Särskild rapport Europeiska institutet för 
innovation och teknik 
måste ändra sitt arbetssätt 
och delar av sin utformning 
för att få de förväntade 
effekternaSV 2016  nr 04
EUROPEISKA
REVISIONSRÄTTEN

EUROPEISKA REVISIONSRÄTTEN  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tfn. +352 4398-1
E-post: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
En stor mängd övrig information om Europeiska unionen är tillgänglig på internet  
via Europa-servern (http://europa.eu).
Luxemburg: Europeiska unionens publikationsbyrå, 2016
Print ISBN 978-92-872-4237-2 ISSN 1831-0990 doi:10.2865/72982 QJ-AB-16-003-SV-C
PDF ISBN 978-92-872-4235-8 ISSN 1977-5830 doi:10.2865/09806 QJ-AB-16-003-SV-N
EPUB ISBN 978-92-872-4246-4 ISSN 1977-5830 doi:10.2865/23526 QJ-AB-16-003-SV-E
© Europeiska unionen, 2016
Kopiering tillåten med angivande av källan.
För all användning eller återgivning av bilden i ruta 1 på s. 10 måste tillstånd begäras direkt från 
upphovsrättsinnehavaren.
Europeiska institutet för 
innovation och teknik 
måste ändra sitt arbetssätt 
och delar av sin utformning 
för att få de förväntade 
effekterna
(i enlighet med artikel 287.4 andra stycket i EUF-fördraget)Särskild rapportSV 2016  nr 04
02
 Granskningsteam
I våra särskilda rapporter redovisar vi resultatet av våra effektivitets- och regelefterlevnadsrevisioner av särskilda budget -
områden eller förvaltningsteman. Vi väljer ut och utformar granskningsuppgifterna så att de ska få största möjliga effekt 
och bedömer riskerna när det gäller resultat eller regelefterlevnad, storleken på de aktuella inkomsterna eller utgifterna, 
framtida utveckling och politiskt intresse och allmänintresse.
Denna effektivitetsrevision utfördes av revisionsavdelning IV – under ledning av revisionsrättens ledamot Milan Martin 
Cvikl – som är specialiserad på revision av inkomster, forskning och inre politik, ekonomisk och finansiell styrning samt 
EU-institutioner och EU-organ. Revisionen leddes av ledamoten Alex Brenninkmeijer, som fick stöd av Antonius Moonen 
(kanslichef), Raphael Debets (attaché), Michael Schuppan (praktikant), Paul Stafford (förstechef), Maria Echanove (upp -
giftsansvarig) och Alexandre Hugé, Eddy Struyvelt och Juan Vazquez Rivera (revisorer),
Från vänster till höger : R. Debets, A. Hugé, M. Schuppan, A. Brenninkmeijer, P . Stafford, M. Echanove och 
A. Moonen.

03
 Innehåll
Punkt
 Ordförklaringar och förkortningar
I–IX  Sammanfattning
1–13 Inledning
1–2 Europa hamnar på efterkälken när det gäller innovation
3–6 EU:s politik inriktas allt mer på innovation
7–13 Europeiska institutet för innovation och teknik
7–8 EIT:s uppdrag och mål
9–13 Hur fungerar det?
14–18 Revisionens inriktning och omfattning samt revisionsmetod
19–103 Iakttagelser
19–23 EIT bygger på en god grund
24–68 Vissa viktiga delar är inte utformade på lämpligt sätt
25–26 Kunskapstriangeln återspeglas inte tillräckligt på kommissionsnivå
27–33 EIT:s finansiering baserad på kompletterande verksamhet är ett dåligt definierat begrepp
34–37 Den påstådda hävstångseffekten har inte bevisats och är osannolik
38–39 KI-grupperna kommer sannolikt inte att bli ekonomiskt hållbara
40 EIT-stiftelsen misslyckades med att locka kompletterande finansiering
41–50 Den årliga bidragsavtalsprocessen uppmuntrar inte KI-gruppernas innovationsverksamhet tillräckligt 
mycket
04 Innehåll 
51–54 De centrala resultatindikatorer som finns är inte lämpliga för ändamålsenlig övervakning
55–57 Näringslivet skulle kunna medverka mer
58–62 EIT-modellen fastställer inte mål i tillräcklig utsträckning för att stödja befintliga små och medelstora 
företag
63–64 Det finns inte tillräckligt med konkreta synergieffekter och komplementaritet
65–68 Vissa delar i EIT uppskattas mycket: fokus på marknaden, långsiktigt perspektiv, KI-gruppernas och 
samlokaliseringscentrumens självständighet
69–95 Tillämpningen av EIT-modellen behöver förbättras
69 EIT är ännu inte helt oberoende
70–72 EIT har inte fullgjort sin roll som effektorienterad investerare
73 Det läggs inte tillräcklig vikt vid resultat i den konkurrensutsatta finansieringsmekanismen
74–79 De administrativa bördorna och granskningsbördorna är betydande för KI-gruppernas partner
80–84 EIT har för lite resurser och har tidigare förvaltats dåligt
85–86 EIT:s finansiella stöd är koncentrerat
87–88 KI-grupperna medger inte insyn
89–95 KI-grupperna har stimulerat ett innovationsnätverk och en entreprenörskultur men hittills finns få bevis på 
konkreta resultat eller effekter
96–103 Framtiden
97–98 Det har införts principer för ekonomisk hållbarhet
99–100 Definitionen av KI-gruppernas kompletterande verksamhet har ändrats
101 Det kommer att utvecklas meningsfullare centrala resultatindikatorer
102 EIT försöker få fler länder att delta
103 Nya rampartnerskapsavtal diskuteras för närvarande
05 Innehåll 
104 –111 Slutsatser och rekommendationer
105 Motivering
106 –107 Utformning
108–109 Genomförande och effekt
 Bilaga I  — Regionala samlokaliseringscentrum i Europa
 Bilaga II — Målen för Europeiska institutet för innovation och teknik
 Kommissionens svar
06
 Ordförklaringar 
och förkortningar
Centrala resultatindikatorer : Centrala resultatindikatorer används för att mäta de faktorer som är avgörande för 
att en organisation ska vara framgångsrik.
Effekt : De långsiktiga socioekonomiska konsekvenser som kan observeras en viss tid efter en avslutad 
interventionsåtgärd och som kan beröra antingen direkta mottagare av interventionen eller indirekta mottagare 
som egentligen inte omfattas av interventionen, vilka kan vara vinnare eller förlorare.
EIT: Europeiska institutet för innovation och teknik.
Europa 2020 : Europa 2020 är EU:s tillväxtstrategi för de kommande åren och syftar till att göra EU till en smart och 
hållbar ekonomi för alla.
Företagsinkubator : En företagsinkubator är en organisation som syftar till att stödja lyckad etablering 
och vidareutveckling av företag. Den erbjuder ofta tillgång till fysisk företagsinfrastruktur, skräddarsydda 
företagsstödtjänster och möjligheter till nätverksbyggande.
GD Forskning och innovation : Europeiska kommissionens generaldirektorat för forskning och innovation 
ansvarar för EU:s forsknings- och innovationspolitik och för samordningen av insatser i samband med detta. 
Generaldirektoratet finansierar innovativ verksamhet genom ramprogram. Det nuvarande ramprogrammet kallas 
Horisont 2020.
GD Inre marknaden, industri, entreprenörskap samt små och medelstora företag : Europeiska kommissionens 
generaldirektorat för inre marknaden, industri, entreprenörskap samt små och medelstora företag har i uppdrag att 
främja ett tillväxtvänligt regelverk för de europeiska företagen. GD Inre marknaden, industri, entreprenörskap samt 
små och medelstora företag ansvarar för ett antal åtgärder för att förbättra företagsklimatet, särskilt för små och 
medelstora företag, och stödja utvecklingen av en stark och hållbar industribas med internationell konkurrenskraft.
GD Utbildning och kultur : Europeiska kommissionens generaldirektorat för utbildning och kultur är Europeiska 
unionens verkställande gren med ansvar för idrotts-, kultur-, ungdoms-, språk- och idrottspolitik. GD Utbildning och 
kultur är tillsynsorgan för EIT.
Grundforskning : Grundforskning är experimentellt eller teoretiskt arbete som i första hand syftar till att förvärva 
ny kunskap om de bakomliggande orsakerna till fenomen och iakttagbara fakta, och som inte syftar till någon 
särskild tillämpning eller användning.
Horisont 2020 : Horisont 2020 är sjunde ramprogrammets efterföljare. Med en ursprunglig budget på 
77 miljarder euro under perioden 2014–2020 är programmets främsta mål att se till att Europa får fram forskning 
i världsklass, avlägsna hinder för innovation och underlätta samarbete mellan offentlig och privat sektor för att 
skapa innovation. EIT omfattas av Horisont 2020.
KI-grupp : En kunskaps- och innovationsgrupp är ett autonomt partnerskap av ledande högre utbildningsanstalter, 
forskningsorganisationer och andra intressenter i innovationsprocessen som möter samhällsutmaningar genom 
utveckling av produkter, tjänster och processer och genom att stötta innovativa entreprenörer.
Kunskapstriangel : Den högre utbildningens bidrag till sysselsättning och tillväxt kan förstärkas genom nära och 
ändamålsenliga kopplingar mellan utbildning, forskning och innovation – kunskapstriangelns tre sidor.
Ordförklaringar och förkortningar 07
Resultat : Omedelbara förändringar som inträffar för direkta adressater efter deras deltagande i en intervention.
Revisionsrätten : Europeiska revisionsrätten.
Samlokaliseringscentrum : Ett samlokaliseringscentrum inrättas och förvaltas av en kunskaps- och 
innovationsgrupp. Det fungerar som ett geografiskt nav för integreringen av kunskapstriangeln i praktiken. 
Samlokaliseringscentrum tillhandahåller kontorsutrymmen där innovatörer kan träffas och samarbeta fysiskt.
Sjunde ramprogrammet : Sjunde ramprogrammet för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och 
demonstration var EU:s viktigaste instrument för stöd till forskning och innovation under perioden 2007–2013. EIT 
omfattades inte av sjunde ramprogrammet.
08
 Sammanfattning
I
Svaga kopplingar mellan utbildning, vetenskap och näringsliv nämns ofta som ett av de främsta skälen till att 
Europa hamnar på efterkälken i förhållande till sina konkurrenter när det gäller innovationsresultat. Europeiska 
institutet för innovation och teknik (EIT), som inrättades 2008, har det ambitiösa målet att undanröja detta hinder. 
EIT:s uppdrag är att stärka EU:s innovationsförmåga ”genom att främja synergier och samarbete mellan […] högre 
utbildning, forskning och innovation av högsta standard, inklusive genom att främja entreprenörskap”.
II
Med en ursprunglig budget på 3 miljarder euro under perioden 2008–2020 har EIT en framträdande roll i Europa 
2020-strategin för smart och hållbar tillväxt för alla. EIT omfattar hela innovationscykeln på EU-nivå, från laborato -
rium till marknad, och ska få de bästa kreativa och innovativa partnerna från den akademiska världen, forsknings -
samfundet och näringslivet att samarbeta om viktiga samhällsutmaningar som klimatförändring, energieffektivitet, 
digital innovation, hälsa och råmaterial.
III
EIT är inte ett forskningscentrum och bidrar inte direkt till finansieringen av enskilda projekt. I stället ger EIT bidrag 
till kunskaps- och innovationsgrupper (KI-grupper). KI-grupperna väljs ut på konkurrensutsatt basis och är auto -
noma partnerskap mellan befintliga företag, forskningsinstitut och universitet. De arbetar främst med 1) utbildning, 
2) samverkan inom innovationsdriven forskning och 3) bildande och utveckling av innovativa företag.
IV
Vi granskade om EIT är ett ändamålsenligt verktyg för att främja innovation i EU. Vi övervägde om grunden för och 
utformningen av EIT möter innovationsgruppernas behov och vi bedömde genomförandet och övervakningen av 
EIT:s verksamhet. Vi konstaterar att EIT visserligen har en god grund men att dess komplicerade verksamhetsregler 
och förvaltningsproblem har försämrat institutets genomslagskraft.
V
De viktigaste anledningarna till att EIT inrättades är välgrundade och har generellt stöd från intressenterna: svaga 
kopplingar mellan näringsliv, forskningsinstitut och högre utbildning, bristande framgångar med att föra ut forsk -
ningsresultat på marknaden och avsaknad av entreprenörskultur var de argument som låg till grund för att inrätta 
institutet och ta itu med dessa specifika problem. Tack vare EIT har tre KI-grupper som inrättades 2010 sammanfört 
mer än 500 partner från olika ämnesområden, länder och sektorer. KI-grupperna är självständiga, vilket är en egen -
skap hos EIT som KI-gruppernas partner uppskattar särskilt. Genom EIT har KI-grupperna erbjudit nya möjligheter 
att bedriva innovativ verksamhet och främjat en entreprenörskultur.
Sammanfattning 09
VI
Vår revision har dock visat att det finns flera brister i nyckelbegreppen och verksamhetsrutinerna:
a) EIT:s finansieringsmodell omfattar begreppet KI-gruppernas kompletterande verksamhet , som inte finansieras av 
EIT. Modellen ger litet eller inget mervärde till detta finansieringsvillkor. I stället innebär den att övervakningen 
och rapporteringen av EIT:s finansiella bidrag blir onödigt komplicerade.
b) De praktiska arrangemangen mellan EIT och KI-grupperna, t.ex. villkoren för EIT:s bidrag till KI-grupperna, är 
olämpliga med tanke på egenskaperna hos den innovativa verksamhet som EIT ska stödja.
c) Det är tveksamt om KI-grupperna är ekonomiskt hållbara. Företag engageras inte tillräckligt i KI-gruppernas 
verksamhet trots att deras deltagande var en förutsättning för att EIT skulle bli framgångsrikt. EIT:s finansiering 
är koncentrerad till ett fåtal länder och ett begränsat antal partner.
d) Resultatindikatorerna och övervaknings- och rapporteringsprocesserna ger inte någon informativ bild av resul -
tatet och effekterna.
VII
Sju år efter bildandet är EIT:s verksamhet ännu inte helt oberoende av Europeiska kommissionen. Det har hämmat 
beslutsfattandet. EIT är inte det effektorienterade institut som planerades. Det tas inte tillräckligt stor hänsyn till 
KI-gruppernas resultat när slutbetalningen av bidraget behandlas. Före 2015 avvisade EIT kostnader endast vid ett 
fåtal tillfällen på grund av bristfälliga resultat.
VIII
De åtgärder som kommissionen och EIT vidtog under 2015 för att avhjälpa problemen har ännu inte gett effekt. 
Följande slutsatser och rekommendationer är relevanta och behöver följas upp.
IX
Om EIT vill bli det banbrytande innovativa institut som var avsikten från början, krävs det stora justeringar såväl 
rättsligt som i verksamheten så att EU:s innovationspotential kan utvecklas bättre. Vi rekommenderar följande:
1) Kommissionen bör föreslå Europaparlamentet och rådet en ändrad rättslig grund för EIT med en reviderad 
finansieringsmodell för EIT.
2) EIT-bidragsavtalet bör a) omfatta en längre period än ett kalenderår och b) undertecknas innan verksamheten 
inleds.
3) EIT bör ändra inriktning och koncentrera sig på att uppnå effekter. Därför bör institutet arbeta för att öka sitt 
oberoende och utnyttja flexibiliteten i den rättsliga grunden för Horisont 2020. Framför allt bör EIT införa sär -
skilda regler som är anpassade efter behoven hos KI-gruppernas partner. EIT bör lösa sina personalproblem för 
att kunna övervaka KI-gruppernas resultat fortlöpande.
4) EUT bör utveckla en effektbaserad analys. EIT bör också effektivisera sina övervaknings- och 
rapporteringsprocesser.
10
 Inledning
1 Teori som beskrivs i grön-
boken om innovation, 
Europeiska kommissionen, 
1995.
Den europeiska paradoxen – exemplet med grafen
Grafen är ett kolbaserat strukturmaterial som upptäcktes 2004 av Andre Geim, professor i fysik vid universi -
tetet i Manchester. Tack vare sina många ovanliga egenskaper (det är lättare och starkare än stål och har hög 
värme- och elledningsförmåga) har grafen enorm potential för en rad olika tillämpningar, från högpresteran -
de elektroniska apparater till lagring av energi.Ruta 1Europa hamnar på efterkälken när det gäller 
innovation
01 
Kommissionens forskning har visat att EU saknar en innovationskultur där goda 
idéer lätt kan omvandlas till nya produkter och tjänster. Unionen har misslyckats 
med att överföra sin spetskompetens i grundforskningen till marknadsdriven 
innovation. Ruta 1  innehåller ett exempel på detta misslyckande, vilket kallas för 
den ”europeiska paradoxen”1.
Källa : www.sketchport.com , © Magicalhobo, 2014. Med tillstånd enligt CC-BY.
Sedan upptäckten har mer än 11 000 grafenrelaterade patent och patentansökningar registrerats över hela 
världen. Men mindre än en procent av dessa har kommit från Storbritannien. Asiatiska organisationer står för 
nästan två tredjedelar av patenten och patentansökningarna, enligt Cambridge IP som är ett teknikstrategi-  
företag med bas i Storbritannien.
Källa : Sarah Gordon,  ”Red tape and cost lie behind Europe’s poor patent performance”, Financial times , december 2014.
11 Inledning 
2 Innovation Union, a Europe 
2020 Initiative  (innovations-
unionen, ett Europa 2020-  
initiativ) ( http://ec.europa.eu/
research/innovation-union/
index_en.cfm ).
Definitionen av innovation
En innovation  är införandet av en ny eller avsevärt förbättrad produkt (vara eller tjänst) eller process, en ny 
marknadsföringsmetod eller en ny organisationsmetod i affärsmetoder, arbetsplatsorganisationer eller yttre 
förbindelser. Minimikravet på en innovation är att produkten, processen, marknadsföringsmetoden eller orga -
nisationsmetoden måste vara ny (eller avsevärt förbättrad) för företaget.
Med innovationsverksamhet  avses alla vetenskapliga, tekniska, organisatoriska, finansiella och kommersiella 
steg som verkligen leder till, eller är avsedda att leda till, införandet av innovationer. I innovationsverksamhet 
ingår också FoU som inte är direkt relaterad till utvecklingen av en särskild innovation.
Källa : OECD/Europeiska gemenskaperna,  Oslo manual – guidelines for collecting and interpreting innovation data  (Oslohandboken – riktlinjer för 
insamling och tolkning av uppgifter om innovation), 2005.Ruta 202 
För att lösa detta problem satsar EU på att bli en kunskapsbaserad ekonomi med 
tyngdpunkt på ambitiös forsknings- och innovationsagenda. Europeiska unio -
nens strategi är att skapa ett innovationsvänligt klimat som gör det lättare att 
omvandla goda idéer till produkter och tjänster som skapar ekonomisk tillväxt 
och jobb2. I ruta 2  definieras begreppet innovation, som tveklöst är en drivkraft 
för ekonomisk tillväxt och fler arbetstillfällen.
EU:s politik inriktas allt mer på innovation
03 
Europas oförmåga att omvandla uppfinningar till säljbara varor och tjänster har 
fått EU att tänka om när det gäller forskningspolitiken. EU:s politik har traditio -
nellt varit inriktad på grundforskning3, som drivs mer av nyfikenhet än av möjliga 
tillämpningar på marknaden. Det underliggande antagandet var att grund -
forskningen skulle stimulera den tillämpade forskningen som i sin tur skulle 
leda till innovation och kommersialisering. Ofta tog politiken dock inte hänsyn 
till marknadens upptagningsförmåga och den privata sektorns krav på stöd för 
innovation.3 De största stödmottagarna 
i EU:s tidigare ramprogram för 
forskning och utveckling var 
forskare utanför näringslivs-
sektorn ( Interim evaluation of 
the seventh framework 
programme – Report of the 
Expert Group  (preliminär 
utvärdering av sjunde 
ramprogrammet – rapport 
från expertgruppen), den 
12 november 2012).
