Utveckla de socioekonomiska kunskaper som behövs för bättre insikt i de huvudsakliga sociala och ekonomiska aspekterna av ramprogrammets verksamhet, och för att förnya gemenskapens politik både inom forskning och teknik och inom andra områden.

a) Särskilda aktiviteter inom verksamhetsområdet Stärka den mänskliga potentialen

Detta verksamhetsområde delas in i följande fem delar:

i) Förstärkning av gemenskapens humanresurser inom forskning

Målet är att upprätta följande:

- Nätverk för forskarutbildning inom avancerade och nya forskningsområden runt teman som forskarna själva fritt kan välja. Tyngdpunkten skall läggas på utbildning av unga forskare på doktorandnivå och med doktorsexamen.

- Ett samordnat system av "Marie Curie"-stipendier som skall omfatta stipendier för duktiga unga forskare med styrkta erfarenheter inom forskning, för teman som väljs av forskarna själva, dessutom stipendier för näringslivet, som tilldelas företag (inbegripet små och medelstora företag) som utbildar unga forskare, samt stipendier för forskares uppehälle som syftar till att utveckla forskningskapacitet på hög nivå i gemenskapens mindre gynnade områden. Kompletterande åtgärder inom stipendieområdet skall bland annat utgöras av främjande av fri rörlighet för industrins forskare till den akademiska miljön och vice versa, samt stipendier som gör det möjligt för doktorander att genomföra forskningsbesök till olika forskningscentra.

ii) Optimalt utnyttjande av de stora forskningsinfrastrukturerna

Målet är att bidra till att forskningsinfrastrukturerna (stora anläggningar, nätverk av anläggningar, forskningscentra) utnyttjas optimalt inom de områden som inte omfattas av ramprogrammets övriga åtgärder (dvs. även inom ekonomi, juridik och samhällsvetenskap), och inom de typer av infrastruktur som inte omfattas av dessa åtgärder. För att uppnå detta planeras åtgärder för att underlätta forskarnas tillgång till sådana strukturer i andra länder, sammankoppling av infrastrukturerna och stöd till forskningsprojekt som syftar till förbättrad tillgång till infrastrukturen.

iii) Främjande av Europas position inom vetenskap och teknik

Målet för denna verksamhet är att främja Europas ledande ställning inom forskning och teknik med hjälp av utbyten, och att ge forskningsresultaten den uppmärksamhet och roll de förtjänar. Detta skall uppnås med hjälp av bl.a. stöd till viktiga vetenskapliga konferenser, anslutning av utlandsstationerade forskare från gemenskapen till nätverk, utmärkelser för forskningsarbete av hög kvalitet, samt information till befolkningen om forskningsverksamheten på gemenskapsnivå, i synnerhet via de elektroniska näten.

iv) Socioekonomisk forskning i det europeiska samhällets tjänst

Denna verksamhet berör ett begränsat antal ämnen som är knutna till ramprogrammets allmänna mål, och syftar till att fastställa grundförutsättningarna för en ekonomisk och social utveckling som leder till ökad sysselsättning och utvecklingen av det europeiska kunskapssamhället. I första hand gäller det analyser av samspelet mellan tekniska framsteg, sysselsättning och innovation inom utbildning, lagstiftning och ekonomisk konkurrenskraft, samt undersökningar av de samhälleliga effekterna av utvecklingen av tjänster på immaterialområdet och utnyttjande och validering av nya utvecklingsmodeller som främjar tillväxt, konkurrenskraft och livskvalitet.

v) Stöd till Europas olika strategier inom vetenskap och teknik

Detta säkerställs genom upprättande av ett forum för informations- och erfarenhetsutbyte: det s.k. ETAN nätverket (European Technology Assessment Network), som skall möjliggöra samarbete och kontakter mellan beslutsfattare och forskare som sysslar med studier av vetenskaps- och teknologipolitik, teknologisk övervakning, undersökning och utvärdering av vetenskapliga och tekniska val, samt utveckling av ett statistiksystem och av vetenskapliga, tekniska och innovationsrelaterade indikatorer.

b) Samordning med aktiviteterna inom ramprogrammets övriga verksamhetsområden

Inom detta verksamhetsområde kommer den samordning, det stöd och den uppföljning som krävs för att uppnå samverkan med liknande aktiviteter inom ramprogrammets övriga verksamhetsområden i fråga om de aspekter som avses i punkt 1a ovan att säkerställas.

(1) De aktiviteter som har anknytning till rymdtekniktillämpningar som genomförs inom vart och ett av de tre tematiska programmen samordnas särskilt.

(2) Ingen forskningsaktivitet för modifiering eller som syftar till modifiering av den mänskliga arvsmassan genom ändring av könsceller eller genom ingrepp på något annat stadium av embryoutvecklingen och som kan göra sådan ändring ärftlig kommer att genomföras under detta ramprogram. På samma sätt kommer ingen forskningsaktivitet som kan räknas in inom begreppet "kloning" att genomföras med syftet att ersätta en köns- eller embryocellkärna med en köns- eller embryocellkärna från en cell från någon individ, från ett embryo eller från ett senare skede i det mänskliga embryots utveckling.

