Allt detta skulle avsevärt öka utbudet av miljömässigt hållbara produkter som är tillgängliga för EU:s konsumenter och göra dem till standardalternativ. I dag är marknadsandelen för sådana produkter ännu begränsad vilket också påverkar deras tillgänglighet och överkomlighet för konsumenterna. EU:s erfarenheter har dock redan visat att ekodesign för med sig betydande kostnadsbesparingar när den skalas upp. Bara under 2021 ledde de befintliga ekodesignkraven för energirelaterade produkter till besparingar på 120 miljarder euro för konsumenterna, även när inköpskostnaderna tas med i beräkningen. Mycket större besparingar skulle kunna frigöras om vi åtgärdar problemet med att konsumenterna ställs inför produkter som har kort livslängd och inte kan repareras, eller har otillräcklig tillgång till cirkulära affärsmodeller. Genom att kombinera detta med rätt konsumentinformation och säkerställa skyddet mot grönmålning skulle EU på ett meningsfullt sätt öka konsumentmakten i den gröna omställningen och göra hållbara produkter till norm, vilket skulle inspirera resten av världen att göra likadant.

Det är därför förslaget om en förordning om ekodesign för hållbara produkter är i centrum för dagens paket. Eftersom produktdesign står för upp till 80 % av produkters miljöpåverkan under hela livscykeln innehåller förslaget en utvidgning av ekodesignramens tillämpningsområde till att omfatta bredast möjliga utbud av produkter. Det kommer att fastställa minimikriterier, inte bara för energieffektiviteten utan också för cirkularitet och en övergripande minskning av produkternas miljömässiga och klimatmässiga fotavtryck. Fram tills dess att den nya ramen träder i kraft kommer det befintliga ekodesigndirektivet att fortsätta driva på förbättringar i energieffektivitet och cirkularitet. Därför antar kommissionen tillsammans med det nya förslaget en arbetsplan för ekodesign och energimärkning 2022–2024 för att omfatta nya energirelaterade produkter samt uppdatera och utöka ambitionen för redan reglerade produkter.

Dagens paket med sammankopplade initiativ för hållbara produkter, som läggs fram i detta meddelande, syftar till att föra denna nya strategi avsevärt närmare verkligheten genom att bygga på vad som redan hare gjorts. EU har redan fastställt lägsta miljökrav för vissa produkter eller sektorer som t.ex. Energirelaterade produkter, förpackningar och kemikalier. Dessa krav har på ett avgörande sätt bidragit till att minska EU:s miljömässiga och klimatmässiga fotavtryck, inbegripet energiförbrukningen. Exempelvis innebär den kumulativa effekten av befintliga EU-regler om ekodesign och energimärkning att de berörda produkterna har 10 % lägre årlig energiförbrukning – jämförbart med energiförbrukningen i Polen – vilket minskar vårt beroende av fossila bränslen, bland annat från Ryssland. De befintliga reglerna omfattar dock endast en begränsad andel av de varor som säljs i EU och uppmuntrar inte till cirkularitet på ett systematiskt sätt, de tar inte heller itu med de många sätt på vilka produkter påverkar klimatet och miljön under hela sin livscykel. Det finns dessutom fortfarande en betydande potential att minska energianvändningen för energirelaterade produkter.

Även om framsteg har gjorts under de senaste åren driver konsumtionens miljöpåverkan oss fortfarande utanför det säkra arbetsutrymmet för mänskligheten, eftersom vi på flera sätt överskrider planetens gränser i EU. Globalt orsakar utvinning och bearbetning av primära råvaror hälften av alla växthusgasutsläpp och 90 % av förlusten av biologisk mångfald, samtidigt som den ännu dominerande linjära slit-och-släng-modellen i vår ekonomi leder till ett betydande resursslöseri. För att EU ska lyckas i omställningen till en resurseffektiv, klimatneutral och utsläppsfri cirkulär ekonomi och minska energi- och resursberoendet behövs det snarast en ny strategi för hur vi ska utforma, tillverka och använda produkter. EU kommer att främja denna strategi även internationellt och på så sätt stärka hållbarheten och resiliensen i de globala värdekedjorna.

Detta understryker behovet av att undersöka hur vi kan öka medborgarnas välmående och säkerställa hållbar tillväxt genom bättre användning av de resurser och material som ingår i produkter vi använder dagligen, liksom förbättringar av själva produkterna. Genom att göra produkterna mindre energiförbrukande, använda dem mer effektivt och under längre tid, förlita oss på återvunnet material i stället för primära råvaror samt sprida ledande cirkulära ekonomiska modeller kan vi bryta sambandet mellan vår ekonomiska tillväxt och användningen av naturresurser och miljöförstöringen. Genom att främja en harmoniserad strategi på EU-nivå kan vi stärka konkurrensen, skapa nya affärsmöjligheter och arbetstillfällen, främja miljöanpassningen av den inre marknaden i linje med agendan för hållbar tillväxt i den europeiska gröna given, göra det möjligt för konsumenter att sänka sina kostnader och göra EU:s marknad mer motståndskraftig mot störningar i integrerade globala värdekedjor. Detta kommer dessutom att på ett avgörande sätt bidra till att uppnå klimatneutralitet senast 2050, hejda förlusten av biologisk mångfald och uppnå vår nollföroreningsambition.

