Ändrat förslag till RÅDETS FÖRORDNING om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 /* COM/2012/0388 final - 2011/0177 (APP) */





MOTIVERING 1. BAKGRUND TILL DET ÄNDRADE FÖRSLAGET Efter att kommissionen hade antagit sitt ursprungliga förslag till förordning om fastställande av den fleråriga budgetramen för åren 2014–2020[1] (nedan kallad förordningen om budgetramen) lade kommissionen också fram förslag om alla rättsakter om fleråriga program för denna period. Som förklaras i avsnitt 2 ledde två av dessa förslag till att förslaget till förordning om budgetramen behöver ändras. Den tabell över själva budgetramen som anges i bilagan till förslaget till förordning behöver också modifieras för att ta hänsyn till följande faktorer: (a) De anslag som preciseras i anslutningsakten för Kroatien av den 9 december 2011, och som behöver läggas till de medel som kommissionen föreslog för EU-27[2]. (b) Tillgången till nya uppgifter om regional BNP och nationell BNI leder till ändringar av enskilda regioners och länders stödberättigande inom ramen för EU:s sammanhållningspolitik, och medför därför att tilldelningarna till de olika länderna och regionerna behöver räknas om. (c) För att beräkna den högsta nationella tilldelningen för vart och ett av de länder vars ramanslag för sammanhållningspolitik ska begränsas i procent, och för att fastställa de olika utgiftstaken i den fleråriga budgetramen för 2014–2020 uttryckt i procent av BNI för EU-28, bör man använda de senaste makroekonomiska prognoserna och beräkningarna. 2. RÄTTSLIGA ASPEKTER PÅ DET ÄNDRADE FÖRSLAGET I det bifogade ändrade förslaget är föreslagna ändringar av skälen och artiklarna markerade med fetstil och understrykning. 2.1 Artikel 7 Den 15 november 2011 lade kommissionen fram ett förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om allmänna bestämmelser för asyl- och migrationsfonden och om ett instrument för ekonomiskt stöd till polissamarbete, förebyggande och bekämpande av brottslighet samt krishantering (nedan kallad den övergripande förordningen)[3], ett förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av asyl- och migrationsfonden[4] samt ett förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande, som en del av fonden för inre säkerhet, av ett instrument för ekonomiskt stöd till polissamarbete, förebyggande och bekämpande av brottslighet samt krishantering[5]. Samma dag lade kommissionen också fram ett förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande, som en del av fonden för inre säkerhet, av ett instrument för ekonomiskt stöd för yttre gränser och viseringar[6]. I de tre specifika förordningarna anges det att bestämmelserna i den övergripande förordningen ska vara tillämpliga även på dem. I den övergripande förordningen angav kommissionen vidare sin avsikt att ändra sitt förslag till förordning om budgetramen för att utvidga tillämpningen av artikel 7 till att gälla även de program som genomförs genom delad förvaltning inom ramen för asyl- och migrationsfonden och fonden för inre säkerhet[7]. Detta är ett led i kommissionens strävan efter att harmonisera reglerna för delad förvaltning. Även om alla ansträngningar bör sättas in för att se till att de nationella programmen under båda fonderna antas 2014 bör man möjliggöra en överföring till påföljande år av de anslag som inte utnyttjas 2014, för att undvika att förlora de därtill knutna åtagandebemyndigandena. 2.2 Artikel 8 (och skäl 7) Den 6 oktober 2011 lade kommissionen fram ett förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och Europeiska havs- och fiskerifonden som omfattas av den gemensamma strategiska ramen, om allmänna bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden och Sammanhållningsfonden samt om upphävande av förordning (EG) nr 1083/2006 (nedan kallad förordningen om Sammanhållningsfonden och strukturfonderna)[8]. I artikel 21 i förordningen om Sammanhållningsfonden och strukturfonderna fastställs vissa villkor kopplade till samordningen av medlemsstaternas ekonomiska politik, inklusive möjligheten att ställa in