Som kompensation för det ökade antalet ärenden i de svenska domstolarna har regeringen föreslagit att höja budgetanslaget till Domstolsverket och göra det flerårigt. I budgetpropositionen för 2022 anslog regeringen omkring 623 miljoner euro (6,7 miljarder kr) till de svenska domstolarnas verksamhet under perioden 2022–2024, vilket är en ökning med nästan 5 % jämfört med 2021. Som noterades i 2021 års rapport om rättsstatsprincipen har berörda parter och Domstolsverket betonat att det är nödvändigt att resurserna ökar långsiktigt i stället för på årsbasis; detta för att säkerställa förutsägbarhet och ge domstolarna möjlighet att hantera det ökande antalet brottmål. Domstolsverket överlämnade den 28 februari 2022 sitt remissvar på de föreslagna budgetanslagen. Verket hade begärt ytterligare anslag för särskilda utgiftsposter, bl.a. omkring 10,7 miljoner euro (115 miljoner kr) för domstolarnas verksamhet under 2025. Medan de berörda parterna överlag välkomnade de ökade budgetanslagen påpekade Sveriges domareförbund att budgetökningen till domstolarna bör jämföras med den ännu större budgetökningen till Åklagarmyndigheten och Polismyndigheten. Rekryteringen av domare är en stor utmaning för de svenska domstolarna. Sverige anslår omkring 0,27 % av sin BNP till domstolarna; denna andel har i princip varit oförändrad sedan 2012 och i synnerhet under perioden 2018–2020.

Det svenska domstolsväsendet har två grenar: de allmänna domstolarna, som består av 48 distriktsdomstolar (tingsrätter), sex domstolar i andra instans (hovrätter) och Högsta domstolen, förvaltningsdomstolarna med tolv förvaltningsdomstolar, fyra domstolar i andra instans (kammarrätter) och Högsta förvaltningsdomstolen. Det finns också två specialdomstolar. Domstolsverket, en myndighet under Justitiedepartementet, ansvarar för domstolarnas allmänna förvaltning, däribland resursfördelningen, tilldelningen av tjänster och utrustningen. Den oberoende domarnämnden bereder förslag till alla domarutnämningar, och på grundval av dessa utnämns domarna av regeringen. Åklagarmyndigheten är oberoende och åtskild från regeringen. Sverige vidtar åtgärder för att ansluta sig till Europeiska åklagarmyndigheten (Eppo). Regeringen ämnar lägga fram en proposition om detta till riksdagen under 2022.Advokatsamfundet är en oberoende och självstyrande sammanslutning som inrättats genom lag. Den ansvarar för tillsyn över advokaters yrkesverksamhet och disciplinärenden mot sina medlemmar.

Karantänsreglerna för personer i ledande befattningar i staten fortsätter att gälla. En utvärdering inleddes i juni 2022. Karantänsreglerna omfattar statsråd och statssekreterare som går vidare till nytt arbete eller nya uppdrag utanför staten eller den offentliga sektorn, liksom de högsta tjänstemännen vid Riksrevisionen. Enligt myndigheterna förefaller lagen hittills ha haft avsedd avskräckande verkan även om den har genomförts under alltför kort tid för att man ska kunna utvärdera dess verkan ordentligt. Trots detta är de svenska reglerna om övergång till annan verksamhet överlag begränsade i omfång och inverkan. Från det att reglerna infördes under 2018 till slutet av maj 2022 har 21 statsråd och statssekreterare anmält övergång till annan verksamhet till Nämnden för prövning av statsråds och vissa andra befattningshavares övergångsrestriktioner. Nämnden har dock inte infört några sådana åtgärder för övergångar . I juni 2022 inrättade regeringen en undersökningskommitté som ska lägga fram ytterligare förslag på övergångsrestriktioner i händelse av övergångar från vissa typer av verksamhet eller uppdrag i den offentliga sektorn. Utredningen kommer också att omfatta en utvärdering av de befintliga karantänsreglerna för personer i ledande befattningar i staten, och resultaten ska läggas fram senast i slutet av 2023.

