A4-0327/95

Resolution om kommissionens 24:e rapport om konkurrenspolitiken - 1994

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

- med beaktande av kommissionens 24:e rapport om konkurrenspolitiken - 1994 (KOM(95)0142 - C4-0165/95),

- med beaktande av kommissionens svar på parlamentets resolution av den 16 mars 1995 om den 23:e rapporten ((EGT nr C 89, 10.4.1995, s. 146.)),

- med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi, valutafrågor och industripolitik och yttrandena från utskottet för rättsliga frågor och medborgarrätt och utskottet för externa ekonomiska förbindelser (A4- 0327/95), och med beaktande av följande:

A. Den fortgående avregleringen av varu- och tjänsteflödena i anslutning till genomförandet av Uruguayrundans resultat leder till att de internationellt verksamma företagens handlingsutrymme på global nivå utökas alltmer.

B. Strävan efter en fri konkurrens på lika villkor med hjälp av fastställda regler utgör en av hörnstenarna i projektet med den inre marknaden och för den europeiska integrationen som sådan.

C. Konkurrenspolitikens målsättning måste vara att främja produktionens och distributionens effektivitet och konkurrenskraft för att på detta sätt bidra till att skapa arbetstillfällen, medan man tillvaratar intressena för alla dem som är inblandade i produktions- och distributionsprocessen (ägare och arbetstagare, konsumenter samt miljön).

1. Parlamentet välkomnar denna kommissionens 24:e rapport om konkurrenspolitiken och det huvudsakligen sunda genomförande av gemenskapens konkurrensregler som rapporten redovisar och även det särskilda häfte som sammanfattar årets beslut och utveckling i en lättsmält form,

2. välkomnar det faktum att de oavslutade fallen i anslutning till artiklarna 85 och 86 minskat betydligt jämfört med 1993 och hälsar med glädje kommissionens kraftfulla aktion mot vissa stora karteller inom ekonomiska nyckelsektorer,

3. konstaterar att kommissionens uppgift växer i komplexitet mot bakgrund av den explosionsartade utvecklingen vad gäller antalet strategiska överenskommelser och svårigheterna med att väga deras positiva aspekt mot behovet att bibehålla fri konkurrens,

4. noterar också den avsevärda ökningen av anmälningar om koncentrationer, inklusive det ökade antalet fall som blivit föremål för mera djupgående undersökningar,

Konkurrensmyndigheten

5. uttrycker sin oro över den stora eftersläpningen för opublicerade beslut vid GD IV, vilken tydligen delvis orsakats av förseningar vid översättningen, och efterlyser en tilldelning av mera medel till generaldirektoratet samt att tyngdpunkten läggs vid förbättrandet av organisationsstrukturen och tillgången till informationsteknik; lovordar å andra sidan den snabbhet och effektivitet med vilken framför allt arbetsgruppen för kontroll av företagsfusioner (Merger Task Force) vidarebefordrar sina beslut,

6. beklagar kraftigt att behörigheten mellan kommissionens generaldirektorat, vilket innebär att vissa statsstödsfall handhas av andra generaldirektorat än GD IV, och föreslår att alla fall av statsstöd skall handläggas av GD IV så att det kan bli Europeiska unionens verkliga konkurrensmyndighet,

Insyn och subsidiaritet

7. anser öppenhet och insyn vara av vital betydelse för att allmänheten skall acceptera konkurrenspolitiken och välkomnar i detta sammanhang kommissionens initiativ att låta generaldirektoratet för konkurrens publicera ett regelbundet nyhetsblad om pågående konkurrensfall, men uppmanar generaldirektoratet för konkurrens att ytterligare förbättra informationen, i synnerhet i fall som gäller statsstöd,

8. anser att små och medelstora företag ofta lider brist på information, och har svårt att skaffa sig information, om beslut som angår dem och föreslår därför inrättandet av någon form av het linje för GD IV som små och medelstora företag skulle kunna ringa till för att få sådan relevant information,

9. stödjer försöken att främja en decentralisering av tillämpningen av konkurrensreglerna så länge den grundläggande balansen mellan subsidiaritet och behovet av konkurrens på lika villkor för alla företag (level playing field) bibehålls men varnar dock samtidigt kraftigt för alla trender i riktning mot en renationalisering av konkurrenspolitiken,