åtaganden och betalningar från de fonder som ingår i den gemensamma strategiska ramen. I artikel 21.8 sista ledet anges vidare att rådet, på förslag av kommissionen, ska besluta att ombudgetera de inställda åtagandena i enlighet med artikel 8 i rådets förordning (EU) nr […] om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 när det bedöms att villkoren för stöd åter är uppfyllda. Följaktligen behöver artikel 8 och skäl 7 ändras för att möjliggöra överföring och ombudgetering av tidigare inställda åtaganden. Artikel 6 ska tillämpas på beslut om att inställda anslag för betalningar åter ska göras tillgängliga. 2.3 Artikel 11 och den nya artikel 11a (samt skäl 7 och artikel 9.5) Utöver de två ovan nämnda förändringarna som följer av lagstiftningsförslagen om fleråriga program föreslår kommissionen också att ändra artikel 11 i sitt förslag till förordning om budgetramen. För att öka den rättsliga klarheten och förtydliga terminologin föreslås det att dela upp artikel 11 i två artiklar, för att skilja fallet med anslutning av nya medlemsstater från fallet med en återförening av Cypern. Detta kräver också ändringar i skäl 7 och artikel 9.5. 2.4 Ändringar i skäl 8 och artikel 5 Av tydlighetsskäl och med tanke på att det i dag finns tillgång till mer aktuella makroekonomiska prognoser har vissa mindre ändringar gjorts i skäl 8 och artikel 5 i förslaget. 3. BUDGETKONSEKVENSER 3.1 Anslag för Kroatien inkluderas i tabellen över den fleråriga budgetramen De landsspecifika tilldelningarna för Kroatien behöver läggas till i kommissionens ursprungliga förslag när det gäller strukturfonderna, Sammanhållningsfonden, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling, Europeiska havs- och fiskerifonden, asyl- och migrationsfonden samt fonden för inre säkerhet. Dessa anslag har beräknats på grundval av samma metod som användes för EU-27, med förbehåll för övergångsbestämmelserna i anslutningsakten. I fråga om strukturfonderna och Sammanhållningsfonden ska de belopp för 2014–2020 som beräknas enligt den föreslagna tilldelningsmetoden anpassas på två sätt: – En infasning med 70 % år 2014 och 90 % år 2015. – Anslagen för 2014 och 2015 bör uppgå till 2,33 respektive 3 gånger 2013 års anslagsnivå, så långt som gränserna i det nya regelverket tillåter (dvs. taket på 2,5 % av nationell BNP får inte överskridas). I fråga om den gemensamma jordbrukspolitiken: – I fråga om marknadsåtgärder baseras tilldelningen på en fullständig tillämpning av regelverket, om inte annat följer av anslutningsaktens särskilda villkor för vinsektorn. – För direktstöd används samma tioåriga infasningsplan som tillämpades för de medlemsstater som anslöt sig den 1 maj 2004 och den 1 januari 2007, med utgångspunkt från de befintliga nivåerna för sådant stöd till EU-15. – Anslag till landsbygdsutveckling fördelas enligt samma metod som kommissionen använde för de totala beloppen för EU-27. För dessa anslag föreskrivs ingen infasning enligt anslutningsakten. Anslagen under Europeiska havs- och fiskerifonden blir föremål för samma dubbla justering för 2014–2015 som gäller för strukturfonderna och Sammanhållningsfonden (infasning och multiplikator). Kroatien deltar fullt ut i asyl- och migrationsfonden från och med 2014. Landet kommer att tilldelas ett särskilt ”Schengenanslag” för 2014, och kommer således inte att ta emot anslag för de delar av fonden för inre säkerhet som gäller yttre gränser och viseringar det året. Dessutom kommer Kroatien att få ett tillfälligt ”likviditetsstöd" för att skapa bättre balans i landets budgetsaldo 2014. Förutom dessa belopp som har bestämts på förhand kommer Kroatien också fullt ut delta i alla andra delar i EU:s inre politik. Därför måste alla ramanslag för den inre politiken som inte har fastställts i förväg att justeras. Samma tillvägagångssätt har tillämpats på beloppen för 2013 för att avsluta anslutningsförhandlingarna[9], dvs. beloppen beräknas i förhållande till Kroatiens andel av EU-27:s BNP och befolkning, vilket leder till att alla de föreslagna ramanslagen för den inre politiken som inte