Bryssel den 6.5.2010

KOM(2010)222 slutlig

2010/0120 (NLE)

Förslag till

RÅDETS FÖRORDNING

om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av natriumcyklamat med ursprung i Folkrepubliken Kina och Indonesien efter en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i rådets förordning (EG) nr 1225/2009

MOTIVERING

BAKGRUND |

Motiv och syfte Detta förslag gäller tillämpningen av rådets förordning (EG) nr 1225/2009[1] av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (nedan kallad grundförordningen) i förfarandet rörande import av natriumcyklamat med ursprung i Kina och Indonesien. |

Allmän bakgrund Förslaget läggs fram som ett led i tillämpningen av grundförordningen och grundar sig på en undersökning som genomförts i enlighet med grundförordningens materiella och formella krav. |

Befintliga bestämmelser Rådets förordning (EG) nr 435/2004 av den 8 mars 2004 om införande av en slutgiltig antidumpningstull och om slutgiltigt uttag av den preliminära tull som införts på import av natriumcyklamat med ursprung i Folkrepubliken Kina och Indonesien. |

Förenlighet med Europeiska unionens politik och mål på andra områden Ej tillämpligt. |

SAMRÅD MED BERÖRDA PARTER OCH KONSEKVENSANALYS |

Samråd med berörda parter |

De parter som berörs av förfarandet har under undersökningen getts möjlighet att tillvarata sina intressen, i överensstämmelse med bestämmelserna i grundförordningen. |

Extern experthjälp |

Någon extern experthjälp har inte behövts. |

Konsekvensanalys Förslaget är ett resultat av tillämpningen av grundförordningen. Grundförordningen innehåller inga bestämmelser om en allmän konsekvensanalys, men den innehåller en uttömmande förteckning över villkor som måste bedömas. |

FÖRSLAGETS RÄTTSLIGA ASPEKTER |

Sammanfattning av den föreslagna åtgärden En begäran om översyn vid giltighetstidens utgång lämnades in den 11 december 2008 av Productos Aditivos S.A., som i egenskap av enda tillverkare i EU svarar för 100 % av EU:s tillverkning av den berörda produkten. Efter att ha fastslagit att bevisningen var tillräcklig för att motivera inledandet av en översyn vid giltighetstidens utgång, inledde kommissionen ärendet den 10 mars 2009[2]. Undersökningen visade att det är sannolikt att dumpningen och skadan fortsätter eller återkommer och det föreslås därför att antidumpningsåtgärder införs för en period om ytterligare fem år. Rådet föreslås anta det bifogade förslaget till förordning, som bör offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning så snart som möjligt. |

Rättslig grund Rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 9.4 och 11.2. |

Subsidiaritetsprincipen Förslaget avser ett område där unionen är ensam behörig. Subsidiaritetsprincipen är därför inte tillämplig. |

Proportionalitetsprincipen Förslaget är förenligt med proportionalitetsprincipen av följande skäl: |

Åtgärdsformen beskrivs i grundförordningen och lämnar inte något utrymme för nationella beslut. |

Det är inte tillämpligt att ange på vilket sätt den ekonomiska och administrativa börda som faller på Europeiska unionen, nationella regeringar, regionala och lokala myndigheter, ekonomiska aktörer och medborgare begränsas till ett minimum och står i proportion till förslagets mål. |

Val av regleringsform |

Föreslagen regleringsform: Rådsförordning. |

Övriga regleringsformer skulle inte vara lämpliga, eftersom det inte föreskrivs några alternativ i grundförordningen. |

BUDGETKONSEKVENSER |

Förslaget påverkar inte EU:s budget. |

2010/0120 (NLE)

Förslag till

RÅDETS FÖRORDNING

om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av natriumcyklamat med ursprung i Folkrepubliken Kina och Indonesien efter en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i rådets förordning (EG) nr 1225/2009

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen[3] (nedan kallad grundförordningen ), särskilt artiklarna 9 och 11.2,

med beaktande av det förslag som kommissionen lagt fram efter samråd med rådgivande kommittén, och

av följande skäl:

A. FÖRFARANDE

1. Gällande åtgärder

2. Genom förordning (EG) nr 435/2004 av den 8 mars 2004[4] införde rådet, efter en antidumpningsundersökning (nedan kallad den ursprungliga undersökningen ), en slutgiltig antidumpningstull på import av natriumcyklamat med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallat Kina ) och Indonesien (nedan kallade de berörda länderna ).

3. Den aktuella undersökningen

4. Begäran om översyn

5. En begäran om översyn vid giltighetstidens utgång lämnades in den 11 december 2008 av Productos Aditivos S.A. , som är den enda tillverkaren av natriumcyklamat i EU.

6. Begäran motiverades med att åtgärdernas upphörande sannolikt skulle leda till fortsatt eller återkommande dumpning och skada för EU-industrin.

7. Inledande

8. Efter samråd med rådgivande kommittén fastslog kommissionen att bevisningen var tillräcklig för att motivera en översyn vid giltighetstidens utgång och inledde den 10 mars 2009 en undersökning enligt artikel 11.2 i grundförordningen genom ett tillkännagivande i Europeiska unionens officiella tidning [5] (nedan kallat tillkännagivandet ).

9. Undersökningsperiod

10. Undersökningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning och skada omfattade perioden från den 1 januari 2008 till den 31 december 2008 (nedan kallad översynsperioden ). Undersökningen av de utvecklingstendenser som är av betydelse för bedömningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande skada omfattade perioden 1 januari 2005 till och med översynsperiodens slut (nedan kallad skadeundersökningsperioden ).

11. Parter som berörs av undersökningen

12. Kommissionen underrättade officiellt den sökande EU-tillverkaren, berörda importörer, leverantörer och användare, de berörda exporterande tillverkarna i Kina och Indonesien samt myndigheterna i de berörda länderna om att översynen hade inletts.

13. De berörda parterna gavs tillfälle att inom den tidsfrist som anges i tillkännagivandet om inledande skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda, men det var inte någon som lämnade in en sådan begäran till Europeiska kommissionen.

14. Kommissionen skickade frågeformulär till alla tillverkare i Kina och Indonesien som man visste var berörda. Två företag från Kina som båda tillhörde den Hongkongbaserade gruppen Rainbow Rich Industrial Ltd. och två företag från Indonesien förklarade sig villiga att samarbeta och besvarade frågeformuläret om dumpning.

15. Ytterligare två kinesiska tillverkare, Fang Da Food Additive (Shenzhen) Limited, och Fang Da Food Additive (Yan Quan) Limited , gav sig tillkänna. I den ursprungliga undersökningen konstaterades det att de företagen inte dumpade på EU-marknaden. Fang Da Food Additive (Shenzhen) och Fang Da Food Additive (Yan Quan) omfattas följaktligen inte av denna översyn vid giltighetstidens utgång.

16. Kontroll av de uppgifter som inkommit

17. Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som ansågs nödvändiga för fastställandet av sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning och skada och för analysen av EU:s intresse. Kontrollbesök gjordes på plats hos följande företag:

18. Exporterande tillverkare i Kina:

19. Golden Time Enterprise (Shenzhen) Co. Ltd., Shenzhen

20. Jintian Enterprises (Nanjing) Co., Ltd., Nanjing

21. och det närstående företaget Rainbow Rich Industrial Ltd. (Hongkong)

22. Exporterande tillverkare i Indonesien:

23. PT Golden Sari (kemisk industri), Bandar Lampung

24. PT Tunggak Waru Semi, Solo

25. Tillverkare inom EU-industrin:

26. Productos Aditivos S.A, Spanien

27. Icke- närstående importör/handlare

28. Beneo Palatinit GmbH, Tyskland

29. Användare

30. Schweppes International Ltd., Nederländerna

31. Meddelande av uppgifter

32. Samtliga parter underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden som ligger till grund för avsikten att rekommendera införandet av antidumpningstullar på import av natriumcyklamat med ursprung i Kina och Indonesien.