Den föreslagna förordningen om ekodesign för hållbara produkter innehåller åtgärder för att förebygga och stoppa destruktion av osålda konsumentvaror. Som ett första steg kommer stora företag som kasserar osålda produkter att ha en skyldighet att uppge mängden produkter de kasserar per år, ange orsakerna till de kasserade volymerna och lämna information om vilken volym kasserade produkter som sänts för återanvändning, återtillverkning, återvinning, energiåtervinning respektive bortskaffning, i enlighet med avfallshierarkin. Förordningen kommer också att göra det möjligt att förbjuda destruktion av osålda produkter helt och hållet, beroende på de produktkategorier som ska regleras.

Parallellt och i synergi med utvecklingen av produktspecifika regler enligt förordningen om ekodesign för hållbara produkter kommer kommissionen att arbeta med en översyn av eller med att fastställa nya produktspecifika kriterier för EU-miljömärket. Detta är en välkänd märkning med högt förtroende som har använts för erkännande och certifiering av produkter med hög miljöprestanda under trettio år i hela EU

Strukturerad information om produkternas miljömässiga hållbarhet och spridning av den med hjälp av digitala produktpass kommer att hjälpa företagen längs hela värdekedjan – från tillverkare, importörer och distributörer till handlare, reparatörer, återtillverkare och återvinningsföretag – att få tillgång till information som är värdefull för deras arbete med att förbättra miljöprestandan, förlänga produktlivslängden, öka effektiviteten och användningen av sekundära råmaterial (vilket minskar behovet av primära materialresurser) och sänker på så sätt kostnaderna och minskar de strategiska beroendena. Detta kommer också att underlätta spårning av ämnen som inger betänkligheter under materialens och produkternas hela livscykel, vilket uppfyller åtagandena i kemikaliestrategin för hållbarhet och bidrar till EU:s mål att uppnå nollförorening. Digitala produktpass kan också göra det möjligt för konsumenterna att göra mer välgrundade val, förbättra insynen i allmännyttiga organisationer och hjälpa de nationella myndigheterna i arbetet med tillsyn och övervakning.

·Produkternas inverkan på miljön under hela livscykeln, inbegripet koldioxid- och miljöavtryck.

Policyerna för EU:s ekodesign och energimärkning är redan mycket effektiva för att åstadkomma förbättrad energieffektivitet. De genererar besparingar för konsumenterna, minskar vårt beroende av importerad fossil energi och minskar utsläppen. Under det senaste årtiondet har det fastställts regler för omkring trettio energirelaterade produktgrupper. En noggrann målinriktning genom antagande av fleråriga arbetsplaner har varit central för att säkerställa tydlig prioritering, effektivitet och ändamålsenlighet i enlighet med ekodesigndirektivet. Detta kommer att fortsätta enligt förordningen om ekodesign för hållbara produkter på grundval av en sund och robust strategi för att identifiera prioriterade produkter.

I syfte att säkerställa en smidig övergång till ramen i förordningen om ekodesign för hållbara produkter antas den nya arbetsplanen för ekodesign och energimärkning 2022–2024 som del av det här paketet. Genom den säkerställs, tills dess att den nya förordningen om ekodesign för hållbara produkter träder i kraft, att arbetet enligt det nuvarande ekodesigndirektivet kan fortsätta i samma hastighet och leda till ytterligare energiminskningar och lägre materialförbrukning i energirelaterade produkter. Andra identifierade produkter, t.ex. lågtemperaturstrålare, erbjuder en energisparande potential som motsvarar miljarder euro i minskade konsumentutgifter. Framför allt säkerställer den nya arbetsplanen att cirkularitetsaspekterna beaktas i allt högre grad, så långt det är möjligt enligt nuvarande ramverk.