12 Inledning 
4 De gemensamma teknik-
initiativen infördes för att 
bättre tillgodose industrins 
behov inom särskilda 
forskningsområden. De är 
oberoende EU-organ där 
företrädare för industri och 
ibland för medlemsstater 
deltar.
5 Finansieringsinstrumentet för 
riskdelning inrättades för att 
förbättra tillgången till skuld-  
finansiering för forsknings-
utövare, särskilt för inves-
teringar med högre risk i 
forskning, teknikutveckling 
och innovation.
6 Instrumentet för innovativa 
små och medelstora företag 
med hög tillväxt, som ingår 
i programmet för konkur-
renskraft och innovation, 
tillhandahåller riskkapital för 
innovativa små och medel-
stora företag och för små och 
medelstora företag med stor 
tillväxtpotential.
7 Näringslivets bristande vilja att 
satsa pengar på FoU nämns 
ofta som en anledning till EU:s 
bristande resultat. Enligt 
Eurostat motsvarade den FoU 
som bedrevs inom företags-
sektorn 1,30 % av BNP i EU-28 
år 2012, jämfört med 2,49 % 
i Japan (uppgifter för 2010) 
och 1,83 % i Förenta staterna 
(uppgifter för 2011).04 
Europeiska kommissionen har lagt större tonvikt vid innovationscykelns slut för 
att föra ut forskningsresultat på marknaden. Till skillnad från de tidigare pro -
grammen innehåller Horisont 2020 (det nuvarande ramprogrammet för forskning 
och innovation) specifik finansiering av innovation. Nya offentliga EU-instrument, 
som offentlig–privata partnerskap (t.ex. de gemensamma teknikinitiativen4), lån 
och garantiordningar (t.ex. finansieringsinstrumentet för riskdelning5) och risk -
kapital (t.ex. instrumentet för innovativa små och medelstora företag med hög 
tillväxt6) har införts för att stärka innovationen i EU och uppmuntra företagen att 
delta i innovationsverksamhet7.
05 
Dessa innovativa EU-initiativ tog emellertid föga hänsyn till kopplingarna mel -
lan de viktigaste intressenter som ingår i kunskapstriangeln, samspelet mellan 
forskning, utbildning och innovation (se figur 1 ). Ekonomisk tillväxt bygger på ett 
bredare, välfungerande kunskaps- och innovationssystem där det är avgörande 
med produktivt samspel mellan alla innovativa aktörer. Bättre förståelse av dessa 
förbindelser inom kunskapstriangeln har bidragit till utvecklingen av ett nytt 
offentligt system som ska stödja hela innovationsekosystemet. Figur 1Kunskapstriangeln
Innovation
Utbildning ForskningNya marknader
Nya färdigheter Ny kunskap
Källa : Revisionsrätten.
13 Inledning 
8 KOM(2005) 24 slutlig av den 2 
februari 2005 Att arbeta till-  
sammans för tillväxt och 
sysselsättning – Nystart för 
Lissabonstrategin .
9 Europaparlamentets och 
rådets beslut nr 1312/2013/EU 
av den 11 december 2013 om 
det strategiska innovations-
programmet för Europeiska 
institutet för innovation och 
teknik (EIT): institutets bidrag 
till ett mer innovativt Europa 
(EUT L 347, 20.12.2013, s. 892).
10 Artikel 3 i Europaparlamentets 
och rådets förordning (EU) 
nr 1292/2013 av den 11 decem-  
ber 2013 om ändring av förord-  
ning (EG) nr 294/2008 om in-  
rättande av Europeiska insti-
tutet för innovation och teknik 
(EUT L 347, 20.12.2013, s. 174).
11 Horisont 2020 inrättades 
genom Europaparlamentets 
och rådets förordning (EG) 
nr 1291/2013 av den 11 decem-  
ber 2013 (EUT L 347, 20.12.2013, 
s. 104). Horisont 2020 är efter-  
följaren till sjunde rampro-
grammet och ska löpa från 
2014 till 2020 med en budget 
på 77 miljarder euro.06 
Kommissionen lade fram en ”innovationsstrategi på bred grund för Europa som 
omvandlar kunskapsinvesteringar till produkter och tjänster” och föreslog att 
ett särskilt organ skulle inrättas för att ”locka till sig de skarpaste förmågorna, de 
bästa idéerna och företagen från hela världen”8: Europeiska institutet för innova -
tion och teknik (EIT) inrättades 2008.
EIT:s första logotyp
Europeiska institutet för innovation och teknik
EIT:s uppdrag och mål
07 
Syftet med EIT är att överbrygga gapet mellan forskningsinriktade universitet 
och marknadsinriktade företag. EIT:s koncept med en integrerad strategi för kun -
skapstriangeln är ett unikt sätt för ett offentligt EU-system att främja innovation 
och entreprenörskap. Dessutom har EIT som uttryckligt mål att tydligt fokusera 
på påtagliga resultat och konkreta fördelar för samhället genom att ”omsätta 
resultat från forskning i högvärdiga varor och tjänster”9.
08 
Med sin budget på mer än 300 miljoner euro för perioden 2008–2013 och 2,7 mil -
jarder  euro ursprungligen planerade för 2014–2020 har EIT en framträdande roll 
att spela i Europa 2020-strategin genom ”att bidra till hållbar europeisk ekono -
misk tillväxt och konkurrenskraft genom att öka medlemsstaternas och unionens 
innovationsförmåga för att kunna bemöta stora utmaningar som det europeiska 
samhället står inför. Institutet ska göra detta genom att främja synergier och 
samarbete mellan, samt integrera, högre utbildning, forskning och innovation 
av högsta standard, inklusive genom att främja entreprenörskap.”10 EIT har 
nu införlivats i det nuvarande ramprogrammet för forskning och innovation, 
Horisont 202011.
14 Inledning 
Hur fungerar det?
09 
EIT fungerar som ett decentraliserat EU-organ under tillsyn av Europeiska kom -
missionens GD Utbildning och kultur. Institutets huvudkontor ligger i Budapest. 
EIT är inte ett forskningscentrum och bidrar inte direkt till finansieringen av en -
skilda projekt. I stället beviljar institutet stöd till kunskaps- och innovationsgrup -
per (nedan kallade KI-grupper ), som är strukturerade partnerskap mellan befint -
liga företag, forskningsinstitut och universitet (nedan kallade KI-gruppspartner ). 
KI-grupperna utgör kärnan i EIT:s verksamhet och är EIT:s viktigaste verktyg för 
att uppnå sina mål (i figur 2  finns en översikt över EIT:s modell).Figur 2Översikt över EIT-modellen
Källa : Europeiska revisionsrätten.
Aﬀärsplan
Resultatrapport
euro
€ € €
KI-gruppspartnerna samarbetar i innovationsverksamhetKI-gruppspartner KI-gruppspartner KI-gruppspartnerKI-grupp
Nätverk från
 — näringsliv 
 — forskning — utbildningEIT
Budapest
15 Inledning 
10 
KI-grupperna ska se till att EIT:s vision och politik omvandlas till ändamålsenliga 
åtgärder. KI-grupperna väljs ut genom ett konkurrensutsatt ansökningsförfa -
rande som baseras på prioriterade ämnen med stort genomslag i samhället. EIT 
har valt ut fem KI-grupper som ska få finansiellt stöd – se figur 3 . Varje KI-grupp 
representeras av en självständig organisation, KI-gruppens rättsliga enhet, som 
ingår avtal med EIT. Figur 3De fem KI-grupper som EIT har valt ut och finansierar
Källa : Europeiska revisionsrätten/EIT.
Bildades 2015Bildades 2010
115Att främja konkurrenskraft, tillväxt och attraktionskraft 
i Europas råvarusektor genom radikal innovation och 
entreprenörskapEIT Raw Materials209Att skynda på entreprenörskap och innovation inom hälsosamt leverne 
och aktivt åldrande, ge Europas toppförmågor nya möjligheter och 
resurser till gagn för alla invånareEIT Health242Att bli den ledande drivkraften för innovation och 
entreprenörskap inom hållbar energiKI-gruppen InnoEnergy209Att skapa möjligheter för innovatörer att motverka 
klimatförändring och forma den globala ekonominKI-gruppen Climate115Att främja europeiskt ledarskap i IKT-innovation för 
ekonomisk tillväxt och livskvalitetEIT DigitalAntal KI-gruppspartner Uppdrag KI-grupp
16 Inledning 
12 Inriktningen på affärs-
tillämpningar är den  
viktigaste skillnaden jämfört 
med de traditionella forsk-  
ningssamverkansprojekt som 
föreslogs i ansöknings-
omgångarna för det 
sjunde ramprogrammet.11 
I EIT:s bidragsavtal anges det högsta årliga finansiella bidraget. Där fastställs 
också en portfölj av åtgärder som KI-gruppen ska vidta under det kalenderår 
som avtalet gäller. Den planerade portföljen över KI-gruppens samtliga åtgärder 
måste ingå i en verksamhetsplan för KI-gruppen, som ska bifogas bidragsavtalet. 
Denna verksamhet inom KI-gruppen kan delas in ytterligare i fyra huvudsakliga 
verksamhetsområden:
i) Utbildning.
ii) Innovationsprojekt.
iii) Entreprenörskap.
iv) Förvaltning och andra driftskostnader för KI-gruppen.
12 
Inom ramen för verksamhetsområdet utbildning finansierar EIT utbildning på 
masters- och doktorandnivå, med fokus på att skapa entreprenörsanda och inno-  
vationsfärdigheter. Inom ramen för det andra verksamhetsområdet genomförs 
innovationsdrivna projekt av ett konsortium av KI-gruppspartner som har valts ut 
genom en intern konkurrensutsatt ansökningsomgång som organiseras och för -
valtas av KI-gruppens rättsliga enhet. Syftet är att överbrygga innovationsgapet 
mellan forskning och marknad genom att finansiera projekt som har koppling till 
affärsutvecklingsverksamhet.12 Syftet med verksamhetsområdet entreprenörskap 
är att främja bildandet av företag genom inkubatorer och att skynda på affärsut -
vecklingen med hjälp av finansiellt och tekniskt stöd för att nystartade företag 
ska växa. Ett av de viktigaste målen är att minska ”tiden till marknaden” för nya 
företag genom demonstrationsverksamhet och genom att hjälpa till med labora -
torieförsök och marknadsundersökningar.
13 
Det fjärde verksamhetsområdet omfattar kostnader för KI-gruppernas och samlo -
kaliseringscentrumens förvaltning. Varje KI-grupp har regionala samlokaliserings -
centrum i hela Europa (se bilaga I ). Centrumen skapar utrymme för fysiska möten 
och samarbete och är utformade för att skapa lokal innovation.
17
 Revisionens inriktning 
och omfattning samt 
revisionsmetod
13 I Grenoble (KI-gruppen 
InnoEnergy), London 
(KI-gruppen Climate och EIT 
Digital) och Stockholm (EIT 
Digital och KI-gruppen 
InnoEnergy).
14 KI-grupperna lämnade endast 
giltiga e-postadresser till 298 
KI-gruppspartner (av 546), 
varav 113 besvarade enkäten 
i sin helhet, vilket motsvarar 
en svarsandel på 38 %.14 
Syftet med vår revision var att bedöma om EIT är ett ändamålsenligt verktyg 
för att främja innovation i EU. Vi har framför allt tittat på EIT:s grund, utform -
ning och genomförande för att bedöma om detta nya instrument är på rätt väg 
för att nå sitt allmänna mål att stärka innovationen i EU genom att integrera 
kunskapstriangeln.
15 
Revisionen genomfördes mellan december 2014 och juni 2015 och omfattade 
KI-gruppernas och EIT:s verksamhet under 2010–2014. EIT tog flera initiativ 2015 
som beskrivs i punkterna 96–103. Vi träffade företrädare för
 ο Europeiska kommissionens generaldirektorat för utbildning och kultur,
 ο EIT:s huvudkontor,
 ο de tre KI-gruppernas rättsliga enheter,
 ο sju KI-gruppspartner,
 ο fem samlokaliseringscentrum.13
16 
Valet av KI-gruppspartner baserades på hur stor EIT-finansiering de hade tagit 
emot. Ett andra kriterium användes för att se till att de utvalda KI-gruppspartner -
na omfattade alla KI-grupper som hade bildats 2010 och alla typer av organisatio -
ner som företräder kunskapstriangelns tre sidor (dvs. universitet, forskningsinsti -
tut och företag). Dessutom granskade vi ett urval av KI-gruppernas insatser som 
hade finansierats av EIT.
17 
Revisionsmetoden kompletterades med
 ο en webbaserad enkät för att inhämta åsikter från KI-gruppernas partner14,
 ο en kvantitativ analys av de kostnader som KI-grupperna redovisat för 
perioden 2010–2014,
 ο en genomgång av forskningslitteraturen om innovation och EIT,
 ο en analys av de initiativ som tagits av EIT och kommissionen under och efter 
vår revision.
18 
Inför revisionen satte vi samman en panel av de viktigaste intressenterna för att 
bättre förstå de främsta utmaningar som EIT står inför. Uppgifter och slutsatser 
från revisionsrättens årliga revision av EIT:s redovisning har också använts som 
informationskälla.
18
 Iakttagelser
EIT bygger på en god grund
19 
Intressenterna och majoriteten av de KI-gruppspartner som svarade på enkäten 
anser att de viktigaste hindren för innovation, i rangordning efter betydelse för 
dem som besvarade enkäten, är följande (se figur 4 ):Figur 4De viktigaste hindren för innovation enligt de svarande
Källa : Europeiska revisionsrätten.64 %77 %79 %83 %90 %Procentandel svarande som håller med 
Bristande investeringar i innovativ verksamhet 
från organisationer för högre utbildning och 
den privata sektorn Begränsad medverkan från näringslivet
i utvecklingen av högre utbildningskurser Svårt att få tillgång till ﬁnansiering Krav på omedelbar ﬁnansiell avkastningAdministrativa och rättsliga hinder 
100 % 80 % 60 % 40 % 20 % 0 %
20 
Andra hinder för innovation i EU som nämndes var att det finns alltför många 
olika offentliga finansieringsmekanismer med egna regler som försämrar den 
övergripande effektiviteten i de offentliga stödordningarna, alltför stor fragmen -
tering av forskningsinsatserna i hela EU vilket leder till kostsamt dubbelarbete, 
brist på gemensamma strategier och/eller synergieffekter i EU-programmen 
med andra EU-program och nationella och lokala program, förekomsten av olika 
rättsliga system på nationell nivå som hindrar gränsöverskridande innovation, 
avsaknad av en ändamålsenlig inre marknad i EU, vilket gör det svårare att få ut 
nya produkter/tjänster på marknaden i andra EU-länder.
19 Iakttagelser 
21 
Nästan 80 % av de svarande höll med om att de offentliga ordningarna till stöd 
för innovation inte är tillräckligt inriktade på marknadstillämpningar. Denna åsikt 
bekräftades också under intervjuerna. Enligt 66 % av de svarande är EIT:s mål re -
levanta för att undanröja de största hindren för innovation i Europa – se bilaga II  
angående EIT:s mål. Alla som deltog i samrådet bekräftade argumenten för och 
behovet av att inrätta ett nytt EU-instrument (EIT) som skilde sig från de befintli -
ga instrumenten.
22 
De marknadsmisslyckanden som EIT ska avhjälpa (se figur 5 ) är de strukturella 
brister som hämmar innovation och därför hindrar ekonomisk tillväxt och ska -
pande av arbetstillfällen. Entreprenörskulturen utvecklas inte tillräckligt. Bristen 
på kommersialisering av resultatet och den låga graden av samarbete mellan de 
forskningsinriktade universiteten och de marknadsinriktade företagen nämns 
ofta som de viktigaste orsakerna till att EU inte lever upp till målen för innova -
tion. Den högre utbildningen har inte varit tillräckligt inriktad på att få fram inno-  
vatörer och entreprenörer. Innovations- och entreprenörsfärdigheter behöver 
integreras i utbildningsprogrammen. Figur 5De marknadsmisslyckanden som EIT ska avhjälpa
Källa : Europeiska revisionsrätten.Svårigheter att 
attrahera/
hålla kvar förmågor Forskningsresultat 
kommer inte ut på 
marknaderna 
Begränsade resurser, 
inklusive mänskliga 
resurser Begränsade forskningsresultat 
i fråga om att skapa 
samhälleligt eller ekonomiskt 
värde 
Otillräckliga privata 
investeringar i FoUBrist på 
företagarkultur
Hinder för 
samverkan
i kunskapstriangelnSTRUKTURELLA BRISTER Oförmåga att leverera nya tjänster, produkter och processerSvag ekonomisk tillväxt och brist på nya arbetstillfällen 
20 Iakttagelser 
15 Under perioden 2010–2014 
stod verksamhetsområdet 
innovation för 42 % av kost-  
naderna i EIT-finansierade 
insatser, entreprenörskap stod 
för 22 %, utbildning för 14 % 
och övriga kostnader 22 % (se 
punkterna 0–13). Det bör 
påpekas att det finns stora 
skillnader mellan KI-grupper-
nas metoder för att mäta 
övriga kostnader, vilka främst 
består av administrativa och 
fasta utgifter.23 
Därför strävar EIT efter att prioritera överföring av sin högre utbildnings-, forsk -
nings- och innovationsverksamhet till näringslivssammanhang och kommersiell 
tillämpning. Tanken med EIT bygger alltså på en giltig grund, men har ännu inte 
gett önskat resultat.
Vissa viktiga delar har inte utformats på lämpligt sätt
24 
EIT var från början tänkt som en innovativ offentlig ordning. EIT-modellen hade 
särskilda egenskaper som inte finns i något annat EU-instrument för innovation. 
Institutet är t.ex. det enda instrumentet som kan ge stöd till hela innovations -
ekosystemet, från utbildning till nystartade företag fram till innovationsdrivna 
projekt som leds av flera KI-gruppspartner. KI-gruppernas självständighet är ett 
annat inslag i EIT-modellen som framför allt uppskattas av partnerna. Vissa vikti -
ga delar i modellen har dock inte utformats på rätt sätt för att EIT ska kunna vara 
en ändamålsenlig och banbrytande offentlig ordning.
Kunskapstriangeln återspeglas inte tillräckligt på 
kommissionsnivå
25 
Den ursprungliga motiveringen till att inrätta EIT byggde på antagandet om att 
den svagaste länken i integrationen av kunskapstriangeln var den mellan den 
högre utbildningssektorn och näringslivet. Därför fick GD Utbildning och kultur, 
som har stor erfarenhet av utbildningsprogram, ansvar för EIT. GD Utbildning och 
kultur har därför haft den ledande rollen i kommissionen, t.ex. som observatör 
i EIT:s styrelse.
26 
Inom verksamhetsområdena innovation och entreprenörskap, som nu får mer -
parten av EIT:s finansiering, behövs direkt tillgång till sakkunskap.15 Därför bör EIT 
regelbundet få tillgång till expertkunskaperna vid GD Forskning och innovation 
och GD Inre marknaden, industri, entreprenörskap samt små och medelstora fö -
retag. GD Forskning och innovation har värdefull erfarenhet av att förvalta forsk -
nings- och innovationsprojekt, och GD Inre marknaden, industri, entreprenörskap 
samt små och medelstora företag har sakkunskap när det gäller att skapa nya 
företag. Men dessa generaldirektorat har ingen enhet som ansvarar för EIT-frågor, 
och vi hittade få belägg för att de deltog aktivt i arbetet.
21 Iakttagelser 
EIT:s finansiering baserad på kompletterande verksamhet är 
ett dåligt definierat begrepp
27 
De innovationsinsatser som KI-gruppspartnerna gör har delats upp i två 
kategorier:
a) Verksamhet som finansieras med upp till 100 % av EIT.
b) KI-gruppernas kompletterande verksamhet, som inte finansieras av EIT.