33. I enlighet med bestämmelserna i grundförordningen beviljades parterna också en period under vilken de kunde lämna synpunkter efter detta utlämnande av uppgifter.

34. Parternas muntliga och skriftliga synpunkter beaktades, och i motiverade fall ändrades de slutgiltiga undersökningsresultaten i enlighet med detta.

B. BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

35. Berörd produkt

36. Den produkt som berörs av detta förfarande är densamma som i den ursprungliga undersökningen, dvs. natriumcyklamat med ursprung i Kina och Indonesien (nedan kallad den berörda produkten ), som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 2929 90 00.

37. I likhet med vad som fastställdes i den ursprungliga undersökningen har det vid denna översyn bekräftats att natriumcyklamat är en stapelvara som används som livsmedelstillsats, godkänd i Europeiska unionen och i många andra länder som sötningsmedel i mat och dryck med lågt kaloriinnehåll eller för dietiskt bruk. Livsmedelsindustrin använder natriumcyklamat i stor omfattning, såväl som tillsatsmedel som för framställning av lågkalori- och dietsötningsmedel. Små mängder används dessutom av läkemedelsindustrin.

38. Likadan produkt

39. Liksom i den ursprungliga undersökningen framgick det att den berörda produkten som tillverkas i Kina och Indonesien och säljs till EU har samma fysiska och kemiska egenskaper och användningsområden som den produkt som tillverkas och säljs på EU-marknaden av sökanden, eller som den produkt som tillverkas och säljs på den inhemska marknaden i Indonesien, som även användes som jämförbart land i syfte att fastställa normalvärdet för Kina.

40. Alla dessa produkter anses därför vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.

C. SANNOLIKHET FÖR ATT DUMPNINGEN FORTSÄTTER ELLER ÅTERKOMMER

41. Inledande anmärkningar

42. I enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen undersöktes det om dumpning fortfarande förekom och, om så var fallet, huruvida åtgärdernas upphörande sannolikt skulle innebära att dumpningen skulle fortsätta eller återkomma. Det erinras om att behandling som företag som är verksamt under marknadsekonomiska förhållanden inte omprövas i samband med undersökningarna enligt denna artikel.

43. I enlighet med artikel 11.9 i grundförordningen användes samma allmänna metoder som i den ursprungliga undersökningen under förutsättning att omständigheterna inte hade förändrats. För att fastställa sannolikheten för att dumpningen fortsätter eller återkommer, gjordes, i enlighet med sedvanlig praxis, ett stickprov av transaktionerna genom att man använde sig av uppgifter från fyra månader, som alla var den sista månaden i ett kvartal, under översynsperioden. Resultatet kontrollerades genom att man också analyserade en del andra transaktioner. Ingen aktör protesterade mot detta tillvägagångssätt.

44. Uppgifter från Eurostat visade att mellan 3 000 och 5 000 ton av den berörda produkten importerades till EU under översynsperioden. Av dessa kom mer än 90 % från Kina och resten från Indonesien. Det finns praktiskt taget ingen import som registrerades från andra länder.

45. Dumpning av import under undersökningsperioden

46. Folkrepubliken Kina

47. Jämförbart land

48. Bortsett från företag som beviljades marknadsekonomisk status i den ursprungliga undersökningen, fastställdes normalvärdet för Kina i enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen.

49. I den föregående undersökningen användes Indonesien som lämpligt land med marknadsekonomi för fastställandet av normalvärdet för Kina.

50. Detta val föreslogs av Europeiska kommissionen i tillkännagivandet om inledande, och ingen berörd part har motsatt sig detta val inom tidsfristerna.

51. Priserna i Indonesien ansågs därför vara ett rimligt substitut för priserna i Kina, eftersom Indonesien har en konkurrenskraftig inhemsk marknad, med ökande import från Kina och med minst sex aktiva tillverkare. Det verkar dessutom som om den produkt som berörs av undersökningen bara tillverkas i EU, Kina och Indonesien. Inga bevis har framkommit om motsatsen i den nuvarande undersökningen.

52. Indonesien har därför använts som jämförbart land med marknadsekonomi i denna översyn.

53. Samarbetsvilliga kinesiska exporterande tillverkare

54. Inledande anmärkningar

55. Såsom anges i skäl 8 samarbetade i denna översyn två tillverkare som tillhör samma Hongkongbaserade företagsgrupp, Rainbow Rich Industries . De stod för mer än hälften av exporten till EU under översynsperioden. Utan beaktande av tillverkning och försäljningsvolym för de företag som inte omfattas av förfarandet, stod dessa samarbetsvilliga tillverkare för mer än tre fjärdedelar av den sammanlagda kinesiska tillverkningen och nästan hälften av dess kapacitet. Representativiteten när det gäller exporten till EU var mer än 80 %. Mot bakgrund av denna samarbetsnivå, användes detaljerade upplysningar från de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna för bedömningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande skadevållande dumpning från Kina.

56. Ett av de samarbetsvilliga företagen, Golden Time Enterprises (Shenzhen) , exporterade betydande kvantiteter till EU under översynsperioden, medan systerföretaget Jintian Enterprises (Nanjing) inte exporterade till EU efter införandet av åtgärder. De uppgifter som samlades in i samband med kontrollen på plats av det företag som inte exporterade, Jintian Enterprises (Nanjing) , gav emellertid en mer detaljerad insyn i den kinesiska inhemska marknaden, där företaget har en betydande marknadsandel och del av den installerade kapaciteten.

57. Under undersökningen hävdade ett kinesiskt företag att det hålls regelbundna möten mellan de största inhemska tillverkarna för att fastställa ett referenspris för den kinesiska inhemska marknaden. Med tanke på dessa tillverkares dominerande ställning, verkar detta arrangemang framgångsrikt hålla kvar de kinesiska inhemska priserna på en ganska hög nivå.

58. Normalvärde

59. Normalvärdet för Golden Time Enterprises (Shenzhen) beräknades som det vägda genomsnittliga priset på all inhemsk försäljning under översynsperioden, som oberoende kunder betalat eller skulle betala för produkttypen i fråga.

60. Exportpris

61. Exportpriset för Golden Time Enterprises (Shenzhen) var det pris som faktiskt betalats eller skulle betalas för produkten vid exportförsäljning till EU, efter justering.

62. Prisjämförelse

63. Det vägda genomsnittliga normalvärdet jämfördes med det vägda genomsnittliga exportpriset för varje typ av berörd produkt, fritt fabrik och i samma handelsled. I syfte att få en rättvis jämförelse i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen beaktades olikheter i de faktorer som påstods och visades påverka priserna och prisernas jämförbarhet. Justeringar gjordes för kostnader för land- och sjötransport, försäkring, krediter, hantering och förpackning.

64. Dumpningsmarginal

65. Dumpningsmarginal I enlighet med artikel 2.11 i grundförordningen fastställdes dumpningsmarginalen per produkttyp på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga normalvärdet och de vägda genomsnittliga exportpriserna, i samma handelsled. Av jämförelsen framgick det att dumpning förelåg under översynsperioden, och att denna var på en betydligt högre nivå än i den ursprungliga undersökningen. Den vägda genomsnittliga dumpningsmarginalen, uttryckt i procent av importpriset cif vid EU:s gräns, var mer än 30 % för Golden Time Enterprises .

66. Andra kinesiska exporterande tillverkare

67. Inledande anmärkningar

68. Den övriga importen från Kina stod för mindre än 5 % av förbrukningen i EU.

69. Kommissionen baserade sina slutsatser om de övriga kinesiska exporterande tillverkarna på uppgifter som samlats in i undersökningen och på den officiella statistiken från Eurostat.

70. Normalvärde

71. Normalvärdet för de icke-samarbetsvilliga kinesiska exportörerna fastställdes till det vägda genomsnittliga inhemska försäljningspris som tillämpades av de indonesiska tillverkarna vid försäljning till oberoende kunder.

