Bryssel den 06.12.2004

KOM(2004) 772 slutlig

2004/0269 (CNS)

.

RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET

om kvotsystemet för produktion av potatisstärkelse

Förslag till

RÅDETS FÖRORDNING

om ändring av förordning (EG) nr 1868/94 om upprättande av ett kvotsystem avseende produktionen av potatisstärkelse

.

(framlagt av kommissionen)

RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET

om kvotsystemet för produktion av potatisstärkelse

1. Inledning : KRAVET PÅ EN RAPPORT

Enligt artikel 3.1 i rådets förordning (EEG) nr 1868/94 om upprättandet av ett kvotsystem avseende produktionen av potatisstärkelse[1], skall kommissionen senast den 30 september 2004 lägga fram en rapport för rådet om fördelningen av kvoten inom gemenskapen, tillsammans med lämpliga förslag. Denna rapport skall ta upp eventuella förändringar av stöden till potatisproducenterna liksom utvecklingen på marknaden för potatis- och spannmålsstärkelse.

I artikel 3.2 i förordning (EG) nr 1868/94 föreskrivs att rådet, på grundval av rapporten enligt föregående stycke, senast den 31 december 2004 och därefter vart tredje år, med stöd av artikel 37 i fördraget skall fördela den över tre år löpande kvoten mellan medlemsstaterna.

De nuvarande kvoterna fastställs i rådets förordning (EEG) nr 1868/94 och gäller till och med slutet av regleringsåret 2004/2005 (30 juni 2005).

2. Reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken (GJP)

Den 26 juni 2003 antog rådet en grundläggande reform av den gemensamma jordbrukspolitiken (GJP), som innebär en väsentlig förändring av stödet till jordbrukssektorn. Den största delen av stöden kommer hädanefter att utbetalas oberoende av produktionsvolymen. Dessa nya samlade gårdsstöd kommer bland annat att beviljas på villkor att en rad miljökrav är uppfyllda. I och med att stödet frikopplas från produktionen kan unionens jordbrukare bli mer konkurrenskraftiga och inrikta sin verksamhet efter marknaden, samtidigt som de garanteras stabila inkomster.

I syfte att upprätthålla stärkelseframställningen i traditionella produktionsområden samt att betona potatisproduktionens roll inom växelbruket, har en partiell frikoppling antagits för denna sektor. En del (40 %) av det nuvarande stödet[2] kommer att frikopplas och ingå i systemet med ett samlat gårdsstöd, på grundval av leveranser under en historisk period inom stärkelseframställningen. Resterande 60 % kommer att behållas som stöd till jordbrukare som producerar potatis för stärkelseframställning i enlighet med definitionen i artiklarna 93 och 94 i rådets förordning (EG) nr 1782/2003[3]. Om en medlemsstat tillämpar den frivilliga övergångsperioden[4] och detta försenar genomförandet av frikopplingen, kommer det nuvarande stödbeloppet att fortsätta att gälla.

Stödet skall endast betalas ut för de kvantiteter potatis som omfattas av ett odlingsavtal mellan potatisproducenten och tillverkaren av potatisstärkelse inom den kvot som har tilldelats detta företag i enlighet med i förordning (EG) nr 1868/94.

I de nya medlemsstaterna som producerar potatisstärkelse tillämpas ett förenklat system för enhetlig arealersättning, i förekommande fall tillsammans med kompletterande nationella direktstöd.

3. Utvidgningen

Sedan regleringsåret 2004/2005 deltar sex nya länder i kvotsystemet för potatisstärkelse och delar tillsammans på en total kvot på 186 613 ton för 2004/2005, varav 78 % för Polen, 18 % för Republiken Tjeckien och 4 % fördelade på Estland, Lettland, Litauen och Slovakien.

EU-kvoten har på grund av detta ökat med 11 % från 1,762 miljoner ton (EU-15) till 1,949 miljoner ton (EU-25).