Åtskillnaden mellan dessa båda typer av verksamhet är avgörande för EIT:s finansie -
ringsmodell eftersom den avgör taket för EIT:s bidrag. EIT-finansieringen får endast 
täcka högst 25 % av en KI-grupps totala kostnader (dvs. summan av de kostnader för 
insatser som finansieras av EIT och de kostnader som inte finansieras av EIT – denna 
komplicerade modell beskrivs i  figur 6 ).Figur 6EIT:s finansieringsmodell
Källa : Europeiska revisionsrätten. Activities FundingEIT-ﬁnansierad verksamhet KI-gruppens kompletterande verksamhet 
Högst  25 % Minst 75 %
EIT-ﬁnansiering
(högst 25 % av de
totala kostnaderna)MedﬁnansieringKompletterande ﬁnansiering
(inkl. övriga EU)
Icke-EIT-ﬁnansiering
(minst 75 % av de totala kostnaderna)
KI-gruppens budgetKI-gruppens verksamhet
22 Iakttagelser 
28 
Under perioden 2010–2014 anslog EIT 460 miljoner euro till de tre KI-grupper -
na. Detta har bidragit till finansieringen av innovationsverksamhet på 540 mil -
joner  euro. KI-gruppernas kompletterande verksamhet har redovisats till 
2 043 miljoner euro (varav 10 % finansierades av andra EU-program än EIT, t.ex. 
samverkansprojekt inom sjunde ramprogrammet, Europeiska forskningsrådets 
finansieringsordningar, projekt i gemensamma teknikinitiativ osv., och 23 % 
finansierades genom andra nationella eller regionala offentliga ordningar) – se 
figur 7 .Figur 7EIT:s bidrag till KI-gruppernas verksamhet under perioden 
2010–2014
Källa : EIT .
EIT-ﬁnansierad verksamhet, 
540 miljoner euro
(21 %)
KI-gruppens kompletterande verksamhet
2 043 miljoner euro (79 %)Investerade460 miljoner euro EIT:s bidrag (2010–2014) 
23 Iakttagelser 
16 Kontroller och revisioner 
utförs av EIT, privata externa 
revisorer och revisionsrätten.29 
KI-gruppernas kompletterande verksamhet var dåligt definierad. Bristen på 
tydlig definition har lett till operativa svårigheter för KI-gruppernas partner, som 
hade en annan uppfattning än EIT om vad som skulle redovisas som KI-grupper -
nas kompletterande verksamhet och hur den skulle redovisas. En KI-grupp tog 
upp frågan i en resultatrapport 2012 och skrev att avsaknaden av definition av 
kompletterande finansiering gör det svårt för vissa partner att engagera sig till 
fullo och att redovisa all den kompletterande finansiering som de faktiskt bidrar 
med.
30 
KI-gruppernas kompletterande verksamhet definierades rättsligt först när 2014 
års bidragsavtal undertecknades mellan KI-grupperna och EIT, vid inledningen av 
KI-gruppernas fjärde verksamhetsår. Emellertid var inte heller denna definition 
särskilt användbar, eftersom den kompletterande verksamheten enbart beskrevs 
som ”verksamhet […] som bedrivs av KI-gruppspartner […] framför allt med 
inriktning på verksamhet [som KI-gruppen måste bedriva för att fullgöra sitt upp -
drag]”. I EIT:s vägledande dokument från 2014 om principerna för finansiering, 
övervakning och utvärdering av KI-grupperna ( Principles for financing, monitoring 
and evaluating KIC activities ) angavs att sådan verksamhet måste ha tydlig kopp -
ling till minst en verksamhet som finansieras av EIT och inte får finansieras med 
EIT:s bidrag. Där angavs också att kostnaderna för denna verksamhet måste stå 
i proportion till kostnaden för den verksamhet som finansieras av EIT och/eller 
det förväntade bidraget till en KI-grupps uppdrag.
31 
EIT införde proportionalitetsprincipen 2014 för att försöka förhindra att KI-grup -
pernas kompletterande verksamhet blåstes upp. Det är dock fortfarande svårt att 
bedöma om proportionalitetsvillkoret verkligen respekteras i en viss komplette -
rande verksamhet hos en KI-grupp, eftersom det inte har utfärdats någon ytterli -
gare vägledning och EIT inte införde någon särskild metod för att pröva propor -
tionaliteten systematiskt. Därför har EIT inte avvisat några kostnader på grund av 
bristande proportionalitet vid sin granskning av KI-gruppernas kompletterande 
verksamhet för perioden 2010–2014.
32 
Före verksamhetsplancykeln 2016 kunde kriterierna för en tydlig koppling och 
proportionalitet tolkas på olika sätt. Det har skapat osäkerhet mellan KI-grup -
pernas partner, EIT och dem som kontrollerar kostnadsdeklarationerna16 när det 
gäller huruvida de åtföljande kostnaderna bör godtas eller inte vid beräkningen 
av det högsta tillåtna EIT-bidraget (se exemplet i  ruta 3 ). Detta är till nackdel för 
KI-gruppernas partner eftersom avvisade kostnader leder till minskat finansiellt 
bidrag från EIT.
24 Iakttagelser 
17 FAQ about KICs  (vanliga frågor 
om KI-grupper) – EIT (2010).Exempel på en kompletterande verksamhet i en KI-grupp som saknar ”tydlig 
koppling” till en EIT-finansierad verksamhet
År 2013 redovisade en KI-gruppspartner en kompletterande verksamhet som värderades till 188  miljoner  euro. 
Enligt den finansiella rapporten var denna verksamhet kopplad till ett EIT-finansierat innovationsprojekt på 
4,5 miljoner euro, det vill säga ett förhållande mellan kostnaderna på 42:1. Beloppet för denna kompletteran -
de verksamhet i KI-gruppen skulle räcka för att stödja hela EIT:s bidrag till den berörda KI-gruppen 2013. För 
att motivera kopplingen lämnades ett kort dokument in med en förklaring om att partnern deltar i många 
aktiviteter i KI-gruppen, däribland utbildningsprogram och program för att starta företag.
Det finns dock inga övertygande belägg för någon ”tydlig koppling” mellan syftet med kostnaderna på 
188 miljoner euro och det innovationsprojekt som värderats till 4,5 miljoner euro och som drevs av andra 
partner i KI-gruppen.Ruta 3
33 
Att mäta och rapportera om KI-gruppernas kompletterande verksamhet är inte 
avgörande för EIT:s mål; det är endast verksamhet som finansieras av EIT som är 
den verksamhet som gör en KI-grupp till en KI-grupp17. Syftet med bidraget är att 
täcka EIT-finansierad verksamhet, inte 25 % av KI-gruppens övergripande kostna -
der. Resultatet skulle inte påverkas om KI-gruppernas kompletterande verksam -
het inte längre var ett finansieringsvillkor: KI-grupperna skulle ändå genomföra 
den EIT-finansierade verksamheten.
Den påstådda hävstångseffekten har inte bevisats och är 
osannolik
34 
KI-gruppernas kompletterande verksamhet inkluderas i EIT:s finansieringsmodell 
för att bevisa dess hävstångseffekt. Enligt Horisont 2020 ska ”EIT:s strategi för 
finansiering […] vara fast baserad på en stark hävstångseffekt”. I EIT:s årsrapport 
2013 anges en hävstångseffekt på fyra, det vill säga att mer än 80 % av KI-grup -
pernas totala budget kommer från externa källor, och varje euro som investeras 
från EU:s budget utlöser en större investering från en annan källa. Kommissionen 
angav 2013 att en förbättring av EIT:s hävstångseffekt på privata och andra of -
fentliga finansieringskällor skulle vara en resultatindikator.
25 Iakttagelser 
En ekonomisk hävstångseffekt kan inte komma från en retroaktiv verksamhet
Kostnaderna för ett tidigare EU-samverkansprojekt som drevs från 2010–2013 kan deklareras av en KI-grupps-
partner som en kompletterande verksamhet i en KI-grupp för en EIT-finansierad verksamhet som bedrivs 
2014. Men beslutet om att genomföra projektet inom det sjunde ramprogrammet 2010 fattades oberoende av 
att EIT under 2014 gick med på att finansiera den åtföljande verksamheten. Alltså har det inte uppstått någon 
hävstångseffekt i detta specifika fall.
Exempel på kompletterande verksamhet i KI-grupperna som inte är tillkommande 
verksamhet
KI-gruppernas partner har rapporterat kostnader för icke-EIT-studenter som deltar i kurser där även EIT-stu -
denter deltar som kompletterande kostnader i en KI-grupp. Detta är inte tillkommande kostnader, eftersom 
kurserna ingår i universitetets standardutbildningsprogram.Ruta 4 Ruta 535 
Att EIT:s påstådda hävstångseffekt skulle ha ett värde på fyra baseras på anta -
gandet att all kompletterande verksamhet i KI-grupperna som deklareras av 
KI-gruppernas partner är tillkommande verksamhet, det vill säga utlöst av EIT:s 
insats. Det är ett orealistiskt antagande eftersom EIT har tillåtit KI-grupperna att 
deklarera sin kompletterande verksamhet retroaktivt; kostnader från en tidigare 
kompletterande verksamhet i en KI-grupp kan deklareras under det innevarande 
rapporteringsåret för den åtföljande verksamhet som finansieras av EIT.
36 
Sådan retroaktiv kompletterande verksamhet i en KI-grupp är inte tillkommande 
verksamhet, eftersom den genomfördes av KI-gruppspartnerna utan stöd från 
EIT (se exemplet i  ruta 4 ). Retroaktiv kompletterande verksamhet i KI-grupper -
na står för 450 miljoner euro (22 %) av den totala kompletterande verksamhet 
i KI-grupperna som deklarerades under perioden 2010–2014.
37 
Dessutom bidrar KI-gruppernas partner främst ”in natura” till KI-gruppernas 
budget och inte med kontanta medel. Det är alltså stor risk för att KI-gruppernas 
parter gör något som de ändå skulle ha gjort (dödvikt) och deklarerar kostnader -
na till EIT som en kompletterande verksamhet i en KI-grupp. De av KI-grupper -
nas partner och de tre KI-gruppernas rättsliga enheter som intervjuades under 
vår revision bekräftade att större delen av den kompletterande verksamheten 
i KI-grupperna inte är tillkommande verksamhet: den skulle ha genomförts även 
om inte EIT hade funnits. Vår granskning av varje kompletterande verksamhet 
i en KI-grupp som var värd mer än 2 miljoner euro bekräftade att så var fallet.
26 Iakttagelser 
18 I artikel 6.2 i den ändrade 
förordningen om inrättande 
av EIT anges att ”KI-grupperna 
ska ha en väsentlig generell 
frihet att utforma sin interna 
organisation och samman-
sättning, liksom i fråga om sin 
exakta dagordning och sina 
arbetsmetoder. KI-grupperna 
ska i synnerhet […] utveckla 
strategier för ekonomisk 
hållbarhet.”
19 Enligt artikel 7b i den ändrade 
förordningen om inrättande 
av EIT ska ”en KI-grupp 
normalt ha en varaktighet på 
7–15 år”.
20 KI-grupperna informerades 
uttryckligen om detta av EIT 
under 2015.KI-grupperna kommer sannolikt inte att bli ekonomiskt 
hållbara
38 
KI-grupperna ska utveckla strategier för att bli ekonomiskt hållbara18 trots att det -
ta långsiktiga mål inte är förenligt med en KI-grupps förväntade livslängd (sju till 
femton år) enligt beskrivningen i förordningen om inrättande av EIT19. På grund 
av denna bristande samstämmighet i lagstiftningen är den allmänna uppfatt -
ningen20 att EIT:s finansiella bidrag i princip bör upphöra efter högst femton år 
men att KI-grupperna ska leva vidare.
39 
De KI-gruppspartner och de tre KI-gruppernas rättsliga enheter som intervjuades 
konstaterade att det inte är troligt att KI-grupperna kommer att bli finansiellt 
oberoende efter femton år. Under perioden 2010–2014 deklarerade endast en 
KI-grupp några intäkter (400 000 euro), och EIT har skjutit till mer än 460 miljo -
ner euro till KI-grupperna. Två tredjedelar av dem som besvarade revisionsrät -
tens enkät anser inte att det är troligt att KI-grupperna kommer att bli finansiellt 
oberoende på lång sikt.
EIT-stiftelsen misslyckades med att locka kompletterande 
finansiering
40 
I EIT:s årsrapport för 2010 tillkännagavs att EIT-stiftelsen hade inrättats och skulle 
användas som verktyg för att locka och styra finansiering av EIT-verksamhet som 
inte omfattas av dess vanliga finansiering. På det sättet skulle stiftelsen spela en 
avgörande roll för att skydda EIT:s ekonomiska hållbarhet och självständighet och 
även förbättra dess samhälleliga genomslagskraft. Stiftelsen lockade aldrig några 
betydande medel och lades ned 2014.
Den årliga bidragsavtalsprocessen uppmuntrar inte KI-  
gruppernas innovationsverksamhet tillräckligt mycket
41 
KI-gruppens verksamhetsplan, som ska bifogas bidragsavtalet, är ett heltäckan -
de dokument över urval, beskrivning och förvaltning av KI-gruppens portfölj av 
planerade insatser för kalenderåret. EIT utfärdar riktlinjer för att förtydliga kraven 
på verksamhetsplanen struktur, innehåll och detaljnivå.
27 Iakttagelser 
42 
En KI-grupps verksamhetsplan liknar mer ett årligt arbetsprogram med stor  
betoning på den kortsiktiga planeringen. Utkastet till verksamhetsplan för det 
kommande året ska lämnas in till EIT senast i slutet av september år N - 1 – se 
figur 8  som visar tidsplanen för bidragsavtalet och den åtföljande verksamhets-  
planen. För att KI-gruppen ska kunna hålla denna tidsfrist måste KI-grupps -
partnerna identifiera och kostnadssätta all innovationsverksamhet som de vill 
bedriva under det efterföljande året senast vid utgången av det andra kvartalet. 
Därför måste KI-gruppspartnerna minst ett halvår i förväg förutse exakt vilken 
innovationsverksamhet de kommer att bedriva under det följande kalenderåret.  
Inom verksamhetsområdena för innovationsprojekt behövs ytterligare en 
period på tre månader för att inleda en konkurrensutsatt ansökningsomgång. 
KI-grupperna kan dock ändra verksamhetsplanerna under året och ta med 
nya innovationsprojekt, vilket formellt sker genom en ändring av den årliga 
bidragsöverenskommelsen. Figur 8Tidsplan för bidragsavtalet, den åtföljande verksamhetsplanen för KI-gruppen 
och bedömningen av KI-gruppens resultatrapport
Källa : EIT – Principles for financing, monitoring and evaluating KIC activities  (principerna för finansiering, övervakning och utvärdering av 
KI-grupperna).År
N + 1År NÅr 
N - 1
SlutStartEIT:s beslut om 
beloppet för EIT:s 
/f_inansiering för år NInlämning av förslag 
till KIgruppens 
verksamhetsplan
för år NKv4 Kv3 Kv2 Kv1
EIT:s kriterier för 
/f_inansiering för 
år N
Efterhandsrevision av KI-gruppens rapport för år NEIT:s bedömning av 
KI-gruppens rapport
för år NInlämning av 
KI-gruppens 
rapport för år NGenomförande av KI-gruppens verksamhetsplan för år NTecknande av ett 
bidragsavtal för år N
28 Iakttagelser 
21 Europaparlamentets och 
rådets förordning (EG) 
nr 294/2008 av den 11 mars 
2008 om inrättande av 
Europeiska institutet för 
innovation och teknik (EUT 
L 97, 9.4.2008, s. 1).
22 En del av det årliga bidraget 
fastställs på konkurrensutsatt 
grund mellan KI-grupperna. 
Av det sammanlagda EIT-  
bidraget till KI-grupperna 2015 
fördelades 40 % på detta sätt. 
Denna andel bör öka med 
åren.
Europeiska fonden för strategiska investeringar23 och dess inverkan på EIT:s budget
I november 2014 lanserade kommissionen en investeringsplan för Europa för att sätta fart på tillväxt och 
investeringar i EU. Kommissionen föreslog att Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi) skulle 
inrättas inom ramen för Europeiska investeringsbanken (EIB) och finansieras gemensamt av EU och EIB.
Genom Efsi-förordningen sänktes EU:s bidrag till EIT med 12 %, från 2 711 till 2 383 miljoner euro under sju-  
årsperioden 2014–2020. EIT:s budget för 2016 kommer att minskas från 336  miljoner  euro (som ursprungligen 
angavs i Horisont 2020) till så lite som 285 miljoner euro (-15 %). Det kommer att innebära att den innovations -
verksamhet som EIT finansierar minskar. I kombination med den konkurrensutsatta finansieringen innebär 
detta en större osäkerhet för KI-grupperna, som måste välja projekt och utforma sina verksamhetsplaner utan 
någon tydlig bild av vilken finansiering som kommer att finnas tillgänglig för det kommande året eller de 
kommande åren.
KI-grupperna kan indirekt få stöd från Efsi-medel, som delvis kommer att ge kompensation för den minskade 
EIT-budgeten.
23 Yttrande nr 4/2015 över förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om Europeiska fonden för strategiska investeringar och om 
ändring av förordningarna (EU) nr 1291/2013 och (EU) nr 1316/2013 ( http://eca.europa.eu ).Ruta 643 
En KI-grupps strategi bör bygga på ”gemensam innovationsplanering på medel-
lång till lång sikt för att möta EIT:s utmaningar […]”21. Trots detta fastställs endast 
EIT:s finansiella bidrag för ett kalenderår i det bidragsavtal som undertecknas 
mellan EIT och KI-gruppens rättsliga enhet. EIT:s finansiering är alltså endast 
säkrad för att täcka kostnader som deklareras på årsbasis. Den framtida finansie -
ringen beror på utrymmet i EIT:s budget, som i sin tur påverkas av effekterna av 
inrättandet av Europeiska fonden för strategiska investeringar – se ruta 6 , och på 
resultatet av den konkurrensutsatta finansieringen mellan KI-grupperna22.
44 
Vi stöder konkurrensutsatt finansiering, men det finns ett problem vad gäller 
tidpunkt. Eftersom den konkurrensutsatta tilldelningen av finansiering beslutas 
av EIT:s styrelse vid dess decembermöte är resultatet av den konkurrensutsatta 
finansieringen inte känt före årets utgång. Det skapar osäkerhet för KI-grupps -
partnerna eftersom vissa projekt läggs på is tills det är klart om finansieringen 
blir tillgänglig eller inte.
29 Iakttagelser 
45 
Denna kortsiktighet i fråga om operativ och finansiell planering stämmer inte 
överens med tidshorisonten för den innovationsverksamhet som KI-grupperna 
bedriver. Alla de KI-gruppspartner som revisionsrätten besökte tog upp princi -
pen om ettårighet som ett stort hinder för att främja innovation på lång sikt.
46 
Verksamhetsområdet utbildning omfattar främst masters- och doktorandpro -
gram. Dessa utbildningsprogram har en förväntad tidsram på två respektive fyra 
år. Därför innebär det en risk för KI-gruppernas partner inom högre utbildning att 
teckna ett flerårigt avtal med EIT-studenterna, eftersom det råder rättslig osä -
kerhet om vilken finansiering de kommer att få de följande åren. Detta är särskilt 
problematiskt för offentliga organisationer (i huvudsak universitet och forsk -
ningsinstitut) som måste tillämpa stränga finansiella regler enligt sin nationella 
lagstiftning.
47 
Den årliga bidragsprocessen är också ett stort hinder för att planera och sam -
ordna fleråriga innovationsprojekt inom verksamhetsområdet innovation. Några 
KI-grupper har inlett särskild verksamhet för mer långsiktiga projekt som i prin -
cip har garanterad finansiering för hela sin livstid (med en halvtidsutvärdering för 
att bedöma om det finansierade projektet är bärkraftigt och sannolikt kommer 
att ge kommersiellt genomslag – en negativ halvtidsutvärdering leder till att 
finansieringen avbryts). Men eftersom EIT:s finansiella bidrag fastställs för endast 
ett år, är det KI-gruppens partner som bär de finansiella riskerna för de komman -
de åren. Vissa KI-gruppsprojekt kan behöva avbrytas eller läggas på hyllan på 
grund av brist på finansiering.
