MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET, EUROPAPARLAMENTET, EUROPEISKA EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN OCH REGIONKOMMITTÉN om halvtidsutvärderingen av det fleråriga gemenskapsprogrammet för stimulans av utvecklingen och utnyttjandet av europeiskt digitalt innehåll på det globala nätet samt för främjande av den språkliga mångfalden i informationssamhället (eContent)

MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET, EUROPAPARLAMENTET, EUROPEISKA EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN OCH REGIONKOMMITTÉN om halvtidsutvärderingen av det fleråriga gemenskapsprogrammet för stimulans av utvecklingen och utnyttjandet av europeiskt digitalt innehåll på det globala nätet samt för främjande av den språkliga mångfalden i informationssamhället (eContent) (Text av betydelse för EES)

Inledning

Detta meddelande rör halvtidsutvärderingen av programmet eContent (2001-2004). Utvärderingen utfördes av ett konsortium av företag [1], som tilldelades kontraktet efter ett offentligt anbudsförfarande som inleddes av Generaldirektoratet för informationssamhället i juni 2002. Utvärderingen utfördes mellan januari och juni 2003. En kort sammanfattning av utvärderingsrapporten bifogas detta meddelande [2].

[1] Technopolis Ltd (huvuduppdragstagare), IDATE, PRISMA.

[2] Halvtidsutvärdering av programmet eContent: Slutrapport, juni 2003, Technopolis Ltd., IDATE, PRISMA, hela rapporten tillgänglig på www.cordis.lu/econtent .

Programmet eContent

Programmet eContent har följande syften, som fastställs i rådets beslut [3]:

[3] Rådets beslut 2001/48/EG av den 22 december 2000 (EGT L 14, 18.1.2001, s. 32).

* Att skapa gynnsamma villkor för de europeiska producenterna av multimedieinnehåll.

* Att stimulera efterfrågan på och användningen av multimedieinnehåll.

* Att bidra till medborgarnas yrkesmässiga, sociala och kulturella utveckling.

* Att främja kunskapsutbytet mellan användare och leverantörer.

eContent löper över fyra år från januari 2001 till januari 2005 och har en referensbudget på 100 miljoner euro. Programmet är indelat i följande tre handlingslinjer:

* Att öka tillgången till och utnyttjandet av information från den offentliga sektorn.

* Att främja innehållsproduktion i en flerspråkig och mångkulturell miljö.

* Att öka dynamiken på marknaden för digitalt innehåll.

Under åren 2001-2002 medfinansierades 58 projekt med över 468 deltagande organisationer [4].

[4] Avtal som efter ansökningsomgångar slutits med konsortier inom ramen för programverksamheten under 2001 och 2002.

Utvärderingens syfte

Halvtidsutvärderingen av eContent omfattade en bedömning av effektiviteten i förhållande till målen under programmets första två år, i enlighet med rådets beslut. Likaså bedömdes effektiviteten i programmets handlingsstrategi (interventionslogik) och hur effektiv programmets organisation och ledning varit. Utvärderarna undersökte frågor kopplade till den logiska grunden för programmet, synergieffekter och hållbarhet samt i vilken utsträckning programmet fyllde målgruppens behov. De formulerade rekommendationer för den andra hälften av programtiden samt skisserade en möjlig fortsättning på verksamheten.

De viktigaste resultaten

Utvärderarna fann att programmet varit mycket framgångsrikt i förhållande till de resurser som det tilldelats. Programmet fullgör sin uppgift att demonstrera de potentiella ekonomiska vinster som finns i information från den offentliga sektorn och de ökade marknadsmöjligheter som kan öppna sig med en språklig och kulturell anpassning av digitalt innehåll till olika målgrupper.

Utvärderarna ansåg att programmet haft positiva effekter och rekommenderade utan tvekan att digitalt innehåll även i fortsättningen skulle stödjas genom EU:s politik och program.

Ingående beskrivning av resultaten

Nedan följer en mer ingående beskrivning av slutsatserna:

- Programmets interventionslogik var väl utformad, med olika mål av olika dignitet som sträckte sig från den politiska ramen att främja "tillgång till Internet för alla" till de operativa målen för handlingslinjerna och de förväntade resultaten från de enskilda projekten inom programmet.

- Programmet gav impulser till projekt som annars inte skulle ha genomförts i samma form eller med samma gränsöverskridande dimension. Detta visade att programmet haft en stor kompletterande funktion och att de offentliga medlen använts effektivt. De deltagande organisationerna påpekade att det gränsöverskridande nätverkssamarbetet inom projekten gett stora hävstångseffekter.

- Programmet nådde sin målgrupp, som huvudsakligen utgjordes av små och medelstora företag (43 % av deltagarna), följda av organisationer inom den offentliga sektorn (40 %). När det gällde finansiering gick 44 % till små och medelstora företag, varav 29 % gick till företag med färre än 50 anställda. Dessa stödmottagare betonade att det var mycket värdefullt att få möjlighet att samarbeta i gränsöverskridande projekt.

- I stort var förvaltningen av programmet effektiv. De problem som uppstått under genomförandet av programmet var relativt små: man hade råkat ut för en del förseningar vid tilldelning av kontrakt och utbetalningar, och nätverkssamarbetet och informationsutbytet inom och mellan projekten kunde ha fungerat bättre.

De viktigaste rekommendationerna för genomförandet av programmet eContent

Utvärderingsrapporten innehåller både rekommendationer till kommissionen om det fortsatta genomförandet av programmet och rekommendationer till medlemsstaterna. Nedan följer de viktigaste rekommendationerna riktade till kommissionen och kommissionens svar.

Rekommendation 1: De finansiella kraven på deltagarna är för hårda för de små, medelstora och nystartade företag som utgör programmets viktigaste målgrupp. Kommissionen bör också se till att utbetalningarna till deltagande organisationer inte blir så försenade.

Kommissionens kommentar: De rättsliga och finansiella åtgärder som tillämpas på deltagare i programmet eContent fastställs i Europeiska gemenskapernas budgetförordning. Denna förordning bygger på principer om sund finansiell förvaltning och skydd av allmänhetens intressen. Alla uppdragstagare, inbegripet små och medelstora företag och nystartade företag, måste visa att de klarar att medfinansiera det berörda projektet och har tillgång till de personalresurser och ekonomiska resurser som krävs för att kunna genomföra det. Kommissionen stöder små, medelstora och nystartade företags deltagande genom att förskottera upp till 30 % av kontraktsbeloppet samt genom att dela kostnaderna för eventuella ekonomiska garantier.

Den nya budgetförordningen, som trädde i kraft den 1 januari 2003, innebär att tiden för kontraktsenliga utbetalningar till nya deltagare minskar från 60 dagar till 45 dagar räknat från godkännandet av rapporterna, vilket lindrar bördan för mindre aktörer.

Rekommendation 2: Den kommersiella dimensionen av projekten bör betonas.

Kommissionens kommentar. eContent är visserligen ett marknadsorienterat program, men det omfattar områden där risken för marknadsmisslyckanden är allmänt erkänd och allmänintresset är stort. eContent ger ekonomiskt stöd till två typer av projekt.