4. Kvotsystemet

Potatisstärkelse konkurrerar med spannmålsstärkelse. Produktionsrestriktionerna på spannmålsområdet (särskilt genom arealuttag) och den ökade stärkelseproduktionen i början på 1990-talet föranledde rådet att från och med 1995/1996 begränsa stärkelseproduktionen genom att införa ett kvotsystem (förordning (EG) nr 1868/94). I detta ingår följande:

- Kvoten fastställs per medlemsstat och fördelas sedan i delkvoter per stärkelseföretag.

- Potatisproducenterna erhåller stöd enligt beskrivningen i punkt 2 per ton stärkelseinnehåll i den potatis som levererats till det stärkelseproducerande företaget inom ramen för delkvoten.

- De stärkelseproducerande företagen får, inom ramen för sin delkvot, ett bidrag som kompensation för vissa strukturella nackdelar i förhållande till företag som producerar spannmålsstärkelse (färre biprodukter att återvinna, kortare produktionstid, högre miljöskyddskostnader). Bidraget betalas ut under förutsättning att bearbetningsföretaget betalat minimiprise t till producenterna av potatis för stärkelseframställning.

Potatis- och stärkelseproducenterna måste varje år underteckna ett odlingsavtal, i syfte att förekomma eventuella överskridanden av delkvoten. I detta avtal fastställs bland annat den preliminära stärkelsekvantitet som skall levereras samt det minimipris som skall betalas av bearbetningsföretaget. Ett bearbetningsföretag får inte ta emot en leverans potatis som inte täcks av ett odlingsavtal. Utöver de 5 procenten enligt flexibilitetsklausulen skall all potatisstärkelse som produceras utöver delkvoten exporteras obearbetad och utan exportbidrag från gemenskapen före den 1 januari det påföljande regleringsåret. För denna kvantitet skall minimipriset ha betalats, utan att bidraget till framställningsföretagen och producentstödet har utbetalats.

Tillämpningsföreskrifterna för kvotsystemet fastställs i kommissionens förordningar (EG) nr 2235/2003[5] och (EG) nr 2236/2003[6] . I dessa förordningar föreskrivs närmare till exempel hur odlingsavtalet skall upprättas, minsta stärkelseinnehållet i potatis, bestämning av potatisens vikt samt stärkelseinnehållet vid mottagandet på företaget, bestämmelser om export utan bidrag, bestämmelser för kontroll och påföljder, bestämmelser vid samgående, ändrade ägandeförhållanden och då en stärkelseproducent påbörjar eller upphör med sin affärsverksamhet.

I kapitel 6 i förordning (EG) nr 2237/2003[7] föreskrivs tillämpningsföreskrifter för stöd till potatis för stärkelseframställning för regleringsåret 2004/2005. En ny förordning rörande tillämpningen efter 2004/2005 kommer att snart att offentliggöras.

5. STÄRKELSEPRODUKTIONENS OCH STÄRKELSEKVOTERNAS UTVECKLING

I tabellerna A och B i bilagan anges hur produktionen av potatisstärkelse har utvecklats inom ramen för kvotsystemet tillsammans med uppgifter om de fastställda kvoterna per medlemsstat.

Sedan införandet 1995 av produktionskvoterna för potatisstärkelse har två rapporter[8] lagts fram för rådet och parlamentet, åtföljda av ett förslag om förlängning av kvoterna. Rådet beslutade inom ramen för Agenda 2000 att minska kvoterna för 2000/2001 och 2001/2002 i utbyte mot en högre kompensationsnivå för potatisstärkelse än för spannmål (75 % av prisminskningen mot 48,4 % för spannmål), med garanterad budgetneutralitet.

I tabell 1 nedan beskrivs produktionsutvecklingen för potatisstärkelse i förhållande till kvoten för hela EU-15. Utom under 1998/1999 och 2003/2004 (dåliga klimatförhållanden) höll sig EU:s produktion kring den fastställda kvoten.