48 
EU:s bidrag till forskningssamverkansprojekt fastställs däremot för en flerårig pe -
riod. Bidrag genom Marie Skłodowska-Curie-programmet erbjuder t.ex. forskare 
säker finansiering för perioder som är längre än tolv månader.
49 
I genomsnitt undertecknades bidragsavtalen tre månader efter kalenderårets 
början under perioden 2011–2014. Undertecknandet av 2015 års bidragsavtal 
försenades till juni 2015. Den verksamhet som KI-grupperna bedriver efter den 
1 januari omfattas inte av något rättsligt avtal förrän det nya årliga bidrags -
avtalet har undertecknats. När avtal undertecknas sent leder detta till avbrott 
i innovationsprocessen eftersom vissa KI-gruppspartner inte vill ta de rättsliga 
och finansiella riskerna med att binda upp resurser innan bidragsavtalet har 
undertecknats.
30 Iakttagelser 
24 Beslut nr 1312/2013.
Centrala resultatindikatorer
Det finns tre typer av centrala resultatindikatorer:
1. EIT:s grundläggande centrala resultatindikatorer : EIT har sex grundläggande centrala resultatindikato -
rer: utbildningsprogrammens attraktionskraft, antal nyutexaminerade, antal affärsidéer i inkubator, antal 
nya företag eller spin off-företag som har startats, kunskapsöverföring eller kunskapsupptagning, nya 
eller förbättrade produkter/tjänster/processer som har lanserats på marknaden. Framsteg i förhållande till 
dessa centrala resultatindikatorer mäts för den konkurrensutsatta finansieringen.
2. De särskilda centrala resultatindikatorerna för EIT  mäter EIT:s egen verksamhet, övervakar dess ope -
rativa resultat med indikatorer som förfallodagar för färdigställande av bidragsavtal, godkännande av 
rapporter och genomförande av betalningar, procentandel processer som har formaliserats och graden 
av tillfredsställelse med EIT.
3. KI-gruppernas särskilda centrala resultatindikatorer  utvecklas av KI-grupperna själva.Ruta 750 
Att de årliga bidragsavtalen undertecknas sent innebär också förseningar i EIT:s 
förskottsutbetalningar till KI-grupperna, vilka ska göras inom 30 dagar efter 
bidragsavtalets ikraftträdande. Först därefter kan KI-grupperna fördela peng -
arna till de enskilda partnerna. Alla utgifter som har uppstått innan dess måste 
alltså betalas av partnerna själva. De kostnader som överskrider den mottagna 
förskottsfinansieringen (upp till 50 %) ersätts av EIT först vid slutbetalningen som 
görs under det andra halvåret efterföljande år.
De centrala resultatindikatorer som finns är inte lämpliga för 
ändamålsenlig övervakning
51 
Enligt hållbarhetsbedömningen24 bör EIT ”i samarbete med kommissionen och 
KI-grupperna upprätta ett heltäckande system för att mäta EIT:s bidrag till Hori -
sont 2020, EIT:s genomslag genom sin egen och KI-gruppernas verksamhet och 
resultat”. Detta system har dock inte införts än.
52 
EIT:s grundläggande centrala resultatindikatorer (se ruta 7 ) är inte tydligt de -
finierade och har inte varit enhetliga över tid (definition av nyutexaminerade, 
begreppen tekniköverföring och kunskapsupptagning, idéer i inkubator osv.). 
I ruta 8  finns ett exempel på en otydlig definition av centrala resultatindikatorer. 
Detta gör det svårare att redovisa resultat, särskilt när man ändrar definitioner -
na på centrala resultatindikatorer mitt i ett kalenderår och det krävs retroaktiv 
anpassning.
31 Iakttagelser 
25 Punkt 6.31 Monitoring progress 
and outcomes – External 
evaluation of the European 
Institute of Innovation and 
Technology – Framework 
Contract on evaluation and 
related services  (övervakning 
av framsteg och resultat – 
extern utvärdering av 
Europeiska institutet för 
innovation och teknik – 
ramavtal om utvärdering och 
åtföljande tjänster) (GD Ut-  
bildning och kultur 03/06), 
maj 2011.
26 KOM(2006) 77 slutlig av den 
22 februari 2006 Att genom-  
föra det förnyade partnerskapet 
för tillväxt och sysselsättning – 
Ett europeiskt flaggskepp för 
kunskap: Europeiska tekniska 
institutet .
27 ”Kommissionen anger när-  
mare planerna för Europeiska 
tekniska institutet”, press-
meddelande från Europeiska 
kommissionen (IP/06/751), den 
8 juni 2006.Otydlig definition av den centrala resultatindikatorn för nystartade företag
För att ett nystartat företag ska erkännas måste KI-gruppen lämna in bevis (t.ex. en avsiktsförklaring eller ett 
orderformulär/en faktura) på att det nystartade företaget har fått sin första kund eller har en potentiell första 
kund eller lämna in något annan handling som visar att det nystartade företaget har inlett kommersiell verk -
samhet. Eftersom detta villkor är så vagt (vad är en ”potentiell första kund”?) tolkar KI-grupperna denna regel 
på olika sätt.Ruta 8
53 
Det är svårt att jämföra de tre KI-grupperna med hjälp av dessa grundläggan-  
de centrala resultatindikatorer. Faktorer som det nystartade företagets storlek, 
kursens längd och så vidare beaktas inte i de grundläggande centrala resultat-  
indikatorerna. Dessutom är KI-grupperna verksamma inom olika sektorer och har 
olika mognadsgrad, vilket gör det mer eller mindre svårt att skapa nya företag, 
odla fram affärsidéer och så vidare Enkla kvantitativa analyser tar inte hänsyn till 
de olika miljöer som de tre KI-grupperna bedriver sin verksamhet inom. Framste -
gen med att utveckla särskilda centrala resultatindikatorer för KI-grupperna är 
begränsade.
54 
Flera av de brister som upptäcktes vid en extern utvärdering 2011 har ännu inte 
avhjälpts: de grundläggande indikatorerna är fortfarande inriktade på input eller 
output i stället för på resultat och effekter och på absoluta värden i stället för på 
hur aktiviteten har ökat tack vare KI-grupperna25 (se även punkt 99).
Näringslivet skulle kunna medverka mer
55 
Näringslivet måste medverka i hög grad på strategisk och operativ nivå om EIT 
ska bli framgångsrikt. Detta skulle säkerställa att KI-gruppernas verksamhet drivs 
av marknadens behov och blir mer inriktad på områden som är användbara i nä -
ringslivet ekonomin och i samhället.26 År 2006 betonade kommissionsledamoten 
med ansvar för utbildning och kultur näringslivets betydelse i förslaget Företagen 
kommer att vara de viktigaste partnerna på institutets strategiska och operativa 
nivåer. Företagen kommer att vara direkt involverade i forsknings- och utbildnings -
verksamheten, och på så sätt bidra till att främja entreprenörsanda bland utexami -
nerade och forskare .27 Företagen har därmed en avgörande roll när det gäller att 
överbrygga glappet mellan forskning och innovation.
32 Iakttagelser 
28 Företag har även icke-
ekonomiska motiv för att 
ansluta sig till KI-grupperna, 
exempelvis som ett sätt att få 
tillgång till begåvade stude-  
nter från EIT-märkta utbild-  
ningsprogram.56 
Trots näringslivsorganisationernas betydelse och trots att de utgör 56 % av 
KI-gruppernas partner har de endast tagit emot 24 % av EIT:s finansiella stöd 
(se figur 9 ). Storleken på det ekonomiska bidraget är visserligen inte den enda 
indikatorn på medverkan28, men näringslivet skulle kunna medverka mer i EIT och 
KI-grupper. Under perioden 2010–2014 var endast två av de största 40 mottagar -
na av EIT-finansiering ett företag. Figur 9Fördelning efter organisationstyp under perioden 2010–2014
Källa : EIT.
som procentandel av 
EIT:s /f_inansiering som procentandel av KI-gruppspartnerna
 0 %10 %20 %30 %40 %50 %60 %
Övriga (ickestatliga 
organisationer, lokala 
myndigheter osv.)Forsknings-
institut UniversitetKommersiella 
företag
33 Iakttagelser 
57 
Företagsintressenter har uttryckt sin oro över att KI-gruppernas agenda främst 
drivs av behoven hos de högre utbildningsanstalterna, medan de universitet 
som intervjuades under revisionen beklagade att näringslivet inte är tillräckligt 
delaktig i utvecklingen av utbildningskurser. Under de första tre åren övergavs 
KI-gruppernas samarbetsprojekt eller så ledde de inte till konkreta resultat därför 
att de inte var tillräckligt inriktade på tillämpningar på marknaden. Ett skäl till det 
var urvalet av ämnen till de projekt som skulle finansieras av EIT som främst styr -
des av behoven av högre utbildning och inte av näringslivet. KI-grupperna har 
nu åtgärdat detta och sett till att projekt som ska finansieras av EIT ska leda till 
möjlig tillämpning på marknaden och därigenom generera framtida inkomster.
EIT-modellen fastställer inte mål i tillräcklig utsträckning för 
att stödja befintliga små och medelstora företag
58 
Små och medelstora företag är i regel rörligare och bättre än storskaliga organi -
sationer på att utveckla och tillämpa ny teknik. Inom många av EU:s politikom -
råden erkänns den viktiga roll som små och medelstora företag spelar. Hori -
sont 2020 har ett särskilt mål som innebär att minst 20 % av dess budget ska gå 
till små och medelstora företag, men EIT har inte fastställt något sådant mål.
59 
De som besvarade enkäten tyckte att målet att främja och stödja små och medel -
stora företags deltagande i innovationsverksamhet var det tredje viktigaste som 
EIT borde uppnå för att främja innovation i Europa, men EIT vidtog inga särskilda 
åtgärder utöver dem som finns inom andra EU-stödordningar för att ge bättre 
stöd till befintliga små och medelstora företag. Nystartade företag får visserligen 
stöd via KI-gruppernas företagsinkubatorer, men befintliga små och medelstora 
företag med hög tillväxtpotential har svårare att till fullo utnyttja det stöd som 
EIT erbjuder. Framför allt är de små och medelstora företagens deltagande i inno -
vationsdrivna verksamhetsområden för projekt mycket begränsat.
34 Iakttagelser 
29 Uppgifter om små och medel-  
stora företag finns bara för en 
KI-grupp.
Exempel på kritik av små och medelstora företags deltagande
”EIT har aldrig haft ett tydligt budskap till små och medelstora företag […]”
”Små och medelstora företag är avgörande för innovation i EU och bör vara delaktiga, men nu ligger fokus på 
nystartade företag och den tungrodda byråkratin och ineffektiva kommunikationen är endast för stora företag.”
”Små och medelstora företag är inte tillräckligt representerade i KI-gruppernas ledning, vilket gör att deras 
problem och intressen inte beaktas.”
(Källa : Revisionsenkät)Ruta 960 
Alla KI-gruppspartner som intervjuades uppgav dessutom att bidragsbetal -
ningscykeln är ett hinder eftersom den inte tillgodoser de små och medelstora 
företagens finansiella behov. KI-gruppernas betalningscykel är ett stort hinder 
för finansiellt svagare partner, som små och medelstora företag, som inte har den 
finansiella kapacitet som krävs för att täcka finansieringsgapet (se punkt 50).
61 
De uppgifter som EIT har samlat in är ett lappverk eftersom det inte är obligato -
riskt att rapportera om små och medelstora företag. Men under perioden 2010–
2014 har små och medelstora företag tagit emot mindre än 5 % av EIT:s finansiella 
stöd29.
62 
Eftersom små och medelstora företag är indirekta mottagare och inte redovisas 
är det inte säkert att den större bilden är lika dyster. De som besvarade enkäten 
uppgav att KI-gruppernas partnerskap har skapat en miljö där nystartade företag, 
spin off-företag och små och medelstora företag kan växa. KI-grupperna ger stöd 
till nystartade företag/små och medelstora företag, särskilt via sina företagsin -
kubatorer. Men små och medelstora företags deltagande i KI-grupperna kan öka 
bara om man skapar bättre villkor för att främja små och medelstora företag ge -
nom att fastställa tydliga strategier och mål – i  ruta 9  finns exempel på kritik som 
riktats mot bristen på ändamålsenligt EIT-stöd till små och medelstora företag.
35 Iakttagelser 
Det finns inte tillräckligt med konkreta synergieffekter och 
komplementaritet
63 
Fram till verksamhetsplanerna för 2016 har det funnits få ändamålsenliga incita -
ment för att en KI-grupp ska eftersträva synergieffekter med en annan KI-grupp. 
Den konkurrensutsatta finansieringen av KI-grupperna sporrar KI-grupperna 
att prestera bättre, men avskräcker samtidigt från samarbete mellan grupperna, 
eftersom eventuella fördelar skulle delas med någon som konkurrerar om finan -
sieringen. Även om vissa vetenskapliga ämnen kan vara gemensamma för olika 
KI-grupper, särskilt KI-gruppen Minenergi och KI-gruppen Clematis, finns det 
inga belägg för att samverkan mellan KI-grupper har gett någon konkret output 
under den period som omfattas av granskningen (2010–2014).
64 
Överflödet av forsknings- och innovationsprogram i EU gör det svårt att skapa 
synergieffekter mellan dem. Samverkan mellan KI-grupper och andra EU-initiativ 
håller på att öka men behöver utvecklas mer.
Vissa inslag i EIT är mycket uppskattade: fokus på 
marknaden, långsiktigt perspektiv, KI-gruppernas och 
samlokaliseringscentrumens självständighet
65 
En avgörande skillnad mot andra befintliga offentliga forsknings- och innova -
tionsordningar är att EIT:s viktigaste mål är att ha fokus på marknaden. Enligt 
dem som besvarade enkäten bör det absolut viktigaste målet för EIT vara att 
överföra högre utbildnings-, forsknings- och innovationskunskaper till närings -
livssammanhang och kommersiell tillämpning.
66 
Det långsiktiga perspektivet i EIT:s finansiella stöd till KI-gruppens partnerskap 
är ett unikt inslag som mottagarna uppskattar. I princip möjliggör EIT-instru -
mentet planering av innovationsverksamheten på medellång till lång sikt, vilket 
ingen annan offentlig ordning kan erbjuda. Det faktum att EIT använder årliga 
bidrag har emellertid undergrävt detta på partnernivå i KI-grupperna (se också 
punkterna 42–45).
36 Iakttagelser 
30 Årlig verksamhetsrapport från 
GD Utbildning och kultur 2013.67 
I enlighet med EIT:s rättsliga grund ska KI-grupperna ”ha väsentlig generell frihet 
att utforma sin interna organisation och sammansättning, liksom i fråga om sin 
exakta dagordning och sina arbetsmetoder”. KI-grupperna värdesätter denna 
självständighet. Den har underlättat den efterfrågestyrda strategi som innova -
tionssamfundet efterfrågar. I kontrast mot traditionella offentliga ordningar, där 
forsknings- och innovationsämnen utvecklas med en toppstyrd strategi som dik-  
teras av budgetkrav, medger systemet med KI-grupper större flexibilitet i valet av 
verksamhet, något som partnerna välkomnar i synnerhet.
68 
Samlokaliseringscentrumen (se bilaga I ) är en annan del av EIT-modellen som 
KI-gruppernas partner har uppskattat. Ett samlokaliseringscentrum är den plats 
där integreringen av innovationstriangeln kan ske. Samlokaliseringscentrumen 
är organiserade efter teman eller regionala områden och leder projekt, utvecklar 
idéer, sammanför partner och utformar strategier. De samordnar och utför part -
nernas administrativa uppgifter i samband med KI-grupperna och erbjuder ett 
gemensamt utrymme för diskussion om partnernas frågor. I vissa fall erbjuder de 
också arbetslokaler för nystartade företag.
Tillämpningen av EIT-modellen behöver förbättras
EIT är ännu inte helt oberoende
69 
EIT har ännu inte blivit fullständigt oberoende. Denna situation har varat längre 
än normalt. Andra EU-organ, t.ex. de gemensamma teknikinitiativen (som också 
infördes 2008), behövde inte mer än tre år för att uppnå fullständigt finansiellt 
oberoende. Enligt GD Utbildning och kultur beror detta på EIT-ledningens be -
gränsade ledarskaps- och förvaltningsförmåga30. En orsak till det är den ständigt 
höga personalomsättningen i den högre ledningen (se punkt 84).
37 Iakttagelser 
Exempel på bristande resultat hos en KI-grupp
I den bedömning av en KI-grupps verksamhetsplan 2013 som utfördes av EIT:s projekttjänstemän med hjälp 
av externa experter konstaterades att KI-gruppen Climate endast hade gjort måttliga framsteg när det gällde 
de viktigaste punkterna i 2013 års verksamhetsplan. När det gällde de 18 strategiska målen i 2013 års verk -
samhetsplan hade KI-gruppen Climate endast lyckats uppnå åtta helt och hållet, medan sju endast delvis var 
uppnådda och tre ännu inte hade nåtts.Ruta 10EIT har inte fullgjort sin roll som effektorienterad investerare
70 
EIT beskrivs ofta som ett entreprenörsdrivet, effektorienterat institut. I den rätts -
liga grunden för Horisont 2020 anges att ”EIT […] är resultatinriktat”. I sitt treåriga 
arbetsprogram 2012–2014 framhöll EIT sitt mål att bli en engagerad effektorien -
terad investerare.
71 
Trots att EIT har inrättats och presenterats som ett effektorienterat institut är det 
främst inriktat på efterlevnad av reglerna och på sin egen budgetanvändning. 
I september 2014 betonade flera styrelseledamöter i EIT behovet av att omorien -
tera EIT så att det blir ett mer effektorienterat institut. Före 2015 avvisade EIT 
kostnader endast vid ett fåtal tillfällen på grund av bristfälliga resultat.
72 
Fram till 2015 hade EIT:s bedömning av KI-gruppernas årliga resultat liten eller 
ingen inverkan på slutbetalningens storlek. I de årliga bedömningarna anges ofta 
att flera av de mål som fastställts i planeringsfasen inte har uppfyllts eller att de 
endast har uppfyllts delvis, men det slutliga bidragsbeloppet har ändå betalats ut 
(se ruta 10 ).
38 Iakttagelser 
Det läggs inte tillräcklig vikt vid resultat i den 
konkurrensutsatta finansieringsmekanismen
73 
Den konkurrensutsatta finansieringen bör vara utformad så att resultat belönas. 
Av det sammanlagda bidrag som beviljades KI-grupperna för 2015 anslogs 40 % 
genom en konkurrensutsatt process som baserades på en bedömning av tre 
pelare: 1) historik: resultat under 2013, 2) framtid: 2015 års verksamhetsplan och 
3) genomförande av KI-gruppens fleråriga strategi. Bedömningen gjordes genom 
en utfrågning i EIT:s styrelse. Var och en av de tre pelarna gavs samma vikt. Efter -
som den tredje pelaren är både framåt- och bakåtblickande får tidigare resultat 
och planer för framtiden i verkligheten samma vikt. EIT:s konkurrensutsatta finan -
siering belönar alltså endast delvis resultat.
De administrativa bördorna och granskningsbördorna är 
betydande för KI-gruppernas partner
74 
EIT har till stora delar kopierat sina verksamhetsregler och processer från traditio -
nella EU-forskningsprogram trots att det inte hade någon rättslig skyldighet att 
göra detta. De flesta EU-program finansierar enskilda projekt, men EIT finansierar 
en portfölj av verksamheter genom KI-grupperna. De åtföljande processerna 
har dock inte anpassats med hänsyn till denna avgörande skillnad. Om man t.ex. 
använder samma gränsvärde på 325 000 euro skapar det sannolikt behov av fler 
diplom eftersom verksamheten (till skillnad från enstaka projekt) ofta överstiger 
det (se punkt 79).
