Förslag till rådets beslut rörande ingående av avtal på Europeiska gemenskapens vägnar om internationellt forsknings- och utvecklingssamarbete inom området intelligenta tillverkningssystem mellan Europeiska gemenskapen och Australien, Japan, Kanada, Norge, Schweiz och USA (96/C 371/01) (Text av betydelse för EES) KOM(96) 468 slutlig - 96/0235 (CNS)

(Framlagt av kommissionen den 4 oktober 1996)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 130m tillsammans med artikel 228.2 första meningen och artikel 228.3 första stycket i detta,

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av Europaparlamentets yttrande, och

med beaktande av följande:

Internationellt samarbete inom området intelligenta tillverkningssystem kommer att stärka den vetenskapliga och teknologiska grunden för industrin i Europa och kommer att bidra till att öka den europeiska industrins konkurrenskraft.

En tvåårig genomförbarhetsstudie om internationellt samarbete inom området intelligenta tillverkningssystem visade att det finns ett mervärde i sådant samarbete.

Rådet gav kommissionen mandat att föra förhandlingar om ett avtal med Australien, Japan, Kanada, Norge, Schweiz och USA.

Ett avtal har slutits med dessa länder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Avtalet om internationellt forsknings- och utvecklingssamarbete inom området intelligenta tillverkningssystem mellan Europeiska gemenskapen och Australien, Japan, Kanada, Norge, Schweiz och USA godkänns härmed. Texten till avtalet bifogas detta beslut.

Artikel 2

Rådets ordförande bemyndigas att utse den person som skall ha befogenhet att med bindande verkan för gemenskapen underteckna det avtal som anges i artikel 1.

Principer för internationellt samarbete om aktiviteter för forskning och utveckling inom området intelligenta tillverkningssystem mellan Europeiska gemenskapen och Australien, Japan, Kanada, USA samt EFTA-länderna Norge och Schweiz

(Rubrik, hälsning)

Jag hänvisar till förhandlingar som ägt rum angående internationellt samarbete avseende forsknings- och utvecklingsaktiviteter inom området intelligenta tillverkningssystem (IMS) mellan deltagarna, dvs. Europeiska gemenskapen och Australien, Japan, Kanada, USA samt EFTA-länderna Norge och Schweiz.

Syftet med detta brev är att protokollföra den gemensamma förståelse som uppnåddes om samarbetsprinciperna för IMS. Brevet är ett komplement till de behörighetsregler som utvecklats av den internationella ledningsgruppen vid slutet av förstudien till IMS under 1994 och modifierar artikel VIII av behörighetsreglerna och artikel 1.13 i bilaga 2 till behörighetsreglerna enligt nedan. Behörighetsreglerna och den bilagan är fogade till detta brev.

1. Målsättning

Deltagare skall inom området intelligenta tillverkningssystem uppmuntra och underlätta samarbete mellan organ som finns inom deras respektive länder (inom medlemsländerna vad avser EG). Ett sådant samarbete måste garantera en balans mellan insats och utdelning, vara relevant för industrin samt grundas på principen om ömsesidigt intresse och förståelse.

2. Tekniska teman för IMS-samarbete

Samarbetet kommer till en början att omfatta följande fem tekniska teman:

a) Frågor kring produkters sammanlagda livscykel.

b) Frågor kring bearbetning.

c) Verktyg för strategi, planering och formgivning.

d) Mänskliga, organisatoriska och sociala frågor.

e) Frågor kring det virtuella och utökade företaget.

Andra teman kan komma att behandlas inom ramen för IMS, men en garanti för att nya tekniska teman överensstämmer med regeringarnas politik och de deltagande regionernas industriella prioriteringar måste ges.

3. Samarbetsformer och sätt

Samarbete kommer att omfatta att organ deltar i projekt i enlighet med det gemensamt antagna förfarandet för att skapa och driva internationella konsortier och det kan omfatta besök, utbildning och utbyte av vetenskapsmän, ingenjörer och annan lämplig personal i syften som är relevanta för att framgångsrikt genomföra och slutföra projekten.

4. Spridning och nyttjande av information

Frågor som uppstår kring immateriella rättigheter (IPR) som uppkommer genom de projekt som utförs inom ramen för IMS, kommer att omfattas av bestämmelserna i tillägg 2 i behörighetsreglerna. Detta tillägg kommer att ändras i artikel 1.13 för att återspegla att Österrike, Finland och Sverige är medlemmar i Europeiska unionen.

5. Finansiering

Finansiering av gemensam verksamhet kommer att ges i mån av tillgång till medel och omfattas av tillämpliga lagar och bestämmelser samt den politik och de program som deltagarna har.

Varje deltagare finansierar sitt eget deltagande.

Varje deltagare skall bidraga - kontant eller in natura - på ett skäligt sätt till genomförandet av uppgifterna för det interregionala sekretariatet och för täckande av dess kostnader.

6. Genomförande av IMS

Utsedda representanter för deltagarna i den internationella ledningskommittén kommer att vara förbindelselänken mellan kommittén och respektive lands förvaltning och regering. Deltagarnas representanter ska övervaka genomförandet med avseende på IMS syfte, principer och programstruktur. De ska underlätta arbetet och dessutom ha följande funktioner:

- Underlätta ett bra samarbete mellan regionala sekretariat.

- Utbyta information om lokala sedvänjor, lagar, bestämmelser och program som är relevanta för samarbetet.

- Underlätta för små och medelstora företag att delta direkt och indirekt i IMS-programmet. Detta innebär speciellt tillgång till elektronisk sökning av partner och ett elektroniskt register över intresseanmälningar.

- Förelägga statliga förvaltningar eller regeringar ledningskommitténs rekommendationer att ta in nya deltagare för beslut.

Deltagarna skall organisera, leda eller utse sina respektive regionala sekretariat. De regionala sekretariatens ansvarsområden skall i synnerhet inkludera följande:

- Underlätta att projekt väljs ut på regional nivå och i enlighet med de regler och bestämmelser som finns i deltagarens region.

- Underlätta bildandet av konsortier inom regionerna och över gränserna.

- Arbeta med regionala infrastrukturgrupper för att underlätta för IMS.

7. Varaktighet

IMS-programmet kommer att ha en varaktighet på tio år, och varje deltagare har rätt att dra sig ur när som helst med en uppsägningstid på tolv månader. Deltagarna kommer att se över principerna för samarbete efter fem år för att utläsa huruvida samarbetet ska fortsätta, modifieras eller avslutas. Detta ersätter artikel VIII i behörighetsreglerna.

8. Genomförande av IMS i Europa

Europeiska gemenskapen, Norge och Schweiz förbehåller sig rätten att handla tillsammans såsom en enda europeisk region, att vara representerade av en gemensam delegation i den internationella ledningsgruppen och att ha ett enda europeiskt sekretariat för IMS.

Europeiska kommissionen kommer att ge det nödvändiga stödet för dess regionala sekretariat.