De institutioner som bekämpar korruption är i allmänhet resursstarka, men en revision har funnit några brister hos Ekobrottsmyndigheten. Åklagarmyndigheten och Polismyndigheten har bekräftat att resurserna överlag är tillräckliga men har också påpekat att det finns vissa problem i förhållande till ekonomiska brott. Riksrevisionen har lämnat ett antal kritiska anmärkningar vad gäller Ekobrottsmyndighetens funktion, i synnerhet i fråga om internkontroll, informationsdelning inom organisationen och ledningen samt verksamhetens prioriteringar och fokus (däribland användningen av olika IT-system, genomförandet av utredningar och prioriteringen av förebyggande åtgärder). Ekobrottsmyndigheten har angett att den sedan 2020 – tidpunkten för Riksrevisionens senaste revision – har vidtagit ett antal åtgärder för att åtgärda bristerna. Uppgifter från Brottsförebyggande rådet tyder på en kraftig ökning av anmälda mutbrott under 2021 jämfört med 2020 . Under 2021 lagfördes 81 mutbrott och 35 domar föll, varav två ledde till fängelse (båda för grovt givande av muta) .

Trots den fortsatta ökningen av antalet förvaltningsrättsliga mål är det svenska domstolsväsendet fortfarande effektivt. Antalet inkommande tvistemål förblev 2020 förhållandevis lågt, samtidigt som antalet inkommande förvaltningsrättsliga mål fortsatte att öka. Den beräknade tid som krävs för att avsluta förvaltningsrättsliga mål i den första instansen är kort (107 dagar år 2020) och har fortsatt minska (125 dagar år 2019). Avslutandegraden har förbättrats både för tvistemål (från 97,5 % år 2019 till 102,8 % år 2020) och för förvaltningsrättsliga mål (från 101,7 % år 2019 till 102,3 % år 2020). Antalet pågående tvistemål, förvaltningsrättsliga mål och andra mål förblev förhållandevis lågt under 2020 och var något lägre än under 2019. I allmänhet förblev domstolarna öppna under covid 19-pandemin och beslut om att uppskjuta förhandlingarna togs på domstolsnivå. Enligt uppgifter från Domstolsverket minskade andelen uppskjutna förhandlingar totalt under 2021 (19,9 %, att jämföras med genomsnittet 20,9 % under 2020)

Digitaliseringen av domstolsväsendet åtgärdar vissa av bristerna. Rådet för rättsväsendets digitalisering har antagit en strategisk plan för 2023–2027. Användningen av och tillgången till digital teknik är överlag god i de svenska domstolarna. Under 2021 ringdes över 180 000 videokonferenssamtal till eller från förhandlingssalar, vilket är en ökning med 40 % (2020 ringdes 127 000 st.). Det finns dock fortfarande vissa brister när det gäller onlinetillgången till domar i första instans och arrangemangen för att göra domarna maskinläsbara. Vissa förbättringar har skett i fråga om digitala lösningar för att genomföra och följa brottmålsprocesser, i synnerhet när det gäller möjligheten för brottsoffer och svarande att lämna in skriftliga redogörelser online, men de tillgängliga digitala verktygen är fortfarande begränsade. Systemet för digital ärendehantering av brottmål i tingsrätterna kommer att kunna tas i bruk i slutet av september 2022. Det nya systemet för digitala domar i brottmålsprocesser förväntas avsevärt förbättra tillgången till och maskinläsbarheten för tingsrätternas digitala domar. När detta projekt fullföljs under hösten 2022 kommer systemet gradvis att integreras med andra myndigheter och utvecklas för att även kunna hantera andra typer av förfaranden och domar. I februari 2022 antog rådet för rättsväsendets digitalisering en ny strategisk plan för rättsväsendets digitalisering för 2023–2027. Planen fokuserar på samverkan mellan myndigheterna och samarbete om rättsväsendets digitalisering. En åtgärdsplan kommer att läggas fram där de huvudsakliga åtgärderna och initiativen för att genomföra planens strategiska mål beskrivs.

Centre for Media Pluralism and Media Freedom (2022), Media pluralism monitor 2022 – country report on Sweden (Övervakningsverktyget för mediepluralism 2022, landsrapport för Sverige).