10. efterlyser förstärkt demokratisk kontroll av konkurrenspolitiken inom Europeiska unionen och kräver därför att den kommissionsledamot som är ansvarig för konkurrens personligen informerar Europaparlamentets utskott för ekonomi, valutafrågor och industripolitik om de senaste besluten och den senaste utvecklingen inom konkurrenspolitiken; denna information skall ges regelbundet och med tidsintervaller som skall fastställas i en gemensam överenskommelse med det berörda utskottet,

11. uppdrar åt det ansvariga utskottet att en gång per år utvärdera konkurrenspolitikens utveckling, i synnerhet vid debatten då den årliga rapporten om konkurrenspolitik läggs fram av kommissionen, samt att uttrycka sin politiska utvärdering av denna i plenum,

12. anmodar kommissionen att ta fram en årlig rapport om industripolitik som skall studeras i samband med de årliga rapporterna om konkurrens- politiken och den inre marknaden,

13. begär att större ansträngningar görs inom ramen för den årliga rapporten för att utvärdera konkurrenspolitikens påverkan på andra politiska områden, särskilt på social-, regional- och miljöpolitiken,

Utmaningarna för konkurrenspolitiken

14. anser att Ekonomiska och monetära unionen kommer att skapa en helt ny konkurrensmiljö där devalvering inte längre kommer att vara ett ekonomipolitiskt instrument, och anmodar kommissionen att säkerställa att statsstöd inte ses som ett alternativ till devalvering för att gynna utvalda branscher eller sektorer, utan att budgetära restriktioner kommer att begränsa medlemsstaternas möjligheter att bevilja statsstöd,

15. påminner om att vitboken om tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning betonar konkurrenspolitikens viktiga roll för den industriella omstruktureringen och kräver att sådana konkurrensfall som ställs inför kommissionen och som leder till nya arbetstillfällen också behandlas mot bakgrunden av det,

16. tror att kommissionen skulle kunna förhålla sig mer välvilligt till avtal mellan företag inom marknader som berörs av avreglering och internationalisering, exempelvis telekommunikationer och informationsteknik, samt till avtal som påtagligt förbättrar företags forsknings- och utvecklingskapacitet,

17. kräver en genomgripande ändring av rådets förordning 17/62/EEG för genomförandet av artiklarna 85 och 86 ((EGT nr 13, 21.2.1962, s. 204.)) och föreslår i anslutning till detta att kommissionen intar en mera tillmötesgående attityd gentemot vertikala avtal inom sektorer, vilka ofta är öppnare än övergripande avtal och säkert kommer att bli allt vanligare i och med fullbordandet av den inre marknaden,

18. efterlyser ånyo framsteg i fråga om sänkning av de omsättningströsklar ovanför vilka en koncentrationsåtgärd kan anses vara gemenskapstäckande, och påpekar att den långt framskridna integrationen av den inre marknaden kräver lägre trösklar,

19. välkomnar inrättandet av en specialiserad kartellenhet inom GD IV i kommissionen vars enda uppgift kommer att vara att upptäcka karteller och förbereda beslut som leder till att dessa förbjuds och bötesfälls,

20. välkomnar de åtgärder som redan vidtagits för införande av konkurrens i sektorer som hittills skyddats av de nationella regeringarna, samt uppmanar till en fortsättning av denna process men påminner om behovet av en lagstiftningsram som säkerställer allmänhetens intressen och behovet av att i telekommunikations- och energisektorn iaktta principerna om universalitet, kontinuitet och öppenhet, vilka är grundläggande för uppfattningen om det offentliga erbjudandet av tjänster,

21. anmodar kommissionen att utveckla förslag om definition och finansiering av allmännyttiga tjänster och begär att det införs en definition av allmännyttiga tjänster i fördraget under regeringskonferensen 1996,

22. motsätter sig användningen av artikel 90.3 i EG-fördraget när kommissionen har utfärdat ett direktiv utan demokratisk tillsyn av Europaparlamentet,

23. kräver att konkurrenspolitiken tar skälig hänsyn till strukturomvandlingsprocessen i den allmännyttiga tjänstesektorn och till de principer som karakteriserar begreppet allmännyttiga tjänster,

24. påminner om att konkurrenspolitiken måste vara förenad med ett införande av en verkningsfull politik för finansiering och exakt definition av begreppet allmännyttiga tjänster inom de sektorer som skall tillhandahålla vissa tjänster för samtliga europeiska medborgare oberoende av vilken ort de bor på eller vilken social ställning de har, och kräver att artikel 90.3 inte skall få användas inom detta område,