Detta brev, tillsammans med deltagarnas godkännande, kompletterar och modifierar behörighetsreglerna och ger uttryck för den gemensamma förståelsen kring principerna för IMS-samarbetet. Jag skulle uppskatta mottagandet av Er snabba bekräftelse av denna försändelse.

(slutfras)

Behörighetsregler för ett program för internationellt samarbete om avancerad tillverkning

I. SYFTE

Detta dokument lägger fram behörighetsregler för deltagare i programmet om intelligenta tillverkninssystem (IMS) för det internationella samarbetet inom forskning och utveckling av intelligenta tillverkningssystem. Dessa behörighetsregler syftar inte till att skapa förpliktelser under internationell eller nationell lag.

II. MÅLSÄTTNING

Målsättningen för IMS-programmet är följande:

A. Möjliggöra mera avancerade tillverkningsprocesser.

B. Förbättra den globala miljön.

C. Öka effektiviteten med vilken förnyelsebara och icke-förnyelsebara resurser används.

D. Skapa nya produkter och villkor som avsevärt förbättrar användarnas livskvalitet.

E. Förbättra kvaliteten på tillverkningsmiljön.

F. Utveckla en erkänd och respekterad tillverkningsdisciplin som kan främja överföringen av kunskap till kommande generationer.

G. Reagera effektivt på globaliseringen av tillverkningen.

H. Utvidga och öppna marknader över hela världen.

I. Främja en världsomspännande professionalism inom tillverkning genom att ge globalt erkännande och inrätta en utbildning för tillverkning.

För att uppfylla denna målsättning bör IMS-programmet vara en katalysator för följande:

A. Världsomspännande samarbete inom tillverkningsområdet mellan små och medelstora företag, användare och leverantörer samt universitet och regeringar.

B. Spridning över hela världen av resultaten av viktiga förbättringar i tillverkningen.

C. Utveckling av globala rekommendationer för tillverkningsnormer genom samarbete kring möjliga standardiseringar.

D. Bedömning och prioritering för ett globalt samarbete om utveckling av tillverkningsprocesser.

E. Förmedling, förståelse och användning av enhetliga riktlinjer samt bestämmelser och avtalsmodeller som respekterar deltagarnas och projektpartnernas immateriella rättigheter (IPR).

III. BAKGRUND

Förstudien för att definiera IMS-programmet hade följande sex deltagare:

- Australien

- De deltagande EFTA-länderna: Finland, Norge, Schweiz, Sverige och Österrike

- Europeiska gemenskapen (EG)

- Japan

- Kanada

- USA.

EG och EFTA-länderna uppträdde tillsammans som en samlad europeisk region.

Deltagarna genomförde förstudien i enlighet med behörighetsreglerna för förstudien om internationellt samarbete om avancerad tillverkning.

Den internationella ledningskommittén för förstudiens genomförande förklarade i sin slutrapport att studien visade att ett internationellt samarbetsprogram för forskning och utveckling av avancerad tillverkning kan struktureras rättvist och fördelaktigt med rättvisa och fördelaktiga resultat.

Den internationella ledningskommittén för förstudiens genomförande rekommenderade i sin slutrapport att man inleder IMS-programmet och föreslog ledningsstruktur, tekniska teman och immaterialrättsliga regler (IPR) för detta.

IV. PRINCIPER

Tillverkning är en väsentlig välståndsfaktor och den är avgörande för etableringen av en sund ekonomisk bas för ekonomisk tillväxt.

Behovet av förstklassiga tillverkningsprocesser har blivit livsviktigt efter uppkomsten av globala marknader.

Forskning och utveckling på tillverkningsområdet har en allt större betydelse för tillverkningsprocesserna. Det pågår omfattande forskning kring avancerad tillverkning i hela världen.

Ett effektivt styrt internationellt samarbete inom forskning och utveckling av avancerad tillverkning kan bidra till att förbättra tillverkningsprocesserna.

Följande aspekter bör ligga till grund för det internationella samarbete om avancerad tillverkning:

A. Bidrag till och utbyte av ett sådant samarbete skall vara rättvist och balanserat.

B. Samarbetsprojekt skall ha betydelse för industrin.

C. Samarbetsprojekt skall genomföras av interregionala, geografiskt fördelade konsortier.

D. Samarbetsprojekt kan uppstå när som helst i innovationscyklen.

E. Resultaten från samarbetsprojekten delas genom en kontrollerad informationsspridning som skyddar och rättvist fördelar immateriella rättigheter som uppstått eller tillförts under projektets gång.

F. IMS-projekt som sponsras av regeringar eller använder offentliga resurser får inte inbegripa kommersiell forskning och utveckling.

V. PROGRAMSTRUKTUR OCH FINANSIERING

IMS-programmet är ett internationellt samarbete där deltagarna tillsammans arbetar för att öka industrins konkurrenskraft, för att lösa problem som tillverkningsindustrin i hela världen står inför samt för att utveckla avancerad tillverkningsteknik och system för att gagna mänskligheten. IMS-programmet skall vara så brett som det är praktiskt möjligt.

A. IMS-programmet har en ledningsstruktur, som består av följande:

1. En internationell IMS-ledningskommitté.

2. Ett interregionalt sekretariat.

3. Regionssekretariat.

IMS-programmet kommer att omfatta projekt inom de tekniska teman som beskrivs i bilaga 1.

Projektpartnerna måste följa de IPR-bestämmelser som beskrivs i bilaga 2 och som omfattar obligatoriska minimikrav, icke-obligatoriska bestämmelser som bör beaktas samt frivilliga bestämmelser.

B. Finansiella medel till ledningsstrukturen

1. Varje deltagare finansierar sitt eget deltagande.

2. Deltagarna väljer sin egen finansieringsmetod.

3. Deltagarna bidrar på ett rättvist sätt med medel eller in natura för att täcka omkostnaderna för driften av det interregionala sekretariatet.

4. Deltagarna är ansvariga för att upprätthålla sin egen delegation och uppfylla alla nödvändiga ekonomiska förpliktelser.

C. Finansiella medel till projekten

1. Deltagarna finansierar sitt eget deltagande.

2. Deltagarna väljer sin egen finansieringsmetod.

VI. LEDNINGSSTRUKTUR

A. Internationella IMS-ledningskommittén: IMS-programmet övervakas av en internationell IMS-ledningskommitté, vars medlemmar skall vara framträdande representanter för deltagarnas industriella, akademiska eller offentliga sektor med kunskap om tillverkning. De skall både vilja och kunna avsätta nödvändig tid och ansträngning för att leda IMS-programmet.

1. Kommitténs sammansättning: Två medlemmar och en observatör per deltagare.

Det samlade antalet medlemmar och observatörer kommer att stiga efterhand som fler deltagare tas in i enlighet med förfarandet i avsnitt IX.

Delegationsmedlemmarna kan komma från vardera deltagares industriella, akademiska eller offentliga sektor. Ett tungt vägande deltagande från industrin bör eftersträvas. Minst en av de två medlemmarna skall komma från industrisektorn och delegationsledaren får inte komma från den offentliga sektorn. Medlemmarna bör utnämnas för en längre tidsperiod. Däremot kan observatörer skifta efter behov.

