Yttrande från Regionkommittén om "Meddelande från kommissionen till rådet Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén 'En informations- och kommunikationsstrategi för Europeiska unionen'"

(2003/C 73/13)

BAKGRUND

Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén om "En informations- och kommunikationsstrategi för Europeiska unionen" (KOM(2002) 350 slutlig).

Europeiska kommissionens beslut av den 2 juli 2002 att i enlighet med artikel 265 första stycket i EG-fördraget rådfråga Regionkommittén i ärendet.

Presidiets beslut av den 14 maj 2002 att utarbeta ett yttrande i detta ärende och att ge utskottet för konstitutionella frågor och EU:s styresformer i uppdrag att förbereda ärendet.

"Protokoll om villkoren för samarbetet mellan Europeiska kommissionen och Regionkommittén", undertecknat av institutionernas respektive ordförande den 20 september 2001 (CdR 81/2001 rév.).

Europeiska kommissionens meddelande om "En ny ram för samarbetet inom informations- och kommunikationspolitiken i Europeiska unionen" (KOM(2001) 354 slutlig).

Europaparlamentets resolution av den 13 mars 2002 om kommissionens meddelande om "En ny ram för samarbetet inom informations- och kommunikationspolitiken inom Europeiska unionen" (C5-0465).

ReK:s yttrande av den 13 mars 2002 om "Vitboken om styrelseformerna i EU" och "En ny ram för samarbetet inom informations- och kommunikationspolitiken i Europeiska unionen" (CdR 103/2001 fin)(1).

Det utkast till yttrande (CdR 124/2002 rév.) som antogs av utskottet för konstitutionella frågor och EU:s styresformer den 4 oktober 2002 (föredragande: Claude du Granrut (F-PPE), ledamot av regionfullmäktige i Picardie).

Utgångspunkter

Samtliga opinionsundersökningar och studier visar att medborgarnas okunnighet om EU är mycket stor.

Denna okunnighet kan inte kvarstå med tanke på EU:s utvidgning och de institutionella reformer som konventet om Europeiska unionens framtid förmodligen kommer att föreslå.

Europeiska unionen kommer inte att vinna erkännande förrän medborgarna stöder EU:s politik.

De informationsåtgärder som EU-institutionerna hittills vidtagit har inte gett väntat resultat.

Det finns ett akut behov av en aktiv kommunikationspolitik som för fram ett gemensamt budskap och ger en utmärkande bild av Europeiska unionen.

En förutsättning för en sådan politik är en nyskapande strategi när det gäller såväl samordning och vilka frågor som skall tas upp som vilken teknik som skall användas och vilka medier som skall engageras.

Denna informations- och kommunikationspolitik skall i första hand stå i medborgarnas tjänst och göra dem medvetna om medborgarskapets europeiska dimension.

Mot bakgrund av ovanstående antog Regionkommittén enhälligt vid sin 47:e plenarsession den 20 och 21 november 2002 (sammanträdet den 21 november) följande yttrande.

1. Regionkommitténs ståndpunkter

1.1. Allmänna synpunkter på informations- och kommunikationsstrategin inom EU

1.1.1. Regionkommittén ställer sig positiv till kommissionens förslag att lägga fram en sammanhållen och övergripande informations- och kommunikationsstrategi för Europeiska unionen för att tillhandahålla fullständig, objektiv och tillförlitlig information om EU, vilket skulle göra det möjligt för EU-medborgarna att bilda sig en positiv åsikt om unionen.

1.1.2. ReK stöder de underliggande principerna i kommissionens meddelande (hädanefter kallad "rapporten"). Utvecklingen av denna strategi är en nödvändig förutsättning för att Europeiska unionens politik skall bli framgångsrik och den bör leda till en ny kommunikationskultur som grundar sig på medborgarnas behov och inte bara på institutionernas krav.

1.1.3. ReK stöder de mål som ställs upp i rapporten: att i sina 500 miljoner medborgares ögon ge en bättre bild av EU som en demokratisk, ansvarsfull och legitim union som är införstådd med sina internationella skyldigheter.

1.1.4. ReK inser att det är ett omfattande projekt och vill bidra till dess framgång genom att lägga fram ett antal synpunkter och förslag. I syfte att lämna ett välgrundat bidrag till kommissionens ansats i fråga om en informations- och kommunikationsstrategi har ReK analyserat kommunikationens art och roll i förhållande till informationen.