Parallellt med detta har kommissionen för avsikt att börja arbeta enligt den föreslagna förordningen om ekodesign för hållbara produkter för att täcka nya produkter och nya parametrar. Målet är att utan dröjsmål föreslå produktspecifika åtgärder så snart den nya ramen är på plats. För att säkerställa att rätt prioriteringar fastställs på ett öppet och inkluderande sätt och att viktiga aktörer deltar, kommer kommissionen i slutet av 2022 att inleda ett offentligt samråd om de produktkategorier som ska väljas ut inom ramen för den första arbetsplanen för förordningen om ekodesign för hållbara produkter. Kommissionens preliminära bedömning har visat att produktkategorier som textilier, möbler, madrasser, däck, tvätt- och rengöringsmedel, färger, smörjmedel samt mellanprodukter som järn, stål och aluminium har stor miljöpåverkan och förbättringspotential och därför kan vara lämpliga kandidater för den första arbetsplanen.

Framgångarna med ekodesigndirektivet fram till i dag beror i hög grad på input från alla viktiga aktörer som bidrar på ett inkluderande, öppet och transparent sätt. Förordningen om ekodesign för hållbara produkter kommer att bygga på denna strategi av gemensamt skapande, från upprättande av arbetsplaner och prioritering av produkter till bedömning och utarbetande av nya produktkrav. Ekodesignforumet, som bygger på det befintliga samrådsforumet enligt ekodesigndirektivet, kommer att fortsätta vara en plattform för riktat utbyte mellan olika intressentgrupper i alla viktiga stadier i processen och därigenom sammanföra industri, nationella myndigheter och tillsynsmyndigheter. Samråd och omfattande konsekvensbedömningar kommer att föregå och styrka utarbetande och antagande av produktkraven.

De nya reglerna i förordningen om ekodesign för hållbara produkter måste stödjas av en sund och metodisk strategi för att på ett effektivt sätt ta itu med produkternas miljö- och klimatpåverkan på de viktigaste aspekterna i förordningen om ekodesign för hållbara produkter. Med tanke på det potentiella utbudet av produkter som omfattas av det framtida ramverket är det avgörande att välja och anta den lämpligaste metoden för produkten eller produktgruppen i fråga och den miljömässiga eller cirkulära aspekt som avses. Denna strategi kommer att bygga på de erfarenheter som gjorts för det nuvarande ekodesigndirektivet, vilket kommer att fortsätta uppgraderas, och på metoden för produkters miljöavtryck då det är lämpligt. Som en prioritering kommer kommissionen att utarbeta nya metoder för att stödja de ytterligare cirkularitetsaspekter som tillkommer med förordningen om ekodesign för hållbara produkter, däribland t.ex. metoder som är relaterade till livslängd, reparerbarhet och innehåll av återvunnet material, och även ta hänsyn till forskningsresultat från projekt som finansieras genom Horisont Europa.

5.Cirkulära affärsmodeller

Förutom att göra hållbara produkter till norm måste vi också i allt högre grad investera i och uppmuntra införandet av cirkulära affärsmodeller. Dessa omfattar modeller för produkter som tjänster, erfarenhetsutbyte och omvänd logistik, tillverkning på begäran, återanvändning och reparation, för att nämna några. Det är nödvändigt att minska den övergripande efterfrågan på energi och resurser och frikoppla tillväxten från användning av primära resurser.

Cirkulära affärsmodeller är utformade för att skapa och fånga upp värde och samtidigt bidra till att optimera och begränsa användningen av resurser. Detta innebär inte bara regulatoriska produktspecifika krav utan också rätt marknadssignaler för cirkulära affärsmodeller, så att tillverkarna får incitament för att utforma sina produkter bättre, förlänga produkternas livslängd och behålla deras värde under och efter användningen. Genom att till exempel sälja produkter som en tjänst (vilket illustreras av det välkända exemplet med försäljning av ljus, inte glödlampor) ändras den ekonomiska logiken och vinsten är inte längre beroende av försäljningsvolymen. I stället blir det lönsamt att se till att de produkter som tillhandahålls som en tjänst är hållbara och kan repareras, eftersom ägandet är kvar hos företaget och behovet av att köpa nya produkter blir en affärskostnad.

I dag är det fortfarande svårt för cirkulära affärsmodeller att ta fart och expandera. Produktkraven enligt förordningen om ekodesign för hållbara produkter kommer att stimulera användningen av sådana modeller eftersom utvecklingen av cirkulär verksamhet i stor utsträckning beror på produkternas fysiska utformning och på tillgången till relevanta data. Digitala produktpass och smart användning av digitalt baserad innovation är också avgörande faktorer för övergången till cirkulära affärsmodeller. Bättre produktutformning och produktinformation räcker dock inte för att få till stånd en fullständig förändring av affärsmetoderna. Det finns ett tydligt behov av att identifiera flaskhalsar, identifiera effektiva sätt att öka användningen av cirkulära affärsmodeller, säkerställa deras lönsamhet, göra dem mer attraktiva för konsumenterna, utbyta bästa praxis och ge skräddarsydd rådgivning till nya och befintliga företag så att de kan övergå till cirkulära affärsmodeller.