Varje deltagares delegation till mötena i den internationella IMS-ledningskommittén får ha med sig två representanter från sitt utsedda regionala sekretariat.

2. Den internationella IMS-ledningskommittén skall endast fatta beslut i samförstånd.

3. Ordförande: Ordförandeskapet i den internationella IMS-ledningskommittén skall rotera mellan de sex deltagarna. Mandatperioden är två år. När en deltagare har ordförandeskapet har denne ansvaret för att driva det interregionala sekretariatet. Kanada har det första ordförandeskapet. Det andra ordförandeskapet innehas av Australien som är vice ordförande under Kanadas ordförandeskap, så att kontinuiteten säkras. EFTA får det tredje ordförandeskapet. Ordningsföljden för därpå följande ordförandeskap kommer att bestämmas under IMS-programmets tredje år.

4. Ansvar: Internationella IMS-ledningskommittén skall rekommendera inriktningar och strategier för att genomföra och utveckla IMS-programmet, inklusive frågan om nya deltagare. Kommittén skall vidare

a) ge allmän ledning, bestämma strategiska prioriteringar och övervaka programmets genomförande,

b) sponsra och godkänna nya IMS-dokument,

c) vid behov tillsätta tillfälliga expertgrupper eller kommittéer, t.ex. vid tekniska och juridiska frågor, när projektet så kräver,

d) övervaka det interregionala sekretariatet,

e) främja IMS internationellt och främja att tillverkning blir en allmän fackdisciplin,

f) godkänna projekt i enlighet med avsnitt XI,

g) garantera att projekt och arbete inom detta program utförs i enlighet med det syfte, de principer och den programstruktur som deltagarna kommit överens om, samt

h) främja kommunikationen mellan den internationella IMS-ledningskommittén, de interregionala och regionala sekretariaten och projektpartnerna.

B. Det interreginala sekretariatet: Den deltagare som innehar ordförandeposten i den internationella IMS-ledningskommittén, skall vara ansvarig för ledningen av det interregionala sekretariatet.

Det interregionala sekretariatet skall ansvara för följande:

1. Tillhandahålla logistiken till interregionala förslag.

2. Förvara och dela ut IMS-mötesdokument och andra dokument.

3. Tillhandahålla logistik för interregional marknadsföring under ledning av internationella IMS-ledningskommittén.

4. Utbilda nya och potentiella deltagare.

5. Sprida information om pågående och avslutade projekt.

6. Hjälpa till vid bildandet av interregionala konsortier.

7. Förbereda och anordna studier eller verksamhet på ledningskommitténs anmodan.

C. Regionala sekretariat: Deltagarnas regeringar och/eller offentliga förvaltningar och offentliga organisationer inrättar och leder sina respektive regionala sekretariat efter eget gottfinnande.

De regionala sekretariaten skall för att främja IMS-programmet ha ansvar för följande:

1. Tillhandahålla den regionala logistiken till interregionala förslag.

2. Förvara och dela ut IMS-mötesdokument och andra dokument inom regionen.

3. Tillhandahålla logistik för regionala möten och marknadsföring.

4. Sprida information om pågående och avslutade projekt inom regionen.

5. Hjälpa till vid bildandet av regionala och interregionala konsortier.

6. Stödja regionala delegationers deltagande i internationella IMS-ledningskommitténs möten.

7. Underlätta regionala val och undersökningar.

8. Arbeta med regionala infrastrukturgrupper för att underlätta IMS-programmet.

VII. INLEDNING AV IMS-PROGRAMMET

IMS-programmet inleds, så snart

1) alla deltagare har ratificerat behörighetsreglerna för IMS-programmet,

2) den internationella IMS-ledningskommitténs medlemmar har utnämnts, och

3) de regionala sekretariaten har utsetts.

VIII. AVSLUTNING AV IMS-PROGRAMMET

IMS-programmet avslutas på tioårsdagen för det fastställda inledningsdatumet för programmet, såvida inte regeringarna och/eller de offentliga förvaltningarna beslutar något annat under programmets sjunde år.

IX. TILLTRÄDE AV NYA DELTAGARE

A. Regeringen och/eller den offentliga administrationen i regionen som ansöker skall först uppfylla IMS-programmets behörighetsregler.

B. Efter att ha ratificerat IMS-programmets behörighetsregler kan projektpartner från den ansökande regionen bilda konsortier efter övriga parters medgivande. Bidragen från den ansökande regionens partner skall övervakas under en viss tid, så att en översikt av den ansökande regionens deltagande kan byggas upp.

C. När denna tid har gått ut (och det kan röra sig om flera år), skall regeringarna och/eller de offentliga förvaltningarna på grundval av rekommendationer från internationella IMS-ledningskommittén fatta beslut om huruvida den ansökande regionen skall representeras i den internationella IMS-ledningskommittén.

X. BILDANDE AV KONSORTIER

De regionala sekretariaten och det interregionala sekretariatet kommer att gemensamt hjälpa till vid bildandet av konsortier för IMS-projekt.

A. Grundläggande dokument för bildandet av konsortier

Det interregionala sekretariatet och de regionala sekretariaten skall gemensamt och på grundval av IMS-programmets behörighetsregler upprätta ett grundläggande dokument som förklarar följande:

- Programmets organisation.

- Verksamhetens struktur och mål.

- Krav för antagning av projekt och konsortium

- Tekniska teman.

- Utvärderings- och urvalsprocess samt gällande kriterier.

B. Internationell samordningspartner

En internationell samordningspartner skall utses av varje konsortium. Den utnämnda internationella samordningspartnern skall vara ett industriföretag med nödvändiga resurser för att genomföra projektet och en bevisad kapacitet att leda invecklade internationella projekt. Den internationella samordningspartnerns uppgift inkluderar följande:

1. Samordna bildandet av konsortier.

2. Samordna förebådande av fullständiga anbuds- och samarbetsavtal.

3. Vara den första kontakten för all kommunikation mellan konsortiet, den internationella IMS-ledningskommittén och det interregionala sekretariatet.

4. Underlätta projektets genomförande.

5. Samordna arbetet med förberedelse till projektgenomgång och informationsspridning.

C. Förteckning över intresserade enheter

Det regionala sekretariatet skall inom sin region skicka ut grundläggande dokument, upplysningar om nationella finansieringsmöjligheter och nationell tidsplan för IMS-programmet till alla organisationer i den industriella, akademiska och offentliga sektorn som kan identifieras som möjliga projektpartner. Sekretariatet sammanställer sedan en förteckning över intresserade enheter. Förteckningen skall omfatta de olika intresserade enheternas intresseområde och potential.

D. Utbyte av förteckningar över intresserade enheter

Denna förteckning skall uppdateras regelbundet och skickas ut till alla andra regioner genom det interregionala sekretariatet. Det regionala sekretariatet sammanställer också förteckningar över intresserade enheter från andra regioner och skickar dessa till de nationella enheter som kan tänkas ha liknande intressen. Det regionala sekretariatet odlar gemensamma intressen mellan nationella och utländska enheter och underlättar bildandet av konsortier.