72. Exportpris

73. Exportpriset för de icke-samarbetsvilliga kinesiska exportörerna fastställdes på grundval av tillgängliga uppgifter enligt artikel 18 i grundförordningen. I avsaknad av andra mer tillförlitliga uppgifter gjordes detta genom hänvisning till det genomsnittliga importpriset cif vid EU:s gräns i enlighet med Eurostats importstatistik för översynsperioden.

74. Prisjämförelse

75. Det vägda genomsnittliga exportpriset för de återstående exporterande tillverkarna från Kina jämfördes med det vägda genomsnittliga normalvärdet för de kontrollerade indonesiska tillverkarna, fritt fabrik och i samma handelsled.

76. För att jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset skulle bli rättvis, togs genom justeringar hänsyn till olikheter som påverkar priserna och prisernas jämförbarhet, i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen. I detta avseende gjordes justeringar för kostnader för land- och sjötransport, försäkring, hantering och förpackning. I avsaknad av andra mer tillförlitliga uppgifter, baserades justeringarna på de kontrollerade kostnader som den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren i Kina hade.

77. Dumpningsmarginal

78. Dumpningsmarginalen beräknades som det belopp med vilket normalvärdet, beräknat såsom anges i skäl 35, översteg exportpriset, som fastställdes såsom anges i skäl 36. De resultat som erhållits på detta sätt tyder på klart fortsatt dumpning under åtgärdernas giltighetstid, med en dumpningsmarginal på mer än 5 %.

79. Slutsatser om dumpningen från Kina

80. Mot denna bakgrund, dras det slutsatsen att dumpningen från Kina har fortsatt under den tid som åtgärderna har tillämpats.

81. Indonesien

82. Inledande anmärkningar

83. Såsom anges i skäl 8, samarbetade i denna översyn två tillverkare, PT Golden Sari och PT Tunggak Waru Semi . Representativiteten när det gäller exporten till EU var på mellan 40 % och 60 % under översynsperioden[6].

84. De uppgifter som kommissionen inhämtat visade att det finns ytterligare minst fyra tillverkare av den berörda produkten i Indonesien. Enligt dessa uppgifter stod de samarbetsvilliga tillverkarna för cirka en tredjedel av den sammanlagda indonesiska tillverkningen och kapaciteten. Samarbetet från Indonesiens sida har därför varit lågt i denna översyn.

85. Mot bakgrund av ovanstående och enligt artikel 18 i grundförordningen, har uppgifterna om inhemska priser, exportpriser till andra länder samt tillverkning och kapacitet för de icke-samarbetsvilliga indonesiska exporttillverkarna baserats på de bästa fakta som stod till förfogande, däribland uppgifter i klagomålet och allmänt tillgängliga uppgifter. De behöriga indonesiska myndigheterna underrättades om att artikel 18 tillämpats och varför. Inga synpunkter på detta lämnades in av de indonesiska myndigheterna.

86. Av de två samarbetsvilliga företagen, var det bara ett, PT Golden Sari , som exporterade till EU under översynsperioden. Även om en individuell dumpningsmarginal inte kunde fastställas för PT Tunggak Waru Semi , eftersom detta företag inte exporterade till EU under översynsperioden, användes företagets uppgifter för att få fram information om bland annat tillverkning, kapacitet och export till marknader i tredjeländer, vilket gav en mer detaljerad insyn i den indonesiska inhemska marknaden och exportmarknaderna.

87. Samarbetsvilliga indonesiska exporterande tillverkare

88. Normalvärde

89. Normalvärdet för PT Golden Sari beräknades som det vägda genomsnittliga priset på all inhemsk försäljning under översynsperioden som oberoende kunder betalat eller skulle betala för produkttypen i fråga.

90. Exportpris

91. Exportpriset för PT Golden Sari fastställdes på grundval av de exportpriser som faktiskt betalades eller skulle betalas under översynsperioden vid försäljning till oberoende kunder i EU.

92. Prisjämförelse

93. Det vägda genomsnittliga normalvärdet jämfördes med det vägda genomsnittliga exportpriset till EU för varje typ av berörd produkt, fritt fabrik och i samma handelsled.

94. För att jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset skulle bli rättvis, togs genom justeringar hänsyn till olikheter som påverkade priserna och prisernas jämförbarhet, i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen. I detta avseende gjordes justeringar för internationell frakt, försäkring, inhemsk frakt, förpacknings- och kreditkostnader.

95. Dumpningsmarginal

96. Jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset visade att ingen dumpning från företaget PT Golden Sari hade ägt rum under översynsperioden.

97. Andra indonesiska exporterande tillverkare

98. Inledande anmärkningar

99. På grund av Indonesiens låga nivå av samarbetsvilja (se skäl 43), fastställdes dumpningsmarginalen för de icke-samarbetsvilliga exportörerna på grundval av tillgängliga uppgifter, i enlighet med artikel 18 i grundförordningen.

100. Normalvärde

101. Normalvärdet beräknades som det vägda genomsnittliga normalvärde som beräknats för de två samarbetsvilliga tillverkarna.

102. Exportpris

103. I avsaknad av andra mer tillförlitliga uppgifter fastställdes exportpriset för de icke-samarbetsvilliga indonesiska exportörerna på grundval av det genomsnittliga importpriset cif vid EU:s gräns enligt Eurostats importstatistik för översynsperioden.

104. Prisjämförelse

105. Det vägda genomsnittliga exportpris till EU när det gäller Indonesien som man på så sätt fick fram jämfördes på nivån fritt fabrik med det vägda genomsnittliga normalvärde som fastställts för de samarbetsvilliga indonesiska tillverkarna.

106. För att jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset skulle bli rättvis, togs genom justeringar hänsyn till olikheter som påverkade priserna och prisernas jämförbarhet, i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen. I detta avseende gjordes justeringar för kostnader för internationell frakt, försäkring, inhemsk frakt, hantering, förpackning och kredit.

107. Dumpningsmarginal

108. Det framgick av jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset att dumpning förekom. Den konstaterade dumpningsmarginalen, uttryckt i procent av importpriset cif EU:s gräns, var nära 30 %.

109. Slutsatser om dumpningen från Indonesien

110. Mot denna bakgrund, drogs det slutsatsen att de flesta av de indonesiska tillverkarna har fortsatt att dumpa under den tid som åtgärderna har tillämpats.

111. Utvecklingen av importen om åtgärderna skulle upphöra att gälla

112. I enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen undersöktes det om det var sannolikt att dumpningen skulle återkomma om åtgärderna mot Kina och Indonesien skulle upphävas.

113. I syfte att fastställa om det är sannolikt att dumpningen återkommer om åtgärderna upphävs, undersökte kommissionen tillgängliga uppgifter om exportörernas omständigheter och marknadsvillkor. Analysen gjordes i huvudsak på grundval av tillgänglig information, dvs. uppgifter i de samarbetsvilliga tillverkarnas svar på frågeformulären, vilka verifierades under kontrollbesöken. Andra informationskällor har också använts, som till exempel importstatistik från Eurostat och officiell export- och marknadsstatistik från de berörda länderna.

114. Kina

115. Inledande anmärkningar

116. Såsom anges i skäl 26, stod de samarbetsvilliga tillverkarna för mer än tre fjärdedelar av den kinesiska tillverkningen under översynsperioden. På grund av den goda samarbetsviljan, beslöt man att tillförlitliga uppgifter om exporten av den berörda produkten till EU under översynsperioden kunde inhämtas direkt från den exporterande tillverkaren. Uppgifter om den kinesiska inhemska marknaden har mera allmänt inhämtats från båda de kontrollerade tillverkarna.

117. Det erinras om att undersökningen visade att dumpningen från de kinesiska företag som berörs av denna översyn har fortsatt på en betydligt högre nivå än den som fastställdes under den ursprungliga undersökningen.

118. Outnyttjad kapacitet och lager

119. Enligt de uppgifter som kommissionen inhämtade under sin undersökning, är den fritt tillgängliga produktionskapaciteten för de kinesiska företag som berörs flera gånger större än EU-marknadens storlek. Undersökningen visade att den inhemska förbrukningen i Kina troligtvis inte kan absorbera denna extra kapacitet i någon större utsträckning.