För det första rör det sig om projekt som bygger på offentlig-privata partnerskap och/eller flerspråkiga/mångkulturella tillämpningar som syftar till att få fram demonstrationsexempel på lönsamma tjänster. Denna åtgärd är direkt kopplad till den lagstiftning till stöd för vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn som kommissionen föreslagit [5]. Den bidrar till att ändra kulturen inom den offentliga sektorn, vilket är nödvändig för att främja vidareutnyttjandet av informationsresurser från den offentliga sektorn.

[5] EGT C 227 E, 24.9.2002, p. 382-386 - Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om vidareutnyttjande och kommersialisering av handlingar från den offentliga sektorn (KOM(2002) 207 slutlig).

För det andra rör det sig om projekt som bereder vägen för tjänster som kan utvecklas i en andra fas. Dessa projekt bygger på att man kopplar samman befintliga dataresurser i medlemsstaterna och fastställer en tydlig strategi för vidareutnyttjandet av dessa data. Dessa projekt [6] har längre tid till marknaden, och de inriktas även på att engagera potentiella användare av de tjänster som blir resultatet av projekten.

[6] Se rådets beslut om eContent, bilaga I, för typen av projekt som stöds.

Resultaten av denna strategi blir dels fungerande demonstrationsexempel (med första typen av projekt) och dels att ytterligare uppgifter görs tillgängliga för senare utnyttjande inom sådana områden som bäst tjänar allmänintresset.

Rekommendation 3: De kandidater som inte väljs ut att delta i projekten bör ges bättre feedback.

Kommissionens kommentar: Alla förslag utvärderas utifrån ett antal kriterier som anges i underlaget för anbudsomgången. Kommissionen sänder detaljerade motiveringar till alla som lämnat in ansökningar där det anges varför just deras förslag antagits eller förkastats. Feedback ges för vart och ett av de olika kriterierna så att de sökande kan se över sina förslag och i förekommande fall lämna in en reviderad version i en senare ansökningsomgång. Dessutom erbjuder kommissionen potentiella sökande möjligheten att erhålla en reaktion på sina idéer innan de sammanställer de färdiga förslagen, för att säkerställa att dessa överensstämmer med programmålen för eContent.

Rekommendation 4: Kommissionen bör uppmuntra samarbete och nätverk mellan de nationella kontaktpunkter som sprider information om programmet i syfte att förbättra kvaliteten på tjänsten.

Kommissionens kommentar: Kommissionen noterar den här rekommendationen och kommer att fortsätta att utbilda personalen vid de nationella kontaktpunkterna. Det bör påpekas att de nationella kontaktpunkterna utgör en stödmekanism med syftet att informera och nå ut till potentiella deltagare, och att de inrättas och finansieras av medlemsstaterna och deltagarländerna i enlighet med subsidiaritetsprincipen. Därmed varierar kvaliteten på tjänsterna och resurstillgången med de medel som olika länder avsatt för de nationella kontaktpunkterna.

De viktigaste rekommendationerna om ett eventuellt uppföljningsprogram

Rekommendation 5: Uppdragstagaren förespråkar ett uppföljningsprogram.

Kommissionens kommentar: Kommissionen noterar analysen av det pågående programmets effekter samt det omfattande samråd som uppdragstagaren genomfört. I samband med utvärderingen utfrågades över 2 000 organisationer som hade lämnat ansökningar till programmet, för att samla information om deras verksamheter inom området digitalt innehåll.

Många av dem som svarade uppskattade stödet på europeisk nivå, eftersom det gav dem möjlighet att upprätta nätverk med liknande eller kompletterande organisationer utanför det egna landets gränser eller gav dem incitament att inleda gränsöverskridande samarbeten.

I kommissionens meddelande om eEurope 2005 [7] har digitalt innehåll en framskjuten ställning, eftersom detta kan minska den digitala klyftan och öka användningen av globala nät. Ett förslag till uppföljningsprogram är för närvarande under behandling.

[7] eEurope 2005: Ett informationssamhälle för alla, KOM(2002) 263 slutlig, 28.5.2002.

Rekommendation 6: Uppdragstagaren uppmanar kommissionen att maximera effekterna med de befintliga resurserna samt att begränsa den potentiella målgruppen.

Kommissionens kommentar: Kommissionen delar åsikten att effekterna bör maximeras och att verksamheten i viss mån bör rationaliseras. I sitt förslag kommer kommissionen att mer i detalj ange de områden där ett mervärde på europeisk nivå kan maximeras. Kommissionen håller med om att flerspråkiga och mångkulturella aspekter skall vara en central del av alla projekt som stöds och inte utgöra en särskild handlingslinje.

Man kommer inom kort att samråda med industrin för att ringa in områden som både är av allmänt intresse och prioriteras av industrin, för att bereda vägen för effektiva offentlig-privata partnerskap.

SLUTSATS

Kommissionen noterar de resultat och rekommendationer som anges i utvärderingsrapporten om eContent-programet. Mot bakgrund av kommissionens svar uppmanas Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén till följande:

(1) Att erkänna att digitalt innehåll har en stor betydelse när det gäller att öka medborgarnas tillgång till information och stimulera de europeiska företagens ekonomiska och sociala utveckling.

(2) Att ställa sig bakom eContent-programmets inriktning på att stödja demonstrationsexempel för vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn och utarbetande av europeiskt flerspråkigt och mångkulturellt innehåll.

BILAGA

Halvtidsutvärdering av

programmet eContent

Utförd på uppdrag av Europeiska kommissionen

Technopolis Ltd

17 juli 2003

1. edning

Programmet eContent utvecklades av Europeiska kommissionen [8] för att främja tillväxt och utveckling för den del av det europeiska näringslivet som sysslar med digitalt innehåll. Programmet, som inleddes 2001, kommer att löpa fram till 2005. Programmet har en budget på 100 miljoner euro och syftar till att stimulera produktion, användning och distribution av europeiskt digitalt innehåll (e-content) på globala nät. Detta skall ske genom att man främjar utvecklingen av en livskraftig och konkurrenskraftig EU-industri för digitalt innehåll, som på ett bättre sätt kan utnyttja de möjligheter som erbjuds av ny teknik och teknik under utveckling.

[8] Se rådets beslut av den 22 december 2000, EGT L 14, 18.1.2001.

Programmet omfattar följande tre handlingslinjer:

- Att öka tillgången till och utnyttjandet av information från den offentliga sektorn.

- Att främja innehållsproduktion i en flerspråkig och mångkulturell miljö.

- Att öka dynamiken på marknaden för digitalt innehåll.

Denna utvärdering utgör ett svar på ett krav i rådets beslut av den 22 december 2000. Utvärderingen genomfördes under en sexmånadersperiod (januari-juni 2003) av ett transnationellt konsortium under ledning av Technopolis Ltd.

Det rör sig visserligen om en utvärdering av situationen efter halva programtiden, men ett annat viktigt syfte med undersökningen är att bedöma om programmet är ett fungerande politiskt instrument, som kan hjälpa den europeiska innehållsindustrin att komma runt befintliga och framtida innovationshinder. Mot bakgrund av detta har man utarbetat rekommendationer som anger om programmet bör fortsätta i framtiden - och i så fall i vilken form.