har fastställts i förväg ökar med 0,62 %. Däremot behövs det en aktualisering av de föreslagna anslagen för rubrik 5, för att ta hänsyn till de ökade administrativa utgifter som kommer att följa av unionens utvdgning till Kroatien. Med tanke på Kroatiens anslutning och för att förvalta den utvidgade unionen kommer det att behövas ytterligare resurser, framför allt inom språktjänsterna och för att hantera rättsliga frågor och ökade behov för förvaltningen av program. Enbart för kommissionen behöver nettoökningen uppgå till 384 ytterligare heltidsekvivalenter, främst i form av nya tjänster i tjänsteförteckningen. Denna infasning förväntas kunna fullbordas 2014. Även övriga institutioner kommer att behöva ytterligare resurser, huvudsakligen för språktjänsterna och för rättsliga frågor samt för materiel och diverse driftskostnader, kommunikation och it-förvaltning. Dessa behov beräknas kräva en nettoförstärkning med cirka 274 heltidsekvivalenter, främst i form av tjänster. Dessa ytterligare tjänster kommer också att underlätta integreringen av kroatiska medborgare i institutionerna för att säkerställa geografisk balans. De kostnader som således tillkommer under perioden 2014–2020 för samtliga institutioner beräknas uppgå till 536 miljoner euro i 2011 års priser. Slutligen bör effekten av de ytterligare åtagandena läggas till de årliga samlade taken för betalningar på grundval av samma förfalloplaner som användes för EU-27. De belopp som behöver läggas till sammanfattas i följande tabell. De föreslagna taken för EU-27 behöver också anpassas i enlighet med detta. Ytterligare belopp avseende Kroatien i den fleråriga budgetramen 2014 – 2020 3.2 Uppdatering av utgiftstaket för smart tillväxt för alla samt utgiftstaket för ekonomisk, social och territoriell sammanhållning Anslagen för sammanhållning i kommissionens tidigare förslag var grundade på de senaste tillgängliga uppgifterna när förslagen antogs, dvs. den genomsnittliga regionala BNP för åren 2006–2008, regionala uppgifter om utbildning och arbetsmarknad från åren 2007–2009, genomsnittlig BNI för åren 2007–2009 samt den makroekonomiska prognosen för våren 2011 med kompletterande medelfristiga beräkningar. Eftersom det nu finns tillgång till regionala BNP-uppgifter för 2009, regionala utbildnings- och arbetsmarknadsuppgifter för 2010 och BNI-uppgifter för 2010 behöver förslagen nu uppdateras: Den treåriga beräkningsgrunden för stödberättigande övergår nu till perioden 2007–2009 för regional BNP och till 2008–2010 för BNI. De totala ramanslagen för de medlemsstater som omfattas av ett utgiftstak på 2,5 % av nationell BNP beräknas nu på grundval av vårprognosen 2012 och de uppdaterade medelfristiga beräkningarna. Detta leder till följande förändringar av de totala anslagen till EU-27: 3.3 Uppdatering av de samlade taken för betalningsbemyndiganden Även de årliga samlade taken för betalningsbemyndiganden behöver uppdateras på grundval av de senaste tillgängliga uppgifterna: – Budgetgenomförandet 2011. – Den antagna budgeten för år 2012. – Budgetförslaget för år 2013 och medföljande reviderade förfalloplaner för betalningar. 3.4 Uppdatering av de totala årliga taken för åtaganden och betalningar uttryckta som procentandelar av EU:s BNI Slutligen måste de totala årliga taken för åtaganden och betalningar i den fleråriga budgetramen, såsom de ändrats enligt avsnitt 3.1 och 3.2 ovan, uttryckas i procent av BNI för EU-28, beräknad på grundval av kommissionens makroekonomiska prognos från våren 2012 och de uppdaterade medelfristiga beräkningarna. 