I detta syfte vill kommissionen sammanföra olika berörda parter i det nya europeiska centrumet för cirkulära företag. Centrumet kommer att stödja spridningen av cirkulära affärsmodeller, kanalisera information och tjänster (bland annat medvetandehöjande åtgärder), samarbete, utbildning och utbyte av bästa praxis. Det kommer att bygga på expertis och service som erbjuds genom befintliga EU-åtgärder, särskilt Europeiska plattformen för berörda aktörer inom den cirkulära ekonomin, hållbarhetsrådgivare hos Enterprise Europe Network samt nätverket av europeiska kluster för grön teknik.

Dessutom kommer kommissionen att utarbeta riktlinjer för att främja cirkulära affärsmodeller i syfte att hjälpa företag, medlemsstater och regioner att vidta åtgärder. Dessa kommer att utgöra vägledning om styrning av investeringar och finansiering samt optimering av lokala resurser och resursflöden i syfte att skapa ett cirkulärt värde och arbetstillfällen. Kommissionen kommer också att utfärda riktlinjer för hur man kan stödja spridning och partnerskap inom cirkulär ekonomi mellan sociala företag och andra aktörer, även konventionella företag.

Genom den europeiska kompetensagendan stöder kommissionen dessutom investeringar i färdigheter som är oumbärliga för utvecklingen av en cirkulär ekonomi. Inom ramen för kompetenspakten inrättar kommissionen storskaliga partnerskap som sammanför företrädare för näringslivet, arbetsmarknadens parter och anordnare av yrkesutbildning.

6.Stärkt konsumentmakt och konsumentskydd

De flesta konsumenter vill ha en aktiv roll i den gröna omställningen. Förordningen om ekodesign för hållbara produkter kommer att stödja konsumenterna i den gröna omställningen. Den kommer att säkerställa att produkterna uppfyller minimikrav för miljöprestanda och tillhandahåller bättre information, bättre märkning och större tillgång på reservdelar, uppgraderingar och reparationer, samtidigt som hänsyn tas till överkomlighet, ökad bekvämlighet för konsumenterna och att ge konsumenterna tillgång till produkter av hög kvalitet.

Men det är också nödvändigt att säkerställa bättre information vid försäljningstillfället och bygga upp konsumenternas förtroende för de påståenden som tillverkarna på eget initiativ gör om miljöfördelarna med sina produkter. Förslaget om att öka konsumentmakten i den gröna omställningen gör det möjligt för konsumenterna att fatta välgrundade köpbeslut.

Genom förslaget införs riktade ändringar av EU:s övergripande konsumentlagstiftning för att säkerställa att konsumenterna vid försäljningstillfället får information om garantier för produktens livslängd samt information som är relevant för reparationer (däribland en reparerbarhetspoäng, när denna är tillgänglig). Det kommer också att innebära förbud för försäljare att göra vissa typer av miljöpåståenden som anses vara vilseledande. Detta inbegriper vaga miljöpåståenden (t.ex. ”gröna”, ”miljövänliga”, ”bra för miljön”) som inte är tillräckligt motiverade och verifierade i enlighet med reglerna. Dessutom kommer förslaget att medföra förbud mot flera metoder som förknippas förkortad produktlivslängd, bland annat metoder för avsiktligt förkortad produktlivslängd.

Dessutom arbetar kommissionen med ett föreslag om mer specifika regler för miljöpåståenden för att öka tillförlitligheten, jämförbarheten och verifierbarheten som bygger på metoderna för produkters och organisationers miljöavtryck, och ett initiativ för att uppmuntra reparation av konsumentvaror (”rätt till reparation”) är under utarbetande och planeras bli antaget under hösten 2022. Detta initiativ kommer att komplettera förordningen om ekodesign för hållbara produkter och bidra till dess praktiska effekter genom att ge konsumenterna möjlighet att använda sina inköpta produkter under längre tid genom att ge dem rätt att få produkterna reparerade.

7.Ledande i arbetet för hållbara och cirkulära produkter och affärsmodeller på global nivå

EU har uppnått goda resultat när det gäller att förespråka hållbarhet i hela världen. Många tillverkare uppfyller redan EU:s regler om farliga ämnen, ekodesign och energimärkning när de släpper ut produkter på EU-marknaden. Förslagen i paketet med initiativ om hållbara produkter kommer att bidra till att påskynda genomförandet av FN:s Agenda 2030 för hållbar utveckling. Genom att utvidga marknaderna för miljömässigt hållbara produkter strävar EU efter att stärka de globala värdekedjornas hållbarhet och bidra till positiva förändringar i partnerländerna, vilket kommer att bidra till att flera av FN:s mål för hållbar utveckling uppnås.