Utvärderingen omfattar projekt från ansökningsomgång I och II [9] i EU:s samtliga 15 medlemsstater och de tre Eftaländerna Norge, Liechtenstein och Island. Anslutningsländerna ingick inte i utvärderingen, eftersom endast ett fåtal av dem hade undertecknat samförståndsavtal med kommissionen om deltagande i programmet då arbetet inleddes i januari 2003. För att ta hänsyn till eventuella kommande behov, preferenser och förväntningar i dessa länder intervjuades några företrädare för nationella kontaktpunkter [10] i anslutningsländerna.

[9] Programmet genomförs huvudsakligen genom ansökningsomgångar då sökande som vill delta under en angiven tidsperiod får lämna in ansökningar för sina projekt. Det finns en ansökningsomgång per år. Ansökningsomgång III inleddes i december 2002.

[10] Nationella kontaktpunkter är hjälppunkter som inrättas av medlemsstaterna för att marknadsföra programmet för den nationella publiken och bistå potentiella deltagare med ansökningsförfarandena. De har stor betydelse för programmet men tillhör helt medlemsstaternas ansvarsområde.

2. Sammanfattning av de viktigaste resultaten

Denna sammanfattning och de därpå följande rekommendationerna utgör ett referat av utvärderingen. Detaljerade resultat och analyser finns i själva rapporten. Utvärderingen är koncentrerad till sex centrala frågor.

2.1. Har interventionslogiken bakom programmet varit effektiv?

"Interventionslogiken" beskriver förhållandet mellan programmet och de använda resurserna, jämfört med de resultat och effekter som uppnåtts. Det skall kort sagt finnas ett logiskt samband mellan de övergripande programmålen, de konkreta resultat som förväntas och de åtgärder och verksamheter som utarbetas för att uppnå dessa resultat. Om ett program skall vara effektivt bör interventionslogiken vara så tydlig som möjligt, eftersom en diffus interventionslogik kan leda till att resurser avsätts för åtgärder som inte bidrar till programmets övergripande syfte.

En logisk metod för att undersöka interventionslogikens effektivitet är att betrakta ett program på flera olika nivåer, som visas i figur 1 nedan:

Figur 1: Tolkning av interventionslogiken i programmet eContent

Övergripande ram // * eEurope - Att främja allas användning av och tillgång till Internet

Överordnade programmål // * Att förbättra den europeiska innehållssektorns konkurrenskraft genom att stödja produktion, användning och distribution av europeiskt digitalt innehåll på det globala nätet.

Operativa programmål // * Att öka tillgången till och utnyttjandet av kommersiellt gångbar information från den offentliga sektorn.

* Att stimulera kulturell mångfald och flerspråkighet genom att främja innehållsproduktion i en flerspråkig och mångkulturell miljö.

* Att öka dynamiken på marknaden för digitalt innehåll.

Resultat // * Konkreta projektresultat som demonstrationsexempel på nya digitala produkter och tjänster som är kommersiellt bärkraftiga.

* Utveckling av exempel på fungerande modeller och metoder.

* Spridning av resultat.

* Bildande av nya partnerskap.

Åtgärder // * Finansiering av samarbetsprojekt

- med kort tid till marknaden,

- som utvecklar lösningar som bygger på tillgänglig teknik, och

- som har en internationell och tvärvetenskaplig strategi som bygger på många samarbetsparter.

För att stödja de viktigaste syftena med programmet tillhandahåller eContent finansiering av projekt med kort tid till marknaden, som utvecklar lösningar på grundval av tillgänglig teknik och som syftar till att experimentera med nya affärsmodeller och partnerskap. Följaktligen är eContent ett marknadsorienterat program med en klart kommersiell vinkel och en stark betoning av skapandet av Europatäckande nätverk och partnerskap.

De mål som anges i rådets beslut har en betydligt större räckvidd, i och med att de också berör sociala och politiska aspekter och därmed inte håller sig inom gränserna för ett kommersiellt orienterat program. Dessa olika mål är visserligen inte oförenliga med varandra, men det vore logiskt att rangordna dem för att få fram en tydligt definierad interventionslogik. Annars finns det risk för att man får ett program som skall täcka allt, där man försöker uppnå alltför många olika typer av mål med jämförelsevis begränsade resurser.

Utvärderarna hävdar därför att programmets övergripande ram är att stimulera tillgången till och användningen av Internet, medan det överordnade målet är att förbättra konkurrenskraften för den europeiska sektorn för digitalt innehåll, vilket ger ett avsevärt bidrag till denna ram. Utsikterna till en framtida kommersialisering av de produkter och tjänster som projekten ger upphov till utgör ett viktigt incitament för offentliga organisationer, universitet och forskningsinstitutioner att föra samman innehåll på europeisk nivå och göra detta innehåll allmänt tillgängligt.

De tre handlingslinjerna bör betraktas som programmets operativa mål, och det är på grundval av dessa som man skall bedöma hur framgångsrikt programmet varit. Valet av de tre handlingslinjerna ansågs klokt mot bakgrund av sektorns fragmentariska natur och bredden på de frågor som var aktuella vid den tiden. Programmet koncentreras till en viktig men underutnyttjad typ av innehåll, nämligen innehåll från den offentliga sektorn. Det berör också ett antal frågor som skär över alla områden och som hämmar utvecklingen av digitalt innehåll i Europa, t.ex. flerspråkighet och förvaltning av digitala rättigheter (Digital Rights Management).

För att interventionslogiken skall fungera måste de operativa målen bidra till det överordnade programmålet att förbättra innehållsindustrins konkurrenskraft och inte bara öka tillgången till innehåll. Ett grundläggande krav är att alla projekt redan från början skall vara marknadsorienterade, annars finns det risk för att relevant innehåll av stort intresse inte används effektivt eller inte i tillräcklig grad målinriktas mot potentiella användare. År 2003 infördes kravet att alla sökande skulle skicka in en realistisk affärsplan i samband med ansökan. Detta var en väl motiverad och positiv förändring.

2.2. Vilken betydelse har programmet?

Programmet har en allmän betydelse för ett stort antal aktörer inom innehållssektorn. Programmets särskilda betydelse är dock begränsad till ett relativt smalt segment av innehållssektorn. Det rör sig huvudsakligen om företag som sysslar med nätdistribution av innehåll från den offentliga sektorn, experter på lokalisering samt leverantörer av specialiserat innehåll inom offentliga organ och forskningsorganisationer. Programmet har också betydelse för europeiska företag, medborgare och användare i och med att det ökar tillgången till värdefullt innehåll. Programmets betydelse förstärks av att det finns få nationella program i medlemsstaterna som är direkt jämförbara med eContent.

Programmet har olika betydelse för olika aktörer. De viktigaste aspekterna förtecknas nedan:

Betydelsen av europeiskt innehåll för små och medelstora företag

- Ökad tillgång till kommersiellt gångbar information från den offentliga sektorn.

- Genom offentlig-privata partnerskap säkerställs att små och medelstora företag redan från början deltar i utformning, distribution och prissättning av innehåll.