Regleringsåret 2003/2004 förlöpte under svåra förhållanden (effekterna av sommarens värmebölja i vissa områden). Trots detta utnyttjade vissa stärkelsetillverkare flexibilitetsklausulen inom femprocentsgränsen (enligt artikel 6.2 i förordning (EG) nr 1868/94).

De första uppgifterna för regleringsåret 2004/2005 tyder på att stärkelsepotatisskörden håller på att återhämta sig på grund av bättre klimatförhållanden.

Tabell 1 Produktions- och baskvotsutveckling inom EU för stärkelsepotatis

1 000 ton

1998/1999 | 1999/2000 | 2000/2001 | 2001/2002 | 2002/2003 | 2003/2004 |

PRODUKTION | 1 660,5 | 1 804,8 | 1 849,7 | 1 601,1 | 1 684,8 | 1 461,9 |

KVOT | 1 864,3 | 1 864,3 | 1 814,2 | 1 762,1 | 1 762,1 | 1 762,1 |

förhållandet produktion/kvot | 89 % | 97 % | 102 % | 91 % | 96 % | 83 % |

6. UTVECKLINGEN INOM SPANNMÅLS-/POTATISSTÄRKELSESEKTORN

6.1. Stärkelseexport

Världsmarknaden är en viktig avsättningsmarknad för stärkelsesektorn (spannmål/potatis), också för härledda produkter. Omkring 50 % av potatisstärkelseproduktionen exporteras till tredjeländer. I tabellen nedan presenteras exportutvecklingen för sektorns huvudprodukter.

Tabell 2 grundar sig på medlemsstaternas meddelanden till GD Jordbruk (exportlicenser för produkter i bilaga I till fördraget, med eller utan bidrag) och till GD Näringsliv (utbetalning av exportbidrag för produkter utanför bilaga I).

Tabell 2 Exportutvecklingen för potatis- och spannmålsstärkelse

1 000 ton stärkelseekvivalent

Beskrivning | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 |

obearbetad vetestärkelse | 42 | 58 | 36 | 57 | 48 | 57 |

obearbetad majsstärkelse | 136 | 84 | 154 | 144 | 138 | 120 |

obearbetad potatisstärkelse | 431 | 322 | 400 | 335 | 460 | 409 |

Delsumma ”obearbetad” stärkelse | 609 | 464 | 590 | 536 | 646 | 586 |

Glukos | 212 | 222 | 279 | 265 | 269 | 252 |

Modifierad stärkelse | 360 | 359 | 535 | 453 | 491 | 410 |

SUMMA | 1 181 | 1 045 | 1 404 | 1 254 | 1 405 | 1 248 |

Källor: – obearbetad spannmåls/potatisstärkelse och glukos: GD Jordbruk / Medlemsstaterna, exportlicensansökningar – modifierad stärkelse: GD Näringsliv / Medlemsstaterna – månatligen insända betalningsuppgifter. |

Enligt tabell 4 har den totala export som beaktats hållit sig kring i genomsnitt 1,250 miljoner ton under perioden 1998–2003, med nivåer kring 1,4 miljoner ton under 2000 och 2002. De två största kategorier som täcks är obearbetad spannmåls- och potatisstärkelse, som låg kring 0,5 till 0,6 miljoner ton, och modifierad stärkelse huvudsakligen framställd av potatis- och majsstärkelse, mellan 0,4 och 0,5 miljoner ton, under samma period. Exporten av glukos huvudsakligen framställd av majs- och vetestärkelse ökade till mellan 0,2 och 0,3 miljoner ton.

Vidare exporterades vissa kvantiteter stärkelse, annan än modifierad stärkelse, i en rad produkter utanför bilaga I. På grund av produktseriens sammansatthet har de inte tagits upp i tabell 2.