Efter en period med särskilda former för riksdagsarbetet på grund av pandemin har riksdagen återgått till normala arbetsformer. Den 11 februari 2022 enades talmannen och partiledarna om att återgå till normala arbetsformer och avsluta de särskilda arbetsformer som införts under pandemin. Den parlamentariska utredningen om hur riksdagen fungerat under pandemin redovisade sina resultat i december 2021. Den parlamentariskt sammansatta kommittén kom fram till att totalt sett fullgjorde riksdagen sina uppgifter under pandemin, vilket till stor del berodde på informella överenskommelser mellan talmannen och riksdagspartiernas gruppledare. Det konstaterades också att riksdagen skulle kunna överväga att införa en ramreglering för riksdagen vid en kris och för att säkerställa en mer systematisk uppföljning av de bemyndiganden som riksdagen ger regeringen för att underlätta dess hantering av en kris.

En undersökningskommitté ska utreda ett möjligt behov av att ändra grundlagen för att hantera allvarliga kriser i fredstid. Erfarenheterna från covid-19-pandemin har visat på behovet av en heltäckande rättslig ram för att hantera liknande kriser i framtiden och medge ett snabbt antagande av lagstiftning. I avsaknad av regler i grundlagen om allvarliga kriser i fredstid, som är jämförbara med dem om krig och krigshot i 15 kapitlet i regeringsformen, tillsattes i september 2021 en parlamentariskt sammansatt undersökningskommitté. Kommitténs uppgift är att bedöma om det finns ett behov av att ge regeringen ökat utrymme att vidta åtgärder vid allvarliga kriser i fredstid. Kommittén ska lägga fram sin rapport senast den 15 november 2023. Dessutom tillsattes en kommitté för att utreda den befintliga smittskyddslagen och behovet av nya bestämmelser inför framtida pandemier med beaktande av grundläggande rättigheter och friheter. Samtidigt lämnade den oberoende undersökningskommission som tillsattes i juni 2020 för att granska regeringens hantering av covid-19-pandemin sitt slutbetänkande i februari 2022, i vilket den även noterade problem med tillgång till dokumentation från regeringen. Konstitutionsutskottet kritiserade regeringen för att den inte gett coronakommissionen tillgång till relevanta dokument och för delar av krishanteringen under pandemin. Åtgärder under pandemin har också fortsatt granskas av Riksdagens ombudsmän efter inkomna anmälningar. Högsta förvaltningsdomstolen har inte i sak prövat några mål avseende restriktionerna till följd av covid-19-pandemin.

Svenska journalister har överlag fortsatt gynnsamma arbetsvillkor. Det finns återkommande utmaningar för journalister i form av färre möjligheter till fast anställning samt fler hot och trakasserier, särskilt på nätet. Just den typen av hot kan i vissa fall leda till självcensur. Sedan juli 2021 har två varningar registrerats på Europarådets plattform för att främja skyddet av journalistik och journalisters säkerhet. Enligt övervakningsverktyget för mediepluralism 2022 visar indikatorn för skydd och normer för journalistyrket och att journalister fortsatt har gynnsamma arbetsvillkor på en låg risk, även om det också rapporteras att svenska journalister utsätts för hat och förolämpningar. Den utredare som utsågs 2020 för att granska det straffrättsliga skyddet för vissa samhällsnyttiga funktioner i samhället, däribland journalister, har slutfört sin granskning och konstaterar att journalistyrket är mycket utsatt. Därför föreslås ett förstärkt straffrättsligt skydd för journalister och deras anhöriga. Regeringens uppdrag till Fojo medieinstitut att ta fram stöd till journalister och redaktörer som utsätts för hot och hat har förlängts under 2022. Som ett ytterligare steg mot skydd av journalister fick Brottsoffermyndigheten 2021 cirka 480 000 euro (cirka 5 miljoner kr) för att genomföra en stor informationskampanj mot hatpropaganda på nätet. Under 2021 bedömdes det inte vara nödvändigt med särskilt mediestöd kopplat till covid-19-pandemin. Men de medel som normalt anslås till medierna förstärktes i vissa fall som en följd av pandemin. Under 2021 anslog regeringen ytterligare cirka 20 miljoner euro (cirka 200 miljoner kr) till mediestöd.