- Tillgång till vägledning om de bästa metoderna för lokalisering gör det möjligt för små och medelstora företag att på ett effektivare sätt anpassa sitt utbud till olika målmarknader.

- Ökade möjligheter att upprätta nätverk med lokaliserings- och språkexperter ger tillgång till kunskaper och affärsmöjligheter som tidigare inte utnyttjats fullt ut.

- Spridning av innehåll på europeisk nivå.

- Ökade kunskaper om sektorsöverskridande frågor som förvaltning av digitala rättigheter och handel med rättigheter.

Betydelse för den offentliga sektorn

- Ökade möjligheter att utnyttja tillgångar i form av innehåll, som annars ofta är dolda.

- Förbättrad service för ett ökande antal medborgare och företag, där flerspråkigheten bidrar till att undanröja språkbarriärer.

- Spridning av innehåll till en bredare allmänhet, vilket främjar en "öppen förvaltning".

- Marknadsanpassad spridning av innehåll, tack vare offentlig-privata partnerskap.

- En kommersiell användning ger möjlighet till ytterligare intäkter.

Betydelse för universitet och forskningsinstitutioner

- Effektivt utnyttjande av innehåll som har stor relevans men är fragmentariskt.

- Spridning av innehåll till en bredare allmänhet.

- Ökade möjligheter att överföra språk- och lokaliseringskunskaper till marknaden genom nätverk med industrin.

- När kunskaper förs samman kan problem lösas snabbare.

- En kommersiell användning ger möjlighet till ökade intäkter.

Betydelse för de europeiska användarna

- Ökad tillgång till relevant innehåll.

- Ökad tillgång genom att språkbarriärerna minskas.

2.3. Har förvaltningen av programmet varit effektiv?

När man försöker besvara den här frågan är det viktigt att skilja på den dagliga arbetet med att förvalta de processer som krävs för att uppnå programmålen och den övergripande frågan om förvaltningens ändamålsenlighet när det gäller att förverkliga kommissionens mål och uppfattningar. Allmänt sett visar frågeformulären att programmet förvaltats effektivt i båda hänseendena. Frågan om uppnåendet av målen analyseras mer ingående på ett annat ställe i denna rapport.

I det stora hela var deltagarna mycket nöjda med de reaktioner som de mottagit från kommissionen i de tre stadierna förarbete, inlämning av ansökan och projektförvaltning. Mindre förbättringar bör visserligen övervägas när det gäller dokumentation av projekt, feedback och betalningar, men kommissionen förtjänar en eloge för sina insatser.

Den rättsliga grunden för programmet var klar, konsekvent och entydig när det gäller föreskrifter och krav, i och med att den beskriver behovet av ett program med detta innehåll, anger målen och innehåller en detaljerad beskrivning av handlingslinjerna. Den innehåller all information som krävs för att kommissionen skall kunna genomföra programmet. Kommissionen har till punkt och pricka följt de förfaranden som anges i rådets beslut.

I en ständigt föränderlig sektor som eContent kan tekniska villkor och marknadsvillkor ändras snabbt och påverka de kommersiella resultaten av ett projekt. Man skulle i högre grad kunna garantera programresultaten om dessa två aspekter gavs större uppmärksamhet på ett tidigare stadium av projekten. Det bästa vore om projektgrupperna själva hade tillgång till denna kompetens, men för att stärka den här aspekten föreslås det att kommissionen skall uppmuntra de nationella kontaktpunkterna att tillhandahålla förteckningar över experter på både tekniska och kommersiella frågor som vid behov kan ge en utomstående bedömning. Utvärderarna fann också att planerna för marknadsföring av projektresultaten i många fall var outnyttjade och skulle ha aktiverats betydligt tidigare i processen. I granskningen av projekten bör kommissionen och dess utvärderare särskilt koncentrera sig på aspekter som rör marknadsföring och kommersiell användning.

De nationella kontaktpunkternas funktion när det gäller spridning av programinformation var oklar, i och med att de upprättats på olika grundval i olika medlemsstater. Detta innebär att vissa nationella kontaktpunkter har de resurser och den ställning som krävs för ett aktivt deltagande medan andra är mer passiva. Om man förbättrar de nationella kontaktpunkternas nätverksarbete och arbetsmetoder ger det ett mer ändamålsenligt nätverk för befintliga och framtida användare.

När det gäller medvetandehöjande åtgärder skulle spridningen av resultat (t.ex. på webbplatser) kunna förbättras och bli mer "marknadsanpassad". Enskilda marknadsinriktade evenemang skulle också kunna förbättras om den kommersiella sektorn engagerades mer aktivt, för att också på detta sätt uppmuntra till ett kommersiellt utnyttjande tidigt i processen.

Sammanfattningsvis fann man att programförvaltningen sköttes bra, men att marknadsinriktningen skulle stärkas ytterligare för att maximera projektens potential.

2.4. Har programmet uppfyllt deltagarnas förväntningar?

Deltagarnas förståelse av programmålen har i princip varit god, i synnerhet när det gäller kommersiella aspekter och nätverksaspekter. Målet att "utveckla nya produkter/processer och tjänster" värderades högt av alla deltagare. De mål som uppsatts för nätverksarbetet, t.ex. "tillgång till kompletterande expertis" och "bildande av strategiska allianser" värderades också mycket högt. Mål kopplade till att förvärva kunskaper och förbättra lärandet inom företag värderades lägre. Lärande ansågs vara ett viktigt resultat av projektet, men betraktades inte som ett primärt mål. Den låga rangordningen av "teknisk riskspridning" visar en klar förståelse av det faktum att eContent inte är avsett att vara ett tekniskt program.

Precis som förväntat fanns det tydliga skillnader mellan olika typer av deltagare vad gäller prioriteringen av målen. För företagen var tillträde till marknader och kunder samt förbättrad konkurrenskraft de viktigaste målen. För den offentliga sektorn och universiteten var de centrala målen att sprida innehåll till en bredare allmänhet. Utvecklingen av en färdig produkt ansågs högprioriterad för alla deltagartyper.

Resultaten visade också att olika företag har olika förväntningar på nätverk och partnerskap, och samma sak gäller offentliga organisationer och universitet. Allmänt sett rangordnade alla deltagartyper nätverksmålen högt, men medan företagen huvudsakligen sökte kompletterande expertis var de offentliga myndigheterna och universiteten mer intresserade av strategiska allianser för att sprida det innehåll de utvecklat till en bredare allmänhet.

En del av projektmålen har redan uppnåtts, trots den relativt korta tid som programmet har pågått. Detta gäller framför allt nätverksmål som "bildande av strategiska allianser" och "tillgång till kompletterande expertis". Ett av de centrala programmålen, som är att upprätta nätverk för olika typer av aktörer på marknaden, har följaktligen inte klassificerats som särskilt viktigt av deltagarna, men detta mål håller redan i hög grad på att uppnås.

Många deltagare förväntade sig att de mål som rörde utnyttjande av projektresultat skulle uppnås först efter att projektet avslutats. Detta speglar det faktum att den kommersiella användningen hittills inte har getts särskilt mycket uppmärksamhet, vilket tyder på att det kan ta tid innan projekten får några konkreta kommersiella effekter.