6.2 Stärkelseproduktion

Tabell 3 Stärkelseproduktionens utveckling (uppskattningar EU-15)

(miljoner ton)

Stärkelseproduktion | 1998/1999 | 1999/2000 | 2000/2001 | 2001/2002 | 2002/2003 | 2003/2004 |

Stärkelse av | majs | 3,7 | 3,7 | 3,9 | 4,0 | 4,0 | 4,0 |

% | 48 % | 46 % | 45 % | 46 % | 45 % | 46 % |

vete | 2,2 | 2,4 | 2,8 | 3,0 | 3,0 | 3,1 |

% | 29 % | 30 % | 32 % | 34 % | 34 % | 36 % |

potatis | 1,8 | 1,9 | 2,0 | 1,8 | 1,9 | 1,6 |

% | 23 % | 24 % | 23 % | 20 % | 21 % | 18 % |

SUMMA | 7,7 | 8,0 | 8,7 | 8,8 | 8,9 | 8,7 |

% | 100 % | 100 % | 100 % | 100 % | 100 % | 100 % |

Årlig förändringstakt | 1,3 % | 3,9 % | 8,7 % | 0,6 % | 1,1 % | –1,7 % |

Källor: | – för spannmålsstärkelse: AAC (Association des Amidonneries de Céréales de l'UE) – för potatisstärkelse: medlemsstaternas meddelanden i enlighet med artikel 20 i förordning (EG) nr 97/95, inklusive produktion utanför kvoten, bland annat vissa framställningsförluster lägre än dem som föreskrivs i förordning (EG) nr 97/95. |

Tillväxten inom gemenskapens stärkelseproduktion har skett med i genomsnitt ca 2 % per år sedan 1998/1999, och det är särskilt vetestärkelsen som har gått framåt.Eftersom potatisstärkelseproduktionen begränsats av kvotsystemet har potatisstärkelsens andel av stärkelseproduktionen som helhet tenderat att minska till omkring 20 %.

7. Förslaget

Viktiga händelser har inträffat sedan den senaste rapporten utarbetades 2001, och dessa har haft olika effekter som måste utvärderas. Se nedan:

- Reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken (GJP) och frikopplingens effekter för de olika sektorerna, beroende på tillämpningssätt.

- Europeiska unionens (EU) utvidgning och effekterna på produktionen inom ramen för de nuvarande systemen.

De första effekterna kommer inte att kunna mätas förrän om ett eller två år.

I avvaktan på de första resultaten och mot bakgrund av föreliggande rapport (särskilt när det gäller markandsbalansen mellan potatisstärkelse och spannmålsstärkelse) föreslår kommissionen att nu gällande kvoter för 2004/2005 förlängs med två år (regleringsåren 2005/2006 och 2006/2007).

* *

*

Viktiga EU-förordningar

(med hänvisning till Europeiska unionens officiella tidning)

Direktstöd och frikoppling |

Rådets förordning (EG) nr 1782/2003 | (EGT L 270, 12.1.2001, s. 1.) |

Kommissionens förordning (EEG) nr 2237/2003 | (EUT L 339, 24.12.2003, s. 52.) |

Fram till den 30 juni 2004: |

Rådets förordning (EEG) nr 1766/92 | (EGT L 181, 1.7.1992, s. 21.) |

Potatisstärkelse |

Rådets förordning (EEG) nr 1868/94 | (EGT L 197, 30.7.1994, s. 4) |

Kommissionens förordning (EG) nr 2235/2003 | (EUT L 339, 24.12.2003, s. 36) |

Kommissionens förordning (EG) nr 2236/2003 | (EUT L 339, 24.12.2003, s. 45) |

Fram till den 30 juni 2004: |

Kommissionens förordning (EEG) nr 97/95 | (EGT L 16, 24.1.1995, s. 3). |

BILAGA

Tabell A Produktionsutvecklingen för potatisstärkelseinom ramen för kvotsystemet (1)

