EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 30.10.1997 
KOM(97) 526 slutlig 
im$ 
% 
(Framlagt av Kommissionen) 

100 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 
För mål 2 däremot ligger åtagandena 508 miljoner ecu eller 9% under finansieringsplanerna. Den 
eftersläpning som noterades vid utgången av 1995 (18%, 650 miljoner ecu) kunde emellertid delvis 
elimineras till följd av att åtaganden måste göras för alla de stöd som antogs för den första 
programfasen 1994-1996. De mest betydande eftersläpningarna i genomförandet av åtagandena fanns i 
Spanien (91 miljoner ecu), Frankrike (127 miljoner), Italien (117 miljoner), Förenade kungariket (101 
miljoner) och Nederländerna (-31%). Endast Österrike och Sverige ligger före programmet, eftersom 
deras åtgärder (ett åtagande) för perioden 1995-1999 igångsattes i sin helhet. Likaså finns för mål 5b 
totalt för ERUF en eftersläpning i åtagandena i förhållande till finansieringsplanerna på 496 miljoner 
ecu eller 37%. Genomförandet av detta må) stöter på stora svårigheter i nästan samtliga medlemsstater. 
I absoluta tal finns de mest betydande eftersläpningarna i Tyskland (47 miljoner ecu), Frankrike (157 
miljoner), Italien (126 miljoner eller 74%) och Förenade kungariket (115 miljoner), och i relativa tal i 
Belgien (74%), Danmark (40%), Luxemburg (71%) och Nederländerna (56%). För mål 6 slutligen 
finns en eftersläpning i åtagandena i förhållande till finansieringsplanerna på 24 miljoner ecu, d.v.s. 
25%, men denna eftersläpning hänför sig helt till Sverige, som hade en eftersläpning av administrativ 
art när det gäller igångsättningen av åtgärderna på fältet. 
Genomförandet av programmen inom de regionala gemenskapsinitiativen (Interreg, PEACE, Rechar, 
Résider, Konver, RETEX, REGIS, URBAN och SME), visar en eftersläpning för alla fonder 
sammantaget på 543 miljoner ecu under perioden 1994-1996, d.v.s. 13%. Eftersläpningen har delvis 
inhämtats (32% 1995) främst tack vare att nya program antagits, särskilt i de tre nya medlemsstaterna. 
En faktor som bidrog till att påskynda budgetgenomförandet för åtaganden var det stora antal program 
med mindre än 40 miljoner ecu i gemenskapsbidrag som helt omfattas av åtaganden i form av 
engångsanslag som görs när programmen antas. 
Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 101 
ESF 
Tabell 11-16: ESF: Budgetgenomförande 1994-1996 avseende perioden 1994-1999 (inkl. under 1995 
frigjorda, överförda och återuppförda medel - miljoner ecu) 
ÅTAGANDEN 
Disponibelt GSR 
Mill Mil 2 Mil 3 Mil 4 MilSb Mil 6 Totalt Gemenskaps­
initiativ Tota* 
Mil 1 
Mil 2 
Mål 3 
Mål 4 
Mål 5b 
Mål 6 
Gemenskapsinitiativ 
Totalt 10.014,63 
1.75543 
£620,55 
906,04 
358,95 
45,971 
2J)98*7| 
21.800343 9.179,77 
1.430,90 
6.151,03 
635,13 
282^2 
45,97 9.179,77 
1.430,90 
6.151,03 
635,13 
28232 
45,97 
»7-725,12 1.483 ,27 
1.483,27 9.179,77 
1.430^0 
6.151,03 
635,13 
28232 
45,97 
U83J7 
19.20839 92% 
82% 
93% 
70% 
79% 
100% 
71% 
88% 
B 
DK 
D 
EL 
E 
F 
IRL 
I 
L 
NL 
A 
P 
FIN 
S 
UK 65,14 
1.775,98 
801,44 
2.826.42 
268,26 
94031 
633,82 
8,20 
5,04 
1.53339 
32137 29,98 
833 
183,03 
245,97 
220,70 
97,56 
1,94 
60,19 
19,01 
630 
22,56 
535.12 19235 16,38 4,26 
127,00 13,00 130 
820,40 56,22 42,85 
66630 
1.200,00 167,64 
187,07 22,58 
93,12 
35034 98,89 14,77 
9,86 0,90 o,l 1 
43430 22,23 2,47 
129,75 11,70 27,53 
95,32 23,60 6^9 
73,00 37,50 12,83 
2.051,81 - 54,23 34,58 
11,39 82,53 
45,49 
259,03 
46,37 
198,63 
166,89 
41,99 
230,75 
1.07 
22,16 
42,57 
33,12 
53,57 
32,93 
226,16 390,84 
19532 
3.137,50 
847,81 
4.127,74 
2.136,05 
98230 
1.426,14 
13,88 
549,75 
235,60 
1372,81 
21337 
190,21 
3.188,88 
ide I 
9M" Betalningar 
Genomförande 
totah(l) | Mill GSR 
Mil 2 Mil 3 Mil 4 Mil 5b Mil 6 Totalt Gemenskaps­
initiativ Totalt % 
Mål 1 
Mål 2 
Mål 3 
Mål 4 
Mål 5b 
Mål 6 
Gemenskapsinitiativ 
Totalt 8.179,0611 7.108,08 
1.121,490 
5i)9538| 
317,761 
252,19 
24,01 
929,20 
15.919,07 957,00 
4.397,97 
317,76 
191,16 
24,01 7.108,08 
957,00| 
4397,971 
317,76 
191,16 
24,01 
12.995,97 733,01 
733,01 7.108,08 
957,00 
4397,97 
317,76 
191,16 
24,01 
7334» 
13.728^8 87% 
85% 
86% 
100% 
76% 
100% 
79% 
86% 
B 
DK 
D 
EL 
E 
F 
IRL 
I 
L 
NL 
A 
P 
FIN 
S 
UK 48,03 
1311,19 
531,96 
2397,11 
20839 
845,77 
322,61 
5.06 
4,03 
1.174,90 
258,84 15,60 
3,80 
108,85 
164,97 
163,65 
56,08 
1,26 
37,31 
11,74 
3,15 
11,28 
37931 156,42 
115,20 
521,76 
516,66 
90636 8^3 
10,68 
23,51 
75,84 
97,32 2,84 
0,78 
26,90 
13,45 
72,71 
202,67 49,45 7,45 
8,94 039 0,05 
377,94 11,12 1,49 
103,80 936 19,80 
51,27 
36,50 
1.400,26 12,92 
18,75 2,67 
439 
38,42 18,31 
5,701 33,60 
13,83 
141,71 
17,36 
107,15 
76,81 
25,09 
115,69 
0,40 
10,24 
23,50 
12,54 
22,94 
16,27 
115,88 264,73 
144,28 
2.133,93 
54932 
3275,17 
1325,63 
87036 
753,94 
11,25 
443,15 
172.24 
1.187,43 
11105 
93,08 
2.192,69 
Det goda anslagsutnyttjandet under budgetåret gjorde det möjligt att för alla mål sammantagna 
genomföra mer än 90% av åtagandena för de delar som ursprungligen förutsågs för perioden 1994-
1996, då programmen antogs. Analysen per mål visar emellertid att målen 1, 2 och 3 genomförts på ett 
relativt tillfredsställande sätt medan målen 4, 5b och 6 visar en betydande eftersläpning. Inom varje 
mål avtecknar sig olika tendenser. Beträffande mål 1 har Grekland och framförallt Italien betydande 
eftersläpningar. För mål 2 finns eftersläpningar särskilt i Danmark, Italien och Nederländerna. Mål 3 
visar, trots en ganska gott allmänt genomförande, ett relativt svagt genomförande i Italien. Denna 
medlemsstat har dessutom omprogrammerat så gott som samtliga sina program. Största delen av de 
program som avser målen 4 och 5b antogs i slutet av 1994 eller början av 1995, vilket har orsakat vissa 
förseningar i deras genomförande. Resultaten för mål 6 har påverkats av startsvårigheter i Sverige. 
Beträffande gemenskapsinitiativen Employment och ADAPT fattades besluten om antagande av 
programmen i slutet av december 1994 för det förra och i maj 1995 för det senare, och under de 
följande månaderna sökte medlemsstaterna samarbetspartner över gränserna. Därför kunde de första 
kontrakten med initiativtagare till projekt undertecknas först efter mitten av 1995, vilket förklarar 
varför anslagen inte utnyttjades under 1994, liksom den relativt låga utnyttjandegraden 1995. Däremot 
102 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 
var genomförandetakten under 1996 synnerligen tillfredsställande, och alla projekten fick åtminstone 
ett första förskott. 
EUGFJ 
Tabell 11-17: EUGFJ: Budgetgenomförande 1994-1996 avseende perioden 1994-1999 (inkl under 1995 
frigjorda, överförda och återuppförda medel - miljoner ecu) 
ÅTAGANDEN 
Disponibelt 
m GSR 
Mill Mil 5a Mil 5b Mil 6 Totalt Gemenskaps­
initiativ Totalt 
_GL_ V. 
Mål 1 
Mål 5a 
Mål 5b 
Mål 6 
Gemenskapsinitiativ 
Totalt (») 6.714,86 
2.571,91 
1.023,81 
92,50 
67939 
11.082,67 6.692,25 
2.189,76 
1.023,74 
92,41 6.692,25 
2.189,71 
1.023,7. 
92,41 
9.998,16 389,71 
389,71 6.69225 
1189,76 
1.023,74 
92,41 
389,71 
10387,87 100% 
85% 
100% 
100% 
57% 
94% 
B 
DK 
D 
EL 
E 
F 
IRL 
I 
L 
NL 
A 
P 
FTN 
S 
UK 22,00 
1368,25 
1.015,12 
1319,15 
150,54 
592,63 
704,79 
6,70 
8,76 
1.153,17 
151,15 79,83 
60,75 
514,56 
102,41 
739,39 
249,16 
16,53 
3432 
137,44 
114,74 
40,22 
100,39 6,95 
6,30 
234,92 
229,84 
331,69 
81,95 
0,30 
22,58 
60,75 
11,60 
17,99 
18.86 70,00 
22,41 108,78 
67,05 
2.117,73 
1.015,12 
1.851,40 
1221,62 
592,63 
1.035,90 
16,83 
63,61 
206,95 
1.153,17 
196,34 
80,62 
270,40 8,27 
3,27 
85,15 
23,47 
61,4 
88,4 
2,57 
43,1< 
0,49 
3,7 
13,27 
8,45| 
15,31 f 
9,4 
23,151 117,05 
7031 
2.202,92 
1.038,58 
1.912,86 
1.310,09 
595,20 
1.079,04 
1733 
6738 
220,23 
1.161,62 
211,65 
90,06 
293,56 
(*) Exklusive 43,65 miljoner ecu i budgetpost B2-1000 (Strukturåtgärder med direkt anknytning till marknadspolitiken) samt exklusive 
356,6 miljoner ecu som återbetalats enligt förordn. (EEG) nr 2328/91 (enbart 1994). 
Betalningar 
Gemenskaps-1 
initiativ 1 Genomförande 
totalt (1) GSR 
Mall Mål 5a Mil 5b Mal 6 Totalt Totalt 
(2) 
Mål 1 
Mål 5a 
Mål 5b 
Mål 6 
Gemenskapsinitiativ 
Totalt 5.560,19 
1.981,81 
896,61 
60^3 
22832 
8.727,58 4.909,80 
1.426,60 
702,89 
60,53 4.909,80 
1.426,60 
702,89 
60,53 
7.099,81 154,668 
154,661 4.909,80 
1.426,60 
70239 
6033 
154,66 
7.254,47 88% 
72% 
78% 
100% 
68% 
83% 
B 
DK 
D 
EL 
E 
F 
IRL 
I 
L 
NL 
A 
P 
FIN 
S 
UK 9,58 
986,08 
791,01 
1249,04 
97,49 
535,70 
392,06 
5,39 
7,01 
735,11 
101,33 59,10 
4126 
387,16 
84,55 
449,86 
99,81 
10,58 
18,64 
107,88 
57,31 
34,72 
75,73 2,80 
1,29 
180,35 
160,19 
233,99 
55,28 
0,15 
11,33 
30,85 
8,69 
6,34 
11,64 46,04 
14,49 71,48 
42,55 
1.553,59 
791,01 
1.493,78 
781,34 
535,70 
547,15 
10,73 
35,35 
145,74 
735,11 
112,03 
55,55 
188,71 76,36 
4333 
1.590,59 
802,74 
1.517,46 
810,46 
536,98 
567,15 
10,88 
36,49 
149,75 
74134 
116,63 
58,06 
196,05 
För alla mål är de belopp som är föremål för åtaganden lägre än de ursprungligen beslutade. Detta 
beror på att programmen inte tillgodoräknats någon indexuppräkning och/eller att åtaganden 
omprogrammerats eller inte alls programmerats, så att en del av de åtaganden som ursprungligen 
planerades för åren 1994-1996 framflyttats till efter 1996. 
Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 103 
FFU 
Tabell 11-18: FFU: Budgetgenomförande 1994-1996 avseende perioden 1994-1999 (inkl. under 1995 
frigjorda, överförda och återuppförda medel - miljoner ecu) 
ÅTAGANDEN 
Mål 1 
Mål 5a 
Mäl 6 
Gemenskapsinitiativ 
Totalt Disponibelt 
OL 
80324 
473,97 
423 
130,15 
1.41139 
B 
DK 
D 
EL 
E 
F 
IRL 
I 
L 
NL 
A 
P 
FIN 
S 
UK 
Gemenskapen GSR 
Mall Mil 5a Mil 6 
728,99 
425,72 
1,43 
0,37 
46,50 
37,10 
462,78 
6,30 
17,40 
66,54 
2,80 
72,16 
17,03 24,50 
69,87 
37,64 
59,72 
63,27 
44,77 
1,10 
15,52 
2,00 
23,00 
40,00 
44,33 0,70 
0,73 Totalt 
728,99 
425,72 
1,43 
1.156,14 
24,87 
69,87 
84,14 
37,10 
522,50 
69,57 
17,40 
111,31 
1,10 
18,32 
2,00 
72,16 
23,70 
40,73 
6136 Gemenskaps-1 
initiativ Totalt 
933 
W3J 728,99 
425,72 
1,43 
9336 
1.249,70 
s| 8,43 
J 0,46.1 2,00 
727 
3,83 
8,54 
6,91 
1938 
4,38 
0,85 
5,72 
2136 
2,05 
2,18 
8, 
0, 26,87 
77,14 
87,97 
45,64 
529,41 
89,15 
21,79 
112,16 
1,10 
24,04 
2,00 
93,52 
25,75 
42,91 
69,79 
0,46 % 
91% 
90% 
34% 
72% 
89% 
Betalningar 
Mål 1 
Mäl 5a 
Mäl 6 
Gemenskapsinitiativ 
Totalt GenomfOrande 
Totalt (1) 
817,46 
247,74 
0,72 
3037 
1.096,79 
B 
DK 
D 
EL 
E 
F 
IRL 
I 
L 
NL 
A 
P 
FIN 
s 
UK 
Gemenskapen GSR 
Mål 1 Mål 5a Mil 6 
510,74 
229,86 
0,72 
0,19 19,83 
30,29 
26,74 20,01 
23,89 
338,68 42,71 
3,46 41,13 
13,93 
35,22 23,13 
0,11 
1,58 12,67 
1,00 
58,22 
6,90 0,35 
12,00 0,37 
8,82 20,09 Totalt 
510,74 
229,86 
0,72 
741,32 
20,02 
30,29 
46,76 
23,89 
381,39 
44,59 
13,93 
5835 
0,11 
14,25 
1,00 
58,22 
7,25 
1237 
28,91 Gemenskaps­
initiativ 
30,57 
30,57 
0,60 
2,18 
1,92 
2,56 
3,46 
5,93 
1,42 
0,42 
1,72 
6,41 
0,62 
0,66 
2,68 Totalt 
m 510,74 
229,86 
0,72 
3037 
771,89 
20,62 
32,47 
48,67 
26,45 
384,85 
50,52 
15,35 
58,77 
0,11 
15,96 
1,00 
64,63 
7,87 
13,03 
31,59 % 
(2V(D 
62% 
93% 
101% 
99% 
70% 
-
Sammanlagt 771,9 miljoner ecu hade utbetalats vid utgången av 1996 av åtaganden på 1,168 miljard 
ecu 1994-1996, d.v.s. 69%. Procentsatsen uppgår till 70% för mål 1, 54% för mål 5a och 50% för mål 
6. Vid utgången av 1996 hade åtaganden gjorts för 45% av det totala stödbeloppet för 
programperioden. Det är därför nödvändigt att noga följa upp genomförandet av programmen på fältet. 
Det visar sig att det verkliga genomförandet (verkställda utgifter/totalt beräknade kostnader) i många 
fall ligger mycket under budgetgenomförandet, särskilt för de program som även budgetmässigt är 
försenade. Om dessa program inte snabbt kan inhämta eftersläpningen kommer det att bli mycket svårt 
att genomföra åtagandet och utbetalningen av hela det beviljade stödet. 
104 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 
B. KONTROLLER OCH FINANSIELL FÖRVALTNING 
Ett korrekt och effektivt utnyttjande av strukturfondernas medel är en förutsättning för att de skall få 
en verklig effekt på fältet. I egenskap av ansvarig för genomförandet av gemenskapens budget enligt 
artikel 205 i fördraget övervakar kommissionen även kvaliteten på de system för förvaltning och 
kontroll som gemenskapen och medlemsstaterna tillämpar. Detta krav, som delas av medlemsstaterna 
och som upprepats av kommissionen vid flera tillfällen, har blivit särskilt aktuellt i samband med 
initiativet för en sund och effektiv förvaltning (SEM 2000 - Sound and efficient management) som 
lanserades 1995 och som gick in i en aktiv fas 1996. Denna kontroll, som särskilt berört 
strukturpolitiken, har gjort det möjligt att i samarbete med medlemsstaterna granska alla de villkor och 
åtgärder som krävs för en gemensam effektiv förvaltning av gemenskapsfonderna. 
1. Kontroller 
I förlängningen av den verksamhet som bedrivits de föregående åren och inom ramen för initiativet 
SEM 2000, har kommissionens kontroller bestått i att verifiera att lämpliga system för finansiell 
uppföljning och förvaltning av programmen införs i medlemsstaterna. Enligt artikel 23.1 i förordning 
(EEG) nr 4253/88 i dess ändrade lydelse, har medlemsstaterna ansvaret för att strukturfondernas medel 
används på ett korrekt sätt och för att förebygga oegentligheter. De kontroller kommissionen genomför 
syftar därför till att dels verifiera att kontroll- och förvaltningssystemen är tillförlitliga, dels att 
kontrollera regelmässigheten i utgifterna. 
1.1. Kontroller utförda av de enheter inom kommissionen som ansvarar för strukturfonderna 
ERUF: För ERUF:s del genomfördes 26 kontrollbesök på platsen under 1996 (fem i Spanien, fyra i 
Tyskland och Portugal, tre i Irland, två i Österrike, Belgien, Finland och Frankrike och ett i 
Nederländerna och Sverige). Dessa kontroller, om vars program medlemsstaterna underrättas, syftar 
främt till att verifiera att det finns effektiva system för förvaltning och kontroll av verksamheten, men 
även att de uppgifter som lämnas till kommissionen (särskilt utgiftsverifikationerna) är tillförlitliga. I 
andra hand skall de göra det möjligt att verifiera regelmässigheten i utnyttjandet av ERUF:s anslag, 
noggrannheten i räkenskaperna samt legitimiteten, regelmässigheten och kvaliteten i den finansiella 
förvaltningen, varvid hänsyn tas till målen för varje stödinsats, samt till gemenskapens regler och 
grundprinciper. Varje kontrollprogram har inrättats med beaktande av bl.a. de kontroller som gjorts av 
kommissionens finanskontroll och revisionsrätten, samt till resultaten av en riskanalys. Kontrollen ger 
belägg för att det förekommer individuella eller systematiska oegentligheter. I allmänhet innebär dessa 
en brist på tillförlitlighet i de verifikationer över utgifter som ligger till grund för kommissionens 
utbetalningar och förskott, samt brister i vissa interna kontrollrutiner. Utgiftsdeklarationerna innefattar 
ofta utgifter som inte berättigar till finansiering från ERUF (såsom löner eller driftskostnader för 
ministerier eller andra offentliga organ), och de utgifter som deklareras som faktiskt anslagna 
innefattar ibland beräkningar över framtida utgifter. Deklarationer över mottagarnas utgifter 
underställs ibland kommissionen och bestyrks av de nationella myndigheterna utan att betryggande 
interna kontroller förekommit, vilket kan leda till felaktiga förslag och formella oegentligheter. 
Dessutom respekteras i många regioner inte gemenskapens regler om offentlig upphandling till fullo, 
och programmeringen av stödet följs inte upp eller utvärderas med tillräcklig noggrannhet. I vissa fall 
verkställs inte juridiska och finansiella åtaganden eller utbetalningar inom de tidsfrister som fastställs i 
besluten om beviljande av stöd. I många program från den första programperioden har vissa svagheter 
i medlemsstaternas centrala redovisningssystem uppenbarat sig i samband med att de avslutats. 
Efter dessa kontroller vidtar kommissionen de åtgärder som är nödvändiga för att säkerställa att alla de 
oegentligheter som upptäckts av dess egna enheter eller av revisionsrätten följs upp och rättas till. Ofta 
görs denna rättelse genom avdrag av det belopp som anses oberättigat från medlemsstatens nästa 
utgiftsdeklaration för ett visst program. 
Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 105 
ESF: För att kontrollera utnyttjandet av ESF:s medel gjordes 84 kontrollbesök, d.v.s. flera än 1995 
(73). Kontrollerna gjordes enligt ett årligt program som i förväg meddelats medlemsstaterna, men ett 
visst antal oprogrammerade besök görs också i samarbete med kommissionens enhet för samordning 
av bedrägeribekämpning (UCLAF). I enlighet med artikel 23.1 i förordning (EEG) nr 4253/88 i dess 
ändrade lydelse inriktades kontrollerna på de system för förvaltning och kontroll som införts av 
medlemsstaterna, och som skall garantera att ESF:s verksamhet genomförs korrekt. Inom denna ram 
innefattade kontrollerna även granskning av vissa åtgärder och besök hos de slutliga stödmottagarna. 
Förbättringar har skett mellan 1990 och 1995 och lämpliga åtgärder och ändringar har gjorts av 
medlemsstaterna. Likväl upptäcks fortfarande svagheter i förvaltningssystemen och ofullkomligheter i 
kontrollsystemen på olika nivåer i partnerskapet. Svårigheter finns kvar, särskilt när det gäller 
bedömning av projekt och val av utbildningsanstalter, utnyttjande av i naturafördelar, brist på 
öppenhet och publicitet då det gäller stöd från ESF, orimligt höga kostnader, otillräcklig delegering av 
ansvar från förvaltningarnas sida, etc. ESF:s åtgärder är immateriella och följaktligen svårare att 
kontrollera. Medlemsstaterna uppmanas därför att skapa respekt för sina kontrollsystem och att göra 
flera kontroller på platsen. 
EUGFJ: Under 1996 gjordes 26 besök för att kontrollera utnyttjandet av EUGFJrs anslag, alltså färre 
än 1995 (35), men flera än 1994 (21). Kontrollbesöken organiserades i flertalet fall på initiativ av de 
enheter som ansvarar för EUGFJ (22), men även av kommissionens finanskontroll (3) eller av den 
berörda medlemsstaten (1). Huvudsyftena var att utvärdera de tillämpade förvaltnings- och 
kontrollsystemen, kontrollera om de ekonomiska rapporterna och räkenskaperna samt det fysiska 
genomförandet stämmer överens med gemenskapsreglerna, beslutaom beviljande av stöd och de 
utgifter som uppgetts till EUGFJ. Förutom de kontrollbesök som gjordes i två av de tre nya 
medlemsstaterna och utgifter föranledda av tillämpning av förordning (EEG) nr 2328/91 har alla 
kontroller avsett program och åtgärder från den första programperioden 1989-1993, för vilka 
åtagandena skulle göras före utgången av 1993 eller, om förlängning medgetts, under 1994 eller 1995. 
De system som införts av flertalet medlemsstater för att förvalta stöden och verifiera de deklarerade 
utgifterna fungerar i allmänhet korrekt. Vissa svagheter och oegentligheter har emellertid upptäckts i 
praktiskt taget alla medlemsstater och inom alla åtgärder. Än en gång måste framhållas att 
gemenskapsreglerna om offentlig upphandling inte respekterats, att stöd beviljats för utgifter som inte 
berättigar till stöd (på grund av typen av utgifter eller datum för betalningen), att det förekommit stora 
förseningar i utbetalningarna till mottagarna, brist på publicitet och information om medfinansieringen 
från EUGFJ, otillräckliga kontrollåtgärder, felaktig tillämpning av omräkningskursen, risk för 
överlappning mellan anslag från olika källor inom gemenskapen till samma åtgärder, och osäkerhet 
beträffande giltigheten av vissa åtaganden som ingåtts före utgången av den föreskrivna tiden. 
Erfarenheterna från två av de nya medlemsstaterna och resultaten från kontrollerna där har i stort sett 
varit positiva; dessa länder har helt lyckats överföra gemenskapsreglerna till sin egen lagstiftning och 
sina ibland relativt komplicerade nationella förfaranden, och har ansträngt sig för att tillämpa 
gemenskapens regler korrekt. 
FFU: Fem kontrollbesök har genomförts av de enheter som ansvarar för FFU, varav två med 
finanskontrollens medverkan. I Kalimnos (Grekland), var uppförandet av en dykarskola inte 
tillfredsställande, och en förklaring från de grekiska myndigheterna förväntades i början av 1997. I 
Tyskland gjordes ett besök i Bremen. Inga större oegentligheter upptäcktes vid ett besök i Portugal 
(Lissabon och Péniche). 
Brev har skickats till de berörda medlemsstaterna för att informera dem om de problem som påträffats 
och rekommendera lämpliga åtgärder. Därutöver har vissa medlemsstater i enlighet med artikel 23 i 
förordning (EEG) nr 4253/88 i dess ändrade lydelse uppmanats att göra ytterligare kontroller och att 
informera kommissionen om resultatet. Kommissionen har också föreslagit vissa finansiella ändringar i 
de program eller åtgärder inom vilka oegentligheter upptäckts, i de fall då enligt artikel 24.2 i 
förordning (EEG) nr 4253/88 risk för felaktigt utnyttjande av gemenskapsmedel fastställts. 
106 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 
1.2. Kontroller utförda av Finanskontrollen 
Under 1996 inriktade finanskontrollen sin kontroll av strukturfonderna efter utvecklingen av initiativet 
SEM 2000 för förbättring av den finansiella förvaltningen2. Denna verksamhet har dels utvecklats mot 
en rationalisering och samordning av kontrollerna, dels har inriktningen på revision av de 
kontrollsystem som inrättats i medlemsstaterna förstärkts. Finanskontrollen genomförde 75 kontroller 
på platsen med totalt kontrollerade utgifter motsvarande de stödformer som var föremål för revision, 
av storleksordningen 4,2 miljarder ecu. De belopp som kan återkrävas uppgår till 1,152 miljon ecu för 
EUGFJ och 31,78 miljoner ecu för ESF. 
Kontrollprogrammet syftade i första hand till att säkerställa att strukturfondernas transaktioner är 
lagliga, korrekta och effektiva, och att komplettera den revisionsakt för varje fond och varje 
medlemsstat som finanskontrollen upprättat. För att på bästa sätt utnyttja de olika 
kontrollmyndigheternas resurser och i enlighet med de riktlinjer som fastställts av kommissionen inom 
ramen för SEM 2000, fördes under 1996 fortsatta förhandlingar i syfte att utvidga de 
samarbetsprotokoll som tecknats mellan kommissionens finanskontroll och de berörda nationella 
kontrollinstanserna till att omfatta även de nya medlemsstaterna. De fördjupade diskussioner som förts 
med Nederländerna har gjort det möjligt att anpassa protokollens utformning till de decentraliserade 
kontrollsystem som tillämpas i medlemsstater med liknande struktur (bl.a. Förenade kungariket, 
Sverige och Finland) och till de system som tillämpas i medlemsstater med federal struktur (Belgien, 
Tyskland och Österrike). Följaktligen undertecknades 1996 tre nya protokoll: den 2 februari med 
Nederländerna, den 17 juni med Portugal och den 17 oktober med Sverige. Samordningen av 
kontrollerna har fått en ny impuls, och samordningsmöten har hållits med sju av de åtta medlemsstater 
som undertecknat protokoll, samt med en medlemsstat som ännu inte undertecknat något protokoll. 
1.3. Undersökningar utförda av UCLAF 
Under 1996 organiserades, förutom de kontroller som genomfördes enligt ovannämnda årliga program, 
omkring ett fyrtiotal undersökningsuppdrag rörande strukturåtgärder av kommissionens enhet för 
samordning av bedrägeribekämpning (UCLAF), ensam eller tillsammans med berörda enheter. Antalet 
undersökningar som inletts av kommissionen tillsammans med medlemsstaterna i fall där bedrägeri 
förekommit eller misstänkts uppgick till 88 fall, vilket var mindre än 1995 (112 fall), men avsåg ett 
fyra gånger så stort belopp (88 miljoner ecu mot 23 miljoner). Bland undersökningarna finns fallet 
med förskingring av medel inom RENAVAL-programmet i regionen Provence-Alpes-Côte d'Azur, 
där vissa folkvalda blivit föremål för rättsliga åtgärder för korruption. Dessutom har en allmän brist på 
efterlevnad av reglerna för offentlig upphandling kunnat konstateras Ett annat exempel berör 
fiskeripolitiken och beviljandet av ett gemenskapsstöd på 5,9 miljoner ecu till tre projekt för bildande 
av blandade bolag för prioriterad tillförsel av produkter från deras fiske till gemenskapens marknad. 
Flera exempel är knutna till överdrivna utgifter eller utnyttjande av brevlådeföretag, särskilt inom 
yrkesutbildningen3. 
2 Se nedan. 
3 Se fall som citeras i årsrapporten 1996 om skydd av gemenskapens finansiella intressen, KOM (97) 200 
slutlig, 6.5 1997. 
Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 107 
1.4. Anmälningar från medlemsstaterna om oegentligheter 
Under 1996 har 297 fall av oegentligheter eller bedrägeri avseende c:a 64 miljoner ecu som upptäckts 
av medlemsstaterna anmälts till kommissionen enligt förordning (EG) nr 1681/944. Ett dominerande 
antal fall har konstaterats inom ESF (129 fall berör ESF, 106 fall EUGFJ-U, 59 fall ERUF och 3 fall 
FFU), och större ekonomiska konsekvenser i de fall som rapporterats för ERUF (c:a 29,9 miljoner ecu 
avser ERUF, 23,6 miljoner ESF, 10 miljoner EUGFJ-U och 0,33 miljoner FFU). 
Den vanligaste formen av oegentligheter (50% av fallen) berör utgifter för vilka dokument är ogiltiga 
eller verifikationer saknas. I övrigt avser 11% av oegentligheterna fall i vilka andra villkor enligt 
förordningar eller avtal inte respekterats, 10% ofullständigt genomförande av planerad verksamhet och 
resten andra oegentligheter. Alla dessa oegentligheter kan inte betraktas som obetydliga, eftersom de 
ibland döljer företeelser av större omfattning. De vanliga kontrollerna, av dokument eller på platsen, 
genom undersökningar utförda av medlemsstaternas behöriga myndigheter, är ett effektivt medel för 
att avslöja och förebygga oegentligheter (85% av de meddelade fallen). 
2. Förbättrad finansiell förvaltning 
Kommissionen tillkännagav i november 1995, i samband med den tredje fasen av initiativet SEM 
2000, sin avsikt att inrätta en grupp av personliga representanter för finansministrarna (GRP) under 
ordförandeskap av A. Gradin och E. Liikanen, ledamöter av kommissionen resp. ansvariga för 
finanskontrollen och budgeten. Gruppen har fått i uppdrag att lämna förslag till prioriterade åtgärder 
för att förbättra den finansiella förvaltningen av den del av unionens utgifter som förvaltas i 
medlemsstaterna. Gruppen sammanträdde sex gånger under 1996 och undersökte flera aspekter av 
finansförvaltningen av intresse för strukturfonderna, bl.a. medel för att förbättra genomförandet och 
budgetberäkningarna, regler för stödberättigande, utvärdering av program, medlemsstaternas 
skyldigheter när det gäller finansiell kontroll, och tillämpningen av finansiella sanktioner i fall av 
oegentligheter. Gruppens rapport mottogs i stort sett väl av ECOFIN-rådet den 11 november och 2 
december 1996 och av Europeiska rådet i Dublin den 13-14 december 1996. 
I synnerhet när det gäller reglerna för utgifternas berättigande, som hittills varit en betydande källa till 
fel och oegentligheter, har den översyn som påbörjades i september 1994 i en intern arbetsgrupp inom 
kommissionen under finanskontrollens ledning utmynnat i att 22 blad utarbetats som preciserar vissa 
typer av utgifter och juridiska begrepp5. Dokumentet lades först fram för GRP och har sedan varit 
föremål för fördjupade diskussioner i strukturfondernas kommittéer6. På så sätt har ett verkligt 
partnerskap etablerats och ett stort antal påpekanden och krav på förklaringar formulerade av 
medlemsstaterna har analyserats. Denna process har gjort det möjligt att modifiera bladen för att göra 
dem till ett instrument för förbättring av strukturfondernas förvaltning och på så sätt väsentligt minska 
oegentligheterna. Efter dessa fördjupade diskussioner inom GRP och kommittéerna antog 
kommissionen den 19 november 1996 ett utkast till beslut, i syfte att integrera de nya anvisningarna 
om stödberättigande i alla programbeslut och detta utkast omfattade de 22 bladen med preciseringar av 
utgifter som berättigar till stöd från strukturfonderna. Kommissionen fattade detta beslut den 23 april 
1997 efter att på nytt ha rådgjort med strukturfondernas kommittéer. 
4 EGT nr L 178, 12.7.1994. Se tabellerna nr 3 och 9 i årsrapporten 1996 om skydd av gemenskapens 
ekonomiska intressen. 
5 EGT nr L 146, 5.6.1997. 
6 Rådgivande kommittén för regional utveckling och omställning, Kommittén enligt artikel 124 i 
Romfördraget (ESF-kommittén), Kommittén för jordbruksstruktur och landsbygdsutveckling (STAR-
kommittén), Ständiga förvaltningskommittén för fiskets struktur (se kapitel HI. A.5. Yttranden från 
kommittéerna). 
108 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 
C. SAMORDNING MELLAN DE OLIKA FINANSIERINGSORGANEN 
1. Sammanhållningsfonden 
I artikel 1 i rådets förordning om inrättandet av en sammanhållningsfond fastställs att den får bidra till 
finansieringen av projektstadier som är tekniskt och finansiellt fristående. Artikel 9 i förordningen 
föreskriver att ingen utgiftspost samtidigt får uppbära stöd från sammanhållningsfonden och från 
strukturfonderna. Skälet till dessa bestämmelser ligger i att sammanhållningsfonden måste kunna 
finansiera två eller flera stadier av ett globalt projekt samtidigt med ERUF, eftersom en samverkan 
mellan finansieringsorganen medverkar till att maximera effekten av finansieringarna och till att 
påskynda bl.a. förverkligandet av de transeuropeiska transportnäten. En nära samverkan mellan 
finansieringsorganen krävs för att projekt skall kunna genomföras etappvis. Att en noggrann fysisk och 
finansiell uppföljning av projekten säkerställs är en nödvändig fömtsättning härför. 
För att undvika varje överlappning mellan gemenskapsstöd från olika källor definieras stadier som kan 
identifieras separat utifrån fysiska indikatorer, och ett exakt datum fastställs från och med vilket 
ansökningar om utbetalning och verifikationer kommer att beaktas för finansiering. Som allmän regel 
godtar kommissionen endast fakturor i original som dokument för validering. Följaktligen är det 
uteslutet att samma faktura kan lämnas till två finansieringsorgan. Dessutom intensifierar 
kommissionen sina kontrollbesök i övergångsfasen från ett finansieringsorgan till ett annat. De 
ansvariga för förvaltningen av sammanhållningsfonden organiserar med jämna mellanrum möten 
gemensamt med de andra finansieringsorganen, särskilt ERUF, för att säkerställa bästa möjliga 
samordning. Det säger sig självt att det administrativa ansvaret för förvaltningen av projekt uppdelade 
i stadier är mera komplicerat än då det gäller klart avgränsade, separata arbeten. 
2. EIB 
Målet ekonomisk och social sammanhållning har stadfästs i Fördraget om upprättandet av Europeiska 
unionen. EIB bekräftar i sak att detta mål förblir dess avgörande prioritering. Under 1996 ökade 
bankens utlåning med 8,4% jämfört med 1995 (mot en ökning på 7,5% från 1995 till 1996 och 1,6% 
från 1994 till 1993). Summan av de transaktioner som undertecknades 1996 i gemenskapen uppgick 
till 20,946 miljarder ecu mot 18,603 miljarder 1995 (en ökning med 12,6%), 17,682 miljarder 1994 
och 17,724 miljarder 1993 (d.v.s. 5,2% per år). Lån beviljades till projekt i alla medlemsstaterna 
inklusive Österrike, Finland och Sverige, där verksamheten fått en snabb start. Ökningen av stödet var 
särskilt betydande för TEN och i synnerhet i Grekland, Danmark och Sverige. Resultaten i de olika 
medlemsstaterna har i hög grad avvikit från föregående års: en kraftig uppgång kan konstateras i 
Italien, Grekland, Nederländerna och Tyskland, och en tendens till nedgång i Spanien, Danmark och 
Irland. 
Koncentrationen av finansieringen till investeringar i regionala utvecklingsområden, som avtog 1994 
(72,4% 1994 mot 74,3% 1993) återhämtade sig 1996 jämfört med 1995. Koncentrationen överträffade 
sålunda de prognoser som gjordes vid mitten av 1996 av EIB själv. Sammantaget för regioner med 
ekonomisk eftersläpning (mål 1) uppgick lånefinansieringen till 6,816 miljarder ecu, d.v.s. 49% av det 
totala belopp som anslagits till regional utveckling (46% 1995, 48% 1994 och 58% 1993). 
Verksamheten i dessa regioner återhämtade sig alltså i jämförelse med 1995 utan att nå upp till 1993 
års resultat. Beträffande verksamheten i de fyra medlemsstater som åtnjuter stöd från 
sammanhållningsfonden (Grekland, Spanien, Irland och Portugal), uppgick finansieringen till 4,477 
miljarder ecu, vilket i stort sett är ett lika stort belopp som de föregående åren. Efterfrågan på lån har 
fördubblats i Grekland och förblivit oförändrad i Portugal, medan en avtagande investeringsnivå ledde 
till en mindre tillbakagång i utlåningen till Spanien och Irland. 
Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 109 
Tabell 11-19: EIB: Finansiering av regional utveckling (miljoner ecu) 
EIB:s totala verksamhet inom gemenskapen (1) 
Regional utveckling 
Mall 
Länder som tar emot stöd från 
Sammanhållningfonden 1996 
19.810 
13805 
70% 
6.816 
49% 
4.477 
32% 1995 
17.782 
12143 
68% 
5.620 
46% 
4.648 
38% 1994 
16.624 
12035 
72% 
5.748 
48% 
4.743 
39% 1993 
16.779 
12462 
74% 
7.228 
58% 
6.142 
34% 
(1) Beviljat finansieringsbelopp, dvs tecknade individuella lån och anslag avsedda för 
pågående globallån. 
Per sektor fortsätter stödet till infrastruktur att öka och svarar för 77% av bankens verksamhet. Lånen 
till kommunikationer har stabiliserats i jämförelse med 1995, då de ökade kraftigt tack vare en klar 
återhämtning för lån till telekommunikationer, särskilt mobiltelefoni. Stödet till miljön, inkl. urban 
mfrastruktur, ökar också. Antalet godkända projekt på energiområdet har ökat påtagligt, särskilt inom 
naturgassektorn. 
Tabell 11-20: EIB: Finansiering av regional utveckling fördelad på sektorer (miljoner ecu) 
Regional utveckling Totalt % 
Energi 4.076 29% 
Transport 3.574 26% 
Telekommunikationer 1.066 8% 
Miljö och andra infrastrukturer 1.826 13% 
Industri, jordbruk och tjänster 3.263 24% 
Totalt! 13.8051 100% 
Vikten av målet "regional utveckling" visar en återhämtning jämfört med tendensen de senaste åren. 
Kommissionen uppmanar banken att ägna särskild uppmärksamhet åt sin verksamhet i de länder som 
får stöd från sammanhållningsfonden. 
3. EKSG 
På grundval av artikel 56.2a i Parisfördraget förfogar gemenskapen, i princip fram till och med den 30 
juni 1997, över ett låneorgan för investeringar i omställning som skapar arbetstillfällen i de områden 
som påverkas av nedgången i verksamheten och sysselsättningen inom kol- och stålsektorn. Lånen 
löper med subventionerad ränta, som beräknas med hänsyn till antalet skapade arbetstillfällen, 
maximalt 3% under 5 år. Inför Parisfördragets upphörande har kommissionen beslutat7 att inte ta upp 
låneansökningar till behandling som inkommer till kommissionen efter den 31 december 1996. 
Den totala volymen nya omställningslån från EKSG som godkändes av rådet 1996 uppgick till 379,6 
miljoner ecu och avsågs skapa c:a 27.000 arbetstillfällen. Åtagande gjordes för räntesubventioner till 
löpande lån till ett belopp av 37,25 miljoner ecu från EKSG:s budget för budgetåret 1996. 
Kommissionen betalade ut 85 omställningslån under 1996, varav 84 partiella lån knutna till globala lån 
till ett belopp av 152,6 miljoner ecu, och ett direkt lån till ett belopp av 14,6 miljoner ecu. 
7 EGT nr C 175, 28.6.1994. 
Åttonde årsrapporten • Strukturfonderna 1996 // 
Denna rapport framläggs enligt artikel 16 i förordning (EEG) nr 2052/88 i dess ändrade lydelse enligt 
förtydligande i artikel 31 i förordning (EEG) nr 4253/88 i dess ändrade lydelse. Syftet är att redovisa 
hur bestämmelserna om strukturfonderna tillämpades under 1996, och då särskilt hur dessa uppfyller 
sina mål (mål 1 till 6). Rapportens utformning motsvarar de regelmässiga kraven men den har även 
undergått vissa förändringar. Den nyhet som infördes i den sjunde årsrapporten (1995) och som 
bestod i att ett tvärgående tema behandlades genom hela rapporten har vidhållits. Det tema som 
belyses i den här rapporten är den tekniska utvecklingen. I linje med de föregående utgåvorna har 
även de finansiella upplysningarna och år 1996 satt i sitt rätta perspektiv mot bakgrund av 
programperioden 1994-99 behandlats uttömmande. Å andra sidan har rapportens utformning 
utvecklats vidare. För första gängen har alla redogörelserna för strukturfondernas olika insatser i var 
och en av medlemsstaterna samlats i ett kapitel för att ge en samlad - men tydlig - bild av de 
strukturprogram som genomförts i varje land. Likaledes har utvärderingsarbetet samlats i ett kapitel. 
Rapporten är uppdelad i två stora delar. I den första - kapitlen I - TV - behandlas på ett övergripande 
sätt de satsningar som genomförts i gemenskapen 1996.1 kapitel I redogörs för hur strukturåtgärderna 
har genomförts under 1996 (GSR och SPD, gemenskapsinitiativ, nyskapande åtgärder) inom ramen 
för den fleråriga programplaneringsperioden. Redogörelserna görs övergripande för hela 
gemenskapen. Kapitel II ägnas åt budgetgenomförandet för år 1996, även detta inom den fleråriga 
ramen, samt andra frågor av finansiellt slag - ekonomisk förvaltning, kontroll av fondernas utgifter -
och åt komplementariteten med den övriga gemenskapspolitiken, en aspekt som det läggs fortsatt 
särskild tonvikt vid i linje med föregående rapporter. Kapitel IQ handlar om olika institutionella frågor 
knutna till strukturfondenia, från interinstitutionella relationer på gemenskapsnivå till 
socioekonomiskt och regionalt partnerskap samt information om fondernas verksamhet. I kapitel IV 
samlas all utvärderingsverksamhet, antingen det gäller utvärdering inom ramen för strukturfondernas 
programperiod (utvärderingar före, under och efter genomförandet) eller utvärderingar som avser mer 
specifika ämnen (större projekt, tematiska utvärderingar, utvärderingsmetoder). 
I rapportens andra del - kapitlen V - X - undersöks strukturfondernas genomförande närmare, även där 
ur olika synvinklar. I kapitel V redogörs för programmen och genomförandet i varje medlemsstat. De 
följande kapitlen, som enbart består av ekonomiska tabeller, utgör en detaljerad redogörelse för det 
finansiella genomförandet år 1996 (kapitel VI), genomförandet år 1994-96 (kapitel VII), den regionala 
uppdelningen av det finansiella genomförandet (kapitel VIII), de större projekten (kapitel IX) samt 
ERUF:s och ESF:s pilotprojekt (kapitel X). 
A. AR 1996 
1. Den första rapporten om den ekonomiska och sociala sammanhållningen* 
Kommissionen antog den första rapporten om den ekonomiska och sociala sammanhållningen i 
november 1996 enligt artikel 130b i fördraget, där det föreskrivs att en rapport skall läggas fram "om 
de framsteg som har gjorts för att uppnå ekonomisk och social sammanhållning och om hur de olika 
medel som anges i denna artikel har bidragit till detta". I rapporten analyseras iakttagna tendenser när det 
gäller sammanhållning i medlemsstater, regioner och sociala grupper och effekterna av medlemsstaternas 
och EU:s politik på sammanhållningen. 
På nationell nivå har en konstant tendens till en större konvergens noterats under de senaste tio åren. 
Inkomsten per capita i de fyra fattigaste medlemsstatenia har ökat från 66 % till 74 % av genomsnittet i 
gemenskapen. Arbetslösheten är för närvarande den främsta ekonomiska utmaningen i medlemsstaterna. 
Även om det under de senaste tio åren har skapats netto 7 miljoner arbetstillfällen, har denna siffra inte 
kompenserat ökningen av den yrkesverksamma delen av befolkningen och antalet arbetslösa i EU var 
1995 18 miljoner, eller nästan 11 %. Arbetslösheten är särskilt hög i Spanien, där den idag berör en 
KOM(96) 542 slutlig, 6.11.1996. 
HO Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 
4. Europeiska investeringsfonden 
Europeiska investeringsfonden, som inrättades i juni 1994 efter beslut av Europeiska rådet i 
Edinburgh, stöder investeringar på lång och medellång sikt inom två områden som är väsentliga för 
den europeiska ekonomins utveckling, de transeuropeiska nätens och SME: utveckling. I sin egenskap 
av den institution inom unionen som är specialiserad på kreditgarantier, och i samverkan med de andra 
finansierande institutionerna och organen strävar den efter att underlätta insatser av privat kapital i 
TEN-projekt och att underlätta SME:s anskaffning av investeringskapital. 
Under 1996 uppgick den totala volymen undertecknade transaktioner till 833 miljoner ecu, varav 
hälften avsåg TEN och hälften SME. Som exempel på verksamhet inom ramen för TEN spelar EIF en 
viktig roll i finansieringen av förbättringar av Kataloniens motorvägsystem. Som exempel på 
verksamhet för att främja SME garanterar EIF genom specialfonden för investeringar i Mersey side 
(Merseyside Special Investment Fund - MSIF) en del av de lån som beviljas av en affärsbank till två 
underfonder som i sin tur lämnar lån till SME i denna mål 1-region. Stödet från EIF:s sida samordnas 
med ERUF:s för att maximera gemenskapens stöd till MSIF. 
Dessutom har EIF startat en ny verksamhet riktad till SME under 1996. Det handlar om ett pilotprojekt 
för tillväxt och miljö som skapats på initiativ av Europaparlamentet, i vilket kommissionen och EIF 
samverkar för att göra det lättare för SME att skaffa banklån för investeringar på miljöområdet. De sex 
första besluten togs 1996. 
5. EES finansiella mekanism 
Genom avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet inrättades en finansiell mekanism för att 
stödja gemenskapens mål om ekonomisk och social sammanhållning. Mekanismen skall i princip 
finansieras av EFTA-länderna och förvaltas av EIB. Omfattningen av mekanismen fastställs i protokoll 
nr 38 till avtalet. Det totala bidragsbeloppet uppgår till 500 miljoner ecu för perioden 1994-1998, och 
en räntesubvention på 2% per år lämnas för en total lånevolym på 1,5 miljard ecu under 10 år. 
Mottagare av mekanismens finansiella stöd är Grekland, Irland, Nordirland, Portugal och 
strukturfondernas spanska mål 1-regioner (under perioden 1989-1993). Efter Österrikes, Finlands och 
Sveriges anslutning utgår de tre ländernas bidrag till EES-mekanismen numera över gemenskapens 
budget (post B2-401 med ett anslag på 108 miljoner ecu per år). Kommissionen är numera såsom 
ansvarig för gemenskapens budget medansvarig för mekanismen och representerad i den kommitté 
som har till uppgift att godkänna projekten. En rapport om genomförandet av mekanismen under 
perioden 1 januari 1995 - 30 juni 1996 har utarbetats8. 
De räntesubventioner som beviljades 1996 motsvarar godkända lån på ett sammanlagt belopp på 
305 miljoner ecu till fem projekt i Spanien och ett i Grekland. Vidare godkände kommittén bidrag till 
ett belopp på 151,7 miljoner ecu avseende två projekt i Grekland, fyra i Spanien, ett i Irland, ett i 
Nordirland och ett i Portugal. Projekten faller inom de tre områden som är berättigade till stöd från 
mekanismen: transporter, miljö, samt utbildning och undervisning. 
8 KOM (96) 653 slutlig, 13.12.1996. 
Åttonde årsrapporten • Strukturfonderna 1996 111 
Tabell 11-21: Finansiering från EES finansiella mekanism (miljoner ecu) 
Godkända subventioner | Grekland | Irland | Nordirland | Portugal 1 Spanien | Totalt 
Transport 
Miljö 
Utbildning 
övrigt 
Totalt 12,1 
8,3 
1,1 
1,1 0,0 
0,0 
0,0 
0,0 8,0 
0,0 
0,0 
0,0 25,5 
0,0 
0,0 
0,0 0,0 
46,7 
45,4 
0,0 
22,6 0,0 8,0 25,5 
Godkända lån 92,1 45,6 
55,0 
46,5 
1,1 
148,2 
Transport 
Miljö 
Utbildning 
Totalt 42,9 
0,0 
0,0 0,0 
0,0 
0,0 0,0 
0,0 
0,0 127,7 
0,0 
0,0 164,1 
214,2 
0j0 
42,9 0,0 0,0 378,3 334,7 
214,2 
0 
548,9 
Kalla: Kommissionens Årsrapport om EES finansiells mekanism. 
(KOM (96) 633 slutlig. 13.12.1996). 
D. KOMPLEMENTARITET MED ÖVRIG GEMENSKAPSPOLITIK 
1. Strukturfonderna och sysselsättningen 
Ett stort antal riktlinjer har antagits av kommissionen för att betona nödvändigheten av sammanhang 
mellan gemenskapens strategi för sysselsättningen, utformad av Europeiska rådet, och de åtgärder som 
stöds av strukturfonderna. Nödvändigheten har understrukits i kommissionens meddelande om 
strukturinsatser och sysselsättningen9. Strukturfonderna bör kunna lämna ett varaktigt bidrag till 
sysselsättningen genom en bättre jämvikt mellan materiella och immateriella investeringar. Ett visst 
antal strategiska hjälpmedel bör göra det möjligt för strukturfonderna att förbättra sin effektivitet i 
kampen mot arbetslösheten genom att utnyttja de finansieringsutrymmen det nuvarande regelverket 
ger. Det gäller att ge de mänskliga resurserna en sådan plats att förutsättningarna för en långsiktig 
tillväxt tryggas, och därigenom förbättra kapaciteten att absorbera de förändringar den tekniska 
utvecklingen ger upphov till. Sysselsättningsgraden i den ekonomiska tillväxten bör utvecklas genom 
nyskapande och genom exploatering av de möjligheter att skapa sysselsättning de nya 
socioekonomiska behoven ger. De arbetsmarknadspolitiska åtgärderna bör vara mera 
aktivitetsskapande och riktas mot de missgynnade gruppernas (unga arbetssökande, långtidsarbetslösa 
och kvinnor) speciella problem på arbetsmarknaden. Meddelandet betonar vikten av att integrera alla 
viktiga parter i arbetet med att förnya arbetsmarknaden. 
Sedan detta meddelande utgavs har dess teman upprepats i förtroendepakten för sysselsättningen10. 
När det gäller strukturpolitiken har kommissionen föreslagit, dels, att de finansiella 
handlingsutrymmen som finns i nuvarande program skall utnyttjas för att skapa en speciell reserv för 
stöd till sysselsättningen, dels, att de nya riktlinjerna för mål 2 (1997-1999) skall inriktas på att skapa 
arbetstillfällen, och slutligen, att halvtidsgenomgången av målen 1, 3, 4 och 5b skall utgöra ett tillfälle 
att justera åtgärderna för att främja sysselsättningen. Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt 
utvecklingen av SME för att göra det möjligt för dem att omsätta resultat av forskning och 
utvecklingsverksamhet i ny verksamhet och nya arbetstillfällen, men också för att skapa en gynnsam 
miljö för initiativtagande och lokal sysselsättning. Förtroendepakten för sysselsättningen har till 
särskilt mål att främja upprättandet av territoriella pakter för sysselsättningen Dessa fick ett nytt 
politiskt uppsving vid Europeiska rådet i Florens, deras riktlinjer fastställdes under hösten, och vid 
årets utgång hade de flesta medlemsstaterna utarbetat egna paktförslag11. 
9 KOM (96) 109 slutlig, 20.3.1996. 
10 SEK (96)1 slutlig, 5.6.1996. 
1 ' Se Inledning. A. 2. Stödet till sysselsättningen och kapitel ffl.B. Regionalt partnerskap. 
112 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 
Meddelandet om strukturstödet och sysselsättningen tjänade även som utkast vid utarbetandet av de 
nya riktlinjerna för mål 2 (1997-1999) som offentliggjordes av kommissionen den 30 april 1996. Det 
övergripande målet är att förbättra produktionsstrukturen, särskilt i SME, och arbetskraftens 
kompetens. Tonvikten bör ligga på förbättring av ledningens kompetens och på anpassning av 
yrkeskunnandet, så att de mänskliga resurserna kan bidra till förnyelseprocessen när det gäller teknik 
och organisation12. 
2. Strukturfonderna och lika möjligheter 
I en resolution från rådet av den 2 december 199613 bekräftas vikten av att integrera principen om lika 
möjligheter i strukturfonderna. Det erinras där om att strukturfonderna bör stödja åtgärder som 
medverkar till en ökad jämställdhet mellan män och kvinnor. Resolutionen uppmanar medlemsstaterna 
och kommissionen att, bl.a. genom övervakningskommittéerna, ökar strukturfondernas ansträngningar 
i detta avseende, att utvärdera strukturfondernas bidrag till strävandena att öka jämställdheten när det 
gäller mäns och kvinnors möjligheter, och att beakta dessa utvärderingar i framtida förslag till revision 
av strukturfondernas förordningar. 
Även om vissa specifika åtgärder inom programmen genomförs i medlemsstaterna, till belopp som 
varierar mellan dessa, har flertalet valt ett övergripande angreppssätt och stöder principen om lika 
möjligheter i alla dimensioner, vilket försvårar en exakt beräkning av de belopp som speciellt avsätts 
för att främja principen. Detta betyder inte någon tillbakagång när det gäller prioriteringen. Allmänt 
kan konstateras en tendens att stödja mera fullständiga och integrerade åtgärder, eftersom 
tillämpningsområdet för regelverket utvidgats. De kompletterande åtgärderna kommer att beaktas i 
framtiden, även om en förstärkning fortfarande visar sig nödvändig på detta område. Begreppet 
"inslussningsperiod" som utvecklats betydligt i de pågående programmen, kan även bidra till att bättre 
beakta kvinnornas speciella problem. De åtgärder som vidtas är emellertid i hög grad beroende av resp. 
medlemsstats legislativa, socioekonomiska och kulturella situation. De intermediära 
utvärderingsrapporterna kommer att ge fler detaljer, eftersom koncentrationen på det offentliga och 
dimensionen "lika möjligheter" finns med bland utvärderarnas direktiv. Detta kommer att ge en bättre 
uppfattning om de första resultaten av strävan att infoga kvinnorna i denna allmängiltiga politik. Vissa 
ändringar kan då komma att göras i programmen med hänsyn till utvärderarnas rekommendationer och 
kommissionens riktlinjer. 
Vid utarbetandet av programmen för mål 2 för 1997-1999 har främjandet av lika möjligheter varit en 
viktig princip för kommissionen, såväl för ERUF:s som för ESF:s finansiering. Den verkar relativt sett 
ha beaktats bättre än tidigare. Dessutom infordrade kommissionen under 1996 anbud för pilotprojekt 
för kvinnor i landsbygdsmiljö, i syfte att förbättra kvinnornas ställning och villkor på 
jordbruksföretagen och i landsbygdsmiljön. Till programmet har anslagits 20 miljoner ecu för en 
treårsperiod (1997-1999), och slutdatum för inlämnande av anbud har fastställts till den 20 februari 
1997. 
En broschyr om kvinnorna som "aktörer i regional utveckling" publicerades i juni 1996 och ett första 
seminarium om kvinnliga företagare har hållits inom ramen för europartenariatet för norra 
Skandinavien. Seminariet utmynnade i begreppen "resurscentra för uppvärdering av kvinnors arbete 
och integration i näringslivet", och förslag om att dessa centra bör bilda ett nätverk. Temat ingick 
bland de fem åtgärdsområdena i den inbjudan att lämna förslag för Recite II som offentliggjordes den 
31 oktober 199614. 