E. Utbyte av projektförslag

Varje intresserad enhet kan lägga in preliminära förslag till det regionala sekretariat som den tillhör, så att bildandet av internationella konsortier främjas.

Det regionala sekretariatet skickar ut dessa förslag till alla intresserade enheter i förteckningen. Med ledning av denna information kan potentiella partner arbeta för att bilda internationella konsortier.

XI. UTVÄRDERING, URVAL OCH GENOMGÅNG AV PROJEKT

Förslag skall vara överensstämmande med de principer, den programstruktur och de regler om immateriella rättigheter som finns i behörighetsreglerna.

A. Kriterier för val av projekt

1. Betydelse för industrin.

2. Överensstämmelse med tekniska teman i bilaga 1 med de eventuella ändringar som görs från tid till annan av internationella IMS-ledningskommittén.

3. Vetenskapliga och tekniska fördelar.

4. Genomförandepotential och affärsmässig potential.

5. Överensstämmelse med reglerna för immateriella rättigheter i enlighet med bilaga 2 med de eventuella ändringar som görs från tid till annan av internationella IMS-ledningskommittén.

6. Mervärde.

B. Kriterier för val av konsortier

1. Interregional fördelning av partner

Partnerna i konsortiet måste komma från minste tre deltagare.

2. Balans mellan insats och utdelning

Partnerna i konsortiet skall påvisa att förhållandet mellan bidrag till och utdelning från deltagande är rättvist och balanserat. Därför bör bidrag identifieras efter typ (inklusive bidrag i natura, t.ex. utrustning, faciliteter, personal, dokumentation, metoder och bakgrundsmaterial som vederbörande innehar de immateriella rättigheterna till) och efter värde för varje partner och grupp.

3. Interregional ledning

Det interregionala konsortiet skall välja en internationell samordnare för konsortiet.

4. Spridning av resultat

Konsortiet är förpliktigat att sprida information om projektresultat inklusive erfarenheter från bildandet och ledningen av IMS-konsortier samt att upplysa om tekniska resultat, om detta medges enligt reglerna för immateriella rättigheter. Vidare skall man lägga fram en plan för hur informationsspridningen skall ske.

C. Projektutvärdering

Processen för projektutvärdering omfattar följande tre stadier:

1. Utvärdering av projektbeskrivning

Konsortiet skall utarbeta en översikt över planerad forskning. Översikten skall överlämnas till de regionala sekretariaten för en inledande regional genomgång. Varje delegation utarbetar en rekommendation till den internationella IMS-ledningskommittén. Förslagsgivare, vars projekt inte godkänts, skall få besked varför deras projekt inte kan ges stöd.

2. Utvärdering av slutgiltiga projekt

Konsortiet skall presentera ett slutgiltigt förslag i standariserad form för detaljerad utvärdering i samtliga partners regioner. Det slutgiltiga förslaget skall omfatta varje partners formella förpliktelse i förhållande till IMS-programmets principer, struktur och regler för immateriella rättigheter, inklusive ett underskrivet samarbetsavtal med ett avtal avseende immateriella rättigheter.

3. Slutgiltigt godkännande

Slutgiltigt godkännande skall ges av internationella IMS-ledningskommittén på grundval av regionala rekommendationer och presenterade förslag.

D. Projektgenomgång

Den internationella IMS-ledningskommittén skall övervaka och regelbundet se över projektens utveckling. Varje konsortium skall, för att underlätta detta, en gång om året presentera en sammanfattande rapport i standariserad form till den internationella IMS-ledningskommittén.

Varje region kan se över utvecklingen hos regionala partner när helst den finner det passande.

XII. IMS ROLL I FÖRHÅLLANDE TILL SMÅ OCH MEDELSTORA FÖRETAG, UNIVERSITET OCH OFFENTLIGA FORSKNINGSINSTITUT

Var och en av deltagarna och den internationella IMS-ledningskommittén skall utarbeta sätt för direkt eller indirekt värvning av små och medelstora företag till IMS-programmet. Dessutom bör alla regioner överväga verksamheter som t.ex. följande:

A. Tydlig och väldokumenterad rådgivning i frågor rörande immateriella rättigheter (IPR).

B. Översikt över begränsningar i lagar eller praxis som finns inom deltagarnas områden och vilken praktisk betydelse de har.

C. Informationstjänster för att besvara enkla frågor.

D. Elektronisk partnerförmedling som speciellt vänder sig till små och medelstora företag.

E. Elektroniskt register över intresseanmälningar från små och medelstora företag som vill ansluta sig till nuvarande eller kommande projektgrupper.

F. Löpande journal över IMS-erfarenheter av ekonomiska bidrag från projektlag.

G. Informationstillfällen speciellt inriktade mot olika små och medelstora företagssektorer.

Listan är inte uttömmande och forskning bör fortsätta vid sidan om programmet såsom det utvecklas för att övervaka de små och medelstora företagens deltagande och för att identifiera framtida behov.

Listan kan även vara användbar för att uppmuntra universitet och statliga forskningsinstitut att delta. Det är nödvändigt att utnyttja högskolornas roll som utbildare för att sprida forskningsresultat till kommande generationers yrkesfolk.

XIII. SPRIDNING AV RESULTAT

Det är ytterst viktigt att sprida information och IMS-programmet kräver det. All informationsspridning måste dock ske i överensstämmelse med reglerna för immateriella rättigheter (IPR) i bilaga 2. Detta gäller också för spridande av interimistiska och slutgiltiga tekniska resultat från projekten.

Informationsspridning kommer att ske på projektstadiet samt på de regionala och interregionala stadierna. Spridandet kan ske genom skriftliga rapporter, internationella symposier och akademiska publikationer.

BILAGA 1

TEKNISKA TEMAN TILL ETT SAMLAT PROGRAM FÖR INTELLIGENTA TILLVERKNINGSSYSTEM (IMS) ENLIGT FÖRSLAG FRÅN ITC

Temaförteckningen nedan bör uppmuntra möjliga projektansökande till att utarbeta förslag som tydligt bidrar till kravet på globalt samarbete. Projektförslag som visar att globalt samarbete löser dessa teman bättra än regionala projekt bör prioriteras.

1. Frågor avseende produkters sammanlagda livscykel

- Framtida allmänna tillverkningssystem

Exempel på detta tema är förslag om "snabbtillverkning", "den fraktala fabriken", "bionisk tillverkning", "holistisk företagsintegration" osv.

- Intelligenta kommunikationsnät för informationsprocesser i tillverkningen

Kommunikationsnät, kommunikationsverktyg och deras tillämpningar måste förbättras för att man skall förstå hur pass effektiv global distribution och global anskaffning är.

- Miljöskydd, minimal förbrukning av energi och material

Frågeställningarna om miljö, energi och material har blivit så komplicerade att de bara kan bemötas genom samarbete med en rad specialister. Eftersom förhållandena inom detta område skiljer sig mycket mellan olika regioner är det nödvändigt att nå en gemensam överenskommelse och en harmoniserad inställning till tillverkningsteknikens förhållningssätt till miljöskydd.