120. En kinesisk tillverkare hävdade att företaget hade för avsikt att avsevärt minska produktionskapaciteten efter översynsperioden. Ingen understödjande bevisning till detta påstående lades emellertid fram. Även om detta teoretiskt kan leda till en minskning av den kinesiska kapaciteten skulle detta uppmuntra resten av de kinesiska tillverkarna att öka utnyttjandet av den fritt tillgängliga kapaciteten för att fylla den lucka som skulle uppstå i Kinas export.

121. Andra tredjeländers förmåga att absorbera några större extra volymer av kinesisk import är dessutom begränsad. Till att börja med finns det flera större länder som inte importerar den berörda produkten av lagstiftningsskäl (bland annat USA, Indien, Japan, Mexiko, Sydkorea och hela Mellanöstern). Enligt de uppgifter som samlades in under undersökningen är det dessutom inte troligt att de andra stora marknaderna för natriumcyklamat (Sydamerika, Sydafrika och Asien) kommer att växa i någon större utsträckning under de kommande åren. EU skulle därför förbli en huvudmarknad för produkten, och skulle förbli attraktiv inte bara på grund av sin storlek utan också på grund av sina välkända, väletablerade distributionskanaler för importen av produkten.

122. Det övervägdes till sist huruvida överskottskapaciteten kunde ledas över till tillverkning av andra produkter inom de berörda företagen. Detta är emellertid inte troligt, eftersom de kontrollerade tillverkarna inte tillverkar någon annan produkt i några betydande mängder och det finns inga belägg för att andra kinesiska tillverkare av natriumcyklamat lätt skulle kunna lägga om till andra produkter.

123. Det föregående tyder på att det är sannolikt med fortsatt betydande exportvolymer från Kina till EU, om åtgärderna skulle upphöra att gälla.

124. Förhållandet mellan priserna i EU och priserna på den kinesiska inhemska marknaden

125. Kommissionen konstaterade att de betydande importvolymerna från Kina såldes i EU till priser som var lägre än priserna på den kinesiska inhemska marknaden. Försäljningspriserna på denna import måste, med tanke på nivå och marknadsandel för den dumpade kinesiska importen, anses som referenspris i EU. Andra kinesiska exportörer som vill komma in på marknaden för att sälja i betydande volymer skulle med största sannolikhet rätta sig efter dessa priser och således bedriva dumpning.

126. Förhållandet mellan exportpriserna till tredjeländer och priserna på den kinesiska inhemska marknaden.

127. Kommissionen jämförde de kontrollerade kinesiska exportpriserna till tredjeländer med de kontrollerade kinesiska inhemska priserna för att undersöka de kinesiska exportörernas prisbeteende, om åtgärderna skulle upphöra att gälla.

128. Det konstaterades att exportpriserna till tredjeländer genomgående var lägre än de inhemska priserna och i linje med exportpriserna till EU, vilket understryker att dumpningen verkar vara strukturell i denna sektor i Kina.

129. Förhållandet mellan exportpriserna till tredjeländer och prisnivån i EU

130. Kommissionen jämförde de kinesiska exportpriserna till tredjeländer med priserna i EU, för att utröna om det finns ett ekonomiskt incitament att dirigera om exporten till EU, om åtgärderna skulle upphöra att gälla.

131. De kinesiska exportpriserna till tredjeländer var i allmänhet i linje med prisnivån i EU. Detta bekräftar att det inte är sannolikt att de kinesiska exportörerna kommer att dirigera om exporten från EU till andra marknader.

132. Slutsatser rörande Kina

133. Utvärderingen av dessa faktorer visade att de exportörer som berörs av översynen har fortsatt att exportera den berörda produkten till EU, i betydande mängder och till dumpade priser. Den kinesiska exporten till andra tredjeländer gjordes också till dumpade priser, vilket understryker att dumpningen verkar strukturell. De kinesiska inhemska priserna är höga och det finns inget som tyder på att de kommer att minska inom överskådlig framtid. På grund av de kinesiska exportörernas stora, fritt tillgängliga kapacitet, bristen på andra betydande marknader som kan absorbera en sådan kapacitet samt det faktum att EU marknaden är attraktiv, finns det ett incitament för de kinesiska exporterande tillverkarna att leda om ännu större mängder till dumpade priser till EU-marknaden, om åtgärderna skulle upphävas.

134. Mot bakgrund av uppgifterna ovan, dras slutsatsen att dumpningen sannolikt kommer att fortsätta eller återkomma om åtgärderna tillåts upphöra att gälla.

135. Indonesien

136. Inledande anmärkningar

137. Såsom förklaras i skäl 42, stod de samarbetsvilliga tillverkarna för en liten andel av den indonesiska tillverkningen och kapaciteten och artikel 18 har därför tillämpats.

138. Det erinras också om att man i undersökningen har dragit slutsatsen att dumpningen från Indonesien har fortsatt under översynsperioden för de icke-samarbetsvilliga tillverkarna.

139. Outnyttjad kapacitet och lager

140. Under översynen fastställdes att den fritt tillgängliga kapaciteten i Indonesien är mer än tre fjärdedelar av storleken på EU-marknaden. Även om den samarbetsvilliga exportören inte skulle tas med, skulle den återstående fria kapaciteten ändå motsvara nästan halva EU-marknaden. Officiell indonesisk statistik visar att indonesiska tillverkare verkar förlora marknadsandelar beroende på de kinesiska tillverkarnas aggressiva prispolitik, både på den inhemska och internationella marknaden. Det är därför troligt att Indonesiens fritt tillgängliga kapacitet kommer att öka ytterligare inom den närmaste tiden.

141. Det undersöktes om den fritt tillgängliga kapaciteten i Indonesien skulle kunna absorberas av försäljning till tredjeländer, men, såsom påpekas i skäl 63, tror man inte att marknaderna i tredjeländer kan absorbera denna överskottskapacitet i någon större utsträckning. Man undersökte också om huruvida överskottskapaciteten kunde absorberas av försäljning på den inhemska marknaden. Såsom redan påpekats, minskar enligt indonesisk officiell statistik redan de indonesiska tillverkarnas marknadsandel på den inhemska marknaden beroende på trycket från den kinesiska importen. Slutligen övervägde man möjligheten till en produktionsomställning till andra liknande produkter, men av samma orsak som angavs i skäl 64 är det inte troligt att överskottskapacitet skulle kunna användas på det sättet.

142. Sammanfattningsvis skulle alltså den stora (och ökande) fritt tillgängliga kapaciteten i Indonesien i stor utsträckning ledas om till EU, om åtgärderna skulle upphävas.

143. Förhållandet mellan priserna i EU och priserna på den indonesiska inhemska marknaden

144. Priserna på den indonesiska inhemska marknaden är högre än priserna på EU-marknaden, trots det ökande trycket från den kinesiska exporten på den indonesiska marknaden. Med tanke på de låga prisnivåerna på den kinesiska importen till EU för en sådan ganska homogen produkt, skulle dessa priser sannolikt bli det referenspris som de indonesiska exportörerna skulle anpassa sig till och på sätt bedriva dumpning, om åtgärderna skulle upphöra att gälla. Detta skulle gälla både samarbetsvilliga och icke-samarbetsvilliga exportörer.

145. Om åtgärderna tilläts upphöra att gälla för Indonesien och inte för Kina, skulle detta ur ett prisperspektiv göra EU-marknaden ännu mer attraktiv för indonesiska produkter. Utan antidumpningstullar skulle de förvisso kunna höja sina priser för att dra fördel av den antidumpningstull som de kinesiska exportörerna fortfarande betalar. Det ska tilläggas att enligt samma scenario när det gäller prisnivåer och skillnader i priser mellan de kinesiska och indonesiska exportörerna som noterades i den ursprungliga undersökningen, exporterade de senare betydande mängder till EU.