12 Se kapitel A.3. Mål 2. 
13 EGT nr C 386,20.12.1996. 
14 Se kapitel I.B.2. Nyskapande åtgärder och tekniskt bistånd. 
Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 113 
3. Strukturfonderna och miljön 
Miljön fortsätter att spela en allt viktigare roll i stnikturfondernas stöd. Den sjunde årsrapporten (1995) 
innehöll ett avsnitt om miljön med många exempel i samtliga kapitel. Sedan meddelandet om 
"sammanhållningspolitiken och miljön"15 hade antagits 1995 präglades strukturfondernas stöd 1996 
alltmera av miljödimensionen. I enlighet med subsidiaritetsprincipen diskuterades prioriteringarna i 
meddelandet vid flera tillfällen med medlemsstaterna, i övervakningskommittéerna och i rådgivande 
kommittén för regional utveckling och omställning16. 
I genomförandet av meddelandets prioriteringar under 1996 beaktades framförallt den tonvikt 
kommissionen lägger på miljöfrågor i sina riktlinjer till medlemsstaterna för utarbetandet av nya 
program enligt mål 217. I första hand framhöll kommissionen nödvändigheten av flera miljöåtgärder, 
särskilt för att skapa "gröna" arbetstillfällen, och förebyggande miljöskyddsåtgärder i form av 
verksamhet, tjänster, teknik och utbildning med miljöinriktning.! andra hand ställdes som villkor för 
godkännande av program att procedurgarantier lämnades för programmens miljökvalitet, t.ex. att 
berörda miljömyndigheter kopplades in och att uppföljning och utvärdering av program och projekt 
förbättrades. Med tillämpning av dessa riktlinjer har de nya programmen gett betydligt större utrymme 
åt förebyggande miljöåtgärder, t.ex. ekoprodukter och forskning med miljöanknytning. Deras mest 
framträdande egenskap är den övergripande integrationen av miljön i olika icke miljöinriktade 
prioriteringar och åtgärder. Utvärderingen av åtgärdernas miljöeffekter är emellertid fortfarande en 
svag punkt, undan miljömyndigheternas medverkan ökat, även om detta inte överallt gett 
tillfredsställande resultat. 
Riktlinjerna för det nya avsnittet i initiativet Interreg II C antogs av kommissionen i maj 199618 och 
gav miljöfrågorna en särställning. De behandlar det gränsöverskridande samarbetet för fysisk 
planering, bekämpning av torka och översvämningar, samt skötsel av vattendragen. 
Beträffande pågående program har kommissionen organiserat utbildning för sina egna tjänstemän och 
framförallt utbildningsseminarier i miljöfrågor, avsedda för stnikturfondernas förvaltare i mål 1-
regionerna. Ett första seminarium hölls på Irland i november 1996. Liknande insatser förbereddes för 
1997. Vidare genomförde kommissionen 1996 en studie om hållbar utveckling och sysselsättning i mål 
2-områden i syfte att identifiera förebyggande åtgärder och bästa praxis. Studien, som avslutades i 
början av 1997, omfattar 20 exempel på god praxis och belyser, med adress till fondförvaltarna, 
möjliga åtgärder för att främja en hållbar utveckling. En broschyr med titeln "Miljön och regionerna: 
mot en hållbar utveckling" har publicerats19. 
I ett mera framtidsinriktat perspektiv har i arbetet med utarbetande av SDEC (Programmet för fysisk 
planering inom gemenskapen) avsnittet "klok förvaltning och utveckling av naturarvet" påbörjats. 
Parallellt härmed har kommissionen tagit initiativ till en strategisk studie av vattenresurserna i 
medelhavsbäckenet, vilken kommer att genomföras av I.P.T.S. (Institute for Prospective 
Technological Studies) i Sevilla och har stor betydelse för övervägandena inför strukturfondernas nästa 
programperiod och för arbetet inom SDEC. 
15 KOM (95) 509 slutlig, 22.11.1995. 
16 När det gäller sammanhållningsfonden har kommissionen fortsatt att sträva mot målet att dela upp 
investeringarna i lika delar mellan transporter och miljö. Den del som anslagits till miljöprojekt har ökat 
från 48,5% till 49,9% av de totala åtagandena under 1996. 
17 Se kapitel I.A.3. Mål 2. 
18 Se kapitel I.B. 1. Gemenskapsinitiativ. 
19 Byrån för Europeiska gemenskapemas officiella publikationer, 1996, CX-90-95-744-C. 
114 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 
4. Strukturfonderna, den gemensamma jordbrukspolitiken och landsbygdsutvecklingen 
Strukturfonderna och den gemensamma jordbrukspolitiken 
Eftersom jordbruket fortfarande är en av de viktigaste näringarna i många regioner, innefattar de flesta 
programmen för perioden 1994-1999 åtgärder som berör jordbruket. Det är därför nödvändigt att dels 
övervaka att de åtgärder medlemsstaterna föreslår i utvecklingsplanerna för landsbygdsområden, såväl 
inom målen 1 och 6 som inom mål 5b, är förenliga med den gemensamma jordbrukspolitikens 
inriktning, dels beakta hur åtgärderna för jordbruket bidrar till näringslivets utveckling. 
Ifråga om mål 5b, har de åtgärder i SPD som berör jordbruket utformats med beaktande av denna 
nödvändiga komplementaritet mellan reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken och 
landsbygdsutvecklingen. Även om de planerade åtgärderna bidrar till landsbygdens socioekonomiska 
utveckling och gör det möjligt för ett tillräckligt stort antal jordbrukare att stanna kvar i sitt yrke, har 
kommissionen velat försäkra sig om vissa garantier. Så snart ett nationellt stödsystem föreslås, prövas 
sålunda alltid om det är förenligt med den gemensamma jordbrukspolitikens regler och med 
bestämmelserna för statligt stöd. De åtgärder som prioriterats har gällt tillämpning av ny teknik, 
energibesparing, kvalitetsfrämjande åtgärder etc. På bevattningsområdet har t.ex. sådana åtgärder 
prioriterats som avser förbättring av befintliga anläggningar för att undvika vattenförluster 
(avdunstning, läckage etc), utan att det påverkar bevattningens omfattning. När det visat sig att nya 
arealer ingått har kommissionen mycket snävt begränsat utvidgningen och begärt in upplysningar om 
odlingsplanerna. 
En liknande infallsvinkel eftersträvas för mål 5a när det gäller strukturen för såväl produktion som 
saluförande. Utvecklingen av jordbrukets marknader kräver en ständig anpassning av 
jordbruksföretagen och av strukturerna för bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter. 
Åtgärderna enligt mål 5a syftar till att underlätta dessa anpassningar för att förbättra jordbrukssektorns 
konkurrenskraft. Genom att bevara arbetstillfällen i jordbrukssektorn, men även i efterföljande 
produktionsled, bidrar dessa åtgärder till landsbygdsutvecklingen. För att säkerställa samstämmigheten 
mellan dessa åtgärder och den gemensamma jordbrukspolitikens inriktning har flera bestämmelser 
införts. När det gäller investeringsstöd har begränsningar inforts för att undvika att överskott uppstår 
inom vissa sektorer (griskött, ägg och fjäderfä samt nötkött). När det gäller bearbetning och saluföring 
prioriteras vissa typer av investeringar, t.ex. investeringar knutna till miljöskyddet, tekniskt 
nyskapande samt förbättringar av kvaliteten och av de hygieniska förhållandena, och kommissionen 
har ställt upp urvalskriterier i överensstämmelse med gemenskapspolitikens, särskilt den gemensamma 
jordbrukspolitikens, riktlinjer. Inom vissa sektorer (tobak, foderväxter) är investeringsstöd förbjudna, 
och i andra har restriktioner införts, ibland förenade med åtaganden att minska kapaciteten (slakterier, 
omgruppering av företag inom vin- och spritsektorn). 
Landsbygdens problem 
Allmänt sett har gemenskapen infört en politik som gynnar landsbygden. Landsbygden håller i själva 
verket på att förändras i grunden och utsätts i ökande utsträckning för påfrestningar som hotar en redan 
bräcklig jämvikt. Områden med dominerande inslag av landsbygd svarar sammantaget för mer än 80% 
av gemenskapens territorium och mer än en fjärdedel av befolkningen. Landsbygdssamhällenas 
välstånd och miljö hotas mer och mer, under det att jordbruket genomgår en kris som hotar deras 
existens. Fördraget om den europeiska unionen har beaktat landsbygdens problem. I artikel 130a 
stadgas att gemenskapen skall "minska skillnaderna mellan de olika regionernas utvecklingsnivåer och 
eftersläpningen i de minst gynnade regionerna, inbegripet landsbygdsområdena". De program som 
genomförs under strukturfondernas andra programperiod har gjort det möjligt att utveckla en strategi 
som tar sikte på ekonomisk utveckling av landsbygdsområdena genom diversifiering av verksamhet, 
såväl inom jordbrukssektorn som i sektorer utanför jordbruket. Den flersektoriella karaktären med 
prioritering av nyskapande åtgärder och en "bottom-up"-strategi bidrar till att bevara eller skapa 
arbetstillfällen. 
Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 115 
För att förbereda nästa period för strukturfondernas verksamhet har det ansetts ändamålsenligt att göra 
en grundlig översyn av landsbygdens framtid inför de utmaningar den ställs inför: ekonomins 
globalisering, fullföljandet av reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken, förhandlingarna i 
Världshandelsorganisationen, den förutsebara utvidgningen av Europeiska unionen, och tillkomsten av 
ny teknik. Dessa överväganden gjordes bl.a. vid en konferens som hölls i Cork (Irland) den 7, 8 och 9 
november 1996 med deltagande av ansvariga politiker och specialister från unionens femton 
melemsländer, men även från länderna i Centraleuropa, medelhavsländerna, USA och Japan. 
Konferensen bekräftade att jordbruksmarken och skogarna svarar för de viktigaste formerna för 
exploatering av landsbygdsområden, att jordbruket förblir en väsentlig kontaktyta mellan människor 
och miljö, men att jordbrukets och skogens relativa betydelse fortsätter att minska, och att 
landsbygdsutvecklingen därför bör inriktas på alla sektorer av näringsliv och samhälle i 
landsbygdsmiljön. 
Konferensen noterade särskilt att unionen måste prioritera en hållbar landsbygdsutveckling, att 
politiken för landsbygdsutveckling bör vända flykten från landsbygden, bekämpa fattigdomen, 
stimulera sysselsättning och lika möjligheter, svara mot kraven på kvalitet, säkerhet, personlig 
utveckling och fritidsverksamhet, förbättra välståndet i landsbygdsområdena och bevara 
miljökvaliteten. Denna politik, varav vissa aspekter bör kunna beröra alla landsbygdsområden i 
unionen, bör grundas på ett integrerat och flersektoriellt betraktelsesätt som främjar en diversifiering 
av näringslivet och samhället och tryggar en hållbar landsbygdsutveckling, i syfte att främja det 
europeiska jordbrukslandskapets kvalitet. Vidare bör politiken för landsbygdsutveckling respektera 
subsidiaritetsprincipen och främja medverkan av aktörer och initiativ på gräsrotsnivå ("bottom-up"-
principen), för att bättre beakta landsbygdsområdenas stora mångfald. Den bör stimulera synergier 
mellan offentlig och privat finansiering för att främja produktiva investeringar, stödja små och 
medelstora företag och stimulera forskning och nyskapande. 
5. Strukturfonderna och den gemensamma fiskeripolitiken 
Sedan 1994, då fiskets strukturpolitik integrerades i strukturfonderna, har de organ som utnyttjas för 
att stödja fiskets struktur haft dubbla syften. Dels syftar de till att säkerställa denna gemenskapspolitiks 
överlevnad och hållbara utveckling genom att främja en anpassning av fisket till fiskresurserna. Dels 
bidrar dessa organ till att stärka den ekonomiska och sociala sammanhållningen i unionen genom att 
bevilja stöd som syftar till att stärka fiskerinäringens struktur i sin helhet: fiskeflottan, vattenbruket, 
beredningen och saluföringen av produkterna samt hamnutrustningen. Finansiellt stöd från FFU som 
avser fiskeflottan skall respektera målen i de fleråriga utvecklingsprogrammen (MAGP), som 
begränsar varje medlemsstats fiske. Särskilt får stöd till nybyggnad av fiskefartyg beviljas endast om 
de årliga intermediära målen och de slutliga målen i MAGP respekteras. 
116 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 
6. Strukturfonderna och de små och medelstora företagen 
Strukturfondernas stöd till SME fortsatte att öka under 1996. Å ena sidan var vid utarbetandet av mål 
2-programmen för 1997-199920 utvecklingen av SME ett av de områden som prioriterades i 
kommissionens riktlinjer, vilket borde återspeglas i de SPD som presenterades av medlemsstaterna. En 
hänvisning till den nya definitionen av SME har införts där för att harmonisera bruket på såväl 
gemenskapsnivå som nationell nivå enligt kommissionens rekommendation rörande definitionen av 
SME21. Å andra sidan har beträffande SME-initiativet ett stort antal nya program kunnat antas 
underl99622, och de som redan antagits har uppmärksamt följts av övervakningskommittéerna. Mål 1-
regionernas program, som speciellt berör SME, såsom OP för industri i Irland, Italien, Portugal och 
Grekland, var bl.a. föremål för uppföljning av de enheter som ansvarar för företagspolitiken, för att 
SME skulle kunna beaktas i genomförandet av dessa program. Dessutom har kommissionen föreslagit 
tre typer av åtgärder finansierade från SME-initiativets reserv för att främja samarbetet över gränserna: 
utbyte av erfarenheter och god praxis mellan medlemsstaterna på i förväg identifierade områden, stöd 
till upphandlingsmässor och stöd till turistföretag för att utnyttja Internet23 (fjärrturism). 
IBEX: International Buyer's Exhibition - Upphandlingsmässor 
Begreppet IBEX har lanserats inom ramen för gemenskapens företagspolitik i 
syfte att testa metoden med sammankomster mellan storföretag och SME 
grundade på storföretagens efterfrågan. Begreppet har tagits upp i 
regionalpolitiken inom initiativet SME, som kommer att främja organisation 
av IBEX - upphandlingsmässor i områden som är berättigade till stöd från 
strukturfonderna, särskilt de som omfattas av mål 1. 
IBEX - upphandlingsmässor är sammankomster som inriktas på de stora 
företagens behov och på den speciella förmågan hos SME att tillfredsställa 
dessa. Detta kontaktskapande, som riktar sig till en speciell sektor (bilar, 
livsmedel, textilier, trä etc.), syftar dels till att stödja storföretagen i deras 
sökande efter partner bland SME för speciella behov av samarbete, dels till att 
bereda SME tillfälle till direktkontakter med storföretag som är intresserade 
av deras produkter och tjänster eller deras kunnande. IBEX gör det möjligt att 
optimera dessa kontakter och sparar tid och finansiella insatser för deltagarna 
jämfört med traditionella underleverantörsmässor. 
Inom ramen för företagspolitiken inriktas det tredje flerårsprogrammet för SME (1997-2000)24, som 
antogs 1996, särskilt på att förenkla och förbättra företagens administrativa, legislativa och finansiella 
miljö samt att hjälpa SME att internationalisera sina strategier, att förstärka sin konkurrenskraft och att 
förbättra sin tillgång till forskning, nyskapande och utbildning. Inom denna ram ägnas särskild 
uppmärksamhet åt förbättring av SME:s tillgång till strukturfonderna. Rådet har vid två tillfällen25 
vädjat om en förbättring av företagsklimatet och en stimulans av åtgärder för företagsstöd, bl.a. genom 
en förbättring av SME:s tillgång till gemenskapsprogrammen, inklusive stmkturfonderna. När det 
gäller handel och distribution har dessutom närhandelns betydelse för landsbygdsområdena lett till att 
kommissionen initierat en överläggning om utnyttjande av strukturfonderna (särskilt ERUF) för 
bevarande och utveckling av närhandeln i landsbygdsområden. En liknande åtgärd för tätorter har 
20 Se kapitel I.A.3. Mål 2. 
21 Kommissionens rekommendation till medlemsstaterna, EIB och EIF, 3.4.1996, EGT nr L 107, 30.4.1996. 
22 Se kapitel I.B. 1. Gemenskapsinitiativ. 
23 Se kapitel I.B. 1. Gemenskapsinitiativ - SME. 
24 Rådets beslut av den 9 december 1996 om det tredje flerårsprogrammet för SME i Europeiska unionen 
(1997-2000), EGT nr L 6, 10.1.1997. 
25 Rådets beslut av den 9 december 1996 om det integrerade programmet för stöd till SME och 
hantverksföretag (EGT nr C 18, 17.1.1997) och rådets beslut av den 22.4.1996 om samordning av 
gemenskapens aktiviteter till förmån för SME och hantverksföretag (EGT nr C 130, 3.5.1996). 
Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 ;/ 7 
tagits upp till behandling, och dessa två insatser har varit föremål för konsultation i samband med 
grönboken om handeln26. 
Information, partenariat, skapande av nätverk, nyskapande : samordnade regionalpolitiska och 
företagspolitiska initiativ till stöd för SME 
Strukturfonderna i Euroinfocentrer: Inom nätverket av 250 Euroinfocentrer har en undergrupp av 49 EIC i 
15 medlemsstater specialiserat sig på strukturfonderna. Förutom informationsmöten och åsiktsutbyten om 
SME-initiativet och det interregionala samarbetet enligt artikel 10 i ERUF-förorcmingen har dessa 
undergrupper under 1996 utarbetat samlingar av "success stories" i t.ex. Tyskland och Italien. Dessa 
specialiserade EIC utgör en informationskanal för kommissionen och förmedlar teknisk rådgivning till lokala, 
regionala och nationella myndigheter för utformning och genomförande av program som stöds av 
strukturfonderna. 
EUROPARTENARIATET, ett arrangemang för partnerskap mellan företag: 
Programmet EUROPARTENARIAT lanserades av kommissionen 1987 inom ramen för regional- och 
företagspolitiken. Det syftar till att stimulera SME i områden som är stödberättigade för målen 1, 2, 5b och 6 
att skapa affärs- och samarbetskontakter med foretag i andra medlemsstater och tredje länder. ERUF 
medfinansierar dessa arrangemang till ett belopp av 1 miljon ecu enligt artikel 10 i sin förordning. Totalt har 
efter lanseringen av EUROPARTENARIATET nära 22.000 företag haft möjlighet att inleda kontakter och 
diskutera eventuella samarbetsavtal om kommersiella, finansiella och tekniska frågor, franchising, 
samriskföretag etc. 
Under 1996 organiserades två EUROPARTENARIAT: 
• Europartenariatet i Luleå (Sverige, 13-14 juni 1996) : "Northern Scandinavia 1996" samlade mer än 
1.500 SME från 50 länder. Det var det första EUROPARTENARIATET som organiserades i en av de nya 
medlemsstaterna. De 386 svenska, finska och norska företagen i regionen skapade c:a 7.500 kontakter med 
1.200 besökande företag, av vilka 225 från länder i centrala och östra Europa och 160 från de nya 
oberoende staterna. Flera seminarier hölls, varav en konferens om kvinnliga företagare hade stor framgång 
• Europartenariatet i Genua (Italien, 27-29 november 1996) : "Italia 96" samlade 406 SME med säte i de 
italienska mål 2-områdena som sammanträffade med mer än 2.000 SME. Mer än 12.000 kontakter kunde 
knytas mellan värdföretag och gästande företag. Förutom ett betydande antal företag från länder i centrala 
och östra Europa, de nya oberoende staterna och medelhavsbäckenet, hade EUROPARTENARIATET i 
Genua för första gången ett stort inslag av deltagare från Asien, Latinamerika och Förenta Staterna, och 
mer än 70 länder var representerade. 
Stöd från Europeiska centrer för innovativt företagande (CEEI) till SME (Business and Innovation 
Centres - BIQ: Detta program, som finansieras enligt artikel 7 i ERUF-förordningen, och som bidrar till att 
bilda nyskapande företag och till att modernisera och utveckla befintliga SME, fortsatte under 1996 med att 
stödja 22 nya CEEI. Dessa har i huvudsak sitt säte i mål 1- och mål 2-områdena (6 resp. 9), men även i mål 
5b- och mål 6-områdena (4 resp. 3). Liksom tidigare medfinansierade ERUF arbetet med förberedande, 
organisation och igångsättning av de nya centra och lämnade tekniskt bistånd till ledningsgrupperna i samband 
med starten. Därmed uppgår det totala antalet CEEI i det europeiska nätverket EBN (European Business and 
Innovation Centre Network) till c:a 140. 
Pilotprojektet «startkapital» 5 år senare: Denna försöksplan antogs 1988 av kommissionen inom ramen för 
regional- och företagspolitiken. I januari 1996 omfattade den 23 aktiva investeringsfonder, alla skapade mellan 
1990 och 1993. Dessa fonder har under fem år åtnjutit återbetalningspliktiga förskott som täckte 50% av deras 
driftskostnader. Av dem har 15, belägna i stödberättigade områden, fått ett kapitaltillskott genom ovannämnda 
centra för företag och nyskapande. Fondema, som inrättats i 8 medlemsstater27 är fristående privaträttsliga 
enheter med ansvar för sina investeringsbeslut. Tre fonder är transnationella28. Tillsammans bildar de i dag 
kärnan i ett europeiskt nätverk av startkapitalfonder (ESCFN), som omfattar 50 fonder. 
26 KOM(96)530 slutlig, 20.11.1996. 
27 Belgien, Tyskland, Spanien, Frankrike, Irland, Italien, Nederländerna och Förenade kungariket. 
28 Omfattar: Benelux; Frankrike och Spanien; Saarland, Lorraine och Luxemburg. 
118 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 
7. Strukturfonderna och turismen 
Turism' är en sektor för vilken strukturfondernas finansiering har stor betydelse i finansiella termer i 
samtliga stödberättigade regioner, och turismen i sig själv främjar diversifieringen av det lokala 
näringslivet. Kommissionen publicerade 1996 ett dokument med titeln "Tourism and the European 
Union; A Practical Guide "29 som presenterade samtliga de finansieringsorgan inom gemenskapen som 
kan mobiliseras för turismen, bland vilka strukturfonderna är de viktigaste. Dokumentet visar turismens 
betydelse bland strukturfondernas insatser och ger en uppfattning om vilken betydande roll denna 
verksamhet spelar för att förstärka den ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållningen. I detta 
avseende bör under 1997, som ett komplement till utvecklingen av den kvantitativa analysen av det 
finansiella stödets volym och struktur, större uppmärksamhet ägnas åt förfining av verktygen för 
kvalitativ utvärdering av turismens bidrag till förverkligande av sammanhållningsmålet. 
Parallellt härmed kommer ytterligare ansträngningar att göras i perspektivet av den bättre samordning 
av det finansiella stödet till turistsektorn som revisionsrätten i sin specialrapport om turistpolitiken och 
dess främjande betonat som nödvändig. De kommer att inriktas på en mera precis och systematisk 
utvärdering av strukturpolitikens betydelse för turismen, och på de viktigare initiativ som måste tas för 
att främja den europeiska turismens kvalitet och konkurrenskraft30. Det bör till slut understrykas att 
genomförandet av gemenskapens handlingsplan för turismen (1993-1995), som belystes i en 
utvärderingsrapport från kommissionen 1996, visar på många konvergenspunkter mellan 
strukturåtgärder och speciella åtgärder för turismen både ifråga om målområden och 
tillvägagångssätt31. 
8. Strukturfonderna och energin 
Tillgång till tillräckligt med energi till överkomligt pris är en viktig förutsättning för 
konkurrenskraften hos regioner som utvecklas långsammare. En god energibalans, ett rationellt 
utnyttjande av energin och tyngdpunkt på utveckling av förnybar energi är också viktiga faktorer för 
den europeiska fysiska planeringen. I nästan samtliga GSR för mål 1 finns ett avsnitt "energi". I 
anslaget till mål 1 planeras ett belopp på totalt c:a 2,4 miljarder ecu för energiprojekt under perioden 
1994-1999, d.v.s. 2,7% av den totala budgeten för detta mål32. Samtidigt som dessa projekt bidrar till 
huvudmålet regional utveckling motsvarar de prioriteringarna i gemenskapens energipolitik, nämligen 
säkerhet i försörjningen, de europeiska företagens konkurrenskraft och överensstämmelse mellan 
energi- och miljömålen33. De finansierade projekten avser särskilt ett mera effektivt energiutnyttjande, 
diversifiering av energikällorna, utveckling av förnybar energi, kostnadsminskning, förbättring av 
transport och distribution av energi samt miljöskydd i verksamhet som är förenad med produktion, 
bearbetning, transport och utnyttjande av energi. 
Dessutom berör gemenskapsinitiativets program direkt energin. Inom Interreg II-Regen planeras 
genomförande av verksamhet som stöds av det föregående programmet rörande energinät (REGEN) 
och främjande av gränsöverskridande samarbetsprojekt för distribution av gas och elektricitet samt 
utnyttjande av förnybar energi. REGIS-initiativet omfattar, i regionerna i gemenskapens yttersta 
29 Europeiska kommissionen, 1996, Byrån för Europeiska gemenskapemas officiella publikationer. 
30 Se förslag till rådets beslut om ett första flerårsprogram för stöd till den europeiska turismen 
"PfflLOXENIA", antaget av kommissionen den 30 april 1996. 
31 Se särskilt Le tourisme et l'environnement en Europe, 1995, Byrån för Europeiska gemenskapemas 
officiella publikationer, och Les partenariats transnationaux dans le tourisme européen, 1996, Byrån för 
Europeiska gemenskapemas officiella publikationer. 
32 Beloppet fördelar sig på följande sätt: Grekland 865 miljoner ecu, Spanien 624 miljoner, Frankrike 10 
miljoner, Irland 70 miljoner, Italien 312 miljoner, Portugal 322 miljoner, Förenade kungariket 182 miljoner 
ecu. 
33 Se kommissionens meddelande "Helhetssyn på energipolitiken och energiåtgärderna" KOM(97)167 slutlig, 
23.4.1997. 
Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 ; ; 9 
periferi, investeringar i energibesparing och lokal energiproduktion samt utbildning av personal på 
energiområdet. 
Utöver stnikturfonderna finansierar Europeiska unionen särskilda program på energiområdet som 
inbegriper sammanhållningsmålet. Så är t.ex. en tredjedel av aktiviteterna i Thermie 
(demonstrationsavsnittet av forsknings- och utvecklingsprogrammet Joule-Thermie på det icke­
nukleära området) och nästan hälften av de lokala och regionala kontoren för energisparande (SAVE-
programmet för rationellt energiutnyttjande) förlagda till mål 1-regioner och mer än 20% till mål 2-
och mål 5b-områden. 
9. Strukturfonderna och de transeuropeiska näten 
Genomförandet av de transeuropeiska näten inom transport-, telekommunikations- och 
energisektorerna har enligt avdelning XII i fördraget två huvudmål: att förbättra den inre marknadens 
funktion, och att stärka den ekonomiska och sociala sammanhållningen. TEN syftar till att främja 
nätens samtrafikförmåga och driftskompatibilitet samt tillträdet till näten och till att genomföra projekt 
av gemensamt intresse, med särskild hänsyn till behovet av att förbinda öar, inlandsområden och 
områden i den yttersta periferin med gemenskapens centrala områden. TEN genomförs enligt 
gemenskapens riktlinjer, som pekar ut projekt av gemensamt intresse. Gemenskapen finansierar på 
grundval av förordningen om finansiellt stöd till TEN som antogs 199534, genomförandet av projekt 
av gemensamt intresse genom medfinansiering av genomförbarhetsstudier, lånegarantier, 
räntesubventioner och, i vederbörligen motiverade fall, direkta bidrag. För detta ändamål disponerar 
TEN ett anslag på 2,345 miljarder ecu35 för perioden 1995-1999. Gemenskapens bidrag är i huvudsak 
avsett som hjälp för att övervinna de finansiella hinder som kan uppstå då ett projekt startar. 
Betydande ansträngningar gjordes under 1996 för att driva på genomförandet av TEN. Beloppet för 
unionens finansiella bidrag ökade klart från 1995 till 1996, och den roll TEN kan spela i förbättringen 
av sysselsättningsläget erkändes, bl.a. i den europeiska förtroendepakten för sysselsättningen. Andra 
åtgärder och/eller initiativ har också medverkat till att skapa en mera gynnsam miljö för TEN, såsom 
öppningen mot en liberalisering av elmarknaden, återupptagandet av förhandlingarna om en 
liberalisering av gassektorn, kommissionens grön- och vitböcker om internalisering av externa 
kostnader för transportinfrastrukturen, om "medborgarnätet" och om stimulans till järnvägstransporter. 
Svårigheter kvarstår emellertid36, bl.a. när det gäller förstärkning av anslagstilldelningen för att 
genomföra 14 särskilda (eller prioriterade) transportprojekt som identifierades av rådet vid dess möte i 
Essen 1994. Frågorna tas fortfarande upp på nationell nivå i stället för att på ett integrerat sätt och i ett 
nät- och systemperspektiv lösas på gemenskapsnivå. Svårigheter har även uppstått vid införandet av 
offentlig-privata partnerskap, beträffande taxesättningen för transporter, offentlig upphandling och det 
europeiska företagets rättsliga ställning. 
När det gäller lagstiftningen för TEN, antogs riktlinjerna för näten på energi- och transportområdena 
liksom direktivet om driftskompartibiliteter hos det transeuropeiska järnvägssystemets 
höghastighetståg slutgiltigt den 23 juli37. Beträffande nätverken på miljöområdet visade 
medlemsstaterna brist på intresse för att fortsätta genomförandet av miljöprojekt enligt de kriterier som 
fastställts inom vatten- och avloppssektorerna. 
Sedan 1993 är det klart utsagt att TEN är berättigade till stöd från ERUF, som har blivit den viktigaste 
källan för gemenskapsfinansiering (mer än 5 miljarder ecu för perioden 1994-1999) tillsammans med 
sammanhållningsfonden (mer än 7 miljarder ecu för samma period). ERUF finansierar TEN-projekt 
eller projekt för anknytningar till TEN (sekundära) i stödberättigade områden, medan 
sammanhållningsfonden finansierar TEN-projekt inom transportsektorn i Grekland, Irland, Portugal 
34 Rådets förordning (EG) nr 2236/95, 18.9.1995. 
35 1995 års prisläge. 
36 Se Årsrapport 1996 för de transeuropeiska näten, KOM(96)645 slutlig, 6.12.1996. 
37 Direktiv 96/48/EG, EGT nr L 235, 17.9.1996. 
12 Åttonde årsrapporten-Strukturfonderna 1996 
fjärdedel av den yrkesverksamma delen av befolkningen, och i Finland, där antalet arbetslösa har ökat 
avsevärt och numera utgör en sjättedel av den yrkesverksamma delen av befolkningen. 
Vad gäller regionerna är de som ligger i unionens centrala delar märkbart rikare än de som ligger i 
utkanterna, antingen de ligger i Grekland eller i södra Italien, södra Spanien, Portugal, Irland, norra 
Finland, i de nya tyska delstaterna eller i de franska utomeuropeiska departementen. De 25 rikaste 
regionerna har en medelinkomst per capita som är två och en halv gånger högre än de fattigaste 
regionerna och situationen har i det avseendet knappast förändrats. De 25 värst drabbade regionerna 
uppvisade år 1995 ett arbetslöshetstal på 22,4 %, nästan fem gånger högre än i de 25 minst drabbade 
regionerna (4,6 %). Det skall även noteras att man kan iaktta en stark koncentration av arbetslösheten till 
den infraregionala nivån, särskilt i stadsområdena, där antalet arbetslösa kan uppgå till en tredjedel eller 
hälften av den yrkesverksamma delen av befolkningen. 
Inkomstskillnaderna hänger inte bara ihop med geografiska orsaker, utan även med sociala faktorer. I 
rapporten undersöks den andel av befolkningen som lever under fattigdomsstrecket (definierat som en 
inkomst som är 50 % eller mindre av den som gäller för hela landet). I slutet av 1980-talet noterades de 
högsta siffrorna i detta avseende i Portugal (27 %), Italien (22 %), Grekland (20 %), Spanien (17 %) och 
Förenade kungariket (17 %). Fattigdomen har uppenbarligen en lätt ökande tendens, även om den har 
minskat i vissa av de fattigaste medlemsstaterna, nämligen Irland, Spanien och Portugal. Fattigdom är 
ofta knuten till arbetslöshet, som i sig har stor social betydelse. Arbetslöshetstalet för ungdomar under 25 
år var under det första halvåret 1996 21 %, dvs. dubbelt så högt som medeltalet för samtliga 
åldersklasser, där andelen arbetslösa uppgår till 12,5 % för kvinnor och 9,5 % för män. Det mest oroande 
är den "hårda kärna" som långtidsarbetslösheten utgör. 1995 hade 49 % av de arbetslösa sökt arbete i ett 
år eller mer. 
I rapporten undersöks även återverkningarna av den nationella politiken i termer av sammanhållning. Ur 
makroekonomisk synvinkel har medlemsstaterna i allmänhet gjort betydande framsteg när det gäller att 
hålla inflationen och räntenivåerna under kontroll och även när det gäller att minska statsskulden och 
underskotten. Det är viktiga resultat, eftersom de leder till ökade investeringar och framgångar i 
sammanhållningspolitiken. Medlemsstaternas regionalpolitik är också bidragande, men dessa utgifter 
koncentreras framför allt till de rikaste länderna. Under perioden 1989 - 1993 stod Tyskland och Italien 
ensamma för två tredjedelar av de sammanlagda utgifterna för regional utveckling. Det bör dessutom 
noteras att budgetnedskärningarna i allmänhet har resulterat i en sänkning av de statliga utgifterna för 
regionalpolitik. 
Det främsta hjälpmedlet till försvar mot fattigdomen är den nationella politiken vad gäller skatter och 
offentliga utgifter. De typiska siffrorna för dessa nettotransfereringar är 4 % av BNP i nettobidragande 
regioner och 8 % av BNP i nettobidragstagande regioner. Dessa transfereringar har haft stor inverkan på 
den regionala och sociala sammanhållningen och de minskar inkomstskillnaderna inom medlemsstaterna 
med i genomsnitt 23 %. 
Unionens sammanhållningspolitik har tillsammans med de nationella ansträngningarna hjälpt till att 
skapa en ny europeisk struktur som ger regionerna och de missgynnade sociala grupperna möjligheter. 
Strukturfondernas medverkan har haft en betydande effekt på inkomsten per capita och har till exempel 
ökat tillväxten i de fyra fattigaste länderna med en halv procent per år. Det uppskattas dessutom att detta 
har resulterat i mer än 600 000 nya arbetstillfällen netto i dessa länder och 530 000 i de gamla 
industriregioner som är berättigade till mål 2-åtgärder, vilket i dessa två fall betyder en minskning av 
arbetslöshetstalen i storleksordningen 2,5 %. För landsbygdsområden som kan komma i fråga för mål 5b 
visar en grundlig undersökning av 20 regioner att befolkningen i nästan hälften av dem har stabiliserats 
och att den till och med har ökat i sex andra. Inkomsterna har bara gått ned i två av dessa regioner. 
Genom att hjälpa de fattigaste regionerna har gemenskapspolitiken förstärkt den ekonomiska potentialen 
i hela EU. Som exempel kan nämnas att varje gång som 100 ecu betalas ut i mål 1-regionerna får enligt 
beräkningarna de andra regionerna igen 30 - 40 ecu tack vare export till mål 1-regionerna. 
Beträffande den gemenskapspolitik som inte rör sammanhållningen verkar det, i de fall där utgiftssidan 
är stor, som om vissa, om inte de flesta, av de fattigaste länderna och regionerna har förekommit bland 
120 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 
och Spanien.' Ett visst antal projekt av gemensamt intresse som nämns i riktlinjerna, varav flera 
särskilda projekt som prioriterades av Europeiska rådet i Essen i december 1995, finansieras inom 
GSR för mål 1. Finansieringen sker så långt möjligt i samarbete med gemenskapens övriga 
finansieringsorgan, såsom anslagsposten för TEN, lån från EIB och lånegarantier från EIF, bl.a. genom 
kommittéer sammansatta av representanter för medlemsstaterna, genom interna konsultationer, eller 
genom offentliggörande av en "loggbok" för uppföljning av finansiellt stöd från gemenskapens olika 
organ. EIB och EIF har sedan 1993 också bidragit till finansieringen av TEN med lån och 
lånegarantier till ett belopp på mer än 20 miljarder ecu. Kommissionen har understrukit38 
nödvändigheten av att förbättra samordningen i medlemsstaterna mellan å ena sidan de nationella 
organ som ansvarar för transporter, energi och telekommunikationer och å andra sidan de nationella, 
regionala och lokala administrativa organ som förmedlar strukturfondernas bidrag. 
Transeuropeiska transportnät 
Riktlinjerna för transport-TEN antogs av rådet och Europaparlamentet den 23 juli 199639. Deras mål 
är särskilt att fram till år 2010 inrätta ett nät av olika transportmedel som skall erbjuda näringslivet en 
modern och effektiv infrastruktur och ett stort urval av snabba och säkra transportsätt, som medverkar 
till att kanalisera den ökande volymen av gods- och passagerartrafik, och som ger områdena i 
gemenskapens yttre och yttersta periferi bättre förbindelser. Vad gäller de projekt som redan påbörjats 
har de flesta av de 14 särskilda projekt som definierades av Europeiska rådet i Essen gjort goda 
framsteg. Under 1996 gjorde kommissionen åtaganden för 280 miljoner ecu från budgetposten för 
TEN till transportprojekt av gemensamt intresse, varav 75% för specifika projekt, i enlighet med 
Europeiska rådets slutsatser i Cannes i juni 1995. Av de prioriterade och specifika projekten 
medfinansieras vissa till stor del av ERUF och sammanhållningsfonden: huvudvägar i Irland, 
Nordirland och Italien, järnvägsförbindelsen Aten-Thessaloniki, motorvägarna VIA EGNATIA och 
PATHE (Patras-Aten-Tnessaloniki); den sistnämnda har gjort påtagliga framsteg sedan koncession 
beviljats för två underprojekt, och slutligen järnvägsförbindelsen Cork-Dublin-Belfast, vars 
genomförande skall slutföras 1996-1997. 
Transeuropeiska energinät 
Riktlinjerna för TEN för gas och elektricitet antogs av Europaparlamentet och rådet den 5 juni 199640. 
För att anpassa sig till de snabba förändringar som skett i energisektorn i Europa och för att beakta 
utvidgningen med Österrike, Finland och Sverige, presenterade kommissionen i juli 1996 ett förslag41 
om komplettering av den ursprungliga listan på 43 projekt av gemensamt intresse som ingick i 
riktlinjerna, med 31 nya projekt. Förslaget godkändes i juni 1997. Därutöver identifierade Europeiska 
rådet i Essen tio prioriterade projekt bland de 43 projekten i riktlinjerna. Inom gassektorn gjordes 
påtagliga framsteg under 1996, särskilt för gasledningsprojekt i Grekland, Spanien och Portugal som 
stöddes av ERUF och till vilka EIB beviljade betydande lån. Framstegen avser: 
• byggande av gasledningen Algeriet-Marocko-Spanien i Spanien, med anknytningar till vissa städer 
i Andalusien; 
• införande av naturgas i nya städer i Spanien (västra gasledningsprojektet och projektet Valencia-
Orihuela-Cartagena); 
• införande av naturgas i Portugal och sammankoppling av de portugisiska och spanska näten; 
• huvudledningen i projektet för införande av naturgas i Grekland, vilken redan har byggts, samt 
finansiering av återstående arbeten, som berör genomförandet av högtrycksnätet för gasförsörjning, 
vilket säkerställs genom ett lån från EIB; 
• anslutningen mellan östra Tyskland och västra Polen, samt påbörjande av arbetena på andra avsnitt 
i Tyskland och Polen avseende gasledningen Ryssland-Vitryssland-Polen-Europeiska unionen. 
38 Årsrapport 1996 för de transeuropeiska näten. 
39 Europaparlamentets och rådets beslut nr 1693/96 EG av den 23 juli 1996, EGT nr L 228, 9.9.1996. 
40 Europaparlamentets och rådets beslut nr 1254/96 EG av den 5 juni 1996 , EGT nr L 161,29.6.1996. 
41 KOM (96 ) 390 slutlig, 24 .7.1996. 
Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 j2] 
På elområdet däremot väntar flertalet prioriterade projekt på tillstånd och skall anpassas till 
miljönormerna. Det gäller projekt för sammankoppling av elnäten mellan dels Frankrike, Spanien och 
Italien,'dels Italien och Grekland. Endast elanslutningen mellan norra Portugal och Spanien är delvis i 
drift, även om projektet ännu inte är helt färdigställt. 
Beträffande finansiellt stöd från budgetposten för TEN till de projekt av gemensamt intresse som anges 
i riktlinjerna beslutade kommissionen 1996 bevilja 8,9 miljoner ecu till medfinansiering av studier, 
varav 45% för projekt i Spanien, Portugal, Grekland och Irland. 
Transeuropeiska telekommunikationsnät 
Vid utgången av 1996 höll Europaparlamentet och rådet på med förberedelserna för att jämka samman 
de allmänna riktlinjerna för de transeuropeiska telekommunikationsnäten. Riktlinjerna, som 
kompletterar de riktlinjer som redan gäller för det digitala nätet för integrering av tjänster (Euro-
ISDN), lägger tonvikten på tillämpningar och tjänster som fyller användarnas socioekonomiska behov, 
och riktas särskilt mot områden av allmänt intresse, där telekommunikationer kan bidra med 
nyskapande lösningar: multimedia för undervisning och kultur, telematiska länkar mellan partner inom 
hälsovården, tjänster med mervärde för användare av transportsystemen, och telematiska tjänster för 
SME. Utöver Euro-ISDN täcker de alla avancerade och mobila nät och förberedelser för övergången 
till bredbandsnät (IBC). ERUF för sin del finansierar utvidgningen av de fysiska näten. Så medverkar 
fonden inom OP Telekommunikationer i utvecklingen av TEN-ISDN i Grekland till ett belopp av 173 
miljoner ecu. 
Finansieringen från budgetposten TEN av verksamhet inom TEN för telekommunikationer under 1996 
stöder sig på de riktlinjer som antogs 1995 och som syftar till att utveckla Euro-ISDN. Den bestod i 
urval, efter en inbjudan att lämna förslag som publicerades den 13 april 1996, av 11 förslag till 
tillämpningar och tjänster inom avancerad telekommunikation av stort socioekonomiskt intresse inom 
områdena urbana informationsnät, telemedicin, telcinformation, distansarbete, kulturservice på distans, 
och elektronisk handel för SME. Projekten stöds med ett bidrag från gemenskapen på 18,1 miljoner 
ecu. Det är inte möjligt att beräkna hur stor andel av dessa medel som gått till 
sammanhållningsländerna, eftersom mottagarna i samtliga fall är ad /joc-konsortier som bildats av 
flera företag i olika medlemsstater. 
10. Strukturfonderna och öppenheten i den offentliga upphandlingen 
I årsrapporten 1995 framhöll kommissionen nödvändigheten av att geografiskt närma sig 
beslutsfattarna i projekten för att få till stånd en bättre handläggning och uppföljning av ärendena, ett 
snabbare genomförande, och göra gemenskapstexterna begripligare. Eftersom informationen om 
offentlig upphandling ligger på nationell, regional eller lokal nivå, måste kontrollen även kunna räkna 
med beslutsfattarnas stöd, d.v.s. vara placerad på lämplig nivå. Som aviserats har 
kommissionenanalyserat frågan, vilket ledde till att grönboken om offentlig upphandling42 antogs i 
november 1996. Under 1997 skall synpunkter inhämtas från näringslivets aktörer och en skiss 
utarbetas för ett effektivt genomförande av inkomna förslag. 
Beträffande kontrollen av stöd som medfinansieras av strukturfonderna framför grönboken vissa 
nyheter. Två kapitel har direkt inverkan på de marknader som mottar finansiering från gemenskapen: 
den punkt som gäller "granskning" i kapitlet om tillämpning av den offentliga upphandlingsrätten, och 
den punkt om upphandlingar som inbegriper medel från unionens fonder i kapitlet om offentlig 
upphandling och annan gemenskapspolitik. De idéer som framförs av kommissionen syftar till att på 
nationell nivå skapa oberoende organ för kontroll av de regler som är tillämpliga på offentlig 
upphandling, till ett utvidgat utnyttjande av förfarandet med intyg på att gemenskapens regler om 
offentlig upphandling respekterats (vilket redan förutsetts i direktivet "möjligheter till överklagande 
inom speciella sektorer"), och till att beslutsfattarna för offentlig upphandling görs ansvariga. Den 
42 KOM (96) 583 slutlig, 27.11.1996. 
122 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 
planerade förändringen innebär emellertid inte att kommissionen avstår från sina prerogativ utan den 
kommer att fullgöra sin uppgift att kontrollera den offentliga upphandlingen med avseende på 
fördraget och direktiven. 
Beträffande den kontroll som genomförts av den offentliga upphandlingen inom ramen för projekt 
finansierade av ERUF under perioden 1989-1993 har kommissionen fått in "frågeformulär om 
offentlig upphandling", formulär som fyllts i av de enheter som genomför projekten och överlämnats i 
samband med begäran om utbetalning av resterande belopp i enlighet med vad som föreskrivs i 
strtikturfondernas förordningar. Genom dessa formulär känner kommissionen till om meddelanden om 
offentlig upphandling för genomförande av projekten offentliggjorts i EGT, vilket gör det möjligt att 
granska all erforderlig information. När det gäller de förfaranden som tillämpas för den offentliga 
upphandlingen har dessa dokument gjort det möjligt för kommissionen att fördjupa sina 
undersökningar, genom att protokoll över tilldelningen av kontrakt begärts in. 
11. Strukturfonderna och konkurrenspolitiken 
I enlighet med artiklarna 92 och 93 i fördraget granskar kommissionen fortlöpande nationella program 
för stöd till företag i den mån de kan antas snedvrida konkurrensen eller påverka handeln mellan 
medlemsstaterna. Vid granskningen av regionala stöds förenlighet med den inre marknaden ägnar 
kommissionen särskild uppmärksamhet åt stödens potentiellt gynnsamma inverkan på den ekonomiska 
utvecklingen i de minst gynnade områdena, såvida inte konkurrensförhållandena och handeln mellan 
medlemsstaterna påverkas i en omfattning som strider mot gemenskapens intresse. Dessa principer 
tillämpas inte endast vid granskning av enskilda stödprogram, utan även inom ramen för bestämmelser 
av övergripande karaktär. Det är därför som denna typ av stöd, i överensstämmelse med de riktlinjer 
som antagits de senaste åren, ägnats en mera välvillig behandling i de olika bestämmelser som antagits 
under 1996. Bl.a. ger såväl gemenskapens rambestämmelser för statligt stöd till forskning och 
utveckling43 som gemenskapens rambestämmelser för statligt stöd till SME44 utrymme för en höjning 
av stödens godtagbara storlek, när projekten genomförs i områden som är berättigade till stöd från 
strukturfonderna. 
Eftersom en avsevärd del av strukturfondernas stöd direkt kommer företagen tillgodo är det också 
viktigt att se till att gemenskapens regionalpolitik bedrivs med full respekt för konkurrensreglerna. 
Kommissionen bör ta hänsyn till inverkan på konkurrensen och handelsutbytet av varje kumulation 
mellan statliga stöd och gemenskapens finansieringar. Under 1996 granskade kommissionen därför 
huruvida de åtgärder som planerades i SPD för mål 2 för perioden 1997-1999 var förenliga med 
fördraget. 
Kommissionens ansträngningar för att förbättra samstämmigheten och trygga en bättre samordning 
mellan medlemsstaternas och gemenskapens regionalpolitik fortsatte under 1996 i samband med 
analysen av kartor över områden som beviljats regionala stöd. Nya kartor godkändes för Tyskland, 
Luxemburg och Nederländerna. I varje enskilt fall inriktades granskningen av kartorna i huvudsak på 
hur stor andel av befolkningen som omfattas och på stödets intensitet. Kommissionen bemödar sig 
sålunda om att se till att täckningsgraden när det gäller befolkningen gör det möjligt att nå en större 
total koncentration av stöden, så att deras ekonomiska effekt maximeras, deras inverkan på 
konkurrensen begränsas, och de begränsade budgetresurserna utnyttjas mera effektivt. Dessutom har 
kommissionen sett till att taket för stödets intensitet differentieras med hänsyn till den 
makroekonomiska situationen i den berörda regionen. 
I den första rapporten om ekonomisk och social sammanhållning45 framför kommissionen emellertid 
den åsikten att principen om en global koncentration av stödet i de minst gynnade områdena skulle 
kunna tillämpas på ett ännu mera beslutsamt sätt, bl.a. genom att stärka sambandet mellan 
43 EGT nr C 45, 17.2.1996. 
44 EGT nr C 213,23.7.1996. 
45 KOM (96) 542 slutlig, 6.11.1996. 
Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 123 
fastställandet av vilka regioner som är berättigade till stöd från strukturfonderna och besluten om 
berättigande till stöd från nationella stödprogram, och avser att fortsätta sitt arbete på detta område. I 
detta sammanhang har berättigandet till stöd från strukturfonderna (i detta fall gemenskapsinitiativet 
URBAN) använts som kompletterande kriterium för vissa områdens berättigande till nationella stöd 
enligt gemenskapens rambestämmelser för statliga stöd till företag i mindre gynnade stadsområden. 
När det gäller de nya medlemsstaterna har kommissionen dessutom granskat de nya systemen, samt de 
ändringar som i överensstämmelse med anslutningsakterna infördes i de system som fanns vid 
anslutningstillfället för att före 1997 anpassa dem till gemenskapsreglerna. Kommissionen godkände 
under 1996 ett system för stöd till transporter i norra Finland med syfte att beakta de speciella problem 
som är förenade med regional utveckling i utpräglade glesbygder. Detta är det första fall då de 
bestämmelser tillämpats som fastställs i kommissionens meddelande om tillämpningen av artikel 
92.3.c i fördraget på regionalt statligt stöd46. 
12. Strukturfonderna och utbildningen 
Samordningen mellan strukturfonderna - särskilt ESF - och gemenskapens program för allmän 
utbildning och yrkesutbildning har haft två huvudinriktningar 1996: dels fortsatt samordning mellan 
ESF:s operationella stöd, särskilt inom gemenskapsinitiativen Employment och ADAPT, och de två 
större programmen för utbildning, Socrates och Leonardo da Vinci; dels de särskilda initiativ som 
syftar till att stimulera en debatt på europeisk nivå om väsentliga politiska frågeställningar som rör 
utbildning. Utbildningens plats i den europeiska sysselsättningsstrategin har varit ett ständigt 
bekymmer, som har präglat de olika åtgärder som vidtagits. 
Beträffande verksamheten med den aktuella programplaneringen har föreskrifterna för samordning 
med programmen Socrates och Leonardo da Vinci bibehållits, speciellt för att säkerställa samordnade 
grepp när det gäller urval av projekt inom gemenskapsinitiativen och för finansiering enligt artikel 6 i 
ESF-förordningen. I ett vidare sammanhang har komplementariteten i de politiska riktlinjerna inriktats 
på fyra initiativ från kommissionen inom utbildningsområdet, nämligen Det europeiska året för 
livslångt lärande (1996); vitboken Att lära och lära ut: På väg mot kunskapssamhället, som har gett 
upphov till förslag rörande anställningsbarhet, social utestängning och en förstärkning av samarbetet 
mellan skola och arbetsliv; vidare kommissionens arbetsgrupp för utbildningshjälpmedel och 
multimedia, som utformade ett slutligt arbetsdokument i juli47 och ett gemensamt infordrande av 
förslag i december 1996; och slutligen, kommissionens förslag med titeln Att lära i 
informationssamhället: handlingsplan för ett initiativ till utbildning i EU, som föreslår stöd från 
strukturfonderna till de inriktningar som beskrivs där. 
13. Strukturfonderna och kulturen 
I sin vitbok "Tillväxt, konkurrenskraft, sysselsättning" har kommissionen fastslagit att kulturen är en 
ekonomisk sektor som kan skapa arbetstillfällen. Efter att ha lagt fram den första rapporten om 
beaktande av kulturella aspekter i Europeiska gemenskapens verksamhet48, som innefattar en 
presentation av olika typer av finansiering från strukturfonderna på området, antog kommissionen i 
november 1996 ett meddelande "Sammanhållningspolitik och kultur, ett bidrag till sysselsättningen"49, 
där den understryker att kulturen inte enbart är en offentlig verksamhet som orsakar utgifter, utan att 
den spelar en allt större roll som en sektor inom näringslivet. Dokumentet klargör samspelet mellan 
regional utveckling och kultur och understryker att kulturen kan bidra till att skapa sysselsättning. 
Kulturen kan i själva verket fylla tre väsentliga uppgifter i den regionala utvecklingen: dels är kulturell 
verksamhet och den utveckling som är knuten till det kulturella arvet direkt och indirekt 
46 EGT nr C 364, 20.12.1994. 
47 SEK (96) 1426,23.7.1996. 
48 KOM (96) 160 slutlig, 17.4.1996. 
49 KOM (96) 512 slutlig, 20.11.1996. 
124 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 
sysselsättningsskapande, dels är kulturen ett viktigt inslag i bilden av en bygd och lokaliseringen av 
verksamhet, och slutligen kan den spela en roll för att stimulera och integrera sociala aktiviteter. 
Även om det är svårt att avgöra den exakta omfattningen, är strukturfonderna de viktigaste 
finansieringsorganen för kulturprojekt. I meddelandet dras därför den slutsatsen att kulturen i framtiden 
bör bli bättre integrerad i strategierna för regional och lokal utvecklingen, för att dessa skall få fullt 
genomslag i sysselsättning och nyskapande. Även om kulturarvet redan har krävt betydande insatser 
från fonderna, förtjänar den kulturella verksamheten och utnyttjandet av kulturen som inkomstkälla 
ännu större uppmärksamhet i framtiden 
124 bis Åttonde årsrapporten-Strukturfonderna 1996 
14. Strukturfonderna och funktionshindrade personer 
Efter kommissionens meddelande1 antog rådet den 20.12.96 en resolution om lika 
möjligheter för funktionshindrade personer. I meddelandet lades tonvikten vid 
utvecklingen av inställningen till människor med funktionshinder både på europeisk och 
internationell nivå2 och följande faktorer konstaterades: 
• Funktionshindrade personer utgör en betydande del av gemenskapens befolkning (37 
miljoner). 
• Den sociala sammanhållningen inom Europeiska gemenskapen innebär en strävan 
efter att främja lika möjligheter för och att undanröja diskriminering av personer med 
funktionshinder. 
• Tillträdet till integrerad utbildning och yrkesutbildning utgör ett villkor för en lyckad 
integration i det sociala och ekonomiska livet. 
Med en två till tre gånger så stor arbetslöshet för funktionshindrade som för den 
genomsnittliga befolkningen måste det göras en exceptionell ansträngning för att de 
funktionshindrade med hjälp av sammanhållna åtgärder skall kunna integreras i samhälls-
och yrkeslivet. Sedan 1989 har strukturfondernas mål varit att uppnå social och 
ekonomisk sammanhållning i alla unionens regioner. Kampen mot arbetslöshet och 
skapandet av sysselsättning har betraktats som en särskild prioritet. Strukturfonderna, och 
särskilt ESF, utgör en viktig faktor i kommissionens strategi genom vilken en 
kombination av program för lika möjligheter skall genomföras. Totalt sett har 5,5 
miljoner ecu avsatts av strukturfonderna för att bekämpa den sociala utslagningen 
(perioden 1994-99) genom mål 1,2 och 3. För den undergrupp som de funktionshindrade 
utgör bidrar ESF med 1,3 miljarder ecu (1996) inom ramen för "mainstreaming"-
åtgärderna (765 miljoner ecu) och genom gemenskapsinitiativet Employment-Horizon 
(513 miljoner ecu). Florizon syftar till en integrerad insats (partnerskap mellan 
arbetsmarknadens parter och de lokala, regionala och nationella myndigheterna) och den 
stödjer 4 typer av åtgärder: utbildning, skapande av sysselsättning, vägledning och ny 
teknik. Inom ramen för det ämne som denna rapport behandlar är det intressant att 
konstatera att en femtedel av Horizon-projekten ägnas åt ny teknik och distansarbete. 
Kommissionen kommer att försöka göra en utvärdering av åtgärdernas betydelse för de 
funktionshindrade inom ramen för den utvärdering på medellång sikt som skall göras av 
strukturfonderna under 1997. 
KOM (96) 406 av den 30 juli 1996 
Jfr. den resolution 48/46 som antogs av Förenta nationernas generalförsamling den 20 december 1993 
om standardregler för uppnående av lika möjligheter samt vitboken "Europeisk arbetsmarknads- och 
socialpolitik - en framtidsväg för unionen", KOM (94) 333 av den 27 juli 1994. 

AZ£ 
If A »IT1?I - 111 X '«*,-'•.--
* "" ' '- ' -- ' ', 4 .' * •*<*"*<* V-',' f~ ' "sJ '- \ 
- IMTirPTVCVITIITTfYMflCT t tVf AT Vir^WM^TfVhrAT T DAVTKnPDCVA» • > AW1 XdKJPI JS11 i U i VJriXtMjkj UiunXAJlXfiixAJfLKfpiAM i; Ir AK 1 i> JE«KÖJKkAJr - -
DIALOG MED NÄIONGLI\nET OCH ARBETSMARKNADENS PARTER 
IOTORMATIONOCÄ^ 

Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 127 
A. INTERINSTITUTIONELL DIALOG 
Genomförandet av strukturfonderna ger upphov till en ständig och skiftande dialog mellan 
kommissionen och övriga gemenskapsinstitutioner, en dialog som växer i omfattning och tar sig 
många olika former, från ett informationsutbyte som blivit systematiskt, till att kommissionen utfärdar 
meddelanden och att de övriga institutionerna avger yttranden och resolutioner. Dialogen sker främst i 
form av sammanträffanden, formella (t.ex. Europaparlamentets sammanträden, utskottssammanträden 
och ministermöten) eller informella (gemensamma seminarier eller arbetsgrupper), och på politisk eller 
teknisk nivå (mellan organisatoriska enheter, inom strukturfondernas kommittéer). Denna mångfald 
kontakter berör ett stort antal ämnen. Med anledning av flera meddelanden och dokument från 
kommissionen var de viktigaste frågorna som under 1996 behandlades av samtliga institutioner 
sysselsättningen, den ekonomiska och sociala sammanhållningen och den förgrundsroll 
strukturfonderna spelar. Även sambandet mellan vissa politikområden - miljö, kultur, lika möjligheter, 
landsbygdsutveckling, fiske - och strukturfonderna ägnades ökad uppmärksamhet, liksom åtgärder 
riktade till vissa stads-, kust-, landsbygds- och gränsområden, och fysisk planering på europeisk nivå. 