1 000 ton

PRODUKTION | 1998/1999 | 1999/2000 | 2000/2001 | 2001/2002 | 2002/2003 | 2003/2004 |

Danmark | 173,6 | 177,0 | 180,2 | 168,8 | 166,8 | 161,4 |

Tyskland | 627,6 | 663,2 | 698,2 | 619,9 | 630,2 | 515,6 |

Spanien | – | – | – | – | – | – |

Frankrike | 271,7 | 305,6 | 274,2 | 217,4 | 271,6 | 253,8 |

Nederländerna | 431,8 | 505,2 | 528,4 | 443,7 | 458,6 | 401,3 |

Österrike | 45,5 | 44,0 | 48,1 | 43,6 | 40,1 | 31,9 |

Finland | 44,5 | 50,6 | 54,5 | 51,9 | 55,8 | 39,0 |

Sverige | 65,8 | 59,2 | 66,1 | 55,7 | 61,5 | 58,9 |

(1) i enlighet med förordningarna (EEG) nr 1868/94 och (EG) nr 97/95, inbegripet flexibiliteten på högst 5 %, exklusive kvantiteter som exporterats utan bidrag. Källa: medlemsstaternas meddelanden enligt artikel 20 i förordning (EG) nr 97/95. |

Tabell B Kvotutvecklingen för produktionenav potatisstärkelse

1 000 ton

Ändringar av förordning (EEG) nr 1868/94 | förordning (EG) nr 1284/98 | Agenda 2000 – förordning (EG) nr 1252/1999 | förordning (EG) nr 962/2002 | Anslutningsakt |

KVOTER | 1998/1999, 1999/2000, (och 2000/2001) | 2000/2001 | 2001/2002 | 2002/2003, 2003/2004, (och 2004/2005) | 2004/2005 |

Danmark | 178,5 | 173,4 | 168,2 | 168,2 |

Tyskland | 696,3 | 676,7 | 656,3 | 656,3 |

Spanien | 2,0 | 2,0 | 1,9 | 1,9 |

Frankrike | 281,5 | 273,6 | 265,4 | 265,4 |

Nederländerna | 538,3 | 523,2 | 507,4 | 507,4 |

Österrike | 49,1 | 48,4 | 47,7 | 47,7 |

Finland | 54,8 | 54,0 | 53,2 | 53,2 |

Sverige | 63,9 | 63,0 | 62,1 | 62,1 |

Summa EU-15 | 1 864,304 | 1 814,237 | 1 762,148 | 1 762,148 |

Tjeckien | 33,7 |

Estland | 0,3 |

Lettland | 5,8 |

Litauen | 1,2 |

Polen | 145,0 |

Slovakien | 0,7 |

Summa EU-10 | 186,613 |

Summa kvoter EU-25 under 2004/2005: 1 948 761 ton. Referens: Rådets förordning (EG) nr 1868/94, ändrad genom anslutningsakten. |

2004/0269 (CNS)

Förslag till

RÅDETS FÖRORDNING

om ändring av förordning (EG) nr 1868/94 om upprättande av ett kvotsystem avseende produktionen av potatisstärkelse

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artiklarna 36 och 37 i detta,

med beaktande av kommissionens[9] förslag,

med beaktande av Europaparlamentets[10] yttrande,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs[11] yttrande, och

av följande skäl:

(1) I artikel 2 i rådets förordning (EG) nr 1868/94[12] fastställs potatisstärkelsekvoter för producentmedlemsstater under regleringsåren 2002/2003, 2003/2004 och 2004/2005.

(2) Enligt artikel 3.2 i förordning (EG) nr 1868/94 skall den över tre år löpande kvoten fördelas mellan medlemsstaterna på grundval av kommissionens rapport till rådet. Av detta skäl bör hänsyn tas till den senaste utvecklingen inom den gemensamma jordbrukspolitiken samt till produktionen i de medlemsstater som anslöts till gemenskapen den 1 maj 2004, och de nuvarande kvoterna för regleringsåret 2004/2005 bör i avvaktan på de första effekterna inom sektorn förlängas med en period begränsad till två år.

(3) Producentmedlemsstaterna skall, för en period på två år, fördela sin kvot mellan alla stärkelseproducerande företag på grundval av de kvoter som fastställts för regleringsåret 2004/2005.