2.5. Vilka direkta resultat har eContent gett upphov till och hur kommer dessa att kommersialiseras?

Ett stort antal resultat har redan producerats eller kommer enligt uppgift från deltagarna att produceras inom en nära framtid. De flesta projekt är i full gång, och nya produkter och tjänster förväntas när projekten avslutas. Därmed verkar det som om programmet kommer att lyckas att öka tillgången till digitalt innehåll i Europa.

När det gäller det kommersiella utnyttjandet, som är ett av de viktigaste målen för programmet, är det hittills endast ett fåtal deltagare som gjort upp konkreta planer avseende marknadsföring, försäljning, målgrupper och intäktsmodeller/volymer. För ett litet antal projekt har man inlett pilotfasen och testar aktivt en tidig version av projektets slutprodukt på potentiella målgrupper. Huvuddelen av projekten är dock i den fas då man undersöker genomförbarheten, dvs. potentiella användares behov och vilja att betala för en eventuell produkt eller tjänst. De flesta projekt behöver därmed ytterligare tid, insatser och pengar för marknadsundersökningar, pilotfaser och andra förberedande åtgärder innan några potentiella kommersiella resultat kan förväntas.

Osäkerheten om de kommersiella resultaten är en oundviklig aspekt av innovationsprocessen, som inte är ovanlig ens för marknadsinriktade program. Med tanke på att kommersialiseringen fortfarande var i ett tidigt stadium för de flesta projekten bör kommissionen inte ha för stora förväntningar på att resultaten skall närma sig marknadsförings- och kommersialiseringsstadiet så fort projekten avslutats. För att råda bot på detta bör åtgärder vidtas för att stödja kommersialiseringsaspekter redan tidigt i projekten. Om potentiella företagsanvändare och/eller distributörer redan tidigt tas med i projekten kan det stärka och påskynda det kommersiella utnyttjandet. Om användarnas behov inte beaktas redan från början finns det risk för att goda innehållsprodukter inte kommer att utnyttjas fullt ut, att produkter får en felaktig utformning och att tiden till marknaden blir onödigt lång.

2.6. Har programmålen uppnåtts?

Målen för programmet är mycket omfattande och resurserna starkt begränsade. Därför skulle det vara orealistiskt att förvänta sig några långtgående effekter av programmet. eContent bör snarast betraktas som ett demonstrationsprogram som visar den europeiska innehållsindustrin att den offentliga sektorn sitter på information som är av kommersiellt intresse, att flerspråkighet är en viktig tillgång på europeisk och global nivå och att olika frågor, exempelvis förvaltningen av digitala rättigheter, hindrar kommersialiseringen av digitalt innehåll och följaktligen måste lösas.

Att öka tillgången till och utnyttjandet av information från den offentliga sektorn

När det gäller information från den offentliga sektorn ansågs programmet hittills ha utvecklats positivt. De projekt som finansierats är av intresse för stora grupper av medborgare och företag i Europa, och de omfattar viktiga områden som fastighetsregister, geografisk information, samhällsinformation, miljödata och patentinformation. Projekten har redan bidragit till att råda bot på viktiga terminologiska, rättsliga och begreppsmässiga skillnader. Många av projekten skulle aldrig ha genomförts utan programmet, eller åtminstone skulle de ha varit mer begränsade. Man kan därför konstatera att både tillgången och tillgängligheten har ökat när det gäller information från den offentliga sektorn. Dessutom stöder man genom handlingslinje 1 kommissionens rättsliga och politiska arbete inom området information från den offentliga sektorn. [11]

[11] Se "Grönbok om information från den offentliga sektorn i informationssamhället", som offentliggjordes i januari 1999, och "eEurope 2002: utarbetande av ramvillkor för EU avseende utnyttjande av information från den offentliga sektorn". Ett förslag till direktiv om vidareutnyttjande och kommersialisering av handlingar från den offentliga sektorn offentliggjordes den 5 juni 2002. Dessa dokument finns på webbplatsen http://www.cordis.lu/eContent/psi/ pubsec.htm

Det är för närvarande svårt att säga om denna ökade tillgång kommer att resultera i framtida kommersiella vinster. I det här skedet kan man se att vissa projekt kan väntas ge betydande kommersiella värden om de förpackas och distribueras på ett kunnigt sätt. Det faktum att huvuddelen av projekten fortfarande saknar en plan för utnyttjandet (för en del var detta inte ett krav från början) innebär att det kommer att ta tid innan projekten kan resultera i några marknadsmöjligheter för europeiska små och medelstora företag. Såsom redan föreslagits skulle ett tidigt inbegripande av företagsanvändare och/eller distributörer i projekten både kunna korta tiden till marknaden för innehållsprodukter som bygger på information från den offentliga sektorn och säkerställa att dessa produkter redan från början skräddarsys efter de potentiella användarnas behov.

Den kommersiella potential som finns i information från den offentliga sektorn som finansieras i detta program kan sammanfattas med följande observationer:

- Innehåll från den offentliga sektorn har störst chans att generera intäkter med en satsning på "företag till företag". Geografiska uppgifter, landskapsinformation och liknande information som bättre kan utnyttjas av företag än av privatpersoner har större kommersiell potential.

- En del intressekonflikter mellan offentlig och privat sektor kommer förmodligen att uppstå när socialt känsliga uppgifter som medicinska uppgifter berörs. En viktig aspekt som kan avgöra om framtida kommersialiseringsmodeller skall lyckas är exakt vilka intäktsmodeller som väljs och hur ändamålsenliga dessa är. Särskilt när det gäller socialt känslig information kommer den offentliga sektorn att vilja behålla inflytandet över vem som skall ha tillgång till produkten och vad kostnaden skall vara.

- I vissa fall verkar den offentliga sektorn motvillig till att låta innehåll användas, eftersom det skulle kunna hota deras potentiella inkomster från egna informationstillgångar om den privata sektorn skulle få tillstånd att använda dessa. En del offentliga institutioner föredrar att fortsätta att kommersialisera innehåll själva eller i samarbete med andra offentliga institutioner för att undvika denna risk.

Att främja innehållsproduktion i en flerspråkig och mångkulturell miljö

Programmet har bidragit till (eller kommer inom en nära framtid att bidra till) att producera ett antal resultat som kan leda till följande:

- Demonstrera betydelsen av lokalisering och flerspråkighet för europeiska företag.

- Hjälpa innehållsproducenter att lokalisera sina produkter, exempelvis genom att tillhandahålla rådgivning, modeller för goda arbetsmetoder samt interaktiva vägledningar och utbildningsmodeller.

- Se till att en europeisk publik får tillgång till viktigt innehåll på många olika språk, vilket säkerställer en bredare tillgång.

- Tillhandahålla effektiva flerspråkiga sökfunktioner för tillgång till viktigt innehåll.