1.1.5. ReK anser inte att kommunikation och information är samma sak. De är emellertid förknippade med varandra eftersom den ena kan ses som såväl upphov till som resultat av den andra. Information har att göra med kunskaper medan kommunikation skapar en positiv relation till informationsmottagaren. En definition av "kommunikation" bör innehålla begreppet "dialog" vilket innebär att lyssna på medborgarna.

1.1.6. För att kommunikationen skall bli effektiv anser ReK att den bör respektera ett antal regler:

- Den bör ta hänsyn till medborgarnas sociokulturella miljö och sätt att uppfatta omvärlden. Inflytandet är detsamma oavsett om det rör sig om kommersiell reklam eller ett politiskt budskap.

- Den bör sträva efter att skapa en positiv relation till medborgarna, som skall känna sig personligen berörda av meddelandet och vilja ta till sig budskapet. Mottagarna skall få lust att vilja veta mer eller diskutera frågan. Kommunikationen skall uppmuntra mottagarna att komma med ett svar.

- Den bör ge riktmärken för att allmänheten skall förstå budskapet bättre, därigenom ges informationen mening. I detta fall skall kommunikationen göra unionen och dess roll begriplig och trovärdig.

- Den skall föra fram enkla och relevanta budskap och är på så vis ett mått på hur välgrundat beslutet är. Ett beslut som inte går att föra vidare är i själva verket inte något bra beslut. Därför kan kommunikationen inte betraktas som underordnad utan är en del av den institutionella beslutsprocessen.

Detta är de utgångspunkter som har legat till grund för kommitténs synpunkter och förslag när det gäller EU:s informations- och kommunikationspolitik.

1.2. Synpunkter på kommissionens förslag till en informations- och kommunikationsstrategi för Europeiska unionen

1.2.1. Regionkommittén är medveten om att EU för närvarande står inför en komplex situation. Utvidgningen är nära förestående och ekonomin globaliseras samtidigt som medborgarna inser att de har bristande kunskaper om unionens uppdrag och hur den fungerar. Ändå kan vi utifrån Eurobarometerns opinionsundersökningar konstatera att medborgarna potentiellt sett har positiva förväntningar på EU när det gäller mycket konkreta frågor som rör deras dagliga liv, den ekonomiska utvecklingen, solidaritet, miljöskydd och EU:s agerande i omvärlden. Det finns till och med en sann önskan om att EU skall spela en framträdande roll på den internationella scenen. Dessa förväntningar kan klart gagna en informations- och kommunikationspolitik som bygger på en dialog med medborgarna och på deras förmåga att delta i den allmänna debatten. Det finns tre viktiga anledningar att snabbt bemöta dessa förväntningar: det minskande deltagandet i EU-valen, den mycket nära förestående utvidgningen och den pågående reformen av institutionerna vars nästa fas kommer att bli offentliggörandet av resultaten av konventets arbete.

1.2.2. ReK förutsätter att unionen har förmåga att utarbeta och sprida målgruppsanpassade budskap och att inleda partnerskap såväl mellan EU-institutionerna som med medlemsstaterna. Vi vill emellertid uppmärksamma kommissionen på att en förutsättning för trovärdigheten är att budskapet är tydligt och återspeglar ett enkelt besluts- och åtgärdsförfarande. I klartext innebär det att ansvarsfördelningen mellan EU-institutionerna och de nuvarande och framtida medlemsstaterna och deras lokala och regionala myndigheter måste åtföljas av en kraftfull insats för att förenkla och göra gemenskapens beslutsförfarande tydligare så att informations- och kommunikationsåtgärderna blir effektivare och genomförs på ett enhetligt sätt av alla institutionerna. Förutom det dagsaktuella behovet av kommunikation finns det alltså ett strukturellt behov av att förenkla institutionernas sätt att fungera.