Frågorna om det egentliga utnyttjandet av stnikturfonderna stod i likhet med de föregående åren i 
centrum för diskussionerna, särskilt framstegen i genomförandet av programmen, fördelningen av 
gemenskapsinitiativens reserv, förberedelserna för den andra fasen i mål 2-programmen (1997-1999), 
olika sätt att förenkla förvaltningen och stärka effektiviteten i och utvärderingen av strukturfonderna, 
och inblandningen av ett allt större antal möjliga aktörer, särskilt inom ramen för de territoriella 
sysselsättningspakterna. 
1. Dialogen med Europaparlamentet 
Dialogen med Europaparlamentet under 1996 berörde såväl strukturpolitiken som strukturfondernas 
mera specifika insatser. Parlamentet antog bl.a. en resolution om den ekonomiska och monetära 
unionen och den ekonomiska och sociala sammanhållningen i Europa. Det bedömer att de nominella 
konvergenskriterierna för övergång till en gemensam valuta är av den arten att de medverkar till en 
effektivare regionalpolitik, som är en nyckelfaktor i en långsiktig sammanhållningsstrategi. Det anser 
att regeringskonferensen bör förstärka avdelning XV i fördraget, som handlar om ekonomisk och 
social sammanhållning. I en annan resolution om gemenskapens strukturstöd till sysselsättningen anser 
parlamentet att den ekonomiska och sociala sammanhållningen äventyras av den mycket stora 
arbetslösheten, särskilt i randområden och mindre utvecklade områden. Den uppmanar kommissionen 
och medlemsstaterna att utnyttja strukturfondernas medel till åtgärder som skapar varaktig 
sysselsättning. För att bättre utvärdera strukturpolitikens inverkan på sysselsättningen har parlamentet 
också anmodat kommissionen att utarbeta en lämplig utvärderingsmetodik. 
Ett intensivt åsiktsutbyte har ägt rum om fondernas insatser. På det regionala planet gjorde parlamentet 
uttalanden om GSR för mål 1 i Portugal, Spanien, Grekland och Irland, i vilka det ställde sig positivt 
till stöd från stnikturfonderna i dessa länder men betonade för vart och ett av dem vilka problem som 
borde ägnas särskild uppmärksamhet. Parlamentet uttalade sig även om inriktningen på det andra 
programmet för nyskapande åtgärder enligt artikel 10 i ERUF-förordningen. Med hänsyn till att den 
föregående perioden för finansiering enligt artikel 10 väckte ett betydande intresse och ledde till 
armiärkriingsvärda resultat, uppmanade parlamentet kommissionen att så långt möjligt främja 
Interregionalt samarbete och pilotprojekt. I en annan resolution godkände parlamentet den politiska 
inriktning som väglett kommissionen vid fördelningen av anslagsreserven för gemenskapsinitiativ. 
Den beklagade emellertid den svaga förstärkningen av de industriella initiativen och avsaknaden av 
tilläggsanslag till REGIS-initiativet. 
Kommissionen gjorde även ett flertal inlägg inför parlamentet. Sysselsättningen och 
sammanhållningen stod i centrum för inläggen inför utskottet för regionalpolitik. M. Wulf-Mathies, 
ledamot av kommissionen med ansvar för regionalpolitik och sammanhållning, erinrade om 
huvuddragen i den förtroendepakt för sysselsättningen som föreslogs av kommissionen 1996, och 
betonade stnikturfondernas roll i genomförandet av de territoriella sysselsättningspakter som härleder 
sig från denna. M. Wulf-Mathies gjorde även ett inlägg i frågan om de första steg som övervägs mot en 
Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 ]j 
de främsta stödmottagarna. Den gemensamma jordbrukspolitiken är det mest utmärkande exemplet på 
detta, eftersom den stod för nästan hälften av gemenskapens budget 1994. 1992 års reform gynnade 
Sammanhållningsfondens mottagarländer, eftersom tre av fyra av de berörda länderna (Grekland, 
Spanien och Irland) för närvarande hör till de främsta stödmottagarna vid sidan av Frankrike och 
Danmark. Effekterna uttryckt i regional sammanhållning är positiva med tanke på att det förekommer en 
finansiell transferering från stadsområdena (vanligen rikare) till landsbygdsområdena (vanligen 
fattigare). Uppskattningar före reformen ger dock vid handen att transfereringarna för det mesta har 
gynnat ett begränsat antal lönsamma rörelser. Efter reformen har skillnaderna minskat, dock i mindre 
utsträckning än om man hade antagit kommissionens förslag som syftade till att maximera de direkta 
stöden. 
Beträffande den gemenskapspolitik där utgifterna spelar en mindre roll, men där ramar fastställs för 
förändringar, framgår det av rapporten att alla regioner och alla sociala grupper kan dra fördel av den, 
även om de mer centrala regionerna och de mest gynnade sociala grupperna ofta är bättre skickade att 
dra fördel av den. På det sättet har den inre marknaden haft betydande effekter på konkurrenskraften i 
hela EU. Risken fanns att de fattigaste länderna skulle krossas, men så har det inte blivit. Spanien, 
Portugal och Irland i synnerhet har sett sina chanser till avsättningsmöjligheter för exporten öka. 
Grekland och södra Italien har dock knappast eller inte alls fått se sin situation förbättras vad gäller 
handel och investering. På transportnätområdet har Sammanhållningsfondens mottagarländer sett en 
förbättring när det gäller transport av resenärer, men icke desto mindre är det länderna i gemenskapens 
centrala delar, mitt i transportnäten, som har ännu mer nytta av den politiken. På 
telekommunikationsområdet är den infrastruktur som är nödvändig för utveckling av 
informationssamhället mindre utvecklad i de fattiga regionerna, vilket medför en viss risk för att 
skillnaden mellan rika och fattiga regioner kommer att öka på det området 2. 
Rapporten avslutas med en bedömning av möjligheterna att göra politiken effektivare. Även här handlar 
det om delat ansvar. Medlemsstaterna bör ta de initiativ som krävs för att komma till rätta med 
statsskulden och samtidigt bibehålla de program som är inriktade på investering, tillväxt och 
sysselsättning medan man med annan gemenskapspolitik än sammanhållningspolitiken kan förbättra 
samverkan och samordningen med sammanhållningsmålen. Strukturfonderna bör koncentreras mer på de 
allvarligaste problemen och på regioner med svårigheter. Det administrativa förfarandet bör förenklas 
och systemet för uppföljning och utvärdering bör bli strängare. Partnerskapet med regionala och lokala 
aktörer och med den privata sektorn skulle kunna utvecklas. Slutligen bör strukturfonderna prioritera 
kampen mot arbetslösheten och skapa varaktig sysselsättning. De hjälpmedel som används bör återspegla 
denna prioritering. 
2. Svsselsättningsstöd 
Sysselsättningsläget har under 1996 varit föremål för fortsatt stor oro inom Europeiska unionen. Den 
makroekonomiska politikens inriktning erbjuder enhetliga ramar för en varaktig lösning av 
sysselsättningsproblemen och medlemsstaternas fleråriga program, som antagits i enlighet med 
rekommendationerna från Europeiska rådets möten i Essen och Madrid, är av stor betydelse. De ger 
uttryck åt de strategiska åtagandena för att förbättra arbetsmarknadens effektivitet och öka 
investeringarna i mänskliga resurser. Genom dessa konkreta handlingsprogram säkerställs samverkan 
med strukturfondernas stödinsatser. I sitt meddelande om strukturinsatser och sysselsättning^ erinrar 
kommissionen om att det blir alltmer nödvändigt att säkerställa samstämmighet mellan unionens 
politik och de insatser som medfinansieras av strukturfonderna i medlemsstaterna. Detta meddelande 
ingår i Förtroendepakten för sysselsättning^, där det krävs att man använder tillgängliga finansiella 
2 Se nedan under B En rapport i forskningens och den tekniska innovationens tecken.. 
3 KOM(96) 109 slutlig, 20.3.1996. Se kapitel 1I.D Komplementaritet med övriga gemenskapsprogram. 
4CSE(96) 1 slutlig, 5.6.1996. 
128 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 
reform av strukturpolitiken inför en utvidgning av unionen till länderna i Central- och Östeuropa. Hon 
presenterade dessutom huvuddragen i den första rapporten om den ekonomiska och sociala 
sammanhållningen samt kommissionens arbetsprogram för 1997. M. Oreja, medlem av kommissionen 
med ansvar för kulturfrågor, deltog i det gemensamma sammanträdet med utskottet för regionalpolitik 
och utskottet för kultur, där han presenterade kommissionens kulturprogram och erinrade om att 
kultursektorn kan skapa sysselsättning, och att den därför böf beaktas mera i gemenskapens politik. 
Kommissionen deltog slutligen i den konferens som organiserades av Europaparlamentet och 
Europeiska unionens regionala och lokal myndigheter. I ett budskap till deltagarna påminde 
ordföranden Santer om att regionerna och städerna enligt partnerskapsprincipen mer och mer inlemmas 
i sammanhållningsarbetet. Även Wulf-Mathies underströk regionernas ökande betydelse i det 
europeiska byggnadsverket, medan M. Oreja inför deltagarna redogjorde för framstegen i arbetet med 
regeringskonferensen. 
Beträffande de sociala aspekterna var kommissionens kontakter med parlamentet inom ramen för ad 
/joc-arbetsgruppen en uppföljning av erfarenheterna från 1995. Arbetsgruppen granskade vid sina 
sammanträden olika frågor med anknytning till ESF, berörande dels övergripande frågor (t.ex. 
utvärdering, ekonomisk utjämning och utlokaliseringar) dels speciella frågor om genomförandet av 
ESF:s stödinsatser (t.ex. betalningar, rapporter, budgetar och prognoser). Denna arbetsgrupp har visat 
sig vara mycket användbar för att fördjupa dialogen och förståelsen för ESF:s insatser. Intresset för 
den bevisas av att parlamentets sociala utskott i september 1996 beslutade utvidga sitt deltagande i 
gruppen till tio personer. 
Inom området jordbruksstruktur och landsbygdsutveckling hade parlamentets utskott för jordbruk och 
landsbygdsutveckling ett åsiktsutbyte som utmynnade i att en resolution antogs den 25 oktober 1996 
om den europeiska landsbygdspolitiken och skapandet av en europeisk landsbygdsakt. Med hänsyn till 
de problem landsbygdsområdena brottas med och för att bevara arbetstillfällena där bedömer 
parlamentet det som nödvändigt att införa en integrerad flersektoriell politik som prioriterar 
sysselsättningen och stimulerar en förbättring av kvaliteten hos jordbruksprodukternas, miljöskydd, 
lika möjligheter och utveckling av tjänster. Utskottet för jordbruk och landsbygdsutveckling tog också 
itu med problemet med unga jordbrukares övertagande av jordbruksföretag. Det undersökte också 
möjligheterna att förbättra befintliga mekanismer, samt ansvarsfördelningen mellan kommissionen och 
medlemsstaterna. 
När det gäller fiskets struktur fördes också en fortlöpande och fruktbärande dialog mellan 
kommissionen och parlamentets fiskeriutskott. Flera parlamentariska frågor ställdes till kommissionen 
om stnikturåtgärder för fisket, bl.a. om åtgärder som berättigar till finansiering från FFU, om deras 
fördelning, om gemenskapsinitiativet PESCA etc. Emma Bonino, medlem av kommissionen med 
ansvar för fisket, deltog vid flera av parlamentets möten, såväl i fiskeriutskottet som i plenarmötena. 
Kommissionen verkställde även en resolution från parlamentet om krisen i fiskerisektorn, vilken 
prövade flera punkter i fiskets strukturpolitik. Dessutom godkände parlamentet den tredje och fjärde 
ändringen av FFU- förordningen1. 
2. Dialog med ekonomiska och sociala kommittén 
Kommissionen fortsatte på alla nivåer sina kontakter och sitt samarbete med Ekonomiska och sociala 
kommittén. Kommittén har meddelat sin reaktion och sina kommentarer i yttranden som uppmärksamt 
studerats av kommissionen. Ekonomisk och social sammanhållning är enligt kommittén central i alla 
regionala stödinsatser, och de flesta av kommitténs yttranden har utarbetats utifrån detta perspektiv. I 
yttrandet om sammanhållningens framtid och den långsiktiga inverkan för strukturfonderna går 
kommittén igenom hela sammanhållningsproblematiken och undersöker de utmaningar 
strukturfonderna kommer att ställas inför. Den betonar betydelsen av europeiska regionalpolitiska 
instrument i samband med en utvidgad union, i vilken den ekonomiska och monetära unionen 
förverkligats. Likaså betonas i yttrandet över den sjätte årsrapporten för strukturfonderna (1994) den 
Se kapitel I.A.l. Mål 5a fiske. 
Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 129 
vikt som fästs vid ekonomisk och social sammanhållning och skapande av arbetstillfällen, samtidigt 
som det klargörs att det sistnämnda måste vara en del av en långsiktig ekonomisk utveckling och inte 
får •utgöra det enda kriteriet för beviljande av medel från fonderna. I övrigt har kommittén bekräftat 
betydelsen av principerna för strukturåtgärderna och framhållit vikten av ett effektivt genomförande av 
partnerskapet. 
Kommittén värderar sambandet mellan den fördelning som föreslås i kommissionens beslut om 
fördelningen av gemenskapsinitiativens reserv och förstärkningen av Employmentinitiativet, och den 
erinrar om nödvändigheten av kontroll och utvärdering. Den stöder också den politik som syftar till att 
skapa en bättre synergi mellan sammanhållningspolitiken och miljön, och uppmanar kommissionen att 
utarbeta konkreta åtgärder för genomförande av de föreslagna principerna. Beträffande tätortsfrågorna 
har kommittén bemödat sig om att visa det mervärde differentierade sociala, ekonomiska och 
miljömässiga insatser skulle kunna tillföra inom ramen för en förstärkt ekonomisk och social 
sammanhållning. Mot denna bakgrund önskar den att tätortsfrågorna skall bli ett kompetensområde för 
gemenskapen. I linje med kommitténs arbete med framtidsstudien "Europa 2000+" har den fysiska 
planeringen diskuterats inom kommittén, särskilt de speciella problemen i den alpområdet, för vilka 
kommittén har föreslagit att stnikturfonderna skall utnyttjas. Beträffande en integrerad planering av 
kustområdena anser den att målen för de finansiella insatser som skall göras där borde fördjupas. 
Slutligen har kommittén avgivit yttranden med tillstyrkande av två ändringar2 i FFU-förordningen 
(anpassning av bidragssystemet och hänvisning till produkters geografiska ursprung). 
3. Relationer till regionkommittén 
Dialogen mellan kommissionen och regionkommittén fortsatte och förstärktes enligt de riktlinjer som 
antogs av kommissionen i april 1995. Sålunda överlämnade kommissionen till kommittén redan vid 
årets början ett preliminärt program för konsultationer, som går längre än de som föreskrivs i 
fördraget. Kommissionen deltog aktivt i kommitténs arbete och informerade den regelbundet om 
uppföljningen av dess yttranden. Kommittén diskuterade särskilt sysselsättningsproblemen och den 
mera framträdande roll strukturfonderna måste spela på området. Sålunda medverkade ordförande 
Santer i juni 1996 för att presentera förtroendepakten för sysselsättningen i Europa. Han betonade de 
regionala och lokala myndigheternas väsentliga roll i genomförandet av pakten och uppmanade 
kommittén att aktivt medverka härtill. Kommittén antog för sin del en resolution i vilken den uttalar 
sin önskan att fullt ut medverka i det särskilda förfarandet för genomförande av de territoriella 
pakterna för sysselsättningen. M. Wulf-Mathies deltog även vid två tillfällen i kommitténs arbete. När 
hon i januari presenterade samspelet mellan sammanhållnings- och miljöpolitiken, betonade hon 
särskilt miljöns växande betydelse som konkurrensfaktor för regionerna, och strukturfondernas och 
sammanhållningsfondens medverkan till förbättringen av miljön i mindre gynnade områden. I 
november presenterade M. Wulf-Mathies den första rapporten om den ekonomiska och sociala 
sammanhållningen och noterade att strukturpolitikens effektivitet bör förstärkas inför kommande 
utmaningar, bl.a. genom att stödinsatserna koncentreras, programmens fullföljande görs beroende av 
de uppnådda resultaten, och den finansiella förvaltningen optimeras. 
I övrigt har kommittén tagit ställning till frågor som t.ex. de nya regionala programplaneringarna för 
mål 1 och 2, fördelningen av gemenskapsinitiativens reserv, unionens politik med avseende på 
gränsöverskridande samarbete med Ryssland och Barents hav-området, och det regionala samarbetet i 
Östersjöområdet. Därutöver organiserade kommissionen gemensamt med regionkommittén en serie på 
sex seminarier, avsedda att gemensamt med representanter för regionala och lokala myndigheter och 
socioekonomiska krafter granska det utkast till fysisk planering i Europa som utvecklas i dokumentet 
"Europa 2000+". Resultaten av dessa seminarier redovisas i en rapport från regionkommittén. 
Kommittén utarbetade tre yttranden om landsbygdsutveckling, varav det första efterlyser en 
landsbygdsutvecklingspolitik som grundas på ett flersektoriellt angreppssätt och som bör rikta sig till 
2 Se kapitel I.A.5. Mål 5a fiske. 
ISO ^^ ~^ Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 
alla landsbygdsområden, varvid emellertid på regional nivå bör utarbetas program som tar hänsyn till 
varje områdes speciella egenskaper. Det andra yttrandet rör ny verksamhet och nya tjänster i 
larrdsbygdsområden och rekommenderar, med hänsyn till den ökande roll dessa spelar för servicen och 
sysselsättningen, att servicen på landsbygden främjas, att dess kvalitet och tillgänglighet förbättras, 
och att användningen av telenätet utvecklas i isolerade områden. Det tredje yttrandet rör unga 
jordbrukare och problemet med övertagande av jordbruksföretag. Det kräver åtgärder för att underlätta 
överförande av företag till unga jordbrukare genom införande av en ordning för förtidspensionering, 
att en diversifierad verksamhet tillåts, att yrkesutbildning av unga lantbrukare främjas, att skatter och 
avgifter vid överförande av företag harmoniseras, att betalningen av etableringskostnaderna fördelas, 
och att informationen om etableringsmöjligheter förbättras. Dessutom hade F. Fischler, ledamot av 
kommissionen med ansvar för jordbruk och landsbygdsutveckling, i juni 1996 tillfälle att uttala sig om 
den gemensamma jordbrukspolitikens framtid och om landsbygdsutvecklingspolitiken i sitt inlägg om 
konsekvenserna av utvidgningen för jordbrukspolitiken. 
Regionkommittén avgav dessutom ett yttrande om de regionala konsekvenserna av den gemensamma 
fiskeripolitiken, där bl.a. FFU:s och PESCA:s roll på regional nivå analyserades. 
4. Informella möten med de ministrar som ansvarar för regionalpolitik och fysisk planering 
De ministrar som ansvarar för regionalpolitik och fysisk planering hade två informella sammanträden 
1996, det ena i Venedig den 3 och 4 maj under italienskt ordförandeskap och det andra i Ballyconnell 
den 14 och 15 november under irländskt ordförandeskap. Det senare sammanträdet hölls i form av ett 
seminarium. 
Vid sammanträdet i Venedig behandlades stmkturfonderna och effektivitetsproblemet, kontroll och 
förenkling av ansökningarna, kulturen och den regionala utvecklingen. Vad gäller genomförandet av 
strukturåtgärder ansåg ministrarna att strukturfonderna fungerar bra, men de markerade att det är 
nödvändigt att göra vissa förbättringar när det gäller programmens kvalitet och genomförande, den 
finansiella förvaltningen och tillämpningen av partnerskapsprincipen. Det medgavs att förseningarna 
borde minskas genom en förenkling av förfarandena för strukturfondernas stödinsatser. I detta 
sammanhang borde beslutsprocessen för den nya programperioden för mål 2 och för utnyttjande av 
gemenskapsinitiativens reserv vara så enkel som möjligt. Ministrarna gav också sitt fulla stöd till 
målen för initiativet SEM 20003. De erkände kulturens roll i den regionala utvecklingen och för att 
skapa sysselsättning i mindre gynnade områden i Europeiska unionen. De enades om att det var 
önskvärt att utvidga strukturfondernas stöd till olika typer av kulturell verksamhet, t.ex. att värna om 
och uppvärdera det kulturella arvet samt att utveckla kunskapsindustri och kulturprodukter4. 
Den session som ägnades åt fysisk planering utgjorde ytterligare en etapp i utarbetandet av 
programmet för fysisk planering inom gemenskapen (ESDP), som inleddes i slutet av 1993. Det bör 
erinras om att ESDP skall vara ett vägledande dokument, som ger en referensram för fysisk planering 
för gemenskapens politikområden med territoriell anknytning (den gemensamma jordbrukspolitiken, 
strukturfonderna, miljön, gemensamma nät etc), för den politik för territoriell utveckling som förs av 
medlemsstaterna och deras regionala och lokala myndigheter, och för olika erfarenheter av samarbetet 
inom området. Diskussionerna i Venedig rörde resultaten från de nationella förvaltningarnas senaste 
bidrag. Analysen av huvudlinjerna i utvecklingen av det europeiska territoriet fördjupades. Ministrarna 
betonade emellertid att studier av detta slag, som i inledningsskedet utgjorde en nödvändig 
förberedelse, borde avbrytas tills vidare, och att tonvikten i nästa etapp måste ligga på att utarbeta 
differentierade politiska riktlinjer, anpassade till särdragen i de olika delarna av det europeiska 
territoriet. Vissa preliminära uppgifter i frågan från medlemsstaterna hade också insamlats och lades 
fram vid sammanträdet i Venedig. Det italienska ordförandeskapet lade även fram två studier, den ena 
om de europeiska städernas framtid och den andra om uppvärdering av det kulturella arvet. 
Ministrarna betonade den vikt man måste tillerkänna dessa två frågor vid utformningen av nästa 
3 Se kapitel II.B. Finansiell kontroll och förvaltning. 
4 Se även kapitel HD. Komplementaritet med övrig gemenskapspolitik. 
Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 131 
ESDP. Ministrarna erinrade också kommittén för territoriell utveckling, som ansvarar för utarbetande 
av ESDP, om sin önskan att vid sammanträdet i juni 1997 under nederländskt ordförandeskap kunna 
göra ett uttalande om ett första officiellt utkast till ESDP, som borde kunna ligga till grund för ett brett 
allmänt samråd med olika berörda aktörer. 
Vid seminariet i Ballyconnell den 14 och 15 november, då frågorna om fysisk planering som sådan 
inte berördes, inriktades diskussionerna på hur strukturfondernas program på ett bättre sätt skulle 
kunna stödja sysselsättningen, främjande av de territoriella pakterna för sysselsättning, och den första 
rapporten om ekonomisk och social sammanhållning. Man enades generellt om att effekten på 
sysselsättningen av strukturfondernas program måste prioriteras vid kommande halvtidsgranskningar 
av programmen. Det beslutades att kommissionen skulle formulera riktlinjer för anpassning av 
nuvarande program för mål 1 och 6, vilka skulle koncentreras på utveckling av sysselsättningen. Målet 
att stödja 60 territoriella sysselsättningspakter inom ramen för strukturfondernas program fick också 
starkt stöd. När rapporten om den ekonomiska och sociala sammanhållningen diskuterades ansåg 
ministrarna att framsteg var på gång beträffande genomförandet av konvergensen, och att 
gemenskapens strukturpolitik hade medverkat härtill. De betonade nödvändigheten av att upprätthålla 
den ekonomiska konkurrenskraften och att minska de ekonomiska och sociala skillnaderna. De ansåg 
även att ansträngningarna för att förbättra strukturpolitikens öppenhet och effektivitet och att förstärka 
koncentrationen av de finansiella resurserna inom geografiska områden och ämnesområden borde 
fortsätta. 
5. Yttranden från kommittéerna 
Kommittén för regional utveckling och omställning sammanträdde fyra gånger under 1996. Den avgav 
endast ett formellt yttrande, om listan över områden som är stödberättigade för mål 2 under perioden 
1997-1999. De olika sammanträdena i kommittén gav anledning till många åsiktsutbyten i allmänna 
frågor, till upplysningar från kommissionen, och till erfarenhetsutbyten. Under sammanträdena 
diskuterades framstegen i programplaneringen vid en presentation som gjordes av generaldirektören 
för regionalpolitik och sammanhållning, då strukturfondernas sjätte årsrapport (för 1994) lades fram, 
och då information lämnades om utarbetandet av de nya programmen inom initiativet Interreg II C och 
pilotprojekten för fysisk planering (artikel 10 i ERUF-förordningen). Kommissionen informerade även 
medlemsstaternas representanter i vissa frågor om strukturfondernas förvaltning, bl.a. de förfaranden 
kommissionen tillämpar vid godkännande av nya program, genomförandet av intermediära 
utvärderingar samt oegentligheter som anmälts till kommissionen i kampen mot bedrägerier. I övrigt 
presenterade kommissionen kontakter och initiativ den tagit rörande sambandet med andra områden av 
gemenskapspolitiken (miljö, sysselsättning och nyskapande). Inom ramen för SEM 2000 var frågan 
om utgifters berättigande till stöd från strukturfonderna uppe till behandling vid varje sammanträde. 
Efter att ha redogjort för sina riktlinjer i ämnet samrådde kommissionen med kommittén och med alla 
andra kommittéer för strukturfonderna, för en första undersökning av kriterierna för stödberättigande. 
Denna undersökning gjorde det möjligt att nå samförstånd om nödvändigheten av regler som är klara, 
tydliga och godkända i partnerskap mellan kommissionen och medlemsstaterna. Parallellt med arbetet i 
gruppen av personliga representanter för finansministrarna, och i enlighet med rådets riktlinjer 
överlämnade kommissionen ett utkast till beslut till kommittéerna i slutet av 1996, och man är överens 
om att detta skall godkännas i början av 1997. 
ESF-kommittén sammanträde också fyra gånger under 1996. Efter långa diskussioner skapades inom 
kommittén en tillfällig arbetsgrupp för "ESF:s medverkan till en bättre tillväxt i sysselsättningen mot 
bakgrund av nuvarande åtgärder för att bekämpa arbetslösheten, speciellt långtidsarbetslösheten". 
Gruppen sammanträdde sex gånger under 1996, och lade fram sin interimsrapport för kommittén i 
september. Enligt föreskrifterna i fondens samordningsförordning avgav kommittén yttranden över 
utkasten till förslag från kommissionen om GSR och SPD för mål 2, 3 och 4 för perioden 1997-99. 
Kommissionen informerade även kommittén om genomförandet av nyskapande åtgärder enligt artikel 
6 i ESF-förordningen. Kommittén studerade andra frågor, t.ex. lika möjligheter, grönboken om 
nyskapande, kommissionens intermediära rapport om mål 4 och ADAPT-initiativet, genomförandet av 
PEACE-initiativet, revisionsrättens årsrapport, och de oegentligheter medlemsstaterna anmält i 
132 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 
kampen mot bedrägerier. Vid sitt sista sammanträde för 1996 antog kommittén sitt arbetsprogram för 
1997. 
Kommittén för jordbruksstruktur och landsbygdsutveckling (STAR-kommittén) sammanträde elva 
gånger under 1996 och avgav 155 yttranden med tillstyrkande. Yttrandena berörde i huvudsak åtgärder 
enligt förordning (EEG) nr 2328/91 om förbättring av jordbmksstrukturens effektivitet, förordning 
(EEG) nr 2078/92 om produktionsmetoder i jordbruket som är förenliga med miljöskyddskraven, och 
förordning (EEG) nr 866/90 om bearbetning och saluförande av jordbruksprodukter. Den avgav 
yttrande med tillstyrkande till alla svenska SPD för mål 5b. Kommittén har även haft diskussionen i 
olika frågor, t.ex. ordningen för kompensationsbidrag, additionaliteten och utvärderingen. 
Ständiga förvaltningskommittén för fiskets struktur sammanträdde fem gånger under året, och alla 
strukturfrågor som berörde sektorn hade hänskjutits till kommittén. Förvaltningskommittén för 
gemenskapsinitiativ sammanträdde två gånger under 1996 och avgav ett yttrande med tillstyrkande av 
fördelningen av den finansiella reserven och om de nya riktlinjerna för vissa initiativ. Kommittén hade 
en första vägledande diskussion i slutet av 1995 som gjorde det möjligt för kommissionen att, efter 
samråd med medlemsstaterna och Europaparlamentet, presentera en text som beaktade de gjorda 
påpekandena. Kommitténs sammanträden i övrigt gav utrymme för utbyte av information och 
erfarenheter när det gäller transnationellt samarbete inom gemenskapsinitiativen, om läget beträffande 
initiativens genomförande samt om utarbetandet av Interreg II C-programmen. 
B. REGIONALT PARTNERSKAP 
Sedan kommissionen i samråd med respektive medlemsstat godkänt programplaneringsdokumenten, 
ägnades 1995 åt att gradvis införa nya arrangemang för partnerskapen. I den sjunde årsrapporten 
(1995) gjordes en första utvärdering av denna verksamhet per medlemsstat och per berörd partner. 
Under 1996 konsoliderade och förbättrade partnerna successivt utövandet av partnerskapet. Eftersom 
tillämpningen av principen är komplex och ibland svår, är emellertid ett år en alltför kort tidrymd för 
att kunna bedöma betydelsefulla framsteg på gemenskapsnivå. För kommissionens del har 
verksamheten under 1996 för att främja tillämpningen av principen haft tre inriktningar: att fördjupa 
överväganden av möjliga former för att förstärka partnerskapet, vilket den föregående rapporten 
förutsåg; att främja försök utefter andra vägar, som tidigare prövats i genomförandet av vissa program; 
och att förstärka vissa partners förmåga att medverka, i förlängningen av de konstateranden som 
gjordes vid det årliga samrådet om strukturstödet under 1995. 
1. Överväganden och främjande av nya former av partnerskap 
Ett diskussionsunderlag adresserat till medlemmarna i "sammanhållningsutskottet" har utarbetats och 
konstaterade, att trots ett totalt sett positivt resultat är partnerskapet fortfarande ofullkomligt i ett antal 
fall och kan alltså förbättras. Dokumentet ställer ett antal frågor för att komma förbi svårigheterna i 
genomförandet av partnerskapet, och föreslår konkreta riktlinjer för förbättring och för att undvika 
stötestenar som gäller såväl partnerskap där antalet partner är så stort att samarbetet blir ofruktbart, som 
partnerskap som inskränks till nationella eller rent av regionala myndigheter och kommissionens 
enheter. Förslagen strävar bl.a. mot följande: 
• Att främja diskussioner för att redan nu förbereda verksamheten efter 1999, i avsikt att formulera 
om den juridiska ramen, vilket skulle möjliggöra en påtaglig förbättring i genomförandet av 
partnerskapet, särskilt genom att klargöra resp. partners roller och ansvar. 
• Att förstärka det nuvarande partnerskapet inom övervakningskommittéerna genom att föreskriva, 
om det är nödvändigt och politiskt acceptabelt, en differentiering mellan de partner som 
medfinansierar stödinsatserna ("beslutspartnerskap") och de partner som rådfrågas 
("samrådspartnerskap"), eller genom att utforska ytterligare vägar för konsultation, samråd eller 
samarbete. 
Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 133 
• Att förbättra den tekniska och operationella kapaciteten hos partner som har behov av det, genom 
att stödja yrkesutbildning, rådgivning och tekniskt bistånd. 
Mera allmänt föreslår dokumentet att på gemenskapsnivå främja föredömliga och nyskapande initiativ i 
samarbete med de nationella och/eller regional myndigheterna. Det kan t.ex. gälla territoriella pakter 
eller partnerskap för sysselsättningen som främjar en politisk dynamik på lämplig regional eller lokal 
nivå, ägnad att berika övervakningskommittéernas verksamhet, för att på ett informellt sätt förena 
berörda aktörer i överväganden och förslagsställande som kan skapa verksamhet och sysselsättning. 
Dessa förslag formulerades i kommissionens meddelande om gemenskapens strukturåtgärder och 
sysselsättningen5, och har samlats i meddelandet "En insats för sysselsättningen i Europa. En 
förtroendepakt". För att utnyttja de manöverutrymmen som fortfarande finns angav kommissionen i 
detalj de viktigaste prioriteringar som bör göras och föreslog att territoriella sysselsättningspakter skall 
genomföras för att mobilisera offentliga och privata aktörer på lämplig territoriell nivå. Den vidhöll 
uppfattningen att utan att skapa nya strukturer måste en politisk dynamik initieras och utvecklas: 
antingen en systematisk åtgärd i hela territoriet, initierad av den nationella politiska myndigheten, eller 
experimentella tillvägagångssätt grundade på att resp. medlemsstat väljer ut områden eller regioner 
som bedöms mest lämpliga, eller initiativ från de lokala myndigheterna själva. Sedermera har 
Europeiska rådet i Florens (juni 1996) "uppmanat varje medlemsstat att välja ut, så långt möjligt, 
regioner eller städer som kan delta i pilotprojekt för territoriella och lokala sysselsättningspakter, så att 
dessa pakter kan genomföras under år 1997, delvis med hjälp av de manöverutrymmen som finns inom 
ramen för stnikturpolitiken". Tekniska dokument har utarbetats och lagts fram för de nationella 
myndigheterna, bl.a. vid ett informationsmöte i november. Europeiska rådet i Dublin (december 1996) 
välkomnade "de positiva reaktioner initiativen för territoriella sysselsättningspakter väckt och krävde 
ett snabbt genomförande av de 60 projekt som medlemsstaterna föreslagit". 
Kommissionen har följt och stöttat medlemsstaterna i genomförandet av denna strategi genom att 
utarbeta några riktlinjer för pakternas genomförande: 
• Kretsen av partner bör vara så vidsträckt som möjligt och bör omfatta nationella, regionala och 
lokala myndigheter och förvaltningar; den privata sektorn; sammanslutningar för utveckling eller 
omställning av det berörda området; arbetsmarknadens parter; representanter för föreningsliv, 
kooperation och medborgarsammanslutningar; näringslivets organisationer och handelskammare; 
institutioner för utbildning, tekniskt stöd och forskning; samt ordförandena i 
övervakningskommittéerna för strukturinsatserna. 
• En territoriell pakt skall leda till ett dokument i vilket sammanförs de genomförda analyserna, varje 
deltagares exakta åtaganden och de konkreta förslag som godkänts. Dessa förslag kan ha olika form: 
åtgärder inom områden som kan förväntas skapa sysselsättning; åtgärder riktade till speciella 
grupper; förslag till social lagstiftning och arbetsrätt; förslag till arbetsmarknadens parter med 
avseende på arbetets organisation och arbetstider; stöd till nyskapande eller till genomförande av 
pilotprojekt; förstärkning av utbildningen; åtgärder för att förstärka de regionala eller lokala 
förvaltningarnas handlingskapacitet; samt konkreta förslag riktade till övervakningskommittéerna 
för strukturinsatser, för att disponibla manöverutrymmen skall utnyttjas och strukturinsatserna på ett 
bättre sätt orienteras mot att skapa sysselsättning. 
Leader och nerifrån-upp-principen ("bottom-up"): 
Ett grundläggande drag i Leader ligger i att mobilisera ett så omfattande lokalt 
partnerskap som möjligt. Det har konstaterats att ju mera lokalbefolkningen 
engagerades, desto större blev ansträngningen att söka lösningar anpassade till de 
problem som karakteriserade varje grupps territorium. De mest nyskapande Leader-
grupperna och de som har bäst förutsättningar att lyckas är de som omfattar aktörer 
från alla sektorer av det lokala näringslivet och samhället. 
Det europeiska centrumet Leader organiserade i samarbete med Leader-gruppen 
"Älta Val Venosta" i Trentino-Alto Adige ett seminarium i oktober 1996 över ämnet 
"Partnerskap för nyskapande". Diskussionerna inriktades på partnerskapets 
uppbyggnad, resultat och varaktighet. Detta LAG har valts som exempel på skapande 
KOM (96) 109, 20.3.1996. Se Inledning och kapitel II.D. Komplementaritet med övrig gemenskapspolitik. 
134 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 
av en partnerskapskultur där traditionen inte lämpar sig för det. De provinsiella 
myndigheterna har visat sig särskilt intresserade av detta tillvägagångssätt och har 
ställt betydande medel till förfogande. Partnerskapet finns på fyra nivåer: ett 
partnerskap på förfinansieringsstadiet (provins, stat, kommission), ett partnerskap för 
förvaltning och program (interkommunal intresseförening), LAG, samt fem 
informella arbetsgrupper (jordbruk, turism, hantverk, yrkesutbildning och telematik). 
Speciella utbildningsprogram har utvecklats för vart och ett av projekten. 
Med anledning av framgången med Val Venosta-seminariet organiserade det 
österrikiska Leader-nätverket en sammankomst på samma tema i december 1996 i 
Schlierbach. En "studiegrupp för strukturell nyskapande" bildades där av olika 
koncentriska cirklar: dess fyra grundare, sammanslutningens medlemmar (c:a 20 
personer), och samtliga lokala aktörer inom olika sektorer (jordbruk, alternativ 
energi, utbildning, företag, etc). Gruppen har stimulerat nya former av samarbete och 
partnerskap. Sammanslutningen spelade en väsentlig roll då detta LAG bildades och 
är en av dess medlemmar. I Eisenwurzen-området, som är relativt väl utvecklat, 
prioriterade de lokala aktörerna utvecklingsprojekt inom områdena livskvalitet och 
bevarande av natur- och kulturarvet. 
I en annan miljö bildades 1992 på enskilt initiativ en sammanslutning på vänstra 
stranden av Guadiana i sydöstra Alentejo, ett område som kännetecknas av 
eftersläpande utveckling, arbetslöshet och flykt från landsbygden, ett traditionellt och 
föga strukturerat samhälle. Denna sammanslutning har efterhand blivit ett " 
permanent forum för lokal utveckling" som omfattar kommuner och organ som 
berörs av områdets utveckling. För att bemästra de svårigheter som möter Leader I 
har sammanslutningen engagerat så många aktörer som möjligt för att skapa ett 
permanent forum för diskussion och bilda många arbetsgrupper, och strävat efter att i 
dessa engagera även den mest marginaliserade lokalbefolkningen. 
2. Förstärkning av partnernas kapacitet 
Enligt artikel 7 i ERUF-förordningen medverkar kommissionen till att förstärka partnernas kapacitet 
och möjligheter att delta aktivt i uppföljningen av de strukturella insatserna. I detta sammanhang har 
stöd beviljats till Rådet för kommuner och regioner i Europa (CCRE) för att stimulera till seminarier 
om lokala förvaltningars medverkan i utarbetande och genomförande av strukturinsatser i mål 2-
områden. Sammanlagt organiserades nio seminarier i medlemsstaterna med en avslutande session i 
Bryssel, där resultaten sammanställdes. Detta samarbete har gjort det möjligt för kommissionen att 
bättre förklara sina riktlinjer rörande den nya programplaneringen för mål 2, att få en bättre kännedom 
om partnerskapets tillämpning på lokal nivå, och att stimulera till en systematisk framställning av 
förslag från lokala myndigheter rörande deras genomförande av strukturinsatser. 
3. Övriga institutioners svn på tillämpningen av partnerskapsprincipen 
Europaparlamentet och regionkommittén godkände vid den gemensamma konferens de organiserade 
19966 en slutdeklaration med bl.a. följande innehåll: 
• De "bedömer som nödvändig en omdefiniering av subsidiaritetsprincipen, som uttryckligt medger 
att den kan tillämpas på regional- och lokalsamhällen i förhållande till de befogenheter dessa 
tilldelats enligt medlemsstaternas interna lagstiftning, i strävan mot en större effektivitet [..]". 
• De "kräver att principen om lokalt självstyre, sådan den definieras i Europeiska rådets stadga om 
lokalt självstyre, skall skrivas in i fördraget såsom en allmän princip i gemenskapsrätten som 
härstammar från konstitutionella traditioner vilka är gemensamma för medlemsstaterna" och erinrar 
om att principen "innebär såväl en respekt för den samlade kompetensen hos lokalsamhällena som 
ett beviljande av de medel som är nödvändiga för dess förverkligande", och kräver dessutom att 
"principen om regionalt självstyre skall erkännas i analogi med principen om lokalt självstyre". 
6 "Europaparlamentet och de regionala och lokala förvaltningarna för ett demokratiskt och solidariskt Europa", 
Bryssel, 1-3 oktober 1996. 
Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 135 
• De kräver av kommissionen och medlemsstaterna "en bättre horisontell och vertikal samordning av 
gemenskapens politikområden för att [..] därigenom begränsa olägenheterna för regionerna och de 
lokala myndigheterna [..]". 
• De kräver att "partnerskapsprincipen, som har prövats i tillämpningen av gemenskapens 
strukturpolitik, och som är ett konkret uttryck för subsidiaritetsprincipen, skall fördjupas och 
förstärkas genom att skrivas in i Romfördraget, och i dess förlängning på andra politikområden, 
särskilt sådana som framhäver de regionala och lokala myndigheternas kompetens; [de] 
rekommenderar även medlemsstaterna att utvidga principen till arbetsmarknadens parter". 
• De anser att vid nästa reform, "strukturfonderna bör konsolideras som instrument för ekonomisk 
utveckling, bl.a. på grundval av följande prioriteringar: förenkling, avbyråkratisering, och 
uppmjukning av förfarandena; [och] ett mera direkt partnerskap med regionala och lokala motparter 
och arbetsmarknadens parter, särskilt inom ramen för programplaneringen". 
C. DIALOG MED NÄRINGSLIVET OCH ARBETSMARKNADENS PARTER 
1. Det ekonomiska och sociala partnerskapet i genomförandet och uppföljningen av 
strukturstöden 
De ekonomiska och sociala parternas medverkan i strukturstöden sker enligt regler fastställda i artikel 
4 i ramförordningen för strukturfonderna, som föreskriver att medlemsstaterna skall utse ekonomiska 
och sociala parter på nationell, regional, lokal eller annan nivå, inom ramen för de villkor som anges i 
de institutionella reglerna och varje medlemsstats egen praxis. Detta får till följd att partnerskapets 
sammansättning och funktion varierar påtagligt från land till land som en följd av olika kulturella och 
politiska traditioner, och även från mål till mål inom ett och samma land. Den sjunde årsrapporten 
(1995) presenterade, per medlemsstat, den information kommissionen hade tillgång till rörande dessa 
parters deltagande i utarbetande av och samråd om de nya programmens stödinsatser för perioden 
1994-1999, samt deras anknytning till arbetet i motsvarande övervakningskommittéer. 
Är 1996 kännetecknades av en konsolidering av de bestämmelser och tillämpningar som infördes 
genom den nya programperioden. Sedan övervakningskommittéerna bildades 1994 och 1995 är 
sammansättningen av partnerskapet på dessa områden stabil. När det gäller t.ex. målen 3 och 4 är 
representationen från arbetsmarknadens parter i övervakningskommittéerna numera i allmänhet 
tryggad, utom när det gäller Portugal och Förenade kungariket. I sistnämnda fall kommer 
representationen långsamt till stånd för de regionala målen, men den är ännu inte godkänd för mål 3.1 
Italien kan deltagande påräknas för mål 3 och 4, men det är mera osäkert för de regionala målen. 
Deltagande av representanter för lika möjligheter uppmuntras starkt i Italien. Beträffande deras 
deltagande i beslutsprocessen är de fullvärdiga medlemmar i beslutsfattande instanser i alla 
medlemsstater utom i Tyskland, där de inte deltar i beslutsfattandet, men situation är mera komplicerad 
om man ser till hur denna rätt faktiskt utnyttjas. Arbetsmarknadens parter har ett visst inflytande i 
Österrike, Danmark och Finland beroende på starka traditioner för en social dialog i dessa länder. I 
Nederländerna spelar de en mycket viktig roll i diskussionerna med hänsyn till sin falterfarenhet 
(eventuella störningssignaler kommer ofta via dem, särskilt för mål 4 i den mån lönebildningen faller 
under deras ansvar). Även om deras medverkan ibland är mycket konstruktiv i Belgien och Frankrike, 
är den i allmänhet ganska svag och varierar alltefter program och representanter. 
De ekonomiska och sociala parternas medverkan är emellertid inte begränsad till endast 
övervakningskommittéerna, den är starkt influerad av medlemsstatens sociala struktur och politiska 
traditioner. De rådfrågas av regeringarna och deltar ofta i utarbetandet av arbetsmarknads- och 
utbildningspolitik medfinansierad av ESF, på nationell, regional eller lokal nivå. Trots vissa 
förbättringar (i Frankrike är de t.ex. medlemmar av de partssammansatta regionala kommittéerna för 
sysselsättning och yrkesutbildning), bör deras medverkan på lokal nivå i genomförandet av ESF:s 
insatser förstärkas. Flera nyskapande åtgärder har stimulerats av kommissionen, ibland på initiativ av 
arbetsmarknadens parter själva (Finland) för att organisera information och utbildning riktad till 
arbetsmarknadens parter, eftersom deras möjlighet till medverkan och inflytande beror av den 
erfarenhet av ESF:s funktion som krävs (program för intensivutbildning utarbetat gemensamt av 
136 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 
arbetsgivare och anställda i Finland, organisation av seminarier; i Italien, utbildnings- och 
studieverksamhet genomförd av fackföreningarna om "fackföreningens roll i förvaltningen av ESF"; i 
Frankrike, överenskommelser mellan fackföreningarna och ministeriet om utbildning av rådgivare till 
yrkesövergripande nätverk). 
Situationen inom mål 4 är den mest intressanta på detta område, eftersom arbetsmarknadens parter där 
i allmänhet medverkar intensivt i de flesta medlemsstaterna, där de medverkar i sin vanliga roll men 
även blir mer och mer engagerade som projektansvariga, såväl i utformningen som i genomförandet av 
projekt. Detta är fallet i Danmark (även för övriga mål), i Finland (de två berörda 
branschorganisationerna har startat ett projekt för omstrukturering av den grafiska konstindustrin) och 
i Frankrike (kollektiva åtgärder vidtas i samarbete mellan nationella myndigheter och ekonomiska och 
sociala parter för att initiera projekt inom SME/SMI rörande t.ex. kvalitet, ledning, miljö eller 
säkerhet; ett organ som samlar in medel för yrkesutbildning är dessutom ansvarigt för ett projekt för 
multimediautbildning inom jordbrukets livsmedelsindustri). Deras engagemang för detta mål kan i 
Nederländerna leda till att de medverkar i ledningen av programmet och utnämner en representant för 
arbetsmarknadens parter för att främja mål 4 i SME och hjälpa dem att genomföra det. 
Utvecklingen av aktiv medverkan på lokal nivå och projektnivå från arbetsmarknadens parter, direkt 
information och utbildning om strukturfonderna, samt en bättre överensstämmelse mellan 
programmens och/eller projektens natur med valet av partner och funktionssätt är av stor betydelse för 
kvalitén i utnyttjandet av strukturfonderna, och bör därför stärkas. 
2. De ekonomiska och sociala parterna på gemenskapsnivå 
Stimulans till medverkan 
Kommissionens insatser för att främja medverkan från näringslivet och arbetsmarknadens parter har 
inriktats på de tre typer av verksamhet som redan nämnts beträffande det regionala partnerskapet7 : 
överväganden, främjande och förstärkning av deras kapacitet. Alla analyser, överväganden och förslag 
som görs i kommissionens olika meddelanden, i rapporten om ekonomisk och social sammanhållning 
samt i slutsatserna från Europeiska rådet i Florens och Dublin, och som citeras ovan för det regionala 
partnerskapet, riktas även till de ekonomiska och sociala parterna. När det gäller verksamheten med 
konkret främjande av medverkan från näringslivet och arbetsmarknadens parter har alla ansträngningar 
för att mobilisera aktörerna, för att utvidga partnerskapet, och för att skapa informella områden för 
medverkan även riktats till näringslivet och arbetsmarknadens parter. Likaledes syftar initiativet med 
främjande av territoriella sysselsättningspakter till att underlätta de ekonomiska och sociala parternas 
konkreta medverkan till förbättring av planeringen av strukturåtgärder för att öka deras effekt på 
sysselsättningen. 
Beträffande förstärkningen av de ekonomiska och sociala parternas kapacitet har med ledning av 
slutsatserna från den årliga konsultationen den 1 februari 1996 beslutats att ERUF skall ge tekniskt 
bistånd till Europeiska fackliga samarbetsorganisationen (EFS). Vid denna konsultation visade det sig 
att arbetsmarknadens parter ännu inte hade den tekniska kapacitet som behövs för att följa upp 
strukturinsatserna. De är inte alltid i stånd att utarbeta konkreta förslag som gör det möjligt att stärka 
deras medverkan på nationell och regional nivå. Gemenskapens bidrag till EFS är ett stöd för att 
genomföra olika seminarier och att stödja ett litet nätverk av experter. Seminarierna skall göra det 
möjligt för de ansvariga berörda fackföreningarna att bättre förstå och följa strukturåtgärderna i 
områden för mål 1 och 2 och i de olika medlemsstaternas yttersta randområden. Andra seminarier 
kommer att få en tematisk och interregional karaktär, och innehållet skall bestämmas gemensamt med 
kommissionens enheter med hänsyn till de viktigaste händelserna inom strukturpolitiken. För att 
underlätta organisationen av dessa seminarier, för att garantera en effektiv och slagkraftig medverkan 
från ansvariga berörda fackföreningar, och för att formalisera deras slutsatser och förslag, skall 
kommissionen hjälpa EFS att organisera ett litet nätverk av experter på regional utveckling inom 
7 Se ovan B. Regionalt partnerskap. 
Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 /J7 
gemenskapen. I princip kommer nätverket att bestå av sex experter på halvtid, som far stöd av andra 
fristående experter, och det kommer att ledas av en samordnare som sammankallar dem flera gånger 
föf utbyte av information och arbetsmetoder. 
När det gäller ESF har i likhet med föregående år relationerna mellan kommissionen och de tre stora 
yrkesövergripande europeiska organisationerna (EFS, UNICE, CEEP) under 1996 lett till 
medfinansiering av utbildningsåtgärder som ingår i den sociala dialogen, med särskild tonvikt på 
frågan om förändringar inom industrin. Åtgärderna är att betrakta som "verktyg för förstärkning" av 
den sociala dialogen, som syftar till att bättre styra verkningarna av de industriella och tekniska 
förändringarna på de industriella relationerna. De gör det möjligt att förstärka strukturåtgärderna inom 
mål 4 och gemenskapsinitiativet ADAPT, som stimulerar en aktiv medverkan i genomförandet från 
arbetsmarknadens parter. Vad gäller EFS bestod de medfinansierade åtgärderna av 18 kurser, i vilka 
fackliga organisationer från de femton medlemsstaterna deltog. Kurserna var inriktade på den nya 
teknikens inverkan på sysselsättningen i t.ex. läkemedelsindustrin, restaurangbranschen, 
postorderhandeln och textil- och beklädnadsbranschen, samt på nya metoder för arbetsorganisation i 
liknande branscher. Utbildningsinsatser organiserades även inom Conpri Il-projektet8 som är placerat 
under UNICE och som utgör en förlängning av Conpri-programmet. Seminarierna har tre mål: att styra 
de omställningar som föranleds av förändringarna inom industrin så att dessa blir ekonomiskt effektiva 
och socialt acceptabla, att medverka till en utbildningspolitik som håller jämna steg med 
moderniseringen av produktionsapparaten, och att förbättra konkurrenskraften och de industriella 
relationerna genom att genomföra handlingsprogram med avseende på företagens mänskliga, logistiska 
och organisatoriska faktorer. Det handlingsprogram som presenterats av CEEP under benämningen 
EUREXCTER är inriktat på territoriell överhöghet i Europa och syftar till att integrera 
kvalitetsbegreppet i den sociala dialogen på territoriell nivå. 
Det måste i övrigt understrykas att ESF under 1996 fortsatte att i partnerskap med arbetsmarknadens 
parter finansiera sektorstudier om verkningarna av industriella förändringar på arbetslivet 
(professionella kvalifikationer, bl.a. ny kompetens och nya yrken), inom sektorer som skoindustrin, 
beklädnadsindustrin och civilflyget. 
Konsultation med näringslivet och arbetsmarknadens parter på europeisk nivå 
Konsultationen är av sektoriell natur såväl som ett forum där samtliga organiserade 
arbetsmarknadsparter på europeisk nivå är representerade. När det gäller landsbygdsfrågor är det 
Rådgivande kommittén för jordbrukets strukturfrågor som är de sociala och ekonomiska parternas 
forum för konsultationer på gemenskapsnivå. Denna kommitté sammanträdde tre gånger 1996, då den 
kunde yttra sig över tillämpningen av vissa åtgärder. Kommittén hade en lång diskussion om de tre 
kompletterande åtgärderna till reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken [förordningar (EEG) 
nr 2078/92, 2079/92 och 2080/92]. Den yttrade sig också över den rapport kommissionen överlämnade 
till rådet om unga jordbrukare och betonade vikten av de stöd som föreslogs, svårigheterna vid 
etablering, och nödvändigheten av rådgivning och yrkesutbildning. Inom ramen för förordning (EEG) 
nr 2328/91 om förbättring av jordbniksstnikturens effektivitet avgavs flera yttranden om den rättsliga 
ställningen för jordbrukare som har jordbruk som huvudsysselsättning, om bergsjordbruk, om 
möjligheten att behandla referensinkomsten mera flexibelt, och om stöd till småföretag. Rörande 
förordning (EEG) nr 866/90 om bearbetning och saluförande av jordbruks- och skogsprodukter avsåg 
åsiktsutbytet öppningar mot nya sektorer, hänsynstagande till regionernas särdrag, nivån på det 
nationella stödet, och anpassningen av urvalskriterierna. Kommittén har hållit sig informerad om 
arbetet med förberedelse av den europeiska konferensen om landsbygdsutveckling, till vilken 
arbetsmarknadens parter och representanter för näringslivet inbjudits. 
Inom fiskerisektorn är rådgivande kommittén för fisket det officiella organet för dialog med näringen. 
Den har vid flera tillfällen fått upplysningar och förklaringar om genomförandet av FFU, om 
nyskapande åtgärder enligt artikel 4 i FFU-förordningen9, och om gemenskapsinitiativet PESCA. I 
8 Arbetsgivareföreningen för industriella relationer. 
9 Se kapitel I.C.2. 
14 Åttonde årsrapporten-Strukturfonderna 1996 
utrymmen på olika områden: stödja nyskapande åtgärder till förmån för små och medelstora företag, 
förbättra förvaltningen av sysselsättningen och investeringarna i mänskliga resurser och göra den 
ännu mer dynamisk, förbättra möjligheterna att förena yrkesliv och familjeliv och främja lokala 
utvecklings- och sysselsättningsinitiativ. I Förtroendepakten understryks även att det är nödvändigt att 
förstärka det politiska, ekonomiska och sociala partnerskapet för att bättre kunna utnyttja de lokala 
möjligheterna till att uppmuntra skapandet av arbetstillfällen. 
Genomförandet av dessa åtgärder hade under 1996 huvudsakligen två inriktningar. Dels har 
meddelandet om gemenskapens strukturinsatser och sysselsättningen legat till grund för 
kommissionens riktlinjer till medlemsstaterna för förberedelse av den andra programfasen för mål 2 
(1997-99)5. Dels föreslog kommissionen vid Europeiska rådets möte i Florens i juni 1996 att man 
skulle främja territoriella sysselsättningspakter som skulle komplettera den befintliga nationella 
politiken. På Europeiska rådets anmodan valde medlemsstaterna ut pilotregioner. Detta 
tillvägagångssätt bekräftades av Europeiska rådet i Dublin, som begärde att 60 pilotinsatser snabbt 
skulle sättas igång. Målet är att skapa ett utökat regionalt eller lokalt partnerskap som uttryck för en 
exceptionell mobilisering till förmån för sysselsättningen. Sedan de olika regionala och lokala 
aktörerna utvärderat svårigheterna och möjligheterna utformas en gemensam strategi som formaliseras 
genom ett åtagande av samtliga involverade aktörer: den territoriella sysselsättningspakten. Målet är 
att sysselsättningsinsatserna skall integreras och samordnas bättre och att det på sikt skall genomföras 
modellinsatser som kan inspirera till andra initiativ. 
En sysselsättningspakt kan stödjas på regional eller lokal nivå, i städer, landsbygdsområden eller 
sysselsättningsområden där arbetslösheten utgör ett stort problem och regionen ingår i något av 
strukturfondernas målområden. Spektrumet av partner skall vara så stort som möjligt.^ Vad gäller 
tidsplan och finansiering inleddes analyseringsfasen redan i slutet av 1996 och det slutliga urvalet av 
områden i medlemsstaterna skulle göras under 1997. Pakterna skulle delvis kunna finansieras med 
medverkan från EIB och EIF och strukturfondsprogrammens övervakningskommittéer skulle utnyttja 
disponibla finansiella handlingsutrymmen ' för genomförandet. Kommissionen ingriper på tre sätt i 
genomförandet av pakterna: genom att stödja initiativen och sprida de viktigaste erfarenheterna, 
genom att finansiellt stödja de förberedande arbetena i form av tekniskt bistånd, genom att organisera 
ett övervakningssystem för samtliga förberedande arbeten, det slutliga innehållet och de förbättringar 
som tillförs strukturåtgärderna. 