Programmet kan därmed förväntas ge högkvalitativa resultat. Dessutom har mindre påtagliga men viktiga vinster i form av nätverk och kunskapsutbyte uppnåtts av deltagarna, i och med att projekten fört samman grupper från flera olika områden, bl.a. leverantörer av lokaliseringstjänster, innehavare av mycket specifikt innehåll, specialistkonsulter, programvaruföretag och internationella sammanslutningar för innehållsrelaterade företag. Nätverk för olika typer av aktörer som är verksamma inom olika områden har skapat betydande synergieffekter, vilket gett ett mervärde åt de europeiska innehållsföretagen.

Den viktigaste effekten av handlingslinje 2 är att den lett till ett genomslag för synen att lokalisering är ett mångkulturellt - och inte endast ett flerspråkigt - fenomen. Redan då programmet inleddes stod det klart att projekt syftande till utveckling av översättningsprogram inte skulle beaktas. Än i dag anser deltagarna i stor utsträckning att lokalisering är samma sak som översättning. Programmet har dock bidragit till att motverka denna ensidiga syn och förbättrat de europeiska små och medelstora företagens förutsättningar för att verka på andra nationella marknader.

Om handlingslinje 2 kan sägas att syftet visserligen är rimligt, men att det fått en tämligen diffus definition, vilket får till följd att denna handlingslinje inte kommer att ge så stora effekter utöver de direkta effekterna på deltagarna som handlingslinje 1. Handlingslinjen är inriktad på en mycket bred målgrupp som har få gemensamma nämnare - i stort sett vem som helst som har något att göra med flerspråkighet uppmuntras att delta.

Rent principiellt är det inget fel med denna mångfald, eftersom den speglar sektorns mångfald och fragmentariska natur. Det breda angreppssättet var också helt rätt vid den tidpunkt då programmet utformades och inleddes. I framtiden kan det dock vara klokt att ge eContent en mer renodlad inriktning (se avsnittet med rekommendationer). Med tanke på demonstrationsaspektens betydelse för programmet kan det vara klokt att fokusera programmet för att maximera effekterna. Om inriktningen renodlas skulle man ge ett mer entydigt budskap till tydligare definierade användargrupper, i stället för att uppnå en bredare men vagare effekt. Den breda inriktningen innebär att användargrupperna och målmarknaderna är för fragmentariska för att programmet skall kunna uppnå en kritisk massa, vilket är centralt för en framgångsrik demonstrationsverksamhet.

Att öka dynamiken på marknaden för digitalt innehåll

I och med att programmet omfattar så vitt skilda frågor som tillgång till kapital och förvaltning av digitala rättigheter har det belyst sektorns centrala strukturella beståndsdelar. Några projekt med mycket stor relevans har finansierats, och dessa syftade i allmänhet till att undanröja en del av hindren för kommersiellt utnyttjande av digitalt innehåll.

Med tanke på denna handlingslinjes ringa andel av budgeten (endast 15 % av den totala budgeten för eContent går till handlingslinje 3) vore det knappast realistiskt att förvänta sig några större effekter. Denna handlingslinjes värde ligger i att den pekar mot problem av betydelse för branschen som behöver lösas på europeisk nivå. eContents nuvarande inriktning på utbyte av goda arbetsmetoder, strategisk överblick över marknaden för digitalt innehåll och spridning av projektreslutat är av stort värde, med tanke på programmets demonstrationskaraktär.

Dessutom bör följande påpekas när man analyserar framgångarna med programmet:

- Programmet har lyckats nå ut till de små och medelstora företagen. En betydande andel (43 %) av deltagarna utgörs av små och medelstora företag, varav 16 % har mindre än 10 anställda och 16 % mellan 10 och 49 anställda. Detta är ett gott resultat, eftersom små och medelstora företag är en av de viktigaste grupper som kommissionen önskat locka att delta.

- Programmet har lyckats skapa och stärka alleuropeiska nät och partnerskap och främja ett kunskapsutbyte mellan olika typer av aktörer. En stor del av deltagarna kände visserligen några eller samtliga av sina samarbetspartner redan innan de deltog i eContent, men programmet har bidragit till att stärka dessa nätverk. Dessutom kan nätverkseffekterna förväntas bli tämligen hållbara, eftersom en stor del av deltagarna anger att de planerar att fortsätta samarbeta med några av sina samarbetspartner i framtida projekt.

- Även om lärande inte var ett uttryckligt mål för programmet så har detta blivit ett betydande immateriellt resultat av eContent. Projekten har hjälpt organisationer att utveckla en mer strukturerad syn på sitt eget arbete och att "koppla samman" centrala kunskapselement inom de deltagande företagen. Viktigt lärande har också skett inom det interkulturella området, där intressanta och effektiva modeller för gränsöverskridande samarbete utvecklats.

3. Rekommendationer

Rapportens kapitel med rekommendationer är indelat i två avsnitt. Det första inriktas på föreslag till förbättringar av det pågående programmet och i det andra granskas tänkbara modeller för ett framtida program.

3.1. Rekommendationer för det pågående programmet

Allmänna rekommendationer till kommissionen

- Kommissionens finansiella kontroll kräver att ekonomiska resultat styrks i ansökningsprocessen. Kandidater som är i startfasen kan medges undantag från detta krav, men sådana kandidater kan inte erhålla några förskottsutbetalningar - vilket kan vara det viktigaste skälet för nystartade företag att delta i program som eContent. Kommissionen bör se över sina ansökningskrav för att ge nystartade företag bättre möjlighet att erhålla stöd från program som helt eller delvis är inriktade på just sådana företag.

De finansiella förfarandena bör förbättras så att deltagande organisationer snabbare får sina utbetalningar, särskilt förskott. Detta bör helst ske inom 60 dagar räknat från undertecknandet av kontraktet. De deltagande företagen nämnde ofta försenade betalningar. Sådana förseningar är särskilt skadliga för små och medelstora företag, eftersom deras deltagande i programmet och hela deras existens kan hotas av försenade betalningar.

Rekommendationer till EG:s programförvaltning

- En kommersiell marknadsinriktning bör betonas som en viktig aspekt, som bör beaktas under hela projektets utveckling i stället för att tillkomma vid projektets slut. Vid sidan av kravet på att inkomma med en realistisk affärsplan i samband med ansökan bör ansökningar som inbegriper företagsanvändare och innehållsdistributörer ges företräde under urvalsprocessen, även om detta i praktiken inte kan göras obligatoriskt. Likaså bör PR-evenemangen ges en tydligare kommersiell inriktning.

- Systemet med feedback till kandidater som fått sina ansökningar godkända respektive avslagna bör ses över så att det kan förbättras och göras mer konsekvent. Standardiserade formulär och krav för ifyllande av dessa formulär rekommenderas också. Man bör dessutom överväga att ge utvärderarna ytterligare utbildning om detta.

- Programdokumentationen bör ses över för att göras tydligare samt mer konsekvent och användarvänlig, inom ramen för kommissionens interna förfaranden.

- Programmets webbplats bör föras fram som ett av de viktigaste medlen för information om programmet. Den bör ses över mot bakgrund av detta och få tydligare struktur och innehåll.

- Till stöd för programmet bör kommissionen uppmuntra till evenemang inriktade på goda metoder för nätverksarbete, med deltagande av nationella kontaktpunkter. Dessa bör helt skötas av de nationella kontaktpunkterna med deltagande av kommissionen, och de bör syfta till bättre och enhetligare tjänster från det europeiska nätet av nationella kontaktpunkter.