1.2.3. ReK anser att det är med rätta som man i rapporten påpekar att en faktisk kommunikation inte bara innebär att Europeiska unionen skall sprida information, utan även att informationen måste ha ett innehåll, öka förståelsen, sättas in i sitt politiska sammanhang och i en händelseutveckling och stimulera till dialog med ländernas befolkningar, vilket motsvarar de referensramar som beskrivs i punkt 1. Ändå framhålls det i första hand i rapporten att det krävs kunskap om institutionerna och hur de fungerar. Från planerna på att förmedla en idé eller ett projekt - exempelvis att behovet av att ena Europa är något som kan ge medborgarna ny styrka - övergår man till en svår och föga motiverande redogörelse för institutionerna och deras roll. Denna redogörelse bör i framtiden förenklas i syfte att säkerställa en bättre kommunikation. Om EU vill visa att verksamheten har ett mervärde som gör att man kan anta utmaningar som utvidgningen och den europeiska kontinentens ekonomiska politik och penningpolitik samt dessa politikområdens viktiga roll i globaliseringen, bör unionen i första hand framstå som tilltalande för medborgarna genom att åtgärderna sätts in i ett positivt perspektiv som pekar på möjligheterna till personlig utveckling. På så vis kan man vinna medborgarnas stöd och få dem att samla sina krafter och delta i den allmänna debatten.

1.2.4. ReK beklagar att man i denna rapport, där behovet av ett nytt synsätt när det gäller information och kommunikation framhävs, inte tar upp allt vad det innebär. Man tar upp behovet av att utarbeta och sprida budskap som är anpassade till och inriktade på EU:s prioriterade ämnen och nödvändigheten av att utveckla en pedagogik runt EU:s roll och sitt uppdrag. Detta bygger i högre grad på information än kommunikation och förefaller inskränkande i förhållande till önskan att föra en dialog och ta sig an medborgarnas konkreta problem samt inrätta styrelseformer som grundas på samförstånd och större respekt för medborgarnas identitet. En andra dimension i det nya synsättet avser medlemsstaternas roll; de förväntas delta i utformningen av kommunikationsstrategin och dess tillämpning.

1.2.5. Rek anser inte att respekten för subsidiaritetsprincipen innebär att EU endast skall använda sig av nationella nätverk för att föra fram sitt budskap. För att existera och framstå som legitim i medborgarnas ögon, måste unionen kunna kommunicera via egna nätverk som samordnas med de nationella och regionala näten. I detta sammanhang anser kommittén att samarbetet mellan EU-institutionerna och de lokala och regionala myndigheterna i Europa bör stärkas för att informationsstrategin skall kunna genomföras framgångsrikt. Detta bör ske genom ett intensivt och jämlikt partnerskap. Det är därför viktigt att åtgärderna och initiativen samordnas med instanserna i medlemsstaterna på nationell, regional och lokal nivå, framför allt vad gäller den gemensamma utformningen av åtgärder samt förenklade finansieringsbestämmelser genom kommissionens representationskontor.

1.2.6. Om det som man hävdar i rapporten visar sig att EU måste skapa en egen budskapsbank med gemensamma referensramar och en röd tråd, anser ReK att förslagen i alltför hög grad påverkats av institutionella krav för att kunna uppfylla medborgarnas förväntningar och inleda den dialog som rapporten efterlyser.

1.2.7. ReK kan konstatera att opinionsundersökningarna avseende de värderingar som är grundläggande bland EU:s medborgare visar på en ökande individualisering, dvs. förmåga hos varje individ att göra val som främjar hans eller hennes självförverkligande i familjen, på arbetsplatsen och på fritiden, samt på en ökad medvetenhet om solidaritets- och säkerhetsfrågor, dvs. strävan efter att leva i ett område med frihet, säkerhet och rättvisa. I syfte att bemöta denna individualisering bör de politiska organen inleda den offentliga debatten och på så vis ta fram de verktyg som individerna behöver för att träffa sina val. De bör visa att de lägger sig vinn om att stå i allmänhetens tjänst och att de är måna om att företräda medborgarnas intressen och deras skilda identiteter på såväl nationell som regional nivå. När det gäller solidaritet och säkerhet bör EU utgå från Europeiska unionens stadga om grundläggande rättigheter och framhålla sin förmåga att verka som en balanserade kraft i världen. Det är en möjlighet för EU att framstå som den enda politiska struktur som kan uppnå sådana målsättningar. Åtgärderna och kommunikationen bör vidareutvecklas på detta område.

1.2.8. ReK vill också uppmärksamma kommissionen på följande tre frågor som måste ges tillräckligt utrymme i rapporten:

- Utvidgningen omtalas som något nödvändigt och legitimt, men ses inte i tillräckligt stor utsträckning som en del av problematiken när det gäller EU:s framtid. Man ägnar inte heller de åtgärder som krävs på politisk och institutionell nivå tillräckligt utrymme. Det är också ett av uppdragen för konventet om EU:s framtid.