- Återvinning och upprustning

Det har hittills varit nästan omöjligt att i en region återvinna en produkt från en annan region. Detta kan på lång sikt skada det fria handelsutbytet mellan regionerna väldigt mycket. Därför bör allmänt accepterade metoder och nya idéer för återvinning utarbetas under IMS-paraplyet.

- Metoder för att mäta den ekonomiska situationen på företag

Trots tillverkningsspecialisternas strävanden uppstår nya problem fortare än de gamla problemen hinner lösas och tillämpas inom tillverkningsområdet. Det beror ofta på att varken bedömningen av nya tillverkningssystem eller metoderna för att mäta den ekonomiska situationen är harmoniserade. Därför bör IMS-samarbetet stödja projekt för att utveckla tydliga specifikationer för övervakning och för mätmetoder som kan leda till en gemensam förståelse för utvärderingen av nya tillverkningssystem.

2. Tillverkningsprocesser

Följande teman kan fastställas för att täcka behovet av snabba reaktioner på skiftande behov och för att spara mänskliga och materiella resurser samt för att förbättra de anställdas arbetsmiljö:

- Rena tillverkningsprocesser, som minskar effekterna på miljön

System för att minska utsläpp från tillverkningen.

System för att minska avfall från tillverkningen.

System för att i förväg bedöma fabrikens (tillverkningens) livscykel.

- Energisnåla processer, som kan täcka tillverkningsbehovet med en minimal energiförbrukning

Minimal energiförbrukning.

Integrerade processcykler för minskad energiförbrukning.

Moduler av energihushållningstyp.

Produktionsstyrningsteknik av energihushållningstyp.

- Teknisk innovation i tillverkningsprocesser

Metoder som snabbt kan producera olika produkter genom "snabba prototypmetoder".

Flexibla tillverkningsprocesser med avseende på ändrade förhållanden på arbetsmarknaden, eller vid byten av produkter och material.

- Ökad flexibilitet och självständighet i processmoduler som ingår i tillverkningssystem

Öppna distribuerade system med moduler som passar till både obemannade system, system med delvis bemanning och arbetskraftsintensiva system, och som kan anpassa systemkomponenter så att de passar för nya produkter.

- Ökad interaktion eller harmoni mellan olika tillverkningskomponenter och tillverkningsfunktioner

"Pen infrastructure" i tillverkningen.

Inbördes förbundna informationssystem som t.ex. "fjärridentifikation" mellan respektive moduler.

3. Verktyg för strategi, planering och utformning

Tillverkning sker i en global ekonomi. Hur och var råvaror omvandlas är ett strategiskt beslut. Beslutet är komplicerat vad beträffar vad man skall tillverka, och var man skall tillverka eller köpa det i en ekonomi som blir allt mer globaliserad.

Många av dagens tillverkningsorganisationer bygger på vertikala hierarkiska strukturer. Utvecklingen mot mera balanserade (hierarkiska) strukturer kräver och kommer att fortsätta att kräva stora förändringar av organisation, system och arbetsmetoder. Vi behöver metoder och verktyg för att hjälpa oss att fastställa lämpliga tillverkningsstrategier och för att utforma lämpliga organisationer och arbetsprocesser.

Metoder och verktyg för att stödja industriell processförnyelseteknik. Formgivningsverktyg för att stödja analysen och utvecklingen av tillverkningsstrategier.

Verktyg för datorstyrd konstruktion i ett utökat företag eller i en virtuell företagsmiljö.

4. Mänskliga, organisatoriska och sociala angelägenheter- Främjande- och utvecklingsprojekt för att förbättra tillverkningsindustrins profil

Ingenjörer inom tillverkningsindustrin står ofta nederst på löneskalan jämfört med andra ingenjörer, och yrket i sin helhet har låg status. Därför vill ITC att globalt kända, tungt vägande branschföreningar och utbildningsinstitutioner skall främja tillverkning som en fackdisciplin. I dessa förslag ingår upprättandet av internationella organisationer för att främja tillverkning.

- Förbättrad kapacitet för utbildning och träning av arbetsstyrkan inom tillverkningen

Ingenjörsutbildingen har ofta tenderat att lägga större vikt vid teori än vid praktik. Dessutom har grundutbildningen inte alltid kunnat täcka industrins behov, eftersom de utexaminerade ofta har otillräckliga kunskaper. Detta har lett till industrier som är dåliga på att föra vidare innovation till framgångsrika produkter. Därför behövs omprioriteringar och ett närmare samband mellan industri och utbildningsinstitutioner. Ändringar i systemuppbyggnaden betyder att utbildning inom företag är en fortlöpande process med syfte att uppdatera kunskaper och att öka de anställdas potential - ett avgörande element i alla system.

- Självständig utlandsbaserad verksamhet (integrering av kompletterande affärsverksamhet i närstående bolag)

Den ursprungliga målsättningen med att förlägga verksamhet utomlands var att öka marknadsandelar och minska produktionskostnader; att utveckla den utskickade arbetskraften kom i andra hand. Men om dessa anläggningar får en ökad självständighet kan de reagera med en ökad flexibilitet på ändrade förhållanden i de områden som de är förlagda till, och självständighet är förenligt med organisatoriska idéer om decentralisering, bemyndigande och utjämning av hierarkier. Det bidrar också till nationell utveckling i länderna där anläggningarna finns, samt främjar IMS målsättning att sprida grundläggande kunskaper inom tillverkning.

- Företagets tekniska minne - bibehållande, utvecklande, tillträde

Kunskap och informationskällor är ofta isolerade och låsta inom tillverkningsföretag. "Organisatorisk utbildning" är en strategi för att överföra denna kunskap till en gemensam ram eller modell som leder till bättre beslutsfattande, och det kan bli ett viktigt tema inom IMS.

- Passande mätmetoder för nya paradigm

Nya tillverkningsparadigm måste erbjuda ett överlägset alternativ vad gäller kostnader, kvalitet, leverans och flexibilitet. Kostnader, kvalitet och leverans är kända kriterier för masstillverkning, medan flexibilitet är nyckelordet för tillverkning enligt nya paradigm. Utvärderingsmetoder bör utvecklas för att underlätta för övergången till nya paradigm.

5. Frågor kring det virtuella eller utökade företaget

Det utökade företaget är ett uttryck för marknadens krav på att föra in externa resurser i företag utan att för den sakens skull äga resurserna. Att inrikta sig på kärnverksamheter är vägen till framgång, men att leverera produkter eller tjänster kräver att man förenar flera färdigheter i världsklass. Marknader som är stadda i förändring kräver en likaledes varierande blandning av resurser. Det utökade företaget som skall liknas vid det yttersta vad gäller anpassningsbara och omvandlingsbara tillverkningsresurser, är målet. Processen kan tillämpas även inom större organisationer, eftersom de allt oftare omvandlas till paraplyorganisationer för mindre enheter eller ämnesinriktade fabriker.