- Kommissionens personalresurser för programmet bör analyseras mot bakgrund av dessa rekommendationer, så att den höga kvalitet på tjänsterna som undersökningen visar på kan bibehållas och förbättras.

Rekommendationer till medlemsstaterna

- Medlemsstaterna uppmuntras att så mycket som möjligt främja det kommersiella värdet i innehåll och flerspråkighet. Detta skulle kunna uppnås genom presentationer av framgångsrika eContent-projekt vid olika evenemang och på IT-relaterade offentliga webbplatser samt genom att man tar hänsyn till eContent-målen i nationella strategier och program. Därigenom skulle programmet kunna få mer omfattande effekter och dess budskap överföras till alla berörda parter i medlemsstaterna.

- För att fortsätta stödja utvecklingen av digitalt innehåll skulle medlemsstaterna i större utsträckning kunna ta med innehållsrelaterade åtgärder i sina egna nationella finansieringsprogram eller, om så är nödvändigt, inrätta nya nationella program som i princip liknar eContent.

Rekommendationer till de nationella kontaktpunkterna

- De nationella kontaktpunkterna bör i högre grad uppmuntras att erbjuda demonstrationsverksamhet och visa upp goda arbetsmetoder på informationsdagar. Dessutom bör de fortsätta med de bilaterala möten som hålls på informationsdagarna, och dessa möten bör integreras med evenemangen. Detta skulle förbättra kvaliteten på de förslag som lämnas till kommissionen, i och med att potentiella deltagare skulle få större kunskap om vilka projekt som har goda chanser att bli utvalda eller kunna slussas vidare till andra program.

- De nationella kontaktpunkterna bör upprätta en kontinuerligt uppdaterad förteckning över nationella experter i det egna landet på områden av betydelse för eContent-projekt. Dessa experter bör helst underkastas en kvalitetskontroll innan de tas med i förteckningen, men de nationella kontaktpunkterna kan inte ha något ansvar för deras arbete. På begäran kan deltagarna erhålla namn och adress till relevanta experter som kan hjälpa dem med affärsmässiga och tekniska problem som kan uppstå under projektets gång.

- De nationella kontaktpunkterna bör i ökad utsträckning delta i gemensamt nätverksarbete för att förbättra de tjänster som erbjuds. Detta kan exempelvis omfatta regelbundna möten, utbyte av goda arbetsmetoder, seminarier, standardisering av tjänster, marknadsföring och datainsamling. Gemensamma nätverksevenemang skulle också kunna belysa behovet av bättre nationell uppbackning i visa medlemsstater.

3.2. Rekommendationer om ett uppföljningsprogram

3.2.1. Argument för ett "eContent II"-program

En slutsats av den här utvärderingen är att definitivt finns ett behov av ett uppföljningsprogram. Förutsättningarna för digitalt innehåll har ändrats sedan programmet inleddes. Avgifterna för basteletjänster och bredbandsanslutning i Europa (som i förhandsutvärderingen av programmet angavs vara de viktigaste avskräckande faktorerna för användningen av innehållsmättade digitala tjänster och utvecklingen av en massmarknad) har sänkts avsevärt under de senaste åren. Rättsliga problem, som skyddet för immateriella rättigheter, har lösts genom ett antal initiativ på nationell och europeisk nivå, varav det viktigaste är EU:s direktiv om upphovsrätt. Vid sidan om denna utveckling har senare tids tillnyktring i synen på Internetekonomin lett till att många företag minskat sina investeringar i sådant som rör e-företag och digitalt innehåll.

Trots detta anser utvärderarna att det finns starka argument för ett "eContent II"-program av följande skäl:

För det första kvarstår många av de hinder som ledde till att eContent-programmet inrättades trots att lagstiftningen och företagsklimatet ändrats. Utnyttjandet av information från den offentliga sektorn hämmas fortfarande av en serie rättsliga och mentala hinder, som det kommer att ta lång tid att ändra. Lokalisering betraktas fortfarande snarare som översättning än som anpassning till lokala marknader, vilket försämrar de europeiska små och medelstora företagens möjligheter att lyckas på utländska marknader.

För det andra måste man fortsätta att uppmuntra nätverksarbete för att föra samman de europeiska innehålls- och språksektorerna, i syfte att förbättra utformning, produktion och distribution av högkvalitativt innehåll i en alltmer flerspråkig och mångkulturell miljö. Detta behov kommer att öka ytterligare i och med EU:s utvidgning som kommer att omfatta länder med helt andra kulturella och språkliga krav.

För det tredje har man inte lyckats visa det kommersiella värdet i digitalt innehåll i tillräcklig grad för att Europa skall kunna komma ifatt viktiga konkurrenter som USA. I de flesta fall är de kommersiella framgångarna osäkra för projekten inom det pågående eContent-programmet, och därför måste programmet fortsätta och ges en starkare kommersiell prägel så att den digitala innehållsindustrins konkurrenskraft kan förbättras på längre sikt.

Slutligen har riskkapitalister och banker blivit allt försiktigare när det gäller finansiering av innehållsrelaterade projekt. Detta innebär att eContent-sektorn har svårare att få tillgång till det kapital som den behöver för att utvecklas enligt hela sin potential. En uppföljning till eContent-programmet skulle vara ett viktigt steg mot att tillhandahålla realistiska affärsmodeller för innehållstjänster och sänka kostnaderna för att skapa innehåll som är anpassat till den europeiska marknaden.

3.2.2. Argument för en tydligare fokusering

Såsom påpekats i slutsatserna var det pågående programmets handlingslinjer välvalda och relevanta både för deltagarna och för en bredare grupp aktörer inom innehållssektorn. Sektorn omfattar mycket olikartade aktörer och är fragmentarisk till sin natur. Detta och det faktum att sektorn var "ny" då programmet inleddes innebar att programmet måste ges ett så brett angreppssätt som möjligt. Det rekommenderas emellertid starkt att ett eventuellt framtida program ges en tydligare fokusering både när det gäller deltagare och ämnesområden. Innehållsindustrin har utvecklats mycket jämfört med när programmet inleddes, och även om det fortfarande inte finns någon allmänt erkänd klassificering har industrins profil blivit tydligare, i och med att den är tydligt avgränsad från både varuproduktion och tjänstesektor. En mer renodlad och tydligare inriktning på programmet skulle ha följande två fördelar:

- För det första handlar det om slagkraft. För att bli så effektivt som möjligt bör ett finansieringprogram syfta till att maximera sin inverkan på en grupp aktörer utöver de direkta deltagarna i ett program. Det bör syfta till att åstadkomma långsiktiga förändringar av beteenden, som t.ex. omfördelning av ekonomiska resurser eller personalresurser till ny teknik och/eller nya affärsområden. Ett brett angreppssätt leder till att användargrupper och målmarknader blir för fragmentariska för att ett program skall kunna uppnå en kritisk massa, vilket är en avgörande faktor för en framgångsrik demonstrationsverksamhet. Med tanke på den betydelse som demonstrationsaspekten har för eContent-programmet skulle det vara förnuftigt med en mer renodlad inriktning för att maximera programmets inverkan. En tydligare fokusering skulle ge ett tydligare budskap till tydligare definierade användargrupper, jämfört med dagens bredare men diffusare effekter.