- Konventet om Europeiska unionens framtid har stor betydelse ur kommunikationssynpunkt, såväl med tanke på dess sammansättning, dess arbetsmetod och dess förväntade förslag, men det framhålls ändå inte tillräckligt i strategin.

- På det interna planet drar man inte tillräcklig nytta av det direkta och indirekta mervärde som strukturfonderna utgör för samtliga medborgare, även om kriterierna för utnyttjandet av dessa fonder, liksom kriterierna för den gemensamma jordbrukspolitiken, inom en nära framtid kommer att bli föremål för djupgående reformer.

1.2.9. När Interinstitutionella gruppen för information (IGI) väl fastställt de prioriterade ämnena och strategin, uppstår enligt ReK:s mening frågan om vilka instrument som skall användas för att säkerställa genomförandet av informations- och kommunikationsprogrammet för att ge det maximal genomslagskraft såväl hos redan upplysta målgrupper och informationsförmedlare som hos allmänheten. Kommissionen har inte förbisett denna fråga, men i svaren tar man hänsyn till tidigare program och politiska och institutionella krav som man i själva verket borde bortse från för att bli effektivare. Prince-programmet liksom "Medborgarnas Europa" och "Europa - vårt gemensamma ansvar" bör ses som testbäddar för mer övergripande åtgärder och en mer omfattande strategi. I förslaget överlämnas det politiska ansvaret till den interinstitutionella gruppen för information (IGI) och det operativa ansvaret till kommissionen. Det förefaller dock som om rådets grupp för information liksom utskotten i parlamentet också är inblandade i den tematiska kommunikations-strategin, vilket riskerar att försvåra genomförandet av IGI:s strategi.

1.2.10. ReK vill dessutom påpeka att kommittén är beredd och gärna vill bidra till IGI:s arbete med sin specifika kunskap om medborgarnas behov och förväntningar, såväl när det gäller att fastställa teman som själva strategin.

1.2.11. I rapporten anges att de befintliga nätverken och centrumen inte visat sig effektiva för att sätta åtgärdsprogrammet avseende information och kommunikation i verket, och ReK instämmer i denna åsikt. Förbättringar måste till, och eventuellt måste man hitta nya former för kontakterna med EU-medborgarna.

1.2.12. ReK beklagar att de lokala och regionala myndigheterna inte nämns i samband med nätverken. De förfogar över informations- och kommunikationsmedel med oöverträffliga förgreningar som medborgarna känner förtroende för. Inte heller nämns olika nationella EU-informationscentrum (ICE), centrum för EU-information, europeiska hus, representationer eller delegationer. De budskap de för ut uppfattas som trovärdiga, vilket kan främja den eftersträvade dialogen med medborgarna.

1.2.13. ReK beklagar även att man endast kort omnämner skolorna, yrkesutbildningen och universiteten som en viktig kanal för att nå ut till de yngre. Kommittén håller med kommissionen om att det är mycket viktigt att arbetet sker så nära mottagarna som möjligt för att den nya strategin skall kunna genomföras effektivt. Eftersom ungdomarna är en viktig målgrupp bland informationsmottagarna, är det särskilt önskvärt med en direktkontakt med utbildningsanstalterna under hela arbetet med den nya strategin (planering, beslut och genomförande) och inte bara som ett mellanled i slutfasen.

1.2.14. Slutligen anser ReK att mediernas roll, antingen det rör sig om traditionella medier som press, radio och TV eller nya såsom Internet och olika webbplatser, inte ges tillräckligt utrymme. De instanser som bär det tekniska ansvaret bör klargöra hur dessa medier kan utnyttjas. Nya kommunikationstekniker bör utvecklas för att upprätta en direkt dialog med EU-medborgarna och framför allt med ungdomarna.

2. Regionkommitténs rekommendationer

2.1. Regionkommittén är medveten om de begränsningar som gäller för EU:s informations- och kommunikationsstrategi. Syftet med kommitténs förslag är att svara på de rapportens krav på dynamik och samverkan och göra strategin mer välgrundad, mer välfungerande i praktiken och mer effektiv, utan att blunda för begränsningarna. Kommittén är övertygad om att strategin är nödvändig och viktig för EU:s politiska framtid.

2.2. Lägesrapport

2.2.1. ReK konstaterar att opinionsundersökningar och studier visar att unionens nuvarande och framtida medborgare har en avog inställning mot politiken och är okunniga om verkligheten i unionen, men att det också finns positiva förväntningar på EU. Svaret på dessa förväntningar finns i unionens politiska åtgärder. Det framgångsrika införandet av euron är ett positivt exempel på politiska initiativ som svar på ett ekonomiskt problem.