(4) De kvantiteter som utnyttjats av de stärkelseproducerande företagen utöver de disponibla kvoterna för 2004/2005 skall dras av för regleringsåret 2005/2006 i enlighet med artikel 6.2 i förordning (EG) nr 1868/94.

(5) Förordning (EG) nr 1868/94 bör därför ändras.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE:

Artikel 1

Artiklarna 2 och 3 i förordning (EG) nr 1868/94 skall ersättas med följande:

”Artikel 2

1. Kvoter skall tilldelas potatisstärkelseproducerande medlemsstater för regleringsåren 2005/2006 och 2006/2007 i enlighet med bilagan.

2. Varje producentmedlemsstat som avses i bilagan skall fördela den kvot som den tilldelats mellan de stärkelseproducerande företagen för användning under regleringsåren 2005/2006 och 2006/2007, och fördelningen skall göras på grundval av delkvoterna för de enskilda stärkelseproducerande företagen under 2004/2005, utom vid tillämpning av andra stycket.

Delkvoterna för varje potatisstärkelseproducerande företag under regleringsåret 2005/2006 skall justeras så att hänsyn tas till eventuella kvantiteter som använts utöver kvoterna under regleringsåret 2004/2005 i enlighet med artikel 6.2.

Artikel 3

1. Kommissionen skall senast den 30 september 2006 lägga fram en rapport för rådet om kvottilldelningen i gemenskapen, tillsammans med lämpliga förslag. Rapporten skall beakta eventuella förändringar av stöden till potatisproducenterna liksom utvecklingen på marknaden för potatis- och spannmålsstärkelse.

2. Senast den 31 december 2006 skall rådet med stöd av artikel 37 i fördraget och på grundval av rapporten enligt punkt 1 i den här artikeln fatta beslut om kommissionens lämpliga förslag.

3. Senast den 31 januari 2007 skall medlemsstaterna underrätta berörda personer om de bestämmelser som antagits för sektorn.”

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den sjunde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning .

Den skall tillämpas från och med den 1 juli 2005.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdat i Bryssel den […]

På rådets vägnar

Ordförande

BILAGA

Kvoter för regleringsåren 2005/2006 och 2006/2007

(ton) |

Tjeckien | 33 660 |

Danmark | 168 215 |

Tyskland | 656 298 |

Estland | 250 |

Spanien | 1 943 |

Frankrike | 265 354 |

Lettland | 5 778 |

Litauen | 1 211 |

Nederländerna | 507 403 |

Österrike | 47 691 |

Polen | 144 985 |

Slovakien | 729 |

Finland | 53 178 |

Sverige | 62 066 |

Totalt | 1 948 761 |

FICHE FINANCIÈRE |

1. | LIGNES BUDGÉTAIRES: 05 02 01 03 05 02 03 15 05 02 12 02 | CRÉDITS APB 2005: 47 Mio EUR 195 Mio EUR 1 394 Mio EUR |

2. | INTITULÉ DE LA MESURE: Règlement du Conseil modifiant le règlement (CE) n° 1868/94 instituant un régime de contingentement pour la production de fécule de pomme de terre. |

3. | BASE JURIDIQUE: Articles 36 et 37 du traité |

4. | OBJECTIFS DE LA MESURE: Répartir le contingent entre les Etats membres producteurs de fécule de pomme de terre pour les campagnes 2005/06 et 2006/07. |

5. | INCIDENCES FINANCIÈRES | PÉRIODE DE 12 MOIS (Mio EUR) | EXERCICE EN COURS 2004 (Mio EUR) | EXERCICE SUIVANT 2005 (Mio EUR) |

5.0 | DÉPENSES A LA CHARGE – DU BUDGET DES CE (RESTITUTIONS/INTERVENTIONS) – DES BUDGETS NATIONAUX – D'AUTRES SECTEURS | – | – |