25. uppmanar kommissionen att integrera andra verksamhetsområden i tillämpningen av konkurrenslagstiftningen, exempelvis utvecklingen av den inre marknaden och den ekonomiska tillväxten, sysselsättningen samt Europeiska unionens internationella konkurrenskraft,

26. beklagar att någon översyn av förordning 4064/89/EEG om kontroll av företagskoncentrationer ((EGT nr L 395, 30.12.1989, s. 1.)) ännu inte ägt rum och efterlyser en sådan översyn så snart som möjligt,

27. uppmanar kommissionen att strikt tillämpa reglerna för tilldelning av statsstöd, och samtidigt anpassa denna tillämpning till principerna för den ekonomiska och sociala sammanhållningen samt till skyddet av gemenskapens intressen i regionalpolitiken,

28. uppmanar kommissionen att göra telekommunikations- och postsektorerna fullständigt öppna för konkurrens, samtidigt som konsumenterna i alla delar av gemenskapen även fortsättningsvis garanteras effektiv service,

29. erkänner att även om tillämpningen av konkurrensreglerna för allmännyttiga tjänster ständigt måste ses över måste den servicenivå som unionens medborgare har rätt att förvänta sig upprätthållas,

30. uppmanar kommissionen att bedriva ett närmare samarbete med medlemsstaternas nationella myndigheter och med andra organ, som USA:s myndigheter och världshandelsorganisationen för att utveckla ett världsomspännande ramverk för hållbar utveckling och rättvis konkurrens, och samtidigt fullgöra sin skyldighet att bevaka gemenskapens egna konkurrenspolitiska intressen på internationell nivå,

Sambandet mellan konkurrenspolitik, konkurrenskraft och sysselsättning

31. konstaterar att samtidigt som formeln för den inre marknaden - avlägsnandet av handelshinder mellan medlemsstater, kombinerat med en stark konkurrenspolitik - har inbringat avsevärda vinster, har den inte löst Europas grundläggande problem med bristande konkurrenskraft och strukturell arbetslöshet,

32. efterlyser därför en detaljerad utredning om sambandet mellan konkurrenspolitik, konkurrenskraft och sysselsättning,

33. uppmanar kommissionen att - med hjälp av alla i fördraget tillgängliga medel - skapa en aktiv industripolitik i syfte att säkerställa en avvägd kombination av åtgärder på EU-nivå,

34. välkomnar konkurrensrapportens erkännande av att man i och med den tilltagande internationaliseringen måste ta icke-medlemsstater i beaktande då man definierar betydelsefulla marknader eller verkliga eller potentiella konkurrenter,

35. välkomnar också kommissionens positiva inställning till samarbetsformer som stärker effektiviteten och sålunda också konkurrenskraften för de företag som berörs,

36. välkomnar försöken att uppmuntra tekniköverföringar genom att förenkla den rättsliga ramen för licensavtal för patent och know-how,

37. efterlyser ett större klargörande av förutsättningarna för samarbete mellan små och medelstora företag inom ramen för konkurrenspolitiken,

Statsstöd

38. är särskilt oroat över storleken på det stöd som beviljats de europeiska flygbolagen och uppmanar till strikt genomförande av principen att stöd beviljas en enda gång,

39. insisterar emellertid på att möjligheten till statsstöd vid omstrukturering av branscher som drabbats av strukturella förändringar, samt övergångsstöd till de arbetstagare som berörs, skall finnas kvar även i fortsättningen,

40. håller med om att statsstöd inte enbart bör beviljas för att försvara nationella intressen utan också för att främja gemenskapens intressen, och anser att platsen för effektivt ingripande i någon mån har flyttats till den europeiska nivån,

41. anser att det är en grundläggande rättighet för firmor att försvara sig mot statens godtyckliga ingripanden som kan upphäva äganderätten genom att snedvrida konkurrensen. Rättigheterna för tredje part bör förbättras i syfte att skapa en ny kultur som grundar sig på:

- rätten till information

- rätten att bli hörd

- rätten att kommentera innan beslut fattas

- rätten till kompensation för juridisk hjälp

42. välkomnar kommissionens erkännande att stödet till forskning och utveckling och till små och medelstora företag inte kan minskas, och kräver ett klargörande beträffande stödet till sysselsättningen, särskilt med tanke på den aktiva arbetsmarknadspolitik som förespråkas i vitboken om tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning (KOM(93)0700 - C3-0509/93),