Att driva ett utökat företag kräver att man anammar kommunikations- och databasteknik som är mer eller mindre spjutspetsartad. Men den huvudsakliga utmaningen är snarare organisatorisk än teknisk.

Möjligheterna för forskning och utveckling inom detta område är följande:

- Metoder för att bestämma och stödja informationsprocesser och logistik på hela värdeskalan i det utökade företaget.

- Uppbyggnad av infrastruktur (affärsmässig, funktionell och teknisk) för att stödja tekniskt samarbete på hela värdeskalan t.ex. parallell teknik i hela det utökade företaget.

- Metoder och angreppssätt för att sprida kostnader, ansvar och risker samt belöningar till det utökade företagets beståndsdelar.

- Lagarbete över gränserna mellan enskilda enheter inom det utökade företaget.

BILAGA 2

REGLER FÖR IMMATERIELL ÄGANDERÄTT VID FORSKNINGS- OCH UTVECKLINGSPROJEKT

Målsättning

Dessa regler fastslår både tvingande bestämmelser och rekommenderade principer för partner som vill deltaga i ett projekt under det intelligenta tillverkningssystemprogrammet (IMS). Målsättningen för dessa regler är att ge ett fullgott immaterialrättsligt skydd för den egendom som används eller skapas under gemensamma forsknings- och utvecklingsprojekt under IMS-programmet, samtidigt som de garanterar

a) att förhållandet mellan bidrag till och utdelning från deltagare i sådana projekt är rättvist och balanserat,

b) att man når en jämvikt mellan behovet av flexibilitet i förhandlingarna mellan partner och behovet av enhetligt tillvägagångssätt bland projekt och partner,

c) att forskningsresultaten delas av parterna genom en process som skyddar och rättvist fördelar eventuella immateriella rättigheter som skapats eller tillförts under samarbetet.

Artikel 1 Definitioner

1.1 Avräkning: Fördelning av ersättning såsom royaltyer eller andra licensavgifter mellan en partner och en annan partner, där den förstnämnda partnern har ensamrätten eller är delägare till förgrunden och avslöjar, beviljar licens på eller överlåter den till tredje man.

1.2 Närstående bolag: Juridisk enhet som, direkt eller indirekt, ägs eller kontrolleras av, eller befinner sig under samma ägandeförhållande eller under samma kontroll som en partner. Att befinna sig under gemensamt ägande eller vara kontrollerat av staten ger inte i sig status som närstående bolag.

Ägande eller kontroll skall föreligga genom direkt eller indirekt

a) ägande av över 50 % av det nominella värdet av utfärdat aktiekapital,

b) ägande av över 50 % av de röstberättigade aktierna för val av styrelseledamöter eller personer med liknande arbetsuppgifter, eller annan rätt att välja eller utse styrelseledamöter eller personer med liknande arbetsuppgifter som har en majoritetsröst, eller

c) ägande av över 50 % av aktierna och genom kontraktsbestämmelser rätt att kontrollera hur företaget styrs eller drivs.

1.3 Bakgrund: All information och immateriella rättigheter förutom bakgrundsrättigheter, som ägs eller kontrolleras av en partner eller dess närstående bolag och som inte är förgrund.

1.4 Bakgrundsrättigheter: Patent på uppfinningar och mönster samt på bruksmönster och ansökningar till sådana så snart de är offentliggjorda, som ägs eller kontrolleras av en partner eller dess närstående bolag, för vilken en licens behövs för projektarbetet eller för att förgrunden skall kunna utnyttjas kommersiellt, och som inte är förgrund.

1.5 Konfidentiell information: All information som inte är allmänt tillgänglig och som bara blir tillgänglig i förtroende enligt lag eller enligt skriftliga avtal om konfidentialitet.

1.6 Konsortium: Tre eller flera grupper som kommit överens om att gemensamt genomföra ett projekt.

1.7 Samarbetsavtal: Ett eller flera avtal som skrivits under av alla partner i ett konsortium med avseende på projektets genomförande.

1.8 Förgrund: All information och immateriella rättigheter som först skapats, uppkommit, uppfunnits eller utvecklats under arbete i ett projektet.

1.9 Grupp: Alla partner i ett givet projekt från en deltagares geografiska område.

1.10 IMS-program: Programmet för intelligenta tillverkningssystem.

1.11 Immateriella rättigheter: Alla rättigheter enligt artikel 2 viii i konventionen om upprättandet av Världsorganisationen för den intellektuella äganderätten (WIPO) undertecknad i Stockholm den 14 juli 1967 (1) förutom varumärken, handelsbeteckningar och kommersiella namn och beteckningar.

1.12 Icke-vinstdrivande institutioner: Juridisk enhet, offentlig eller privat, som upprättats eller organiserats för andra syften än att vara vinstdrivande och som inte själv kommersiellt utnyttjar förgrund.

1.13 Deltagare: Australien, EU, gruppen av deltagande EFTA-länder (Finland, Norge, Schweiz, Sverige och Österrike), Japan, Kanada och USA samt annat land eller geografisk region vars deltagande i IMS-programmet kan godkännas på sätt som beslutats av deltagarna.

1.14 Partner: Juridisk eller fysisk person som deltar som kontrahent i ett samarbetsavtal för ett givet projekt.

1.15 Projekt: Forsknings- och utvecklingsprojekt som genomförs av ett konsortium under IMS-programmet.

1.16 Sammanfattande information: Beskrivning av målsättning, status och resultat från ett projekt och som inte röjer konfidentiell information.

Artikel 2 Tvingande regler

Ett samarbetsavtal skall alltid innehålla materiella villkor och regler som fullkomligt överensstämmer med var och en av punkterna 2.3-2.13 i denna artikel. Definitionerna i alla samarbetsavtal skall vara de som anges i artikel 1 i detta dokument.

Om ett projekt eller en möjlig partner eller dennes närstående bolag är underställt offentliga krav enligt lag eller avtal, och dessa krav inverkar på rättigheter eller skyldigheter enligt samarbetsavtalet, skall den eventuella partnern innan samarbetsavtalet ingås tillkännage alla sådana kända krav till övriga partner. Partner skall säkerställa att ägande, användning, avslöjande och beviljande av licens på förgrund överensstämmer med dessa tvingande regler om projektet är underställt offentliga krav.

Partner skall vid påbörjandet av ett projekt sinsemellan omgående informera varandra om vilka av deras närstående bolag som skall delta i utförandet av projektet och meddela varandra om alla ändringar bland de närstående bolagen som deltar under projektets gång. Partner kan utesluta närstående bolag från de rättigheter och skyldigheter som fastslagits här i enlighet med reglerna i samarbetsavtalet. Detta kan ske vid samarbetsavtalets ingående och omedelbart efter det att nya juridiska enheter har uppfyllt definitionerna för närstående bolag.

Skriftligt avtal

2.1 Partner skall ingå ett skriftligt samarbetsavtal som skall gälla för deras deltagande i ett projekt i enlighet med detta dokument.