2011/0177 (APP) Ändrat förslag till RÅDETS FÖRORDNING om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 312, jämfört med fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, särskilt artikel 106a, med beaktande av Europeiska kommissionens förslag[10], med beaktande av Europaparlamentets godkännande[11], efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten, i enlighet med ett särskilt lagstiftningsförfarande, och av följande skäl: (1) De årliga taken för åtaganden per utgiftskategori och de årliga taken för betalningar som fastställs i den här förordningen ska följa de tak som fastställs för åtaganden och egna medel i [rådets beslut XXXX/XX/EU, Euratom]. (2) Med hänsyn till behovet av förutsebarhet för att förbereda och genomföra investeringar på medellång sikt bör budgetramen löpa i sju år med början den 1 januari 2014 och en utvärdering av genomförandet göras efter halva tiden. Man bör under de sista tre åren av budgetramens löptid beakta resultaten av halvtidsutvärderingen. (3) För att Europeiska unionen ska kunna reagera på oförutsedda omständigheter eller finansiera klart definierade utgifter som inte kan finansieras inom taken för en eller flera av de andra rubrikerna i budgetramen behövs det också särskilda instrument i form av reserven för katastrofbistånd, Europeiska unionens solidaritetsfond, flexibilitetsmekanismen, Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter, reserven för kriser i jordbrukssektorn och marginalen för oförutsedda händelser. Det behövs därför särskilda bestämmelser som tillåter att åtagandebemyndiganden som går utöver taken i budgetramen får föras in i budgeten om detta krävs för att kunna använda sådana särskilda instrument. (4) Om lånegarantier via EU:s budget måste mobiliseras för betalningsbalansstöd eller inom ramen för den europeiska finansiella stabiliseringsmekanismen enligt rådets förordning (EG) nr 332/2002 av den 18 februari 2002 om upprättandet av ett system för medelfristigt ekonomiskt stöd till medlemsstaters betalningsbalans[12] respektive rådets förordning (EU) nr 407/2010 av den 11 maj 2010 om inrättandet av en europeisk finansiell stabiliseringsmekanism[13] bör det nödvändiga beloppet mobiliseras upp till och över taken för åtaganden och betalningar i budgetramen, dock med hänsyn till taket för egna medel. (5) Budgetramen bör fastställas i 2011 års priser. Det behövs således också bestämmelser för teknisk justering av budgetramen, så att taken och de återstående marginalerna kan räknas om. (6) Budgetramen bör inte ta hänsyn till budgetposter som finansieras via inkomster som avsatts för ett särskilt ändamål i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr [xxx/201x] om finansiella bestämmelser för unionens årliga budget[14]. (7) Man bör också införa bestämmelser för andra situationer som kan kräva justering av budgetramen. Sådana justeringar kan ha samband med budgetgenomförandet, makroekonomiska villkor som ställs i samband med samordningen av medlemsstaters ekonomiska politik, alltför stora offentliga underskott, ändringar i fördragen, utvidgningar av unionen, Cyperns återförening eller sent antagande av nya bestämmelser på vissa politikområden. (8) De nationella anslagen för sammanhållningspolitiken för tillväxt och sysselsättning inrättas med hjälp av prognoser för bruttonationalinkomsten (BNI) bruttonationalprodukten (nedan kallad BNP)som gjordes våren 20121. Eftersom prognosen är behäftad med osäkerhet och på grund av påverkan på taket för medlemsstaterna de medlemsstater som omfattas av utgiftstak bör en halvtidsutvärdering göras för att jämföra prognosen med faktisk BNI BNP och dess påverkan på anslagen. Om BNI BNP för perioden 2014–2016 avviker mer än +/- 5 % från den prognos som användes 20121 bör de berörda medlemsstaternas anslag justeras för perioden 2018–2020. Bestämmelser om en sådan justering bör antas. (9) Budgetramen kan behöva justeras med anledning av oförutsedda händelser som inte kan hanteras inom ramen för de tak som fastställts i budgetramen. Därför behövs bestämmelser om justering av budgetramen i sådana fall. (10) Det behövs allmängiltiga regler för interinstitutionellt samarbete under budgetförfarandet. (11) För att budgetförfarandet ska flyta smidigt krävs det grundläggande regler för budgeteringen av utgifterna för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken, och man bör också precisera det övergripande beloppet för denna politik under hela den period som budgetramen täcker. (12) De närmare villkoren för det interinstitutionella samarbetet under budgetförfarandet och vid budgeteringen