43. betonar att uppköp och samgåenden kan få allvarliga konsekvenser för dem som arbetar i de berörda företagen och uppmanar till en omformulering av konkurrenspolitiken som tar hänsyn till sociala faktorer,

44. noterar att rådets direktiv 94/45 EG av den 22 september 1994, om skapandet av ett europeiskt företagsråd, eller av ett förfarande i företag av gemenskapsdimension och koncerner av gemenskapsdimension, i syfte att informera och rådfråga arbetstagarna ((EGT nr L 254, 30.9.1994, s. 64.)), demonstrerar kommissionens beslutsamhet att värna arbetstagarnas rättigheter till oberoende representation i gränsöverskridande EU-företag,

45. uppmanar kommissionen att vidta alla tänkbara åtgärder i syfte att säkerställa att denna demokratiska princip respekteras även i de fall samgåendena och uppköpen berör ett EU-företag och ett företag utanför EU,

Internationella aspekter

46. välkomnar kommissionens försök att införa regler för hur konkurrensen skall bedrivas på internationell nivå och anser att det nya samarbetsavtalet mellan Europeiska unionen och Förenta staterna, liksom OECD-avtalet om stöd till skeppsvarv är viktiga steg på vägen mot ett närmare internationellt samarbete,

47. uppmärksammar att den kontinuerliga avregleringen av handeln med varor och tjänster bara kan komma allmänheten, och då i synnerhet konsumenterna, tillgodo om det samtidigt skapas enhetliga och bindande regler på internationell nivå för företagens agerande,

48. förordar därför att förhandlingar inom ramen för WTO snarast inleds i syfte att inlemma konkurrenspolitiska miniminormer i det multilaterala världshandelssystemet,

49. uppmanar kommissionen att förelägga rådet ett utkast till ett motsvarande förhandlingsmandat,

50. finner att de viktigaste elementen i en internationell konkurrensreglering utgörs av ett förbud mot företag att ingå konkurrensbegränsande avtal (karteller), kontroller av gränsöverskridande fusioner samt en kodex för statsstöd, med särskilt hänsynstagande till den av WTO planerade övergångsperioden och undantagsregler för utvecklingsländer,

51. uppmärksammar särskilt vikten av utbyte av konfidentiell information mellan konkurrensmyndigheterna inom EU och icke-medlemsstater vilket utgör en oundgänglig förutsättning för tillämpningen av konkurrensreglering,

52. erkänner att de nuvarande bilaterala samarbetsavtalen på konkurrenspolitikens område mellan EU och en rad icke-medlemsstater är till nytta för att förbättra den internationella konkurrensen, men är dock övertygat om att detta nät av bilaterala avtal inte kan ersätta en multilateral konkurrensreglering,

53. är övertygat om att en multilateral överenskommelse kommer att bidra till att användningen av handelspolitiska skyddsåtgärder, exempelvis antidumpningsåtgärder, kommer att minska,

54. betonar att strävan att avreglera internationella direktinvesteringar ökar behovet av enhetliga konkurrensregler, och fäster i detta sammanhang uppmärksamheten på att WTO:s medlemsstater är tvungna att överväga ifall de skall ta med bestämmelser om konkurrens i avtalet om handelsrelaterade investeringsåtgärder när avtalet omprövas,

55. påpekar att de friare handelsförbindelserna med de central- och östeuropeiska länderna kommer att kräva en noggrann samordning av konkurrensreglerna mellan Europeiska unionen och dessa länder för att företag i Europeiska unionen inte skall utsättas för illojal konkurrens från företag i länder med mindre strikta konkurrensbestämmelser,

56. understryker att slutförandet av unionens inre marknad utan gränser har avlägsnat praktiskt taget allt utrymme för att bevilja länderna i Central- och Östeuropa långa övergångsperioder och avvikelser så att de snart skall kunna anslutas, och insisterar på att dessa länder först måste samtycka till all lagstiftning rörande den inre marknaden, inklusive konkurrensreglerna, för att undvika att unionens grundvalar undermineras,

57. håller med om att en ny samling konkurrensregler behövs på internationell nivå och att dessa bör syfta till att avlägsna hinder för handel både inom den privata och den offentliga sektorn; understryker att sådana internationella konkurrensregler bör utformas med beaktande av sociala faktorer och miljöfaktorer,

58. uppdrar åt sin ordförande att vidarebefordra denna resolution till kommissionen och rådet, behöriga myndigheter i medlemsstaterna och Efta- länderna och till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och Efta-länderna.