3. Programmens genomförande 1996: Rapportens viktigaste punkter 
Ett år av full verksamhet 
Genomförandet av den fleråriga programplaneringen 1996 visar att de olika stödtyperna nu tillämpas 
konkret i medlemsstaterna och regionerna^. Nära 500 program genomför strukturfondernas samtliga 
mål. Endast några nya program har tillkommit för att komplettera de program som redan antagits 1994 
och 1995, sammanlagt 50 stycken för alla målen tillsammans, vilket dock utgör mindre än 3 % av det 
totala stödet till de olika målen. De program för mål 2 som antogs 1994 för perioden 1994-96 har 
avslutats och programmen för fasen 1997-99 har kontinuerligt förberetts aktivt både vad gäller 
stödberättigade områden och de viktigaste inriktningarna. Förberedandet av dessa program, för vilka 
5 C(96) 952 slutlig, 29.4.1996. Se kapitel I.A.3 Mål 2. 
6 Se kapitel III.B Regionalt partnerskap. 
7 Här avses disponibla medel till följd av indexering av finansieringsbeloppen, eller nya program för mål 2 som fastställts för 
perioden 1997-99, eller också anpassning av program för andra mål än mål 2 till följd av översynen efter halva tiden. 
8 Se kapitel I Programmens genomförande. 
138 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 
övrigt har kommissionens enheter medverkat i arbetet i den partssammansatta kommittén för 
havsfiskets sociala problem, som inrättats inom ramen för den sociala dialogen. 
Dessutom konsulterar kommissionen årligen samtliga organiserade sociala parter på europeisk nivå 
enligt föreskrifterna i strukturfondernas samordningsförordning (artikel 31.2). Denna konsultation 
ägde rum den 18 december 1996. Ett trettiotal representanter för organisationerna deltog i 
sammanträdet, vid vilket även M. Wulf-Mathies medverkade. Huvudteman i konsultationen, fastställda 
i samråd med parterna, var strukturfondernas sjunde årsrapport (1995), den första rapporten om den 
ekonomiska och sociala sammanhållningen, samt pågående arbeten och framtidsperspektiv. 
Alla parter uppskattade mycket kommissionens ansträngningar för att utarbeta rapporten om 
sammanhållningen. De önskade att övervägandena av de analyser och frågor rapporten lyfte fram 
skulle fortsätta. Flertalet av parterna betonade vikten av sammanhållningsmålet i uppbyggnaden av 
gemenskapen och nödvändigheten av att göra konkurrenskraften förenlig med sammanhållningsmålen, 
och de erkände svårigheterna att korrekt utvärdera effekten på sammanhållningen av skillnader i 
politik mellan gemenskapen och medlemsstaterna. Vissa parter framhöll följande punkter: 
• Det är nödvändigt att förbättra konvergensen mellan unionens och medlemsstaternas socialpolitik. 
• Trots de blockeringar som ännu finns bör den inre marknaden spela en roll för att förstärka den 
europeiska ekonomins konkurrenskraft och den ekonomiska och sociala sammanhållningen. 
• Det finns ett intresse för att genomföra specialstudier för att bättre kartlägga orsakerna till regionala 
skillnader. 
• Det är nödvändigt att slå vakt om den europeiska sociala modellen. 
• Det finns ett intresse för att bättre kartlägga orsakerna till arbetslösheten och att tillföra mera 
konkreta förslag. 
• Det är nödvändigt att bättre förutse de konsekvenser den ekonomiska och monetära unionen kan få 
för regional obalans och regionala olikheter. 
• Det finns ett intresse för en territorialpo 1 itik för att undvika en olämplig konkurrens mellan 
regioner. 
• De särskilda problemen i sektorer som t.ex. fisket och politikområden som t.ex. den gemensamma 
jordbrukspolitiken bör uppmärksammas. 
När det gäller innehåll och framtida inriktning på strukturpolitiken enades alla parter om att 
understryka nödvändigheten av en större koncentration av insatserna och en bättre precisering av mål 
och stödberättigade områden. Vissa parter gjorde preciseringar i följande avseenden: 
• En fastare samband bör sökas mellan strukturinsatser och gemenskaps- och nationell politik för 
sysselsättningen i syfte att fördjupa riktlinjerna från Europeiska rådet i Essen, särskilt stödet till en 
aktiv arbetsmarknadspolitik. 
• Nuvarande stöd kan inte betraktas som fördelar som mottagarna har skaffat sig, även om 
svängningarna inte behöver vara häftiga. 
• Ökad uppmärksamhet måste ägnas åt att skapa arbetstillfällen, särskilt för att utnyttja nya 
möjligheter till sysselsättning, lokal utveckling och stöd till ej konkurrensutsatta sektorer. 
• Utöver sysselsättningen måste uppmärksamhet ägnas åt frågor som miljön, lika möjligheter och 
informationssamhället. 
• Det är nödvändigt att i högre grad engagera företag i den privata sektorn i strukturinsatserna. 
• En bättre jämvikt bör sökas mellan bidrag och lån för att anpassa instrumenten till SME:s behov. 
• Stnikturinsatserna bör planeras sektorsvis och inte på territoriell bas. 
• Rollen för ekonomiska serviceorgan av allmänt intresse och kvaliteten på deras prestationer bör 
beaktas vid insatsplanering i framtiden. 
• Fiskerisektorns speciella problem. 
Beträffande strukturinsatsernas operativa aspekter instämde alla parter i analyserna i rapporten om 
sammanhållningen: behovet av att förenkla insatsförfarandena, att minska antalet program och 
gemenskapsinitiativ, att förbättra förvaltningssystemens effektivitet, att göra insatserna mera synliga, 
att förstärka kampen mot bedrägerier, etc. Parterna anser att det komplicerade arbetssättet begränsar 
deras möjligheter att aktivt medverka i förberedelse och genomförande av insatserna. De fortsätter att 
• Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 139 
kräva att de blir mera engagerade före och efter insatserna med ett reellt ansvarstagande. Vad slutligen 
gäller pågående och framtida arbeten, bl.a. arbetet med främjande av de territoriella pakterna för 
sysselsättningen, markerade alla parter sitt samtycke till initiativet, samtidigt som de lämnade följande 
kommentarer: om partnerskapet öppnas för alltför många parter kan slagkraften begränsas; omsorgen 
om en större anslutning av sociala parter i urvalet av områden och i förberedelserna för genomförandet 
av pakterna; strävan efter nyskapande projekt som gör det möjligt att förstärka partnerskapet, särskilt 
genom offentligt-privat samarbete. 
Konsultationen leder till följande slutsatser: 
• Samtliga partner erkänner kommissionens ansträngningar för att föreslå riktlinjer som är bättre 
anpassade till problemen med sammanhållning, utveckling och sysselsättning. 
• Kommissionens analyser och förslag mottogs ganska välvilligt. 
• Parternas bidrag led av viss svaghet, vilket troligen kan förklaras av deras begränsade medel, av 
gemenskapsinitiativens mångfald och av det stora antalet forum för dialog och konsultation i dessa 
frågor (kommittén för social dialog, ständiga kommittén för sysselsättning, ESF-kommittén, årlig 
konsultation etc). Konstaterandet bekräftar behovet av att gemenskapen ger tekniskt bistånd till 
parterna. 
Partnerskapet gör gradvisa framsteg, även om det ännu finns mycket att göra. På gemenskapsnivå 
återstår att söka en bättre jämvikt mellan den årliga konsultationens plenarsession och arbetet i den 
informella förberedande arbetsgruppen, samt de bilaterala kontakterna. 
D. INFORMATION OCH KOMMUNIKATION, ERFARENHETSSPRIDNING 
1. Information och kommunikation 
När det gäller information och kommunikation om åtgärder finansierade av strukturfonderna bör 
noteras att medlemsstaterna själva har skyldigheter, vilka specificeras i artikel 32 i förordning (EEG) 
nr 4253/88 i dess ändrade lydelse och enligt tillämpningsbeslut av kommissionen den 31 maj 199410. 
Med anledning av detta beslut har kommissionen tillställt medlemsstaternas berörda myndigheter en 
förtydligande praktisk handledning. Inom detta område ägnades år 1996 främst åt en första inventering 
av de åtgärder som vidtagits i medlemsstaterna, vilket borde utmynna i ett erfarenhetsutbyte om bästa 
praxis. Följaktligen hölls det andra sammanträdet med ESF:s informationsansvariga på nationell nivå i 
Bryssel i juni 1996. Där presenterades medlemsstaternas genomförande av artikel 32. Det bör 
framhållas att anmärkningsvärda framsteg gjorts på området, även om läget varierar starkt mellan 
medlemsstaterna. Ett tredje sammanträde med detta informella nätverk planeras 1997. 
På det regionala planet har kommissionen enligt artikel 7 i ERUF-förordningen medfinansierat viktiga 
arrangemang, organisation av seminarier och andra punktinsatser. Sålunda var kommissionen 
representerad med en informationsmonter vid 37 evenemang, varav hälften initierats av kommissionen, 
vilka besöktes av mer än 30.000 deltagare från politiska, akademiska och institutionella kretsar. 
Kommissionens insats gjordes genom föredragshållare, organisation av assistans och dokumentation 
(mer än 60.000 exemplar av olika publikationer, mer än 1.200 pressmappar, mer än 300 artiklar i 
pressen). I övrigt har pilotprojekt som syftar till att utveckla bättre kontakter med media i 
Storbritannien, Frankrike, Tyskland och Spanien förlängts, och kommissionen har lämnat detaljerad 
information, intervjuer och svar till 148 tidningar. Beredskapen för att lämna snabba svar på frågor 
från pressen har utvidgats och förbättrats. En publikation med information riktad till allmänheten om 
de projekt som genomfördes åren 1989-1993 har utgivits för första gången. Broschyren, som har titeln 
"Regionernas historia", presenterar 36 projekt, utvalda bland 1000 projekt som identifierats med hjälp 
av medlemsstaterna. Bland andra publikationer kan nämnas blad med sammanställningar av 
finansieringar i områden berättigade till mål 2, och två temabroschyrer, nMiljö och sammanhållning" 
och "Kvinnorna, aktörer i den regionala utvecklingen". 
10 Kommissionens beslut om medlemsstatemas information och annonsering avseende stödinsatser från 
strukturfonderna och fonden för fiskets utveckling (FFU). EGT nr L 152, 18.6.1994. 
140 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 
För att bättre utnyttja de möjligheter som erbjuds av elektronisk spridning av dokument har 
kommissionen även utarbetat sidor om ERUF på sin Internetserver (Europa), i vilka bl.a. ingår en 
databas om de operativa programmen samt de infordringar av förslag som publicerades 1996 för 
åtgärder som finansieras enligt artikel 10 i ERUF-förordningen. För 1997 planerar kommissionen att 
ställa denna information till förfogande på det berörda landets språk. När det gäller bilder har 
bildarkivprogrammet utvidgats till Tyskland och Frankrike, och en utvidgning till Italien har börjat 
förberedas. Denna insats konkretiserar den prioritet som nu ges till att skapa exempel, i publikationer 
och databaser, på de många framgångarna i projekt som medfinansierats av strukturfonderna. 
När det gäller ESF:s insatser har en genomgång av kommunikationen hållits med aktörer som ansvarar 
för genomförandet av ESF. Den har gjort det möjligt att utvärdera hur man uppfattar fonden, 
tillgänglig information samt verktyg för och flöde av kommunikation mellan olika aktörer. Med 
anledning härav kommer ett antal åtgärder att vidtas som syftar till att förbättra förståelsen för ESF och 
dess synlighet. Parallellt med denna genomgång lanserades en del informationsmaterial under 1996. 
Det gäller publikationer, t.ex. en tidskrift med information om ESF, 15 broschyrer riktade till 
allmänheten om ESF i varje medlemsstat, publikationer om gemenskapsinitiativen ADAPT och 
Employment och om informationssamhället (grönboken "Att leva och arbeta i informationssamhället" 
och broschyren "Att bygga det europeiska informationssamhället för alla"). En adress har öppnats för 
ESF på Europaservern, och närvaron vid arrangemang utökades (en portabel monter och 
utställningsmaterial tillverkades). Vad gäller själva evenemangen markerade konferensen om mål 4 i 
Toulouse vid årets början starten för mål 4-projekten, och ESF medverkade i eller organiserade flera 
evenemang om nya sysselsättningsalternativ (Rom, Dublin), om informationssamhället (Dublin), om 
erfarenhetsutbyte för kursdeltagare som åtnjuter stöd från ESF (Herbeumont) och om utbyte av know-
how (Madeira). 
När det gäller landsbygdsutvecklingspolitik har kommissionen för avsikt att förstärka sin verksamhet 
och att utarbeta en strategi som leder till en förbättrad kännedom om verksamheten. I detta syfte 
kommer den att utnyttja ett externt företag och ett anbudsförfarande har inletts. Under 1996 hade 
kommissionen tillfälle att öppna en omfattande debatt om landsbygdsutvecklingspolitiken vid 
Corkkonferensen. Denna konferens, som hölls den 7-9 november, var en stor framgång med 500 
deltagare i mycket livliga debatter, som handlade om landsbygdens framtid. Den huvudsakliga 
informationen spreds genom det europeiska nätverket för landsbygdsutveckling. Kommissionen har 
anförtrott åt Europeiska föreningen för information om lokal utveckling (AEIDL) att leda det 
europeiska nätverket för landsbygdsutveckling. Bland de olika aktiviteterna spelar publikationerna en 
väsentlig roll. Sålunda publicerar AEIDL en informationsskrift för nätverket Info-Leader (10 nummer 
per år på 7 språk) och Leader Magazine (3 nummer 1996), som gör resultaten från Leader kända och 
tar upp principiella diskussioner om landsbygdsutvecklingen i Europa; "Förnyelseskrifter", 
metodhandledningar och andra tekniska skrifter; katalogerna :" Gemenskapsinsatser och 
Landsbygdsutveckling", "Förnyande insatser i landsbygdsutvecklingen" och "Nationella och regionala 
Leader -program". Merparten av informationen finns också på kommissionens site på Internet. En 
Internetsite kallad " Rural Europé" har tillkommit, där informationen finns på sex språk och som 
möjliggör kommunikation mellan aktörer på landsbygden och medverkan i forumen. 
På fiskeriområdet gjordes flera insatser, riktade till såväl näringen som allmänheten. Bl.a. publicerades 
och spreds 15 broschyrer om "EU:s stöd till fiskets utveckling" (en per medlemsstat). Dessa 
publikationer sammanfattar alla FFU:s insatser som genomförs i resp. medlemsstat. Broschyren "Den 
europeiska gemenskapen och fiskerinäringen - en handbok för strukturstöd' liksom 
informationsbladen om "Den gemensamma fiskeripolitiken" uppdaterades och översattes till två nya 
språk (svenska och finska). Inom ramen för transnationella PES C A-insatsern publiceras fr.o.m. 
december 1996 en månatlig informationsskrift (PESCA-Info). Detta informationsbrev, som utges på 
alla gemenskapsspråken, behandlar gemenskapsinitiativet PESCA, områden som är beroende av fisket, 
och näringens problem i allmänhet. Likaledes startade i december 1996 interregionala möten och 
temakonferenser med deltagande av myndigheter, experter och yrkesutövare inom näringen (det första 
mötet hölls i Glyngore, Danmark och behandlade yrkesutbildningen), i syfte att stärka kontakterna och 
1 ' Se kapitel I.B.l Gemenskapsinitiativ. 
Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 141 
erfarenhetsutbytet mellan olika länder och regioner. Handlingarna från rundabordskonferensen om 
omställningen av områden som är beroende av fisket (som organiserades av kommissionen 1995) har 
också getts ut och distribuerats. Flera publikationer kan också nås på Europaservern. 
2. Erfarenhetsspridning 
Åtgärderna för erfarenhetsspridning har förstärkts påtagligt under 1996, framförallt tack vare att 
strukturfondernas stödinsatser av alla slag kommit i full verksamhet och att de första erfarenheterna av 
genomförandet av insatserna vunnits. Därför har programmen inom vissa mål, t.ex. 
gemenskapsinitiativen, pilotprojekten och nyskapande åtgärder, gett upphov till många åtgärder. 
Först och främst har kommissionen inom gemenskapsinitiativen, som bl.a. har till uppgift att främja 
transnationellt utbyte, under 1996 påbörjat insatser som under innevarande programperiod reserverats 
för detta utbyte12. Flera initiativ grundas på att nätverk skapas för utbyte av erfarenheter mellan 
regioner och aktörer som medverkar i programmen. Detta gäller särskilt Leader, för vilket Europeiska 
observatoriet för landsbygdens förnyelse och utveckling varje år organiserar ett antal transnationella 
seminarier om lokala grepp inom landsbygdsutvecklingen. Sålunda har seminarier organiserats i Sierra 
de Gata (Spanien) om diagnos av turistisk potential på lokalplanet, i Marina di Ascea (Italien) om 
miljön, i Växjö (Sverige) om nya tjänster till befolkningen, i Bad-Windsheim (Tyskland) om 
landsbygdens situation och utvecklingsmöjligheter i Europa, i Älta Val Venosta (Italien) om 
partnerskap för nyskapande, i Languedoc-Roussillon (Frankrike) om kommunikationer och territoriell 
identitet. Andra seminarier har gjort det möjligt att dra lärdom av den första programperioden eller att 
förbereda arbetena för innevarande period genom ett informationsutbyte om genomförandet [i Bolzano 
(Italien), i Netze Band (Bayern), i grevskapet Kerry (Irland), i Santarem (Portugal), i Dumfries 
(Skottland) och i Forcalquier (Frankrike)]. 
Dessutom ökar spridningen av erfarenheter beträffande programmen för målen (GSR/SPD). Sålunda 
innehåller de publikationer som tidigare nämnts ofta exempel på god praxis när det gäller FFU. Detta 
gäller publikationerna "Europeiska unionens stöd till fiskets utveckling1'' samt tidskriften PESCA-Info. 
Likaså har en serie evenemang syftande till att främja och sprida tillämpningar av ESF-insatserna ägt 
rum under 1996. Erfarenhetsutbytet har kraftigt stimulerats av kommissionen inom 
övervakningskommittéerna i varje medlemsstat. Vid sammanträdena kommer hädanefter ett eller flera 
projekt att presenteras genom initiativtagarna själva eller genom den myndighet som är ansvarig för 
projektförvaltningen, och dessa redogörelser kommer att följas av utbyte av idéer och erfarenheter och 
framtida kontakter mellan olika aktörer. Vidare redovisar kommissionens publikationer om ESF 
projekt och medverkar därigenom till god praxis13. Utbytet av god praxis har även utvecklats mellan 
medlemsstaterna. Det är ett viktigt medel för att förbättra ömsesidig förståelse och sammanhållning, 
och en värdefull bas för framtida transnationella insatser. 
ESF och erfarenhetsutbytet 
Som exempel ägde följande evenemang rum under 1996: 
• Ett forum avsett att främja medverkan från mottagarna av stöd från ESF 
(Herbeumont, juni 1996). Detta medborgarskapsforum var främst avsett för 
målgruppen för mål 3 (arbetssökande, arbetslösa och mottagare av socialbidrag). 
Erfarenhetsutbytet gav upphov till många kontakter med olika ansvariga belgiska 
och europeiska politiker, ekonomiska och sociala parter, institutionella och 
privata initiativtagare, socialarbetare, etc. 
• Ett seminarium om "ett nytt mål för strukturfonderna: sysselsättning och 
industriella förändringar" (Toulouse, januari 1996). Målet med detta seminarium 
var att ge politiska beslutsfattare, prograrnförvaltare, arbetsmarknadens parter och 
projektvärdar tillfälle att träffas, att få en bättre överblick över de ekonomiska och 
12 Se kapitel I.B.l Gemenskapsinitiativ. 
13 T.ex.: "ESF Measures for the Long-Term Unemployed: a guide to good practice" i Förenade Kungariket; 
olika publikationer för mål 3 och 4 i Sverige som redovisar intressanta projekt och ger adresser och 
telefonnummer till initiativtagarna. 
142 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 
sociala konsekvenserna av industriella förändringar, och att jämföra sina 
erfarenheter av genomförandet av mål 4. 
Utbildnmgsseminariet för ledare av ESF i de franska utomeuropeiska 
departementen och territorierna utvidgades till de övriga regionerna i 
gemenskapens yttersta randområde (Azorerna, Madeira och Kanarieöarna) i juni 
1996. Det gick ut på att stifta bekantskap med de genomförda planerna i resp. 
region och att främja kontakter för fortsatt samarbete. Diskussionerna inriktades 
särskilt på det transnationella samarbetet som ett medel för att bryta isolering, om 
ny informationsteknik, och om uteslutning eller inordning. Seminarierna har lett 
till utkast till samarbete mellan regioner, och kontakter har tagits för en 
medverkan av ansvariga från Madeira i Réunions övervakningskommitté. 
Ett seminarium om "ESF och nya sysselsättningsaltemativ" (Italien, juni 
1996). Presentationen av fallstudier inriktades på livskvalitet och 
boendemiljö, miljöskydd, samt det kulturella arvet och närservicen, och 
kommissionen redovisade en översikt över initiativ som drivs inom 
medlemsstaterna, särskilt med stöd från ESF. 
Det är genom pilotprojekt som spridning av god praxis och överföring av erfarenheter börjar ta sin 
mest konkreta form, ty under loppet av år 1996 avslutades flera pilotprojekt finansierade enligt artikel 
10 i ERUF-förordningen14. Det rör sig om " regionala teknikplaner" (Regional Technological Plan -
RTP), som väckte intresse hos tusentals deltagare i de fyra första berörda regionerna: Wales (UK), 
Limburg (NL), Lorraine (Frankrike) och Sachsen-Anhalt (Tyskland). Sedan dessa fyra projekt 
färdigställts kunde kommissionen sprida de första resultaten från denna typ av insatser, som skall 
utmynna i en regional strategi för stöd till nyskapande inom SME, baserad på en föregående analys av 
regionala företags behov. Tillvägagångssättet vilar på den betydelse som tillmäts konsultation och 
aktiv medverkan från entreprenörer och leverantörer av tjänster (universitet, centrer för 
tekniköverföring, "Business Innovation Centres", etc.) i utarbetandet av handlingsplanen och de nya 
instrument eller projekt som uppstår ur denna. Dessa regionala teknikplaner har haft en betydande 
direkt inverkan på de regionala operativa programmen, som tagit sig uttryck i att nya instrument eller 
delprogram för nyskapande införts. 
De erfarenheter som vunnits och de fall av god praxis som lyfts fram inom dessa första projekt har 
även utnyttjats för att under andra halvåret 1996 välja ut och sätta igång 19 nya liknande projekt som 
döpts om till "regionala förnyelsestrategier" (Regional Innovation Strategies - RIS). För att sprida 
resultaten har kommissionen tagit flera initiativ i partnerskap med de berörda regionerna. De regioner 
som medverkar i projekten har bildat ett nätverk, vars verksamhet främst inriktas på utbyte av god 
praxis när det gäller analys av regionernas potential för nyskapande och metoder för att nå regionalt 
• samförstånd kring stödet till nyskapande. Vidare hölls en konferens organiserad av regionen Sachsen-
Anhalt i april 1996 med kommissionens stöd över temat "stöd till nyskapande och till 
informationssamhället inom strukturfondernas program". De redogörelser som lämnades vid denna 
konferens handlade om erfarenheterna av regionala teknikplaner, av "regionala initiativ för 
informationssamhället" (Regional Information Society Initiatives - RISI, pilotprojekt som igångsatts 
under perioden 1994-1996), samt av fall av bästa praxis i projekt som finansierats genom 
strukturfonderna i de tyska, franska och brittiska regionerna, för att förbättra innehållet i de insatser 
som inriktas på nyskapande och informationssamhället i deras nya SPD för mål 2. Slutligen ägde ett 
möte för igångsättning av nya RIS-projekt (och RITTS-projekt) rum i Luxemburg i september. Mötet 
samlade mer än 100 representanter för regioner som är engagerade i RIS/RITTS-projekt under 
perioden 1997-1998, i syfte att skapa en god start baserad på erfarenheterna från de första 
pilotprojekten. 
14 Beträffande alla de pilotinsatser som genomförs enligt artikel 10 i ERUF-förordningen, se kapitel I.B.2. 
Nyskapande åtgärder och tekniskt bistånd. 
Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 143 
Projektet Euro-Tradelink : Att utveckla de kommersiella elektroniska metoderna för erfarenhetsutbyte 
Kommissionen startade 1996 pilotprojektet Euro-Tradelink, i vilket irländska, italienska och spanska SME 
medverkar under ledning av EMTel (Irland), och som syftar till att utveckla kommersiell gränsöverskridande 
elektronisk handel med konsumtionsvaror. Projektet vilar på överföring av erfarenheterna från "Irish 
Tradelink" till SME i italienska och spanska regionerför att göra det möjligt för dem att upprätta samköming 
sinsemellan och med andra företag. Det interregionala samarbetet är alltså samtidigt mål och medel för 
projektet, vars totala kostnad är 2,9 miljoner ecu, och gemenskapens medverkan är 1 miljon ecu. Projektet 
utvecklas i trefaser: 
1. 
2. En genomförbar hetsstudie och rekrytering av kommersiella partner. Målet är att skaffa fram och rekrytera 
minst 12 kommersiella partner som skall gå med på att medverka i fas 2. Dessa 12 partner bör vara 
fördelade till lika antal mellan de tre länderna, och företräde skall ges till SME i mål l-regioner. Denna fas 
avslutades under 1996. 
Ett experimentellt införande av tjänsten i målregionerna. På detta stadium kommer användargruppen och 
de operativa förfarandena att valideras genom utveckling av projekten. Dessa omfattar överenskommelse 
om operativa normer och förfaranden, utarbetande av driftsspecifikationer, fastställande och utformning av 
nivåer på de tjänster som skall tillhandahållas av resp. företag, dokumentationskrav, utbildning av 
användare, stödjande verksamhet och kompletterande åtgärder. 
Utvidgning av nätet till alla företag som ingår i projektets genomförbarhetsfas, dv.s. till mer ån ett 
hundratal SME i de tre berörda medlemsstaterna. 

; KAPITEL ty *« .-M (S 

Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 147 
INLEDNING 
Utvärderingsverksamheten inom programplaneringscykeln 
Eftersom strukturfondernas programplaneringsperioder infaller successivt, överensstämmer inte de 
tidpunkter då resultaten av olika utvärderingar är tillgängliga med tidpunkterna då beslut om 
programplanering eller omplanering fattas. En brist på synkronisering är oundviklig med hänsyn till de 
fasta tidsramar som utsatts för besluten om programplanering och den tid som krävs för att en 
utvärdering, särskilt utvärdering i efterhand, skall kunna inledas och slutföras. Det är ändå möjligt att 
på ett praktiskt sätt använda resultaten av utvärderingarna så att de spelar en aktiv roll när 
flerårsprogrammen utarbetas eller ändras. Principen består i att resultaten av utvärderingar från 
tidigare perioder läggs till det pågående utvärderingsarbetet. Kontinuiteten i verksamheten från en 
period till nästa gör det möjligt att utnyttja erfarenheter från det närmaste förflutna i pågående 
program. Under de tre huvudfaserna av en utvärdering tillämpas principen enligt följande: 
• Ex ante-fasen: Förhandsbedömningen syftar till att förbereda införandet av den kommande 
programplaneringen. Den baserar sig i huvudsak på en granskning av den programplanering 
medlemsstaten gjort. Tre serier av utvärderingsresultat kan användas för att förfina en 
förhandsbedömning: den första sammanfattningen av de resultat som uppnåtts genom insatserna 
under den föregående perioden, vilka endast kommer att vara partiella eftersom de utarbetats i 
början av programplaneringens sista år, men det är möjligt att skönja de framgångar och 
misslyckanden som noterats under perioden ifråga; halvtidsutvärderingen från föregående period, 
som utnyttjar erfarenheter från de första verksamhetsåren och den omplanering som följt; och 
resultaten av tematiska utvärderingar som inletts under genomförandet av föregående 
programplanering och alla kompletterande utvärderingar som nödvändiggjorts av särskilda 
omständigheter i programmet eller av en åtgärd. 
• Halvtidsfasen: Halvtidsutvärderingens roll är att verifiera om de mål som fastställts i 
programplaneringen kan nås, och att precisera de eventuella justeringar som måste göras i 
programplaneringen för att fonderna skall kunna utnyttjas på ett mera verkningsfullt sätt. För en 
halvtidsutvärdering utnyttjas i huvudsak två informationskällor: utvärderingen av de första åren av 
programplaneringens genomförande, som framgår av övervakningskommittéernas 
förvaltningsrapporter; och utvärderingen i efterhand från föregående programplanering - i huvudsak 
de slutsatser som dragits från samma insatsområden (varav ett betydande antal avser flera 
perioder)- vilken i allmänhet görs minst två år efter programplaneringens avslutning. 
• Ex post-fasen: Utvärderingen i efterhand görs flera år efter programplaneringsperiodens 
avslutning. Liksom förhandsbedömningen baserar sig utvärderingen i efterhand på den 
sammanfattning av resultaten under perioden som görs innan denna närmar sig slutet, samt på 
resultaten av tematiska utvärderingar som genomförts under denna period. Den huvudsakliga 
informationskällan för en utvärdering i efterhand är emellertid fältundersökningar, som uppskattar 
den faktiska och varaktiga effekten av insatserna. Resultaten av detta arbete är fundamentala för en 
bra halvtidsutvärdering av den följande programplaneringen. 
A. FÖRHANDSBEDÖMNINGAR AV MÄL 2 (1997-1999) 
I samband med utarbetandet av de nya planerna för mål 2 och i enlighet med dess åligganden enligt 
artikel 9.9 i ramförordningen har kommissionen gjort en förhandsbedömning av programmen för att 
bidra till att förbättra av deras allmänna kvalitet och effektivitet. Programmen behövde särskilt 
avspegla de prioriteringar som fastställts i policyriktlinjerna för mål 2 för perioden 1997-99 samt bilda 
en sund metodologisk bas för mätningen av sysselsättningseffekterna. 
Åttonde årsrapporten • Strukturfonderna 1996 15 
planerna framlades och diskuterades under det andra halvåret, har även givit kommissionen anledning 
att formulera prioriteringar för stödet, alla inriktade på sysselsättningsskapande åtgärder. 
När det gäller gemenskapsinitiativen har nya beslut om program (123 stycken som står för 17 % av 
bidragen till gemenskapsinitiativen, reserven inbegripen) gjort att initiativen hädanefter nästan helt 
eller till fullo (för hälften av dem) övergått i operativa program och att 1996 blev det verkliga startåret 
för alla initiativen. Den finansiella reserven på 1,665 miljarder ecu (1995 års priser) har dessutom 
fördelats av kommissionen enligt vissa prioriteringar - kamp mot arbetslösheten, jämställdhet och 
kamp mot utslagningen, miljö och strukturpolitikens territoriella dimension - som har manifesterats i 
nya program: Employment "Integra" (kamp mot utslagningen), ADAPT "Bis" (anpassning till 
informationssamhället), Interreg II "C" (samarbete över gränserna inom fysisk planering). Det var 
också 1996 som pilotprojekten efter en försenad start gick in i en aktiv fas: kommissionens urval efter 
en framgångsrik anbudsinfordran och därefter lansering på fältet redan 1996. 
År 1996 är således ett år av full verksamhet med programmen för 1994-99, det andra egentliga 
verksamhetsåret eftersom de flesta programmen antogs i slutet av 1994, till och med 1995 (bl.a. för de 
tre nya medlemsstaterna). Samtliga övervakningskommittéer, även för gemenskapsinitiativen, är nu 
igång och samlas en eller två gånger om året (ibland mer)9. Deras roll 1996 har enligt bestämmelserna 
inriktats huvudsakligen på tre slags verksamheter: urval av projekt, programmens anpassning till vad 
som krävs för genomförandet (bl.a. i samband med Övergången mellan den första och andra fasen i 
mål 2) och införande av en mekanism för den intermediära utvärderingen. Det senare har för samtliga 
interventioner för de olika målen bestått i att välja ut oberoende utvärderare, att utforma 
referensvillkor för utvärderingsrapporterna och fastställa datum för inlämning av rapporterna (i 
allmänhet i mitten av 1997). Den försening i starten som noterades 1995 har därmed inhämtats. 
En noggrann övervakning 
För kommissionens del har verksamheten bestått i att följa genomförandet på faltet, i linje med 
föregående år. Det har skett genom ett viktigt arbete med att analysera hur man kan förbättra och 
förenkla förvaltningen av strukturfonderna i partnerskap med medlemsstaterna^. Det har bl.a. 
resulterat i införandet av riktlinjerna för SEM 2000, dvs. arbetet med en bättre definition av de 
utgifter som berättigar till medfinansiering från strukturfonderna, förbättring av 
budgetplaneringssystemet och systemet för finansiell kontroll. Kornmissionen har även fortsatt att 
utöka utvärderingsarbetet, både för egen del och i medlemsstaterna1*. Det har handlat om att följa 
utarbetandet av de intermediära utvärderingarna så att de blir hjälpmedel i förvaltningen av 
programmen, att utveckla förfinade metoder för utvärdering av hur miljödimensionen och 
jämställdheten beaktas, att avsluta utvärderingarna i efterhand av föregående period i samband med 
utarbetandet av rapporten om den ekonomiska och sociala sammanhållningen, och att utvärdera de 
större projekten och införa tematiska utvärderingar om FoTU, miljön, de små och medelstora 
företagen och lika möjligheter i strukturfonderna. Kommissionen har fortsatt att formulera politiska 
riktlinjer med tanke på det kommandeutarbetandet av de nya programmen för mål 2 och översynen 
efter halva tiden av programmen för de andra målen* 2. I dessa har man försökt tillmötesgå det främsta 
målet att skapa sysselsättning, bland annat genom initiativet till sysselsättningspakter. Kommissionen 
har genom meddelanden uppmuntrat utvecklingen av vissa sektorer, kultur och turism, som källor till 
ekonomiska aktiviteter för utveckling av regionerna. Den har även försäkrat sig om att de horisontella 
9 Se kapitel V Sammanfattning per medlemsstat. 
10 Se kapitel II.B Kontroller och finansiell förvaltning. 
1 ' Se kapitel IV Utvärdering. 
12 Se kapitel II.D Komplementaritet med övrig gemenskapspolitik. 
M& ^^ Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 
Lärdomar från det förflutna: Även om inte alla utvärderingar av programmen från 1994-1996 var 
avslutade när programmen utarbetades, visade några av de nya SPD att lärdomar hade dragits från den 
föreg'ående programplaneringsperioden och inarbetats i deras beredningsfas. Detta gällde i första hand 
strategins ram, analys och utformning. Ett bra exempel kan anföras från planen för Aquitaine (F), där 
utvärderarna spelade en viktig roll för att omarbeta strategin mot klara och välmotiverade mål och att 
förstärka synergierna i programmet. Allmänt sett verkar planer som delvis eller helt baserats på 
utvärderingar eller lärdomar från tidigare program ha kunnat dra fördel av klarare och bättre 
fokuserade strategier. 
Programmets innehåll och kvalitet 
I förhandsbedömningen ägnade bedömarna särskild uppmärksamhet åt följande faktorer: 
• i vilken omfattning de prioriteringar som angavs i kommissionens riktlinjer hade beaktats i 
planerna, och i vilken omfattning de hade inarbetats i de föreslagna åtgärderna; 
• kvaliteten i analysen av det berörda området, inklusive identifieringen av de huvudsakliga 
hindren mot en varaktig tillväxt, och identifieringen av utvecklingspotentialen; 
• en bedömning av den strategi som läggs fram i varje SPD, särskilt överensstämmelsen mellan 
de angivna målen och de resurser som anslagits för att uppnå dem; 
• lämpligheten i kvantifierade indikatorer och mål, med särskild hänsyn till skapande av 
sysselsättning; 
• med avseende på miljön gällde nyckelfrågorna kvaliteten i bedömningen av det berörda 
områdets miljö och miljöeffekten av den strategi och därav följande åtgärder som angavs av 
medlemsstaterna. 
Hänsynstagande till mål 2-riktlinjer: I allmänhet innefattade programmen de politikområden som 
framhölls i riktlinjerna, även om innehållet och kvaliteten på deras införlivande med de föreslagna 
planerna varierade avsevärt mellan regionerna. Sysselsättningen förblev central i alla programmen, 
även om utvärderarna ibland betraktade effekten av vissa av de föreslagna åtgärderna för att skapa 
arbetstillfällen som alltför begränsad eller indirekt. De flesta planerna förordade också främjande av 
SME och inhemsk potential som en drivkraft i de regionala ekonomierna, ofta, som t.ex. i planerna 
från Förenade kungariket, kopplat till främjande av inre investeringar. Ett antal åtgärder hade samband 
med miljön, men inriktades på stöd till åtgärder som miljö- och driftsförbättringar i 
fransportmfrastruktur och tjänster snarare än på affärsmöjligheter grundade på miljöteknik. FoU och 
nyskapande insatser ansågs vara viktiga inslag i en strategi som söker utveckla konkurrenskraftiga och 
varaktiga lokala företag. Sådana insatser hade emellertid ofta mindre vikt i programmens finansiella 
struktur. Principen om lika möjligheter för män och kvinnor behandlades emellertid i allmänhet endast 
delvis, och de flesta planerna underlät att inarbeta denna fråga på ett övergripande sätt med andra 
teman inom helhetsstrategin. 
SWOT-analyser: Planerna var i allmänhet väl framställda, och deras strategier stämmer överens med 
det ekonomiska utvecklingssammanhanget. SWOT- (Starka och svaga sidor, möjligheter och hot) 
analyser användes på ett mera systematiskt sätt, även om det ännu fanns utrymme för att bättre anknyta 
detta instrument till omsättande av strategierna i prioriteringar och åtgärder. 
Strategiska syften och mål: De strategiska infallsvinklarna varierade mycket vad strukturen beträffar 
och hade olika grader av geografisk och sektoriell inriktning. I de flesta fall hade strategin en hög grad 
av kontinuitet mellan de nya programmen och föregående period. Strategiska syften uttrycktes i många 
former, med sysselsättningsskapande som den oftast nämnda aspekten i planerna. Inom det 
övergripande syftet att nå ekonomisk utveckling inriktades vissa program på absoluta (eller relativa) 
förbättringar i vissa socio-ekonomiska kriterier såsom sysselsättning, befolkning och inkomster. Andra 
strategiska formuleringar framhöll omställningsprocessen, d.v.s. diversifiering, modernisering eller 
strategins målprioriteringar, t.ex. SME. 
Nästan alla planer hade klart angivna, uttryckliga strategiska mål, som bidrog till en vidare utveckling 
av strategiformuleringen. Som exempel på syften uttryckta i strategiska mål kan nämnas tillväxt i vissa 
sektorer som turism och transport, utnyttjande av fördelar som läge och tillgång till FoTU, och 
Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 149 
uppmuntrande av trender som diversifiering av industriell verksamhet, stärkande av konkurrenskraft 
eller större entreprenörsaktivitet. Vissa framhöll också övergripande aspekter av ekonomisk 
utveckling, såsom en hållbar miljö och lika möjligheter. Särskilt innehöll många planer någon form av 
sektorinriktning (t.ex. de franska och italienska planerna) eller "förändringspådrivare", särskilt de 
nederländska strategierna, där tyngdpunkten låg på potentialen i kunskapsbaserade angreppssätt för att 
utveckla nya former av ekonomisk verksamhet. 
I medeltal innehöll planerna fyra strategiska mål, även om dessa inte nödvändigtvis stod i relation till 
programmets storlek utan i regel var ett mått på dess komplexitet eller antalet utvecklingsaspekter. 
Medan de flesta planerna hade uttryckliga strategiska mål, var det inte alltid klart hur dessa hade 
härletts från den regionala ekonomiska analysen, eller hur de skulle kunna uppnås genom det 
föreslagna programmets prioriteringar och åtgärder. 
Åtgärdernas inriktning: Jämfört med föregående period ökade de föreslagna åtgärdernas antal och 
omfång betydligt även för program med relativt begränsad finansiering. Strategierna var också ofta 
inriktade på ett brett spektrum av insatser snarare än på ett fåtal väsentliga områden för ekonomisk 
omställning. SME och inre potential var huvudmålet i nästan alla planerna, särskilt i Italien, där de 
resurser som ägnades åt dessa insatser svarade för mer än 50% av den totala finansieringen. 
Precisionen i utbildningsinsatsernas målorientering var inte alltid tillfredsställande, och det faktum att 
de flesta av dem finansieringsmässigt var mycket omfattande avspeglar möjligen deras bristande 
koncentration. Miljön avspeglas i ett begränsat antal åtgärder, och särskild uppmärksamhet ägnades i 
vissa planer åt sambandet mellan arbetstillfällen och miljö (t.ex. Zuid-Limburg). 
I allmänhet överensstämde åtgärderna med planernas strategiska mål och prioriteringar. De flesta 
åtgärderna hade konkreta och kvantifierade mål, även om vissa baslinjedata borde anges. Särskilda 
urvalskriterier med avseende på de prioriteringar som skisseras i planerna, särskilt skapande av 
arbetstillfällen, behöver också stärkas. Integrationen av ERUF- och ESF-åtgärder hade förbättrats i 
förhållande till den föregående perioden 1994-1996. ESF-åtgärderna var bättre definierade, även om 
där fortfarande fanns tydliga brister och outnyttjade möjligheter med avseende på mera nyskapande 
åtgärder. Exempel på god praxis kan urskiljas i ett antal regioner (Bremen, Toscana, vissa 
nederländska regioner) där förvaltningen och samordningen av utbildningsinsatserna förbättrats på 
lokal nivå. Det spanska fallet är särpräglat genom att åtgärder med avseende på mänskliga resurser 
fortfarande läggs fram separat, även om de i allt väsentligt kan knytas till specifika ERUF-
prioriteringar. 
Kvantiftering av mål och effekter: Framsteg har gjorts i kvantifieringen av mål och effekter, även om 
det finns behov av ytterligare förbättringar i flertalet planer. Regionala myndigheter bör stimuleras att 
ta fram indikatorer som mera effektivt följer upp effekten av åtgärder och prioriteringar. Mera 
noggrant övervägande behövs också när det gäller kvaliteten på vissa indikatorer såväl som 
precisionen i målen. Beträffande effekten på sysselsättningen har den metodologiska ramen för 
"forhandskvantifiering av sysselsättningseffekter" överlämnats till medlemsstaterna. Även om 
indikatorer för åtgärder och på programnivå i allmänhet fanns angivna var de ofta otillräckligt 
kvantifierade. Om kvantifiering fanns lämnades endast knapphändiga förklaringar om grunden till 
beräkningen av dessa effekter. Ett framstående undantag var bl.a. SPD från Aquitaine (F), där 
kommissionens metodologi i stor utsträckning hade följts och visat sig vara effektiv för övervaknings-
och utvärderingsändamål. 
Förväntade sysselsättningseffekter: Betydande framsteg har gjorts när det gäller kvantifieringen av 
sysselsättningseffekterna i SPD för 1997-1999. I 55 SPD har detaljerade beräkningar lämnats på 
åtgärdsnivå, motsvarande c:a 66% av den totala EU-finansieringen. De flesta programmen inriktas på 
arbetstillfällen som skapats eller bevarats som ett resultat av stödinsatserna. De avser i allmänhet 
bruttoarbetstillfällen och beaktar inte dödvikts- och omflyttningseffekter. Anmärkningsvärda undantag 
som lämnar specifika beräkningar av skapade nettoarbetstillfällen är några SPD från Förenade 
kungariket och Frankrike. Data om bevarade bruttoarbetstillfällen har hämtats från godkända SPD, 
exklusive de som endast innehåller totalberäkningar. En omklassificering av dessa data har gjorts per 
huvudområde för stödinsatser, för att jämföra deras relativa effektivitet mätt som genomsnittlig 
ISO Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 
kostnad per arbetstillfälle. Siffrorna skall emellertid tolkas med försiktighet, då ingen standardmetod 
använts för beräkning av sysselsättningseffekter i olika regioner.' 
På grundval av dessa data, som skulle behöva förfinas ytterligare, beräknas mer än 870 000 
bruttoarbetstillfällen antingen skapas, bevaras eller omfördelas som ett resultat av mål 2-insatser under 
perioden 1997-1999. Storleksordningen är enligt nyligen gjorda utvärderingar ungefär densamma som 
för de program som genomfördes under perioden 1989-1993. Tillfälliga arbeten svarar för en relativt 
liten del av den totala sysselsättningseffekten, över 100 000 arbetstillfällen i sju medlemsstater. De tre 
viktigaste mottagande medlemsstaterna - Frankrike, Spanien och Förenade kungariket - som svarar för 
c:a 70% av den totala EU-finansieringen, bidrar med mer än två tredjedelar av bruttoarbetstillfällena. 
Den genomsnittliga kostnaden per arbetstillfälle, baserad på ERUF- och ESF-finansiering, beräknas 
till 13 800 ecu. Variationen i EU:s kostnad per arbetstillfälle är betydande och sträcker sig från ett 
medeltal av c:a 4 400 ecu i Spanien till ett medeltal av c:a 24 000 ecu i Danmark. En förklaring till 
detta ligger i de prioriteringar som gjorts i de olika mål 2-strategierna. Speciellt där investeringar i 
infrastruktur prioriteras, kommer det att ta längre tid än på andra håll för de sysselsättningsskapande 
effekterna att visa sig, och detta kommer att avspegla sig i högre kostnader per arbetstillfälle än i andra 
regioner, där tyngdpunkten ligger på t.ex. stöd till SME, som har mera omedelbart genomslag. 
Tabell IV-1: Mål 2,199 7-1999 - Beräknad sysselsättningseffekt 
Tilinilig sysieliittning' 
Skapad eller bevarad sysselsättning 
Genomsnittlig offentlig kostnad per arbetstillfälle (ecu)' 
Genomsnittlig EU-kostntd per arbetstillfälle (ecu)1 B 
120 
14.437 
16.177 
7.226 DK 
2.341 
31.006 
24.231 D 
4.100 
114.224 
11.181 
3466 C 
13.916 
93.500 
9.139 
4.475 F 
14.049 
147.459 
16.111 
7.196 I 
6.255 
116.359 
15.691 
6.065 L 
570 
21.«42 
7.107 NL 
20.193 
43.762 
17.484 
6.521 FIN1 
10.391 
5.399 UK 
40.350 
341.173 
13.305 
6219 Tata h 
106 115 
174.552 
13 «47 
6 154 
NB : Uppgifter har samlats in från godktnda SPD, med undanlag av 3 SPD tom inte omfattar nigon information. En omklassificering har gjorts. 
Tolkningen bor emellertid omfattas av viss försiktighet eftersom ingen standardmetod används for de olika regionerna. 
1 Uppgifter om tillfällig sysselsättning finns ej att tillgå for Danmark och Luxemburg. 
'Uppskattningen av den genomsnittliga kostnaden per arbetstillfälle baseras enbart pi åtgärder for vilka uppgifter om sysselsättningseffekter finns tillgängliga. Finlands uppgifterom 
arbetstillfällen Ir inte knutna till åtgärder eller prioriteringar och ingår därför ej 
Miljöbedömningar: Flertalet planer gör en strategisk miljöbedömning och tar itu med ett antal 
miljöproblem. Vissa planer har lämnat detaljerad information enligt ett standardformat med 
presentation av en matris som visar möjligt genomslag av åtgärder/verksamhet på miljöfrågor och -
problem. Denna strategiska bedömning bör emellertid i de flesta planerna integreras med 
tillhandahållande av lämpliga miljöindikatorer. En annan anmärkningsvärd förbättring rör 
inkopplingen av miljömyndigheter, som är mera allmänt accepterad som en del av planerna. Vad gäller 
medtagande av miljöfrågorna måste även länken mellan åtgärds- och programnivåerna förstärkas. 
Dessutom är miljöåtgärder ofta knutna till stimulans av lokal verksamhet. De är sällan förebyggande 
till sin natur, och i de flesta planerna nämns inte "förorenaren betalar-"principen eller dess konkreta 
tillämpning. En bra tillämpning är den finska planen, som är ganska särpräglad med avseende på 
förhandsbedömning av miljöeffekter liksom på inkopplingen av miljömyndigheter i beslutsfattande, 
övervakning och utvärdering (på program- och projektnivå). 
B. INTERMEDIÄRA UTVÄRDERINGAR 
De interimistiska utvärderingarnas roll är att bedöma i vilken omfattning de eftersträvade målen 
uppnåtts med avseende på genomförandet av strukturfondernas program och den yttre miljön. De är ett 
värdefullt styrinstrument för övervakningskommittéerna, eftersom de stöder beslut om ändringar i 
programmen. Allmänt sett görs en halvtidsutvärdering efter tre år av alla program med en varaktighet 
av mer än tre år. För programplaneringen av mål 2 vart tredje år ersätts halvtidsutvärderingen av en 
interimistisk utvärdering av den första fasen. 
I den sjunde årsrapporten 1995 angavs att den intermediära utvärderingen av programplaneringarna för 
sexårsperioder av juridiska skäl borde bestå av tre delar: en preliminär rapport om utvärderingens 
genomförbarhet med en analys av kvalitén och innehållet i programplaneringsdokumentet och det 
övervakningssystem som tillämpas; en rapport över halvtidsutvärderingen utarbetad efter det tredje 
verksamhetsåret (d.v.s. 1996), åtföljd av kompletterande rapporter; och en första kortfattad rapport 
Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 151 
utarbetad vid utgången av 1999, som skall ligga till grund för den slutliga utvärderingen i efterhand. 
För mål 2 borde rapporten över halvtidsutvärderingen ersättas av en analys före utgången av 1996. 
Under 1996 påskyndades inledandet av utvärdermgsprogrammen i de flesta mål 1-regionerna. 
Utvärderingskommittéerna inledde anbudsförfaranden för urval av oberoende utvärderare, dock ej i 
Italien. Nästan ett hundratal organ valdes ut för att genomföra intermediära utvärderingar. Preliminära 
rapporter utarbetades i flertalet regioner för att granska fönitsättningarna för att programmen skulle 
kunna utvärderas och för att i förekommande fall komplettera de indikatorsystem som finns i 
programmen. Rapporterna från halvtidsutvärderingarna kommer att bli tillgängliga under 1997, så att 
eventuellt nödvändiga omplaneringar av stödinsatserna kan förberedas. 
Stora program som kräver betydande samlade finansiella belopp i såväl absoluta som relativa termer 
finns för utveckling av mänskliga resurser under mål 1. En intressant aspekt att beakta i de 
intermediära utvärderingarna är analysen av förändringar i inriktningen av den nationella politiken 
under inflytande av de medfinansierade insatserna. Exempelvis innebar den tonvikt som under 
perioden 1994-1999 läggs på socialt utestängda grupper en viktig förändring i vissa mål 1-länder. 
Resultaten av utbildningssystemens förstärkning förblir emellertid prioriterade i utvärderingarna. 
Ifråga om genomförandet ger de preliminära rapporterna från halvtidsutvärderingama en första 
uppfattning om flaskhalsarna, särskilt när det gäller övervaknings- och informationssystemen samt 
projekturvalet, som ofta inskränker sig till en formell analys av kriterierna för kostnadernas 
berättigande. På det metodologiska planet var i flertalet mål 1-regioner införandet av en serie 
indikatorer i programmen en viktig förändring när strukturfonderna reformerades 1993. Analysen av 
deras "värderbarhet" är ett återkommande tema i de rapporter som hittills mottagits. 
Beträffande programmen för jordbruks- och landsbygdsutveckling för mål 1, där åtgärderna genomförs 
på nationell nivå, har en utvärderare utsetts. Intermediära utvärderingsrapporter från Irland och 
Nordirland har redan framlagts. En rapport som var mera specifik för Nordirland rörde unga 
jordbrukares etablering. Den visar på ett konkret sätt svårigheterna på området, vilka särskilt beror på 
successionsproblemen och på de stora kostnaderna i form av investeringskapital för att starta ett 
företag. 
När det gäller mål 2, har utvärderingar inletts i de flesta områdena. Totalt 50 utvärderare har valts ut 
av övervakningskommittéerna, med undantag av Förenade kungariket. I några fall har intermediära 
utvärderingar använts för att utarbeta SPD för 1997-1999, i den mån de gjort det möjligt att göra en 
första bedömning av stödinsatserna och att utnyttja erfarenheterna i beslut om den strategi som bör 
följas och om arten av den verksamhet som bör genomföras. Regionen Aquitaine är ett bra exempel på 
denna praxis, där utvärderarna spelat en aktiv roll då programmet utarbetats, särskilt för att kvantifiera 
målen och resultaten. 
Även när det gäller målen 3 och 4 har förfarandet för halvtidsutvärdering börjat med att oberoende 
utvärderare utsetts, pilotgrupper inrättats och den första preliminära rapporten avlämnats. Redan dessa 
första rapporter innehåller vissa slutsatser rörande programplaneringen, genomförandet och mätningen 
av resultaten. För mål 3 prioriteras i halvtidsutvärderingen en första belysning av koncentrationen på 
målgrupper och naturen av mervärdet av gemenskapens insatser. När man går igenom tillgängliga 
rapporter från utvärderingarna visar det sig att medlemsstaterna genomfört programplaneringen på 
olika sätt. I vissa fall ökar insatserna kapaciteten hos de arrangemang som medfinansieras för särskilda 
ändamål, och i andra fall har ESF stimulerat till inrättandet av nya arrangemang (detta är särskilt fallet 
med "individualiserade infasningssträckor"). Mervärdet av gemenskapens insatser av detta slag är av 
mycket olika art. På det metodologiska planet är indikatorerna i själva verket väsentligen "klassiska" 
indikatorer på resultat hos mottagarna (certifiering, antal direkt förmedlade platser). Få indikatorer på 
speciella resultat av åtgärderna har planerats. 
Analysen av programplaneringen för mål 4 framkallar mycket olika "tolkningar" beroende på 
medlemsstaternas strategiska val, men även beroende på det nationella sammanhanget. Medverkan 
från SME och begreppet arbetstagare som hotas av arbetslöshet är två teman som föreslagits för 
halvtidsutvärderingen. En första granskning av urvalskriterierna har gett viktiga upplysningar om de 
152 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 
politiska prioriteringarna. I vissa fall har dessa kriterier hittills inte fyllt sin funktion som filter, 
eftersom det nya tillvägagångssättet och förseningarna i genomförandet gett upphov till ett obetydligt 
projektutbud. Det sistnämnda kan även förklaras av att initiativtagare som är mera vana vid åtgärder av 
mål 3-typ behöver en viss tid för att lära om. 
Inom ramen för mål 5b ledde ansträngningarna under 1996 till att strukturer för utvärdering inrättades 
i regionerna: ett arbetsprogram utarbetades, en grupp utsågs inom övervakningskommittén för att följa 
utvärderingsarbetet, direktiv fastställdes för att utse en utvärderare, och slutligen utsågs en utvärderare 
för varje program. Denna metod, som tillämpades inom övervakriingskornmittéerna, fullföljdes för 
samtliga 83 SPD inom mål 5b. Övervakningskommittéerna har förstått den speciella karaktären i detta 
arbete, då utvärderingen är ett medel för en bättre styrning av programmen och framtida ändringar 
(1997-1999). Hittills har utvärderingen varit en positiv erfarenhet, eftersom de flesta nationella och 
regionala myndigheter som var representerade i kommittéerna, på några undantag när, förstod 
nödvändigheten av en öppen och fackmannamässig utvärdering. Det stora flertalet kontrakt kom till 
stånd efter ett offentligt anbudsförfarande. Det andra villkoret som måste uppfyllas för att uppnå en 
användbar utvärdering är att den blir färdig i tid. Därför har alla övervakningskommittéerna krävt att 
de intermediära utvärderingsrapporterna skall vara klara före sommaren 1997 (med vissa undantag för 
de nya medlemsstaterna). Vissa regioner har emellertid redan lagt fram en första lägesrapport före 
slutrapporten, som i flertalet fall skall vara klar i slutet av första halvåret 1997. Dessutom har en 
databas med en sammanställning och en kvantifiering av alla indikatorer som finns i programmen 
utarbetats av kommissionen. Den bör göra det möjligt att följa genomförandet av varje program, 
framförallt med avseende på fysiska data och data över sysselsättningen, och att göra 
sammanställningar på nationell nivå och gemenskapsnivå. 
Likaså har flertalet kommittéer för övervakning av FFU inlett anbudsförfaranden för att utse 
oberoende utvärderare som skall utarbeta intermediära utvärderingsrapporter. Rapporterna förväntas 
under första halvåret 1997. Även i Finland och Sverige inledde övervakningskommittéerna för mål 6 
förfaranden för intermediär utvärdering. Anbudsinfordringar inleddes i god tid, och organ har utsetts. 
Halvtidsrapporterna förväntas mot slutet av 1997. 
Intermediära utvärderingar inleddes för vissa av gemenskapsinitiativen. Beträffande Leader II beslöt 
vissa regioner genomföra utvärderingen av gemenskapsinitiativen på samma sätt som för mål 5b. 
Andra, i synnerhet i medlemsstater där programmen inrättats på nationell nivå, har tillämpat ett 
speciellt tillvägagångssätt. Den irländska rapporten, som redan lagts fram, visar programmets goda 
framsteg, den vikt som tillmätts kunskapsinhämtande och överföring av erfarenheter till de nya lokala 
aktionsgrupperna, men även de svårigheter man stötte på när åtgärderna utarbetades och infördes. 
Även för initiativen Employment och ADAPT har åtgärder vidtagits för en utvärdering genom 
parternas försorg 1996. Prioriteringarna för den intermediära utvärderingen har direkt samband med 
själva arten av initiativen, d.v.s. att utvärdera hur principerna om transnationalitet och nyskapande 
omsätts i genomförandet av programmen, och om resultaten av stödinsatserna sprids med sikte på en 
"mainstr-earning" av god praxis. 