av utgifterna för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken anges i det interinstitutionella avtalet av den […] 201x mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning[15]. (13) Särskilda bestämmelser krävs även för hanteringen av omfattande infrastrukturprojekt med en längre löptid än budgetramen. Det är nödvändigt att fastställa maximibelopp för finansieringen av sådana projekt via unionens budget. Sådana ansökningar bör inte påverka andra projekt som finansieras via unionens budget. (14) Kommissionen bör före den 1 januari 2018 lägga fram ett förslag om nästa fleråriga budgetram, så att institutionerna hinner anta den i tillräckligt god tid innan den ska börja tillämpas. Om nästa förordning om en ny budgetram inte har kunnat antas innan den budgetram som fastställs i denna förordning har löpt ut bör den sistnämnda fortsätta att tillämpas. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 Flerårig budgetram Den fleråriga budgetramen (nedan kallad budgetramen) för 2014–2020 anges i bilagan. Artikel 2 Utgiftstaken i budgetramen 1. Europaparlamentet, rådet och kommissionen ska såväl under budgetförfarandet som vid genomförandet av det innevarande årets budget vara bundna av de årliga utgiftstak som anges i budgetramen. 2. Åtagandebemyndiganden som går utöver utgiftstaken för de berörda rubrikerna i budgetramen får införas i budgeten om detta är nödvändigt för att utnyttja reserven för katastrofbistånd, Europeiska unionens solidaritetsfond, flexibilitetsmekanismen, Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter, reserven för kriser i jordbrukssektorn eller marginalen för oförutsedda utgifter i enlighet med rådets förordning (EG) nr 2012/2002[16], Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1927/2006[17], Europaparlamentets och rådets förordning nr xxxx/201x[18] och det interinstitutionella avtalet av den […] 201x om samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (nedan kallat det interinstitutionella avtalet). 3. Lånegarantier ur EU:s budget i enlighet med rådets förordning (EG) nr 332/2002 eller förordning (EU) nr 407/2010 får mobiliseras utöver de tak som fastställs i budgetramen. Artikel 3 Taket för egna medel 1. För de budgetår som täcks av budgetramen får den sammanlagda summan av de betalningsbemyndiganden som är nödvändiga, efter årlig justering och med beaktande av de anpassningar och revideringar som gjorts och tillämpningen av artikel 2.2 och 2.3, inte leda till att uttagssatsen för egna medel överskrider det tak som gäller för dessa medel enligt [beslut XXXX/XX/EU, Euratom]. 2. Om så krävs ska utgiftstaken i budgetramen sänkas till en nivå som garanterar att man inte överskrider det tak för egna medel som fastställts enligt [beslut XXXX/XX/EU, Euratom]. Artikel 4 Tekniska justeringar 1. Varje år innan budgetförfarandet för år n+1 genomförs ska kommissionen göra följande tekniska justeringar av budgetramen: a) En förnyad värdering i priserna för år n+1 av taken och av de sammanlagda åtagandebemyndigandena respektive betalningsbemyndigandena. b) En beräkning av den tillgängliga marginalen under det tak för egna medel som anges i [beslut XXXX/XX/EU, Euratom]. c) En beräkning av det absoluta beloppet för marginalen för oförutsedda utgifter i enlighet med punkt 15 i det interinstitutionella avtalet. 2. Kommissionen ska utföra de tekniska justeringarna i punkt 1 med hjälp av en årlig deflator på 2 %. 3. Kommissionen ska sända resultaten av de tekniska justeringarna i punkt 1 och de ekonomiska prognoser som dessa bygger på till Europaparlamentet och rådet. 4. Ingen annan teknisk justering för budgetåret i fråga får göras, varken under loppet av året eller under följande år i form av efterföljande korrigeringar. Artikel 5 Justering av ramanslagen till sammanhållningspolitiken 4. Om det konstateras att en medlemsstats samlade den samlade bruttonationalprodukten (BNP) för åren 2014–2016 i en medlemsstat som omfattas ett procentuellt utgiftstak avviker med mer än +/- 5 % från den samlade BNP som beräknades 20121 i samband med att rambeloppen för sammanhållningspolitiken under perioden 2014–2020 fastställdes, kommer kommissionen i samband med den tekniska justeringen för 2018 att justera de sammanhållningsmedel som avdelats för medlemsstaten och perioden i fråga. 