75 
De kostnader som deklareras av KI-gruppernas partner genomgår många finan -
siella kontroller inom ramen för dessa verksamhetsregler. Flera av de KI-grupps -
partner som intervjuades eller deltog i revisionsrättens enkät klagade på att de 
ibland måste lämna samma information flera gånger.
76 
Den årliga rapporteringen om kompletterande verksamhet i KI-grupperna, både 
i verksamhetsplanerna och i de finansiella rapporter som KI-grupperna lämnar in, 
är specifik för EIT och innebär en betydande extra börda med begränsat mervär -
de (se punkt 33). De årliga kostnadsdeklarationer som KI-grupperna lämnar in 
innehåller en detaljerad redovisning av kostnaderna för KI-gruppernas komplet -
terande verksamhet. De revisionsintyg om KI-gruppens kompletterande verk -
samhet som utfärdades 2015 omfattade perioden 2010–2014.
39 Iakttagelser 
77 
Det är obligatoriskt att kontrollera de kostnader som KI-gruppernas partner 
rapporterar enligt den rättsliga ram som är tillämplig på alla EU-organ (byråer 
och gemensamma företag) som beviljar bidrag. Kontrollerna görs både före (för -
handskontroll) och efter (efterhandskontroll) det att KI-grupperna får den slutliga 
bidragsutbetalningen av EIT.
78 
I förhandskontrollerna ingår att en oberoende revisor som har anlitats av 
KI-gruppspartnern ska certifiera kostnadsdeklarationerna och att vissa skriv -
bordskontroller utförs av tjänstemän vid EIT:s finansiella avdelning. Efterhands -
kontrollerna utförs av en privat revisionsbyrå som anlitas av EIT och som kontrol -
lerar ett urval av KI-gruppspartner på plats. Revisionsrätten gör en årlig revision 
och utfärdar ett uttalande om tillförlitligheten i EIT:s årsredovisning och laglig -
heten och korrektheten i de underliggande transaktionerna. Revisionsrätten 
utfärdade uttalanden med reservationer om de underliggande transaktionerna 
i EIT:s redovisning 2012 och 2013 på grund av en väsentlig felnivå. Ingen reserva -
tion gjordes i uttalandet om 2014 års redovisning.
79 
Både de rättsliga bestämmelserna och den väsentliga felnivå som revisionsrätten 
upptäckte bekräftar att det behövs ändamålsenliga finansiella kontroller. Det 
finns dock olika alternativ som skulle öka effektiviteten i kontroll- och rapporte -
ringskraven. Det skulle t.ex. gå att
 ο använda en enklare finansieringsmodell genom att i större utsträckning an -
vända utbetalning av klumpsummor och schablonbelopp,
 ο kräva ett finansiellt intyg av en oberoende revisor om utvalda kostnader för 
en enda KI-gruppspartner som grundas på ett lämpligt gränsvärde för varje 
verksamhet (se punkt 74),
 ο höja det nuvarande gränsvärdet på 325 000 euro för när det krävs certifiering 
av kostnadsdeklarationerna.
40 Iakttagelser 
31 De tre temana för de tre första 
KI-grupper som lanserades av 
EIT.
32 Särskild rapport nr 2/2013 
Har kommissionen säkerställt 
ett effektivt genomförande 
av sjunde ramprogrammet 
för forskning?   
(http://eca.europa.eu ).
33 Ersättningen till anställda vid 
EU:s institutioner, byråer och 
andra EU-organ multipliceras 
med en korrigeringskoefficient 
beroende på levnadskost-
naderna på anställningsorten. 
För Ungern fastställdes denna 
koefficient till 71,4 % för 
2014–2015, vilket innebär att 
de anställda vid EIT tjänar 
nästan 30 % mindre än sina 
kollegor som är anställda 
i Bryssel.EIT har för lite resurser och har tidigare förvaltats dåligt
80 
EIT:s huvudkontor har haft mellan 40 och 50 anställda under perioden 2011–2014. 
Antalet projektansvariga tjänstemän i förhållande till bidragsbudgeten är 
mycket lägre än för de flesta andra EU-forskningsbidragsprogram (den budget 
som förvaltades per anställd under sjunde ramprogrammet inom de tematiska 
områdena IKT, energi och miljö31 varierade från 12,5 till 20,4 miljoner euro32). EIT 
har en utsedd projektansvarig för varje KI-grupp, vars årsbudget kan uppgå till 
400  miljoner  euro. Dessutom finns det tre ”KI-gruppsöverskridande” tjänste -
män med ansvar för de tre verksamhetsområdena utbildning, innovation och 
entreprenörskap.
81 
Eftersom de inte alltid har tillräckligt tekniskt kunnande inom de berörda om -
rådena lägger EIT ut en del av projektbedömningen på externa experter. Vid 
bedömningen av 2013 års resultatrapporter hade EIT inte någon högre tjänste -
man med ansvar för innovation. Därför är EIT:s interna kapacitet för att bedöma 
KI-gruppernas operativa resultat begränsad.
82 
Trots den stora ökningen av budgeten, från 309  miljoner  euro (2008–2013) till 
2,7 miljarder euro (2014–2020), och trots att antalet KI-grupper i slutet av 2014 
hade ökat från tre till fem, planeras ingen större ökning av antalet tjänster. Det 
finns risk för att EIT inte kommer att ha tillräckligt med kapacitet för att hantera 
den ökade arbetsbelastningen.
83 
Den höga personalomsättningen och de många otillsatta tjänsterna vid EIT har 
varit ett problem: 25 av de 40 anställda som arbetade vid EIT vid utgången av 
2011 slutade inom tre år, och 30 % av tjänsterna var otillsatta vid utgången av 
2013 (se figur 10 ). Denna andel har minskat till 16 % 2015. Men personalomsätt -
ningen var fortfarande hög 2015 när den låg på 17 %. Flera av de otillsatta tjäns -
terna finns i den enhet som ansvarar för den tekniska och finansiella bedömning -
en av KI-gruppernas rapporter. Det lönepaket som EIT kan erbjuda är lägre än för 
de flesta andra EU-organ, vilket är en faktor som bidrar till den höga personalom -
sättningen och andelen otillsatta tjänster.33
41 Iakttagelser 
84 
Sedan EIT inrättades har institutet styrts av fem olika verkställande direktörer/
tillförordnade direktörer (se tabell 1 ). Två av dem slutade efter mindre än ett år. 
Tre högt uppsatta tjänstemän vid EIT avskedades 2013. Den 1 januari 2015 var en 
tjänst som enhetschef otillsatt och på ytterligare en fanns en tillförordnad chef 
sedan 2013. Den snabba omsättningen på högre ledningsnivå skapar oro och 
försvagar ledarskapet och den strategiska kontinuiteten. Figur 10Faktisk jämfört med planerad personalstyrka vid EIT
Källa : EIT .Planerad personalstyrkaFaktisk personalstyrka
2014 2013 2012 201160
55
50
45
40
35
42 Iakttagelser Tabell 1EIT:s verkställande direktör
Verkställande direktör Mandatperiodens början Mandatperiodens slut Mandatperiodens längd
Första direktören med ansvar för resurser 
vid GD Utbildning och kultur  
(tillförordnad)April 2008 Oktober 2009 1,5 år
Andra direktören 1.11.2009 31.8.2010 10 månader
Tredje direktören 1.9.2010 30.6.2011 10 månader
Fjärde direktören 1.7. 2011 31.7.2014 3 år
Femte direktören, tillförordnad 1.8.2014 Pågår Pågår
Källa : EIT.
EIT:s finansiella stöd är koncentrerat
85 
I varje KI-grupp är merparten av EIT:s finansiella bidrag koncentrerat till en kärna 
av partner i KI-gruppen: de tio största mottagarpartnerna tog emot mellan 49 
och 65 % av EIT:s finansiella stöd till varje KI-grupp (se tabell 2 ). I KI-gruppen 
InnoEnergy står de tio största mottagarpartnerna för nästan två tredjedelar 
av EIT:s bidrag, och resten fördelas mellan de övriga 220 KI-gruppspartnerna. 
Utöver den viktiga roll som universiteten spelar i alla verksamhetsområden kan 
denna koncentration förklaras av den dominanta roll som spelas av kärnan av 
KI-gruppspartner, som har varit starkt engagerade sedan KI-grupperna startades. 
I andra änden av intervallet har de flesta KI-gruppspartner tagit emot mindre 
än 500 000 euro under perioden 2010–2014, och mellan 20 och 58 % av dem tog 
emot mindre än 100 000  euro under den perioden.
43 Iakttagelser 
34 Med EU-12 avses de tolv 
länder som anslöt sig till EU 
mellan 2004 och 2007.86 
EIT:s finansiella bidrag är starkt koncentrerat till fem länder (73 %) medan endast 
två länder i EU-1234 har tagit emot finansiellt stöd från EIT (6 %) (se tabell 3 ). Ett 
Europa i två hastigheter riskerar att bita sig fast ytterligare, där EIT:s utgifter kon -
centreras till länder med utvecklad forskningsinfrastruktur (se även punkt 102). Tabell 2Fördelning av EIT:s finansiella bidrag mellan KI-gruppernas partner
2010–2014 KI-gruppen Climate KI-gruppen InnoEnergy EIT Digital
De tio största mottagarna i % av EIT:s 
sammanlagda finansiering55 % 65 % 49 %
Antal KI-gruppspartner som är aktiva 
i EIT-finansierad verksamhet205 230 114
Andel aktiva KI-gruppspartner som tar 
emot mindre än 500 000 euro i %76 % 85 % 52 %
Antal aktiva KI-gruppspartner som tar 
emot mindre än 100 000 euro83 133 23
Andel aktiva KI-gruppspartner som tar 
emot mindre än 100 000 euro i %40 % 58 % 20 %
Källa : EIT.Tabell 3EIT:s finansiella bidrag till varje KI-grupp, fördelat per land 
(2010–2014)
I procent av EIT:s  
sammanlagda bidragKI-gruppen 
ClimateKI-gruppen 
InnoEnergyEIT Digital TOTALT EIT1
De fem största mottagarländerna 88 % 85 % 79 % 73 %2
EU-12 4 % 10 % 2 % 6 %3
Övriga 8 % 5 % 19 % 21 %
1  De fem största mottagarländerna varierar mellan de olika KI-grupperna, vilket förklarar varför den samman -
lagda siffran för de fem största mottagarländerna är lägre än för den enskilda KI-gruppen.
2  De fem länder som tar emot mest EIT-stöd är Nederländerna (24 %), Tyskland (15 %), Frankrike (13 %), Sverige 
(12 %) och Storbritannien (9 %).
3  Polen (4 %) och Ungern (2 %) är de två länder i EU-12 som tar emot finansiellt stöd från EIT.
Källa : EIT.
44 Iakttagelser 
Farhågor om koncentrationen av EIT:s finansiella stöd och bristen på insyn
Vissa KI-gruppspartner har uttryckt farhågor och konstaterat att det finns ett par inflytelserika partner som 
fördelar medlen mellan sig och att processerna för att välja ut förslag till verksamhet är mycket oklara. De 
menar att EIT i teorin är en bra idé, men i praktiken finansierar det bara de första partnerna, som framför 
allt är stora organisationer. Dessutom är det partnerna själva som bedömer projekten, vilket innebär en 
intressekonflikt.Ruta 11KI-grupperna medger inte insyn
87 
Koncentrationen av EIT:s finansiella stöd till ett begränsat antal partner bör 
övervakas så att man ser till att den inte beror på orättvis tilldelning av offent -
liga medel inom KI-gruppen – se ruta 11 . I vissa fall är en partner medlem i den 
kommitté som granskar förslag och väljer ut projekten. Detta riskerar att leda till 
en intressekonflikt och skapa minskat förtroende för KI-gruppen. När partnerna 
har lämnat in sina förslag får de dessutom inte alltid veta vem som slutligen får 
bidrag, trots att urvalsprocessen generellt är väl dokumenterad. Nästan hälften 
av dem som besvarade enkäten anser inte att KI-gruppernas urval av verksamhet 
som ska finansieras av EIT är rättvist och transparent.
88 
Trots att det finns många kommunikationskanaler har KI-gruppernas partner 
begränsad kännedom om vilka framsteg projekt som de inte själva leder gör och 
vilka särskilda resultat de får. I vissa gemensamma projekt utför varje partner sin 
del, men känner inte till den fortsatta utvecklingen. Denna brist på kommunika -
tion kan hämma kunskapsspridningen.
45 Iakttagelser 
35 Definieras som partner 
i KI-grupper som har 
deklarerat kostnader för 
verksamhet i KI-gruppen 
under perioden 2010–2014.
EIT:s program Digital Master School
EIT:s program Digital Master School erbjuder åtta tekniska huvudämnen och ett tillvalsämne inom innovation 
och entreprenörskap. Tjugo europeiska toppuniversitet, namnkunniga forskare och ledande företag ingår i ett 
partnerskap för att skapa IKT-spetskompetens i framkant i kombination med innovations- och entreprenörs-  
utbildning, vilket leder till en dubbel examen och ett EIT-märkt diplom.Ruta 12KI-grupperna har stimulerat ett innovationsnätverk och en 
entreprenörskultur men hittills finns få bevis på konkreta 
resultat eller effekter
89 
Genom EIT har KI-grupperna sammanfört mer än 500 partner från olika ämnes -
områden, länder och sektorer. Antalet partner i de första tre KI-grupper som 
bildades 2010 har ökat avsevärt: KI-gruppen Climate har vuxit från 24 partner vid 
starten 2010 till 209 aktiva partner vid utgången av 2014, EIT Digital har vuxit från 
31 till 115 och KI-gruppen InnoEnergy från 27 till 242.35 Bland partnerna återfinns 
flera stora europeiska företag och viktiga europeiska universitet och forsk -
ningsinstitut. Företag utgör 56 % av alla KI-gruppspartner, universitet 19 % och 
forskningsinstitut 13 % (se figur 9 ).
90 
KI-gruppspartnerskapet har erbjudit nya innovationsmöjligheter, vilket 86 % av 
dem som besvarade enkäten håller med om, varav några av de mest kända nam -
nen i näringslivet. Tillsammans med dem arbetar ansedda högre utbildningsin -
stitut och forskningscentrum, städer, regioner och icke-statliga organisationer. 
Det bidrar till att minska fragmenteringen i det europeiska innovationslandska -
pet inom KI-gruppernas verksamhetsområden. Inget annat EU-program har ett 
sådant alleuropeiskt nätverk.
91 
KI-gruppspartnerna håller i allmänhet med om att många utbildningar har införts 
framgångsrikt genom EIT: ungefär 75 % av dem som besvarade enkäten bekräf -
tade att partnerskapet i KI-gruppen hade genererat utbildningsprogram som tar 
fram nya entreprenörskaps- och kompetens profiler (se ruta 12 ).
46 Iakttagelser 
92 
Alla personer som intervjuades och nästan 80 % av dem som svarade på enkäten 
höll med om att KI-gruppernas partnerskap hade främjat en entreprenörskultur 
och en kultur av kreativt tänkande. Det har emellertid ännu inte gjorts någon 
bedömning av EIT:s effekter på etableringen av företag och av huruvida riskvil-  
ligheten verkligen har ökat i Europa. Indikatorn ”antal nystartade företag eller 
nyetablerade företag” ger ingen information om det saknas sammanhang eller 
ett riktmärke.
93 
För 2014 rapporterade de tre KI-grupperna i enlighet med EIT:s grundläggande 
centrala resultatindikatorer sammanlagt 90 nya företag, mer än 400 affärsidéer 
i inkubatorer, 52 nya och 19 förbättrade produkter, tjänster eller processer och 
126 fall av kunskapsöverföring samt 159 fall av kunskapsupptagning. Dessa är 
outputbaserade indikatorer (se punkt 54). I EIT:s bedömningsrapport om EIT Di -
gital t.ex. påpekas dock att innovationsverksamheten har lett till få konkreta 
resultat i termer av produkter som är nära marknaden.
94 
Resultaten på utbildningsområdet är blandade för 2014. Antalet masters- och 
doktorandstudenter som registrerats inom EIT-märkta program 2014–2015 har 
ökat till nästan ett tusen, men registreringen vid de masters- och doktorand -
skolor som organiserats av två av de tre KI-grupperna har ännu inte levt upp till 
förväntningarna. Andelen avhopp vid registreringen av studenter som antagits 
till programmen uppges vara särskilt stor. Utan ordentlig övervakning leder 
det låga intaget av europeiska studenter till KI-gruppernas masters- och dok -
torandprogram också till frågan om EIT:s europeiska mervärde36 eftersom det 
inte går att veta om icke EU-studenter kommer att stanna i EU eller arbeta för en 
EU-organisation.
95 
Enligt EIT:s bedömning av KI-gruppernas rapporter för 2014 har EIT Digital och 
KI-gruppen InnoEnergy endast gjort blygsamma framsteg när det gäller att 
integrera kunskapstriangelns aktörer i KI-gruppen under de fem år som har gått 
sedan grupperna bildades.36 Det europeiska mervärdet är 
det mervärde som EIT skapar 
för EU eller dess medlems-
stater. Det är ett mervärde och 
har en europeisk dimension 
eftersom det inte kunde ha 
skapats av medlemsstater som 
agerar ensamma.
47 Iakttagelser 
37 EIT:s styrelses beslut 4/2015 
Principles on KIC’s financial 
sustainability  (principer för 
KI-gruppernas ekonomiska 
hållbarhet).Framtiden
Ny logotyp (2015)
96 
Under 2015 har EIT vidtagit flera åtgärder för att avhjälpa många av de brister 
som lyfts fram i den här rapporten. Det återstår att se vilken effekt de får.
Det har införts principer för ekonomisk hållbarhet
97 
År 2015 antog EIT ett beslut med principer för ekonomisk hållbarhet.37 I beslutet 
anges definitioner, finansieringsprinciper och incitament för att KI-grupperna ska 
uppnå ekonomisk hållbarhet.
98 
När en KI-grupp har funnits i tio år ska det högsta bidraget från EIT till gruppen 
gradvis sänkas från upp till 100 % av kostnaderna för den verksamhet som finan -
sieras av EIT till högst 10 % år 15. Efter år 15 går det att besluta om en i förväg 
fastställd lägstanivå för EIT:s finansiering av en KI-grupp (se figur 11 ). I hållbar -
hetsprinciperna anges inte hur KI-grupperna ska ersätta EIT:s finansiering. Det 
anses vara KI-gruppernas ansvar att utveckla och genomföra hållbarhetsstrate -
gier. Det finns ännu inga utförliga strategier. År 2015 hade KI-grupperna gjort 
få framsteg inom detta område, och EIT fortsatte att finansiera nästan 90 % av 
kostnaderna för den verksamhet som finansierades av EIT.
48 Iakttagelser 
Definitionen av KI-gruppernas kompletterande verksamhet 
har ändrats
99 
Under 2015 har EIT ändrat definitionen av KI-gruppernas kompletterande verk -
samhet och gett KI-grupperna ytterligare vägledning. Det har också för första 
gången granskat KI-gruppernas kompletterande verksamhet under perioden 
2010–2014. Granskningen var begränsad och bestod av två delar: en certifiering 
av oberoende revisorer av de utgifter för KI-gruppernas kompletterande verk -
samhet som redovisats i de finansiella rapporterna och en granskning som utför -
des av EIT:s projektansvariga tjänstemän av proportionaliteten och förekomsten 
av en tydlig koppling mellan den verksamhet som finansierats av EIT och KI-grup -
pernas kompletterande verksamhet.