146. Slutligen ska det också noteras att den indonesiska exporten till EU stadigt har minskat efter införandet av åtgärder, vilket verkar styrka slutsatsen att de indonesiska exportörerna inte kan eller vill sälja betydande mängder på EU-marknaden till icke-dumpade priser.

147. Förhållandet mellan exportpriserna till tredjeländer och priserna på den indonesiska inhemska marknaden.

148. När det gäller de samarbetsvilliga exporterande tillverkarnas priser, konstaterade man att de var högre än de indonesiska inhemska priserna.

149. När det gäller de icke-samarbetsvilliga exportörerna, gick det inte att få fram några individuella uppgifter under undersökningen. Tillgänglig officiell indonesisk statistik om genomsnittliga exportpriser för all indonesisk export verkar vara inexakt i absoluta tal, och priserna är överdrivet höga. Av samma statistik kan man ändå utläsa att exportpriserna till tredjeländer verkar vara lägre än exportpriserna till EU. Detta skulle tyda på att en betydande del av den indonesiska exporten till tredjeländer också skulle vara dumpad. Den indonesiska exportstatistiken visar på en kraftig nedgång i exportvolymer, vilket understryker att de indonesiska exportörerna, med de nuvarande prisnivåerna, lider av den kinesiska konkurrensen.

150. Förhållandet mellan exportpriserna till tredjeländer och priserna i EU

151. När det gäller den samarbetsvilliga tillverkaren, var exportpriserna till tredjeländer i allmänhet högre än prisnivåerna i EU. När det gäller resten av de indonesiska tillverkarna, uppvisar den tillgängliga officiella indonesiska statistiken en motsatt bild. Detta tyder på att när det gäller de flesta av de indonesiska tillverkarna, skulle dumpning föreligga även vid export till tredjeländer.

152. Denna prisskillnad mellan exportpriserna till EU och exportpriserna till övriga världen understryker att de indonesiska exportörerna har ett incitament att leda om exporten till EU. Denna slutsats styrks ytterligare om åtgärderna för Kina tillåts upphöra.

153. Slutsatser om Indonesien

154. Utvärderingen av dessa faktorer visade att den indonesiska exporten i stor utsträckning har gjorts till dumpade priser i EU och på marknader i tredjeländer, vilket understryker att dumpningen verkar strukturell. På grund av de indonesiska exportörernas stora, fritt tillgängliga kapacitet, bristen på andra betydande marknader som kan absorbera en sådan kapacitet samt EU marknadens attraktivitet, finns det ett incitament för de indonesiska exporterande tillverkarna att leda om stora mängder till dumpade priser till EU-marknaden, om åtgärderna skulle upphävas.

155. Mot bakgrund av uppgifterna ovan, dras slutsatsen att dumpningen från Indonesien sannolikt kommer att fortsätta eller återkomma, om åtgärderna tillåts upphöra att gälla.

156. Synpunkter efter meddelandet av uppgifter

157. De indonesiska myndigheterna hörde inte av sig inom tidsfristen med synpunkter på meddelandet att artikel 18 kanske skulle komma att användas på de icke-samarbetsvilliga tillverkarna. Efter meddelande av uppgifter hävdade emellertid de indonesiska myndigheterna och en av de samarbetsvilliga tillverkarna att de två samarbetsvilliga indonesiska tillverkarna står för ett betydande segment av den indonesiska industrin. Parterna hävdade därför att Indonesiens grad av samarbetsvilja bör ses som betydande och att artikel 18 inte bör tillämpas. De hävdade vidare att eftersom flera indonesiska tillverkare inte exporterade till EU under översynsperioden, var det inte aktuellt att de skulle samarbeta. Slutligen hävdades det att eftersom en av de samarbetsvilliga tillverkarna står för en extremt hög andel av den indonesiska exporten, bör dessa samarbetsvilliga tillverkare anses som representativa för denna och det faktum att dumpning inte hade konstaterats för detta företag borde leda till ett upphörande av åtgärderna när det gäller Indonesien.

158. Det ska förtydligas att artikel 18 inte har tillämpats på de samarbetsvilliga tillverkarna, vars uppgifter till fullo har beaktats under undersökningen. När det gäller tillämpningen av artikel 18 på resten av de indonesiska tillverkarna, hade kommissionen, i avsaknad av uppgifter från dessa parter, följaktligen inte något annat val än att förlita sig på de bästa tillgängliga uppgifterna. Det bör erinras om att för att kunna bedöma sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning i översyner vid giltighetstidens utgång, måste kommissionen också bedöma uppgifter om tillståndet för exportlandets industri som helhet, såsom inhemsk kapacitet, tillverkning och priser samt export till tredjeländer.

159. Eftersom de indonesiska tillverkare som inte samarbetade står för en stor andel av den indonesiska industrin både när det gäller export till EU och tillverkning och export till tredjeländer, bekräftar kommissionen tillämpningen av artikel 18, med hänvisning till de icke-samarbetsvilliga indonesiska tillverkarna (se skäl 43).

160. När det gäller begäran om att upphäva åtgärderna på den indonesisk exporten, bör det noteras att de indonesiska myndigheterna inte tillhandahöll uppgifter som skulle kunna ändra kommissionens slutsats om den samarbetsvilliga exporterande tillverkarens representativitet, som motsvarar mellan 40 % och 60 % av den sammanlagda indonesiska exporten under översynsperioden (se skäl 41). Den samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte bedrev dumpning kan inte anses representativ för all indonesisk export. Övrig indonesisk export gjordes till dumpade priser (se skäl 55). Slutsatsen att dumpningen fortsatte från den delen av den indonesiska exporten bekräftas därför. Vidare är det faktum att dumpningen upphört i sig inte ett tillräckligt skäl till att upphäva antidumpningsåtgärderna, om sannolikheten för återkommande dumpning har fastställts, såsom är fallet i denna översyn vid giltighetstidens utgång. Sammanfattningsvis går det inte att godta begäran om upphävande av åtgärderna på grundval av att den samarbetsvilliga indonesiska exportören inte bedriver dumpning.

161. De indonesiska myndigheterna och en indonesisk samarbetsvillig tillverkare har också begärt en fullständig redovisning av siffrorna för den sammanlagda indonesiska exporten till EU. Man bör emellertid minnas att indexeringen av de uppgifterna (se fotnoten i skäl 41) var nödvändig för att kunna skydda känsliga uppgifter från den indonesiska exporterande tillverkaren. Marknadens begränsade storlek och det låga antalet berörda parter berättigar en indexering av de uppgifterna. Sammanfattningsvis finns det goda skäl att behålla konfidentialiteten och begäran om en redovisning av siffrorna för den sammanlagda indonesiska exporten till EU kan därför inte godtas.

162. Slutsats om sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning

163. Mot bakgrund av ovanstående, dras slutsatsen att dumpningen från båda länderna i denna översyn sannolikt kommer att fortsätta om åtgärderna skulle upphävas.

D. SITUATIONEN PÅ EU-MARKNADEN

164. Definition av EU-industrin

165. Natriumcyklamat tillverkas av ett enda företag i EU, det sökande företaget Productos Aditivos S.A . Detta företag anses följaktligen utgöra EU-industrin i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen.

166. EU:s förbrukning

167. EU:s förbrukning grundades på den sammanlagda importvolymen av den berörda produkten till EU enligt statistik från Eurostat och EU-industrins sammanlagda kontrollerade försäljning på EU-marknaden. Med hänsyn till att dessa uppgifter kommer från två olika källor och att sökandens försäljning ska hållas konfidentiell, återges nedan utveckling av förbrukningen i indexerad form.

168. EU:s förbrukning av natriumcyklamat varierade mellan 5 000 och 7 000 ton under skadeundersökningsperioden. Den ökade med 6 % mellan 2005 och 2006 och med 15 % mellan 2006 och 2007. Den minskade med 18 % mellan 2007 och översynsperioden.