C. UTVÄRDERINGAR I EFTERHAND 
1. Mål 2 1989-1993 
Under år 1996 har strukturfondernas stöd utvärderats i de 60 områden som omfattades av mål 2 under 
perioden 1989-1993 för att bedöma de viktigaste resultaten som uppnåtts och för att bidra till att 
förbättra funktionen i pågående och framtida insatser. Dessa utvärderingar i efterhand ägnades åt 
granskning av vissa speciella frågor, nämligen: Vilka återverkningar har mål 2-insatserna haft? I 
vilken omfattning har de bidragit till den industriella omställningsprocessen i dessa områden? I vilken 
omfattning har reformen av strukturfonderna 1988 förbättrat sättet för programmens genomförande 
och de uppnådda resultaten? Vilka lärdomar som i framtiden kan ingå i en handledning för god praxis 
kan dras av utvärderingen av mål 2-programmen 1989-1993? Det största hindret mot ett genomförande 
av denna utvärdering har varit att i ett betydande antal mål 2-områden relativt lite information från 
Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 153 
programmen 1989-1993 funnits tillgänglig. Där information funnits tillgänglig har de använda 
prestationsindikatorerna inte varit standardiserade, varför jämförbarheten är begränsad. Följaktligen är 
de resultat och slutsatser som presenteras nedan endast indikativa. 
Huvudsakliga slutsatser 
Allmänt sett är slutsatsen av utvärderingen i efterhand att mål 2-insatserna,spelade en betydande roll i 
den industriella omställningsprocessen under perioden 1989-1993. Medan de allmänna 
makroekonomiska tendenserna inte var gynnsamma under en stor del av perioden, hjälpte mål 2-
programmen till att stödja den strukturella förändringsprocessen i de områden som påverkades av 
nedgången i de traditionella industrisektorerna. Den kortsiktiga effekten på arbetslösheten och den 
långsiktiga medverkan till den industriella omställningen har visat sig vara betydande. I utvärderingen 
betonas även de betydande effekterna av reformen av stnikturfonderna 1988. 
Tillämpade strategier 
Strategierna i GSR och OP har skapat sammanhang i de regionala utvecklingsstrategierna i många mål 
2-områden som saknat sådant. I den ram som drogs upp av Europeiska kommissionen 1989 framhölls, 
i enlighet med reformen av strukturfonderna, särskilt nödvändigheten av att göra en mera integrerad 
ansats, mera inriktad på programplanering, i den industriella omställningsprocessen. Den information 
som framkom ur dessa studier i vissa regioner, t.ex. i Spanien, Italien och Förenade kungariket, 
antyder att denna ram ger en fastare bas för regional utvecklingsplanering än den tidigare, även om 
vissa avsnitt av de förordningar som berör strukturfonderna betraktats som alltför restriktiva. Inom de 
regioner där en strategisk ansats till regional utveckling var väl förankrad (Frankrike och Tyskland), 
visade sig mervärdet för mål 2 i detta avseende mindre uttalat. 
Strukturfonderna har haft en betydande hävstångseffekt: för varje miljon ecu från gemenskapen har 
medlemsstaterna själva gjort åtaganden till ett belopp av ytterligare 2 miljoner ecu. De har också haft 
effekter på finansieringen från den privata sektorn, som totalt svarat för c:a 20% av utgifterna i 
programplaneringen för mål 2. Omfattningen av den finansiella additionaliteten är svår att utvärdera. 
Studierna visar emellertid att stnLkturfondernas medverkan varit avgörande för att programplaneringen 
för mål 2 skulle kunna fullföljas, åtminstone i samma utsträckning och på samma tid. 
Även om uiriktningen av prioriteringarna enligt mål 2 i stort sett visat sig likartade i olika områden, 
kan stora skillnader noteras i fördelningen av resurserna mellan åtgärdstyper. Denna avspeglar i 
princip utvecklingsprioriteringarna i de olika regionerna. I de franska och spanska regionerna har t.ex. 
tonvikten lagts på investeringar i infrastruktur, medan på andra håll (t.ex. i Nederländerna, Italien och 
vissa regioner i Förenade kungariket), stödet till utveckling av SME, turism och mänskliga resurser 
varit viktigare. På projektnivå har emellertid medelstilldelningen inte alltid avspeglat inriktningen av 
de strategiska prioriteringarna. 
Graden av extern samstämmighet var i allmänhet hög, trots vissa svårigheter att anpassa sig till GSR i 
de medlemsstater där väl etablerade regionala strategier redan fanns. Å andra sidan har strategierna 
ofta saknat inre sammanhang, med vissa undantag (t.ex. Nederländerna). Detta är särskilt fallet när det 
gäller integreringen av ERUF- och ESF-åtgärder. Olikheter i de administrativa förfarandena, 
institutionella strukturer och ansvar på det nationella planet har försvårat integrationen. Däremot har 
utvecklingen av partnerskap på projektnivå i mål 2-områdena bidragit till att optimera banden och 
synergierna mellan åtgärderna. 
Programmens förvaltning 
Av hänsyn till nödvändigheten att snabbt avsätta resurser redan vid början av 
programplaneringsperioden 1989-1993 har de regionala myndigheterna ibland infört ett formellt 
system för utvärdering och urval av projekt efter det att programmen börjat. De förseningar som 
noterades då GSR och OP infördes betydde att det i början var svårt för de regionala myndigheterna att 
göra budgetåtaganden under en relativt kort tidsperiod. Den allmänna tendensen var därför att starta 
154 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 
redan fastställda projekt eller att göra urvalet enligt principen "först in, först ut". Officiella kriterier 
och förfaranden för utvärderingar började i flertalet regioner införas när konkurrensen om finansiering 
hårdnade. Vid periodens slut tycks en mycket striktare inställning till utvärdering av projekt ha 
etablerat sig i flertalet regioner. Det är utan tvekan Nederländerna och Förenade kungariket (där försök 
gjorts med metoder för betygssättning, mätning och klassificering) som utvecklat de mest 
genomarbetade metoderna för utvärdering. 
I allmänhet har metoderna för övervakning och utvärdering av programmen visat sig otillräckliga, 
även om åtgärder vidtagits vid slutet av perioden för, att förstärka dem. I flertalet regioner har 
övervakningsförfarandena begränsats till att verifiera de finansiella indikatorerna, och mindre vikt 
lagts vid att undersöka de fysiska resultaten. Studierna visar, att de regionala myndigheterna i flertalet 
regioner varken haft teknisk kompetens eller nödvändiga resurser för att effektivt följa upp projekten. 
Fältbesök verkar t. ex. inte ha förekommit i någon större omfattning. Flertalet regioner har dessutom 
stött på tekniska svårigheter vid analys och utnyttjande av de uppgifter som insamlades vid 
uppföljningen. Få totala halvtidsutvärderingar har genomförts, även om en serie viktiga studier av 
projekt och speciella detaljer i programmen gjorts. I många regioner är bristen på vana vid 
övervakning och utvärdering en faktor som förklarar att en strategisk metod för omplanering allmänt 
saknas. Det är ändå tydligt att åtgärder vidtagits vid slutet av perioden för att förbättra förfarandena. 
Metoderna för förvaltning av programmen varierade och påverkades starkt av de institutionella 
strukturerna och de nationella traditionerna i mål 2-områdena. Allmänt sett verkar två typer av metoder 
ha tillämpats: starkt centraliserade strukturer (t.ex. i Spanien) och mera decentraliserade strukturer 
(t.ex. i Nederländerna, Italien och Förenade kungariket). Övervakningskommittéerna spelade en viktig 
roll i de flesta regionerna och fungerade som förbindelselänk mellan de nationella, regionala och 
lokala myndigheterna samt mellan de olika regionala representanterna för näringsliv och samhälle. 
Övervakningskommittéernas kapacitet att fylla en reell beslutsfunktion varierade emellertid. I vissa 
regioner verkar detta ha varit möjligt, medan deras roll i andra regioner (t.ex. Tyskland) var mycket 
mera begränsad. 
Reformen av strukturfonderna 1988 gav ett betydande uppsving åt partnerskapsprocessen. I studierna 
betonas denna punkt som en av de mest betydande och mest hållbara fördelarna med mål 2-insatserna 
under perioden 1989-1993. Det är också uppenbart att processen hade mycket svårt att komma igång. I 
vissa regioner - särskilt sådana med relativt centraliserad förvaltaingsstruktur - upplevdes spänningar 
mellan nationella och regionala myndigheter ifråga om prioriteringar och beslutsfattande. I vissa 
medlemsstater har det varit svårt att mobilisera privat medverkan. Det är emellertid klart att alla parter 
har tvingats genomgå ett inlärningsstadium, och att ett i regel effektivt partnerskap etablerats i alla mål 
2-områden vid slutet av perioden 1989-1993. Flera modeller för partnerskap har införts: sådana med 
ett relativt litet antal deltagare hade fördelen att vara mera sammanhållna och lättare att hantera, medan 
större partnerskap med flera representanter ofta haft större samordningsproblem. Även i detta fall har 
det slags modell som antagits haft en tendens att avspegla regionala särdrag, särskilt mål 2-områdenas 
storlek. 
En bättre anpassning av strategierna för mål 2 gjordes under programplaneringsperioden, men denna 
åtgärd hängde samman med önskan att maximera absorptionsgraden för disponibla medel snarare än 
att ändra inriktningen av prioriteringarna i den regionala utvecklingen. Många regioner har emellertid 
gjort ändringar i programplaneringen för att beakta de erfarenheter man fått under perioden 1989-
1991. Överlag har ändringar som gett företräde åt åtgärder som kan ha direkta positiva effekter på 
sysselsättningen snarare än åt investeringar i infrastiTiktur visat sig lämpliga, med tanke på den 
gryende recessionen och ökningen av antalet arbetslösa. 
Brutto- och nettoresultat 
Det beräknas att nära 850 000 bruttoarbetstillfällen skapats, bevarats eller omfördelats till följd av mål 
2-insatserna under perioden 1989-1993. Med hänsyn till de justeringar som gjorts för att beakta 
additionaliteten, effekten av omplaceringar och indirekta effekter, beräknas det att totalt ytterligare 450 
000 - 500 000 nettoarbetstillfållen kan tillskrivas programplaneringen för mål 2. Av de 850 000 
Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 /jj 
bruttoarbetstillfällena berodde ungefär 570.000 (d.v.s. 67%) på ERUF-programmen och resten på 
ESF:s insatser. Tre medlemsstater, Frankrike, Spanien och Förenade kungariket, svarade för c:a 3/4 av 
de bruttoarbetstillfällen som skapades eller bevarades, vilket i stort sett motsvarar medelsfördelningen 
mellan medlemsstaterna. 
Den genomsnittliga kostnaden per arbetstillfälle, baserad på ERUF:s och ESF:s kostnader, beräknas 
till 7 000 ecu brutto resp. 14 000 ecu netto. Kostnaden per arbetstillfälle för att inrätta det uppskattade 
minimiantalet arbetstillfällen (450 000) varierade påtagligt, från ett medelvärde av c:a 5 000 ecu i 
Belgien till ett medelvärde av 20 000 ecu i de spanska mål 2-områdena. Detta förklaras av inriktningen 
av prioriteringen i olika mål 2-områden. Speciellt är det så att då investeringar i mfrastruktur är ett 
prioriterat område visar sig effekterna på skapande av arbetstillfällen långsammare än i regioner där 
tonvikten läggs på åtgärder som stöd till SME, och detta medför en högre kostnad per arbetstillfälle 
under programplaneringsperioden. Om gemenskaps- och nationella kostnader med avseende på mål 2-
program beaktas, får man en genomsnittlig eller total/faktisk kostnad per nettoarbetstillfälle av 40 000 
ecu. Denna är av samma storleksordning som man kan förvänta sig för regionala utvecklingsåtgärder. 
Andra resultat av programplaneringen för mål 2 1989-1993 ger ett uppskattat antal av 917 000 
stödmottagare inom de utbildningsprogram som stöds av ESF och c:a 470.000 SME-stödmottagare. 
Eftersom få regionala myndigheter vid början av programplaneringsperioden hade fastställt vilka mål 
man ville uppnå, är det inte lätt att uppskatta i vilken utsträckning programmen genomförts. Den 
information som insamlades under studierna visar, att sysselsättningsmål för ERUF hade fastställts av 
de regionala myndigheterna i endast 12 av de 60 områden som berörs av mål 2. Beträffande ESF hade 
20 regionala myndigheter fastställt kvantitativa mål. Där mål hade fastställts verkar det som om de i de 
flesta fall överträffats. I vissa fall kan detta antyda att bättre resultat nåtts än vad som förväntats. Det 
kan också vara så att själva målen inte var tillräckligt realistiska, eller att programmets resultat inte 
exakt kunde bedömas med de övervakningssystem som tillämpades. 
Utvärdering av effekten 
Stnikturfondernas insatser har medverkat till regionernas ekonomiska diversifiering, och de 
arbetstillfällen som skapades eller bevarades mellan 1989 och 1993 uppgick till uppskattningsvis 0,7-
1,3% av arbetstillfällena i de icke-industriella sektorerna. Även om effekten av mål 2-insatserna på 
sysselsättningen ger en viktig utvärdering av de uppnådda resultaten, inriktades de strategier som 
tillämpades i huvudsak på att bemästra de djupa strukturella bristerna på längre sikt. I detta avseende 
utgör bidraget från strukturfondernas insatser till att diversifiera mål 2-områdenas ekonomi och till att 
minska deras beroende av de traditionella industrisektorerna som sysselsättningsobjekt och 
inkomstkälla en nyckelfaktor för framgång. I de flesta mål 2-områdena började omställningsprocessen 
redan i slutet av 80-talet, men det är tydligt att strukturfondernas insatser har spelat en viktig roll för 
att förstärka denna process. 
Dessutom har programplaneringen för mål 2 bromsat bortfallet av industriarbeten: bevarandet av 
arbetstillfällen har varit 0,9%-1,8% högre än det skulle ha varit utan insatserna. 
Programplaneringsperioden 1989-1993 sammanföll i stort sett med en djup recession, och 
stnikturfondernas stöd till bevarande av sysselsättningstillfällen i de industrisektorer som var på 
tillbakagång bidrog klart till förverkligandet av viktiga socioekonomiska mål. Det faktum att 0,9%-
1,8% av industriarbetena (beroende på om man avser brutto- eller nettoeffekter) skapades eller 
bibehölls tack vare programplaneringen för mål 2 visar genomslagskraften. 
Förutom de effekter som tidigare klarlagts, visade utvärderingen också att mål 2-insatserna haft en 
betydande effekt som inte kan kvantifieras. Den mest betydande effekten är utan tvekan stimulansen 
till utveckling av regionala partnerskap och deras kapacitet att planera och leda strategier för regional 
utveckling. I detta avseende har reformen av strukturfonderna 1988 obestridligen haft stort inflytande. 
Återverkningarna av andra ändringar som genomfördes 1988, särskilt tonvikten på principerna om 
koncentration, additionalitet och programplanering, är svårare att utvärdera. 
156 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 
2. Andra utvärderingar i efterhand 
Vissa mål 5b-områden avslutade under 1996 utvärderingar som sammanfattade resultaten från 
perioden 1989-1993. En del medlemsstater har även gjort sammanställningar av faktorer som ingår i 
de olika utvärderingarna, dock utan att detta arbete ökat precisionen i kvantifieringen av slutresultaten 
eller effekten. En studie har genomförts av DATAR (Frankrike) av utvärderingsmetoderna i 
gemenskapsprogrammen och de svårigheter som uppstått, med en bedömning av dynamiken i de olika 
områdenas metoder. 
Beträffande initiativet Leader I utsågs en utvärderare 1996 efter en offentlig anbudsinfordran 1995, 
och studien, som skall omfatta 217 lokala aktionsgrupper i de tolv medlemsstaterna, startade 1996. 
Utvärderaren har börjat med att lägga fram en metodologisk rapport, som tjänar som underlag för 
påbörjandet av arbetet i de olika medlemsstaterna. Rapporten behandlar problemet på ett självständigt 
sätt och syftar till en bedömning av nyskapandet och "bottom-up"-metoden. 
D. UTVÄRDERING AV STORA PROJEKT 
1. Inledning 
Under 1996 gjordes en studie av utvärderingen av de stora projekt som fick stöd från ERUF och 
Sammanhållningsfonden. Den bestod i uppdatering av studien av stora projekt från den första 
programplaneringsperioden (1989-1993). Denna första studie, som gjordes 1994, granskade 
lönsamhetsanalysen av 200 stora projekt som godkändes för medfinansiering från ERUF mellan 1989 
och 1993. Lönsamhetsanalysen föreskrevs i artikel 5 i ERUF:s förordning om krav på medfinansiering 
av större projekt. Målet för arbetet var att generellt bedöma kvaliteten på uppgifterna i utvärderingen, 
att jämföra de olika analysmetoder som tillämpades, och att identifiera nyckelfaktorer för 
utvärderingen av stora projekt under perioden 1994-1999. Resultaten av analysen sammanfattades i 
den femte årsrapporten om genomförandet av striLkturfonderna (1993) som publicerades 1995. De har 
även använts för att utarbeta den "Guide för lönsamhetsanalys av stora projekt inom ramen för 
gemenskapens regionalpolitik", som publicerades 1995. Guiden såväl som resultaten av analysen av 
stora projekt från 1989-1993 har använts för att utarbeta utbildningsseminarier riktade till de 
tjänstemän hos kommissionen som ansvarar för stora projekt. 
Den nya studie som genomfördes 1996 hade likartade mål som den första. 200 ansökningar om 
finansiering av projekt granskades, 107 projekt finansierade av ERUF, och 93 projekt finansierade av 
Sammanhållningsfonden. Sammanhållningsfondens projekt är ansökningar för projekt som godkändes 
under perioden 1993-1996. ERUF-projekten gäller perioden 1994-1999. Även om urvalet inte kan 
betraktas som helt representativt för medfinansierade stora projekt, är det inte desto mindre 
betecknande. När resultaten granskas måste ett antal faktorer beaktas. Tillgängliga data är från 
tidpunkten för studien, d.v.s. juni 1996. Informationen är i huvudsak hämtad från ansökningarna om 
finansiering. I vissa fall skiljer de sig från slutprodukten. Kvaliteten på lönsamhetsanalyserna har 
bedömts i jämförelse med bästa praxis, och eventuell kritik betyder inte att ansökningarna inte 
uppfyller de krav som fastställs i förordningarna. 
Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 157 
Tabell IV-2: Stora projekt - Fördelning per medlemsstat 
Belgien 
Danmark 
Tyskland 
Grekland 
Spanien 
Frankrike 
Irland 
Italien 
Nederländerna 
Portugal 
FOrenade kungariket 
Totalt ERUF 
1994-1999 
Antal 
2 
I 
28 
2 
9 
1 
10 
15 
1 
25 
13 
107 % 
2% 
1% 
26% 
2% 
8% 
1% 
9% 
14% 
1% 
23% 
12% 
100% Saramanhallnlngsfonden 
1993-1996 
Antal 
12 
51 
8 
22 
93 % 
13% 
55% 
9% 
24% 
100% Totalt urval 
"andra generationen" 
Antal 
2 
1 
28 
14 
60 
1 
18 
15 
1 
47 
13 
200 % 
1% 
1% 
14% 
7% 
30% 
1% 
9% 
8% 
1% 
24% 
7% 
100% Totalt urval 
"första generationen" 
Anta) 
2 
54 
11 
55 
52 
26 
200 % 
1% 
27% 
6% 
28% 
26% 
13% 
100% 
I den andra studien är mer än hälften av Sammanhållningsfondens projekt lokaliserade i Spanien och 
nästan en fjärdedel i Portugal. Tyskland och Portugal har vardera en fjärdedel av de studerade ERUF-
projekten. Det finns betydande skillnader mellan de båda studierna. Den första riktade sig till sex 
medlemsstater, den andra till ytterligare fem. Tyskland, som inte fanns med i den första studien, svarar 
för 28 av de 200 undersökta projekten. Italiens, Irlands och Portugals roll är mycket mera begränsad i 
den andra studien, även om den fortfarande är betydande. 
Sammanhållningsfondens projekt fördelar sig mellan transport- och miljösektorerna. I två femtedelar 
av ERUF-projekten är också transportsektorn framträdande, medan de större ERUF-projekten i 
miljösektorn är relativt få. Transporterna absorberar också större delen av kostnaderna, nämligen c:a 
60%. Storleken på miljöprojekten visar sig i medeltal vara mindre, och motsvarande kostnader når inte 
upp till 10% av de totala kostnaderna. Däremot tenderar energiprojekten att bli kostnadskrävande, och 
de tre projekten i urvalet svarar för 12% av kostnaderna. 
Tabell IV-3: Stora projekt - Fördelning per sektor 
Sektor 
Transport 
Vatten och miljö 
Energi 
Andra tjänster 
Industri 
Totalt ERUF 
Totalt 
40 
5 
3 
12 
47 
107 Uppgifter* 
38 
4 
3 
10 
46 
101 Saminanhillningsfonden 
Totalt 
57 
36 
93 Uppgifter* 
57 
36 
93 Urval 
"andra generationen" 
T«talt 
97 
41 
3 
12 
47 
200 Uppgifter* 
95 
40 
3 
10 
46 
194 Urval 
"första generationen" 
Totalt 
82 
23 
9 
12 
74 
200 Uppgifter* 
76 
22 
9 
12 
69 
188 
* Antal projekt för vilka uppgifter om de totala investeringskostnaderna finns tillgängliga. 
16 Åttonde årsrapporten-Strukturfonderna 1996 
prioriteringarna, som miljö och lika möjligheter, beaktas i det konkreta genomförandet av 
programmen. 
En noggrann uppföljning av principerna för 1988 års reform av strukturfonderna har gjorts. Vad gäller 
partnerskapet 13 har konkretiseringen i övervakningskommittéerna blivit bättre, även om detta varierar 
beroende på insats och medlemsstat. Kommissionen är medveten om att det fortfarande finns 
möjligheter till kompletteringar och förbättringar och har riktat sina insatser åt tre håll: stimulera 
partnerskapet till ökad verksamhet och söka nya former genom sysselsättningspakterna, förstärka 
parternas kapacitet genom utbildningsinsatser för de regionala och lokala parterna liksom de 
ekonomiska och sociala parterna och slutligen analysera hur man kan utöka partnerskapet utan att 
förlora i effektivitet, med tanke på en mer omfattande analys av fonderna efter 1999. 
Vad beträffar övervakningen av additionaliteten syftar den principen till att säkerställa att 
strukturfondernas anslag inom samtliga områden som omfattas av ett mål i en medlemsstat inte 
ersätter de offentliga eller därmed jämförbara utgifter som berättigar till stöd från strukturfonderna 
och att de sålunda får en verklig ekonomisk betydelse. Enligt artikel 9 i samordningsförordningen 
skall kommissionen och den berörda medlemsstaten redan vid utarbetandet av programmen 
kontrollera att de offentliga eller därmed jämförbara strukturella utgifterna ligger kvar på åtminstone 
samma nivå som under föregående programperiod. För att möjliggöra kontroll av denna princip 
"under pågående arbete" fastställer kommissionen villkoren för övervakningen av 
additionalitetsprincipen i samförstånd med den berörda medlemsstaten när 
programplaneringsdokumenten antas. Medlemsstaten tillställer kommissionen nödvändig finansiell 
information och uppgifter om de relevanta penningflödenas överskådlighet. En kontroll i efterhand 
sker i slutet av programperioden för att bedöma om medlemsstaten har fullgjort sitt åtagande att 
upprätthålla nivån på de ifrågavarande utgifterna har. 
År 1994, 1995 och 1996 kunde förhandsbedömningen av nästan alla programmen för mål 1,2^ och 6 
genomföras. I slutet av 1996 kvarstod dock två problem: mål 1 för Frankrike, för vilket kommissionen 
fortfarande väntade på en uppdatering av uppgifterna i SPD, och mål 2 i Luxemburg (1994-96), för 
vilket bestämmelsen om inställande av betalningarna inte har kunnat hävas på grund av att alla 
finansiella uppgifter om additionaliteten saknades. Under 1996 genomfördes även de första 
förhandsbedömningarna av additionaliteten avseende SPD för mål 2 och perioden 1997-99. Uppgifter 
som lämnats av de finska myndigheterna på nationell nivå möjliggjorde kontroll före årets slut av hur 
denna princip efterlevts. För alla de andra medlemsstaterna väntades kompletterande upplysningar i 
början av 1997. 
Föreskrifterna för utvärdering av additionaliteten "under pågående arbete" är inskrivna i 
programplaneringsdokumenten och är en skyldighet som är resultatet av ett partnerskapsavtal med 
varje medlemsstat. De innebär att de ursprungliga uppgifterna i programplaneringsdokumenten skall 
uppdateras årligen. I slutet av 1996 var resultatet av denna utvärderingen under pågående verksamhet 
av additionaliteten blandat. Flera medlemsstater (Belgien, Frankrike, Förenade kungariket, 
Nederländerna och Österrike för mål 1, Finland och Sverige för mål 6) har inte lämnat uppdaterade 
uppgifter till kommissionen. Grekland, Italien, Spanien och Tyskland gör gällande en minskning av de 
stödberättigande nationella offentliga utgifterna jämfört med de prognoser som gjordes vid 
förhandsbedömningen för mål 1, och kommissionen förväntar sig förklaringar i enlighet med 
övervakningsföreskrifterna. För Portugal har uppgifter lämnats flera gånger, men det har ännu inte 
skett någon förbättring av tillväggångssättet. 
13 Se kapitel III.B Regionalt partnerskap och kapitel III.C Dialogen med ekonomiska och sociala parter. 
14 Programmen 1994-96. 
158 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 
2. Analys av utvärderingarna 
Tabell IV-4: Stora projekt - Sammanfattande utvärdering 
Jämförelse med 
föregående räkenskaper 
Ekonomisk analys 
Ekonomisk avkastning + 
Uppskattning av skuggpriser + 
Utvärdering indirekta ekonomiska effekter + 
Finansieringsanalys 
Ändring av relativpriserna + 
Finansiell avkastning = 
Finansieringsplan -
Riskanalys 
Känslighetsanalys + 
Riskanalys -
+ Förbättring mellan första och andra generationen 
- Försämring mellan första och andra generationen 
Lönsamhetsanalysen är en etablerad metod för att bedöma den ekonomiska fördelen av projekten. 
Kostnaderna och intäkterna förtecknas, åsätts ett penningvärde och summeras, och totalkostnaderna 
dras från de totala intäkterna. I praktiken kräver detta emellertid ett betydande arbete för att nå 
användbara och jämförbara resultat. 
Hänsynstagande till tiden: Det beräknade värdet av framtida kostnader och intäkter understiger värdet 
av aktuella kostnader och intäkter. Det är därför nödvändigt att beräkna flödet av kostnader och 
intäkter som härrör från projektet under tidsperioden, och minska värdet av dem som uppkommer 
senare. I praktiken antas det i allmänhet att den sats varmed värdet minskar över tiden 
(diskonteringsfaktorn) är konstant (privata foretag använder ofta diskonteringsfaktorer på mellan 20% 
och 30% eller däröver). Projektioner över tiden finns tillgängliga för mer än 70% av de stora projekten 
i andra generationen. I medeltal hade projektionerna i transportsektorn en varaktighet av 20 - 30 år, i 
miljö- och vattensektorerna något längre, medan projekten i industri-, tjänste-, undervisnings- och 
hälsosektorerna baserades på projektioner som sträckte sig över 6 - 13 år. Allmänt sett avspeglar de 
olika horisonterna på ett rimligt sätt investeringens art. 
Avkastning: Sedan kostnader och intäkter värderats, projicerats över tiden och tilldelats en lämplig 
diskonteringsfaktor, fås projektets nettonuvärde genom att dra de totala kostnaderna från de totala 
intäkterna. Ett annat mått representeras av den interna avkastningen. I de flesta projekt kommer 
kostnaderna först och intäkterna senare. Följaktligen blir nettonuvärdet lägre ju högre 
diskonteringsfaktorn sätts. Den finansiella interna avkastningen avspeglar projektets verkliga 
finansiella situation. Andelen lönsamhetsanalyser som lett till beräkning av finansiell intern avkastning 
är oförändrad, nämligen omkring en fjärdedel. Andelen analyser som innehåller detaljerade 
upplysningar om den finansieringsplan som använts för beräkning av den finansiella interna 
avkastningen har emellertid minskat. I vissa fall har mera ungefärliga finansiella indikatorer, t.ex. 
vinst/intäktskvoten, lämnats. I andra fall har ingen kalkyl gjorts eftersom ingen vinst förutsetts. C:a 
70% av projektförslagen innehåller en beräkning av den ekonomiska interna avkastningen (d.v.s. den 
interna avkastningen erhållen genom anpassning av priserna på varor och tjänster för att beakta t.ex. en 
monopolsituation), mot 50% av projekten från den första generationen. Av studien verkar det som om 
storleksordningen av den finansiella såväl som den ekonomiska interna avkastningen är jämförbar för 
de två projektgenerationerna. 
Känslighet och risk : Man kan urskilja två element: en granskning av känsligheten i prognoserna för 
förändringar i de gjorda antagandena och en beräkning av resultaten mot bakgrund av risker som är 
inbyggda i projektet. Allmänt sett hanteras osäkerheten bättre i den andra projektgenerationen. 
Förbättringstakten varierar mellan sektorerna; framsteg har gjorts i transport- och energisektorerna, 
medan industrisektorn visar en tillbakagång. I de 200 projekt som granskats finns ingen 
Åttonde årsrapporten • Strukturfonderna 1996 759 
riskutvärdering, vilket är en klar försämring jämfört med föregående period. Man måste emellertid 
konstatera att förordningarna inte kräver att någon känslighets- eller riskanalys läggs fram. 
Slutsats: Med anledning av den olika sammansättningen av de två studier som genomfördes 1994 och 
1996 är det svårt att göra någon jämförelse. Allmänt sett kan en klar förbättring noteras i kvaliteten på 
de lönsamhetsanalyser som lagts fram i ansökningarna om finansiering av stora projekt. Det är 
emellertid fortfarande möjligt att göra många förbättringar. Utgivandet av guiden för lönsamhetsanalys 
av stora projekt, liksom den ökade uppmärksamhet som ägnas åt utvärdering inom ramen för 
stiiikturfondernas genomförande, har gjort det möjligt att förbättra kvaliteten på lönsamhetsanalyserna. 
E. TEMATISKA OCH ANDRA UTVÄRDERINGAR 
Kommissionen beslöt 1996 att starta en serie tematiska utvärderingar av stmkturfondernas effekt inom 
flera nyckelsektorer, t.ex. forskning och utveckling, SME och miljö. Resultaten av dessa utvärderingar 
skulle göra det möjligt att på ett bättre sätt inrikta kostnaderna på de mest effektiva sektorerna, att 
förbättra övervakningssystemen med sikte på att leverera precisa och värdefulla upplysningar för en 
bättre styrning av strukturfondernas genomförande och utvärdering, och slutligen att förfina 
instrumenten för utvärdering inom dessa sektorer. Åtgärderna skulle vara påbörjade vid utgången av 
1997 och pågå under 12-18 månader. 
Utvärdering av åtgärder finansierade av ESF inom ramen för den sociala dialogen 
I ESF-förordningen från 1988 markerades för första gången att gemenskapen var angelägen om att i 
samband med den sociala dialogen beakta det massiva inflödet i arbetslivet av ny teknik som på ett 
genomgripande sätt påverkar arbetsmarknaden, både kvantitativt och kvalitativt. ESF kan därför 
finansiera "insatser som inom ramen för den sociala dialogen riktas till företagens personal inom två 
eller flera medlemsstater, och som syftar till överföring av speciell kunskap för modernisering av 
produktionsapparaten". 
Utvärderingen av utbildningsinsatserna inom ramen för den sociala dialogen leder till vissa 
preliminära resultat. Den egentliga verksamheten är av hög kvalitet. Temat social dialog finns inte med 
i innehållet av insatser som ligger nära de teman "industriella förändringar" som utvecklats inom 
ramen för mål 4 och ADAPT. Kommissionens riktlinjer för tillämpningen av insatser inom den sociala 
dialogen har varit välkomna, eftersom de gjort det möjligt att klarlägga begrepp och förfaranden. 
Likväl har tillämpningen visat på ett antal luckor, t.ex. en brist på samband mellan dessa insatser och 
den sociala dialogen på europeisk nivå, som endast betraktas som en allmän ram, nödvändigheten att 
stärka den specifika karaktären i insatser finansierade enligt artikel 6 i ESF-förordningen gentemot 
andra insatser från gemenskapen som förutsätter medverkan från arbetsmarknadens parter, och en brist 
på överensstämmelse i ESF:s urvalsförfaranden. Därför verkar ett klarläggande av målen för insatserna 
inom den sociala dialogen vara nödvändigt för att göra dem mera funktionsdugliga och främja 
skapandet av samband med kompletterande program. Dimensionen Den sociala dialogen bör 
förstärkas, vilket kräver en bättre samordning mellan kommissionens enheter och även mellan 
kommissionen och arbetsmarknadens parter. 
Means-programmet 
För treårsprogrammet Means (Metoder för utvärdering av strukturåtgärder) var 1996 det andra året för 
genomförande. Programmet, som leds av Europeiska centret för utvärderingsexpertis (CEEE), syftar 
till att stärka kommissionens kapacitet att förvalta strtikturfonderna och att ansvara för de offentliga 
utgiftsåtagandena. Tre huvudprioriteringar kan urskiljas. För det första, utarbetande av referensramar 
för de tre huvudtyperna av utvärdering (på förhand, i halvtid och i efterhand). Vidare, utveckling av 
utvärderingsmetodik. I detta sammanhang har ett antal seminarier anordnats med deltagande av 
experter från universitet, erfarna tjänstemän från medlemsstaternas centrala eller regionala 
myndigheter, samt kommissionens olika enheter. Som resultat av dessa diskussioner har det getts ut tre 
handledningar som behandlar förbättring av utvärderingarnas kvalitet, utvärdering av 
160 Åttonde årsrapporten • Strukturfonderna 1996 
strukturfondernas inverkan på sysselsättningen, och bedömning av programmens synergieffekter. 
Dessutom har seminarierna lett till framsteg i utarbetandet av resultatindikatorer. 
Slutligen organiserades en konferens om utvärderingsmetodik i Berlin i december 1996. Den samlade 
mer än 300 politiska beslutsfattare, förvaltare av program eller projekt som får stöd från 
staikturfonderna, samt utvärderingsspecialister. Den var inriktad på sex frågor som gett anledning till 
diskussioner, erfarenhetsutbyte och granskning av utvärderingsmetodiken, nämligen: mätning av 
effekten av en flerårig programplanering som omfattar ett brett spektrum av strukturåtgärder på olika 
nivåer; mätning av den makroekonomiska effekten av stöd från strukturfonderna där de bidrar i 
betydande omfattning till medlemsstatens BNI; anpassningen av metoder för att utvärdera 
programmens effekt i mål 2- och mål 5b-områden; mätning av strukturfondernas effekt på 
sysselsättningen; de tematiska utvärderingarnas roll på det intermediära utvärderingsstadiet; och 
fastställande av kvalitetsindikatorer och kvalitetskriterier. 
16 i 
-<,'*• 
STOUKTURFONDERNAîfBETALJ 

•14 .s 
KAPITEL V 
SAMMANFATTNING PERMEDIJESMSSTAT 

Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 165 
1. BELGIEN 
1.1. Genomförande av åtgärder per mål 1996 
Stöd till utveckling av regionernas tekniska potential i Belgien: 
Mål 1: Utvecklingsstrategin för provinsen Hainaut omfattar stöd till teknisk utveckling på ett antal 
prioriterade områden. Stödet täcker en komplett skala av åtgärder: 
• Utveckling av kompetenscentrer (forskningscentrer, institutioner och universitet), tekniskt stöd till 
företag, internationellt partnerskap och spridning av vetenskaplig och teknisk kultur till skolor, 
vetenskapliga institutioner och företag, utveckling av telekommunikationscentrer inom universitet, 
forsknings- och utbildningsinstitut samt företag (inriktning FoTU: 85,9 miljoner ecu av en 
totalkostnad på 188,8 miljoner ecu). 
• Utveckling av nya jordbruksprodukter och tekniskt nyskapande inom företagen. 
• Utveckling av mänskliga ressurser inom FoTU (13,2 miljoner ecu, totalkostnad: 26 miljoner ecu) 
och utbildning inom avancerad telekommunikation (teknisk utbildning av tekniker och arbetslösa, 
demonstrations- och informationsåtgärder rörande problem på telekommunikationsområdet, 
användning av telekommunikation inom företagsledningen) (underområde telekommunikationer: Î 
miljon ecu, totalkostnad: 2 miljoner). 
• Inom området för mänskliga resurser: ökad beredskap för innovationer (1 miljon ecu, 
totalkostnad: 2 miljoner). 
Mål 2 (1994-1996): lfyra SPD ges stöd till tekniska innovationer antingen inom ramen för stöd till industri-
och tjänstesektorn (Aubange, Limbur g och Turnhout) eller i form av en särskild prioriteringsåtgärd (Meuse-
Vesdre): 
• Aubange : utbildningsåtgärder för företag med inriktning på ny teknik och inom tillväxtsektorer, 
ungdomsutbildning, införande av system för företags gemensam utbildning (0,2 miljoner ecu, 
totalkostnad: 0,6 miljoner ecu). 
• Limburg och Turnhout : tematiska seminarier och uppmuntran till samarbete och tekniköverföring 
inom industri- och tjänstesektorn (0,8 miljoner ecu, totalkostnad: 2 miljoner), stimulering av FoU 
på miljöområdet (stödet till båda regioner sammanlagt: 0,3 miljoner ecu av en totalkostnad på 
8,5 miljoner); 
• Meuse-Vesdre (16,8 miljoner ecu, totalkostnad: 40,5 miljoner): utveckling av kompetenscentrer 
inom FoTU för att utveckla företagens förmåga att delta i gemenskapsprogram och internationella 
program inom forskning, samarbete mellan företag och forskningscentrer och framtagning av nya 
produkter och tillverkningsförfaranden, utbildning inom sektorerna för nyskapande och utveckling 
av mänskliga resurser på universitet och forskningsinstitut. 
När det mera konkret gäller telematiktillämpningar inom ramen för utveckling av informationssamhället är 
det endast Limburg och Turnhout som vidtar åtgärder för att bygga ut mottagningsinfrastrukturen till ett 
större antal företag. Endast i Limburg planeras åtgärder för utveckling av telekommunikationer i syfte att 
maximera tillväxten i regionens tjänstesektor. 
Mål 5b: SPD för Westhoek och Meetjesland gäller tekniköverföring för utveckling av företag, 
forskningsprogram, telematiktjänster och nya jordbruksprodukter samt för exploatering av naturtillgångar. 
Sammanlagt utgör det finansiella stödet till teknisk utveckling 13,6% av strukturfondernas anslag till Belgien 
(mål 1 och 2) 
Tabell V-l: Belgien - Finansiering med direkt anknytning till teknisk utveckling i programperioden 
1994-1999 (miljoner ecu) 
Finansiering genom strukturfonderna 
11% 0.12% 
Mall 
MAI 2 
Totalt Totalt 
224,1 
51.5 
275,6 % 
81% 
19% 
100% Strukturfonder 
100,9 
18,1 
119,0 % 
45% 
35% 
43% Medlemsstat 
Offentliga 
sektorn 
100,5 
20,7 
121,2 Privata 
sektorn 
22,7 
12,7 
35,4 Totalt 
123,2 
33,3 
156,6 % 
55% 
65% 
57% 
OBS: ProgramplaneringsfOrfarandets karaktär samt de olik» tillvägagångssätt som antagits av medlemsstaterna 
kräver en viss försiktighet nar det galler tolkningen, särskilt för utgifter i samband med informationssamhället, 
vilka ofta ar knutna till andra områden som industrin och FoTU. IIKT OFoTU «Telekommunikation 
166 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 
MÅL l1 
Diagram-V-1: Sammanfattning av programplaneringen 1994-1999 (miljoner ecu - 1995 års priser): 
Prioriterade områden: 
Stimulering av den ekonomiska verksamheten (a) 
ökad ekonomisk dragningskraft (b) 
Transportinfrastrukturer (c) 
Lika mojligheter (d) 
Tekniskt bistånd (e) 
Fördelning per fond: 
ERUF 
ESF 
EUGFJ 
FFU 
Totalt 
1SPD 521,8 
170,3 
46,9 
1,1 
740,1 71% 
23% 
6% 
0% 
100% {•)1% 
(b) 12% 
(a) 66% 
Huvudsakliga resultat 1996 
Övervakningskommittén sammanträdde i juni och november 1996 för att behandla programmets 
framskridande samt framtidsperspektiven för andra fasen 1997-1999 mot bakgrund av de första 
resultat som uppnåtts. Det konstaterades att åtgärderna för att stödja företagens investeringar hade 
utvecklats kraftigt, att ERUF:s anslag till stödåtgärden AIDE för utveckling av små och medelstora 
företag med mindre än tjugo anställda förbrukats helt under året och att framgången för stödåtgärden 
ACE för nybildning av företag som anställer minst 20 personer ökat stegvis så att en betydande del av 
anslagen till denna åtgärd var förbrukade vid slutet av 1996. Däremot utvecklar sig det prioriterade 
området "ökad dragningskraft" i mycket blygsam takt (endast 4,6% av anslagen var förbrukade i 
slutet av 1996). De åtgärder som stöds av ESF omfattar fortbildning av arbetstagare, återinföring av 
arbetslösa på arbetsmarknaden och modernisering av systemen för yrkesutbildning. De åtgärder som 
medfinansieras med anslag från EUGFJ motsvarar omkring 7% av SPD:s finansiering sammanlagt. 
Anslagen går till mer än hälften till övergripande åtgärder samt till ett antal åtgärder för 
landsbygdsutveckling (produkter från trakten, bondgårdsturism, ridturism, osv.). Förvaltningen av 
dessa åtgärder har resulterat i en ganska tillfredsställande anslagsförbrukning. Det mycket måttliga 
anslaget från FFU är avsett att öka framställningen av fiskinläggningar och utökades under 1996 med 
0,8 miljoner ecu som överförts från EUGFJ. De åtgärder som finansieras av FFU framskrider i relativ 
långsam takt. 
1996 i programperioden 1994-1999 
Mot bakgrund av den omfattande förbrukningen av anslagen till AIDE beslutade 
övervakningskommittén, å ena sidan, att öka budgeten för denna åtgärd med 33 miljoner ecu från 
ERUF genom att minska anslagen till åtgärder som bedöms ha lägre prioritet och som framskrider 
långsamt samt att ändra ERUF:s procentuella deltagande i finansieringen av AIDE och, å andra sidan, 
att koncentrera åtgärden på tillverkningssektorn vilken anses ha största prioritet (med undantag av de 
sektorer som stöds av EUGFJ eller EKSG) och sektorn för företagsservice (däribland 
distributionscentrer och investeringar i logistikstöd till transportföretag, dock med undantag av 
investeringar i rörlig transportirifrastruktur och i postverksamhet. I fråga om åtgärder för stimulering 
av den ekonomiska verksamheten i SME har under 1996 förhandlingar inletts, dock inte avslutats, med 
den ansvariga vallonska myndigheten för att förbättra förutsättningarna för genomförande av dessa 
åtgärder. Avslutningsvis bör nämnas att hela finansieringsplanen för SPD omarbetats mot bakgrund av 
åtgärdernas olika framskridandetakt och med hänsyn till finansiella anpassningar beroende på 
överföringar eller anslagskompletteringar till följd av indexregleringar för 1994 och 1995. 
1 Enda stödberättigad region: Hainaut. 
Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 167 
MÅL22 
Diagram 4^-2: Sammanfattning av programplaneringen 1994-1996 (miljoner ecu - 1996 års priser och situation): 
Fördelning per sektor: 
Produktionsmiljö (a) 
Mänskliga resurser (b) 
Planering och rehabilitering (c) 
Miljöskydd (d) 
Tekniskt bistånd (e) 
Fördelning per fond: 
4 SPD ERUF 
ESF 
Totalt 
Genomsnitt per SPD| 110,6 
22,9 
133,5 76,0 
52,8 
18,8 
8,1 
4,1 
83% 
17% 
100% 
33,4 (d) 5% (•)3% 
(c) 12% ^e^m -^^ 
(b) 33% ^^^^^^^^ 
(a) 47% 
1996 i programperioden 1994-1996 
De fyra SPD för perioden 1994-1996 avslutades. För tre av dessa, Meuse-Vesdre (Liège), Limburg 
och Turnhout, hade de ursprungligen programlagda anslagen inte utnyttjats helt vid utgången av 1996 
och måste därför till en del överföras till perioden 1997-1999. Överföringarna uppgick sammanlagt till 
28,7 miljoner ecu eller 18% av de disponibla anslagen för 1994-1996. överföringan av anslagen till 
SPD Meuse-Vesdre uppgick till 9,6 miljoner ecu (11% av det ursprungliga bidraget), överföringen 
beror framför allt på att anslagen till tre åtgärder underutnyttjats: mfrastrukturer för företagsservice 
(tillfälliga företagsfastigheter och verksamhetsområden), sanering av övergivna industriområden och 
miljöinfrastrukturer. I övrigt anpassades finansieringsplanen genom överföring av anslag mellan olika 
åtgärder. En viktig punkt är ökningen med 4 miljoner ecu av anslagen från ERUF till åtgärden 
"kompetenscentrer" som har för syfte att ge forskningscentrerna större möjligheter att stödja företagen 
i det stödberättigade området. Anslagsökningen härrör från åtgärder för främjande av tekniska 
innovationer inom företagen som inte kunnat genomföras. Vidare bör noteras att en överenskommelse 
uppnåddes i juli 1996 om tillämpningsvillkoren för åtgärden "riskkapital" vilket innebär att åtgärden 
har kunnat påbörjas. För SPD Turnhout uppgick överföringen av outnyttjade anslag till 5,6 miljoner 
ecu (24% av det ursprungliga bidragsbeloppet) under det att åtagandena för årsanslagen 1994 och 
1995 avslutades och första delbeloppet för 1996 utnyttjades. För SPD Limburg uppgick överföringen 
till 1997-1999 av tidigare anslag till 13,5 miljoner ecu (29% av det ursprungliga bidraget) och liksom 
för Turnhout avslutades åtagandena vad gäller årsanslagen för 1994 och 1995 och ingicks åtaganden 
för första delbeloppet 1996. 
SPD Aubange avslutades sedan samtliga gemenskapsanslag utnyttjats helt på nationell nivå före 
tidsgränsen den 31 december 1996 och efter det att övervakningskommittén i december 1996 beslutat 
att göra vissa överföringar mellan åtgärderna och tillämpa indexregleringen med hänsyn till 
programmets framskridande. Detta medförde en ökning av stödet från ERUF till åtgärden 
mfrastrukturer för företagsservice (tillfälliga företagsfastigheter och verksamhetsområden) och en 
minskning av stödet från ESF. 
Förberedelser infor perioden 1997-1999 
Under andra halvåret 1996 inleddes även förberedelserna för perioden 1997-1999 för varje ny SPD 
eftersom de regioner som är stödberättigade inte har ändrats inför nästa period. Dessa förberedelser var 
ännu inte färdiga vid utgången av 1996 och viktiga punkter är fortfarande uppe till diskussion som t.ex 
SPD Meuse-Vesdre. På det hela taget är de framtida programmen uppbyggda på samma sätt som under 
den första fasen. Detta gäller t.ex. för SPD Turnhout och Limburg, bortsett från att en ny prioriterad 
åtgärd "lokal ekonomi" infördes för Turnhout samt att anslagen till mfrastrukturer och lokaler avsedda 
för företag minskades och att anslagen till nyskapande åtgärder och teknisk utveckling ökades. Även i 
Limburg infördes en ny prioriterad åtgärd "lokala initiativ för ökad sysselsättning" inom varje 
2 Stödberättigade regioner: Aubange, Meuse-Vesdre (Liège), Limburg, Turnhout. 
Åttonde årsrapporten • Strukturfonderna 1996 17 
År 1996 gällde kontrollen i efterhand av additionaliteten program inom mål 1 för perioden 1989-93 
och program inom mål 2 för perioden 1994-96. När det gäller mål 1 är situationen tillfredsställande 
för Irland och Spanien. För Portugal skulle de överlämnade uppgifterna justeras och för Grekland 
hade man ett metodikproblem att lösa för att kunna jämföra uppgifterna i de två programperioderna. 
Frankrike och Italien har däremot inte överlämnat de erforderliga uppgifterna till kommissionen. För 
mål 2 väntades förhandsbedömningen för perioden 1997-99 och utvärderingen i efterhand för 
perioden 1994-96, som görs samtidigt med de kompletterande upplysningarna om perioden 1994-96, 
liksom förhandsbedömningen av SPD för mål 2, i början av 1997. 
Sammanfattningsvis har genomförandet av additionalitetsprincipen trots en relativt långsam och 
mödosam redovisning av uppgifterna inneburit ett nära och intensivt samarbete mellan 
kommissionens enheter och medlemsstaterna. Även om mycket återstår att göra för att kunna 
säkerställa en systematisk överföring av homogena uppgifter till kommissionen, har stora framsteg 
redan nu gjorts som kommer att underlätta arbetet under kommande år. 
En omfattande finansiell verksamhet 
Den omfattande verksamheten under 1996 tog sig uttryck i en tydlig återhämtning när det gäller den 
finansiella verksamheten, även om situationen inte är densamma för alla olika mål och 
medlemsstater^. Vid utgången av de tre första åren hade kommissionen anslagit hälften av stödet för 
de olika målen och en tredjedel hade betalats. Den finansiella verksamheten för enbart år 1996 utgör 
37 % av de åtaganden som genomförts sedan 1994 (mot 28 % för år 1994 och 35 % för 1995) och 
44 % av betalningarna för samma period (mot 21 % för 1994 och 35 % för 1995). På samma sätt har 
uppsvinget varit mycket märkbart för gemenskapsinitiativen, där hälften av stödet har placerats (tack 
vare systemet med ett enda åtagande för belopp under 40 miljoner ecu) och 22 % har betalats. 1996 
var det verkliga startåret för de flesta initiativen. 
Likaledes har gemenskapsbudgeten för strukturfonderna genomförts nästan helt och hållet 1996*". 
För alla fonder, åtgärder och anslag sammantaget har åtaganden gjorts för 26,141 miljarder ecu av 
26,587 miljarder i disponibla medel, eller 98 %, medan de två första programåren noterade ett 
procenttal på eller nära 90 %. De totala utbetalningarna var 22,448 miljarder ecu av 23,678 miljarder i 
disponibla medel, eller 95 %, medan procenttalet för 1995 var 81 %. Detta mycket tillfredsställande 
genomförande 1996 visar, i förening med den ökning av de disponibla anslagen som blev resultatet av 
besluten i Edinburgh, på en mycket påtaglig ökning av de finansiella volymer som genomförts 1996: + 
19 % jämfört med 1995 uttryckt i åtaganden (+ 4,203 miljarder ecu) och + 30 % uttryckt i betalningar 
(+ 5,233 miljarder ecu). 
Åtagandena för de olika målen uppgår till 23,117 miljarder ecu (89 % av de totala åtagandena), varav 
andelen för mål 1 är 66 % (15,369 miljarder ecu). Varje fonds andel av de totala åtagandena varierar 
från 2 % för FFU (406,6 miljoner ecu) till 53 % av totalsumman för ERUF (13,802 miljarder ecu) och 
alla utom FFU har till fullo placerat de disponibla anslagen. Utbetalningarna för målen uppgår till 
20,445 miljarder ecu (91 % av de totala utbetalningarna), varav andelen för mål 1 uppgår till 72 %. 
Varje fonds andel av de totala utbetalningarna varierar från 2 % för FFU (448 miljoner ecu) till 53 % 
av totalsumman för ERUF (11,901 miljarder ecu). 
15 Se särskilt kapitel I. Programmens genomförande. 
16 Se kapitel ll.A Budgetgenomförande. 
168 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 
prioriterat område, men i övrigt är programstrukturen på det hela taget lik den som gällde för perioden 
1994-1996. 
MÅL 3 OCH 4 
Vad gäller Belgien är stödåtgärderna till mål 3 och 4 programlagda i ett antal GSR som var och en 
genomförs i form av 5 operativa program. Att antalet program är så stort beror på den belgiska 
statsstrukturen som består av en federal regering, tre gemenskaper och tre regioner som var och en har en 
myndighet med särskilda befogenheter på de områden som omfattas av ESF:s mål 3 och 4. 
Diagram V-3: Mål 3 - Sammanfattning av programplaneringen 1994-1999 (miljoner ecu • 
Prioriterade områden: ESF 
Integration av långtidsarbctslösa i yrkeslivet (a) 134,2 
Integration av unga arbetssökande i yrkeslivet (b) 86,1 
Integration av personer som hotas av utestängning 
från arbetsmarknaden (c) 132,9 
Lika möjligheter för män och kvinnor på arbetsmarknaden (d) 24,4 
Stöd till utbildnings- och integrationssystem (e) 24,3 
Totalt! 401,9 
1 GSR/SOP 
Genomsnitt per OP| 80,4 1996 års priser): 
(d)6% (•)6% 
(c) 33% (a) 34% 
(b) 21% 
Genomförandet av mål 3 är på det hela taget tillfredsställande och de första utvärderingsrapporterna är 
positiva i sin bedömning av de åtgärder som medflnansieras av ESF. Anslagen har förbrukats till nästan 
100% av de budgeterade årsbeloppen vilket medför att det inte är ovanligt att vissa projekt måste lämnas 
därhän trots att de uppfyller urvalskriterierna. Under 1996 har omkring 70 000 personer (utanför Hainaut 
som omfattas av mål 1) dragit nytta av åtgärder för utbildning, yrkesvägledning eller återinföring i 
arbetslivet med stöd från ESF. Det stora antalet stödmottagare är anmärkningsvärt mot bakgrund av 
budgettestriktionerna och med tanke på att de åtgärder som medflnansieras av ESF i första hand är 
förbehållna de minst gynnade grupperna (ungdomar utan yrkeskvalifikationer, äldre och långtidsarbetslösa, 
osv.). Dessa program fäster stor vikt vid konceptet "arbetslivsintroduktion" och vid partnerskapet mellan 
de olika initiativtagarna. Konceptet innebär att det för varje arbetslös person fastställs en lämplig 
introduktionsväg för att komma in i arbetslivet. För att genomföra detta krävs därför ett nära samarbete 
mellan de olika initiativtagarna (privata eller offentliga) och myndigheterna 
Ett exempel på ett projekt inom mål 3 i Belgien: utbildning i 
datorstödd konstruktion "Cad Design". 
Cad Designs originalitet ligger i det att den sammanför flera parter: 
det federala arbetsministeriet, Cefora (Centre de formation de la 
Commission paritaire Nationale Auxiliaire pour Employés, 
bildningscentret inom tjänstemännens nationella partssammansatta 
kommission), provinsen Brabants fond för sysselsättning och 
utbildning av tjänstemän inom metallindustri, IBFFP och ett offentligt 
organ för yrkesutbildning. Yrkesutbildningen som sträcker sig över en 
tiomånadersperiod (± 1600 timmar) sker med hjälp av mycket 
avancerad datautrustning och ger riktiga omskolningschanser till 
arbetssökande utan förkunskaper på området, men med en naturlig 
läggning för industriell eller teknisk konstruktion och intresse för 
projektarbete och kreativitet. Utbildningen utformas så att praktikanten 
uppmuntras att ta initiativ inför ett givet industriellt projektförslag. 
Medfinansieringen från ESF uppgår till 120 000 ecu per år av en 
totalkostnad på 300 000 ecu per år. 
Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 169 
Diagram V-4: Mål 4 - Sammanfattning av programplaneringen 1994-1999 (miljoner ecu 
Prioriterade områden: 
Föregripande av tendenserna pä arbetsmarknaden (a) 
FOrbflttring av utbildnings- och rådgivningssystcmen (b) 
Vidareutveckling av satsningen på utbildning och rådgivning (c) 
Övergripande åtgärder (d) 
Totalt ESF 
1 GSR/SOP 
Genomsnitt perOP | 12,7 
16,3 
35,0 
6,2 
70,2 
14,0 1996 priser): 
(d)9% (a) 18% 
(c) 50% (b) 23% 
Genomförandet av mål 4 har i praktiken stött på svårigheter på grund av det stora antalet behöriga 
myndigheter i den belgiska statsstrukturen, och 1996 måste betraktas som det första året då stödåtgärderna 
har kunnat genomföras i praktiken. På det hela taget uppgår förbrukningen av anslag från ESF till omkring 
en fjärdedel av hela det belopp som programlagts från början. Det skall erkännas att det tog lång tid innan 
planerna inom detta nya mål kunde börja genomföras. Trots detta passerades under 1996 sextusenstrecket 
när det gäller antalet anställda i små och medelstora företag (förutom Hainaut) som berörs av en 
utbildningsåtgärd inom mål 4. De ansträngningar som de belgiska myndigheterna gör för att sprida 
information om denna möjlighet ger all anledning att tro att gemenskapsprogrammen snart kommer upp till 
marschfart. 
MÅL 5a jordbruk 
Tabell V-2: Sammanfattning av programplaneringen 1994-1999 (miljoner ecu - 1994 års priser) 
Totalt 
170,4 Åtgärder 
Produktion 
Gemenskapsinitiativ 140,4 
30,0 82% 
18% 
När det gäller förbättring av produktionsstrukturens effektivitet ges stöd till unga jordbrukare och 
investeringsstöd till jordbruksföretag såväl på federal nivå som på flamländsk och vallonsk regionnivå 
varvid emellertid endast den vallonska regionen tillämpar mekanismen med kompensationsbidrag i de 
mindre gynnade områdena.. Under 1996 påbörjade den vallonska regionen omarbetningen av 
lagbestämmelserna om tillämpning av gemenskapslagstiftningen som förväntas bli klar under 1997. 