- Med en renodling blir det också enklare att kommunicera och förvalta programmet i och med det blir möjligt att i högre grad målinrikta insatserna mot potentiella deltagare eller grupper av deltagare. Detta kan potentiellt leda till färre och mer målinriktade förslag och en starkare betoning av medvetandehöjande åtgärder och spridning av resultat.

3.2.3. En tänkbar profil för "eContent II"

Ett framtida program skulle kunna kretsa kring ett antal frågor som enligt berörda parter och utvärderarnas erfarenheter har en avgörande betydelse för utvecklingen av europeiskt digitalt innehåll. "eContent II" skulle kunna inriktas på följande användning av innehåll:

Ett breddat lärande: Detta skulle fokuseras på projekt som syftar till en korsbefruktning mellan offentliga sektor, universitet och forskningsinstitutioner och företag. Några exempel skulle kunna vara utveckling av innehåll för virtuella inlärningsmiljöer inom högre utbildning och vidareutbildning samt utveckling av innehåll för förbättrat lärande inom organisationer. Åtgärderna måste samordnas med initiativet för e-lärande som tagits av GD Utbildning och kultur.

En mer omfattande användning av information från den offentliga sektorn: Det pågående programmet har visat att information från den offentliga sektorn är en kommersiellt gångbar produkt, och denna aspekt måste främjas ytterligare inom Europeiska unionen. Geografisk och meteorologisk information samt affärsuppgifter har hittills visat sig vara av störst intresse. Denna del av programmet skulle kunna finansiera projekt som syftar till att utveckla och kommersiellt utnyttja alleuropeisk information från den offentliga sektorn. För samtliga projekt bör de sökande åläggas att i samband med ansökan inkomma med en realistisk affärsplan, för att öka betoningen av de kommersiella aspekterna, och denna syn bör sedan genomsyra hela projektet.

En breddad europeisk kunskapsbas inom området digitalt innehåll. Denna del skulle kunna omfatta ett antal kompletterande åtgärder syftande till att belysa frågor som rör alla delar av programmet, t.ex. marknads- och teknikstudier, studier om goda arbetsmetoder, nätverksevenemang samt information och spridning.

Användning av teknik för att utnyttja innehållsbasen: Det är viktigt att företag och organisationer inom sektorn för eContent kan utveckla och kapitalisera teknik som ökar hastigheten och tillgången samt sänker kostnaderna för användning av elektroniskt innehåll. Denna del skulle kunna inriktas på användning av ny teknik för elektroniskt innehåll, men man bör givetvis undvika att dubblera de insatser som görs inom kommissionens övriga forsknings- och teknikprogram.

De två överordnade kraven för alla projekt, oavsett vilken del av programmet ansökan gäller, bör vara kommersialisering och europeisering.

Kommersialisering

- Projektens kommersiella bärkraft bör i möjligaste mån visas redan från början. En affärsplan bör tillhandahållas vid ansökan,. Denna plan bör vara så detaljerad som möjligt och även omfatta kommersialiseringsaspekter.

- Ett krav bör vara att alla projekt (möjligtvis med undantag för kompletterande åtgärder) skall bygga på offentlig-privata partnerskap. Därigenom kan man garantera att kommersialiseringen beaktas redan i ett tidigt stadium av projektet och att produkterna redan från början blir bättre anpassade till marknadens behov.

- Potentiella företagsanvändare och/eller distributörer skall redan i ett tidigt stadium engageras i projektet. Projekt som har stor marknadspotential och är av styrkt intresse för framtida användargrupper bör ges företräde.

Europeisering

- Europeiskt mervärde: Projekten bör vara av intresse för ett brett segment av europeiska företag och privatpersoner. De bör både betona den kulturella mångfalden i Europa och belysa frågor av gemensamt intresse, som t.ex. miljöfrågor, lokalisering och goda metoder.

- Flerspråkighet bör inte behandlas i en särskild handlingslinje utan bli en integrerad del av alla projekt, i form av t.ex. flerspråkig tillgång eller flerspråkiga sökfunktioner. Genom att integrera flerspråkigheten med alla projekt visar man tydligt att detta är ett medel för att nå resultat snarare än en separat åtgärd. Om ett alleuropeiskt innehåll skall kunna bli framgångsrikt på marknaden är flerspråkig tillgång en förutsättning.

Andra aspekter

Vid sidan av dessa krav bör ett eventuellt nytt program lägga större tonvikt på användningen av mobil och annan utrustning för tillgång till elektroniskt innehåll samt utvecklingen av innehållsprodukter för sådan utrustning. Denna aspekt ingick redan i ansökningsomgång II för det pågående programmet, men den bör ges större tyngd. Mot bakgrund av senare tids utveckling inom sektorn för mobil kommunikation kommer distributionen av innehåll via mobila system i framtiden att ha en stor betydelse för sektorn [12]. Genom en ökad flexibilitet vid distribueringen av innehåll kommer innehåll att bli av större intresse för allt fler aktörer på marknaden, vilket kommer att öka den kommersiella potentialen.

[12] Se Digital Content for Global Mobile Services. Rapporten utarbetades för Europeiska kommissionens räkning av Andersen Consulting, 2000. Denna rapport finns på webbplatsen www.cordis.lu/eContent/studies/studies.htm.

Den nuvarande strategin, som inriktas på demonstrationsprojekt och projekt som avser definitionsfasen (eller genomförbarhetsanalyser) vilka genomförs av transnationella konsortier, bör behållas. Erfarenheten av marknadsinriktade program visar att de lyckas bäst med finansiering av konkreta projekt som syftar till att få fram demonstrationsexempel eller till genomförbarhetsanalyser. Åtgärder inriktade på utbildning och ökad kompetens är också värdefulla, men programmets resurser kommer inte att räcka till sådana om finansieringen ligger kvar på samma nivå.

Kompletterande åtgärder inriktade på marknads- och teknikundersökningar samt vägledning om de bästa arbetsmetoderna kan också bidra till att bygga upp kompetens inom området. Detta är särskilt viktigt för den fas som följer på slutförandet av projekten, så att man lyckas kommersialisera resultaten på marknaden. Undersökningar av lyckade kommersialiseringar skulle kunna finansieras för att uppnå detta mål. Dessutom bör kommissionen uppmuntra de nationella kontaktpunkterna att tillhandahålla förteckningar över kvalificerade experter som kan bistå användarna från demonstrationsskedet fram till den färdiga produkten.

Alla dessa åtgärder kommer givetvis att påverka finansieringsnivån. Vid sidan av frågan om eventuella ändringar av inriktningen uppstår frågan om antalet projekt som skulle kunna finansieras om budgeten blev större. Detta är givetvis en fråga som kommissionen måste lösa med beaktande av andra program som är lika krävande, men en avsevärd ökning av budgeten rekommenderas starkt, med tanke på den globala innehållsindustrins storlek och betydelse, både i dag och inom en överskådlig framtid.