5.1 | RECETTES – RESSOURCES PROPRES DES CE (PRÉLÈVEMENTS / DROITS DE DOUANE) – SUR LE PLAN NATIONAL |

2006 | 2007 | 2008 | 2009 |

5.0.1 | PRÉVISIONS DES DÉPENSES | 203,1 | 167,5 | – | – |

5.1.1 | PRÉVISIONS DES RECETTES |

5.2 | MODE DE CALCUL: |

en Mio € | 2006 | 2007 | explications |

Prime féculière | 43,4 | 43,4 |

UE 25 | 43,4 | 43,4 | =1 948 761 t x 22,25 €/t |

Aide aux pommes de terre | 159,7 | 124,1 |

UE 15 | 153,5 | 116,9 | voir observations |

UE 10 | 6,2 | 7,2 | = taux de phasing-in x 186 613 t x 110,54 €/t |

TOTAL | 203,1 | 167,5 |

6.0 | FINANCEMENT POSSIBLE PAR CRÉDITS INSCRITS AU CHAPITRE CONCERNÉ DU BUDGET EN COURS D'EXÉCUTION | OUI / NON |

6.1 | FINANCEMENT POSSIBLE PAR VIREMENT ENTRE CHAPITRES DU BUDGET EN COURS D'EXÉCUTION | OUI / NON |

6.2 | NÉCESSITÉ D'UN BUDGET SUPPLÉMENTAIRE | OUI / NON |

6.3 | CRÉDITS A INSCRIRE DANS LES BUDGETS FUTURS | OUI / NON |

OBSERVATIONS: Dès qu’un Etat membre appliquera le paiement unique (cf. déclaration des Etats), 40 % de l’aide aux pommes de terre féculières sera découplée, seuls les 60 % restants couplés ont un impact financier. Pour l’UE 10, il est fait l’hypothèse que le régime de paiement unique à la surface, calculé une fois par an, est maintenu jusqu’en 2008. |

[1] EGT L 197, 30.7.1994, s. 4. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1782/2003 (EGT L 270, 21.10.2003, s. 1).

[2] Se artikel 43 i och bilaga VII till förordning (EG) nr 1782/2003.

[3] Rådets förordning (EG) nr 1782/2003 av den 29 september 2003 om upprättande av gemensamma bestämmelser för system för direktstöd inom den gemensamma jordbrukspolitiken och om upprättande av vissa stödsystem för jordbrukare (EGT L 270, 21.10.2003, s. 1).

[4] I enlighet med artikel 71 i kommissionens förordning (EG) nr 1782/2003.

[5] Kommissionens förordning (EG) nr 2235/2003 om gemensamma regler för tillämpningen av rådets förordningar (EG) nr 1782/2003 och (EG) nr 1868/94 när det gäller potatisstärkelse (EGT L 339, 24.12.2003, s. 36.)

[6] Kommissionens förordning (EG) nr 2236/2003 av den 23 december 2003 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1868/94 om upprättande av ett kvotsystem avseende produktionen av potatisstärkelse (EGT L 339, 24.12.2003, s. 45.)

[7] Kommissionens förordning (EG) nr 2237/2003 om fastställande av tillämpningsföreskrifter av vissa stödsystem som avses i avdelning IV i rådets förordning (EG) nr 1782/2003 om upprättande av gemensamma bestämmelser för system för direktstöd inom den gemensamma jordbrukspolitiken och om upprättande av vissa stödsystem för jordbrukare (EGT L 339, 24.12.2003, s. 52).

[8] – KOM(1997) 576 slutlig, 11.11.1997, kvoter 1998/1999, 1999/2000 och 2000/2001,– KOM(2001) 677 slutlig, 16.11.2001, kvoter 2002/2003, 2003/2004 och 2004/2001.

[9] EGT C […], […], s. […].

[10] EGT C […], […], s. […].

[11] EGT C […], […], s. […].

[12] EGT L 197, 30.7.1994, s. 4. Förordningen senast ändrad genom 2003 års anslutningsakt.