Tabell 1

EU:S FÖRBRUKNING

2005 | 2006 | 2007 | 2008 (översynsperioden) |

INDEX | 100 | 106 | 122 | 103 |

169. Import från de berörda länderna

170. Sammantagen bedömning

171. Kommissionen övervägde huruvida verkningarna av den dumpade importen från de berörda länderna borde bedömas sammantaget, på grundval av kriterierna i artikel 3.4 i grundförordningen. I denna artikel föreskrivs det att om en antidumpningsundersökning samtidigt omfattar import från två eller flera länder, ska verkan av denna import slås samman endast om det fastställs att a) varje lands dumpningsmarginal är högre än miniminivån enligt artikel 9.3 i grundförordningen och importvolymen från varje enskilt land inte är försumbar samt b) det är lämpligt att slå samman verkan av importen vid skadebedömningen med hänsyn till konkurrensvillkoren mellan de olika importerade produkterna och konkurrensvillkoren mellan de importerade produkterna och den likadana EU-produkten.

172. Det konstaterades för det första att de fastställda dumpningsmarginalerna för vart och ett av de berörda länderna var högre än miniminivån. Volymen dumpad import från varje enskilt land var vidare inte försumbar i den mening som avses i artikel 5.7 i grundförordningen. Importvolymen från Kina och Indonesien motsvarade i själva verket omkring 50 % av EU:s förbrukning under översynsperioden. Vid beräkningen av importvolymen, har den icke-dumpade importen inte räknats med.

173. Undersökningen visade dessutom att konkurrensvillkoren var likartade, både mellan de dumpade importvolymerna inbördes och mellan den dumpade importen och den likadana EU-produkten. Det konstaterades att, oavsett ursprung, konkurrerar den natriumcyklamat som tillverkades eller såldes av de berörda länderna och den natriumcyklamat som tillverkades eller såldes av EU-industrin med varandra, eftersom de är likadana med avseende på grundläggande egenskaper, är utbytbara ur användarens synvinkel och distribueras genom samma distributionskanaler. Priserna på den import från Kina som omfattas av åtgärder och den dumpade importen från Indonesien var också av samma storleksordning. När priserna jämfördes i samma handelsled, fann man dessutom att priserna underskred EU-industrins priser.

174. Mot bakgrund av ovanstående ansågs alla kriterier i artikel 3.4 i grundförordningen vara uppfyllda när det gäller importen från Kina som omfattas av åtgärder och den dumpade importen från Indonesien och att verkan av de båda ska slås samman.

175. Volym och marknadsandel för den dumpade importen

176. Utvecklingen av den dumpade importen från Kina och Indonesien och deras marknadsandelar under skadeundersökningsperioden är följande:

Tabell 2

Sammanlagd dumpad import | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 (översynsperioden) |

Index | 100 | 109 | 198 | 195 |

Tabell 3

Den dumpade importens marknadsandel | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 (översyns-perioden) |

Index | 100 | 103 | 161 | 189 |

177. Volymen dumpad import liksom dess marknadsandel nära nog fördubblades under skadeundersökningsperioden.

178. Prisutveckling och prisbeteende när det gäller importen av den berörda produkten

179. Prisutveckling

180. Det genomsnittliga priset på den dumpade importen från de berörda länderna utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 4

Genomsnittspriser för den dumpade importen | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 (översyns-perioden) |

Index | 100 | 103 | 104 | 99 |

181. Tabell 4 grundas på tillgängliga statistiska uppgifter, bland annat Eurostat. Den allmänna tendensen för importpriserna till EU är en ökning fram till 2007 och sedan en minskning under översynsperioden till under 2005 års nivå.

182. Prisunderskridande

183. Vid fastställande av prisunderskridandet, baserade kommissionen sin analys på de uppgifter som lämnades in under undersökningens gång av den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren i Kina. När det gäller de företag från både Kina och Indonesien som inte samarbetade i ärendet, fastställdes prisunderskridandet med utgångspunkt i uppgifter från Eurostat.

184. Den metod som användes för att beräkna prisunderskridandet är densamma som i den ursprungliga undersökningen. Importpriserna, inklusive antidumpningstullarna, för den exporterande tillverkaren jämfördes med EU-industrins priser, på grundval av de vägda genomsnitten för samma produktkvaliteter under översynsperioden. EU-industrins priser justerades till nivån fritt fabrik och jämfördes med importpriserna cif vid EU:s gräns, plus antidumpningstullar och andra tullar. Prisjämförelsen gjordes för transaktioner i samma handelsled, efter justering av priserna där så var nödvändigt och efter avräkning av rabatter och avdrag.

Tabell 5

Prisunderskridande | 2008 (översynsperioden) |

Kina |

- Golden Time | 21,6 % |

- Övriga företag | 3,2 % |

Indonesien |

- Övriga företag | 18,7 % |

185. Import från övriga länder

Importen från övriga tredjeländer var försumbar (mindre än 50 ton per år) under skadeundersökningsperioden och kan därför inte ha påverkat EU-industrins situation.

186. EU-industrins ekonomiska situation

187. I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen undersökte kommissionen alla relevanta ekonomiska faktorer och förhållanden av betydelse för EU-industrins tillstånd från 2005 till översynsperioden.

188. För att skydda affärshemligheter har det varit nödvändigt att lägga fram uppgifterna om EU-industrin i indexerad form.

189. Produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

190. EU-industrins tillverkning minskade med 13 % från 2005 till översynsperioden. Eftersom produktionskapaciteten förblev oförändrad under samma period, minskade kapacitetsutnyttjandet med 10 %, i linje med produktionsutvecklingen.

Tabell 6

I indexerad form | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 (översynsperioden) |

Produktionskapacitet | 100 | 100 | 100 | 100 |

Produktionsvolym | 100 | 106 | 88 | 87 |

Kapacitetsutnyttjande | 100 | 106 | 88 | 87 |

191. Försäljning i EU

192. Uppgifterna i tabell 7 visar på en tydlig minskning av EU-industrins försäljningsvolymer. Situationen förvärras av det faktum att den allmänna förbrukningen (se tabell 1) ökade med 3 % under samma period. EU-industrins marknadsandel minskade avsevärt mellan 2005 och översynsperioden. Detta ska ställas mot de ständigt ökande marknadsandelarna (se skäl 95) för den sammanlagda dumpade importen från Kina och Indonesien under skadeundersökningsperioden. EU-industrin ökade sina försäljningspriser per enhet samtidigt som försäljningsvolymerna minskade. Sammantaget gjorde EU-industrin, trots ökade försäljningspriser per enhet, förluster på sin försäljning av natriumcyklamat under översynsperioden.

Tabell 7

I indexerad form | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 (översynsperioden) |

Försäljningsvolym | 100 | 93 | 81 | 72 |

Marknadsandel | 100 | 88 | 66 | 70 |

Försäljningspriser per enhet | 100 | 100 | 108 | 123 |

193. Lager

194. EU-tillverkarens lagernivå varierade avsevärt mellan 2005 och översynsperioden och minskade till nästan hälften under skadeundersökningsperioden.

Tabell 8

Index | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 (översynsperioden) |

Lagervolym (ton) | 100 | 113 | 29 | 53 |

195. Lönsamhet

196. Trots en liten allmän förbättring förblev EU-industrins lönsamhet negativ under hela skadeundersökningsperioden.

197. Sysselsättning, produktivitet och löner

198. Sysselsättningen i EU-industrin minskade med 19 % under skadeundersökningsperioden. Produktiviteten per anställd (fastställd på grundval av antalet tillverkade ton delat med antalet anställda) ökade. Den genomsnittliga kostnaden per anställd ökade med 5 % under skadeundersökningsperioden.