2.2.2. ReK anser att unionen bör göra allmänheten medveten om att EU:s politiska initiativ tjänar allmänna ekonomiska, sociala och kulturella intressen, och att de också gynnar den inre säkerheten och ambitionerna på det globala planet.

2.2.3. ReK föreslår att kommissionen från de enheter som ansvarar för Eurobarometern begär att få en sammanfattning av alla befintliga studier och av de egna undersökningarna om allmänhetens uppfattning av unionen och av förväntningarna på dess verksamhet och sätt att fungera. Denna sammanfattning skulle kunna fungera som diskussionsunderlag och utgångspunkt för arbetet i den mellaninstitutionella informationsgruppen.

2.2.4. ReK vill i alla händelser delta som fullvärdig medlem i informationsgruppens diskussioner om strategin och i genomförandet av informationsprogrammet för att de regionala och lokala myndigheter som kommittén representerar skall få medverka aktivt. ReK anser att den lokala och regionala informationsnivån är den enda som möjliggör snabba svar på informationen och en mobilisering av enskilda för att säkerställa programmets demokratiska effekt.

2.3. I fråga om strategin noterar Regionkommittén två viktiga aspekter: ämnesvalet för kommunikationen och målgrupperna.

2.3.1. När det gäller ämnesvalet stöder ReK helt och fullt principen om den "röda tråden" för att de budskap som sänds ut skall bli samstämmiga. Kommittén ställer sig dock frågande till de koncept som föreslås i samband med detta.

2.3.2. ReK anser att EU tillför ett mervärde. Det är den röda tråd som bör binda samman de grundidéer som räknas upp med utgångspunkt i de värderingar som är grundläggande bland EU:s medborgare:

- Strävan efter jämvikt mellan den ekonomiska verksamheten och den personliga säkerheten.

- Respekt för den kulturella, etniska och religiösa mångfalden.

- Strävan efter att spela en politisk roll på global nivå.

- Strävan efter att bevara den inre och yttre säkerheten.

2.3.3. ReK anser att dessa fyra dimensioner när det gäller unionens mervärde bör utgöra utgångspunkten för de prioriterade ämnen som skall utvecklas i unionens kommunikation.

2.3.4. ReK föreslår en förteckning över ämnen som svarar mot medborgarnas förväntningar. Kommittén påminner om att unionens kommunikation i fråga om dessa ämnen kan utgöra tillfällen att levandegöra ovannämnda värderingar. Man bör undvika abstrakta princip-deklarationer och i stället ge konkreta illustrationer som hos allmänheten förstärker legitimiteten i unionens verksamhet. Det handlar om att få stöd hos medborgarna för EU:s verksamhet.

a) Följande ämnen kan visa för unionens medborgare att EU redan står till allmänhetens tjänst:

- Strukturfondernas och den gemensamma jordbrukspolitikens roll i dag och i framtiden.

- Fördelarna med införandet av euron i EMU-länderna.

- Konkurrenspolitikens effekter på konsumentskyddet.

- Den fria rörligheten för personer.

- Miljöskyddet och den hållbara utvecklingen.

b) Följande ämnen kan visa vilka vägval och utmaningar EU står inför:

- Utvidgningen, med inriktning både på de insatser som kandidatländerna skall göra och på de åtgärder för den inre säkerheten som EU skall vidta.

- Unionens framtid, i samband med Europeiska konventets arbete, som kan utmynna i en EU-konstitution.

- Unionens politiska utveckling genom reformeringen av institutionerna och deras tillämpning av befogenheterna.

2.3.5. När det gäller målgrupperna för informationsstrategin påminner ReK om att strategin inte kommer att ge önskat resultat om inte de ansvariga på regional och lokal nivå och deras partner betraktas som viktiga förbindelselänkar - särskilt med utgångspunkt i de utmärkta resultat som uppnåtts där detta partnerskap redan prövats, som i fallet med nätverken (Info Point Europa, Carrefour, olika EU-informationscentrum, centrum för EU-dokumentation, europeiska hus, etc.) - och om de inte får ett visst handlingsutrymme för att anpassa budskapet till de människor som de träffar dagligen, människor som hyser förtroende för dem eftersom de har valt dem. De lokala folkvalda är det civila samhällets "allmänpraktiserande läkare" - de känner alla dess befolkningsskikt och allas behov. Som nämnts ovan har de också möjlighet att samla in allmänhetens åsikter och inleda en dialog med den.