5. Den totala nettoeffekten av justeringar enligt punkt 1 får inte, vare sig den är positiv eller negativ, överstiga 3 miljarder euro. 6. Justeringarna ska fördelas jämnt över åren 2018–2020, och budgetramens utgiftstak för åren i fråga kommer att anpassas därefter. Artikel 6 Justeringar med hänsyn till genomförandet Samtidigt med underrättelsen av Europaparlamentet och rådet om den tekniska justeringen av budgetramen ska kommissionen lämna sådana förslag till justering av de sammanlagda betalningsbemyndigandena som den finner nödvändiga med hänsyn till genomförandet, för att säkerställa en ordnad utveckling i förhållande till åtagandebemyndigandena. Beslut om sådana förslag ska antas före den 1 maj år n. Artikel 7 Justering av anslag till strukturfonderna, Sammanhållningsfonden, fonden för landsbygdens utveckling och Europeiska fiskerifonden Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling, Europeiska havs- och fiskerifonden, asyl- och migrationsfonden samt fonden för inre säkerhet 7. Om det för strukturfonderna, Sammanhållningsfonden, fonden för landsbygdens utveckling eller Europeiska fiskerifonden Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling, Europeiska havs- och fiskerifonden, asyl- och migrationsfonden eller fonden för inre säkerhet antas nya bestämmelser eller program som genomförs genom delad förvaltning efter den 1 januari 2014, ska budgetramen justeras för att anslag ska kunna överföras till påföljande år, utöver motsvarande utgiftstak, med belopp som motsvarar de outnyttjade anslagen under år 2014. 8. Justeringar för att överföra de outnyttjade anslagen under år 2014 ska antas före den 1 maj 2015. Artikel 8 Justeringar i samband med alltför stora offentliga underskott Justeringar till följd av makroekonomiska villkor som ställs i samband med samordningen av medlemsstaters ekonomiska politik Om budgetåtaganden som tillfälligt dragits in för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling eller Europeiska havs- och fiskerifonden på grund av de makroekonomiska villkor som ställs inom ramen för samordningen av medlemsstaternas ekonomiska politik i samband med ett förfarande vid alltför stort offentligt underskott åter ska göras tillgängliga ska rådet, i enlighet med fördraget och den berörda grundläggande rättsakten, besluta att dessa åtaganden ska överföras till följande år. Åtaganden som varit tillfälligt indragna år n får inte överföras längre än till år n+2. Artikel 9 Revidering av budgetramen 9. Vid oförutsedda omständigheter får budgetramen revideras på förslag av kommissionen, förutsatt att det tak för egna medel som anges i [beslut XXXX/XX/EU, Euratom] inte överskrids. 10. Vid varje revidering av budgetramen i enlighet med punkt 1 ska man undersöka möjligheterna att omfördela utgifterna mellan programmen under den rubrik som berörs av revideringen, särskilt på grundval av förväntat underutnyttjande av anslag. Om möjligt ska ett belopp som i förhållande till den nya planerade utgiften är väsentligt, både i absoluta tal och räknat i procent, frigöras inom taket för rubriken i fråga. 11. Vid varje revidering av budgetramen i enlighet med punkt 1 ska man undersöka möjligheterna att utjämna effekten av en höjning av taket för en rubrik genom att sänka taket för en annan rubrik. 12. Vid varje revidering av budgetramen i enlighet med punkt 1 ska man säkerställa att det föreligger ett lämpligt förhållande mellan åtaganden och betalningar. 