Motsvarande revidering har redan gjorts i den flamländska regionen vilken ledde till att kommissionen i 
december 1996 godkände en ordning för investerings- och etableringsstöd. Genomförandet av stödet till 
bearbetning och saluföring av jord- och skogsbruksprodukter är på god väg i båda regionerna. De flesta 
projekten har en nyskapande och miljövänlig karaktär. 
MÅL 5a fiske 
Diagram V-S: Mål Sa fiske - Sammanfattning av programplaneringen 1994-1999 (miljoner ecu): 
Anpassning och omläggning av fiskeansträngningen (a) 
övriga åtgärder rörande fiskeflottan (b) 
Förnyelse och modernisering av fiskeflottan (c) 
Vattenbruk (d) 
Skyddade havsområden (e) 
Anläggningar i fiskehamnar (0 
Bearbetning och saluföring av produkter (g) 
Sälj främjande åtgärder (h) 
Sociockonomiska åtgärder (i) 
Övriga åtgärder (j) 
Totalt FFU 
I SPD 5,2 
0,0 
7,9 
1,9 
0,7 
1,5 
5,9 
1,2 
pm 
0,2 
24,5 (B) 24% 
(f)6% 
(•)3% (a) 21% 
(d)6% (c) 32% 
Under 1996 kännetecknades genomförandet av programmet av att investerarna, på grund av den svåra 
situationen inom denna sektor, intagit en mycket försiktig attityd gentemot det nya instrument som 
detta SPD utgör. De projekt som påbörjats under tidigare år har genomförts och avslutats, men det 
råder tveksamhet när det gäller att starta nya investeringsprojekt. 
170 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 
MÅL 5b3 
Diagram V-6: Mål 5b - Sammanfattning av programplaneringen 1994-1999. 
Befolkning (1000 inv.) 
Yta (km') 
Fördelning per fond: 
EUGFJ 
ERUF 
ESF 
Totalt 
3 SPD 
Genomsnitt per SPD| 448 
6.831 
miljoner ecu 
23,8 
41,1 
13,2 
78,1 30% 
53% 
17% 
100% 
26,0 (f) 16% (8)1% 
(•)16% 
<d)2% 
(e|4% (a) 35% 
(b) 28% Qjordbruk. skogsbruk, 
trädgårdsodling (•) 
•Ekonomisk stimulans 
och drvsrslflerlng (b) 
•Stabilisering sv 
havsfisket (c) 
DUtveckling av turism (d) 
• Byarnas attraktionskraft 
och livskvalitet (a) 
•MinskNga resurser och 
utbildning (f) 
•Tekniskt bistand (g) 
Genomförandet av de två programmen för Flandern (Westhoek, Meetjesland) har stött på ett antal 
svårigheter, medan takten för genomförandet av SPD Vallonien ökat under 1996. Svårigheterna inom 
det flamländska SPD beror bl.a. på problem i samband med teknisk assistans och med ansökan om 
medfinansiering på regional nivå. Medfinansieringen beslutades i maj 1996 för jordbruksdelen så att 
projekten kunde påbörjas men hade vid utgången av 1996 ännu inte beslutas när det gäller de övriga 
sektorerna som ekonomi, näringsliv, turism och sociala frågor. Detta är förklaringen till det försenade 
finansiella genomförandet i de två flamländska områdena. I Vallonien har takten för genomförandet av 
programmet ökats både vad gäller det finansiella och det praktiska genomförandet, 
övervakningskommittén har granskat situationen inom samtliga led i trävarubranschen för att förbättra 
fömtsättningarna för stödåtgärder medan de regionala myndigheterna arrangerade ett seminarium om 
införlivning av utbildningsåtgärder i utvecklingsprojekten. En av övervakningskommittéernas 
viktigaste åtgärder för samtliga program var igångsättandet av utvärderingsprogrammet (val av 
utvärderare, fastställande av referensramar för utvärdering). I övrigt justerades stödet från ESF till två 
SPD, Meetjesland och Vallonien (vad gäller Meetjesland, överföring av icke förbrukade anslag och 
vad gäller Valloniet anpassning av de finansiella tabellerna för att underlätta förvaltningen). 
Stödberättigade regioner: Vallonien, Meetsjesland, Westhoek. 
Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 171 
Tabell V-3: Belgien - Åtgärder per mål -1996 i programperioden 1994-1996/99 (miljoner ecu) 
Program 
(antagandcir) Kostnad 
totalt Strukturfoods-
stOd 
(1) Atagaadea 
1996 Atagaadea 
1994-1996 
(2) % Betalaiagar 
1996 Betalaiagar 
1994-1996 
O) % 
Mil 1 
SPD Hainaut(1994) | 2.356.4| 740.ll 122.71 229.71 31%| 91.8| 171 si 23% 
MU 2* " '-1 Lj 
SPD Aubange (1994) 
SPD Liege(1994) 
SPD Limbourg(1994) 
SPD Turnhout (1994) 
Totalt 3,2 
290.8 
89,2 
44,7 
428,0 
MM 3 
OP Flamländska befolkningen (1994) 
OP Franska befolkningen (1994) 
OP Tysktalande befolkningen (1994) 
OP Bryssels huvudstadsområde (1994) 
OP Arbetsmarknadsministeriet (1994) 
Totalt 632,0 
361,7 
12,4 
32,7 
94,3 
1.133.0 U 
80,2 
33.9 
18.1 
133,5 
188,3 
159,6 
5,5 
12,5 
36.0 
401.9 0,0 
58,5 
23,9 
-4.0 
78,4 
59,2 
26,3 
1,5 
2,0 
5.9 
94.8 U 
81,0 
38,8 
19.4 
140,6 
89.6 
78,1 
2,4 
5.7 
16.8 
192,6 101% 
101% 
114% 
107% 
105% 
48% 
49% 
43% 
46% 
47% 
48% 0,1 
15,9 
3,1 
1.6 
20,7 
45,3 
26,3 
1.4 
1.5 
7.5 
81,9 0,6 
27.1 
10,6 
11.7 
50,0 
69,9 
65,2 
1.9 
3,9 
15.6 
1564 46% 
34% 
31% 
65% 
37% 
37% 
41% 
34% 
31% 
43% 
39% 
Mål 4 
OP Flamländska befolkningen (1994) 
OP Franska befolkningen ( 1994) 
OP Tysktalande befolkningen (1994) 
OP Bryssels huvudstadsomride (1994) 
OP Arbetsmarknadsministeriet (1994) 
Totalt 107,9 
54,8 
\2 
7,0 
15,7 
186,7 43,7 
17,8 
0,5 
22 
6,1 
70,3 5,4 
1.0 
0,0 
0,0 
5.3 
11.7 8.8 
\2 
0,1 
OJ 
6.0 
164 20% 
7% 
15% 
13% 
98% 
23% 2,7 
0,5 
0,0 
0,0 
2.7 
5,9 4,4 
0.6 
0,1 
0.1 
3.0 
8,2 10% 
3% 
15% 
7% 
49% 
12% 
Mål Sa jordbruk 
SPD Flandern forordn. 866 och 867/90 (1995) 
SPD Bryssels huvudstadsomrade forordn. 866/90 ( 1995) 
SPD Vallonien forordn. 866 och 867/90 (1995) 
Prognos Flandern forordn. 2328/91 (1994) 
Prognos Vallonien forordn. 2328/91 (1994) 
Prognos Förbundsrepubliken forordn. 2328/91 (1994) 
Totalt 227,5 
11,1 
45,9 
130,5 
96,1 
186,4 
697,5 23.5 
1,1 
5,3 
48.1 
29,3 
62.9 
170,4 4,1 
0,0 
0,9 
7,7 
3,5 
10.6 
26,8 9,9 
02 
2,4 
17,9 
11,7 
37.6 
79,8 42% 
24% 
45% 
37% 
40% 
60% 
47% 4,9 
0,0 
1.2 
6.9 
3.5 
26.1 
42,6 7,8 
0.1 
1,5 
14.1 
9,4 
26.1 
59,1 33% 
12% 
29% 
29% 
32% 
42% 
35% 
Mål Sa fiske 
SPD Belgien (1994) | 9I,9| 24,5| 20.4| 24.51 100%| I6.3| 19.61 80% 
Mål 5b 
SPD Meetjesland (1995) 
SPD Vallonien (1995) 
SPD Westhoek (1995) 
Totalt 
TOTALT 34,2 
135,4 
96,6 
266,2 
5.159,7 10.3 
41,4 
26,4 
78,1 
1.618,8 0,0 
6,4 
0,4 
6,9 
361,8 u 
11,3 
3,5 160 
699,6 12% 
27% 
13% 
21% 
4J% 0,0 
32 
0.3 
3,5 
262,7 0,6 
5,6 
1.8 
8,1 
473,0 6% 
14% 
7% 
10% 
29% 
• Belopp efter avdrag för överföringar till 1997-1999 
1.2. Genomforande av gemenskapsinitiativ 1996 
Anmärkning: 
Belgien deltar i samtliga gemenskapsinitiativ förutom REGIS d.v.s. 26 program varav 7 Interreg-program. I 
slutet av 1996 återstod att godkänna gemenskapsinitiativen Leader. 
Stöd till utveckling av den tekniska potentialen i Belgien: 
De belgiska programmen för gemenskapsinitiativ där de största satsningar görs på teknisk utveckling är 
programmen SME och Interreg. De två SME-programmen ger stöd till tekniska innovationer som en 
väsentlig grund för att förbättra företagens konkurrenskraft och skapa sysselsättning. Det vallonska 
programmet investerar 1,3 miljoner ecu (av en totalkostnad på 1,8 miljoner ecu) i inrättandet av ett centrum 
för teknisk stimulans som har till syfte att göra det lättare för företagen att utnyttja tjänster från 
forskningsinstitut och universitet, att tillvarata det regionala stöd som ges till nyskapande och att få tillgång 
till information och kontakter med aktörer inom forskning och nyskapande. Programmet ger även stöd för att 
utvidga tillgången till informationsteknik och för att utnyttja dess möjligheter genom användning av 
gemensamma databaser och telekommunikationstjänster. I det flamländska SME- programmet å andra sidan 
läggs tonvikten på stöd till och genomförande av innovationsprojekt och på samordning och utbyggnad av 
nätverk för teknisk forskning och utveckling. 
Inom ramen för initiativet Interreg II har sammanlagt 2,5 miljoner ecu (av en totalkostnad på 5,2 miljoner 
ecu) avsatts till FoTU och 0,8 miljoner ecu till telekommunikationer och telematiktillämpningar 
(totalkostnad: 1,7 miljon). Programmet för det gemenskapsinitiativ som omfattar Hainaut, Nord-Pas de 
Calais och Picardie stödjer den ekonomiska verksamheten genom FoTU och genom kommunikationsprojekt, 
samt genom att uppmuntra samspelet mellan vetenskapliga centrer och kompetenscentrer. I programmet för 
gemenskapsinitiativ som avser Ardennerna, Västflandern och Nord-Pos de Calais prioriteras utveckling och 
diversifiering av utbildning och forskningspotential i målområdena (t.ex. tekniköverföring). Programmet 
mellan Belgien, Frankrike och Luxemburg ger stöd till enskilda och kollektiva projekt för teknisk utbildning 
och nyskapande (t.ex. informationsnätverk och -infrastruktur). Därtill kommer programmet mellan Belgien 
/ 72 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 
och Nederländerna och programmet mellan Belgien, Nederländerna och Tyskland som gäller företagens 
samarbete sinsemellan och med forskningscentrerna samt tekniköverföring för att stimulera till nyskapande 
och modernisering av företagens produktionsprocesser och produkter. På området telekommunikationer och 
telematik avser programmet Hainaut-Nord-Pas de Calais-Picardie utveckling av avancerade 
gränsöverskridande telekommunikationscentrer och utbyggnad av ett nätverk för röst-, data- och 
bildkommunikation. Programmet Belgien-Frankrike-Luxemburg å sin sida syftar till att utveckla 
användningen av telekommunikationer och telematik inom utbildning och teknisk utveckling (t.ex. databaser, 
multimedia, distansundervisning, osv.) 
Inom ramen för industriell omstrukturering ägnas en av de viktigaste åtgärderna inom Résider II åt 
främjande av teknisk utveckling i Liège genom ett anslag på 2,7 miljoner ecu (totalkostnad: 5,4 miljoner ecu) 
och i regionena Charleroi och Centre genom ett bidrag på 1,9 miljoner ecu (totalkostnad: 3,7 miljoner ecu). 
Åtgärden innebär stöd till utrustning av forskningscentrer och universitet, till styrke- och svaghetsanalyser av 
företag vad gäller FoTU, till företagens anskaffande av avancerad teknologi för modernisering av 
produktionssystemen och till tebiikspridning. Även initiativet RETEX i Flandern främjar teknisk utveckling 
och utbildning i syfte att upprätthålla textilindustrin. 
Inom ramen för initiativet Employment stödjer delprogrammet Horizon utnyttjandet av distansarbete, 
distansundervisning och interaktiv datorstödd inlärning för handikappade och mindre gynnade personer (1,8 
miljoner ecu på en totalkostnad av 4 miljoner ecu). 
Slutligen ger programmet Leader ett stöd på 0,2 miljoner ecu (totalkostnad: 0,4 miljoner ecu) för uppförande 
av ett kommunikationscentrum i Vallonienoch utveckling av datahjälpmedel, distansarbete och 
telekommunikationer som stödinfrastruktur till lokala produktionscentrer. 
Tre nya program för gemenskapsinitiativ antogs 1996: SME-Flandern, RETEX-Flandern och 
URBAN-Bryssel. Genom fördelning av reserven för gemenskapsinitiativ, som utgör ett 
kompletterande anslag på 55,2 miljoner ecu, kan anslagen ökas till samtliga inititiv i vilka Belgien 
deltar, förutom SME. Den största delen av dessa kompletterande anslag kommer att gå till det nya 
delprogrammet Interreg II C och till Employment. För det senare programmet har de berörda belgiska 
myndigheterna presenterat ett programförslag som innebär att det nya delprogrammet Integra redan 
införlivas från och med 1997. Samma gäller för det nya delprogrammet ADAPT-BIS och för den 
ökade satsningen på PESCA4. 
Vad gäller de befintliga programmen, först och främst URBAN inom ramen för programmet för 
Antwerpen, bör noteras att anslagen till redan godkända projekt uppgår till 1,6 miljoner ecu av de 
2,6 miljoner ecu som programlagts. Det bör påpekas att programmet får kompletterande anslag på 1,4 
miljoner ecu från reserven som kommer att användas för en ny åtgärd ^Handelspandenbeleid') om 
förvaltning av kommersiella fastigheter. När det gäller gemenskapsinitiativets program för Bryssel har 
programmets finansiella struktur anpassats till ändringar i deltagandet av privata partners och i 
räckvidden av de åtgärder som avser två företagscentrer i Bryssel. Ett definitivt beslut kommer att 
fattas under 1997. 
De två programmen inom Employment har kommit riktigt i gång. I Flandern valdes 42 projekt som 
påbörjades 1996 (19 Horizon-projekt, 15 NOW-projekt, 8 Youthstart-projekt) och omfattar 
sammanlagt 1227 deltagare (264 i NOW, 87 i Youthstart, 876 i Horizon). Initiativtagarna är av mycket 
skiftande slag. Innehållsligt handlar projekten övervägande om utbildning. I den fransktalande och 
tysktalande gemenskapen har 89 projekt godkänts och påbörjats under 1996 (26 NOW-projekt, 15 
Youthstart-projekt, 48 Horizon-projekt). Innehållet är varierande: 35 utbildningsprojekt, 30 som avser 
utbildningssystem, 16 som gäller skapande av sysselsättning och 8 som handlar om information och 
informationsspridning. Vad gäller ADAPT-programmet i Flandern har 23 projekt antagits 1995 . Det 
stora flertalet kunde sättas i gång 1996 och gäller sektorer som textil, elektrisk industri, miljö, 
byggnadsindustri, transport och turism. Tonvikten läggs på nyskapande, deltagande av små och 
medelstora företag och på ökade kvalifikationskrav för de anställda och inte så mycket på de tekniska 
aspekterna av anpassningen till förändringen. Initiativtagarna är ganska olika (Regionala byrån för 
yrkesutbildning och sysselsättning, föreningar av egna företagare, utbildningsinstitut, handelskammare 
och länsstyrelser). Totalt har 35 projekt som godkänts 1996 satts i gång i den fransktalande och i den 
tysktalande gemenskapen. Regionalt prioriterade områden är förbättring av arbetskraftens 
4 Se även kapitel l.B.l. Gemenskapsinitiativ. 
Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 173 
kvalifikationsnivå, företagens konkurrenskraft, miljö och skapande av sysselsättning. Merparten av 
projekten gäller utbildning (22 projekt). 
Vad gäller Résider har programmet för Liège kommit ganska långt eftersom anslagen för tre åtgärder 
om främjande av tekniska innovationer utnyttjats helt på nationell nivå. Programmet för Hainaut 
omfattar upprättandet av en startfond för små och medelstora företag. I slutet av 1995 återstod att se 
till att villkoren för fondens verksamhet överenstämmer med kommissionens meddelande av september 
1995 om finansieringsverksamhet. Villkoren utarbetades av de vallonska myndigheterna och 
godkändes av kommissionen i september 1996. 
Vad gäller Leader har programmen fortfarande inte kunnat antas under 1996. De två program som 
gäller Flandern (Meetjesland och Westhoek) presenterades i oktober 1994 och åtskilliga nya versioner 
har lämnats in, men ytterligare ändringar krävs för att kommissionen skall kunna anta dem, bl.a. för att 
undvika överlappningar med SPD för mål 5b och för att minska andelen tekniskt bistånd. Även i 
Vallonien fortsatte de regionala myndigheterna under 1996 med förberedelserna för sitt 
programförslag mot bakgrund av kommissionens anmärkningar. Kommissionen förväntas ge sitt 
godkännande i början på 1997. 
Eftersom större delen av gemenskapens initiativ blev föremål för beslut från kommissionen under 
andra halvåret 1995 och första halvåret 1996 kunde de konkret sett inte sättas i gång förrän under 1996 
års lopp. Åtagandena för gemenskapens anslag har i nästan samtliga fall ingåtts som ett 
engångsåtagande och betalningarna till slutmottagarna har börjat kontoföras under 1996 om än i 
mycket måttlig omfattning. 
Tabell V-4: Belgien - Gemenskapsinitiativ - 1996 i programperioden 1994-1999 (miljoner ecu) 
Initiativ 
(antal program) 
ADAPT (2) 
Employment (2) 
PESCA(l) 
SME (2) 
Rechar(2) 
Konva (3) 
Résida (2) 
RETEX(2) 
URBAN (3) 
Totalt (19) 
Interrtg/REGEN(7)** 
därav program antagna 1996: 
SME Flandern 
RETEX Westhoek-Middenkust (Flandern) 
URBAN Bryssel 
Totalt (3) 
Interreg (4)»** Kostnad 
totalt 
91.9 
70.7 
4,3 
22.9 
58,1 
30,4 
52,9 
9.0 
37,6 
377,7 
8,6 
3.0 
11.1 
22,7 Strukturfonds-
Jtôd* 
(1) 
31.2 
32,1 
2,0 
12,1 
15,7 
11,5 
24.4 
4,4 
10,4 
1433 
2,7 
1,4 
22 
6,3 Åtaganden 
1996 
25,5 
10.4 
1,7 
4,6 
0,0 
0,0 
0.0 
1,4 
12 
453 
2,7 
1,4 
12 Åtaganden 
1994-1996 
(2) 
3U 
32,1 
2,0 
12.1 
15,7 
11.5 
23.7 
4,4 
10,4 
143,1 
2,7 
1.4 
22 % 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
97% 
100% 
100% 
99% 
100% 
100% 
100% 
100% Betalningar 
1996 
6,5 
52 
0,4 
1.8 
0,0 
0.0 
6,3 
0,7 
1.1 
llfl 
0,8 
0,7 
1,1 
U Betalningar 
1994-1996 
(3) 
9,4 
16.1 
0,6 
4,0 
7,8 
5,7 
H.8 
22 
52 
62^9 
0.8 
0,7 
1.1 
2,6 % 
PM») 
30% 
50% 
30% 
33% 
50% 
50% 
48% 
50% 
50% 
44% 
30% 
50% 
50% 
41% 
Utanför reserven 
• Se den utförliga redogörelsen för programmen i kapitel VII. Tabell 2.2. 
•• Se den utförliga redogörelsen för programmen i kapitel [B.I. Gernenskapsinitiativ. 
174 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 
2. DANMARK 
2.1. Genomförande av åtgärder per mål 1996 
Stöd till utveckling av regionernas tekniska potential i Danmark: 
Flertalet av de danska programmen samverkar till strategin att stödja utvecklingen av informationssamhället 
för att genom ett nära samarbete mellan den offentliga och den privata sektorn främja tillgång till och utbyte 
av information, ge stimulans till den demokratiska processen, stödja personlig utveckling, förbättra den 
offentliga sektorns öppenhet och kvalitet samt integrera socialt utslagna grupper och förstärka företagens 
internationella konkurrenskraft, allt i syfte att konsolidera det danska samhällssystemet. 
Dessutom får den tekniska utvecklingen stöd av SPD inom mål 2-området (1994-1996) som faktor för 
företagsutveckling och förbättrad konkurrenskraft som samtidigt minskar regionalekonomins strukturella 
sårbarhet. Detta är bl.a. strategin i Nord-Jylland där 38,7 miljoner ecu går till FoTU (21% av 
strukturfondernas anslag) och till näringslivet (produktutveckling, tekniköverföring), men även till 
arbetsintensiva tjänster, högteknologiska tjänster och tjänster som integreras i produktionsprocessen. I 
strategin ingår även att förbättra företagsförvaltningen ur teknologisk synpunkt. Därtill kommer att 60% av 
de åtgärder som får stöd har till syfte att leda till införande av ny teknik eller till produktion av nya 
produkter samtidigt som 5 till 10 nya nätverk införs för kunskapsöverföring i företagsmiljö. SPD Lolland ger 
stöd till FoTU och till uppbyggnad av FoU-infrastruktur er för att stärka sambandet mellan 
forskningscentrernas verksamheter och företagens behov. Stöd till teknisk utveckling ingår även i de åtgärder 
som genomförs för att förverkliga SPD: s övriga prioriteringar (fortbildning bl.a.). 
Av strukturfondernas sammanlagda stöd till de två regioner som ingår i stödområde 2 går nära 13 miljoner 
ecu (dvs. 23,3% av den totala gemenskapsfinansieringen) till åtgärder för FoTU. 
Tabell V-5: Danmark - Finansiering med direkt anknytning till teknisk utveckling i programperioden 
1994-1999 (miljoner ecu) 
Finansiering genom 
strukturfonderna 
Mil 2 Totalt 
45,1 % 
100% Strukturfonder 
12.6 % 
28% Medlemsstat 
Offentliga 
sektorn 
13,7 Privata 
sektorn 
18,8 Totalt 
32,5 % 
72% 
OBS: rrognunplanertngsfbrfarandels karaktär samt de olika tillvägagångssätt som antagits av medlemsstaterna 
kräver en viss försiktighet når det galler tolkningen, sårskilt fbr utgifter i samband med informationssamhället, 
vilka ofta U knutna till andra områden som industrin och FoTU. 
MÂL25 
Diagram V-7: Sammanfattning av programplaneringen 1994-1996 (miljoner ecu -1996 års priser och situation) 
Fördelning per sektor: 
Produktionsmiljö (a) 
Mänskliga resurser (b) 
Tekniskt bistånd (c) 
Fördelning per fond: 
ERUF 
ESF 
Totalt 
2 SPD 
Genomsnitt per SPD| 43,7 
10,4 
54,1 43,2 
10,1 
0,8 
81% 
19% 
100% 
27,1 (b) 19% (c)1% 
(a) 80% 
1996 i programperioden 1994-1996 
De två SPD Lolland och Nord-Jylland avslutades i slutet av 1996.1 det förstnämnda SPD återstod ett 
belopp på 2,7 miljoner ecu oförbrukade anslag (28% av de ursprungliga anslagen) vilka överfördes till 
perioden 1997-1999, medan åtaganden hade gjorts för hela anslaget för det andra SPD vid utgången av 
1996. 
Stödberättigade områden: Lolland, Nord-Jylland. 
Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 175 
En utvärdering av båda programmen gjordes 1996. Utvärderingen är gemensam för båda SPD och 
består av en allmän del som gäller båda regionerna och en särskild del för varje region. I den allmänna 
delen har värderarna riktat särskild uppmärksamhet på överenstämmelsen mellan målen, programmen 
och förutsättningarna för att fastställa lämpliga resultatindikatorer. I den del av rapporten som ägnas 
Lolland bedöms dels stödet till befintliga små och medelstora företag med hänsyn till 
utvecklingsstrategin på lång sikt, dels behovet att utvidga stödet till förbättring av regionens 
förutsättningar i allmänhet. I rapporten påpekas att även om stödet till befintliga företag gör nytta 
skapas ändå inte tillräckligt många nya arbetsplatser för att kompensera förlusten av arbetstillfällen på 
grund av produktionsminskningar eller företagsnedläggningar och att det därför är nödvändigt att ge 
stöd även till skapande och etablering av nya företag. Vidare dras slutsatsen att företagen på Lolland 
har ett mycket större behov av att förbättra sina allmänna förutsättningar än vad som framgår av deras 
intresse för de stödordningar som finns, särskilt vad gäller personalutbildning, bl.a. på området ny 
teknik. Företagen har svårt att anställa välutbildad personal och chefer på mellannivå vilket ger 
anledning till att planera ett särskilt utbildningsprojekt och åtgärder som ger incitament till personer 
med nyskapande idéer. Till slut tyder rapporten på att det finns behov av att öka rådgivningen till 
företagen när det gäller att informera dem om vilka möjligheterna att få stöd som finns. 
Den särskilda utvärderingen av SPD Nord-Jylland har fokuserats på bedömningen av de företag som är 
målgrupp för SPD samt av stödet till stora och små företag. Rapporten kommer fram till att det finns 
underlag för en internationaliseringsstrategi eftersom av 2500 potentiella företag finns f.n. endast 2000 
som verkligen exporterar. Det föreslås att man skall fasta större vikt vid projekturvalet vid företagets 
tillväxtkapacitet, projektets relativa storlek och framtidsperspektiven och att mindre hänsyn tas till 
företagets storlek. I rapporten föreslås också att skapa ett särskilt delprogram för mindre omfattande 
projekt som gäller SME. 
Förberedelser infor perioden 1997-1999 
Programförberedelserna inför perioden 1997-1999 pågick under andra halvåret 1996 och gällde samma 
två stödberättigade områden. Programförslagen innehåller inga större förändringar. Programstrukturen 
för Lolland är oförändrad bortsett från att en åtgärd som gäller stödinfrastrukturer ändrats till en åtgärd 
för strategiska mfrastrukturer. Samma sak gäller programmet för Nord-Jyllands med den skillnaden att 
man, för att förenkla programförvaltningen, sammanförde två prioriteringar från perioden 1994-1996 
eftersom det visade sig vara svårt att skilja mellan tillverkningsföretag och tjänsteföretag. 
MÅL 3 OCH 4 
Diagram V-ft: Mål 3 - Sammanfattning av programplaneringen 1994-1999 (miljoner ecu -1996 års priser): 
Prioriterade områden: 
Integration av ungdomar i yrkeslivet (a) 
Integration av arbetslösa och 
langtidsarbctslösa i yrkeslivet (b) 
Integration av personer som hotas av 
utestängning från arbetsmarknaden (c) 
Tekniskt bistånd (d) 
1SPD Totalt ESF 
58,4 
142,4 
61,9 
5.4 
268,1 (c) 22% (d)2% 
(a) 21% 
(b) 55% 
Genomförandet av SPD för mål 3 har under 1996 fortskridit på tillfredsställande sätt och de anslag 
som var planerade för perioden 1994-1996 har förbrukats programenligt. De åtgärder som gäller 
utbildning (särskilt av målgrupperna), yrkesutbildning, yrkesvägledning och uppföljning har särskilt 
inriktats på att deltagarna sätts i kontakt med yrkeslivet, följs upp och får enskild rådgivning enligt en 
individualiserad åtgärdsplan upprättad i samarbete med arbetsmarknadsmyndigheterna. Det viktigaste 
för de mest utsatta grupperna är att projektet innehållsligt motsvarar den lokala arbetsmarknadens 
behov och individens yrkeskvalifikationer, normala arbetsliv och behov. Under 1996 har också en ny 
lagstiftning antagits för att förstärka ESF:s administration på områden som förvaltning av fondens 
medel, projekturval, kontrollbestämmelser, uppföljning, bokföring och utvärdering samt datainsamling 
med sikte på utvärderingar. Dessutom har ett nytt datasystem införts som delvis skall betjäna 
centralförvaltningen och delvis kommer att installeras i de olika regionerna. 
176 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 
Diagra V-9: Mål 4 - Sammanfattning av programplaneringen 1994-1999 (miljoner ecu-1996 års priser): 
(c) 30% Prioriterade områden: • ESF 
Föregripande av tendenserna på 
arbetsmarknaden och av behovet av 
yrkesutbildning (a) 5,8 
Yrkesutbildning och -orientering, rådgivning (b) 19,8 
Förbättring av systemen för yrkesutbildning 
(c) 11,7 
Tekniskt bistånd (d) 1^6 
Totalt! 38,9 
1SPD (d) 4% (a) 15% 
(b) 51% 
SPD för mål 4 antogs 1994 och täcker treårsperioden 1994-1996. Anslagen uppgick till 13 miljoner 
ecu som vid 1996 års slut var helt förbrukade beträffande åtaganden. Med hänsyn till att mål 4 var nytt 
har de danska myndigheterna gjort stora ansträngningar för att införa de mekanismer som behövs för 
att genomföra programmet och detta har fortskridit på ett tillfredsställande sätt under 1996. 
Programmets målgrupp är anställda som hotas av arbetslöshet och vars anpassning till förändringarna 
måste förbättras genom yrkesutbildning. Vid sidan om detta syftar programmet till att utveckla nya 
metoder för att föregripa utbildningsbehovet samt till att förbättra systemen för yrkesutbildning för att 
öka arbetskraftens flexibilitet när det gäller att tillgodose efterfrågan på ökade kvalifikationer. 
Anslagen till detta SPD kompletterades med 25 miljoner ecu för att täcka perioden 1997-1999. Det var 
mycket viktigt att upprätthålla kontinuiteten i SPD:s strategi eftersom det saknades uppgifter för att 
göra en utvärdering av det program som antogs i slutet av 1994. De ändringar som eventuellt behövs 
kan göras vid ett senare tillfälle mot bakgrund av den intermediära utvärderingsrapport som förväntas 
vara klar i mitten av 1997. 
MÅL 5a jordbruk 
Tabell V-6: Sammanfattning av programplaneringen 1994-1999 (miljoner ecu - 1994 års priser) 
Totalt 
127,0 Åtgflrder 
Produktion 
Gemenskapsin itiativ 100,3 
26,7 % 
79% 
21% 
Vad gäller förbättring av produktionssfrukturerna består större delen av gemenskapsstödet av 
investeringsstöd (57,1 miljoner ecu) medan etableringsstöd till unga jordbrukare (30,8 miljoner ecu) 
kommer på andra plats. Vad gäller bearbetning och saluföring har SPD genomförts med framgång. I 
slutet av 1996 hade sammanlagt 79 projekt godkänts främst inom sektorn för kött (36) och i sektorn för 
mjölk och mjölkprodukter (35). I slutet av 1996 hade åtaganden gjorts för 48% av gemenskapsstödet. 
Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 
MÅL 5a fiske 777 
Diagram V-tO: Mål 5a fiske - Sammanfattning av programplaneringen 1994-1999 
Anpassning och omläggning av fiskeansträngningen (a) 
Övriga åtgärder rörande fiskeflottan (b) 
Förnyelse och modernisering av fiskeflottan (c) 
Vattenbruk (d) 
Skyddade havsområden (e) 
Anläggningar i fiskehamnar (f) 
Bearbetning och saluföring av produkter (g) 
Sälj främjande åtgärder (h) 
Socioekonomiska åtgärder (i) 
Övriga åtgärder (j) 
Totalt FFU 
37;7 
0,0 
35,0 
9,2 
3,2 
9,8 
30,1 
7,2 
pm 
7,6 
139,9 (miljoner ecu): 
(e) 2% (a) 27% (h) 5% 
(g) 22% 
(0 7% 
(d) 7% (c) 25% 
Vid programmets genomförande under 1996 har åtaganden gjorts för anslagsbeloppet för 1996 och 
andra förskottet för 1994 betalats ut. Anslagen har i särskilt hög grad utnyttjats för åtgärder som gäller 
produktbearbetning, anpassning av fiskeansträngningen och "övriga åtgärder". De danska 
myndigheterna har anmält en åtgärd om förtidspension för fiskare som kommer att tas upp i 
programmet 1997. Dessutom godkände kommissionen sju av de nio nationella 
tillämpningsförordningarna, medan tre förordningar återstår att godkänna under 1997. 
MÅL 5b6 
Diagram V-ll: Mål 5b - Sammanfattning av programplaneringen 1994-1999: 
Befolkning (1000 inv.) 
Yta (km2) 
Fördelning per fond: 
1 SPD EUGFJ 
ERUF 
ESF 
Totalt 361 
8 374 
miljoner ecu 
21,6 
10,8 
21,6 
54,0 40% 
20% 
40% 
100% (d)2% 
(c) 37% 
(b) 36% • Diversifiering, miljöskydd 
(a) 
• Företagsutveckling (b) 
H Turism (c) 
•Tekniskt bistånd (d) 
Det SPD som antogs i december 1994 anpassades i november 1996 för att ändra budgetplanen med 
hänsyn till programmets försenade godkännande och ändrade socioekonomiska förutsättningar. 
Övervakningskommittén granskade årsrapporten för 1995 och en ny utvärderingsmall för godkända 
projekt samt godkände en plan för en informationskampanj och förberedelserna inför den 
intermediära utvärderingen (utvärderingsplan, referenskriterier). 
Tabell V- 7: Danmark - Åtgärder per mål -1996 i programperioden 1994-1996/99 (miljoner ecu) 
Program 
(antagandeår) Kostnad 
totalt Strukturfonds-
stöd 
(1) Åtaganden 
1996 Åtaganden 
1994-1996 
(2) % 
(2VTO Betalningar 
1996 Betalningar 
1994-1996 
(3) % 
(3)/(l) 
Mål 2* 
SPD Lolland (1994) 
SPD Nord-Jylland (1994) 
Totalt 30,5 
210.5 
241,0 7,0 
47.1 
54,1 -0.2 
23,0 
22,8 9,3 
43,8 
53,1 134% 
93% 
98% 2,1 
1.6 
3,7 6,4 
17,3 
23,7 91%. 
37% 
44% 
Mål 3 
SPD Danmark (1994) | 5X4,3| 26X,l| 42.()| I27,()| 47%| 4l,o| 115.21 43% 
Mil 4 
SPD Danmark (1994) | H7,7| 3X,9| 7,()| I3,()| 33%| 7t7l lOjL 27% 
Mal 5a jordbruk 
Prognos Danmark forordn. 2328/91 (1994) 
SPD Danmark forordn. 866 och 867/90 (1994) 
Totalt 354,4 
213.6 
568.0 100.3 
26,7 
127,0 17,0 
5,1 
22.1 50.3 
10,5 
60,8 50% 
39% 
48% 16,4 
5.7 
22,1 32,9 
8,4 
41,3 33% 
31% 
32% 
Mal Sa fiske 
SPD Danmark (1994) | 438.x| I39,9| 23,3| 69,9| 50%| 0,0| 30,3| 22% 
Mål 5b 
SPD Danmark (1994) 
Totalt 204.41 54.X 
2.124,2| 682,8 3,7 
120,9 13.5 
337,2 25% 
49% 0.1 
74,5 5.8 
226,9 11% 
33% 
* Belopp efter avdrag för civcrfiiringar Ull 1997-1999. 
6 Stödberättigade områden: Nord-Jylland, Viborg, Ringk0bing, Syd-Jylland, öarna. 
IS Åttonde årsrapporten-Strukturfonderna 1996 
B. EN RAPPORT I FORSKNINGENS OCH DEN TEKNISKA INNOVATIONENS TECKEN 
Den aktuella programperioden för strukturfonderna (1994-99) kännetecknas bland annat av 
kommissionens önskan att förstärka strukturpolitikens sammanhang med den övriga 
gemenskapspolitiken. På samma sätt som den sjunde årsrapporten om strukturfonderna (1995) förde 
fram integreringen av miljödimensionen i samtliga strukturåtgärder belyser den här rapporten de 
insatser som gjorts till förmån för den tekniska utvecklingen av regionerna. Med tanke på den 
mångfald av åtgärder som finansieras av strukturfonderna omfattar rapporten samtliga åtgärder och 
områden som stöds av fonderna i detta syfte, främst forskning och utveckling, informationssamhälle 
och innovation. 
1. Bakgrund 
Kravet på komplementaritet mellan strukturpolitiken och den övriga gemenskapspolitiken framförs i 
artikel 130b i fördraget, där det fastställs att utformningen och genomförandet av gemenskapens 
politik och åtgärder skall beakta målet att öka den ekonomiska och sociala sammanhållningen och i 
synnerhet syfta till att minska skillnaderna mellan regionernas utvecklingsnivåer. I artikel 130f 
fastställs gemenskapens mål att stärka den vetenskapliga och teknologiska grunden för gemenskapens 
industri och främja utvecklingen av dess internationella konkurrensförmåga samt underlätta alla 
insatser som anses nödvändiga enligt andra kapitel i fördraget. För att genomföra den samverkan som 
krävs i fördraget antog kommissionen 1993 vid utarbetandet av den nya programperioden för 
strukturfonderna handlingslinjer i ett meddelande benämnt "Sammanhållning och forskningspolitik: 
samverkan mellan politiken för forskning och teknisk utveckling och politiken för ekonomisk och social 
sammanhållning"^'. I meddelandet redogjordes för de nationella och regionala skillnaderna i 
levnadsstandard, utgifter och antalet yrkesverksamma inom FoTU, liksom de mindre gynnade 
regionernas delaktighet i FoTU-politikens och sammanhållningspolitikens instrument. De stora 
skillnaderna i indikatorer på FoTU mellan rika och mindre gynnade regioner åskådliggjordes: 
Skillnaderna mellan medlemsstater i fråga om civila offentliga utgifter för FoTU, vilka låg mellan 1 och 
13 år 1993, var större än skillnaderna i BNP per invånare, vilka låg mellan 1 och 5. I meddelandet 
betonades även svårigheten för de mindre gynnade regionerna att delta i gemenskapens ramprogram för 
forskning och teknisk utveckling. 
Det föreslogs i meddelandet att man, med iakttagande av förstahandsmålen för varje politikområde, 
skulle eftersträva bättre komplementaritet i syfte att avhjälpa de mindre gynnade regionernas 
eftersläpning i FoTU, att bättre beakta den ekonomiska och sociala sammanhållningen i det fjärde 
ramprogrammet för FoTU och att öka betydelsen av FoTU och innovation i det regionala 
utvecklingsstöd som strukturfonderna ger. Detta har tagit sig uttryck i en märkbar ökning av 
strukturfondernas anslag till FoTU och innovation1^. I det fjärde ramprogrammet för FoTU har man 
även ansträngt sig att bättre integrera sammanhållningsdimensionen, bland annat i åtgärd 3 (spridning av 
resultat) och 4 (utbildning och rörlighet för forskare). Exempelvis i samband med spridning och 
utnyttjande av resultaten har 1 % av varje särskilt program inom ramprogrammen för forskning och 
utveckling reserverats för spridning och utnyttjande av resultaten, och ett "Innovationsprogram" i 
förening med åtgärderna enligt artikel 10 i ERUF-förordningen lanserades 1995 för att på regional nivå 
införa strategier och infrastrukturer för innovation och tekniköverföring (RITTS), strategier för 
innovation (RIS) och projekt för tekniköverföring (RTT)^. inom ramen för utbildning och rörlighet för 
forskarna uppgår deltagandet från mål 1 - och mål 6-regioner till 29 % av ansökningarna om stipendier 
17 KOM(93) 203 slutlig, 12.5.1993. 
'** Se nedan. 
19 Se kapitel 1.B.2 Nyskapande åtgärder och tekniskt bistånd. 
/78 Åttonde årsrapporten -Strukturfonderna 1996 
2.2. Genomförande av gemenskapsinitiativ 1996 
Anmärkning: 
Danmark deltar i åtta gemenskapsinitiativ: URBAN, Konver, Employment, ADAPT, SME, PESCA, Leader 
och Interreg. Fem initiativprogram och fyra Interreg-program godkändes på nationell nivå mellan 1994 och 
1995. De tre initiativprogram som återstår att godkänna, SME och Leader-programmen och ett Interreg-
program med Sverige antogs 1996. 
Stöd till utveckling av den tekniska potentialen i Danmark : 
I Danmark är utveckling av informationssamhället ett av målen för gemenskapsinitiativen Interreg, Konver 
et SME. Dessutom avser programmen Interreg mellan Danmark och Tyskland att råda bot på tre regioners 
isolerade läge (regionen Planungsraum V - Sonderjyllands Amt, regionen Ostholstein/Lubeck- Storstroms 
Amt och regionen "K.E.R.N"- Fyns Amt) och dess ekonomiska effekter genom att stimuleraFoTU, utbildning 
och fortbildning inom FoU samt utveckling av små och medelstora företag (2,8 miljoner ecu på en 
totalkostnad av 5,7 miljoner ecu). Likaså innehåller programmet för gränsöverskridande samarbete kring 
Östersjön (Danmark, Polen och Baltikum) åtgärder för att stödja utvecklingen av SME (t.ex: Baltiska huset), 
utbildning och samarbete på kommunikations- och mediaområdet (0,6 miljoner ecu på en totalkostnad av 
1,3 miljon ecu - t.ex baltiska mediacentret), medan programmet mellan Danmark och Sverige innehåller 
särskilda åtgärder för ny teknik på prioriterade områden som industriell utveckling, media, FoTU och 
högskoleutbildning. 
För övrigt lägger programmet inom gemenskapsinitiativet Konver tonvikten på ny teknik som ett medel för att 
förstärka regionernas konkurrenskraft genom utveckling av mänskliga resurser och på förmågan att leda 
företag, bl.a. genom företagsrådgivning, utveckling av kunnande eller genom att koppla företagen till 
avancerade kommunikationsnät. 
Programmet SME till slut medverkar till teknisk utveckling när detta är nödvändigt inom ramen för "ticket-
service" för att försäkra företagens kontinuitet och konkurrenskraft samt för att skapa sysselsättning. 
Tre nya program för gemenskapsinitiativ antogs 1996. Programmet för SME antogs i mars 1996 och 
gäller stödberättigade områden inom mål 2 och 5b. Därför är övervakningskommittén för detta 
program densamma som för SPD inom mål 2 och 5b. Programmet bygger på ett existerande nationellt 
program, systemet med "ticket-service" för nya företagare, som ger dessa möjligheten att få 
skräddarsydda råd och utbildning under företagets startfas vid utarbetandet av affärsplanen. Ett annat 
program som antogs i april 1996 är programmet Interreg Danmark-Sverige. Danmark deltar numera i 
fem Interreg-program: tre med Tyskland, ett med Östersjöregionerna och ett med Sverige. De fem 
programmen utvecklar sig på tillfredsställande sätt. Vad gäller Interreg II C (4 miljoner ecu) inledde 
Danmark förberedelser med grannländerna för två program, ett för Nordsjöområdet och ett för 
Östersjöområdet. Slutligen antogs programmet Leader i juni 1996. Programmet syftar till att 
upprätthålla verksamheten och livskraften på landsbygden, att motverka flykten från landsbygden och 
främja ny inflyttning, att säkerställa inkomstkällorna och skapa ny sysselsättning samt att skydda och 
förbättra naturmiljön. För att säkerställa programmets effektivitet kommer högst 50% av stödet att ges 
till områden som omfattas av mål 5b. 
Tilldelningen av kompletterande anslag från reserven uppgår till 13,5 miljoner ecu. Dessa anslag 
kommer att förstärka initiativen ADAPT, Employment, Leader, och framför allt PESCA och det nya 
delprogrammet Interreg II C. 
Vad gäller de befintliga programmen bör nämnas att inom URBAN-programmet, som gäller staden 
Ålborg (mål 2, Nord-Jylland) och som har samma övervakningskommitté som SPD inom mål 2, 
påbörjades under 1996 inrättandet av det s.k. Centrum för en hållbar stadsutveckling. Programmet 
Konver, som var planerat för perioden 1995-1997 och gäller städerna Kamp (Jylland) och 
Köpenhamn, genomförs enligt tidtabellen. Eftersom programmet inte får några kompletterande anslag 
från reserven kommer det inte att förlängas efter 1997. Vad gäller Employment och ADAPT sattes 
projekten i gång under första halvåret 1996. Det handlar om 42 ADAPT- projekt och 30 Employment-
projekt (8 Youthstart, 15 Horizon, 7 NOW). Initiativtagarna är främst de traditionella organen förutom 
för Horizon-projekten där det i huvudsak handlar om icke-statliga organisationer. De oftast 
återkommande teman är kvinnors nybildning av företag, utveckling av de handikappades kompetens 
Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 179 
inom informationsteknik, inrättande av övergångar mellan skola och fortbildning, stöd till SME och 
utarbetande av schema för arbetsrotation vilket är ett specifikt danskt experiment. Inom ramen för 
PESCA har få projekt slutförts under 1996, men 27% av den budgeterade anslagsramen har redan 
tilldelats olika enskilda projekt och i slutet av 1996 beslutade kommissionen att åtaganden skall ingås 
för samtliga anslag för perioden 1994-1999 på en gång. 
Tabell V-8: Danmark - Gemenskapsinitiativ -1996 i programperioden 1994-1999 (miljoner ecu) 
Initiativ 
(antal program) 
ADAPT (1) 
Employment (1) 
Leader(1) 
PESCA (1) 
SME(l) 
Konver (1) 
URBAN (1) 
Totalt (7) 
Imerreg/REGEH (5)" 
därav program antagna 1996: 
Leader 
SME 
Tota h (2) 
Interreg (1)"* Kostnad 
totaH 
65,7 
20,7 
26,7 
48,6 
5,1 
5,3 
3.0 
175.2 
26.7 
5.1 
31.8 Struktuntöd-
itfld* 
(1) 
29,5 
10,6 
8,2 
16,4 
2,6 
2,4 
1,5 
71,1 
8,2 
2.6 
10,7 Åtaganden 
1996 
24,2 
9,0 
6,5 
9,5 
2,6 
0.0 
0,2 
51,9 
6,5 
2.6 
9,1 Åtaganden 
1994-1996 
(2) 
29,5 
10,6 
6.5 
12,3 
2.6 
2,4 
1,5 
65,3 
6,5 
2.6 
9,1 % 
(2Vfl) 
100% 
100% 
80% 
75% 
100% 
100% 
100% 
92% 
80% 
100% 
85% Betalningar 
1996 
6,2 
2.4 
2.0 
0,8 
0,8 
0,0 
0,1 
12,2 
2,0 
0.8 
2.7 Betalningar 
1994.1996 
(3) 
8,9 
3.2 
2,0 
2,2 
0,8 
1,2 
0,5 
18,6 
2,0 
0,8 
2,7 V. 
(3VO) 
30% 
30% 
24% 
13% 
30% 
50% 
32% 
26% 
24% 
30% 
25% 
Utanför reserven 
* Se den utförliga redogörelsen för programmen i kapitel VII. Tabell 2.2. 
** Se den utförliga redogörelsen för programmen i kapitel LB. I. Gemenskapsinitiativ. 
180 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 
3. TYSKLAND 
3.1. Genomförande av åtgärder per mål 1996 
Stöd till utveckling av regionernas tekniska potential i Tyskland: 
Mål 1 : Den tekniska utvecklingen intar en viktig plats i utvecklings- och omstruktureringsstrategin för de nya 
tyska delstaterna: 4,2% av gemenskapsanslagen går till forskning, teknisk utveckling och nyskapande. Det 
prioriterade området FoU och nyskapande syftar till att öka de mänskliga resurserna både antals- och 
kvalitetsmässigt i FoU-institut genom grundutbildning och fortbildning för att stödja utvecklingen av företag 
vars produkter och produktionsförfaranden är grundade på tekniskt kunnande. ERUF:s deltagande i denna 
prioritet uppgår till 7% av ERUF:s sammanlagda anslag till GSR.. Målen genomförs med hjälp av ett antal 
OP för ekonomisk utveckling i varje delstav genom ett prioriterat område för stöd till FoTU och 
nyskapande. Målen omfattar investeringar i forskningsavdelningar och industriella laboratorier, rådgivning 
vad gäller utveckling och konstruktion, stöd till företag grundade på FoTU, investeringar i infrastruktur för 
FoTU och innovationscentrer. Vidare ingår stöd till samarbete mellan företag inom produkt- och 
processutveckling samt modernisering av informations- och kommunikationsteknik och stöd till utveckling av 
tekniska rådgivningsmetoder. Vid sidan om detta prioriterade område, ger GSR även stöd till FoTU i 
företagen genom investeringar i teknologi, stimulering av innovationscentrer och utveckling av 
företagsgemensamma utbildningscentrer. 
• Exempel på projektfinansiering i Sachsen: stöd ges till ett centrum för nybildning av 
teknologiföretag i Landkreis Riesa-Grofihain. Teknologicentret arbetar huvudsakligen med 
förnybara energikällor och med laserteknik för bearbetning av råvaror, en teknik som centret har 
möjlighet att demonstrera på skärning och svetsning av metaller. Centret samarbetar med 
Fraunhofer-Institut (som är specialiserat på solenergisystem) i Freiburg för att utveckla ett 
bränslebatteri. Därutöver kan centret erbjuda företagen rådgivning och fortbildning. De 
stödberättigade investeringarna uppgår till storleksordningen 250 000 ecu varav 150 000 
finansieras av ERUF. 
Mål 2 (1994-1996): samtliga SPD innehåller åtgärder för att stödja den tekniska utvecklingen, särskilt 
FoTU (20,7% av gemenskapens anslag), antingen inom ramen för ett område som uteslutande ägnas åt detta 
mål eller som ett delområde inom SPD:s övriga prioriteringar: 
• Niedersachsen: i ett prioriterat område ges stöd till FoU inom företagen och till nyskapande på 
produkt- och processområdet genom samarbete mellan företag, forskningsinstitut och 
undervisningsinstitut (3,5 miljoner ecu, totalkostnad: 8,5 miljoner), i ett annat ges stöd till 
åtgärder för vetenskaplig utbildning inom tillämpad teknik (laserteknik, turism, kvalitetsgaranti 
inom byggsektorn, 0,5 miljoner ecu av en totalkostnad på 1,1 miljoner) och slutligen, inom ramen 
för miljöskydd, ges stöd till teknik för minskning, återvinning och behandling av avloppsvatten och 
avfall, till luft-, vatten- och jordreningsteknik samt till bioteknik och biologiskt nedbrytbara 
material. 
Exempel på projektfinansiering i Niedersachsen : utvecklingen av ett "kontinuerligt elektrofilter" 
är ett projekt genomfört under ansvar från "Fachhochschule " / Braunschweig-Wolfenbilttel med 
medfinansiering från ERUF vilket inte hade kunnat fullföljas utan denna finansiering. Tekniken 
gör det möjligt att återanvända en stor andel av använt pulver och förväntas få en mycket stor 
spridning på ytbehandlingsområdet. 
• Saarland : Två prioriterade områden finns. Det första gäller forskning och teknik och innehåller 
planer på utveckling av en vetenskapspark och stöd till forskningsinstitutens verksamhet samt 
tillämpning av deras resultat små och medelstora företag (3,9 miljoner ecu, totalkostnad 9,3 
miljoner). Det andra gäller överföring av teknik och kunnande och ger stöd till organ för 
tekniköverföring och innovationsrådgivning (3,3 miljoner ecu, totalkostnad 14,4 miljoner). Vid 
sidan om dessa prioriterade områden ges stöd genom ett SPD till ökad kompetens inom forskning, 
vetenskap och teknik och till anpassning av kvalifikationsnivån till arbetsmarknadens krav som en 
komplettering av tidigare åtgärder. 
• De övriga SPD innehåller inga särskilda prioriteringar vad gäller teknisk utveckling, men bortser 
inte från denna aspekt. Därför innehåller de t.ex. planer på teknikutveckling för att förbättra miljön 
inom små och medelstora företag (Bayern och Rheinland-Pfalz), stöd till nyskapande genom 
upprättande av en fond för riskkapital för införande av ny teknik och genom stöd till 
7 Mecklenburg-West-Pommern: 71,6 miljoner ecu (totalkostnad: 457 miljoner), Brandenburg : 114,4 miljoner 
ecu (totalkostnad: 259,3 miljoner), Sachsen-Anhalt : 73,1 miljoner ecu (totalkostnad: 225,7 miljoner), Sachsen 
: 207,8 miljoner ecu (totalkostnad: 390,1 miljoner), Turingen : 38,9 miljoner ecu (totalkostnad: 145,1 
miljoner), Östberlin : 61,8 miljoner ecu (totalkostnad: 111,3 miljoner). 
Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 181 
självfinansiering av SME som arbetar inom tekniksektorn (Bremen), skapande eller utvidgning av 
teknisk infrastruktur, teknologiparker och andra typer av anläggningar (Bayern och Nordrhein-
Westfalen), utveckling av organ för företagsservice och -rådgivning, bl.a. vad gäller 
tekniköverföring (Bremen, Hesse och Nordrhein-Westfalen). Dessutom uppmuntrar dessa SPD, i 
miljöskydds syfte, nyskapande, tekniköverföring och miljöanpassning av produktionsprocesser 
(Västberlin) samt användning av miljövänlig teknik och service (Bremen). Slutligen betonas i vissa 
av dessa SPD vikten av att anpassa kvalifikationerna på forsknings-, vetenskaps- och 
teknikområdet och vikten av rådgivning vad gäller fortbildning (Bayern, Hesse och Schleswig-
Holstein). 
Exempel på projekt som finansierats i perioden 1994-1996 : 
Hesse: ERUF medfinansierar anläggningen i den fid. Hindenburg-kasernen av "Kassels 
företagsplantskola"för att stimulera till nybildning av teknikföretag. Anläggningen ger råd inom 
en bred skala av områden och underhåller ett nära samarbete med regionala organ för FoU i syfte 
att förbättra överföring av ny teknik Man försöker systematiskt uppnå synergieffékter mellan 
företagsplantskolan och dess omgivning i syfte att förstärka företag som redan är etablerade i 
regionen och attrahera andra. Projektet är ett exempel på renovering av gamla militära 
anläggningar. Investeringen uppgår sammanlagt till 6,5 miljoner ecu, varav 2,3 miljoner omfattas 
av SPD inom mål 2. 
Nordrhein-Westfalen: EUROMAT GmbH som är ett forskningsföretag specialiserat på 
nyskapande material och produktionsprocesser, högv ärmebeständiga råämnen och 
ytbehandlingsteknik får stöd särskilt för att utveckla ny teknik EUROMAT ställer sitt kunnnde till 
förfogande för sådana SME som inte har en egen forsknings avdelning. Åtgärderna gäller i 
huvudsak utveckling av nya material avsedda för nya användningsområden, av råämnen med helt 
nya egenskaper och av ytbehandlingsteknik Det sammanlagda stödet till dessa åtgärder för 
tekniköverföring uppgår till drygt 4,3 miljoner ecu. 
Sammanlagt går 4,5% av strukturfondernas anslag i Tyskland till tekniskt utvecklingsstöd (mål 
1,2, 5b). 
Tabell V-9: Tyskland - Finansiering med direkt anknytning till teknisk utveckling i programperioden 
1994-1999 (miljoner ecu) 
Finansiering genom 
strukturfonderna 
Mill 
Mil 2 
Mil 5b 
Totalt Totalt 
1.600,0 
223,8 
81,3 
1.905,1 % 
84% 
12% 
4% 
100% Strukturfonder 
575,1 
99,2 
23,6 
697,9 % 
36% 
44% 
29% 
37% Medlemsstat 
Offentliga 
sektorn 
384,7 
116.9 
36,0 
537,6 PrivaU 
sektorn 
640,2 
7,7 
21.7 
669,6 Totalt 
1.024,9 
124,6 
57,7 
1.207,2 % 
64% 
56% 
71% 
63% 
OBS: ProgramplanermgsfOrfarandets karaktär sunt de olika tillvägagångssätt som antagits av medlemsstaterna 
krtver en viss försiktighet når det galler tolkningen, särskilt for utgifter i samband med informationssamhället, 
vilka ofta ar knutna till andra områden som industrin och FoTU. 
MÅL l8 
Diagram V-l2: Sammanfattning av programplaneringen 1994-1999 (miljoner ecu): 
Prioriterade områden: 
Produktiva investeringar (a) 
Stöd till SME (b) 
FoU, innovationer (c) 
Miljö (d) 
Mänskliga resurser, utbildning (e) 
Jordbruk, landsbygdsområden, fiske (0 
Tekniskt bistånd (g) 
FOrdelning per fond: 
ERUF 
ESF 
EUGFJ 
FFU 
Totalt 6.860,9 
4.092,0 
2.644,5 
83,5 
13.680,9 
1GSR/18 0P 
Genomsnitt per OP| 50% 
30% 
19% 
1% 
100% 
760,0 (g) 2% 
(f) 24% (a) 18% 
(e)27% 
(d)8% 
8 Stödberättigade områden: Östberlin, Brandenburg, Mecklenburg-West-Pommern, Sachsen, Sachsen-Anhalt, 
ThUringen. 