100  
EIT har också infört ny vägledning för upprättandet av verksamhetsplaner. Från 
och med 2016 års bidragsavtal ska KI-gruppernas kompletterande verksamhet 
granskas vid bedömningen av verksamhetsplanerna, så att man kan försäkra sig 
om att det finns en tydlig koppling mellan den planerade verksamhet som finan -
sieras av EIT och KI-gruppens kompletterande verksamhet. Figur 11Sänkning av EIT:s medfinansieringsgrad
Källa : Europeiska revisionsrätten.År 1 År 9 År 10 År 11 År 12 År 13 År 14 År 15 efter?Högsta medﬁnansiering från EIT60 %
50 %
40 %
30 %
20 %
10 %
0 %70 %80 %90 %100 %Gradvis sänkning av EIT:s medﬁnansiering
49 Iakttagelser 
Det kommer att utvecklas meningsfullare centrala 
resultatindikatorer
101  
I sitt treåriga arbetsprogram 2015–2017 har EIT angett att det kommer att införas 
ett förfinat resultat- och effektorienterat övervakningssystem. Under 2015 har 
institutet inlett ett anbudsförfarande för att utforma effektbaserade centrala 
resultatindikatorer och inrättat en arbetsgrupp som ska hantera frågan. Dessut -
om tänker EIT utforma särskilda centrala resultatindikatorer för att mäta resultat 
i integreringen av kunskapstriangeln.
EIT försöker få fler länder att delta
102  
Hittills har EIT:s vägledande princip varit teknisk spetskompetens, vilket har 
främjat partner i medlemsstater med avancerad forsknings- och innovations -
infrastruktur. EIT har insett att detta har lett till stark geografisk koncentration 
av KI-gruppspartner i ett begränsat antal EU-medlemsstater (se punkt 86) och 
har därför inrättat ett regionalt innovationssystem, som är en kontaktskapande 
mekanism för att kunna främja innovation i specifika regioner bättre och sprida 
stödet mer brett. Därför kommer 10 % av EIT:s årliga konkurrensutsatta bidrag 
till KI-grupperna från och med 2016 att anslås till stöd för och integrering av det 
regionala innovationssystemet.
Nya rampartnerskapsavtal diskuteras för närvarande
103  
För att anpassa sitt regelverk efter Horisont 2020 försökte EIT få KI-gruppernas 
partner att underteckna nya rampartnerskapsavtal 2015. De styrningsprinciper 
som skulle införas genom en uppförandekod och de föreslagna reglerna för im -
materiella rättigheter möttes av stort motstånd. Därför har undertecknandet av 
de nya rampartnerskapsavtalen skjutits upp.
50
 Slutsatser och 
rekommendationer
104  
Vi konstaterar att EIT visserligen har en god grund, men att dess komplicerade 
verksamhetsregler och förvaltningsproblem har försämrat institutets genom-  
slagskraft. De åtgärder som kommissionen och EIT vidtog under 2015 (se punkter -
na 96–103) för att avhjälpa problemen har ännu inte gett effekt. Följande slutsat -
ser och rekommendationer är relevanta och behöver följas upp.
Motivering
105  
Beslutet att inrätta EIT 2008 utgick från en ambitiös och banbrytande tanke: att 
främja integration genom att integrera de tre sidorna i kunskapstriangeln. Skälen 
för att inrätta ett sådant instrument var giltiga: svaga kopplingar mellan utbild -
ning, forskning och näringsliv, brist på entreprenörskultur och små framgångar 
med att föra ut de europeiska forskningsresultaten på marknaden (se punkter -
na 19–23). EIT är det första EU-initiativ som omfattar hela innovationscykeln på 
EU-nivå, från laboratorium till marknad. Det sammanför mer än 500 partner från 
olika ämnesområden, från den akademiska världen till forskning till näringsliv. 
Ini- 
tiativet gör det möjligt att bygga upp den kritiska massa som krävs för att möta 
stora samhällsutmaningar (se punkterna 89 och 90).
Utformning
106  
Några av EIT:s unika egenskaper är väl utformade (se punkterna 65–68), men 
vissa viktiga begrepp och strategiska delar beaktades inte tillräckligt mycket 
från start (se punkterna 24–64). Finansieringsmodellen är alltför komplicerad, 
eftersom den verksamhet som inte finansieras av EIT ingår i beräkningen av det 
belopp som ska betalas ut. Den kraftfulla hävstångseffekt som EIT hänvisar till 
har ännu inte påvisats.
51 Slutsatser och rekommendationer 
Rekommendation 1 – Kommissionen bör föreslå Europa-
parlamentet och rådet en ändrad rättslig grund för EIT med 
en reviderad finansieringsmodell för EIT.
Den verksamhet i KI-grupperna som inte finansieras av EIT bör inte ingå i beräk -
ningsunderlaget när EIT:s finansiella bidrag till KI-grupperna fastställs, såsom 
det föreskrevs i den ursprungliga rättsliga grunden om inrättande av EIT 2008. 
Om kravet på finansiering med 25 % togs bort skulle detta undanröja en stor del 
av den operativa och finansiella rapporteringsbördan för KI-gruppspartnerna. 
Hävstångseffekten bör mätas för att visa hur EIT lyckas med att locka ytterligare 
finansiering för innovation.
Slutdatum för genomförande:  Så snart som möjligt efter utvärderingen 2017.
107  
Det finns brister i utformningen av de grundläggande verksamhetsprocesserna. 
Metoden för att bevilja EIT:s finansiella stöd är olämplig med tanke på KI-grupps -
partnernas behov. I och med att bidraget endast gäller för ett år och systematiskt 
undertecknas för sent är det svårt att genomföra den innovationsverksamhet 
som EIT ska främja på ett smidigt sätt (se punkterna 41–50). Bidragsbetalnings -
cykeln är ett stort hinder för finansiellt svagare partner, som små och medelstora 
företag, som inte har den finansiella kapacitet som krävs för att förskottsfinansie -
ra utgifter (se punkt 59).
Rekommendation 2 – EIT:s bidragsavtal bör a) täcka en 
längre period än ett kalenderår och b) undertecknas innan 
verksamheten inleds.
Ett längre tidsperspektiv skulle inte bara skapa större rättslig och finansiell 
säkerhet för KI-gruppspartnerna utan skulle även konsolidera innovationsverk -
samheten ytterligare i linje med KI-gruppernas fleråriga strategier. Genom att 
KI-gruppspartnernas årliga rapportering minskas skulle den administrativa bör -
dan bli lättare. Dessutom skulle det bli enklare att bedöma KI-gruppernas resultat 
över en längre tidsperiod. Om bidragsavtalet undertecknas i tid skulle detta öpp -
na för rättslig och finansiell kontinuitet i KI-gruppernas innovationsverksamhet 
och för att hindra en ”stopp–startsituation”.
Slutdatum för genomförande:  Bidragsavtal för den period som inleds 
den 1 januari 2017.
52 Slutsatser och rekommendationer 
Genomförande och effekt
108  
Sju år efter bildandet är EIT:s verksamhet ännu inte helt oberoende av Europe -
iska kommissionen. EIT är inte det effektorienterade institut som planerades (se 
punkt 70–71). Det tas inte tillräckligt stor hänsyn till en KI-grupps resultat när 
det slutliga bidragsbeloppet betalas ut (se punkt 72). EIT är ett unikt instrument 
bland EU:s initiativ, men följer EU:s allmänna ram för forskning och innovation 
alltför strikt (se punkt 74). EIT har för lite resurser och har tidigare förvaltats dåligt 
(se punkterna 80–84).
Rekommendation 3 – EIT bör ändra inriktning och 
koncentrera sig på att uppnå effekter. Därför bör institutet 
arbeta för att öka sitt oberoende och utnyttja flexibiliteten 
i den rättsliga grunden för Horisont 2020. Framför allt bör EIT 
införa särskilda regler som är anpassade efter behoven hos 
KI-gruppernas partner. EIT bör lösa sina personalproblem för 
att kunna övervaka KI-gruppernas resultat fortlöpande.
EIT bör snarast ges finansiell autonomi. Europeiska kommissionens ursprungliga 
mål var att detta skulle ske 2010. Att ge EIT ökad självständighet kan bara stärka 
institutets ledarskapsförmåga – en förutsättning för att denna offentliga ordning 
ska bli framgångsrik. Dessutom bör EIT ta större hänsyn till sin uppdragsbeskriv -
ning och anpassa sina egna regler så att det bli ett effektorienterat institut. Det 
är mycket viktigt att man tillsätter de lediga tjänsterna och skapar stabilitet i den 
högre ledningen.
Slutdatum för genomförande: Under 2016.
109  
EIT har bidragit till integreringen av kunskapstriangeln och uppmuntrat en en -
treprenörskultur. Det är dock svårt att bedöma EIT:s resultat sedan verksamheten 
inleddes 2010. Det saknas tillförlitliga och relevanta rapporterings- och över -
vakningsprocesser, och det är svårt att urskilja effekterna (se punkterna 51–53). 
KI-gruppernas urval av verksamhet som EIT ska finansiera medger inte insyn (se 
punkterna 87–88).
53 Slutsatser och rekommendationer 
Rekommendation 4 – EIT bör utveckla en effektorienterad 
analys. EIT bör också effektivisera sina övervaknings- och 
rapporteringsprocesser.
Revisionsrätten välkomnar EIT:s beslut att se över sina indikatorer under 2015 
och införa ett nytt förvaltningssystem med centrala resultatindikatorer. Systemet 
bör syfta till att mäta varje KI-grupps effekt eftersom de nuvarande processer -
na inte tillåter någon detaljerad analys av resultatet av den verksamhet som EIT 
finansierar. Framför allt har det ännu inte visats vilken effekt innovationsverksam -
heten har. För att förbättra övervakningsprocessen och finjustera den finansiella 
analysen mer (särskilt för små och medelstora företag och för KI-gruppernas 
förvaltningskostnader) bör EIT vidare överväga att standardisera de finansiella 
rapporteringsprocesserna för alla KI-grupper.
Slutdatum för genomförande:  Under 2016.
Denna rapport antogs av revisionsrättens avdelning IV, med ledamoten 
Milan Martin CVIKL som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 
3 februari 2016.
 För revisionsrätten
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 ordförande
54
 Bilagor
Regionala samlokaliseringscentrum i EuropaBilaga I
Källa : Eurostat.
55 Bilagor Bilaga IIMålen för Europeiska institutet för innovation och teknik
Det allmänna målet för Europeiska institutet för innovation och teknik är ”att bidra till en hållbar europeisk 
ekonomisk tillväxt och konkurrenskraft genom att öka medlemsstaternas och unionens innovationsförmåga för 
att kunna bemöta stora utmaningar som det europeiska samhället står inför. Institutet ska göra detta genom 
att främja synergier och samarbete mellan samt integrera högre utbildning, forskning och innovation av högsta 
standard, inklusive genom att främja entreprenörskap.”1
Detta allmänna mål har finjusterats genom den rättsliga grunden för Horisont 2020 och omfattar nu fyra särskil -
da mål för perioden 2014–20202:
 ο Skapa kopplingar genom att integrera utbildning och entreprenörskap med forskning och innovation.
 ο Anta en affärslogik och en resultatinriktad strategi.
 ο Undvika splittring med hjälp av långsiktiga integrerade partnerskap.
 ο Att driva upp Europas viktigaste innovationstillgång – sina mycket begåvade människor.
I figuren  nedan finns en översikt över EIT:s mål.
Översikt över EIT:s mål
Integrering av 
kunskapstriangelnSkapa kopplingar
Kommersialisering
Partnerskap 
HumankapitalForskning Innovation UtbildningAllmänt mål Särskilda mål 
Källa : Europeiska revisionsrätten.
1 Artikel 3 i förordning (EU) nr 1292/2013.
2 Horisont 2020 – ramprogrammet för forskning och innovation.
56 Bilagor 
Andra delmål för EIT är
 ο att utveckla ett EIT-märke som ska locka och hålla kvar de bästa innovatörerna från kunskapstriangeln,
 ο att se till att KI-grupperna är hållbara,
 ο att främja små och medelstora företags deltagande.
Syftet med EIT är alltså att samla de bästa förmågorna och idéerna från universitet, forskningscentrum och 
privata företag, för att nå en kritisk massa som kan ”stärka unionens och medlemsstaternas innovationsförmåga 
samt stärka dessas kapacitet att omsätta resultat från forskning i högvärdiga varor och tjänster”3. Det är denna 
”förstärkning” som EIT borde kunna påvisa.
3 Beskrivs i avsnitt 1.1 i beslut 1312/2013/EU.Bilaga II
57 Kommissionens  
svar
Sammanfattning
IV
EIT har antagit en rad åtgärder för att åtgärda den bristande genomslagskraften. Man har tagit itu med de kom -
plicerade verksamhetsreglerna genom arbetsgruppen för förenkling och även med övervakningsstrategin och 
principerna om god förvaltning och ekonomisk hållbarhet. Slutligen har institutet stärkt ledarskap, ledning och 
styrstrukturer.
VI a)
KI-gruppernas kompletterande verksamhet är väsentlig när det gäller att förena privata och offentliga innova -
tionsinsatser. Den är också ett mått på förstärkningen av innovationsförmågan utanför befintliga strukturer och 
förmågor.
Kommissionen och EIT tillstår att rapporteringen och övervakningen av KI-gruppernas kompletterande verksamhet 
kräver ytterligare reflexion och förbättring. För att förbättra utnyttjandet av KI-gruppernas kompletterande verk -
samhet inom ramen för EIT:s finansieringsmodell genomförde institutet 2015 en granskning för att försäkra sig om 
att de belopp som godkänts under perioden 2010–2014 är proportionerliga och har koppling till KI-gruppernas mer -
värdesaktiviteter, samt att regeln om finansiering av högst 25 % av KI-gruppernas totala utgifter följts. Dessutom 
gavs under 2015 ytterligare vägledning för att stärka kopplingen mellan KI-gruppernas mervärdesaktiviteter och 
deras kompletterande verksamhet.
KI-gruppernas mervärdesaktiviteter är EIT-finansierade verksamheter som utförs av partnerorganisationer eller 
KI-gruppernas rättsliga enheter, om tillämpligt, och som bidrar till att integrera kunskapstriangeln för högre utbild -
ning, forskning och innovation, inklusive KI-gruppernas inrättande, administration och samordnande verksamhet, 
samt bidra till EIT:s övergripande mål.
VI b)
De långsiktiga förbindelserna mellan KI-grupperna och EIT styrs av rampartnerskapsavtalen och utvecklas i kon -
traktshänseende genom bidragsavtalen, som i stor utsträckning baseras på den modell som används inom Horisont 
2020. För att möjliggöra långsiktig planering och bedömning av KI-gruppernas strategier och verksamhet bifo -
gas en strategisk agenda för KI-gruppen som en bilaga till rampartnerskapsavtalet. Där redogörs för KI-gruppens 
strategi, dess mål, förväntade effekter och verksamhet inom rampartnerskapet. Dokumentet innehåller också en 
flerårig affärsmodell och en finansiell plan med sikte på att nå marknadsmål och strategiska delmål. Som ett led 
i rampartnerskapsavtalen beviljar EIT specifika årliga bidrag. Det faktum att bidrag beviljas på årsbasis speglar 
behovet av att snabbt kunna anpassa sig till den föränderliga miljö där innovation sker.
EIT:s insatser har i många fall genererat entreprenörsinriktade studenter, nystartade företag och affärsidéer som är 
under utveckling. Dessa framgångar och resultat visar att EIT:s modell är lämplig när det gäller att bidra till innovativ 
verksamhet. En arbetsgrupp för förenkling arbetar med att öka effektiviteten i genomförandet och har redan anta -
git en rad konkreta åtgärder och en färdplan med fler kommande förenklingar.
VI c)
Att uppnå ekonomisk hållbarhet är en av de mest utmanande aspekterna av EIT:s uppdrag. Framsteg i denna 
riktning har gjorts sedan principerna för ekonomisk hållbarhet antogs av institutet i mars 2015. De två KI-grupper 
som utsågs 2014 har till stor del egen finansiering – en av dem kan helt och hållet finansiera den rättsliga enhetens 
administrativa och fasta utgifter under det första verksamhetsåret. Se även svaret på punkt 38.
Företagens intresse för EIT:s och KI-gruppernas innovationsmodell är stort, vilket framgår av att 56 % av KI-grupper -
nas samtliga partner är företag. Det skapar utomordentlig potential att stärka företagens engagemang i KI-grup -
perna, såsom förklaras i svaren på punkterna 56–58.
Kommissionens svar 58
Enligt förordningen om inrättande av EIT ska institutet verka genom kvalitetsdrivna autonoma partnerskap mellan 
högre utbildningsanstalter, forskningsorganisationer, företag och andra intressenter. Principen om spetskompetens 
kräver en viss grad av koncentration i länder med hög innovationsförmåga. Beslutsamma initiativ har dock tagits 
för att sprida stödet till ett större antal mottagarländer genom EIT:s regionala innovationssystem. Den nya vägled -
ningen för EIT:s regionala innovationssystem, som utfärdades av institutet 2015, genomförs nu genom KI-grupper -
nas verksamhetsplaner för 2016 för att säkra bredare deltagande. Det faktum att antalet KI-gruppspartner ökat till 
över 800 de senaste månaderna och att nya samlokaliseringscentrum öppnats runtom i Europa av nya KI-grupper 
visar att finansieringen inte längre är lika koncentrerad till ett fåtal länder eller partner.
VI d)
EIT gör grundliga bedömningar av KI-gruppernas resultat. Institutet analyserar årligen genomförandet av KI-grup -
pernas verksamhetsplaner, både med hjälp av kvantitativa resultatindikatorer och genom kvalitativa granskningar 
som görs av externa experter och den egna personalen. Därutöver sker även övervakning på plats och särskilda 
granskningar av KI-gruppernas verksamhet. Dessa verktyg ger sammantaget en mycket informativ bild av KI-grup -
pernas resultat.
EIT:s styrelse antog den 3 december 2015 en övergripande övervakningsstrategi som innefattar mätning av resultat 
och effekter.
VII
Genom sin utformning ligger EIT på gränsen mellan effektorienterat institut och ansvarsfull EU-finansiär. EIT kan 
varken tillhandahålla medel utan säkerhet eller finansiera bristfälliga resultat. Kontrollen av KI-gruppernas resultat 
har ständigt förbättrats. Senast avvisades verksamhetskostnader på över 1,5 miljoner euro från en KI-grupp till följd 
av EIT:s bedömning av gruppens verksamhet. Institutet har ytterligare förstärkt sin konsekvensbedömning. Den 
senaste vårgranskningen mellan styrelsen och KI-grupperna inriktades främst på effekter. Översynen av de centrala 
resultatindikatorerna syftar till att öka genomslagskraften. Antagandet av principer för ekonomisk hållbarhet och 
den pågående genomförbarhetsstudien om en effektorienterad fond vittnar om EIT:s fortsatta fokus på KI-grupper -
nas effekter och resultat (se även svaren på punkterna 71–73).
VIII
Kommissionen och EIT är övertygade om att de åtgärder som inleddes 2015, däribland de som behandlas i punk -
terna 97–105, löser de huvudproblem som revisionsrätten har identifierat.
IX 1)
Kommissionen och EIT godtar rekommendationen.
IX 2) a)
Kommissionen och EIT godtar delvis rekommendationen och kommer att undersöka i vilken mån tillämpningen av 
ett flerårigt perspektiv kan utökas.
IX 2) b)
Kommissionen och EIT godtar rekommendationen.
Kommissionens svar 59
IX 3)
EIT och kommissionen godtar denna rekommendation.
IX 4)
Kommissionen och EIT godtar rekommendationen. EIT kommer att fortsätta att utveckla det effektfokus som inför -
des 2015.
Inledning
Ruta 2 – Definitionen av innovation
EIT har sedan inrättandet 2008 (förordning (EG) nr 294/2008) verkat med utgångspunkt i en definition av innovation 
som inbegriper skapande av nya marknader och värde till samhället. Den definition som används här har uppdate -
rats av OECD för att spegla det bredare innovationsbegreppet i dess innovationsstrategier från 2010 och 20151.
EIT:s uppdrag, och därmed även dess mål, utgår från den definition av innovation som innefattar samhällsmål.