13. Sådana justeringar som avses i artiklarna 3.2 6, 7, 8, 10, 11, 11a och 16 utgör också en revidering av budgetramen. Artikel 10 Justering av budgetramen i samband med ändringar i fördragen Om det under den period som omfattas av budgetramen sker en fördragsändring som påverkar budgeten ska nödvändiga justeringar av budgetramen göras. Artikel 11 Anpassning av budgetramen i samband med utvidgning av unionen och ett enande av Cypern Om nya medlemsstater ansluter sig till unionen under den period som omfattas av budgetramen, ska budgetramen justeras för att ta hänsyn till de utgiftsbehov som följer av anslutningsförhandlingarna. Artikel 11a Justering av budgetramen i samband med en återförening av Cypern Om ett enande en återförening av Cypern skulle inträda under den period som omfattas av budgetramen ska den justeras för att ta hänsyn till de utgiftsbehov som följer därav. Artikel 12 Interinstitutionellt samarbete under budgetförfarandet Europaparlamentet, rådet och kommissionen (nedan kallade institutionerna) ska vidta alla åtgärder som krävs för att underlätta det årliga budgetförfarandet. Institutionerna ska samarbeta lojalt under hela förfarandet för att så långt möjligt närma sina respektive ståndpunkter till varandra. De ska samarbeta genom lämpliga interinstitutionella kontakter för att följa hur arbetet utvecklas och analysera graden av överensstämmelse i alla skeden av förfarandet. Institutionerna ska se till att deras respektive arbetsprogram i största möjliga utsträckning samordnas, så att förfarandena kan genomföras på ett sammanhängande och konvergerande sätt som leder till att budgeten slutligt kan antas. Trepartsmöten kan anordnas i alla skeden av förfarandet och med olika företrädare beroende på den diskussion som ska föras. Varje institution ska i enlighet med sin arbetsordning utse sina företrädare för varje möte, fastställa sina förhandlingsmandat och i god tid informera övriga institutioner om de praktiska detaljerna för mötena. Artikel 13 Finansiering av den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken Alla driftsanslag för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (nedan kallad Gusp) ska föras in i ett enda kapitel i budgeten, som ska benämnas Gusp. Detta belopp ska täcka de faktiska, förutsebara behoven som beräknats vid upprättandet av budgetförslaget enligt årliga prognoser från den höga representanten för utrikes frågor och säkerhetspolitik, samt en rimlig marginal för oförutsedda utgifter. Inga medel får avsättas i reserv. Artikel 14 Bidrag till finansieringen av omfattande projekt Ett högsta belopp på 7 000 miljoner euro i 2011 års priser ska ställas till förfogande ur EU:s budget för de europeiska systemen för satellitnavigering (Egnos och Galileo) under perioden 2014–2020. Artikel 15 Halvtidsutvärdering av genomförandet av budgetramen Under 2016 ska kommissionen göra en utvärdering av hur budgetramen genomförts, eventuellt tillsammans med lämpliga förslag. Artikel 16 Övergång till nästa budgetram Kommissionen ska före den 1 januari 2018 lägga fram ett förslag till ny flerårig budgetram. Om rådet den 31 december 2020 ännu inte har antagit någon förordning om en ny flerårig budgetram ska de tak och bestämmelser som gäller för det sista år som täcks av den befintliga budgetramen fortsätta att gälla tills en förordning om en ny budgetram har antagits. Om nya medlemsstater ansluter sig till unionen efter 2020 ska den budgetram som på så sätt fått förlängd giltighet vid behov justeras för att ta hänsyn till resultaten av anslutningsförhandlingarna. Artikel 17 Ikraftträdande Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den På rådets vägnar Ordförande BILAGA Tabell över den fleråriga budgetramen (EU-28) [1] KOM(2011) 398 slutlig, 29.6.2011. [2] EUT L 112, 24.4..2012, s. 21. [3] KOM(2011) 752 slutlig. [4] KOM(2011) 751 slutlig. [5] KOM(2011) 753 slutlig. [6] KOM(2011) 750 slutlig. [7] KOM(2011) 752 slutlig, sista punktsatsen i punkt 5.1. på sidan 7 i motiveringen. [8] KOM(2011) 615 slutlig. [9] Kroatien andel av EU-27:s befolkning och BNP uppgår till 0,62 %. Det var denna andel som användes 2013 i den gemensamma ståndpunkten om kapitel 33, Finansiella bestämmelser och budgetbestämmelser, för att fastställa beloppen för 2013 . [10] EUT C , , s. . [11] EUT C , , s. . [12] EGT L 53, 23.2.2002, s. 1. [13] EUT L 118, 12.5.2010, s. 1. [14] EUT L … [15] EUT C … [16] EGT L 311, 14.11.2002, s. 3. [17] EUT L 406, 30.12.2006, s. 1. [18] EUT L , , s.