182 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 
Huvudsakliga resultat 19969 
Stödåtgärderna inom GSR uppdelas i sju prioriterade områden. Åtgärderna från ERUF, ESF och 
EUGFJ sammanförs och samordnas i tre OP för varje delstat (i Östberlin sammanförs samtliga 
åtgärder från strukturfonderna till ett enda OP). Det planerade stödet inom GSR uppgår till 
13,640 miljarder ecu i 1994 års priser eller, efter indexreglering till 1996 års priser, 13,920 miljarder 
ecu. Alla beslut som följer av indexregleringen har ännu inte antagits under 1996, men merparten av 
de program som får stöd från ERUF ändrades under detta år. I Thuringens fall t.ex. har indexökningen, 
dvs. 38,8 miljoner ecu, tilldelats området 'infrastrukturer" varvid endast delstaten svarar för 
medfinansieringen. Vad gäller Berlin kommer indexbeloppet (14 miljoner ecu) att användas för att öka 
samtliga prioriterade utvecklingsområden inom ERUF. Det operativa programmet för Mecklenburg-
West-Pommern, med övervägande stöd från ERUF, har fått 16,3 miljoner kompletterande anslag som 
en följd av indexregleringen. I Sachsen gjordes tre ändringar i OP med övervägande anslag från 
ERUF, däribland indexregleringen, vilket innebär att anslagen från ERUF ökats med 3,2 miljoner (till 
2,1 miljarder ecu i 1996 års priser). Vad gäller Sachsen-Anhalt har de anslag från ESF som inte 
utnyttjats under 1995 överförts till perioden 1996-1999, medan indexbeloppet (66,3 miljoner ecu) ännu 
inte har anvisats. Samma sak gäller för Brandenburg (1,7 miljoner ecu). 
Genomförandet av prioriteringarna inom GSR har redan givit konkreta resultat. Området för stöd till 
produktiva investeringar och kompletterande investeringar i infrastruktur har den särskilda 
målsättningen att skapa filialer, dotterbolag och nya företag samt att anlägga industri- och 
hantverksområden, lokala kommunikationsvägar och teknikcentra. På detta prioriterade område hade 
vid 1996 års slut drygt 4 000 projekt medfinansierats, 38 000 nya arbetstillfällen skapats och omkring 
90 000 arbeten räddats. I Thiiringen t.ex. beviljades stöd för att skapa 56 hantverksområden, 28 
turistanläggningar, 27 anläggningar för behandling av avloppsvatten, 13 kulturanläggningar, två 
vägprojekt och ett teknikcentrum. Ytterligare ett projekt som är värt att nämna är utvidgningen av ett 
produktionscentrum för elektroniska kopplingar i Wismar (Mecklenburg-West-Pommern). Genom 
teknisk omstrukturering och ökad produktionsförmåga har 170 fasta arbetstillfällen skapats. Vad gäller 
Berlin bör nämnas medfinansieringen av ett' stort projekt för rationalisering och modernisering av 
produktionsinstallationer i ett företag inom elektronikbranschen varvid 200 nya arbetstillfällen 
skapades. 
Tabell V-10: Genomförande av det prioriterade området "Produktiva investeringar och infrastrukturer 
med direkta ekonomiska effekter" under 1996 : 
Förbundsstater 
Östberlin 
Brandenburg 
Mecklenburg-West-Pom mem 
Sachsen-Anhalt 
Sachsen 
Thtlringen 
Totalt område 1 Stödda projekt 
81 
338 
969 
251 
2.171 
215 
4.025 Antal skapade 
sysselsSrrninesrilimien 
608 
5.273 
3.488 
12.129 
12.570 
3.868 
37.936 Antal bevarade 
syssels&trn inestill fallen 
3.449 
12.246 
4.430 
11.801 
48.234 
9.756 
89.916 
De åtgärder som programlagts inom området för stöd till SME är avsedda att stimulera investeringarna 
i SME och att ställa tjänster till deras förfogande. Detta prioriterade område kan delas upp i två 
underområden, ett som gäller produktiva investeringar (investeringar i samband med nybildning av 
9 Utbetalningarna till de nya delstaterna som omfattas av GSR 1991-1993 uppgick till 119,5 miljoner ecu (42,6 
miljoner från ERUF, 52,2 miljoner från ESF, 24,5 miljoner från EUGFJ och 0,2 miljoner från FFU). 
Betalningarna från ERUF avser endast Mecklenburg-West-Pommern (10,9 miljoner ecu) och Sachsen (31,6 
miljoner ecu) och av de sammanlagda ERUF-anslagen inom GSR 1991-1993 (1,567 miljarder ecu) har 1,479 
miljarder , dvs. 95%, utbetalats. Slutrapporterna för Mecklenburg-West-Pommern, Sachsen och Sachsen-
Anhalt presenterats under 1996. En förlängning av betalningsfristen till den 31 december 1996 beviljades 
Östberlin, Thttringen och Brandenburg. Förlängningen tvingades fram av administrativa svårigheter, av 
ouppklarade situationer vad gäller egendomsförhållanden och av försenade investeringar. 
Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 183 
SME, investeringar i utbyggnad, rationalisering och omstrukturering) och ett som i huvudsak gäller 
tjänster till SME (skapande och utnyttjande av infrastrukturer med direkta ekonomiska effekter, 
tillhandahållande av lokaler och företagsgemensamma tjänster inom ramen för teknologicentrer, 
skapande av strukturer för yrkesutbildning, upp värdering av potentialen för internt genererad 
utveckling, garantier, stöd till marknadstillträde och företagsförvaltning). Inom detta stödområde hade 
strukturfonderna vid utgången av 1996 lyckats ge stöd till ungefär 10 000 projekt, skapat omkring 50 
000 nya arbetstillfällen och räddat cirka 84 000 arbetsplatser. I Sachsen-Anhalt t.ex. beviljades stöd till 
företaget "DTS Systemoberfläche", som fick mer än 1,3 miljoner ecu från ERUF. Företaget är 
specialiserat på ytbehandling och fanering för trävaru- och möbelindustrin och använder sig av ett 
patentskyddat material ("ELESGO-filmen"). Åtgärden förväntas leda till 12 nya arbetstillfällen. 
Tabell V-ll: Genomfarande av det prioriterade området "SME" under 1996 : 
Förbundsstater 
Östberlin 
Brandenburg 
Mecklenburg-West-Pommern 
Sachsen-Anhalt 
Sachsen 
ThUringen 
Totalt område 2 (situationen per den 31.12.96) Stödda projekt 
620 
1.038 
4.146 
903 
2.627 
605 
9.939 Antal skapade 
svsselsittninestilinilen 
2.349 
5.405 
13.251 
7.846 
13.815 
6.067 
48.733 Antal bevarade 
sysselslttninestillflllen 
6.423 
10.924 
7.288 
11.979 
30.054 
17.610 
84.278 
Inom ramen för det prioriterade området forskning, teknisk utveckling och nyskapande hade i slutet av 
1996 stöd beviljats till 650 projekt varav 268 i Sachsen och 251 i Östberlin. 
Inom ramen för det prioriterade området miljöskydd och miljöförbättringar gäller åtgärderna 
huvudsakligen näringslivets investeringar i miljövård, investeringar som behöver göras i företag som 
på överregional nivå levererar miljörelaterade produkter och tjänster, infrastrukturer som bidrar till 
miljövård (sanering av övergivna industriområden, rening av avloppsvatten, företags- och 
innovationscentrer för miljöteknik, osv.). ERUF:s finansiella stöd till detta prioriterade område uppgår 
till 12% av ERUF:s samlade anslag till GSR. Vid utgången av 1996 hade inom detta prioriterade 
område stöd beviljats till 764 projekt varav 340 i Sachsen. 
Vad gäller området för kampen mot arbetslöshet och främjande av mänskliga resurser, utbildning och 
vidareutbildning syftar OP "sysselsättning" med övervägande finansiering från ESF till att förbättra 
grundutbildningen, vidareutbildningen och omskolningen samt situationen på arbetsmarknaden. Under 
perioden 1994-1996 deltog mer än 800 000 personer i åtgärder medfinansierade av ESF i form av 
grundutbildning (34%), fortbildning (53%) eller som sysselsättningstöd (13%). 54% av deltagarna var 
kvinnor, 43% ungdomar och 17% långtidsarbetslösa eller personer hotade av långtidsarbetslöshet. 
Sysselsättningseffekterna är betydande, även om det är svårt att fastställa dem med exakthet: 
utbildningen 1996 av 26 285 mindre gynnade ungdomar med medfinansiering av ESF förefaller ha 
minskat arbetslösheten bland ungdomar med 3% (till 14,2%). Totalt sett uppgick arbetslösheten till 
17% i slutet av 1996. Utan de åtgärder som till stor del medfinansierats av ESF kunde arbetslösheten 
ha uppgått till 28%. ERUF:s bidrag till prioriteringen mänskliga resurser uppgår till 584,1 miljoner ecu 
(eller 8,5% av ERUF:s samlade anslag) under perioden 1994-1999. Vid slutet av 1996 hade 187 
projekt relaterade till infrastruktur inom yrkesutbildning medfinansierats med anslag från ERUF. 
Inom ramen för det prioriterade området jordbruk, landsbygdsutveckling och fiske är målet för 
programmen för landsbygdsutveckling, som till övervägande del finansieras av EUGFJ, att förbättra 
den ekonomiska situationen inom jordbruk och att utveckla landsbygden. Den ekonomiska situationen 
i de nya delstaternas landsbygdsområdena är emellertid fortfarande svår. Arbetslösheten är mycket 
stor, särskilt bland kvinnorna. Att skapa fasta arbetstillfällen är därför huvudmålet för EUGFJ:s 
stödåtgärder. Tusentals arbetstillfällen har faktiskt kunnat skapas eller bibehållas såväl inom 
jordbruksproduktion som inom livsmedelsindustrin, mfrastrukturen är dock fortfarande outvecklad och 
inte tillräckligt anpassad till företagens och befolkningens behov. I övrigt har utvecklingen av 
bysamhällen visat sig vara ett förträffligt instrument för en integrerad utvecklingspolicy för 
landsbygden grundad på en tvärvetenskaplig ansats och på ett närmande enligt den s.k. "bottom-up" 
184 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 
principen där lokalbefolkningen får ett stort inflytande på utformningen och prioriteringen av de olika 
investeringar som skall genomföras. Till dessa åtgärder har EUGFJ anslagit 2,608 miljarder ecu. 
ERUF-bidrar med 425,3 miljoner ecu till detta område (eller 6% av ERUF:s anslag sammanlagt) och 
hade i slutet av 1996 tilldelat anslag till 615 projekt av vilka de flesta gällde utförande av 
infrastrukturarbeten på landsbygden. Slutligen, inom :amma prioriterade område, bör nämnas att OP 
"fiske" (med anslag från FFU till ett värde av 83,5 miljoner ecu i 1994 års priser) utvecklar sig på ett 
tillfredsställande sätt. Efter den omprogrammering som skedde 1995 för att bemöta den snabbt ökande 
investeringstakten på ett flertal stödområden fanns i slutet av 1996 sammanlagt omkring 200 projekt 
(framför allt rörande bearbetningsindustrin och moderniseringen av fiskeflottan) som representerade 
ett stödberättigat investeringsbelopp på uppemot 55 miljoner ecu. 
Avslutningsvis bör nämnas att vid utgången av 1996 hade 396 åtgärder med anslag från ERUF 
godkänts vad gäller tekniskt bistånd, bl.a. för att underlätta genomförandet och säkerställa 
uppföljningen av de olika OP. 
MÅL210 
Diagram V-13: Sammanfattning av programplaneringen 1994-1996 (miljoner ecu -1996 års situation och priser): 
Fördelning per sektor: 
Produktionsmiljö (a) 
Mänskliga resurser (b) 
Planering och rehabilitering (c) 
Miljöskydd (d) 
Tekniskt bistånd (e) 
Fördelning per fond: 
ERUF 
ESF 
Totalt 
9 SPD 
Genomsnitt per SPD| 481,0 
222,4 
703,4 70% 
30% 
100% 
78,2 (d) 7% (e) 2% 
(c) 18% (a) 33% 
(b) 40% 
1996 i programperioden 1994-1996u 
Vad gäller programperioden 1994-1996 för mål 2 hade i slutet av december 1994 nio SPD antagits för 
de olika delstaterna. Det handlar oftast om program som vill främja sysselsättningen genom att 
stimulera till produktiva investeringar i regionerna, skapa lämpliga irifrastrukturer för näringslivet, 
stödja SME och främja forskning och utveckling. I slutet av 1996 hade samtliga programanslag 
utnyttats helt. Även om utnyttjandet var blygsam i periodens början har situationen således kunnat 
rättas till genom målmedvetna satsningar. Emellertid har för fem SPD anslagen överförts till perioden 
1997-1999 (Bayern, Berlin, Hesse, Nordrhein-Westfalen och Saarland). Det handlar om 40,1 miljoner 
ecu sammanlagt12 (6,5% av de samlade ursprungliga anslagen). 
I övrigt har samtliga program indexreglerats enligt 1996 års priser och ett stort antal programändringar 
genomförts som oftast gäller själva åtgärderna och finansiella överföringar. I Berlin t.ex. har anslag 
som ursprungligen var avsedda för FoU överförts till åtgärder för att stödja privatinvesteringar och 
10 Stödberättigade områden: Niedersachsen, Bayern, Berlin, Bremen, Hesse, Nordrhein-Westfalen, Rheinland-
Pfalz, Schleswig-Holstein. 
11 Utifrån GSR för perioden 1992-1993, som omfattade sju OP för sex delstater, utbetalades sammanlagt ännu 
23 miljoner ecu (3,3 miljoner från ERUF, 19,8 miljoner från ESF). Det sammanlagda stödet från 
strukturfonderna till de sex delstaterna uppgick i slutet av 1996 till 188,9 miljoner ecu. Vid närnr.re 
betraktande är situationen för de olika OP följande: vad gäller Bremen och Emden har de sista 
betalnmgansökningarna lämnats in, slutrapporterna godkänts och utbetalningarna verkställts under 1996. 
Saarland, Rheinland-Pfalz samt Nordrheinland-Westfalen och Berlin hade ansökt om att få betalningsfristen 
förlängd till den 31 december 1996. Förseningarna beror på oförutsedda svårigheter som uppstått under 
projektens slutfas (tillbakadragande av vissa privata investerare i Berlin, svårigheter i samband med starkt 
förorenad mark i Rheinland-Pfalz; klagomål mot vissa projekt i Saarland, osv.). 
12 Följande belopp har överförts för de olika programmen: Bayern, 2,5 miljoner ecu (17% av det ursprungliga 
anslaget), Berlin, 5,2 miljoner ecu (3%), Hesse, 5 miljoner ecu (23%), Nordhein-Westfahlen, 26,1 miljoner 
ecu (7%), Saarland, 1,2 miljoner ecu (2%). 
Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 185 
stödet till planeringsåtgärderna för vissa områden har förstärkts. I Bremen beslutades att omfördela 
anslagen från ERUF mellan åtgärder och år och tilldelningen av anslagen från ESF har preciserats. I 
SPD för Hesse har vissa åtgärder av ringa omfattning dragits in och det samma gäller för SPD för 
Niedersachsen på grund av att det prioriterade området "produktiva investeringar" avskaffats i brist på 
nationell medfinansiering (årsanslagen för 1994 har överförts till 1995 och 1996 och omfördelats till 
förmån för infrastrukturer med direkta ekonomiska effekter). Vad gäller SPD Nordrheinland-
Westfalen har fördelningen av anslagen mellan olika åtgärder reviderats och har bestämmelserna om 
tekniskt bistånd fått ändrad lydelse. I Bayern, Saarland, Rheinland-Pfalz och Schleswig-Holstein har 
ett fåtal ändringar vidtagits. I fallet Rheinland-Pfalz'.> fall gällde det en höjning av anslagen till 
planeringsåtgärder för ett antal områden beroende på att en åtgärd till förman för turism inte kunnat 
genomföras i tid, medan det i Saarland handlade om att utnyttja anslagen till en ny åtgärd för 
nyetablering av teletjänstföretag och i Schleswig-Holstein om ökade anslag till projektet Kiel-Hörn på 
grund av indexreglering. 
Programmens genomförande har under 1996 i huvudsak präglats av förberedelser inför och 
igångsättning av de intermediära utvärderingarna (kravspecifikationer, upphandlingar, metodarbete) av 
program som beviljats ett gemenskapsstöd på över 40'miljoner ecu. Den intermediära utvärderingen 
har lagts ut på oberoende experter och deras rapporter förväntas vara färdiga i april 1997, liksom 
beräkningen av grundläggande data rörande program av mindre omfattning (Hesse, Schleswig-
Holstein, Bayern och Rhcinland-Pfalz). Arbetet med organiseringen av uppföljningen har fortsatt med 
upprättandet av underkommittéer för uppföljning av SPD med omfattande gemenskapsfinansiering, 
dvs. mer än 40 miljoner ecu. Det gäller programmen för Berlin, Bremen, Niedersachsen, 
Nordrheinland-Westfalen och Saarland. Dessa nya kommittéer har börjat arbeta under årets lopp och 
har redan lämnat sitt bidrag vid utarbetandet av de nya programplaneringsdokumenten för perioden 
1997-1999. 
Förberedelser infor perioden 1997-1999 
Inom ramen för förberedelserna inför programperioden 1997-1999 presenterades i maj 1996 de nya 
utvecklingsprogram som kommer att användas som underlag för de kommande förhandlingarna mellan 
kommissionen, förbundsrepublikcn och delstaterna enligt förutsättningar som är oförändrade jämfört 
med programperioden 1994-1996. Kommissionen förväntas fatta beslut om de nya programmen våren 
1997. 
MÅL 3 OCH 4 
Diagram V-14: Mål 3 - Sammanfattning av programplaneringen 1994-1999 (miljoner 
Prioriterade områden: 
Integration i yrkeslivet av arbetslösa som hotas 
av långtidsarbetslöshet (a) 
Integration av unga arbetssökande i yrkeslivet 
(b) 
Integration av personer som hotas av 
utcstängning från arbetsmarknaden (c) 
Lika möjligheter för män och kvinnor på arbetsmarknaden (d) 
Tekniskt bistånd och pilotprojekt (e) 
Totalt 
1 GSR/12 0P 
Genomsnitt per OP| ESF 
944,1 
442,0 
78,1 
160,2 
57,7 
1.682,1 
140,2 (d) 10% M 3% 
(c) 5% 
(b) 26% (a) 56% 
Att GSR och de 12 OP genomförts på ett tillfredsställande sätt under 1996 framgår av att åtagande 
hade gjorts för hälften av anslagen för perioden 1994-1999 vid slutet av 1996, vilket är positivt med 
tanke på att de operativa programmen antogs i slutet av 1994 och att flertalet av dessa inte kommit upp 
till marschfart förrän under andra halvåret 1995. Intresset för det federala OP "AFG-Plus", som är en 
komplettering av "lagen om främjande av sysselsättningen" ^Arbeitsförderungsgesetz" - "AFG"), har 
varit oväntat stort. Den åtgärd som var mest framgångsrik är utbildningsstöd till deltagare som 
inte är stödberättigade enligt AFG, framför allt kvinnor och har bidragit till ökad jämställdhet. Det 
stora intresset för detta OP har medfört att programlagda åtgärder till förmån för handikappade har 
skurits ned och f.n. pågår samtal mellan kommissionen och de tyska myndigheterna för att finna 
186 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 
möjligheter att bibehålla dessa åtgärder dock utan att dra in på programmet "AFG-plus". Inom ramen 
för de regionala OP har arbetsförmedlingar för tillfälliga arbeten inrättats på ideell bas. Genom dessa 
kontor-kan långtidsarbetslösa få ett tidsbegränsat anställningsavtal i ett foretag med målsättningen att 
därefter kunna anställas i företaget på obestämd tid. Under de perioder då dessa arbetare är utan 
anställning har de möjligheten att få utbildning för att öka sina chanser till fast anställning i ett företag. 
Detta närmande är ett slags arbetslivsintroduktion som ger den arbetslöse en möjlighet att få 
arbetslivserfarenhet på ett företag kopplad till en utbildning som behovsprövas mot bakgrund av denna 
erfarenhet samtidigt som det ger företagen möjligheten att anställa personal som de behöver. 
I övrigt har övervakningskommittén närmare granskat sysselsättningspolitiska frågor, bl.a. frågan om i 
vilken grad ESF:s stödåtgärder inom ramen för mål 3 överensstämmer med gemenskapens strategi vad 
gäller sysselsättningspolitik (varvid debatten särskilt fokuserats på begreppet skapande av 
arbetstillfällen och förbättring av individens anställningschanser). Slutligen har halvtidsutvärderingen 
satts i gång genom urval efter anbudsförande av tolv värderare för varje OP och av en värderare som 
skall ansvara för utvärdering av GSR och samordning av de övriga tolv utvärderingarna. Ett 
rapportutkast förväntas vara klart i mitten av 1997. 
Diagram V-IS: Mål 4 - Sammanfattning av programplaneringen 1994-1999 (miljoner ecu -1996 års priser): 
Prioriterade områden: ESF 
Föregripande av tendenserna på arbetsmarknaden 
och av behovet av yrkesutbildning (a) 
Utbildning och kompetensutveckling, 
yrkesorientering, rådgivning (b) 
Förbättring och utveckling av lämpliga system 
för yrkesutbildning (c) 
Tekniskt bistånd (d) 
Totalt 
1SPD 29,1 
187,0 
34,7 
14,5 
265,3 (c) 13% (d)5% (a) 11% 
(b) 71% 
Det SPD som antogs 1994 för perioden 1994-1996 är uppdelat på 11 regionala program och ett 
federalt program. Medan vissa delstater har kunnat övervinna de svårigheter som uppenbarligen fanns 
vid igångsättningen 1995, har andra delstater och den federala nivån behövt mer tid för att anordna de 
nyskapande utbildningskurser som krävs av SPD. Användningen av fondens medel har förbättrats 
under årets gång. Programmet har förlängts i maj 1996 för att täcka perioden 1994-1999 med ett bidrag 
från ESF på sammanlagt 265,3 miljoner ecu, ett bidrag med nationella budgetmedel på 87 miljoner ecu 
och med budgetmedel från delstaterna på 144 miljoner samt ett privat bidrag på 151,8 miljoner. 
Åtgärderna har dock inte ändrats. Betydande restriktioner i den offentliga budgeten försvårar dock 
alltmer den inom SPD planerade medfinansieringen med nationella medel, men de tyska 
myndigheterna och kommissionen har gjort ansträngningar för att göra fmansieringsstrukturen mera 
flexibel i syfte att komma till rätta med situationen. En mycket positiv sida är att företagen numera ofta 
själva tar initiativet att delta i programmen mot bakgrund av de goda resultat som uppnåtts med de 
första projekten. Avslutningsvis bör nämnas att halvtidsutvärderingen av SPD eventuellt kan medföra 
en omprogrammering för att säkerställa att programmet genomförs med framgång. 
MÅL 5a jordbruk 
Tabell V-l 2: Sammanfattning av programplaneringen 1994-1999 (miljoner ecu -1996 års situation och priser): 
Totalt 
1.086,5 Åtgärd 
Produktion 
Gemenskapsbidrag 868,2 
218,3 80% 
20% 
De åtgärder som avser produktionsstrukturer innebär enligt de nya prognoserna ett gemenskapsbidrag 
på 868,2 miljoner ecu. Två tredjedelar av detta belopp utgör kompensationsbidrag till mindre gynnade 
områden eller 51% av den utnyttjade jordbruksarealen. Under 1994 har ungefär 220 000 jordbrukare 
fått stöd genom detta stödsystem, vilket är en lätt minskning jämfört med 1993. Ett belopp på 113 
miljoner ecu är avsett för unga jordbrukare, medan investeringsstöd, vilket utgör 15% av 
gemenskapsbidraget, beviljats 1 800 anläggningar under 1994, framför allt i Bayern, Schleswig-
Holstein och Niedersachsen. Eftersom artikel 38 i förordning (EEG) nr 2328/91, som beviljar de nya 
Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 187 
delstaterna särskilda villkor i fråga om investeringstöd, upphör att gälla den 1 januari 1997 antogs i 
slutet av 1996 gemensamma bestämmelser för de gamla och de nya delstaterna inom ramen för det 
tyska programmet för investeringar inom jordbruk (Agrarinvestitionsförderprogramm 1997-2000) för 
att säkerställa en enhetlig tillämpning i hela landet. 
Vad gäller bearbetning och saluföring av produkterna har genomförandetakten för de 10 SPD, efter en 
viss försening i inledningsskedet, nu ökats. Vid utgången av 1996 hade ungefär 40% av 
gemenskapsstödet utnyttjats för godkända projekt. Stödet koncentreras till sektorn för frukt och 
grönsaker, kött, mjölk och mjölkprodukter, blommor och levande växter. På grund av ändrade 
marknadsförhållanden, särskilt inom sektorn för kött, har ett antal ansökningar om programändringar 
framförts. 
MÅL 5a fiske 
Diagram V-16: Mål 5a fiske - Sammanfattning av programplaneringen 1994-1999 (miljoner ecu) 
i t 
Anpassning och omläggning av fiskeansträngningen (a) 
övriga åtgärder rörande fiskeflottan (b) 
Förnyelse och modernisering av fiskeflottan (c) 
Vattenbruk (d) 
Skyddade havsområden (e) 
Anläggningar i fiskehamnar (0 
Bearbetning och saluföring av produkter (g) 
Sälj främjande åtgärder (h) 
Socioekonomiska åtgärder (i) 
övriga åtgärder (J) 
Totalt FFU 
6,8 
0,0 
12,3 
7,1 
0,0 
5,6 
39,4 
2,5 
pm 
1,8 
76,0 (I) 0% 
(h)3% 0)2% (a) 9% 
(g) 53% (c) 17% 
(d)9% 
(0 7% 
Programmet utvecklar sig på ett tillfredsställande sätt. Antalet projekt uppgår f.n. till 350 (framför allt 
inom bearbetnings industrin och modernisering av fiskeflottan) och stödberättigade investeringar till 75 
miljoner ecu. Under 1996 har även värderingsarbeten genomförts (val av värderare, diskussion av 
preliminära resultat). Slutrapporten som förväntas till våren 1997 kommer att leda till en revidering i 
halvtid av programmet. 
MÅL 5b13 
Diagram V-17: Mål 5b- Sammanfattning av programplaneringen 1994-1999. 
Befolkning (1000 inv.) 
Yta (km2) 
Fördelning per fond: 
ERUF 
ESF 
EUGFJ 
Totalt 
8 SPD 
Genomsnitt per SPD| 7.823 
96.178 
miljoner ecu 
475,1 
231,0 
522,9 
1229,0 39% 
19% 
43% 
100% 
153,6 (c) 19% 
(b) 39% («1)0,1% 
(a) 42% • Diversifying och 
anpassning av 
Jordbruksstrukturerna (a) 
• Utveckling av andra 
sektorer an jordbruket (b) 
• Utveckling av mänskliga 
resurser (c) 
• Miljöskydd (Saarland) (d) 
Finansieringen ökade i omfattning under 1996 på grund av samhällets förhöjda medvetenhet om 
landsbygdsproblematiken och de goda resultat som uppnåtts under perioden 1989-1993. Detta innebär 
att programmet som var avsett att sträcka sig över treårsperioden 1994-1996 har kunnat genomföras på 
två år trots budgetrestriktioner i delstaterna. Såsom redan framgick av utvärderingen i efterhand av tre 
program från perioden 1989-1993, har strategin att utnyttja nationella stödsystem som källa för 
nationell medfinansiering under 1996 återigen visat sig vara mycket effektiv när det gäller att 
genomföra programmen snabbt och smidigt. I fråga om programövervakning kan nämnas att 
övervakningskommittéerna granskat de årliga lägesrapporterna och för två SPD ägnat sig åt att få till 
stånd ändringar i de nationella stödordningarna för att anpassa programmen till genomförandetakten 
samt för samtliga SPD fastställt riktlinjer för intermediär utvärdering av programmen. Värderarna 
utarbetade en första lägesrapport i slutet av 1996 och slutrapporterna förväntas vara färdigställda i april 
1997. 
13 Stödberättigade områden: Baden-Wurttemberg, Nordrhein-Westfalen, Saarland, Niedersachsen, Bayern, 
Hesse, Rheinland-Pfalz, Schleswig-Holstein. 
Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 JÇ 
och till 26% av samordnarna för Eurokonferenserna, medan andelen värdinstitutioner belägna i mål 1-
regionerna har ökat från 4 % i det tredje ramprogrammet för FoTU till 15 % för närvarande i det 
fjärde ramprogrammet för FoTU. Vidare deltar forskarna i regioner som omfattas av mål 1 i stor 
utsträckning i projekten i det fjärde ramprogrammet för FoTU. År 1996 hade 40 % av de projekt som 
genomför dessa program minst en deltagare från mål 1-regioner. 
Skillnaderna består 
Trots framstegen visar de vetenskapliga och tekniska indikatorerna att den "tekniska klyftan" mellan 
medlemsstater och mellan regioner fortfarande är stor. När det gäller utgifterna för FoTU är 
skillnaderna mellan sammanhållningsstaterna och de andra medlemsstaterna mycket stora såväl 
uttryckt i bruttokostnader i förhållande till BNP som i medverkan av den privata sektorn eller av 
forskare och ingenjörer anställda inom sektorn. Det är svårare att finna finansieringskällor i dessa 
medlemsstater för att finansiera innovation, och underskotten i handelsbalansen för teknik är stora. 
Inom dessa fyra medlemsstater är verksamheter knutna till forskning och innovation i hög grad 
koncentrerade till några regioner, vanligen runt huvudstäderna. 
FoTU - Rapportens lärdomar om den ekonomiska och sociala 
sammanhållningen : 
De mest dynamiska och högpresterande företagen och laboratorierna i Europa är 
belägna i Europas centrum, i "innovationsområdena" som hyser nära 80 % av de 
laboratorier som deltar i det gränsövcrskridande samarbetet i FoTU och som 
kännetecknas av ett nätverk av samverkan för att utveckla produkter och nya 
tillverkningsmetoder. 
På 10 år har proportionen inhemska utgifter för FoTU i förhållande till BNP ökat 
från 0,4 % till 0,63 % för Portugal, från 0,34 % till 0,6 % för Grekland och från 
0,8 % till 1,24 % för Irland. I Spanien har den ökat från 0,48 % till 0,93 %. 
När det gäller medlemsstaternas medverkan i ramprogrammen för FoTU är 
situationen i vissa avseenden uppmuntrande. Även om medlemsstaternas ställning 
i förhållande till varandra uttryckt i utgifternas fördelning i de andra och tredje 
ramprogrammen inte har förändrats, har de fyra sammanhållningsländernas andel 
ändå ökat från det ena ramprogrammet till det andra. Under samma tid ökade 
proportionen bara marginellt eller minskade för Frankrike, Förenade kungariket 
och Tyskland. 
Kvalitativt härrör mål 1-regionernas medverkan till största delen från 
forskningsinstitut eller statliga universitet och inte så mycket från den privata 
sektorn, men den har gjort att man kunnat skaffa sig nya vetenskapliga kunskaper 
och tillämpa dem genom att snabbt lansera nya produkter och 
tillverkningsmetoder. De små företagen har dock svårt att dra fördel av 
programmen och även om dessa har möjliggjort ett verkligt närmande mellan 
parter i södra och norra Europa, finns det en risk att dessa närmanden medför att 
forskningsområdena förlorar sin relevans i förhållande till de specifika 
ekonomiska och industriella behoven i de mindre gynnade regionerna. 
Likaså sker anpassningen till informationssamhället, som i första hand går via ett effektivt 
telekommunikationssystem, mycket långsammare i sammanhållningsregionerna. Tillgången till 
telenäten, finansieringsmöjligheter och även abonnemanget på informationssamhällets tjänster är bra 
mycket mindre än i resten av gemenskapen. Rent allmänt är investeringarna i telekommunikationer i 
sammanhållningsländerna 40 % lägre än i de centrala regionerna20. 
20 För mer exakta uppgifter se särskilt "Europeisk rapport om vetenskapliga och teknologiska indikatorer - 1994" 
(november 1994, OPOCE), "Femte rapporten om regionernas socioekonomiska utveckling" (1994, OPOCE), "Första 
rapporten om den ekonomiska och sociala sammanhållningen" och meddelandet "Sammanhållningen och 
informationssamhället" (KOM(97) 7 slutlig, 22.1.1997). 
188 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 
Tabell V-13: Tyskland - Åtgärder per mål - 1996 i programperioden 1994-1996/99 (miljoner ecu) 
Program 
(antag andeir) Kostnad 
totalt Strukturfonds-
itöd 
(1) Åtaganden 
1996 Åtaganden 
1994-1996 
(2) aw) Betalningar 
1996 Betalningar 
1994-19% 
(3) % 
«wn 
Mall 
Regionala OP 
OP Östberlin (1994) 
OP Brandenburg (1) (1994) 
OP Brandenburg (2) (1994) 
OP Brandenburg (3) (1994) 
OP Mecklenburg-West-Pommern (1) (1994) 
OP Mecklenburg-West-Pommern (2) (1994) 
OP Mecldenburg-West-Pommem (3) (1994) 
OP Sachsen (1) (1994) 
OP Sachsen (2) (1994) 
OP Sachsen (3) (1994) 
OP Sachsen-Anhalt ( 1 ) ( 1994) 
OP Sachsen-Anhalt (2) ( 1994) 
OP Sachsen-Anhalt (3) ( 1994) 
OPThuringen(l)(1994) 
OPTh0ringen(2)(1994) 
OPThttringen(3)(1994) 
Interregionala OP 
OP Fiske (1994) 
OP Yrkesmässig kompetens (1994) 
Totalt 2.442,9 
6.141.4 
2.417,8 
889,1 
5.851,6 
1.880,7 
814.5 
8.9933 
1.679,4 
909.1 
9.488,8 
2.058,9 
974,2 
5.467,4 
2.432,9 
778,6 
197,2 
2.360,5 
55778,4 743.1 
964,8 
729.9 
471,9 
801,4 
676,6 
366,0 
2.110,6 
621.5 
630,4 
1.190,8 
583,5 
590,6 
1.060.6 
521,0 
457,9 
83.5 
1.076,7 
13.680,9 118,9 
99,9 
115,6 
74,9 
141,4 
111,5 
663 
352,4 
177,8 
843 
1,0 
93,9 
101,5 
159,3 
79.5 
63.9 
273 
171,3 
1041,0 330,3 
326,2 
322,9 
209,7 
365,7 
408.1 
170,9 
942,5 
357,6 
230,5 
339,7 
267,8 
262,6 
450,6 
229,0 
194,7 
46.5 
478,0 
5.933,1 44% 
34% 
44% 
44% 
46% 
60% 
47% 
45% 
58% 
37% 
29% 
46% 
44% 
42% 
44% 
43% 
56% 
44% 
43% 94,2 
107,2 
103,5 
71,4 
152,6 
106,0 
40,6 
382.9 
112,6 
123,0 
174,2 
763 
110.2 
202,5 
93.7 
42,8 
15.1 
85,6 
2094,4 201,2 
263,0 
265,5 
175.8 
329.6 
262.4 
110.1 
774,8 
254,9 
207,7 
303,0 
200,5 
212,9 
321,4 
183,1 
140.7 
26,7 
331,0 
4.564,5 27% 
27% 
36% 
37% 
41% 
39% 
30% 
37% 
41% 
33% 
25% 
34% 
36% 
30% 
35% 
31% 
32% 
31% 
33% 
Mil 2* 
SPD Niedersachsen (1994) 
SPD Bayern (1994) 
SPD Beritn (1994) 
SPD Bremen (1994) 
SPD Hessen (1994) 
SPD Nordrhein-Westfalen (1994) 
SPD Rhcinland-Pfalz (1994) 
SPD Saarland (1994) 
SPD SchleswiR-Holstem (1994) 
Totalt 95,7 
30,5 
401,5 
177,6 
48.0 
1.262,2 
49,7 
240,6 
32,4 
1338,2 43,1 
123 
155,4 
47,6 
16,6 
340,4 
23.8 
48,6 
15,6 
703,4 29.6 
0.5 
67,0 
32,6 
•4,7 
225.4 
0.2 
28,1 
0.2 
379,1 43,1 
14.2 
116.2 
47,6 
16,6 
340,4 
23,7 
48,6 
15,6 
665,9 100% 
115% 
75% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
95% u 
2,4 
15,8 
6,7 
0,9 
127.1 
2.6 
18.4 
1.7 182,7 13,9 
11,7 
45.8 
17,1 
11,5 
184,6 
143 
31,4 
9,4 
339,7 32% 
95% 
29% 
36% 
70% 
54% 
60% 
65% 
60% 
48% 
Mil 3 
Regionala OP 
OP Baden-Wurtemberg (1994) 
OP Niedersachsen (1994) 
OP Bayern (1994) 
OP Berlin (1994) 
OP Bremen (1994) 
OP Hamburg (1994) 
OP Hessen (1994) 
OP Nordrhein-Westfalen (1994) 
OPRheinland-Pfalz(1994) 
OP Saarland (1994) 
OP Schleswig-Holstein (1994) 
Interregionala OP 
OP Förbundsrepubliken (1994) 
Totalt 115,8 
276,8 
125,3 
113,0 
93.5 
86,1 
135,4 
674,8 
65.8 
90,9 
912,8 
2.589.7 
$.279,8 52,4 
121,2 
56,5 
50,8 
39,5 
39,1 
49.6 
280,6 
29,5 
40,9 
34,4 
887.6 
1.682,1 8,6 
37,2 
163 
83 
6,5 
11,5 
8,1 
55,8 
4,6 
6,1 
113 
338,2 
512,6 25,0 
55,8 
25,0 
24.2 
18.8 
17,5 
23,6 
98.8 
14.8 
19,1 
23,5 
474,3 
820,4 48% 
46% 
44% 
48% 
48% 
45% 
48% 
35% 
50% 
47% 
68% 
53% 
49% 8.1 
36.9 
8.2 
6.7 
42 
9.4 
8.6 
50.6 
3,8 
73 
9,6 
134,2 
287,5 18,7 
46.2 
15,1 
19.4 
14,0 
14.2 
18.6 
85.0 
10,4 
17,7 
193 
243,1 
521,8 36% 
38% 
27% 
38% 
36% 
36% 
38% 
30% 
35% 
43% 
56% 
27% 
31% 
Mal 4 
SPD Tyskland (1994) | 648,l| 265,3| 26,6| 56,2| 21%| 8,7| 23,5| 9% 
Mal 5a jordbruk 
SPD Niedersachsen förordn. 866 och 867/90 (1995) 
SPD Bayern iorordn.866 och 867/90 (1995) 
SPD Bremen förorda 866 och 867/90 (1995) 
SPD Hamburg förordn. 866 och 867/90 (1995) 
SPD Hessen förordn. 866 och 867/90 (1995) 
SPD Badcn-Wunembcrg forordn. 866 och 867/90 
(1994) 
SPD Nordrhein-Westfalen förordn. 866 och 867/91 
(1994) 
SPD Rheinland-Pfak förordn. 866 och 867/90 
(1994) 99,6 
342,2 
4.5 
24,1 
84,0 
127,1 
132,5 
76.6 29,9 
85,5 
0,7 
43 
21,0 
21,8 
30,1 
18,8 5,7 
163 
0,1 
0,0 
63 
5.1 
10.0 
3,6 10,4 
29,8 
0.2 
0,7 
9,6 
8.6 
14,8 
6,6 35% 
35% 
35% 
16% 
46% 
40% 
49% 
35% 1.4 
12.2 
0.1 
0,0 
4,0 
4,9 
7,7 
2,8 3.8 
19,0 
0.2 
03 
5.6 
6,7 
11,6 
53 13% 
22% 
25% 
8% 
27% 
31% 
38% 
28% 
• Belopp efter avdrag för överföringar till 1997-1999 
( 1 ) Ekonomisk utveckling 
(2) Landsbygdsutveckling 
(3) Arbetsmarknad 
Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 189 
' Program 
(antagandet r) 
SPD Saarland förordn. 866 och 867/90 (1995) 
SPD Schleswig-Holstein förordn. 866 och 867/90 
(1995) 
Prognos Tyskland forordn. 2328/91 (1994) 
Totalt Kostnad 
totalt 
17,8 
10.2 
3.5383 
4.456,8 Strukturfonds-
stöd 
(1) 
3.1 
3,1 
868,2 
1.086,5 Åtaganden 
1996 
13 
0.0 
143,3 
191,8 Åtaganden 
1994-1996 
(2) 
2,0 
0.5 
431,3 
514,6 % 
(21/(1) 
65% 
16% 
50% 
47% Betalningar 
1996 
1.2 
0,0 
143,0 
177J Betalningar 
1994-1996 
(3) 
13 
0.2 
333.1 
387,2 % 
(3)/(l) 
46% 
8% 
38% 
36% 
Mal Sa fiske 
SPD Tyskland (1994) | 376,9| 76,0| 12,8| 37,6| 50%| 3,9| 20.0| 26% 
Mal 5b 
SPD Baden-Wurtemberg (1995) 
SPD Nordrhein-Westfalen (1995) 
SPD Saarland (1995) 
SPD Niedersachsen (1994) 
SPD Bayern (1994) 
SPD Hessen (1994) 
SPD Rhcinland-PfaU (1994) 
SPD Schleswig-Holstein (1994) 
Totalt 
TOTALT 450,8 
117.9 
108,0 
687,1 
2.933.4 
232,3 
426.8 
229.6 
5185,9 
74.064,1 74,9 
46,8 
24,1 
245.1 
560,2 
80,8 
111.3 
85,9 
1.229,0 
18.723,2 143 
6.2 
\2 
33,0 
79,7 
10,9 
22,4 
20,2 
187,7 
3351,6 23.0 
11,7 
4,0 
77,4 
215,1 
343 
42.6 
41.1 
449,5 
8.477,2 31% 
25% 
17% 
32% 
38% 
43% 
38% 
48% 
3VÅ 
45% 6.8 
5,0 
03 
36.8 
118,3 
10,8 
15,0 
193 
212,6 
2.967.2 1U 
7,8 
23 
623 
185,8 
23,6 
273 
26.2 
346,8 
6.203.4 15% 
17% 
9% 
25% 
33% 
29% 
25% 
31% 
28% 
33% 
3.2. Genomförande av gemenskapsinitiativ 1996 
Anmärkning: 
Tyskland deltar i samtliga gemenskapsinitiativ förutom REGIS. Merparten av programmen för 
gemenskapsinitiativ godkändes av kommissionen 1995.1 slutet av 1995 återstod sammanlagt 19 program att 
godkännas inom Leader, URBAN, Rechar, Résider, RETEX, SME och Konver samt ett inom 
gemenskapsinitiativet Interreg. Dessa program antogs 1996 (2 Leader, 6 SME, 1 Rechar, 3 Konver, 1 Résider, 
1 RETEX, 2 URBAN och 1 Interreg med Österrike) vilket innebär att antalet program för gemenskapsinitiativ 
som genomförs i Tyskland nu uppgår till 83 och att Interreg omfattar 18 program. 
Stöd till utveckling av den tekniska potentialen i Tyskland: 
Merparten av de program som ingår i initiativet SME prioriterar den tekniska utvecklingen i små och 
medelstora företag. I Nordrheinland-Westfalen har ett stöd på 2,1 miljoner ecu (av en totalkostnad på 13 
miljoner ecu) anslagits till teknologi och nyskapande, i Bayern 3,7 miljoner ecu (på en totalkostnad av 10,6 
miljoner) till kvalitet och nyskapande i SME och i Schleswig-Holstein 0,7 miljoner ecu (av en totalkostnad på 
1,4 miljoner) till nyskapande företag. Aven i de nya delstaterna ger programmen för SME ett kraftigt bidrag 
till skapande av nya arbetstillfällen eftersom programmet för Sachsen-Anhalt anslår 4,9 miljoner ecu 
(totalkostnad: 11 miljoner) till FoU rörande distansarbete, införande av nätverk och patenttillämpningar, 
medan programmet för Sachsen satsar 16,6 miljoner ecu (totalkostnad: 47,2 miljoner) på införande av 
nyskapande teknologi. 
Vad gäller initiativen för ekonomisk omstrukturering gör Konver-programmen direkta satsningar på teknisk 
utveckling som en prioriterad åtgärd för att stödja den ekonomiska divers ifieringsprocessen. I merparten av 
dessa program planeras åtgärder för användning av företagens militära teknologi till civila ändamål 
(Bayern, Saarland - t.ex.: återanvändning av fordon och tillverkning av tankbilar -, Schleswig-Holstein, 
Bremen - t.ex.: institut för produktionsteknik) och för stöd till nyskapande och tekniköverföring (Sachsen-
Anhalt, Bremen och Brandeburg) samt vetenskapligt samarbete på europeisk nivå (Bremen). Det finansiella 
stödet till genomförandet av dessa åtgärder i programmen för Sachsen-Anhalt och Bremen uppgår till 2,8 
miljoner ecu (totalkostnad: 4,3 miljoner) respektive 1,4 miljoner ecu (totalkostnad: 2,9 miljoner). Inom ramen 
för Résider, ger programmet Brandenburg stöd till utbildning och fortbildning inom nyskapande miljö- och 
infrastrukturteknologi. Även i programmen RETEX är teknisk utveckling i två fall ett prioriterat område: i 
Sachsen som stöd till FoU iföretag och teknikcentrer (12,6 miljoner ecu, totalkostnad: 33,5 miljoner) och i 
Thuringenför att främja överföring och införande av ny teknik genom att förbättra företagens kunnande och 
utveckla deras samarbete med varandra (3,1 miljoner ecu, totalkostnad 8,2 miljoner). 
Vad gäller Interreg inriktas samarbetet mellan Tyskland och Danmark på problematiken i samband med tre 
regioners avskilda läge (Planungsraum V och Sonderjyllands Amt, Ostholstein, Lubeck och Storstroms Amt 
samt Kern och Fyns Amt) och de följder som detta innebär för deras ekonomier14. Initiativprogrammen 
mellan Tyskland och Luxemburg (Euroregio), Frankrike (Saarland, Lorraine, Pfalz) och Polen 
(Mecklenburg- Västra Pommern) prioriterar FoTU samt tekniköverföring och i programmet med Frankrike 
och Schweiz (övre Rhen) avsätts 2,5 miljoner ecu (totalkostnad: 4,9 miljoner) till stimulering av FoU och 
utveckling av telekommunikationer. 
14 Se kapitel V.2. Danmark. 
190 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 
Samtliga program för gemenskapsinitiativ är numera godkända av kommissionen och befinner sig f.n. i 
inledningsskedet. Under 1996 godkändes 16 nya initiativprogram, varav 5 endast i Brandenburg. Det 
största-antalet godkända program gäller initiativet SME. Det gäller sex program som representerar ett 
strukturstöd på 26,1 miljoner ecu sammanlagt. Fem program avser gamla delstater medan det sjätte 
gäller en ny delstat. Initiativprogrammet för Brandenburg fokuseras på åtgärder av tekniskt slag eller 
åtgärder som gäller företagsförvaltning som komplettering till de traditionella 
investeringsincitamenten. I Niedersachsen lägger initiativprogrammet tyngdpunkten på kvalitetsgaranti 
och immateriella överföringar. I Schleswig-Holstein berör åtgärderna kvalitetsomsorg och 
prospektering av marknaden för innovationer. Det nya programmet Rechar i Brandenburg ger stöd, 
under mottot "Från stenkolsregion till modern industriregion", till åtgärder som förbättrar miljön och 
den ekonomiska strukturen och samtidigt skall skapa nya arbeten och bibehålla dem som finns. Vidare 
godkändes två URBAN-program: Saarlandbruck och Halle. I Halle kommer ett kvarter på 1,1 km2 med 
5 000 invånare att renoveras för att förhöja attraktionsvärdet och göra det till en samlingsplats. I 
planerna ingår bl.a. anläggningen av ett fritids- och ungdomscentrum i ett f.d. kafferosteri och av 10 
000 m2 grönområden. 
Vidare godkändes ett antal industriella omstruktureringsprogram. Tre Konver-program berör Baden-
Wûrttemberg, Sachsen och Brandenburg. I Brandenburg har programmet bl.a. till syfte att se till att de 
byggnader som är föremål för omstrukturering införlivas i näringslivet och att deras ekonomiska 
potential utnyttjas. I Sachsen är det målsättningen att renovera de byggnader och marker som utrymts 
av OSS-trupperna och att uppmuntra de berörda kommunerna att använda dessa på ett effektivt sätt 
(etablering eller nybildning av företag). Resider-programmet i Brandenburg omfattar åtgärder som 
gäller infrastruktur, miljöresurser och mänskliga resurser. Särskilda åtgärder som sanering av gamla 
fabriksbyggnader för att använda dessa för ekonomiska ändamål eller samarbete mellan företag och 
forskningscentrer förväntas skapa nya varaktiga arbetstillfällen. Vidare avser initiativprogrammet 
RETEX i Brandenburg att öka den ekonomiska diversifieringen bl.a. genom att uppmuntra samarbete 
mellan företag med avseende på saluföring och inköp. 
Till slut bör nämnas att kommissionen godkänt det sista Leader-programmet för Schleswig-Holstein. 
När det gäller detta initiativ har tillämpningen av den s.k. "bottom-up"-pr'mcipen generellt sett ansetts 
vara väl anpassad till behoven på den tyska landsbygden, såväl i de gamla som i de nya delstaterna. 
Lokala grupperingar har utformat ett stort antal lovande projekt och i de gamla delstaterna har 60 
lokala aktionsgrupper och 15 andra kollektiva organ upprättats. Seminariet om Leader II i Tyskland 
har lett till ett framgångsrikt åsiktutbyte mellan de lokala grupperingarna och de olika berörda 
myndigheterna. Genomförandet fortskrider olika från en delstat till en annan, men motsvarar på det 
hela taget förväntningarna. 
PESCA-programmet har stött på vissa svårigheter i inledningsskedet beroende på den komplicerade 
administrativa förvaltningen. Med hänsyn till behoven i de områden som är beroende av fiske och det 
stora antalet ansökningar finns all anledning att tro på framsteg i den närmaste framtiden. För övrigt 
ändrades programmet i två omgångar under 1996 dels för att besluta om ett engångsåtagande, dels för 
att koncentrera anslagen genom överföring av anslag från ESF till ERUF och FFU. 
När det gäller initiativen till förmån för mänskliga resurser, som genomförs på ett mycket 
decentraliserat sätt i och med att delstaterna svarar för 85% av den disponibla finansieringen (de 
övriga 15% skall finansieras av den federala staten och gäller regionöverskridande projekt), har de 
första anbudsförfarandena genomförts och projekten valts ut. Vad gäller Employment handlar det om 
242 projekt varav 24 på federal nivå (73 projekt inom NOW, 120 inom HORIZON och 49 inom 
Youthstart). Projektverksamheten i dessa tre delprogram kretsar i huvudsak kring ämnet "utbildning". 
Dessutom ägnas ett stort utrymme åt utveckling av lokala partnerskap och åt samarbete med företag för 
att skaffa konkret arbetslivserfarenhet. Ett av huvudtemana för NOW-projekten är kvinnors skapande 
av företag. Inom ramen för Youthstart har ett stort antal projekt för syfte att förbereda ungdomen på 
yrkesutbildning och inom Horizon läggs tonvikten på samtliga olika steg som leder till integration i 
arbetslivet. Vad gäller ADAPT valdes 220 projekt varav 17 på federal nivå. I likhet med Employment 
ägnas ett stort utrymme åt utbildningsåtgärder. Ett stort antal projekt inriktas dock på att analysera de 
problem som den ekonomiska utvecklingen medför för företagen, vissa yrkesgrupper och vissa 
Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 191 
regioner. Verksamhetsskalan är mycket bred och omfattar t.ex. de små och medelstora företagens 
behov av förvaltningsteknik, strategier för företagsutveckling genom erövring av nya marknader eller 
utveckling av nya produkter, skapande av ny syselsättning, bl.a. genom införande av ny teknik och nya 
former av arbetsorganisation eller skapande av ett nätverk mellan de regionala aktörerna på 
arbetsmarknaden för att stimulera syselsättningen. 
Ett antal program har anpassats, i vissa fall av omplaneringsskäl (t.ex. finansiell omfördelning mellan 
prioriteringar, omdefiniering av stödberättigade åtgärder), men framför allt för tilldelning av 
indexreglerade anslag15. De tilläggsanslag som beror på indexreglering enligt 1996 års priser uppgår 
till 25 miljoner ecu sammanlagt för initiativen i fråga, nämligen Interreg, Konver, Résider, SME, 
Rechar, URBAN och RETEX. Dessutom tilldelades Tyskland 317,7 miljoner ecu ur reserven. 
Tilläggsanslagen gick för mer än en tredjedel till Konver, följt av Interreg och Employment och 
kommer bl.a. att möjliggöra igångsättningen av två nya program inom URBAN (Zwickau och Kiel) 
och bidra till finansieringen av programmen Interreg II-C16. 
Tabell V-14: Tyskland- Gemenskapsinitiativ - 1996 i programperioden 1994-1999 (miljoner ecu) 
Initiativ 
(antal program) 
ADAPT(l) 
Employment (1) 
Leader (15) 
PESCA (1) 
SME (15) 
Rechar (7) 
Konver (16) 
Résider (9) 
RETEX (8) 
URBAN (10) 
Toult (83) 
Interrez/REGEN(l8r' 
därav program antagna 1996 
Leader Schleswig-Holstein 
Leader tekniskt bistånd (genomförande av det 
nationella nätet) 
SME Rheinknd-Pfalz 
SME Brandenburg 
SME Niedersachsen 
SME Saarland 
SME Baden-WQrtemberg 
SME Schleswig-Holstein 
Rechar Brandenburg 
Konver Brandenburg 
Konver Sachsen 
Konver Baden-Wurtemberg 
Résider Brandenburg 
RETEX Brandenburg 
URBAN SaarbrQcken 
URBAN Halle (Sachsen-Anhalt) 
Toult (16) 
Interreg (1)'" Kostnad 
totalt 
480,4 
298,4 
401,0 
62,0 
402,3 
450,1 
548,4 
606,4 
290,4 
298,3 
3.837,8 
16,6 
2,0 
4,6 
20,9 
9.5 
3,1 
1.8 
3,6 
49,3 
53,9 
40,9 
51,7 
42,4 
6,0 
22,6 
5.2 
334,0 Strukturfonds-
stöd* 
(1) 
228,8 
156,8 
177.4 
23,0 
184,2 
158,6 
233,9 
192,8 
70,3 
97,3 
1.523,2 
6,6 
1,0 
23 
14,9 
4,7 
1,5 
0,9 
1,8 
30,3 
37,1 
25,1 
12,7 
26,2 
33 
8,0 
2,7 
179,2 Åtaganden 
1996 
33,8 
26,8 
15,9 
19,4 
41,7 
62,6 
89,0 
36,6 
9,5 
12,0 
347,2 
6,6 
1,0 
2,3 
14,9 
4.7 
1,5 
0,9 
1,8 
303 
37,1 
25,1 
12,7 
26,2 
3,3 
5,6 
2,7 
1763 ÄUganden 
1994-1996 
m 76,7 
50,0 
140,5 
23,2 
142,9 
118,5 
219,6 
99,1 
32,3 
91,0 
993,7 
6,6 
1,0 
2,3 
14,9 
4,7 
1.5 
0,9 
1,8 
30,3 
37,1 
25,1 
12,7 
26,2 
3,3 
5,6 
2,7 
176^ % 
(2 VU) 
34°/. 
32% 
79% 
101% 
78% 
75% 
94% 
51% 
46% 
93% 
65% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
70% 
100% 
99% Betalningar 
1996 
17.3 
29,5 
14,3 
0,0 
26,3 
23,2 
70,8 
20,8 
8,6 
11,3 
221,9 
2,0 
0,4 
U 
43 
1,4 
0,8 
0,4 
0,9 
15,1 
18,6 
123 
63 
13,1 
1.6 
1,7 
1,4 
81,9 Betalningar 
1994-19% 
(3) 
38,8 
41,0 
53.1 
1.9 
57.1 
50,0 
109,5 
52.0 
16,7 
34,5 
454,7 
2,0 
0,4 
U 
4.5 
1,4 
0,8 
0,4 
0,9 
15,1 
18.6 
12.5 
6,3 
13,1 
1,6 
1.7 
1,4 
81,9 % 
(3V(1) 
17% 
26% 
30% 
8% 
31% 
32% 
47% 
27% 
24% 
35% 
30% 
30% 
40% 
50% 
30% 
30% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
21% 
50% 
46% 
' Utanför reserven 
• * Se den utförliga redogörelsen för programmen i 
•*• Se den utförliga redogörelsen för programmen kapitel VIL Tabell 11. 
i kapitel I.B.I. Gemenskapsinitiativ. 
15 SME Mecklenburg-West-Pommern, Konver Mecklemburg-Västpommern och Hesse, RETEX Baden-
Wurttemberg, Résider Niedersachsen, URBAN Rostock, Interreg Tyskland (Sachsen)-Polen-Tjeckien. 
16 Se även kapitel I.B.l. Gemenskapsinitiativ. 
192 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 
4. GREKLAND 
4.1. Genomforande av strukturstöd per mål 1996 
Stöd till utveckling av regionernas tekniska potential i Grekland: 
Stödet till teknisk utveckling spelar en viktig roll i utvecklingsstrategin för det grekiska GSR (4,8% av 
gemenskapens anslag). Telekommunikation och telematik, som öppnar dörren till informationssamhället i 
Grekland, samt FoTU är beståndsdelar som återfinns i samtliga prioriterade områden inom GSR, dvs. intern 
territoriell integration genom utveckling av basinfrastrukturen, förbättring av livskvaliteten, utveckling av den 
ekonomiska strukturen, utveckling av mänskliga resurser och främjande av sysselsätning samt minskning av 
regionala olikheter och brytande av öregionernas isolering genom 13 regionala program. 
Förbättringen och moderniseringen av telekommunikationerna (på GSR-nivå, 250,7 miljoner ecu; 
totalkostnad: 452,2 miljoner) är i första hand ämnad att minska nackdelarna med vissa regioners perifer a 
belägenhet. Telekommunikationerna omfattas av ett tvärregionalt OP (203,7 miljoner ecu, totalkostnad: 
383,8 miljoner) garanterar kontinuiteten med föregående programperiod (CRASH-programmet 1992-1993). 