2.4. Funktionssätt

2.4.1. ReK stöder unionens vilja att leda och styra hela processen och på så vis uppvisa en dynamisk och samlad profil inför alla EU:s medborgare. Kommittén förstår kommissionens strävan att dela ansvaret för processen med de andra EU-institutionerna och att respektera subsidiaritetsprincipen genom att anmoda medlemsstaterna att samarbeta i detta för framtiden så viktiga projekt.

2.4.2. ReK tillåter sig dock att lägga fram flera förslag med utgångspunkt i strategins ovanliga natur och det gensvar som ämnena och budskapen kan väcka hos allmänheten:

- De kanaler som EU har i medlemsstaterna och kandidatländerna bör förnyas med avseende på uppbyggnad och funktion.

- Det faktum att parlamentets och rådets informationsorgan deltar i utarbetandet av strategin och i valet av ämnen och budskap bör leda till att dessa organ accepterar ett genomförande som känne-tecknas av samordning och samverkan inom unionen.

- Samarbetet mellan medlemsstaternas och EU-institutionernas informationstjänster bör planeras noggrant i det samförståndsavtal som rapporten förordar. Det är viktigt att inte unionens budskap blir otydliga även om de bör anpassas efter nationella förhållanden.

2.4.3. ReK är redo att skriva under detta samförståndsavtal eftersom kommittén anser att det är mycket viktigt att mobilisera de ansvariga i de regionala och lokala myndigheterna i medlemsstaterna och kandidatländerna, antingen det gäller att göra informationen mer personlig och därmed mer effektiv eller att underlätta kommunikationen mellan allmänheten och EU. Kommittén föreslår t.ex. att man inom ramen för samarbetsprotokollet med kommissionen fastställer vilka insatser som skulle kunna göras gemensamt när det gäller ämnen som har ett direkt inflytande på medborgarnas dagliga liv och som helt eller delvis faller inom de regionala och lokala myndig-heternas ansvarsområden.

2.4.4. Förutom de personer eller grupper som bör mobiliseras i medlemsstaterna anser ReK att alla medlemmar av europeiska institutioner, liksom medlemsstaterna, regionerna, städerna och lokala myndigheterna, däribland Europeiska konventet, Regionkommittén och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, bör mobiliseras och tilldelas en "färdplan" för hur de kan stödja eller delta i informationskampanjen.

2.4.5. ReK föreslår att traditionella medier integreras tidigt i arbetet med strategin. En panel av journalister från tidningar och radio/TV skulle kunna bjudas in för att utvärdera informationsprojekt i fråga om tydlighet, relevans och journalistiskt intresse. Inom den allmänna ramen för genomförandet skulle naturligtvis medierna också utgöra en målgrupp för informationen. Därför förordas att EU utvidgar sin målgrupp så att den inte bara omfattar journalister som är specialiserade på den institutionella aspekten av Europafrågorna. En särskild satsning bör göras på nationella och regionala audiovisuella medier eftersom de har kommit att utgöra den huvudsakliga informationskällan för en betydande del av allmänheten (i alla åldrar) i EU. Man bör sträva efter att sluta partnerskapsavtal. Man bör också förnya publikationerna med avseende på upplägg (särskilt när det gäller språket) och spridning.

2.4.6. I fråga om ny teknik anser ReK att unionen bör främja de befintliga webbplatserna och skapa nya länkar eller kontrollera om det finns länkar till andra viktiga webbplatser, vare sig det gäller unionens, medlemsstaternas eller regionernas webbplatser.

2.5. Styrning

2.5.1. ReK inser behovet av att anpassa budskapet till mottagarna. Av det skälet bör ett handlingsutrymme lämnas åt mellanleden. Kommittén menar dock att det finns ett behov av att styra informationsspridning och kommunikation även när strategin är fastlagd, och att den styrningen bör anförtros kommissionen, som bör se till att utvärderingar görs med jämna mellanrum och vidarebefordras till informationsgruppen, EU-institutionerna, medlemsstaterna och kandidatländerna.

2.5.2. ReK anser att EU-medborgarna bör kunna identifiera unionen som initiativtagare till och ansvarig för informationen och som samtalspartner, om de vill inleda en dialog.