Sverige har verkningsfullt rättsligt skydd för medietillsynsmyndighetens oberoende Den oberoende Myndigheten för press, radio och tv är skyldig att stödja yttrandefrihet, mångfald, oberoende och tillgänglighet. I enlighet med regeringsformen är två nämnder – granskningsnämnden för radio och tv samt mediestödsnämnden – knutna till myndigheten, och myndigheten fungerar som deras kansli. De båda nämnderna är oberoende från myndigheten när de agerar i sin beslutsfattande funktion. 2022 års anslag till Myndigheten för press, radio och tv ökades med omkring 146 405 euro (omkring 1,5 miljoner kr). Övervakningsverktyget för mediepluralism (Centre for Media Pluralism and Media Freedom, 2022) fortsätter rapportera om mycket låg risk i förhållande till den svenska medietillsynsmyndighetens oberoende och effektivitet. Såsom också bekräftas av berörda parter har Sverige ett välfungerande självreglerande ramverk för mediesektorn, som omfattar såväl privata medier som public service. Systemet har god tillslutning.

Cepej (2021), Study on the functioning of judicial systems in the EU Member States.

Civicus, Monitor tracking civic space – Sweden, https://monitor.civicus.org/country/sweden/ .

Civil Liberties Union for Europe (2022), bidrag från Civil Liberties Union till 2022 års rapport om rättsstatsprincipen.

Direktiv (EU) 2019/1937 om skydd för personer som rapporterar om överträdelser av unionsrätten.

Domstolsverket (2022), bidrag från Domstolsverket till 2022 års rapport om rättsstatsprincipen.

Domstolsverket (2022), Budgetunderlag 2023–2025, https://www.domstol.se/globalassets/filer/gemensamt-innehall/styrning-och-riktlinjer/budgetunderlag/budgetunderlag_20232025_sverigesdomstolar.pdf .

Domstolsverket (2022), Årsredovisning 2021, https://www.domstol.se/domstolsverket/om-sveriges-domstolar/statistik-styrning-och-utveckling/arsredovisning/arsredovisning-2021/ .

Ekobrottsmyndigheten (2022), Årsredovisning 2021, https://www.ekobrottsmyndigheten.se/wp-content/uploads/2022/02/ekobrottsmyndigheten-arsredovisning-2021-21feb.pdf .

Ekström, Anna (utredning åt Göteborgs stad) (2021), Finns det en tystnadskultur i Göteborg stad? https://goteborg.se/wps/PA_Pabolagshandlingar/file?id=33784 .

Europadomstolen, dom av den 1 mars 2016 i målet Arlewin mot Sverige, 22302/10.

Europarådet, Safety of journalists platform – Sweden, https://fom.coe.int/en/pays/detail/11709586 .

Europarådet: Europarådets ministerkommitté (2010), Recommendation CM/Rec(2010)12 of the Committee of Ministers to member states on judges: independence, efficiency and responsibilities.

European Implementation Network (2022), Contribution from the European Implementation Network for the 2022 Rule of Law Report.

Europeiska kommissionen (2020), 2020 års rapport om rättsstatsprincipen, Landskapitel om situationen i fråga om rättsstatsprincipen i Sverige.

Europeiska kommissionen (2021), 2021 års rapport om rättsstatsprincipen, Landskapitel om situationen i fråga om rättsstatsprincipen i Sverige.

Europeiska kommissionen (2022), Resultattavlan för rättskipningen i EU 2022.

Europeiska kommissionens generaldirektorat för kommunikation (2019), Flash Eurobarometer 482: businesses’ attitudes towards corruption in the EU.

Europeiska kommissionens generaldirektorat för kommunikation (2020), Special Eurobarometer 502: corruption.

Europeiska kommissionens generaldirektorat för kommunikation (2022), Flash Eurobarometer 507: businesses’ attitudes towards corruption in the EU.

Europeiska kommissionens generaldirektorat för kommunikation (2022), Special Eurobarometer 523: corruption.