Ägande

2.2 Förgrund skall ägas enbart av den partner, eller gemensamt av de partner, som skapat den.

2.3 En partner som är ensam ägare till förgrund kan avslöja eller bevilja icke-exklusiva licenser för den till tredje man utan att företa avräkning till någon annan partner.

2.4 En partner som är delägare till förgrund kan avslöja eller bevilja icke-exklusiva licenser för den till tredje man utan samtycke från eller avräkning till någon annan partner, såvida inte annat anges i samarbetsavtalet.

2.5 En partner kan överlåta sina egna och/eller sina gemensamma ägandeintressen i bakgrund, bakgrundsrättigheter eller förgrund till tredje man utan samtycke från och utan avräkning till någon annan partner.

Partner som överlåter någon av sina rättigheter till bakgrundsrättigheter eller förgrund måste överlåta dessa villkorat av samarbetsavtalet och skall kräva att alla till vilka överlåtelse sker skriftligen, medger att vara bundna till överlåtarens förpliktelser under samarbetsavtalet med avseende på de erhållna rättigheterna.

Informationsspridning

2.6 Alla partner i andra projekt och kommittéerna bildade under IMS-programmet skall få tillgång till sammanfattande information.

2.7 Konsortiet skall när projektet är till ända tillhandahålla en offentlig rapport med sammanfattande information om projektet.

Licensrättigheter

Förgrund

2.8 Varje partner och dess närstående bolag kan använda förgrund utan att betala royalty för forskning och utveckling och för kommersiellt utnyttjande. Kommersiellt utnyttjande omfattar rätten att bruka, tillverka, låta tillverka, sälja och importera. I undantagsfall kan dock partner i sitt samarbetsavtal gemensamt besluta att

a) betala royalty till partner som är icke-vinstdrivande institutioner, för kommersiellt utnyttjande av förgrund, som dessa institutioner ensamma äger,

b) betala royalty till partner, som är icke-vinstdrivande institutioner för kommersiellt utnyttjande av förgrund som de äger gemensamt med dessa icke-vinstdrivande institutioner, såvida dessa royaltyer är såväl små som följer IMS-programmets princip om rättvist och balanserat förhållande mellan bidrag och utdelning.

2.9 En partner och dess närstående bolag, som inte äger förgrund, får inte avslöja eller bevilja licenser i andra hand till tredje man. Varje partner eller dess närstående bolag kan dock, i sin normala affärsrörelse,

a) i förtroende avslöja förgrund enbart i syfte att tillverka, låta tillverka, importera eller sälja produkter,

b) bevilja underlicens på programvara som ingår i förgrund i objektbord, eller

c) ägna sig åt berättigat tillhandahållande av produkter och tjänster som i sig medför avslöjande av förgrunden.

Bakgrund

2.10 En partner i ett projekt kan, men är inte skyldig att, tillhandahålla eller bevilja licens till sin bakgrund till andra partner.

2.11 Partner och deras närstående bolag får använda andra partners eller deras närstående bolags bakgrundsrättigheter enbart till forskning och utveckling inom projektet utan ytterligare ersättning inklusive, men inte begränsat till, ekonomisk ersättning.

2.12 Partner och deras närstående bolag skall bevilja en licens på bakgrundsrättigheterna till andra partner och deras närstående bolag på normala handelsmässiga villkor när licensen är nödvändig för det kommersiella utnyttjandet av förgrunden, såvida inte

a) den ägande partnern eller dess närstående bolag genom skyldigheter i lag eller kontrakt, som funnits innan samarbetsavtalet skrevs under, inte kan bevilja sådana licenser, och dessa bakgrundsrättigheter är speciellt definierade i samarbetsavtalet, eller

b) partnerna, i exceptionella fall, kommer överens om att utesluta bakgrundsrättigheter som speciellt definierats i samarbetsavtalet.

Fortsatta rättigheter

2.13 Samarbetsavtalet skall närmare ange att partners och närstående bolags rättigheter och skyldigheter vad beträffar förgrund, bakgrund och bakgrundsrättigheter inte upphör efter det att samarbetsavtalet har löpt ut.

Artikel 3 Bestämmelser som måste ingå i samarbetsavtalet

Partnerna skall ta upp samtliga följande punkter i sina samarbetsavtal:

Offentliggörande av resultat

3.1 Partnerna skall ta upp frågan om inhämtande av de övriga partnernas samtycke, om sådant skall erfordras, för offentliggörande av andra resultat från projektet än sammanfattande information.

3.2 Partnerna skall ta upp frågan om partner som är icke-vinstdrivande institutioner skall ha tillstånd att för akademiska ändamål offentliggöra förgrund som de ensamma äger, under förutsättning att lämpliga förfaranden för att skydda förgrunden vidtas i enlighet med artikel 3.3 och 3.4.

Skydd av förgrund

3.3 Partnerna skall fastställa vilka åtgärder de tänker vidta för att juridiskt skydda förgrund genom immaterialrättsliga rättigheter. När en partner gjort en uppfinning skall partnern inom rimlig tid underrätta andra partner i samma projekt om hur uppfinningen ska skyddas samt ge partnerna en sammanfattande beskrivning av den.

3.4 Partnerna skall ta upp frågan om att alla andra partner inom samma projekt skyndsamt underrättas och att information om uppfinningen vid begäran utlämnas enligt gemensamt beslutade villkor. Partnerna skall skäligen samarbeta för att sådant skydd skall komma till stånd för en annan partner inom samma projekt om och i den mån en eller flera partner som äger förgrund inte ämnar söka sådant skydd.

Konfidentiell information

3.5 Partnerna skall fastställa vilka åtgärder de tänker vidta för att säkerställa att partner som mottagit konfidentiell information enbart använder eller avslöjar denna konfidentiella information inom det egna företaget eller det närstående bolaget i den utsträckning som villkoren för dess utelämnande tillåter.

Tvist och gällande lag

3.6 Partnerna skall i sina samarbetsavtal överenskomma hur tvister skall avgöras.

3.7 Partnerna skall i sina samarbetsavtal överenskomma vilken lag som skall tillämpas i samarbetsavtalet.

Artikel 4 Frivilliga regler

Partnerna kan, men är inte skyldiga att, ta upp följande bestämmelser i sina samarbetsavtal:

Regler för närstående bolag.

Antirust- och konkurrensfrågor.

Hävande och uppsägning.

Förhållandet mellan arbetsgivare och arbetstagare.

Exportkontroller och efterlevnad.

Avtalsområde.

Parternas syften.

Licenser till och från partner i andra projekt.

Licensgivarens ansvar med avseende på licenstagarens användning av den licensierade tekniken.

Utlånade eller tilldelade arbetstagare och därav följande rättigheter.

Upptagande av nya partner till och utträdande av partner från projekt.

Bakgrund efter samarbestavtalets upphörande.

Förpliktelser med avseende på skydd, användning och hemlighållande av konfidentiell information.

Resterande information.

Royaltysatser för licenser till bakgrundsrättigheter.

Programvarans källkod.