Iakttagelser
25
Att låta GD Utbildning och kultur (som också till fullo deltar i Horisont 2020 genom sina Marie Skłodowska-Curie-åt -
gärder) ha huvudansvaret för EIT var just ett sätt att se till att den högre utbildningssektorn är väl representerad 
i integrationen av kunskapstriangeln – något som är av avgörande betydelse för institutet. Detta säkerställs främst 
genom EIT:s styrelse, där ett balanserat deltagande av triangelns olika sidor alltid har säkrats. Kommissionen (GD 
Utbildning och kultur) vidtar de åtgärder som behövs för att säkra en god samordning mellan kommissionens 
berörda avdelningar.
1 OECD:s innovationsstrategi 2015, s. 15. http://www.oecd.org/sti/OECD-Innovation-Strategy-2015-CMIN2015-7.pdf : ”Ett begrepp som inte bara avser 
vetenskap och teknik utan även investeringar i en rad olika kunskapsbaserade tillgångar, även utanför FoU-området. Sociala och organisatoriska 
innovationer, däribland nya affärsmodeller, får allt större betydelse som komplement till teknisk innovation.”  
 
OECD:s innovationsstrategi 2010, s. 20. http://www.oecdbookshop.org/browse.asp?pid=title-detail&lang=en&ds=&ISB=9789264084704 : ”Det 
står klart att innovation enligt denna definition är ett mycket bredare begrepp än FoU och är beroende av en rad olika faktorer, varav några kan 
påverkas politiskt. Innovation kan äga rum i vilken ekonomisk sektor som helst, även offentliga tjänstesektorer som hälso- och sjukvård eller 
utbildning.”  
 
Se även Horisont 2020: https://ec.europa.eu/research/participants/portal/desktop/en/support/reference_terms.html
Kommissionens svar 60
26
Samordningen med kommissionens olika avdelningar säkras av GD Utbildning och kultur och sker genom direkt 
interaktion mellan KI-grupperna och EIT och berörda avdelningar vid kommissionen. GD Utbildning och kultur har 
utvecklat olika metoder för att underlätta detta på både operativ och strategisk nivå. GD Utbildning och kultur 
anordnar varje år en endagskonferens med workshoppar, där KI-grupper och EIT träffar avdelningar vid kommis -
sionens olika generaldirektorat. Dessutom anordnas informella ad hoc-möten mellan EIT och kommissionen eller 
mellan KI-grupper och kommissionen när det behövs för att underlätta samarbetet. GD Utbildning och kultur sam -
ordnar också det interna samrådet inför antagandet av det treåriga arbetsprogrammet, med formell medverkan av 
alla generaldirektorat. Alla berörda avdelningar vid kommissionen deltar i den avdelningsövergripande styrgruppen 
för halvtidsutvärdering av EIT.
EIT interagerar också regelbundet och direkt med kommissionens avdelningar, framför allt men inte enbart GD 
Forskning och innovation och GD Inre marknaden, industri, entreprenörskap samt små och medelstora företag. 
Institutet står exempelvis i direktkontakt med GD Forskning och innovation när det gäller nästa ansökningsom -
gång för KI-grupper eller tillgång till it-verktyg inom Horisont 2020. Inom ramen för det årliga mötet uppmuntrar 
GD Utbildning och kultur bilaterala möten mellan EIT och tjänsteavdelningarna för att samordna årets arbete med 
specifika initiativ.
Betydande kontakter har under 2015 etablerats mellan GD Utbildning och kultur, EIT och GD Regional- och stads -
politik när det gäller de gemensamma målen i EIT:s regionala integrationssystem och strategierna för smart 
specialisering.
27
Båda typerna av verksamhet är grundläggande för EIT:s innovationsmodell och speglar målet att bidra till innova -
tion (EIT-finansierad verksamhet) utanför befintliga strukturer och förmågor (kompletterande verksamhet). Kommis -
sionen och EIT anser att KI-gruppernas mervärdesaktiviteter och KI-gruppernas kompletterande verksamhet bildar 
en sammanhängande uppsättning innovationsinsatser.
29
KI-gruppernas kompletterande verksamhet var till en början inte tillräckligt väl definierad, men här har förbätt -
ringar skett med tiden (se även punkterna 100 och 101).
Den svaga koppling mellan EIT-finansierad verksamhet och kompletterande verksamhet som revisionsrätten tar 
upp har erkänts, och EIT gjorde under första halvåret 2015 förändringar som kommer att stärka kontrollen av denna 
koppling i samband med verksamhetsplaneringen.
31
Institutet har avsevärt stärkt kopplingen mellan EIT-finansierad verksamhet och KI-gruppernas kompletterande 
verksamhet. Principen om proportionalitet mellan de två typerna av verksamhet infördes i 2015 års verksamhets -
plan och bidragsavtal. Från 2016 stärks denna koppling ytterligare. KI-gruppernas kompletterande verksamhet 
granskas nu av EIT i samband med bedömningen av gruppernas årliga verksamhetsplan. Dessa förändringar kom -
mer att ge resultat under 2016.
EIT tar också hänsyn till resultaten av varje kompletterande verksamhet. Om resultatet är starkt kan en relativt hög 
kostnad för en KI-grupps kompletterande verksamhet godtas. Kostnaden för KI-gruppernas kompletterande verk -
samhet måste stå i proportion till kostnaden för den EIT-finansierade verksamheten och/eller de förväntade effek -
terna. En relativt hög kostnad för en KI-grupps kompletterande verksamhet kan därför också godtas om verksam -
heten i hög grad bidrar till en KI-grupps uppdrag.
Kommissionens svar 61
32
Från och med 2016 års verksamhetsplan stärker EIT kontrollen av den verksamhet som institutet finansierar och 
KI-gruppernas kompletterande verksamhet på programplaneringstadiet, dvs. när verksamhetsplanerna bedöms. 
KI-grupperna kommer således inte längre att kunna ersätta planerad kompletterande verksamhet i rapporterings -
statdiet utan EIT:s godkännande, och det kommer inte längre att råda någon osäkerhet om huruvida kostnaderna 
för en KI-grupps kompletterande verksamhet kommer att godtas i rapporteringsstadiet.
Ruta 3 – Exempel på en kompletterande verksamhet i en KI-grupp som saknar en 
”tydlig koppling” till en EIT-finansierad verksamhet
Kompletterande verksamhet bidrar på två sätt till att KIG-gruppens mål kan nås. Den kan antingen baseras på 
EIT-finansierad verksamhet eller ligga till grund för EIT:s finansiering av ytterligare innovation. Om KI-gruppernas 
kompletterande verksamhet endast ses som ett sätt att uppbåda finansiering blir synen på innovation alltför snäv.
I riktlinjerna för den årliga verksamhetsplanen har EIT dessutom ytterligare förbättrat sin vägledning om komplette -
rande verksamhet till KI-grupperna.
33
Innovation sker inte isolerat utan kräver kompletterande verksamhet och ekosystem där EIT-finansierad verksamhet 
kan integreras.
Kommissionen och EIT håller dock med om att definitionen av kompletterande verksamhet och tillförlitligare mät -
ning av EIT-finansieringens hävstångseffekt kräver ytterligare uppmärksamhet. Kommissionen och EIT välkomnar 
därför revisionsrättens förslag. Som en konsekvens av detta har EIT redan tagit steg i den riktningen.
35
KI-gruppernas kompletterande verksamhet som ger kunskapsbasen för nya mervärdesaktiviteter kommer logiskt 
sett alltid att vara ”retroaktiv” såtillvida att den kompletterande verksamheten i fråga slutförs innan den EIT-finan -
sierade verksamheten inleds.
En del av KI-gruppernas kompletterande verksamhet kommer per definition inte att vara tillkommande. Den kom -
mer i stället att lägga grunden för EIT-finansierad verksamhet. Denna EIT-finansierade verksamhet kan ge ytterligare 
hävstångseffekt längre fram i och med att den resulterar i produkter, processer eller tjänster som ger avkastning. 
Om en KI-grupps ursprungliga kompletterande verksamhet inte hade genomförts hade inte heller resultatet av 
en EIT-finansierad verksamhet som byggde på den kunnat åstadkommas. Retroaktiv kompletterande verksamhet 
i KI-grupperna är därför nödvändig i EIT:s innovationsmodell.
Samtidigt godtar kommissionen och EIT att sådan kompletterande verksamhet i KI-grupperna inte direkt kan beak -
tas när den finansiella hävstångseffekten av EIT-finansierad verksamhet beräknas.
Såsom förklaras ovan är kompletterande verksamhet nödvändig för att innovationssystem ska fungera effektivt och 
ligger i linje med ett flerårigt perspektiv.
Kommissionens svar 62
Ruta 4 – En hävstångseffekt kan inte komma från en retroaktiv verksamhet
Kompletterande verksamhet är nödvändig för att lägga grunden för eller komplettera EIT-finansierad verksamhet. 
Det är inte all kompletterande verksamhet som kan anses ge hävstångseffekt, och definitionerna måste förbättras 
för att hävstångseffekten ska kunna mätas.
37
In natura-bidrag som kompletterande verksamhet eller kontantbidrag till kompletterande verksamhet är nödvän -
diga inslag i ett fungerande innovationssystem.
Ruta 5 – Exempel på kompletterande verksamhet i KI-grupperna som inte är 
tillkommande verksamhet
Inkludering av nya studenter medför alltid merkostnader i form av lärartid för handledning, laboratorieutrustning 
(framför allt för kurser med ett stort praktiskt inslag), hantering av praktikplatser på företag (vilket kräver personligt 
engagemang) och användning av universitetstjänster. När det gäller EIT-finansierade kurser kan studentkostnader 
som inte finansieras av EIT därför motiveras som differentierade kostnader för kompletterande verksamhet.
38
Ekonomisk hållbarhet bör inte tolkas som ett fullständigt stopp för EIT:s finansiering till KI-grupperna, men finan -
sieringen ska minska till en i förväg fastställd lägstanivå, i enlighet med Principles on KIC’s financial sustainability  
(principer för KI-gruppernas ekonomiska hållbarhet), som antogs av EIT:s styrelse den 5 mars 2015.
Det måste fortfarande visas att 15 år är otillräckligt för att utveckla och framgångsrikt genomföra en strategi för 
ekonomisk hållbarhet.
EIT-stiftelsen bildades för att verka på en annan nivå och med ett annat syfte än KI-grupperna. KI-grupperna skaffar 
och säkrar medel med sikte på eventuell avkastning på investeringen och kan generera inkomster från sin egen 
verksamhet, vilket aldrig var fallet för EIT-stiftelsen.
39
Det kommer onekligen att bli svårt att åstadkomma ekonomisk hållbarhet, men det är ännu för tidigt att uttala sig. 
OECD framhåller i sin innovationsstrategi 2015 att ett långsiktigt perspektiv är nödvändigt vid mätning av avkast -
ningen på investeringar i innovation. Siffrorna från KIG-gruppernas fem första verksamhetsår räcker därför inte för 
att dra slutsatser om den ekonomiska hållbarheten på lång sikt.
EIT har stärkt sina insatser på detta område. I enlighet med principerna om KI-gruppernas ekonomiska hållbarhet 
utarbetar man nu en mall för rapportering om KI-gruppernas ekonomiska hållbarhet. Mallen kommer att införas 
i rapporteringsriktlinjerna för att säkra korrekt inkomstrapportering från KI-grupperna. Verksamhetsplanerna för 
2016 och EIT-experternas bedömning av dem vittnar redan om avsevärda framsteg. Alla KI-grupper har gjort detta 
till ett av sina främsta mål, och verksamheten granskas i enlighet därmed för att se till att den genererar inkomster. 
En av de nya KI-grupperna finansierar t.ex. alla sina administrativa och fasta kostnader med egna medel, vilket är en 
stark utgångspunkt för att uppnå ekonomisk hållbarhet.
Kommissionens svar 63
KI-gruppernas framsteg mot ekonomisk hållbarhet kommer att bedömas 2016, när de första rapporterna mottagits. 
I enlighet med principerna för ekonomisk hållbarhet kommer KI-grupperna att granskas mer ingående med avse -
ende på EIT:s framsteg efter sju år. EIT har också bildat en arbetsgrupp, anlitat en expert och inlett en rad initiativ för 
att stödja KI-grupperna i deras strävan mot ekonomisk hållbarhet.
Allt detta gör att det ännu är för tidigt att uttala sig om KIG-gruppernas ekonomiska hållbarhet på tio års sikt.
42
Ändring av verksamhetsplaner medan genomförandet pågår är vanligt och ger hög grad av flexibilitet att inkludera 
innovationsprojekt även under de sista månaderna av bidragsavtalens löptid. Denna möjlighet har i stor utsträck -
ning utnyttjats av KI-grupperna under perioden 2010–2014. Under 2014 godkände EIT fem ändringar gällande ny 
verksamhet i KI-grupperna.
I 2014 års riktlinjer för upprättandet av verksamhetsplaner för KI-grupperna gavs grupperna dessutom möjlighet 
att låta delvis ospecificerade mervärdesaktiviteter ingå i verksamhetsplanen för upp till 15 % av budgeten. Detta 
tillämpas på motsvarande sätt 2015, dvs. verksamhetsplanerna innefattar en beskrivning av processen för val av nya 
aktiviteter, och den exakta beskrivningen av aktiviteterna lämnas när närmare uppgifter finns.
KI-grupperna har dessutom möjlighet att överföra upp till 100 % av sin budget mellan aktiviteter under samma 
budgetrubrik, och upp till 20 % mellan budgetrubriker utan EIT:s förhandsgodkännande. Denna bestämmelse är 
mycket flexiblare och förmånligare än inom något annat EU-program. Den visar dessutom att särskilda mekanismer 
utformats för att underlätta förändringar i en snabbt föränderlig omgivning, vilket är nödvändigt i samband med 
innovationsprojekt.
43
EIT:s årsbudget är beroende av det belopp som röstats fram i EU:s årliga budget, vanligen i december år N - 1. EIT:s 
budgetåtaganden får inte överstiga de belopp som godkänts i EU:s budget. Det är skälet till att EIT ingår årliga 
bidragsavtal med KI-grupper. Ytterligare åtgärder för att ta hänsyn till den fleråriga dimensionen hos viss verksam -
het håller dock på att undersökas, särskilt i arbetsgruppen för förenkling.
44
EIT:s metod med konkurrensutsatt tilldelning av finansiering bygger på resultatbaserad budgetering, som har in-  
byggd osäkerhet och belönar spetskompetens och genomslag. Långsiktigt säkrad finansiering kan vara till nackdel 
för en resultat- och effektorienterad strategi.
Såsom framgår av svaren på punkterna 41 och 44 förfogar KI-grupperna dessutom över ett antal instrument för att 
försäkra sig mot kortfristiga variationer i finansieringen. Det handlar om både allmänna finansmarknadsinstrument 
och flexibilitet i verksamhetsplanens utformning.
Ruta 6 – Europeiska fonden för strategiska investeringar2 och dess inverkan på EIT:s 
budget – Andra stycket: 
Finansieringen för KI-grupperna 2016 har visserligen minskats, men den är ändå tillräcklig för att de tre etablerade 
KI-grupperna ska kunna behålla stabila verksamhetsplaner och för att de två nybildade grupperna ska kunna växa 
i snabb takt. Under 2016 tilldelades de tre etablerade KI-grupperna mer än 233 miljoner euro, och de två nybildade 
grupperna fick 41 miljoner euro.
2 Yttrande nr 4/2015 över förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om Europeiska fonden för strategiska investeringar och om 
ändring av förordningarna (EU) nr 1291/2013 och (EU) nr 1316/2013.
Kommissionens svar 64
45
Argumenten om de årliga bidragsavtalens olämplighet bör balanseras mot bakgrund av EIT:s initiativ för att kombi -
nera det årliga och det fleråriga perspektivet. Det bör noteras att det fleråriga perspektivet beaktas i samband med 
den årliga konkurrensutsatta tilldelningen av finansiering. Vid sidan av den konkurrensutsatta finansieringen finns 
dessutom ett inslag av stödfinansiering i den årliga tilldelningen av finansiering till KI-grupper. Stödfinansieringen 
fördelas lika mellan KI-grupperna och ger finansiering med hög säkerhet. Vidare bör det noteras att rampartner -
skapsavtalet utgör den rättsliga grunden och ”åtagandet” från EIT:s sida att stödja KI-grupperna under en längre 
period. Såsom förklaras ovan finns det också i den årliga bidragscykeln en inbyggd flexibilitet att stoppa och inleda 
innovativa projekt under året. Den årliga cykeln hindrar alltså inte flexibilitet för enskilda aktiviteter utan utgör en 
övergripande planeringsram.
46
Utbildning är ett av EIT:s främsta verksamhetsområden. Institutet ägnar särskild omsorg åt att se till att dess utbild -
ningsprogram får tillräcklig finansiering. Den garanterade stödfinansieringen till varje KI-grupp för en betydande 
andel av budgeten minskar osäkerheten för flerårig prioriterad verksamhet som utbildningsprogrammen.
47
Stödfinansieringen minskar risken för att en stor del av programmet ska behöva avbrytas.
Se kommissionens och EIT:s svar på punkterna 41 och 44.
48
Det betydande inslaget av stödfinansiering i EIT:s finansieringsmodell ger en viss säkerhet i den långsiktiga 
planeringen.
Se kommissionens och EIT:s svar på punkterna 41 och 44.
49
Eftersom EIT:s budget är ettårig och EU:s budget vanligen antas först i mitten av december, kan bidragsavtal för ett 
visst år inte undertecknas före den 1 januari det året. Denna fråga togs första gången upp av Europeiska revisions -
rätten i den särskilda årsrapporten för budgetåret 2011, och EIT lämnade synpunkter. Institutet åtog sig att minska 
gapet mellan åtgärdernas startdatum enligt KIG-gruppernas verksamhetsplaner och datumet för undertecknande 
av bidragsavtalen. Tack vare denna insats undertecknades 2013 och 2014 års bidragsavtal med tre KI-grupper 
i februari respektive år.
År 2015 utgjorde ett undantag eftersom KI-grupperna bad om uppskov med tillämpningen av det nya rampart -
nerskapsavtalet för att få ytterligare klarhet i konsekvenserna av vissa bestämmelser mellan EIT, KI-grupperna och 
Europeiska kommissionen i samband med anpassningen till Horisont 2020-reglerna. Eftersom rättsligt samråd kräv -
des tog kommissionens förhandsgodkännande av de nya bidragsavtalen längre tid än vanligt. EIT räknar med att 
bidragsavtalen på nytt ska undertecknas i tid från och med 2016 när de nya rampartnerskapsavtalen är på plats – 
det försenade undertecknandet 2015 var således en engångsföreteelse.
Kommissionens svar 65
50
Detta var normal praxis fram till 2015, men KI-grupperna kan under vissa omständigheter – t.ex. om den tidigare 
förskottsfinansieringen förbrukats – och med förbehåll för vissa interna rapporteringsskyldigheter begära ytterli -
gare förskottsutbetalningar.
EIT skulle vilja ge förskottsfinansiering med upp till 70 % av det beviljade bidraget för att hjälpa KI-grupperna med 
likvida medel. Det bör dock noteras att förskottsfinansieringen är beroende av tillgången till betalningsbemyndi -
ganden, som ligger utanför institutets kontroll. Förskottsfinansieringen för 2016 års bidragsavtal väntas uppgå till 
omkring 60 %.
KI-grupperna är kraftfulla innovationsnätverk som innefattar starka industripartner och universitet och har möjlig -
het att klara kassaflödena t.ex. med hjälp av banklån, något som en del KI-grupper redan har visat. Det kan därför 
öka förskottsfinansieringen till partner eller stödmottagare (t.ex. studenter eller nystartade företag) som i annat fall 
skulle kunna få problem med kassaflödet.