2.6. Ekonomiska resurser

2.6.1. ReK framhåller det finansiella bidrag som de regionala och lokala myndigheterna och deras partner redan nu ger till Europeiska unionens informationspolitik genom att avdela egna, icke oväsentliga resurser till verksamheten vid unionens nätverk för officiell information.

2.6.2. ReK anser att informations- och kommunikationsstrategin bör ges tillräckliga budgetmedel eftersom frågan är högt prioriterad.

2.6.3. ReK vill understryka att dess förslag faller inom ramen för samarbetsprotokollet med kommissionen, särskilt den del som gäller informationspolicyn i anslutning till närhetsfrågorna. Det enda målet är att bidra till att unionens informationsstrategi blir framgångsrik. Förslagen är utarbetade mot bakgrund av den stora utveckling som unionen genomgår för tillfället och som innebär att EU absolut och slutgiltigt måste råda bot på problemen med öppenheten och demokratin i förhållande till medborgarna. Det är av dessa skäl unionen har ansett det nödvändigt att göra en analys av information och kommunikation och sedan föra fram de principer som skall gälla för en informations- och kommunikationsstrategi om den på bästa sätt skall tjäna medborgarna och den relation som skall upprättas med EU. Detta är den röda tråden och avsikten bakom förslagen.

2.7. Sammanfattningsvis vill ReK framhålla följande punkter:

2.7.1. Om det strategiska tillvägagångssättet: Det bör respektera de regler som gäller för all kommunikation, nämligen att ta hänsyn till medborgarens/konsumentens sätt att uppfatta omvärlden, skapa en positiv relation till informationsmottagaren, ge riktmärken för att medborgaren skall förstå budskapet bättre och ta till sig innehållet samt slutligen inse att denna åtgärd är en del av beslutsprocessen.

2.7.2. Ämnesvalet: Den röda tråden bör vara det mervärde som EU medför med utgångspunkt i de värderingar som är grundläggande bland EU:s medborgare. Man bör också ge konkreta exempel som kan vinna stöd bland allmänheten. Regionkommittén föreslår några ämnen för att visa att unionens aktuella verksamhet redan nu tjänar medborgarna. När det gäller de kommande utmaningarna vill ReK framhålla utvidgningen och Europeiska konventets roll och följderna av vad man kommer fram till där.

2.7.3. Samordningen mellan EU-institutionerna, medlemsstaterna, kandidatländerna och de regionala och lokala myndigheterna och deras partner: Kandidatländerna är viktiga både för spridning och anpassning av budskapen. De bör dock respektera strategins mål, nämligen att legitimera unionen och upprätta en direkt dialog med medborgarna.

2.7.4. De regionala och lokala myndigheternas och deras partners deltagande: Det förtroende som unionen på så sätt skulle visa dem skulle innebära vinster i form av en bättre förståelse för medborgarnas förväntningar, ett urval av mer målinriktade ämnesområden, en bättre spridning av budskapet samt reaktioner från medborgarna som skulle kunna utgöra inledningen till den eftersträvade dialogen.

2.7.5. Omorganisation av unionens befintliga kanaler, inbegripet publikationer, i fråga om både upplägg och funktion: Medvetandegörande och mobilisering av de traditionella medierna utanför fackjournalisternas krets skulle möjliggöra ett verkligt genomslag i medierna för informations- och kommunikationsstrategin och samtidigt ett mer rationellt och öppet utnyttjande av den nya kommunikationstekniken.

2.7.6. Maximalt utnyttjande av nyhetsvärdet i olika förslag, framför allt förslagen från konventet om unionens framtid i fråga om institutionerna.

2.7.7. Utmaningarna i den översyn av informations- och kommunikationspolitiken inom Europeiska unionen som kommissionen föreslagit med utgångspunkt i Laekenförklaringen. Kommittén hoppas att dess kommentarer och förslag skall beaktas i förvissningen om att de regionala och lokala myndigheterna som kommittén företräder utgör en nödvändig länk både för att utarbeta en dynamisk informations- och kommunikationsstrategi som svarar mot medborgarnas förväntningar och för att upprätta en demokratisk dialog mellan unionen och dess medborgare. Denna dialog kan leda till att allmänheten stöder EU-institutionernas politiska åtgärder.

Bryssel den 21 november 2002.

Regionkommitténs

ordförande

Albert Bore

(1) EGT C 192, 12.8.2002, s. 24.