Tabell 9

I indexerad form | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 (översynsperioden) |

Sysselsättning | 100 | 88 | 91 | 81 |

Genomsnittlig kostnad per anställd | 100 | 99 | 81 | 105 |

Produktivitet per anställd | 100 | 121 | 97 | 107 |

199. Investeringar och räntabilitet

200. Under skadeundersökningsperioden minskade investeringarna till nästan hälften, vilket återspeglar den negativa helhetsbilden för EU-tillverkaren. Avkastningen på investeringarna, uttryckt som förhållandet mellan den enda EU-tillverkarens nettovinst och bokförda bruttovärdet av dess anläggningstillgångar, följde lönsamhetstendensen. Den minskade kraftigt med närmare 80 % under skadeundersökningsperioden.

Tabell 10

I indexerad form | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 (översyns-perioden) |

Investeringar | 100 | 44 | 7 | 53 |

Avkastning på investeringar | 100 | 54 | 20 | 21 |

201. Kassaflöde och kapitalanskaffningsförmåga

202. EU-industrins kassaflöde kunde bara bedömas i förhållande till EU-industrins totala verksamhet. Det förblev svagt positivt under 2005, men försämrades under den efterföljande perioden och var negativt under resten av skadeundersökningsperioden. Det blev också svårare för EU-industrin att skaffa kapital på grund av dess förluster under skadeundersökningsperioden.

203. Dumpningens omfattning

204. Dumpningen från båda de berörda länderna fortsatte under översynsperioden, med undantag av den samarbetsvilliga indonesiska exporterande tillverkaren. Med tanke på den sammanlagda exportvolymen och priserna på den dumpade importen från de berörda länderna, kan denna verkan inte anses försumbar.

205. Återhämtning från tidigare dumpning

206. Antidumpningsåtgärder mot import av natriumcyklamat med ursprung i Kina och Indonesien infördes i mars 2004. Under denna period återhämtade sig situationen för EU-tillverkarna endast till en viss del (se ovan).

207. Slutsats om skada

208. Närvaron av lågprisimport från Kina och Indonesien ökade avsevärt på EU-marknaden. En del skadeindikatorer för EU-industrin visar tecken på återhämtning, medan andra visar på en negativ utveckling.

209. Med hänsyn till den enda EU-tillverkarens allmänt försämrade situation, storleken på den dumpade importen från Kina och Indonesien samt det avsevärda prisunderskridande som konstaterats, bedöms EU-industrin ha lidit väsentlig skada.

210. Verkan av den dumpade importen från de berörda länderna och verkan av andra faktorer

211. Verkan av den dumpade importen från de berörda länderna

212. Såsom anges i skäl 95 ovan, har den sammantagna volymen och marknadsandelen för den dumpade importen från de berörda länderna nästan fördubblats under skadeundersökningsperioden. Man fann också ett betydande prisunderskridande från båda de berörda länderna. Om man tar hänsyn till det klart tidsmässiga sambandet mellan försämringen av EU-industrins situation och ökningen av den sammantagna dumpade importen från Kina och Indonesien, har denna import vållat EU-industrin skada. Den dumpade importen från Kina och Indonesien har alltmer penetrerat EU-marknaden och tagit över betydande marknadsandelar som EU-tillverkaren tidigare hade.

213. Verkningar av andra faktorer

214. Kommissionen granskade ingående huruvida några andra kända faktorer utöver den dumpade importen skulle kunna ha haft någon betydelse för den fortsatta skada som EU-tillverkarna lidit, i syfte att säkerställa att den eventuella skada som vållats av sådana faktorer inte tillskrevs den dumpade importen.

215. Verkningar av den icke-dumpade importen från Kina och Indonesien

216. Mängden icke-dumpad import från Kina och Indonesien minskade successivt under skadeundersökningsperioden. Motsvarande priser på denna import var genomgående högre än priserna på den dumpade importen. Den icke-dumpade importen från Kina och Indonesien har därför inte bidragit till den skada som EU-industrin lidit.

217. Resultat på exportmarknaderna

218. EU-tillverkarens exportförsäljning utanför EU utgjorde mindre än 25 % av den sammanlagda försäljningen. Till skillnad från försäljningen i EU, förbättrades lönsamheten för exportförsäljningen under skadeundersökningsperioden och den kan därför inte ha bidragit till den skada som EU-industrin lidit.

219. Fluktuationer i råvarupriser

220. Fluktuationerna i råvarupriserna på natriumcyklamat kan ha haft en viss negativ inverkan på EU-industrins resultat. Denna faktor är emellertid inte tillräcklig för att upphäva orsakssambandet mellan den väsentliga skadan och den dumpade importen. Den dumpade importen borde ha påverkats av förändringar i råvarupriserna i samma utsträckning som EU-tillverkarens kostnader påverkades, eftersom priserna är nära förbundna med priserna på olja och karbamid.

221. Förändringar i konsumtionsmönstren

222. Förändringar i konsumtionsmönstren med uppkomsten av nya produkter på marknaden fick ingen märkbar påverkan på förbrukningen av natriumcyklamat. Det verkar inte finnas någon direkt produktsubstitution mellan natriumcyklamat och dessa nya produkter.

223. Slutsats

224. Slutsatsen dras därför att den dumpade importen från Kina och Indonesien har vållat EU-industrin väsentlig skada och att ingen annan faktor har brutit detta orsakssamband.

E. SANNOLIKHET FÖR FORTSATT DUMPNING

225. Den prognostiserade volymens och prisverkningarnas inverkan på EU-industrins tillstånd, om åtgärderna upphävs

226. I enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen granskades den import från de länder som är föremål för den aktuella översynen för att man skulle kunna fastställa om det var sannolikt att skadan kommer att fortsätta.

227. När det gäller den sannolika inverkan som ett upphävande av de gällande åtgärderna skulle kunna ha på EU-industrin, beaktades följande faktorer i linje med de faktorer som sammanfattas ovan för sannolikheten för fortsatt dumpning.

228. Kina

229. Såsom anges i skäl 40 ovan fortsätter exporten till dumpade priser från de kinesiska exportörer som berörs av denna översyn. Den kinesiska exporten till andra tredjeländer verkar också ha dumpats, vilket understryker att dumpningsmönstret verkar strukturellt.

230. En analys av tillgänglig kapacitet i Kina har visat att den fritt tillgängliga produktionskapaciteten för de kinesiska företag som berörs är flera gånger större än EU-marknadens storlek (se skäl 61). Andra tredjeländers förmåga att absorbera några större extra volymer av kinesisk import är dessutom begränsad (se skäl 63). Det finns därför ett incitament för de kinesiska exporterande tillverkarna att leda om stora mängder till dumpade priser till EU-marknaden, om åtgärderna skulle upphävas (se skäl 65).

231. De betydande nivåerna av dumpning och prisunderskridande som observerats tyder på att de ovan angivna exportvolymerna till EU skulle göras till dumpade priser som skulle ligga avsevärt under EU-tillverkarens priser och kostnader.

232. Den sammanlagda effekten av sådana volymer och priser skulle som sådan kunna leda till en försämring av EU-industrins redan utsatta situation. Ett sådant scenario skulle med största sannolikhet leda till ytterligare sänkta priser och/eller lägre produktion och försäljning för EU-industrin. EU-industrins finansiella ställning skulle då försämras ytterligare, vilket skulle leda till ökad skada. En sådan utveckling kan mycket väl komma att äventyra den enda EU-tillverkarens existens.

233. Indonesien

234. Undersökningen visade att dumpningen från Indonesien fortsatte under översynsperioden. Undersökningen har också visat att den fritt tillgängliga kapaciteten i Indonesien är mer än tre fjärdedelar av EU-marknadens storlek och att den troligen kommer att öka ytterligare under den närmaste framtiden (se skäl 75). Eftersom det inte finns några indikationer på att marknader i tredjeländer eller hemmamarknaden skulle kunna absorbera denna överskottskapacitet, skulle detta kunna leda till en ökning av exporten till EU till ett lägre pris, om åtgärderna skulle upphöra att gälla.

