Alternativen C1 och C2 leder till en betydande minskning av luftfartens koldioxidutsläpp från källa till förbränning (well-to-wing), nämligen med cirka 60–61 % fram till 2050, jämfört med referensscenariot. Utsläppen av luftföroreningar minskar med cirka 9 % fram till 2050 i förhållande till referensscenariot. Totalt sett minskar luftfartens miljökostnader (relaterade till utsläpp av koldioxid och luftföroreningar) under perioden 2021–2050 med cirka 87–88 miljarder euro, uttryckt som nuvärde, jämfört med referensscenariot. Tillverkningskapaciteten för hållbart flygbränsle ökar med ytterligare 25,5–25,6 miljoner ton fram till 2050. Tillkomsten av hållbart flygbränsle på marknaden gör att luftfarten blir betydligt mindre beroende av fossilt flygbränsle, så att förbrukningen minskar med 65 % fram till 2050 jämfört med referensscenariot. EU:s energitrygghet förbättras i takt med att importen av fossil energi från tredjeländer minskar och råvaror och förnybar el för produktion av hållbart flygbränsle anskaffas i EU (EU-producerade hållbara flygbränslen står för 92 % av den totala användningen 2050). Med alternativen C1 och C2 kommer de hållbara flygbränslen som har störst potential att minska koldioxidutsläppen ut på marknaden i betydande omfattning snabbare än utan policyåtgärder. Priset på hållbart flygbränsle sjunker jämfört med nuvarande uppskattningar vilket bidrar till att minska prisskillnaden i förhållande till fossila flygbränslen över tid. Alternativen C1 och C2 leder till nettoskapande av arbetstillfällen i EU i form av cirka 202 100 ytterligare arbetstillfällen jämfört med referensscenariot. Slutligen har minskningen av luftföroreningar positiva effekter på folkhälsan (externa kostnader till följd av luftföroreningar minskar med cirka 1,5 miljarder euro under perioden 2021–2050 jämfört med referensscenariot).

Totalt sett leder alternativen C1 och C2 till en kostnadsökning på 20,3 miljarder euro (C1) respektive 14,6 miljarder euro (C2) under perioden 2021–2050 jämfört med referensscenariot. Dessa kostnader beror till stor del på en ökning av flygbränslekostnaderna i förhållande till referensscenariot, nämligen 103,5 miljarder euro (C1) och 88,2 miljarder euro (C2), uttryckt som nuvärde, under perioden 2021–2050. De ökade bränslekostnaderna återspeglas i flygpriserna, som beräknas öka med cirka 8,1–8,2 % fram till 2050. Högre flygpriser leder i sin tur till en liten minskning av den totala passagerartrafiken i förhållande till referensscenariot, trots att den fortfarande ökar med 77 % fram till 2050 jämfört med 2015. Detta leder till lägre kapital- och driftskostnader för luftfarten i förhållande till referensscenariot, närmare bestämt med 84 miljarder euro (C1) respektive 74,5 miljarder euro (C2). Extra logistikkostnader uppgår till 0,19 miljarder euro (C1 och C2). Flygbolagen får också ökade rapporteringskostnader på 0,34 miljarder euro (C1 och C2) under perioden 2021–2050, uttryckt som nuvärde, i förhållande till referensscenariot. För tillverkarna av hållbart flygbränsle beräknas investeringsbehoven under perioden 2021–2050 uppgå till cirka 10,4–10,5 miljarder euro. Närmare bestämt måste ytterligare 104–106 produktionsanläggningar för hållbart flygbränsle byggas i EU fram till 2050 för att man ska komma upp i nödvändig produktionskapacitet.