I största möjliga utsträckning bör djurförsök och tester på djur ersättas med in vitro-metoder eller andra alternativa metoder. Modifieringar av arvsmassan hos djur samt djurkloning kommer endast att rymmas inom detta ramprogram om syftet är etiskt motiverat och i den utsträckning de ingående aktiviteterna genomförs på ett etiskt ätt, med hänsyn till djurens välbefinnande och principen om genetisk mångfald.

(3) Forskningsverksamheten inom området kontrollerad termisk kärnfusion beskrivs utförligt i förslaget till Europeiska atomenergigemenskapens Femte ramprogram för verksamhet inom forsknings- och utbildningsområdet.

(4) Den forskning till stöd för kärnsäkerhet som omfattas av programmet "Främja en konkurrenskraftig och hållbar tillväxt" behandlas i förslaget till Europeiska atomenergigemenskapens Femte ramprogram för verksamhet inom forsknings- och utbildningsområdet.

(5) Med tanke på den ökande roll som den verksamhet som för närvarande genomförs inom ramen för EKSG-fördraget kommer att spela i ramprogrammet i och med att EKSG-fördraget utlöper år 2002.

BILAGA III

FEMTE RAMPROGRAMMET (1998-2002) BELOPP OCH FÖRDELNING

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

BILAGA IV

VILLKOR FÖR EKONOMISKA BIDRAG FRÅN GEMENSKAPEN

Europeiska gemenskapen deltar finansiellt i de aktiviteter inom forskning och teknisk utveckling, inbegripet demonstration, hädanefter kallade "indirekta FoTU-åtgärder", som genomförs inom ramen för de program som ingår i ramprogrammet. Dessutom genomför gemenskapen direkta forsknings- och utvecklingsaktiviteter, hädanefter kallade "direkta åtgärder".

Nyckelåtgärderna, forskningsverksamheten och utveckling av allmän teknik, stöd till forskningsinfrastrukturen samt den verksamhet som genomförs inom ramen för det andra, tredje och fjärde verksamhetsområdet (se bilaga II) genomförs genom indirekta och direkta FoTU-åtgärder.

1. Indirekta FoTU-åtgärder

De indirekta FoTU-åtgärderna omfattar fem olika kategorier: åtgärder med kostnadsdelning, utbildningsstipendier, stöd till nätverk, samordnad verksamhet och stödåtgärder. Åtgärderna med kostnadsdelning utgör det viktigaste verktyget för att genomföra programmen.

Gemenskapen deltar finansiellt i denna verksamhet med följande andelar:

a) Verksamhet med kostnadsdelning

- Projekt inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration, samt samordnade projekt

Projekten inom området forskning och teknisk utveckling syftar till att uppnå nya kunskaper som kan vara av nytta för att förbättra befintliga produkter, förfaranden och tjänster, eller som motsvarar samhällets behov. Stödet till dessa projekt kan i princip uppgå till 50 % av de stödberättigande utgifterna. Juridiska personer som inte tillämpar internredovisning kan få upp till 100 % av sina stödberättigande extrautgifter i samband med forskningsverksamheten ersatta.

Demonstrationsprojekt omfattar projekt som syftar till att visa olika förfarandens tekniska genomförbarhet, och som inte kan marknadsföras i denna form. Stödet till dessa projekt kan i princip uppgå till 35 % av de stödberättigande utgifterna.

De samordnade projekten utgörs av projekt som dels omfattar forskning och teknisk utveckling, och dels ett demonstrationselement. De kan erhålla stöd som beräknas på grundval av det viktade genomsnittet av de tariffer som tillämpas på de båda delelementen.

- Stöd till tillgång till forskningsinfrastrukturen

Stöd ges till befintliga forskningsinfrastrukturer för att integrera forskargrupper från gemenskapen i syfte att främja deras forskningsverksamhet.

Det stöd som kan erhållas från gemenskapen i form av bidrag till ett optimalt utnyttjande av infrastrukturen kan uppgå till 100 % av de stödberättigande extrautgifter som uppstår genom integrationen av forskargrupper från gemenskapen och tillhandahållande av anläggningar.

- Tekniska stimulationsprojekt som syftar till att främja och underlätta de små och medelstora företagens deltagande i FoTU-verksamheten

För aktiviteter i samband med forskningssamarbete kan stöd erhållas för upp till 50 % av projektets stödberättigande utgifter.

För forskningsverksamhet i samarbete mellan näringsliv och den akademiska världen kan stöd erhållas i form av ett bidrag som täcker upp till 75 % av de stödberättigande kostnaderna för en FoTU-aktivitets förberedelsefas, inbegripet validering och start av projektet, en genomförbarhetsstudie och sökande av projektpartners under maximalt tolv månader.

b) Utbildningsstipendier

I det fjärde verksamhetsområdet ingår olika typer av stipendier inom ramen för gemenskapens "Marie Curie"-stipendier, t.ex. stipendier för unga forskare med styrkt erfarenhet, stipendier för näringslivet och utvecklingsstipendier.