235. Liksom när det gäller Kina tyder de betydande nivåer av dumpning och prisunderskridande som noterats att exportvolymerna från Indonesien till EU skulle göras till dumpade priser, som skulle ligga avsevärt under EU-tillverkarens priser och kostnader. På samma sätt skulle den sammanlagda effekten av sådana volymer och priser som sådan kunna leda till en ytterligare försämring av EU-tillverkarens redan utsatta situation, vilket skulle äventyra den enda EU-tillverkarens existens. Liksom när det gäller Kina, verkar den indonesiska exporten till andra tredjeländer preliminärt också ha dumpats, eftersom priserna ligger under priserna på exporten till Europeiska unionen, vilket också visar på ett strukturellt dumpningsmönster.

236. Slutsats beträffande sannolikheten för fortsatt skada

237. Den dumpade importen har vållat EU-industrin skada under flera år och industrin befinner sig för närvarande i en utsatt ekonomisk situation.

238. Såsom fastställts ovan, har undersökningen visat att den skada som EU-industrin har lidit har fortsatt under översynsperioden. Att skadan fortsätter är enligt artikel 11.2 i grundförordningen i sig en tydlig indikator på att skadan sannolikt kommer att fortsätta i framtiden, vilket tyder på att åtgärderna bör bibehållas.

239. Undersökningsresultaten när det gäller importen visar att stora volymer till dumpade priser sannolikt kommer att fortsätta och att pristrycket sannolikt kommer att skärpa konkurrensen mellan den dumpade importen och den EU-tillverkade natriumcyklamaten. Undersökningen har inte visat på några faktorer som skulle kunna upphäva orsakssambandet mellan den dumpade importen och den väsentliga skada som EU-industrin lidit.

240. Om åtgärderna avslutas, skulle EU-industrins situation försämras och den enda EU-tillverkarens existens skulle äventyras.

241. Beroende på den dumpade importen från Kina och Indonesien, finns en uppenbar sannolikhet för fortsatt skada för EU-industrin.

F. EU:S INTRESSE

242. Inledning

243. I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersöktes man om ett bibehållande av de gällande antidumpningsåtgärderna skulle strida mot EU:s intresse som helhet. EU:s intresse fastställdes på grundval av en bedömning av alla berörda parters intressen, dvs. den sökande EU-tillverkarens, importörernas, leverantörernas och användarnas intresse.

244. Den sökande EU-tillverkarens intresse

245. Det bör noteras att anledningen till EU-industrins förlustsituation är dess svårighet att konkurrera med den dumpade lågprisimporten, som hade en väsentlig marknadsandel redan vid inledningen av skadeundersökningsperioden och som sedan ökade sin marknadsandel betydligt under skadeundersökningsperioden.

246. Det får anses att en fortsatt tillämpning av åtgärderna skulle ligga i EU-tillverkarens intresse, som då åtminstone skulle kunna öka sin försäljningsvolym och, kanske, sina försäljningspriser och därmed generera den avkastningsnivå som krävs för fortsatta investeringar i produktionsanläggningarna. Ett upphörande av åtgärderna skulle däremot få återhämtningen att stanna upp och leda till att den skada som EU-tillverkaren lidit fortsätter eller till och med förvärras. Det skulle allvarligt hota EU-tillverkarens överlevnadsförmåga, eller till och med dess existens, och på så sätt skulle utbudet och konkurrensen på marknaden minska.

247. Importörernas intresse

248. Ett frågeformulär sändes vid inledandet ut till 20 icke-närstående importörer. Tre av dem svarade att de inte längre var aktiva på marknaden för den berörda produkten. Två andra importörer besvarade frågeformuläret. De samarbetsvilliga icke-närstående importörerna stod för 7 % av den sammanlagda importen.

249. Man fann i undersökningen att det är viktigt med en mångfald av leverantörer av natriumcyklamat. Importörerna måste använda sig av både asiatiska och europeiska försörjningskällor, av skäl som gäller kvalitet och livsmedelssäkerhet.

250. Användarnas intresse

251. Vid inledandet sändes frågeformulär till tretton potentiella användare, men bara två av dem lämnade in svar till kommissionen.

252. De största användarna av den berörda produkten i EU återfinns i livsmedels-, dryckes- och läkemedelsbranschen. Efterfrågan på den berörda produkten beror därför på situationen i dessa industrier.

253. De användare som gav sig till känna uppvisade rejäla vinstmarginaler för produkter i senare led i förädlingskedjan i vilka natriumcyklamat används. Antidumpningstullarnas effekt på deras kostnader var i själva verket så minimal (mindre än 1 %) att de inte påverkades oproportionerligt av de gällande åtgärderna.

254. Leverantörernas intresse

255. Frågeformulär sändes till åtta potentiella leverantörer, men ingen av dem lämnade in svar till kommissionen. Av tillgängliga uppgifter framgår det att deras produktportfölj när det gäller natriumcyklamat är ganska försumbar. En ytterligare försämring av läget för den enda EU-tillverkaren kan ändå komma att få vissa begränsade negativa effekter på den enda tillverkarens leverantörer av råvaror. På dessa grunder är det inte orimligt att anta att åtgärderna även skulle gagna leverantörsindustrin, eftersom de skulle bidra till att en av deras kunder skulle vara kvar på marknaden.

256. Slutsats beträffande EU:s intresse

257. Mot bakgrund av alla dessa faktorer dras slutsatsen att det inte finns några tvingande skäl som talar mot ett införande av antidumpningsåtgärder.

G DEFINITIVA ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

258. Mot bakgrund av slutsatserna ovan, bör de åtgärder som tillämpas på import av den berörda produkten med ursprung i Kina och Indonesien bibehållas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1. En slutgiltig antidumpningstull införs härmed på import av natriumcyklamat, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 2929 90 00 (TARIC-nummer 2929 90 00 10), med ursprung i Folkrepubliken Kina och Indonesien.

2. Följande slutgiltiga antidumpningstullsats ska tillämpas för den produkt som beskrivs i punkt 1 och som tillverkats av nedanstående företag:

Land | Företag | Tullsats (i euro per kilo) | TARIC-tilläggs-num-mer |

Kina: | Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited, Gong Le Industrial Estate, Xixian County, Bao An, Shenzhen, 518102, Folkrepubliken Kina | 0 | A471 |

Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited, Da Lian Dong Lu, Economic and Technology Zone, Yangquan City, Shanxi 045000, Folkrepubliken Kina | 0 | A472 |

Golden Time Enterprise (Shenzhen) Co. Ltd., Shanglilang, Cha Shan Industrial Area, Buji Town, Shenzhen City, Guangdong Province, Folkrepubliken Kina | 0,11 | A473 |

Alla övriga företag | 0,26 | A999 |

Indonesien | PT. Golden Sari (kemisk industri), Mitra Bahari Blok D1-D2, Jalan Pakin No. 1, Sunda Kelapa, Jakarta 14440, Indonesien. | 0,24 | A502 |

Alla övriga företag | 0,27 | A999 |

3. I de fall varorna har skadats innan de övergår till fri omsättning och det pris som faktiskt betalats eller ska betalas därför fördelas vid fastställande av tullvärdet i enlighet med artikel 145 i kommissionens förordning (EEG) nr 2454/93 av den 2 juli 1993 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr 2913/92 om inrättande av en tullkodex för gemenskapen[7], ska beloppet för antidumpningstullen, beräknat på grundval av punkt 2 ovan, minskas med en procentsats som motsvarar fördelningen av det pris som faktiskt betalats eller ska betalas.

4. Om inte annat anges, ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning .

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den […]

På rådets vägnar

Ordförande […]

[1] EUT L 343, 22.12.2009, s.51.

[2] EUT C 56, 10.3.2009, s. 42.

[3] EUT L 343, 22.12.2009, s. 51.

[4] EUT L 72, 11.3.2004, s. 1.

[5] EUT C 56, 10.3.2009, s. 42.

[6] Eftersom bara en samarbetsvillig indonesisk tillverkare exporterade till EU under översynsperioden, anges denna siffra av konfidentialitetsskäl som ett intervall.

[7] EGT L 253, 11.10.1993, s. 1.