51
EIT:s styrelse antog den 3 december 2015 EIT:s övervakningsstrategi som innefattar mätning av uppgifter för Hori -
sont 2020, EIT:s effekter via sin egen och KI-gruppernas verksamhet och KI-gruppernas resultat. Institutet bidrar 
dessutom aktivt till 2014 års övervakningsrapport för Horisont 2020 och kommer att stå för ett avsnitt i rapporten.
52
Tidigare ändringar av de grundläggande centrala resultatindikatorerna gjordes för att finjustera deras innebörd. 
Det skedde i syfte att säkra rättvisa villkor för de olika KI-grupperna och med hänsyn till KI-gruppernas föränderliga 
karaktär. Dessa ändringar gjordes efter samråd med KI-grupperna, bl.a. för att ta hänsyn till skillnaderna i fråga om 
KI-gruppernas verksamhetsområden och generella omgivning.
Ändringarna av de grundläggande centrala resultatindikatorerna över tid är därför en direkt följd av slutsatsen 
i punkt 52.
53
EIT genomför heltäckande analyser för jämförelse mellan KI-grupperna med utgångspunkt i flera faktorer, inte bara 
på grundval av de grundläggande centrala resultatindikatorerna. Genomförandet av KI-gruppernas verksamhets -
planer bedöms både med hjälp av kvantitativa resultatindikatorer och genom kvalitativa granskningar som görs av 
externa experter och den egna personalen. Därutöver sker även övervakning på plats och särskilda granskningar 
av KI-gruppernas verksamhet. Dessa verktyg ger sammantaget en mycket informativ bild av olikheterna mellan 
KI-grupperna.
54
EIT tillstår att resultat och effekter endast kan mätas med hjälp av en kombination av kvalitativa och kvantitativa 
indikatorer. Detta behandlas utförligt i EIT:s övervakningsstrategi, som antogs av styrelsen i december 2015, och 
inom ramen för den pågående granskningen av de centrala resultatindikatorerna, såsom förklaras i punkt 102.
Kommissionens svar 66
55
Näringslivet är starkt representerat i styrningen av KI-grupperna och spelar en ledande roll vid utformningen av 
gruppernas strategier. Nedan följer en icke uttömmande förteckning över företrädare för de olika näringsgrenarna 
i KIG-gruppernas styrelser:
— EIT Digital: Deutsche Telekom AG, Philips, Nokia, British Telecom, Alcatel-Lucent, Ericsson.
— KI-gruppen Climate: Bayer Technology Services GmbH, GDF Suez, South Pole Carbon, Velux A/S.
— KI-gruppen InnoEnergy: Total SA, Gas Natural Fenosa, Electricité de France, ABB AB, Areva SA.
56
Nivån för EIT:s bidragsfinansiering är inte ett tillförlitligt mått på graden av medverkan i KI-grupperna. Finansie -
ringen till högre utbildning är t.ex. inriktad på stöd för mer entreprenörsinriktade kursplaner och för nyutexamine -
rade studenter, vilket direkt gynnar företagen. Ett mått på medverkan bör ta hänsyn till antalet partner, eftersom 
det är det direkta måttet på hur attraktiv en KI-grupp är, och till vilket slags verksamhet som stöds i stället för vilken 
typ av institution som genomför verksamheten.
57
EIT och KI-grupperna har utformats för att ta itu med den låga graden av samarbete mellan universitet och närings -
liv, som är ett EU-omfattande problem. Näringslivet är därför starkt representerat i styrningen av KI-grupperna och 
spelar en ledande roll vid utformningen av gruppernas strategier. Inledande svårigheter med att åstadkomma den 
önskade graden av samarbete mellan universitet och näringsliv var emellertid att vänta. För att åtgärda detta har 
EIT ändrat riktlinjerna för verksamhetsplanerna och lagt fram strategiska förslag för KI-grupperna. KI-grupperna har 
också ändrat sina interna regler och förfaranden.
De framsteg som EIT och KI-grupperna gjort på detta område visar att modellen med KI-grupper är den rätta när 
det gäller att utveckla ett långsiktigt samarbete mellan universitet, forskning och näringsliv, och vi är övertygade 
om att resultaten kommer att bli ännu bättre i framtiden.
58
EIT har inget mål för hur stor andel av budgeten som ska gå till små och medelstora företag, men det finns kvanti -
fierade mål för skapande av små och medelstora företag. EIT:s bidrag till nystart av små och medelstora företag är 
en av institutets centrala resultatindikatorer, och här ges därför omfattande incitament. För 2014 rapporterade de 
tre KIG-grupperna i första omgången om 90 nystartade företag – samtliga små och medelstora företag enligt defini -
tionen i kommissionens rekommendation K(2003) 1422. Många befintliga småföretag fick dessutom stöd i form av 
bidrag i flera led eller genom tjänster från KI-gruppernas acceleratorer.
Kommissionens svar 67
59
EIT har nått utomordentliga resultat när det gäller främja och stödja små och medelstora företags deltagande 
i innovationsverksamhet.
Många av institutets insatser riktar sig specifikt till små och medelstora företag. Som ett ekonomiskt incitament för 
små och medelstora företag fanns till och med under perioden 2010–2013 ett särskilt undantag från EU:s budgetför -
ordning för EIT. Det gjorde att små och medelstora företag, i egenskap av KI-gruppspartner, kunde begära bidrag 
för 40 % av de indirekta kostnaderna, utöver de direkta kostnaderna, jämfört med 20 % för andra företag.
När det gäller riktat stöd till befintliga små och medelstora företag erbjuder KI-gruppernas partnerskap ett starkt 
ekosystem där de kan få stöd. Befintliga små och medelstora företag med exceptionell innovationspotential lämpar 
sig därför utmärkt för att ingå i ett KI-gruppspartnerskap och dra full nytta av det stöd som EIT erbjuder. Ett allt 
större antal små och medelstora företag deltar därför både som partner i KI-grupper och som mottagare av KI-grup -
pernas bidrag i flera led och av tjänster som gäller företagsbildande och acceleration.
60
Eftersom KI-grupperna strävar efter att bli ekonomiskt hållbara och kan använda sig av finansiella instrument (t.ex. 
banklån) och andra finansieringskällor vid sidan av finansieringen från EIT kan de se till att utbetalningarna till små 
och medelstora företag görs i rätt tid, oavsett när EIT-finansieringen mottas. EIT kan inte påtvinga KI-grupperna 
betalningsvillkor i anslutning till de avtalsförbindelser de har med sina partner, eftersom KI-grupperna är själv -
styrande i det avseendet. Stödutbetalningarna till små och medelstora företag är dock begränsade jämfört med 
programmet som helhet, och KI-grupperna har därför möjlighet att öka förskottsutbetalningarna till små och med -
elstora företag genom lämplig kassaflödeshantering (i kommissionens och EIT:s svar på punkterna 41 och 44 ges fler 
exempel på flexibiliteten i KI-gruppernas finansiering).
61
EIT samlar systematiskt in information om statusen för nya KI-gruppspartner när de ansluter sig till grupperna. Insti -
tutet har därför aktuell information om antalet KI-gruppspartner som är små och medelstora företag.
Stora organisationer är dessutom i majoritet under de första åren av en KI-grupps liv, eftersom de har förmågan att 
upprätta en stark strategisk agenda och ett vinnande förslag som bidrar till att de blir valda. Små och medelstora 
företag ansluter sig vanligen till KI-grupperna i ett senare skede när deras deltagande kan ge ett mervärde till de 
etablerade partnerskapens verksamhet.
KI-gruppen InnoEnergy hade t.ex. 25 små och medelstora företag som KI-gruppspartner under perioden 2010–2013. 
Under 2014 och 2015 anslöt sig dock 55 respektive 50 nya små och medelstora företag, och därmed ökade antalet 
små och medelstora partnerföretag till 130.
Många små och medelstora företag deltar i EIT:s KI-gruppsprogram och är slutliga mottagare av institutets bidrag 
genom överenskommelser om underentreprenad eller bidrag i flera led med andra KI-gruppspartner, t.ex. universi -
tet, forskningscentrum eller industriföretag. KI-gruppernas accelerations- och inkubationsprogram riktar sig särskilt 
till nystartade små och medelstora företag, och EIT har en central resultatindikator som mäter nystart av små och 
medelstora företag. Eftersom allt fler små och medelstora företag ingår i KI-gruppernas partnerskap och får bidrag 
från EIT blir det också naturligt att en större andel av bidragen utnyttjas av små och medelstora företag.
Kommissionens svar 68
62
EIT stöder aktivt små och medelstora företag. Det finns tydliga mål för start av nya företag, något som är en av insti -
tutets viktigaste centrala resultatindikatorer.
Se kommissionens och EIT:s svar på punkt 57.
64
Främjande av synergieffekter och komplementaritet med andra EU-initiativ prioriteras av både EIT och GD Utbild -
ning och kultur. Det är ett mål som ingår i EIT:s strategiska innovationsprogram och förordningen om inrättande av 
EIT.
Synergieffekter och komplementaritet främjas av GD Utbildning och kultur och EIT (t.ex. genom det årliga mötet 
mellan kommissionens avdelningar, EIT och KI-grupperna, och genom urvalskriterierna för nya KI-grupper). Dessa 
aspekter är också inbyggda i modellen med KI-grupper, där vissa delar speglar mål och lärdomar från andra EU-pro -
gram (kunskapstriangeln har t.ex. sin motsvarighet i delar av Erasmus+ och i dialogen mellan universitet och 
näringsliv; samlokaliseringscentrumen har sin motsvarighet i EU:s regionalpolitik; arbetet med samhällsutmaningar 
bedrivs även inom Horisont 2020; EIT:s finansieringsmodell bygger på lärdomar från andra program). Det finns kon -
kreta exempel på synergieffekter inom KI-gruppernas tematiska områden: EIT Digital – de offentlig-privata partner -
skapen för framtidens internet och stordata; KI-gruppen InnoEnergy – SET-planen; KI-gruppen Climate: samarbete 
med GD Klimatpolitik inför FN:s klimatkonferens i Paris i december 2015.
EIT fortsätter att främja synergieffekter i samband med konkreta projekt, senast inom ramen för Europeiska fonden 
för strategiska investeringar (Efsi), det europeiska samarbetet inom vetenskap och teknik (Cost) och Europeiska 
rymdorganisationen (ESA)
69
EIT har redan begärt att processen för att uppnå fullständigt finansiellt oberoende ska inledas. Den väntas avslutas 
före utgången av 2016.
71
EIT ser till att reglerna följs men belönar också i allt större utsträckning resultat och ger incitament till genomslag. 
Bristfälliga resultat får t.ex. en allt negativare effekt på en KI-grupps budget. Som ett led i principerna för KI-grup -
pernas ekonomiska hållbarhet blir den andel av gruppens EIT-budget som utgörs av konkurrensutsatt finansiering 
allt större. Eftersom denna andel – som belönar resultat – ökar med tiden kommer en KI-grupp med bristfälliga 
resultat att ha ett allt större ekonomiskt incitament för förbättring.
72
EIT har under 2015 stärkt den direkta inverkan av bristfälliga resultat på de belopp som betalas ut – en KI-grupps 
krav på kostnadsersättning kommer inte att godtas i sin helhet om genomförandet av verksamheten varit bristfäl -
ligt. Se kommissionens och EIT:s svar på punkt VII i sammanfattningen.
Efter revisionsrättens ingripande har EIT fortsatt att stärka sin kostnadskontroll i de årliga revisionsrapporterna. 
Institutet belönar resultat i hög grad, samtidigt som man ger en hög grad av säkerhet när det gäller kostnadernas 
stödberättigande.
Kommissionens svar 69
74
EIT och kommissionen anser att gränsvärdet i artikel 34 i reglerna för deltagande i Horisont 2020 är lämpliga för EIT:s 
bidrag till KI-grupper. Vi ser det som rimligt att kräva ett revisionsintyg av en mottagare av medel från EU/EIT som 
begär ett årligt bidrag på över 325 000 euro. Institutet skulle under alla omständigheter behöva ett särskilt undan -
tag från artikel 34 i reglerna i Horisont 2020 för att kunna tillämpa ett annat eller högre gränsvärde än 325 000 euro 
för bidrag som begärs av deltagare.
Se även kommissionens och EIT:s svar på punkterna 79 och 80.
76
Det bör noteras att de ”finansiella rapporterna” inte är EIT-specifika längre, eftersom kostnadsrapporterna från och 
med 2016 års bidragsavtal helt och hållet har anpassats till mallarna för Horisont 2020.
79 Andra strecksatsen
Denna rekommendation skulle kräva ett särskilt undantag från reglerna för deltagande i Horisont 2020 och 
budgetförordningen3.
79 Tredje strecksatsen
Denna rekommendation ligger utanför EIT:s kontroll, eftersom den skulle kräva ett särskilt undantag från reglerna 
för deltagande i Horisont 2020 och budgetförordningen4.
81
Att lägga ut den tekniska projektbedömningen på externa experter är vanligt inom FoU-program. Det görs framför 
allt i samband med mycket komplexa projekt som omfattar flera verksamhetsområden, t.ex. utbildning, innovatio -
ner och näringsliv.
83
Det bör noteras att utvecklingen när det gäller personalomsättningen har förbättrats sedan 2013. Den låga landsko -
efficienten för Ungern (för närvarande 69 %) är en viktig bidragande faktor när det gäller personalomsättningen. 
Detta ligger dock utanför EIT:s kontroll.
84
Avsevärda förbättringar av EIT:s ledningskapacitet har gjorts. Den vakanta enhetschefstjänsten har tillsatts, och 
rekryteringen av den andra enhetschefen pågår. Även rekryteringen av EIT:s direktör pågår.
3 https://myintracomm.ec.europa.eu/budgweb/EN/leg/finreg/Pages/leg-020-08_finreg2012.aspx#fr135
4 https://myintracomm.ec.europa.eu/budgweb/EN/leg/finreg/Pages/leg-020-08_finreg2012.aspx#fr135
Kommissionens svar 70
86
EIT:s fokus på spetskompetens betyder att det är naturligt att länder med högre innovationsförmåga i högre grad 
är företrädda i KI-grupperna. Det är ett tydligt mål för EIT att stärka befintliga förmågor och kompetenscentrum 
i Europa, men institutet ser också till att gynna delar av unionen som inte direkt deltar i KI-grupper genom EIT:s 
regionala innovationssystem.
Ruta 11 – Farhågor om koncentrationen av EIT:s finansiella stöd och bristen på insyn
Det råder rimlig balans mellan sidorna i kunskapstriangeln när det gäller både partnernas och finansieringens för -
delning. Det finns tydliga förfaranden för KI-gruppernas projekturval, vilket säkrar kvalitetskontroll och insyn.
89
EIT:s resultat börjar visa sig. Institutet har genererat över 1 000 nyutexaminerade entreprenörer, ett stort antal 
nystartade företag, en rad framgångar och ett starkt Europaomfattande nätverk av samlokaliseringscentrum och 
företagsacceleratorer och har bidragit till en entreprenörskultur.
92
Den granskning av företagsetableringen som slutfördes i november 2015 ger starka belägg för det mervärde som 
EIT:s/KI-gruppernas acceleratorprogram har bidragit med. Villkoren för finansierade projekt vittnar också om att 
EIT:s stöd för företagsetablering gett avsevärda resultat.
93
De centrala resultatindikatorerna visar att betydande output har erhållits, som nu till stor del har omsatts i konkreta 
resultat (se exemplen i punkt 90).
94
Det bör framhållas att icke-europeiska studenter också integreras i europeiska företag eller startar egna projekt 
efter studierna och på så sätt bidrar med inflytande och mervärde i samhället. EIT:s KI-grupper har skapat en miljö 
där gapet mellan den akademiska världen och näringslivet har minskat, och för dessa studenter kommer det därför 
att vara naturligare att efter studierna arbeta för en företagspartner i en KI-grupp och alltså stanna kvar i Europa.
98 Samtliga tre KI-grupper i första omgången har utvecklat strategier för ekonomisk hållbarhet i enlighet med 
artikel 6.2 e i förordningen om inrättande av EIT. En sammanfattning av dessa strategier har sedan 2014 presenterats 
i KI-gruppernas verksamhetsplaner. För verksamhetsplanen 2016 fokuserade en EIT-expert särskilt på frågor om 
ekonomisk hållbarhet och bedömde planerna för varje KI-grupp.
103
De nya rampartnerskapsavtalen ska undertecknas i början av 2016.
Kommissionens svar 71
Slutsatser och rekommendationer
Rekommendation 1
Kommissionen och EIT godtar rekommendationen.
Ett förslag om ändring av rättsliga bestämmelser måste utarbetas i enlighet med principerna för bättre lagstiftning, 
i synnerhet principen om att ”utvärdera först”. Den rättsliga grunden för EIT kräver att kommissionen utvärderar 
institutet före utgången av 2017, och en utvärdering håller på att förberedas med deltagande av alla berörda avdel -
ningar vid kommissionen.
Utvärderingen kommer även att ta hänsyn till kritiken i samband med revisionen, och de oberoende utvärderarna 
kommer att ha tillgång till revisionen. Med utgångspunkt i utvärderingsresultaten kommer beslut att fattas om 
framtida åtgärder, i överensstämmelse med principerna för bättre lagstiftning.
Kommissionen kommer att basera sin ståndpunkt om ändring av den rättsliga grunden för EIT på slutsatserna från 
de oberoende experternas utvärdering och på resultatet av denna granskning.
107
Se kommissionens och EIT:s svar på punkterna 40–49 och 60, där deras ståndpunkt i dessa frågor sammanfattas.
Rekommendation 2 a)
Kommissionen och EIT godtar delvis rekommendationen och kommer att undersöka i vilken mån tillämpningen av 
ett flerårigt perspektiv kan utökas.
Rekommendation 2 b)
Kommissionen och EIT godtar rekommendationen.
För a): fullständig översyn senast våren 2017 och genomförande (beroende på översynen) senast 2018.
108
Se kommissionens och EIT:s svar på punkterna i fråga, där deras ståndpunkt i dessa frågor sammanfattas.
Rekommendation 3
EIT och kommissionen godtar denna rekommendation.
Kommissionens svar 72
109
Se kommissionens och EIT:s svar på punkterna i fråga, där deras ståndpunkt i dessa frågor sammanfattas.
Rekommendation 4
Kommissionen och EIT godtar rekommendationen.
EIT kommer att fortsätta att utveckla det effektfokus som infördes 2015.
HUR HITTAR MAN EU:s PUBLIKATIONER?
Gratispublikationer
 Ett enskilt exemplar  
genom EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
 Flera exemplar/aﬃscher/kartor  
hos Europeiska unionens representationer (http://ec.europa.eu/represent_sv.htm),  
hos delegationer i länder utanför EU (http://eeas.europa.eu/delegations/index_sv.htm),  
genom att kontakta nätverket Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_sv.htm)  
eller ringa 00 800 6 7 8 9 10 11 (gratis inom hela EU) (*).
(*) Varken informationen eller samtalen kostar i regel något (men vissa operatörer, telefonkiosker och hotell kan ta betalt för samtalen). 
Avgiftsbelagda publikationer
 Genom EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Europeiska institutet för innovation och teknik (EIT) har 
det ambitiösa målet att stärka kopplingarna mellan 
utbildning, vetenskap och näringsliv och därigenom 
fungera som en drivkraft för innovation i EU. EIT har 
visserligen en god grund, men dess komplicerade 
verksamhetsregler och brist på ledarskap har försämrat 
institutets genomslagskraft. Vi konstaterade flera brister 
i EIT:s finansieringsmodell, rapporteringen mellan EIT och 
kunskaps- och innovationsgrupperna och kunskaps- och 
innovationsgruppernas finansiella hållbarhet. Sju år efter 
bildandet är EIT:s verksamhet ännu inte helt oberoende av 
Europeiska kommissionen. Det har hämmat besluts-
fattandet. Om EIT vill bli det banbrytande innovativa 
institut som var avsikten från början, krävs det justeringar 
såväl rättsligt som i verksamheten för att ta bättre vara på 
EU:s innovationspotential.
EUROPEISKA
REVISIONSRÄTTEN