Inom ramen för stipendierna för unga forskare med styrkt erfarenhet erhåller stipendiaterna ett bidrag som endast täcker deras uppehälle, samt utgifter för tillräckligt socialt skydd. Dessutom erhåller de ett bidrag som skall täcka resekostnaderna.

I det andra verksamhetsområdet ingår stipendiesystem som dels skall ge unga forskare från utvecklingsländerna möjlighet att tillbringa en viss tid i gemenskapens laboratorier, och dels skall göra det möjligt för unga forskare från gemenskapen att besöka Japan och Sydkorea.

Gemenskapsstödet kan uppgå till högst 100 % av de stödberättigande stipendiekostnaderna och bidra till de stödberättigande kostnader som uppstår för värdinstitutionen om denna är belägen i gemenskapen.

c) Stöd till nätverk

Temanätverk som samlar tillverkare, användare, universitet, forskningscentra och organisationer som sysslar med spridning eller överföring av innovation kring ett gemensamt mål inom området forskning och teknisk utveckling, i syfte att underlätta integration och spridning av kunskaper, samarbete mellan aktörer och användare inom forskningen, säkerställa att marknadsbehoven beaktas maximalt, och främja den vetenskapliga och tekniska expertisen. Gemenskapsstödet kan högst uppgå till 100 % av de stödberättigande extrautgifterna för samordning och upprättande av temanätverken.

Nätverk för forskningsutbildning upprättas inom områdena avancerad forskning och nya forskningsområden för teman som forskarna själva fritt kan välja. Nätverken syftar i första hand till utbildning av unga forskare på doktorandnivå och med doktorsexamen. Gemenskapsstödet kan täcka upp till 100 % av de stödberättigande extrautgifterna för upprättande och förvaltning av nätverken. Det genomsnittliga maxibeloppet per part och år kommer att fastställas inom ramen för det delprogram som skall inrättas inom ramen för det fjärde verksamhetsområdet.

d) Samordnad verksamhet

Den samordnade verksamheten syftar till att säkerställa samordning av nationella FoTU-projekt som redan finansierats, i syfte att sprida de erfarenheter som gjorts, förstärka de forskningsinsatser som gjorts av olika aktörer, och på så sätt uppnå en kritisk massa, samt sprida forskningsresultaten och öka användarnas medvetenhet och kunskap om programmen. Gemenskapsstödet kan täcka upp till 100 % av de stödberättigande extrautgifterna för samordningen.

e) Kompletterande åtgärder

De kompletterande åtgärderna skall bidra till genomförandet av delprogrammen, eller förberedandet av framtida verksamhet, och säkerställa att de strategiska målen kan fastställas eller uppnås. Åtgärderna syftar dessutom till att förbereda eller stödja övriga indirekta FoTU-aktiviteter. För åtgärder som syftar till utsläppande på marknaden av produkter, metoder eller tjänster, marknadsföringsåtgärder och försäljningsreklam kan inget stöd erhållas. Gemenskapsstödet kan täcka upp till 100 % av de stödberättigande extrautgifterna för åtgärden.

I besluten om antagandet av de delprogram genom vilka Femte ramprogrammet skall genomföras får undantag endast göras från de andelar som anges ovan för gemenskapens finansiella stöd till den berörda åtgärden i särskilda fall där noga angivna skäl föreligger. I dessa beslut kan ovan beskrivna indirekta FoTU-åtgärder preciseras, kompletteras eller underkastas ytterligare villkor eller begränsningar.

Alla övriga bestämmelser rörande företags, forskningscentras och universitets finansiella deltagande i de indirekta FoTU-åtgärderna samt spridningen av resultat behandlas i de rådsbeslut som antagits i enlighet med artikel 130j fördraget.

2. Direkta FoTU-åtgärder

De direkta FoTU-åtgärder som genomförs av Gemensamma forskningscentret (GFC) består av institutionella forskningsaktiviteter och institutionella aktiviteter till stöd för forskning och teknisk utveckling. För de institutionella forskningsaktiviteterna förfogar GFC över kompetenser och anläggningar som är ytterst speciella, för att inte säga unika i gemenskapen. Därmed bidrar GFC till genomförandet av gemenskapens FoTU-politik. De institutionella aktiviteterna till stöd för forskning och teknisk utveckling är sådana som behövs för fastställandet och genomförandet av gemenskapens politik och de uppgifter som åligger kommissionen i enlighet med fördraget, och som kräver GFC:s opartiskhet. Gemenskapen finansierar normalt sett 100 % av utgifterna för de direkta FoTU-åtgärderna.

3. Villkoren för eventuella ekonomiska bidrag från gemenskapen till sådana verksamheter som omfattas av artikel 3.2 i detta beslut, skall fastställas i de beslut om sådana verksamheter som rådet kan komma att fatta enligt artikel 130o i fördraget.