Beskattning.

Avtalets giltighetsperiod.

Troligtvis kommer det att finnas andra regler som partnerna behöver ta upp i sina samarbetsavtal beroende på särskilda omständigheter i deras projekt. Partnerna bör söka expertråd för sin situation och vara medvetna om att inga ytterligare regler får strida emot artikel 1 och 2 dessa bestämmelser.

BILAGA 3

KONVENTION OM UPPRÄTTANDET AV VÄRLDSORGANISATIONEN FÖR DEN INTELLEKTUELLA ÄGANDERÄTTEN (WIPO) (Stockholm den 14 juli 1967)

Artikel 2 (VIII) definierar den intellektuella äganderätten som äganderätter inkluderande följande

". . .rätt till litterära, konstnärliga och vetenskapliga verk; uppträdande av utövande konstnärer; uppspelningar av fonogram samt radioprogram; uppfinningar inom alla områden för mänsklig strävan; vetenskapliga upptäckter; industriella mönster och modeller; varu-, handels- och servicemärken samt firmanamn och kommersiella beteckningar; skydd mot illojal konkurrens, liksom alla andra rättigheter hänförliga till intellektuell verksamhet på de industriella, vetenskapliga, litterära och konstnärliga områdena."

Jag bekräftar mottagandet av Ert brev som lyder enligt följande:

"Principer för internationellt samarbete om aktiviteter för forskning och utveckling inom området intelligenta tillverkningssystem mellan Europeiska gemenskapen och Australien, Japan, Kanada, USA och EFTA-länderna Norge och Schweiz

(Rubrik, hälsning)

Jag hänvisar till förhandlingar som har ägt rum angående internationellt samarbete avseende forsknings-och utvecklingsaktiviteter inom området intelligenta tillverkningssystem (IMS) mellan deltagarna, dvs. Europeiska gemenskapen, Australien, Japan, Kanada, USA samt EFTA-länderna Norge och Schweiz.

Syftet med detta brev är att protokollföra den gemensamma förståelse som uppnåddes om samarbetsprinciperna för IMS. Brevet är ett komplement till de behörighetsregler som utvecklats av den internationella ledningsgruppen vid slutet av förstudien till IMS under 1994 och modifierar artikel VIII av behörithetsreglerna och artikel 1.13 i bilaga 2 till behörighetsreglerna enligt nedan. Behörighetsreglerna och den bilagan är fogade till detta brev.

1. Målsättning

Deltagare skall inom området intelligenta tillverkningssystem uppmuntra och underlätta samarbete mellan organ som finns inom deras respektive länder (inom medlemsländerna vad avser EG). Ett sådant samarbete måste garantera en balans mellan insats och utdelning, vara relevant för industrin samt grundas på principen om ömsesidigt intresse och förståelse.

2. Tekniska teman för IMS-samarbete

Samarbetet kommer till en början att omfatta följande fem tekniska teman:

a) Frågor kring produkters sammanlagda livscykel.

b) Frågor kring bearbetning.

c) Verktyg för strategi, planering och formgivning.

d) Mänskliga, organisatoriska och sociala frågor.

e) Frågor kring det virtuella och utökade företaget.

Andra teman kan komma att behandlas inom ramen för IMS, men en garanti för att nya tekniska teman överensstämmer med regeringarnas politik och de deltagande regionernas industriella prioriteringar måste ges.

3. Samarbetsformer och sätt

Samarbete kommer att omfatta att organ deltar i projekt i enlighet med det gemensamt antagna förfarandet för att skapa och driva internationella konsortier, och det kan omfatta besök, utbildning och utbyte av vetenskapsmän, ingenjörer och annan lämplig personal i syften som är relevanta för att framgångsrikt genomföra och slutföra projekten.

4. Spridning och nyttjande av information

Frågor som uppstår kring immateriella rättigheter (IPR) som uppkommer genom de projekt som utförs inom ramen för IMS, kommer att omfattas av bestämmelserna i tillägg 2 i behörighetsreglerna. Detta tillägg kommer att ändras i artikel 1.13 för att återspegla att Österrike, Finland och Sverige är medlemmar i Europeiska unionen.

5. Finansiering

Finansiering av gemensam verksamhet kommer att ges i mån av tillgång till medel, omfattas av tillämpliga lagar och bestämmelser, samt den politik och de program som deltagarna har.

Varje deltagare finansierar sitt eget deltagande.

Varje deltagare skall bidraga kontant eller in natura på ett skäligt sätt till genomförandet av uppgifterna för det interregionala sekretariatet och för täckande av dess kostnader.

6. Genomförande av IMS

Utsedda representanter för deltagarna i den internationella ledningskommittén kommer att vara förbindelselänken mellan kommittén och respektive lands förvaltning och regering. Deltagarnas representanter ska övervaka genomförandet med avseende på IMS syfte, principer och programstruktur. De ska underlätta arbetet och dessutom ha följande funktioner:

- Underlätta ett bra samarbete mellan regionala sekretariat.

- Utbyta information om lokala sedvänjor, lagar, bestämmelser och program som är relevanta för samarbetet.

- Underlätta för små och medelstora företag att delta direkt och indirekt i IMS-programmet. Detta innebär speciellt tillgång till elektronisk sökning av partner och ett elektroniskt register över intresseanmälningar.

- Förelägga statliga förvaltningar eller regeringar ledningskommitténs rekommendationer att ta in nya deltagare för beslut.

Deltagarna skall organisera, leda eller utse sina respektive regionala sekretariat. De regionala sekretariatens ansvarsområden skall i synnerhet inkludera följande:

- Underlätta att projekt väljs ut på regional nivå och i enlighet med de regler och bestämmelser som finns i deltagarnas region.

- Underlätta bildandet av konsortier inom regionerna och över gränserna.

- Arbeta med regionala infrastrukturgrupper för att underlätta för IMS.

7. Varaktighet

IMS-programmet kommer att ha en varaktighet på tio år, och varje deltagare har rätt att dra sig ur när som helst med en uppsägningstid på tolv månader. Deltagarna kommer att se över principerna för samarbetet efter fem år för att utläsa huruvida samarbetet ska fortsätta, modifieras eller avslutas. Detta ersätter artikel VIII i behörighetsreglerna.

8. Genomförande av IMS i Europa

Europeiska gemenskapen, Norge och Schweiz förbehåller sig rätten att handla tillsammans såsom en enda europeisk region, att vara representerade av en gemensam delegation i den internationella ledningsgruppen och att ha ett enda europeiskt sekretariat för IMS.

Europeiska kommissionen kommer att ge det nödvändiga stödet för dess regionala sekretariat.

Detta brev, tillsammans med deltagarnas godkännande, kompletterar och modifierar behörighetsreglerna och ger uttryck för den gemensamma förståelsen kring principerna för IMS-samarbetet.

Jag skulle uppskatta mottagandet av Er snabba bekräftelse av denna försändelse.

(slutfras)"

Jag bekräftar att min regering godkänner innehållet i Ert brev.

(1) Se bilaga 3.