Trots uppmuntrande resultat var nätet i slutet av 1993 av måttlig kvalitet (störningsfrekvensen per linje var 
den högsta i hela unionen och väntetiden på en ny linje mycket lång) och det minst digitaliserade inom 
unionen, vilket hör samman med att investeringen per invånare är den lägsta i Europeiska unionen. I OP 
Telekommunikationer planeras inte enbart att förbättra infrastrukturen (ökning av nätets digitaliseringsgrad 
till 90% och accelererat införande av avancerad teknologi - RNIS, ATM - och pilottjänster), utan även att 
uppmuntra företagen till att använda ny teknologi genom utbildningsåtgärder, moderna förvaltningsmetoder 
och stimulering av marknaden för att skapa nya tjänster. Vid sidan om detta multiregionala OP är 
förbättringen av kommunikationsnäten och av basinfrastrukturerna i allmänhet en målsättning för de flesta 
regionala OP (Peloponnesos, grekiska fastlandet, Ioniska öar. osv.) och framför allt för de OP som 
huvudsakligen är inriktade på utveckling av turism (Norra Egeiska havet, Södra Egeiska havet, osv.). 
Även om det inte finns något OP som är särskilt inriktat på utveckling av telematiktillämpningar finns dock 
flera regionala OP som stödjer en sådan utveckling inom ramen för förbättringen av livskvaliteten (hälsa och 
social säkerhet) och utvecklingen av mänskliga resurser (utbildning och offentlig förvaltning). En av de 
viktigaste åtgärderna inom OP Hälsovård t. ex. är utveckling av ett datasystem för hälsovårdsmyndigheterna 
och modernisering av den vetenskapliga infrastrukturen och utrustningen (telemedicin). Inom OP Utbildning 
finns ett anslag på 40,5 miljoner ecu (totalkostnad 54 miljoner ecu) för att sammanlänka universitet, tekniska 
skolor och utbildningsdepartementets nätverk, medan OP Modernisering av den offentliga förvaltningen har 
en budget på 117,5 miljoner ecu (totalkostnad 235 miljoner ecu) för att förbättra förvaltningen av mänskliga 
resurser och höja tjänstemännens effektivitet i de ekonomiska förvaltningarna (skatter, tull, finanser och 
budget) genom införande av ny teknik (telematiknät, storskaliga informationssystem, osv.) och 
förvaltningsmetoder. 
Det största finansiella stödet går emellertid till FoTU. GSR-strategin går ut på att förstärka landets tekniska 
och ekonomiska kapacitet genom att bygga på de grunder som lades av det första OP för FoTU samt 
initiativet STRIDE och gemenskapens forskningsprogram. Delområdet FoTU är föremål för ett regionalt OP 
med 316,2 miljoner ecu i anslag (totalkostnad 579,1 miljoner ecu). Av alla stödområden som programmet 
omfattar är tekniköverföring och nyskapande (accelererad tekniköverföring genom licensköp, småskaliga 
industriella forskningsprojekt, utveckling av befintliga teknologiparker, förbättring av informationsnätverken) 
de sektorer som får det största stödet. Därefter kommer i finansiell rangordning: stöd till FoTU i 
produktionssektorer av stor ekonomisk betydelse (bioteknik, nya material, osv.) där ett nära samarbete krävs 
mellan produktionsenheter och aktörer inom vetenskap och teknik, nyorientering och utvidgning av 
forsningsinfrastrukturen, förnyelse av de mänskliga resurserna genom aktualisering av forskarnas kunskaper, 
utbildning av nya forskare inom högteknologi och utbildning av tekniker och administratörer inom forskning, 
teknologisk utveckling och nyskapande. En del av programmet för FoTU med anslag på 7 miljoner ecu har 
likaledes för syfte att utveckla nätverket mellan universitet och forskningscentrer och att sprida 
forskningsresultat (databaser, multimedia, osv.). Även på regional nivå utgår stöd till FoTU: 
• Centrala Makedonien (en av de få grekiska regioner som har en viss komparativ fördel tack vare 
de utbildnings- och forskningsinstituts som finns etablerade där) : utveckling av program för 
postakademisk utbildning, utbyggnad av infrastrukturen på dessa inrättningar (nya kurslokaler och 
laboratorier) och utveckling av banden mellen forskningsprogram och produktionssektorn (stöd 
till SME för tillverkning av innovationsprodukter, patentansökningar och överföring av ny teknik i 
samarbete med universitet och tekniska högskolor). 
• Liknande arrangemang planeras på Kreta (som också är en region med stor forsknings- och 
teknisk utvecklingspotential) : 34,2 miljoner ecu (totalkostnad 56,5 miljoner) till FoTU och 
nyskapande. 
Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 193 
• Västra Grekland: utbyggnad av anläggningarna vid universitetet i Patras och på befintliga 
tekniska institut, utveckling av dessa inställningars betydelse för utbyggnaden av den 
teknologogiska forskningen i Grekland. 
Slutligen, vad gäller utveckling av den ekonomiska konkurrenskraften, särskilt modernisering av industri och 
tjänster, ger OP Industri och tjänster med anslag på 720 miljoner ecu (totalkostnad 2,8 miljarder) materiellt 
och kvalitativt stöd till företagens investeringsprojekt som utnyttjar avancerad teknologi. Vidare uppmuntras 
fiskeriforskningen att utveckla sektorn för fiske, vattenbruk och bearbetning av fiskeprodukter. 
Tabell V-15: Grekland - Finansiering med direkt anknytning till teknisk utveckling i programperioden 
1994-1999 (miljoner ecu) 
Flnaniierlng genom 
atra^tfurfondtrna 
Mall Totalt 
1.207,6 % 
100% Strukturfonder 
661,4 % 
5 5 V. Medlemuut 
Offentliga 
ftktorn 
352,0 Privata 
icktorn 
194,2 Totalt 
546,2 % 
45% 
OBS: Programpl«neringjfbrfiu»ndco karaktär samt de olika tillvägagångssätt som antagits av medlemsstaterna 
kräver en vin fbrsildighet nar det galler tolkningen, särskilt för utgifter i samband mod informatiormamhallet, 
vilka ofta år knutna till andra omiiden som industrin och FoTU. 
• FoTU • Tdekonmunikatian • Tdanank 
MALI 
Dalgram V-1S; Sammanfattning av programplaneringen 1994-1999 (miljoner ecu -1996 års priser): 
Prioriterade områden: 
Basinfrastrukturer (a) 
Förbättring av livskvaliteten (b) 
Ekonomisk konkurrenskraft (c) 
Mänskliga resurser och sysselsättning (d) 
Minskning av regionala olikheter (e) 
Tekniskt bistånd (f) 
Fördelning per fond: 
ERUF 
ESF 
EUGFJ 
FFU 
Totalt 9.643,7 
2.638,1 
1.853,0 
131,1 
14.265,9 
1GSR/32 0P 
Genomsnitt per OP| 2.895,6 
1.456,8 
2.740,4 
2.633,9 
4.541,2 
71,1 
68% 
18% 
13% 
1% 
100% 
445,8 (t) 32% (01% (a) 20% 
(b) 10% 
(d) 18% (c) 19% 
Huvudsakliga resultat 1996 
År 1996 markeras av att stora framsteg har gjorts vad gäller överenskommelserna med de grekiska 
myndigheterna om de mekanismer som skall inforas för att genomföra programmen. Så inrättades t.ex. 
ELKE (ett s.k. "onestop-shop "kontor) för produktiva investeringar och MOU (management 
organisation unit) för att höja ledningskompetensen inom förvaltningen på regional och ministeriell 
nivå. Användningen av projektregister som planeringsinstrument utvidgades till samtliga program 
inom GSR och framsteg har gjorts vad gäller inrättandet av särskilda kontor för genomförande av 
större projekt (EGNATIA S.A. för trafikleden öst-väst, ERGOSE för järnvägsprojekten, 
KTIMATOLOGIO S.A. för fastighetsregistrering). Dessa kontor beräknas vara i full verksamhet under 
1997 och kommer att göra det möjligt att genomföra stora projekt på ett effektivt sätt och följaktligen 
att förbättra den finansiella verkställandegraden på fältet. Därtill kommer att de grekiska 
myndigheterna beslutat att större transportprojekt (särskilt vägtransport) skall finansieras genom 
koncessioner. Systemet förväntas dra till sig privatkapital och göra det möjligt att bygga nya 
vägavsnitt för vilka det hittills inte funnits tillräckligt med offentliga medel (på nationell och 
gemenskapsnivå). 
Ett nytt program antogs 1996. Det handlar om OP Tekniskt bistånd, som i huvudsak omfattar dels 
åtgärder rörande MOU (management organisation unit), som började förberedas under 1996, dels en 
åtgärdsplan rörande information och annonsering på GSR-nivå och slutligen åtgärder för tekniskt 
bistånd vid modernisering av offentliga förvaltningskontor och företag. 
194 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 
Redan igångsatta program som de nationella OP "Järnväg" och "Telekommunikationer" samt de 
regionala OP "Västra Makedonien" och "Västra Grekland" har fatt tilläggsanslag från ERUF på grund 
av indcxreglering och blivit föremål för finansiella omprogrammeringar liksom OP "Tekniskt bistånd" 
och "Stadsutveckling. Budgetändringarna genomfördes för att anpassa dessa program till faktiska 
förhållanden och är av teknisk karaktär. En mer ingående revidering av samtliga program 
(omplanering i halvtid) mot bakgrund av erfarenheterna från det praktiska genomförandet och 
resultaten från de utvärderingar som gjorts beräknas påbörjas hösten 1997. 
Det nationella OP "Jordbruk" genomförs på ett mycket tillfredsställande sätt bl.a. tack vare de åtgärder 
som gäller mål 5a-områden, i synnerhet bergsområden och mindre gynnade områden, samt de som 
gäller skogsområden. Vidare godkändes ett stort antal projekt som berör bearbetning och saluföring 
av jordbruksprodukter. På grund av de nya prioriteringarna inom detta OP tilldelades en del av 
indexbeloppen dessa projekt. Årsanslagen för 1997 började redan utnyttjas under 1996 och det första 
förskottet har redan betalats ut. Några nyskapande åtgärder inom detta OP, med mycket måttliga 
anslag, har större svårigheter att komma i gång som t.ex. införandet av det geografiska systemet för 
gemensamt utnyttjande av datasystemen (GIS) som syftar till att åstadkomma en enhetlig och 
integrerad datahantering. Delområdet landsbygdsutveckling i de regionala OP präglas fortfarande av 
vissa olikheter i framskridandet från ett OP till ett annat, trots att situationen förbättrats under 1996, 
och de förseningar som uppstod vid starten har endast delvis hämtats in. Till exempel har 
genomförandet av vissa OP varit mycket tillfredsställande (Tessaloniki, Södra Egeus, Kreta, Östra 
Makedonien och Trakien) medan andra inte lyckats helt inhämta de förseningar som uppstod i i 
inledningsskedet (Epirus, Grekiska fastlandet, Norra Egeiska havet). De övriga OP intar ett 
mellanläge. 
Inom OP Fiske - Vattenbruk har en omprogrammering skett samt en deflationsomräkning enligt 1995 
års index (1,8 miljoner ecu). Vidare godkändes en analys av sektorerna för bearbetning och saluföring 
av fiskeprodukter och en särskild åtgärd om förnyad mätning av ett antal fiskefartyg, och dessutom 
installerades en programförvaltare. Utvecklingen av delprogrammet för fiskeflottan var vid slutet av 
1996 tillfredsställande, medan påtagliga förseningar hade uppstått i de övriga två delprogrammen för 
bearbetning och saluföring av fiskeprodukter respektive vattenbruk. Anslagsutnyttjandet ger dock 
anledning att anta att situationen kommer att förbättras under 1997 eftersom de åtgärder som beslutats 
behöver tid för att genomföras. 
Generellt sett har 1996 varit ett nyckelår för GSR:s framgång i Grekland. Förbättringen av de 
viktigaste makroekonomiska indikatorerna medförde en återhämtning av privatinvesteringarna. 
Ökningen av privatinvesteringarna har varit särskilt påtaglig inom OP Industri och tjänster jämfört 
med 1995. Genomförandet av större projekt med hjälp av koncessioner och följaktligen med 
deltagande av privatkapital är också på god väg. Dessa faktorer i kombination med påtagligt 
förbättrade mekanismer för programgenomförande skapar goda förutsättningar för GSR:s framgång i 
Grekland såväl vad gäller upptagning av finansiella medel på fältet som inverkan på de 
makroekonomiska indikatorerna och skapande eller bibehållande av varaktiga arbetstillfällen. För 
övrigt har de grekiska myndigheterna försäkrat att den offentliga investeringsbudgeten för 1997 skulle 
höjas avsevärt jämfört med 1996 trots att man befinner sig i den svåra situationen att 
budgetunderskottet måste minskas. Därigenom torde den nationella medfinansieringen av GSR:s 
åtgärder vara garanterad liksom en hög utnyttjandegrad av anslagen under 1997 och en begränsad 
återhämtning av de förseningar som konstaterats under perioden 1994-1996. 
1996 i programperioden 1994-1999 
Grekland intar ett mellanläge bland de länder som omfattas av stödområde 1 vad gäller det finansiella 
genomförandet av GSR vid utgången av 1996. Om hänsyn tas till de ansökningar om 
anslagsutnyttjande som de grekiska myndigheterna lämnat in fram till december 1996, men som inte 
kunnat genomföras under 1996 på grund av bristande budgetmedel, kan situationen för samtliga 
stnikturfonder sammanfattas på följande sätt: i slutet av 1996 uppgår åtagandena till 46% av de 
programlagda anslagen och betalningarna till 32% av det sammanlagda stödet (eller 69% av 
åtagandena). Genomförandegraden är densamma för ERUF och EUGFJ och till och med större än vad 
Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 195 
som planerats inom GSR. De anslag från EUGFJ till det nationella programmet för jordbruk som 
utnyttjats fram till slutet av 1996 uppgår till 60% och betalningarna till 49% av det sammanlagda 
stödet för perioden 1994-1999. Vad gäller delprogrammet landsbygdsutveckling uppgår de anslag från 
EUGFJ som förbrukats fram till slutet av 1996 till 44% för de 13 OP sammanlagt medan betalningarna 
utgör 29% av det sammanlagda stödet. 
I övrigt sker framskridandet på fältet i tillfredsställande takt: i slutet av 1996 uppgick genomförandet 
till 71% av de planerade utgifterna för alla fonder sammanlagt (73% enbart för 1996). Av redan 
nämnda skäl förväntas genomförandetakten öka under 1997. 
Tabell V-16: Grekland - Ååtgärderper mål -1996 i programperioden 1994-1999 (miljoner ecu) 
Program 
(antagandcftr) Kostnad 
toult Strukturfonda-
• tfld 
(1) Åtaganden 
1996 Åtaganden 
1994-1996 
(2) % 
m/o) Betalningar 
1996 Betalningar 
1994-1996 
(3) % 
(3V(1) 
Mil 1 
Regionala OP 
OP Ättika (1994) 
OP Kreta (1994) 
OP Norra Egeiska havet (1994) 
OP Södra Egeiska havet (1994) 
OPEpirus(1994) 
OP Grekiska fastlandet (1994) 
OP Västra Grekland (1994) 
OPloniskaöarna(1994) 
OP Centrala Makedonien (1994) 
OP Vlstra Makedonien (1994) 
OP Makedonien - Trakien (1994) 
OPPeloponnesos(1994) 
OPT«saloniki(1994) 
Inter regionala OP 
OP Tekniskt bistand (1996) 
OP Kultur-Turism (1995) 
OP Postväsen (1995) 
OP Telekommunikationer (1995) 
OP Jordbruk (1994) 
OP Järnvägar (1994) 
OP Statsutveckling (tunnelbana) ( 1994) 
OP Grundutbildning (1994) 
OP Energi (1994) 
OP Miljö (1994) 
OP Social utestangning (1994) 
OP Offentlig förvaltning (1994) 
OP Vidareutbildning (1994) 
OP Naturgas (1994) 
OP Industri och tjänster (1994) 
OP Fiske-Jordbruk (1994) 
OP Fonkning - Teknologi (1994) 
OP Vâgar - Hamnar - Flygplatser (1994) 
0 P Halsovård - Socialförsäkring ( 1994) 
TOTALT 938.5 
435,3 
327,9 
380,0 
346,9 
623,0 
513,9 
228,2 
816,9 
332,0 
689,0 
440,2 
560,9 
84,8 
795,6 
117,1 
383,8 
2.826,7 
548,0 
1.566,0 
1.847,6 
946,3 
515.0 
328.0 
305,4 
1.283.0 
825,4 
2.808,9 
311,7 
579,1 
2.542,4 
339,0 
25.586,4 685,7 
312,3 
210,2 
224,1 
236.5 
371,8 
310,7 
170,7 
588,5 
244,0 
494,3 
286,0 
375,8 
67,3 
229,1 
78,0 
203,7 
1.264,4 
329,1 
783,0 
1.385,7 
352.1 
376,7 
246,0 
168,6 
756,0 
354,6 
720,0 
150,0 
316,2 
1.327,4 
226,4 
13.844,9 3,4 
9.5 
0.0 
33,1 
31,9 
46.8 
44,4 
24,9 
161,7 
32,1 
73,0 
6.8 
71,2 
13,5 
54.5 
0,0 
43,4 
216,8 
85.4 
62,6 
0,0 
59,8 
62.2 
0.0 
0,0 
104,7 
85,3 
0,0 
0.0 
47,2 
184,5 
31,5 
1.590,0 302,1 
140,5 
89.8 
99,6 
125.1 
156.7 
133,9 
75,3 
336,4 
96,5 
219,8 
91.8 
182.8 
13,5 
74,0 
10,8 
89,3 
744,8 
223,5 
473,6 
395,8 
212.5 
157.5 
68,8 
48,2 
313,5 
201,7 
182,2 
42,8 
127.2 
640,4 
57.3 
6.127,6 44% 
45% 
43% 
44% 
53% 
42% 
43% 
44% 
57% 
40% 
44% 
32% 
49% 
20% 
32% 
14% 
44% 
59% 
68% 
60% 
29% 
60% 
42% 
28% 
29% 
41% 
57% 
25% 
29% 
40% 
48% 
25% 
44% 121,2 
46.4 
29,0 
32,6 
62,6 
36,8 
29,4 
17,0 
86,2 
25,0 
55,5 
40,2 
44,2 
6,7 
33,0 
4.9 
62,2 
200,6 
10,4 
139,2 
0,0 
112,1 
28,1 
0,0 
10,2 
120,4 
0.0 
51,6 
11.2 
42.5 
164.5 
22,2 
1.646,1 279.2 
119.5 
77,5 
76,1 
104.4 
121,5 
97.3 
56,2 
220,4 
75,7 
t66,9 
79,3 
131,9 
6,7 
42,7 
5,4 
63,9 
602,8 
120,9 
352,1 
252.2 
189,3 
112 
40,2 
35.3 
251,9 
94,9 
143,9 
26,7 
91.0 
364,7 
35,1 
4.403,1 41% 
38% 
37% 
34% 
44% 
33% 
31% 
33% 
37% 
31% 
34% 
28% 
35% 
10% 
19% 
7% 
31% 
48% 
37% 
45% 
18% 
54% 
20% 
16% 
21% 
33% 
27% 
20% 
18% 
29% 
27% 
16% 
32% 
4.2. Genomförande av gemenskapsinitiativ 1996 
Anmärkning: 
Grekland deltar i samtliga initiativ förutom REGIS och samtliga Initiativprogram (ett per initiativ) antogs 
1994 et 1995. Det handlar sålunda om 10 program som genomförs på nationell nivå plus 3 Interreg-program 
(två REGEN-program och ett program för gränsöverskridande samarbete). 
Stöd till utveckling av den tekniska potentialen i Grekland: 
De grekiska INITIATIVprogram ger ett mycket mindre omfattande stöd till teknisk utveckling än de program 
som omfattas av mål 1. De enda initiativ som direkt berör detta område är SME och Interreg. SME-
programmet finns anslag på 2,7 miljoner ecu (totalkostnad 6,7miljoner ecu) för utveckling av 
telematiktillämpningar för att förbättra de grekiska små och medelstora företagens internationella 
konkurrenskraft. I INITIATIVprogrammet Interreg Yttre gränser anslås 8 miljoner ecu (totalkostnad 
16,5 miljoner ecu) för att stimulera det gränsöverskridande samarbetet mellan Grekland, Albanien och 
Bulgarien vad gäller basinfrastrukturer och telekommunikationer. 
I övrigt planeras inom ADAPT-programmet att utveckla nätverk och databaser rörande sysselsättning 
medan Employment stödjer användning av distansundervisning, distansarbete och multimedia-centrer bland 
ungdomar och andra mindre gynnade grupper. Vad gäller initiativen för industriell omstrukturering stödjer 
196 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 
Konver utvecklingen av ett datanätverk för att främja omstruktureringen av företag som är beroende av 
försvarssektorn. 
År 1996 var ett år av förberedelser inför igångsättningen av Initiativprogrammen SME, Résider, Rechar 
och URBAN, medan RETEX och Interreg-REGEN Gas framskrider i normal takt. Programmet 
REGEN Kabel mellan Grekland och Italien har stött på svårigheter vad gäller social acceptans hos de 
italienska lokala myndigheterna av miljöskäl. Programmet Interreg Yttre gränser var på god väg, men 
stagnerar för närvarande på grund av den politiska och sociala situationen i grannländerna (Bulgarien 
och framför allt Albanien). Interreg Grekland-Italien beräknas godkännas under 1997, liksom Interreg 
II C (delprogrammen torka, översvämning och samarbete inom fysisk planering). Initiativprogrammen 
SME och REGEN Gas har varit föremål för finansiell omprogrammering och beviljats kompletterande 
medel tack vare indexregleringen, medan delprogrammet "jordbruk" införlivats i Initiativprogrammet 
Interreg Yttre gränser. Vad gäller Leader II gjordes under 1996 en slutgiltig utvärdering av de olika 
lokala gruppers reviderade budgetar och avtalen undertecknades mellan dessa grupper och 
jordbruksministeriet. De lokala grupper som presenterat ett integrerat program har prioriterats. 
Åtgärderna kommer att sättas igång konkret under 1997 års gång. För PESCA inrättades ett 
förvaltningsorgan, men trots ansträngningarna har programmet ännu inte kunnat påbörjas. När det 
gäller Employment däremot finns f.n. 107 godkända och igångsatta projekt (29 NOW-projekt, 44 
Horizon, 34 Youthstart). Delprogrammet NOW stödjer bl.a. införandet av system för rådgivning och 
yrkesvägledning, däribland för kvinnor i företagsledande ställning. Delprogrammet Youthstart 
utvecklar åtgärder för utbildning och yrkesvägledning i tillväxtsektorer som turism, miljö och kultur. I 
delprogrammet Horizon pågår experiment med inrättande av skyddade arbeten, en hittills föga 
utvecklad företeelse i Grekland, samt uppföljning av handikappade på arbetsplatsen. På grund av de 
problem som uppstått i Grekland genom tillströmning av flyktingar och invandrare från f.d. 
Sovjetunionen har dessa projekt fått största utrymmet inom avsnittet Horizon och erhållit 45% av den 
sammanlagda budgeten. Inom ADAPT har 115 projekt godkänts. Huvudtemat är införandet av ny 
teknik och nyskapande metoder för att förbättra företagens produktivitet och konkurrenskraft. Såväl 
inom Employment som inom ADAPT är framför allt den offentliga sektorn initiativtagare till 
projekten. Den privata sektorns deltagande uppgår dock till 10% av åtgärdenas sammanlagda 
finansiering. 
I övrigt bör noteras att övervakningen av Initiativprogrammen har förenklats. Vissa 
övervakningskommittéer är numera behöriga för flera program av gemensamt intresse (t.ex. SME och 
Résider. Likaså har initiativet SME blivit ett samtalsforum för samtliga åtgärder till förmån för SME 
som ingår i GSR och i gemenskapsinitiativen. Till slut bör nämnas att genom fördelning av 
gemenskapsinitiativens reserv har tilläggsanslag till ett belopp av 72,5 miljoner ecu kunnat tilldelas 
samtliga grekiska program förutom SME. Dessa anslag har framför allt kommit det nya delprogrammet 
Interreg IIC samt Leader och Konver till godo17. 
På det hela taget är det ännu för tidigt att upprätta facit över perspektiven för Initiativprogrammen som 
i de flesta fall fortfarande befinner sig i inledningsskedet. Interreg-REGEN Gas är med all säkerhet på 
god väg i kombination med OP Naturgas. Likaså förväntas Interreg Yttre gränser göra framsteg så 
snart den politiska och sociala situationen i grannländerna återgått till det normala. 
17 Se även kapitel I.B.l. Gemenskapsinitiativ. 
Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 197 
Tabell V-l 7: Grekland - Gemenskapsinitiativ -1996 i programperioden 1994-1999 (miljoner ecu) 
Initiativ 
(antal program) 
ADAPT (1) 
Employment (1) 
Leader(1) 
PESCA (1) 
SME(l) 
Rechar(1) 
Konver (1) 
Redder (1) 
RETEX (1) 
URBAN (1) 
Totalt (10) 
Inurreg/REGEN (3)" Kostnad 
totalt 
44,6 
86,9 
263,6 
54,6 
1565 
2,0 
203 
iS 
145,3 
67,2 
8503 Strukturfonds-
stöd* 
(1) 
30,1 
64,4 
148,0 
27,1 
833 
1.5 
12.9 
4,7 
87,5 
45,2 
5043 Åtaganden 
1996 
203 
4,6 
0,0 
223 
183 
0,2 
0,0 
0,6 
50,2 
1,1 
117,5 Åtaganden 
1994-1996 
27,4 
12,6 
22,6 
26,8 
28,8 
1,5 
11,5 
4,7 
62,0 
5,6 
203/4 % 
avd) 
91% 
20% 
15% 
99% 
35% 
100% 
89% 
100% 
71% 
12% 
40% Betalningar 
1996 
4,8 
23 
0,0 
03 
92 
0,1 
0,0 
03 
255 
0,6 
43/4 Betalningar 
1994-1996 
(3) 
8,4 
6,4 
113 
2,6 
14,4 
0,8 
5,7 
23 
35,0 
23 
89,1 % 
(3V(1) 
28% 
10% 
8% 
9% 
17% 
50% 
44% 
50% 
40% 
5% 
18% 
* Utanför reserven 
** Se den utförliga redogörelsen för programmen i kapitel VII. Tabell 2.2. 
Denna rapport har utarbetats inom Generaldirektoratet för regionalpolitik och sammanhållning (GD 
XVI) vid Europeiska kommissionen, i samarbete med generaldirektoraten för sysselsättning, 
arbetsmarknad och socialpolitik (GD V), jordbruk (GD VI), fiske (GD XIV) samt under medverkan av 
generaldirektoraten för konkurrens (GD IV), transport (GD VU), miljö, kärnsäkerhet och civilskydd 
(GD XI), vetenskap, forskning och utveckling (GD XII), telekommunikation, informationsmarknaden 
och användninga av forskningsresultat (GD XIII), inre marknad och finansiella tjänster (GD XV), 
energi (GD XVII), Budget (DG XIX), ekonomistyrning (GD XX) samt företagspolitik, handel, turism 
och näringsdrivande föreningar (GD XXIII). 
20 
Tabell Ô-1: Allmänna mått på FoTU och telekommunikationer Åttonde årsrapporten-Strukturfonderna 1996 
| EL | E | IRL | P | B | DK | D | F | I | NL 1 UK I Skillnad 
FoTU(l) 
Utgifter totalt 
(% BNP) 
Privata utgifter 
(% BNP) 
Forskare och ingenjörer totalt 
(% av anställda) 
Forskare och ingenjörer i den 
privata sektorn (% av anställda) 0.471 0.871 0.911 0.5 
0.68 
O.lj 0.52| 0.55! 0.12 
0,32 
l.4| 2.2| 5| 1,1 
2.42 
<).2| ().6| l.6| 0.1 
0,55 1.69| l.54| 2.811 2.421 1.38| 2,06| 2,21 
2.02 
1.23| 0.85| 2.02| 1,48| 0.77| 1.11| 1.47 
1.27 
4,4| 3.8) 5.91 5.11 3.2 4| 4.6 
4.43 
2.4| l.5| 3.8| 2.3| l.3| l.6| 2.8 
2.24 -66% 
-75% 
-45% 
-75% 
TELEKOMMUNIKATIONER (2) 
Telefonlinjer (% av befolkningen) 
Störningar (för 100 linjer) 
Digitala linjer (%) 
Mobiltelefoni (USD) 
Antal mobiltelefoner (% av befolkningen) 
Kabel-TV (% av befolkningen) 
Täckning ISDN (%) 
Abonnemang ISDN (%) 
Internetanslutningar (%) 40.2 
32.6 
60.6 
83.8 
3,7 
8 
32.3 
0.2 
0.6 54,3 
11,3 
71.2 
64.6 
9.1 
51,4 
85 
2.4 
5.3 -26% 
+ 188% 
-15% 
+30% 
-59% 
-84% 
-62% 
-1% 
-89% 
(1) Källa: Den femte periodiska rapporten om den regionala socio-ckonomiska utvecklingen, referensår: 1992 
(2) Källa: Meddelande "Sammanhållningen och informationssamhället" (KOM(97)7 slutlig) 
Den tekniska utvecklingen går allt snabbare 
De senaste åren har de tekniska förändringarna accelererat på ett sätt som gemenskapen och dess 
minst gynnade regioner inte alltid är rustade att möta. I vitboken "Tillväxt, konkurrenskraft och 
sysselsättning" åskådliggörs de faktorer och villkor som gäller för en ökad global konkurrenskraft i en 
situation av allt snabbare ekonomisk, social och teknisk förändring. Å ena sidan skall 
innovationsprocessen inte längre ses som linjär, utan som ett resultat av en omfattande växelverkan 
mellan forskningslaboratorier och företag som skapar eller använder ny teknik. Det är efterfrågan på 
teknologi som syftar till att uppfylla nya växande behov som framkallar denna växelverkan. 
Nyskapandet i sig tar olika former och gäller lika mycket produkter som tillverkningsmetoder och 
företagsorganisation. I detta sammanhang bör immateriella investeringar som görs av företagen själva 
(särskilt små och medelstora företag) prioriteras, liksom överensstämmelsen mellan utbud av och 
efterfrågan på teknik (särskilt på regional nivå). Forsknings- och utvecklingsverksamheten bör alltså 
fortsätta genom spridning av resultat och tekniköverföring och stimuleras av nödvändigheten att 
tillfredsställa nya sociala behov (knutna till exempelvis miljö, hälsa, bioteknik och kultur). 
Å andra sidan leder utvecklingen av informationssamhället till genomgripande förändringar i 
företagens organisation och mycket snart även i arbetets organisation och våra levnadssätt. Denna 
utveckling fordrar stor anpassningsförmåga och vägledning på flera nivåer vilka hör ihop. 
Förbättringar av infrastrukturerna och de grundläggande telekommunikationstjänsterna är 
oundgängliga för att få till stånd europeiska kommunikationsnät som täcker hela gemenskapens 
territorium. Men det är även nödvändigt att sprida användningen av nya program och tekniker för 
information och kommunikation, särskilt till de små och medelstora företagen, och därför att 
uppmuntra den teknologiska medvetenheten och FoTU på det området. Man kan dock bara garantera 
acceptans av dessa förändringar om användarna av den nya informations- och 
kommunikationstekniken får lämplig utbildning. Det är därför nödvändigt att utveckla en utbildning 
både för den stora allmänheten och användarna, genom anpassning av skolundervisning och 
yrkesutbildning, och för producenterna av teknik, genom utbildning och omskolning. 
198 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 
5. SPANIEN 
5.1. Genomförande av åtgärder per mål 1996 
Stöd till utveckling av regionernas tekniska potential i Spanien: 
Mål 1:1 ett antal prioriterade områden inom GSR ges stöd till teknisk utveckling. Stödet utgör sammanlagt 5% av 
gemenskapsanslagen till GSR. När det gäller FoTU är det i första hand inom ramen för prioriteringen "förbättring 
av produktionssystemet" som 1,5% av anslagen från GSR är avsedda för de viktigaste ekonomiska sektorerna och 
för sådana företag där storleken på investeringar i FoTU under 1994 endast uppgick till hälften av gemenskapens 
genomsnitt. Denna prioritering återfinns på följande olika nivåer och områden: 
• Främjande av offentlig och.privat verksamhet inom FoTU, incitament till företagsdeltagande i projekt 
som berör FoTU och nyskapande, finansiera stipendier för utbildning inom den privata sektorn i högt 
kvalificerade centrer, åtgärder inom multiregionala delområden av GSR och inom vissa regionala OP 
(Andalusien, Valencia, Extremadura, Galicia, Murcia) för att stödja privatinvesteringar i FoTU och 
samarbete mellan företag, universitet och forsknings centrer. 
• Åtgärder till förmån för industri och hantverk: åtgärder inom multiregionala delområden av GSR som 
genomförs genom OP Regionalt stöd till produktionsverksamheter (387 miljoner ecu, totalkostnad 
3,126 miljarder), kom till rätta medföretagens bristande kunskaper på det tekniska området, spridning av 
ny teknik, företagens deltagande i internationella projekt för industriellt samarbete på teknikområdet, 
åtgärder inom vissa regionala OP (Andalusien, Castilla-La-Mancha, Castilla-Leôn, Valencia, Asturien, 
Murcia: stöd till nyskapande produktionsteknik och till tekniköverföring) och vissa övergripande 
stödåtgärder (Murcia, Andalusien). 
FoTU spelar även en viktig roll för moderniseringen av sektorn för jordbruk och fiske vars ringa produktivitet ofta 
beror på den låga tekniska nivån. En av prioriteringarna för Andalusien, Castilla-La-Mancha, Valencia, Murcia, 
Asturien och Galicia är att sprida de mest ändamålsenliga tekniska metoderna för att förbättra, diversifiera och ge 
ny inrikting åt jordbruksproduktionen samtidigt som den anpassas till den gemensamma jordbrukspolitiken. På 
fiskeriområdet kan nämnas att den viktigaste åtgärden i OP Murcia gäller havsforskning för utveckling av 
vattenbruk 
Vad gäller att mänskliga resurser har det regionöver gripande delområdet inom GSR som syfte att ge utbildning åt 
forskare inom företag, forskningscentrer och universitet och att utvidga rollen för de enheter för tekniköverföring 
som upprättats inom universiteten. Det handlar om åtgärder som ofta genomförs via ett gemensamt stöd avsett för 
Andalusien, Salamanca, Costilla y Lean och Murcia kompletterat med stöd från de flesta regionala OP. Dessa OP 
ger stöd till följande : 
• Utbildningsåtgärder rörande FoTU på företagsnivå (Andalusien och Valencia) och utarbetande av 
multimedialt undervisningsmaterial för spridning av ny teknik och nya förvaltningsmetoder (Andalusien). 
• Forskningsprojekt som främjar diversifiering av den ekonomiska verksamheten (Kanarieöarna) och 
förstärkning av samarbetet mellan offentlig forskning och produktionssektorerna (Cantabria, Castilla-La-
Mancha, Extremadura), 
• Utveckling av infrastruktur och utrustning för FoTU (Cantabria, Valencia, Galicia, Murcia), 
• Grundforskning, tillämpad forskning samt konkurrens- och konkurrensföregripande forskning (Valencia, 
Galicia) och universitetsforskning (Murcia, Extremadura). 
• Spridning av teknisk information (Extremadura). 
Vid sidan om stöd till FoTU bör särskild uppmärksamhet ägnas åt stödet till telekommunikationer, som uppgår till 
2,5% av GSR:s totala budget, eftersom det spelar en viktig roll i utvecklingsplaneringen för de olika regionerna. 
Stödet är en fortsättning på de ansträngningar som gjordes under föregående programperiod för att minska 
olikheterna mellan regionerna vad gäller nätverksutbyggnad och offentliga tjänster. Därvid bör påpekas att 
samtliga OP innehåller planer på att utvidga telekommunikationsinfrastrukturen till hela befolkningen och att 
modernisera nätverket samt öka dess användning genom införande av nya avancerade tjänster (ISDN: från 37% till 
65% år 1999). 
Mål 2 (1994-1996) : i den strategi som utarbetats för GSR utgör stöd till FoTU och nyskapande en viktig faktor. De 
sju OP omfattar samtliga ett prioriterat område som gäller FoTU och informationsteknik (sammanlagt 
111,3 miljoner ecu på en totalkostnad av 176,8 miljoner). I dessa OP anslås medel från ERUF till finansiering av 
infrastrukturer (uppförande och utbyggnad av lokaler, anskaffande av vetenskapligt material, inredning av 
laboratorier), av forskningsprogram och av forskningscentrernas deltagande i åtgärder för teknisk utveckling av 
SME. Stödet från ESF går framför allt till utbildning av forskare och administratörer som arbetar på 
forskningscentrer och till stipendier för utbildning på doktorandnivå inom forskning, vetenskap, teknologi och 
nyskapande. De mest betydelsefulla regionala OP är i detta sammanhang följande: 
• Aragonien : utbyggnad av den naturvetenskapliga fakulteten vid universitetet i Zaragoza, av laboratoriet 
för forskning i förbränningsteknik och av Argoniens tekniska institut samt universitetsutbildning 
(9,4 miljoner ecu, totalkostnad 17,6 miljoner ecu). 
Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 199 
• Katalonien: uppförande och utrustning av fakulteter, av avancerade tekniska institut och av 
forsningscentrer på livsmedelsområdet samt etablering av ett medelhavscentrum för havsforskning 
(20,5 miljoner ecu, totalkostnad 42 miljoner ecu). 
• Madrid : utbyggnad och utrustning av forskningscentrum vid Alcalå de Henares och Carlos III-
universiteten, forskarutbildning, universitetsstipendier (26,6 miljoner ecu, totalkostnad 53,5 miljoner ecu). 
• Navarra : utrustning av det regionala offentliga universitetet och av Navarras teknikcentrum, 
universitetsstipendier för forskare och stöd till högre utbildning (4,5 miljoner ecu, totalkostnad 
9,3 miljoner ecu). 
• Baskien: utrustning av specialiserade teknikcentrer och universitetsavdelningar, medfinansiering av 
forskningsprogram i dessa centrer och forskarutbildning (31 miljoner ecu, totalkostnad 67,2 miljoner 
ecu). 
Dessa stödåtgärder kompletteras med åtgärder som stödjer uppförande och utbyggnad av teknikparker samt teknisk 
utveckling inom företagen och som ligger i linje med GSR prioritering att främja företagens konkurrenskraft. 
Därvid handlar det t.ex. om utrustning av ett utbildningscenter för avancerad teknik i Zaragoza (Aragonien), 
uppförande av ett teknikcentrum för företag (Balearerna), utbyggnad av teknikparken Alcalå de Henares (Madrid), 
utvidgning av teknikparken i Zamudio (Baskien), utbyggnad av ett forskningslaboratorium för bilmotorer 
(Katalonien). Vidare uppmuntras forskningsverksamhet i OP för Katalonien, Rioja och Baskien. 
I de regionala OP spelar telekommunikationer och telematiktillämpningar en mindre roll. Utvecklingen av dessa 
områden, särskilt telekommunikationer, stöds dock i ett delområde av GSR som ingår i strategin att prioritera 
utvecklingen av kommunikationerna. 
Mål 3 : ESF ger stöd till åtgärder för teknisk utbildning och kompetensutveckling i de mest framtidsinriktade 
sektorerna och inom ramen för överföring och tillämpning av forskningsmetoder, bioteknik och informationsteknik 
Projektet för ett modedesigncentrum i Madrid (FUNDISMA) omfattar såväl industriella, kommersiella 
och tekniska aspekter som marknadsföring och utbildning inom textil- och konfektionssektorn. I projektet 
ingår utbildningsgsåtgärder för att få in ungdomar i arbetslivet som omfattar teknisk utbildning i nya rit-
och produktionsmetoder, varvid teoretisk utbildning följs upp av praktisk tillämpning. 
Mål 5b : De prioriteringar inom SPD som gäller ekonomisk förnyelse och diversifiering avser att främja 
mekanisering och utveckling av ny teknik. I SPD Aragonien t.ex. ges stöd till införande av ny teknik i 
produktionsprocessen i merparten av jordbruksföretagen i Bandenas-området och SPD Baskien ger stimulans till 
forskningsverksamheter som kombineras med utveckling av högkvalitativa regionala produkter. Dessa åtgärder 
förstärks med det stöd som går till vetenskaplig och teknisk utbildning och till forkningscentrerna. 
Sammanlagt uppgår gemenskapsfinansieringen med anknytning till teknisk utveckling i Spanien till 5,1% av 
strukturfondernas samlade anslag (mål 1, 2, 5b). 
Tabell V-18: Spanien - Finansiering med direkt anknytning till teknisk utveckling i programperioden 
1994-1999 (miljoner ecu) 
Finansiering genom 
strukturfonderna 
2% 
Mill 
Mil 2 
Mil 5b 
Totalt Totalt 
2.404,2 
234,3 
13,9 
2.652,4 % 
91% 
9% 
1% 
100% Strukturfonder 
1.2823 
1113 
0,8 
1394,4 % 
53% 
48% 
6% 
53% Medlemsstat 
Offentliga 
sektorn 
1.121,9 
121,9 
13.1 
1.256,9 Privata 
sektorn 
0,0 
1,1 
0,0 
1,1 Totalt 
1.121,9 
123,0 
13,1 
1.258,0 % 
47% 
52% 
94% 
47% 
OBS: Programplancnngsfdrfarandets karaktär sunt de olik* tillvägagångssätt som intagits av medlemsstaterna 
krtver en viss försiktighet nar det galler tolkningen, särskilt for utgifter i samband med informationssamhället, 
vilka ofta ar knutna till andra områden som industrin och FoTU. • FoTU •Talekommunikation •Telematik 
200 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 
MÅL l18 
Diagram V-19: Sammanfattning av programplaneringen 1994-1999 (miljoner ecu) 
Prioriterade områden: 
Anpassning av produktionssystemet (a) 
Mänskliga resurser (b) 
Brytande av isolering (c) 
Basinfrastruktur (d) 
Fördelning per fond: 
ERUF 
ESF 
EUGFJ 
FFU 
Totalt 14.998,4 
6.118,7 
3.309,6 
1.008,7 
25.435,4 59% 
24% 
13% 
4% 
100% 
1GSR/64 0P 
Genomsnitt per OP| 397,4 (d)7% 
(c) 25% (a) 35% 
(b) 33% 
Huvudsakliga resultat 1996 
Under 1996 antogs elva nya stödåtgärder till ett sammanlagt värde av 703,2 miljoner ecu eller knappt 
tre procent av GSR:s totala gemenskapsstöd. Åtgärderna omfattar tre större projekt från ERUF, två 
globala stödåtgärder från ERUF, två OP med anslag från ERUF och EUGFJ och fyra OP med anslag 
från endast en fond (två med stöd från ERUF och två med stöd från ESF). De tre större projekten 
gäller energiinfrastTuktur. Det första, gasledningen mellan Gibraltar och Côrdoba, är ett av de 10 
prioriterade energiprojekt som beslutades vid toppmötet i Essen i december 1994 och ingår som ett led 
i utvecklingen av de transeuropeiska energinäten. Det andra, gasledningen Valencia-Cartagena (första 
fasen Paterna - Callosa del Segura), kommer att vara av strategisk betydelse för hela transportsystemet 
av naturgas eftersom den möjliggör hopkopplingen med den blivande återförgasningsanläggningen i 
Cartagena vilket kommer att förbättra tillförlitligheten i gastillförseln till hela nätet. Det tredje större 
projektet gäller ombyggnad av anläggningarna för lossning av tankbåtar för transport av metangas i 
Huelva och kommer att öka Huelvas kapacitet att ta emot naturgas i flytande form vilket innebär en 
diversifiering av tillförselmöjligheterna och en förbättrad säkerhet och flexibilitet i hela 
transportsystemet av naturgas på den iberiska halvön. Projektet kommer även att bidra till ökad 
diversifiering på energiområdet och till miljöförbättringar. 
En av de globala stödåtgärderna är stödet till IDAE (Instituto para la Diversificaciôn y el Ahorro 
Energético - Institutet för diversifiering och besparingar på energiområdet) som är en åtgärd från 
ERUF. Åtgärden har till syfte att öka energieffektiviteten och främja användningen av förnybara 
energikällor. Stödet till Castilla-La-Mancha syftar till att införa finansiella produkter som är bättre 
anpassade till de faktiska förhållanden som råder för företagen i regionen. Två av de nya OP som 
antogs gäller ERUF. Det första är OP PITMA II {Programa Industrial y Tecnolôgico Medioambiental 
- Industriellt och tekniskt miljöprogram) som dels syftar till att utvidga utbudet av tekniska metoder, 
apparatur, "gröna" produkter och miljötjänster till industri, dels vill minska eller helt eliminera de 
föroreningar som förorsakas av industrin och dess produkter. Det andra är OP Teknisk assistans som 
avser att ge stöd till administrativa organ för att få optimala resultat med avseende på programmering, 
handläggning, förvaltning och utvärdering av de olika former av stöd som ges inom GSR. Två av 
dessa OP finansieras huvudsakligen av EUGFJ. Det gäller OP Ekonomisk utveckling och 
diversifiering av landsbygdsområden och programmet för teknisk assistans till uppdatering av statistik. 
Vad gäller genomförandet av GSR under 1996 som helhet bör påpekas att övervakningskommittén för 
GSR vid sitt sammanträde i december beslutat att införa en ny delprioritering "Informationssamhället". 
Syftet är dels att öka användningen av de senaste utvecklingarna på dataområdet inom den offentliga 
förvaltningen, vid sysselsättningsskapande åtgärder och vid tekniska innovationer, dels att skapa lika 
villkor vad gäller tillgång till information. Därtill kommer att kommissionen har begärt en 
undersökning för att förenkla och rationalisera genomförandet av stödprogrammen med hjälp av ett 
övervaknings- och kontrollsystem för att undvika att stöd ackumuleras. I fråga om utvärdering har 
18 Stödberättigade områden: Andalusien, Asturien, Kanariöarna, Cantabria, Castilla-Leön, Castilla-La-Mancha, 
Extremadura, Galicia, Murcia, Valencia, Ceuta, Melilla. 
Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 201 
rapporterna om första fasen redan färdigställts och presenterats för de olika 
övervakningskommittéerna. GSR-rapporten skall utarbetas under andra halvåret 1997. 
1996 i programperioden 1994-1999 
95% av GSR:s ursprungliga anslag har programlagts ( ett belopp på 769,4 miljoner ecu i anslag från 
ERUF återstår att programläggas). De autonoma regioner som kommit längst i genomförandet är 
Valencia, Ceuta, Kanarieöarna, Cantabria och Galicia. Den prioritering som avancerat mest är 
"Regional integration och sammankoppling" följd av "Utveckling av den ekonomiska strukturen" och 
"Ekonomiska basinfrastiiikturer". På institutionell nivå är det stadsförvaltningen som kommit längst, 
följd av regionalförvaltning, offentliga företag och lokalförvaltning. 
Fiskeriprogrammet har förbrukat 100% av 1994 års anslag, 80% av 1995 års anslag och 25% av 1996 
års anslag vilket innebär att andra förskottet för budgetåret 1996 får utbetalas till medlemsstaten (34% 
av de planerade anslagen för perioden 1994-1999). Årsplaneringen omprogrammerades i november 
varvid 56 miljoner ecu överfördes från 1995 års anslag till 1996 och beloppet från indexregleringen för 
1995/94 tillfördes 1996 års anslag. 
MÅL219 
Diagram V-20: Sammanfattning av programplaneringen 1994-1996 (miljoner ecu -1996 års situation och priser): 
Fördelning per sektor: 
Produktionsmiljö (a) 
Mänskliga resurser (b) 
Planering och rehabilitering (c) 
Miljöskydd (d) 
Tekniskt bistånd (e) 
Fördelning per fond: 
ERUF 
ESF 
Totalt 787,6 
208,6 
996,2 
1 GSR /8 OP 79% 
21% 
100% 
Genomsnitt per OP| 124,5 (c) 15% 
(b) 28% (d)4% (,)1% 
(a) 52% 
1996 i programperioden 1994-1996 
De åtta OP som finansieras inom GSR 1994-1996 utvecklade sig som planerat under 1996. 
Åtagandena för dessa OP avslutades och ounyttjade anslag överfördes till 1997-99. Avslutningen beror 
på att åtagandena för vart och ett av dessa OP genomförts på fältet före slutet av december 1996. Dessa 
åtaganden utgör ett strukturstöd från gemenskapen på 990 miljoner ecu dvs. 88% av det stöd som 
ursprungligen planerats inom GSR. Strukturstödet består dels av ett belopp på 781,4 miljoner ecu från 
ERUF (dvs. 90% av det ursprungliga anslagsbeloppet), varav 368,3 miljoner ecu utbetalats i 
medlemsstaten under perioden 1994-1995, dels av ett belopp på sammanlagt 208,6 miljoner ecu från 
ESF (dvs. 80% av det ursprungliga anslagsbeloppet), varav 98,6 miljoner ecu utbetalats under 1994 
och 1995. I och med avslutningen tillförs programperioden 1997-1999 ett belopp på 139,3 miljoner 
ecu icke utnyttjade anslag (12% av GSR:s ursprungliga anslag) plus 16,1 miljoner ecu20 från 
indexregleringen av GSR för 1995 och 1996. Dessa båda belopp gäller GSR:s sju regionala OP och 
varierar i storlek från 6% (Baskien) till 38% (Aragonien) av de ursprungliga anslagen till dessa OP. 
19 Stödberättigade områden: Aragon, Balearerna, Katalonien, La Rioja, Madrid, Navarra, Baskien. 
20 Detta belopp fördelades mellan 5 OP : Katalonien (6 miljoner ecu), Baskien (5 miljoner), Madrid 
(3 miljoner), Aragon (1,1 miljoner) och Navarra (1 miljon). 
202 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 
Tabell V-19: Mål 2 - Spanien- Översikt av genomförandet under 1994-1996 per fond och GSR prioritering 
(miljoner ecu) 
Prioriterade områden: 
1. Sysselsättning och företagens 
konkurrenskraft 
2. Miljöskydd 
3. Forskning, teknik och förnyelse 
4. Transporter knutna till ekonomisk 
verksamhet 
5. Lokal utveckling och 
stadsutveckling 
6. Tekniskt bistånd 
Totalt ERUF 
240,3 31% 
22,1 3% 
77,7 10% 
269,9 35% 
167,6 21% 
3,9 0% 
781,4 100% ESF 
100,9 48% 
0,0 0% 
47,5 23% 
0,0 0% 
55,4 27% 
4,8 2% 
208,6 100% Totalt 
341,2 
22,1 
125,2 
269,9 
223,0 
8,6 
990,0 34% 
2% 
13% 
27% 
23% 
1% 
100% 
Förberelser inför perioden 1997-1999 
De spanska myndigheterna presenterade i augusti 1996 sin omstruktureringsplan för 1997-1999 samt 
åtta förslag till OP (en stödåtgärd från ERUF/ESF för vardera av de sju stödmottagande autonoma 
regionerna och en multiregional stödåtgärd från ESF till samtliga regioner). Trots kommissionens 
rekommendationer bestämde sig den spanska centralregeringen, i likhet med perioden 1994-1996, för 
ett trestegs förfarande (omstxiiktureringsplan, GSR och OP). Planen är i likhet med GSR 1994-1996 
uppdelad på sex prioriterade områden och innebär att en och samma medfinansieringsgrad (50 
procent) erbjuds för samtliga åtgärder21. Den föreslagna fördelningen av gemenskapsstöd är 1023 
miljarder ecu från ERUF och 295,2 miljoner från ESF. Förberedande sammanträden mellan 
centralregeringen och kommissionen ägde rum i oktober och december 1996. Som en följd av GSR:s 
godkännande kommer omfattande ändringar att behöver göras i förslagen till OP med hänsyn till de 
prioriteringar som görs i GSR och de anslagsbelopp som överförts till perioden 1994-1996. 
MÅL 3 OCH 4 
Diagram V-21: Mål 3 - Sammanfattning av programplaneringen 1994-1999 (miljoner ecu- 1995 års priser): 
(c) 11% Prioriterade områden: ESF 
Integration i yrkeslivet av långtidsarbetslösa 
(a) 519,9 
Integration av unga arbetssökande i 
yrkeslivet (b) 743,7 
Integration av personer som hotas av 
utestängning från arbetsmarknaden (c) 165,7 
Lika möjligheter för män och kvinnor på 
arbetsmarknaden (d) 65,2 
Totalt) 1.494^5" 
/ GSR/11 OP 
Genomsnitt per OP| 135,9 (d)4% 
(a) 35% 
(b) 50% 
År 1996 var andra året för genomförandet av GSR för mål 3 som antogs för perioden 1994-1999 och 
vars strategi går ut på att underlätta tillträdet till arbetsmarknaden samtidigt som det aktiva sökandet 
efter arbete ges stöd, att höja yrkeskunskaperna sätt att fungera, att ge incitament till skapande av ny 
sysselsättning och slutligen att förbättra yrkeskvalifikationen genom att reformera systemet för 
yrkesutbildning. GSR:s resurser koncentreras på att utvidga tillgången till utbildning och förbättra 
utbildningens kvalitet samt på att öka stödet till olika metoder för integration i arbetslivet (varvad 
utbildning, praktiktjänstgöring, platsförmedling). Fyra av de elva OP (eller 71% av anslagen) förvaltas 
av nationella organ och sju (29% av anslagen) av de autonoma regionerna. Den genomsnittliga 
genomförandegraden är tillfredsställande eftersom 1996 års anslag, dvs. 244,1 miljoner ecu, förbrukats 
till 100% och betalats till 75% i form av förskott. Inom ramen för öveirakningen förstärktes 
21 Den regionala fördelningen av de nya anslag som tilldelats Spanien för denna period (1,318 milljarder ecu) är 
följande: Aragon 82,9 miljoner ecu, Balearerna 13,1 miljoner, Katalonien 636,5 miljoner, Madrid 178,2 
miljoner, Navarra 25 miljoner, La Rioja 14,7 miljoner, Baskien 367,6 miljoner. 
Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 203 
kommitténs roll vad gäller partnerskap och strategi. Kommittén ser till att det tillvägagångssätt som 
fastställts i programplaneringsdokumenten följs och godkände vissa programändringar med hänsyn till 
målsättningarna, prioriteringarna och den faktiska behovsutvecklingen på arbetsmarknaden. Vidare 
upprättades en teknisk utvärderingsgrupp för att bistå kommittén i sitt arbete med den mellanliggande 
utvärdering som skall genomföras under 1997 (under utnyttjande av anslag avsedda för teknisk 
assistans). 
Diagram V-22: Mål 4 - Sammanfattning av programplaneringen 
Prioriterade områden: 1994-1999 (miljoner ecu-1994 års priser): 
Föregripande, orientering, rådgivning (a) 
Fortbildning av arbetstagare (b) 
Tekniskt bistånd (c) 
Totalt ESF 
36,9 
308,4 
23,3 
368,6 
1SPD (c) 6% (a) 10% 
(b) 84% 
Genomförandegraden för SPD för mål 4 har inte nått upp till den planerade nivån, men förbättrades 
kraftigt eftersom 53% av de disponibla anslagen för 1995 har förbrukats (i detta belopp ingår såväl 
1995 års anslag enligt de ursprungliga planerna som outnyttjade belopp som överförts från 1994). En 
finansiell omplanering blev dock nödvändig i december 1996 för att överföra outnyttjade belopp från 
1995 års anslag till 1996, 1997, 1998 och 1999. Kommissionen erinrade om vilka prioriteringar som 
gäller för SPD ur kvalitativ synpunkt, nämligen utbildning i små och medelstora företag, prioritering 
av arbetare med mycket låg utbildning och främjande av lika möjligheter för kvinnor och män. Vidare 
lades tonvikten på utbildningens tvärgående karaktär inom mål 4, dvs. att koncentrera åtgärderna på 
utveckling av tvärgående kompetenser som är gemensamma för flera sektorer, samtidigt som vikten av 
kopplingen mellan framtidsstudier och utbildning betonades. 
MÅL 5a jordbruk 
Tabell V-20: Sammanfattning av planeringen av genomförandet 1994-1999 (miljoner ecu - 1996 års situation och priser) 
Totalt 
276,0 Åtgärdt 
Produktion 
Gemenskapsinitiativ 157,0 
119.0 % 
57% 
43% 
Prognosen för genomförandet av de åtgärder som gäller förbättring av produktionsstiTikturerna 
reducerades till 157 miljoner ecu för perioden 1994-1999 (exklusive stödet till sektorn för grönsaker 
och frukt) vilket skall jämföras med de 207 miljoner ecu som planerades ursprungligen 1994. Spanien 
beslutade nämligen tmder 1996 att anslag som från början var avsedda för dessa åtgärder delvis skulle 
överföras till stödåtgärder för bearbetning och saluföring av produkter. Beslutet om motsvarande SPD 
kommer att fattas under 1997. Ändringen innebär att största delen av stödet går till investeringar 
(46 miljoner ecu) och därefter till mindre gynnade regioner (43 miljoner) och till unga jordbrukare (35 
miljoner). Under de år som följde efter utarbetandet 1994 av ett SPD om bearbetning och saluföring av 
produkter har genomförandet av åtgärden kunnat normaliseras. Kommissionen beviljade de regioner 
som inte omfattas av mål l22 sammanlagt 68 miljoner ecu (32 miljoner för 1995 och 36 miljoner för 
1996) för 496 investeringar motsvarande ett stödberättigat kostnadsbelopp om 313 miljoner ecu (146 
miljoner 1995 och 167 miljoner 1996). Drygt 50% av investeringarna inom och utanför mål 1-
området gäller sektorn för grönsaker och frukt och köttsektorn. 
22 Stödet från EUGFJ uppgår till 351miljoner ecu (120 miljoner under 1995 och 131 miljoner under 1996). Den 
sammanlagda kostnaden för de 1235 stödberättigade investeringarna uppgår till 821 miljoner ecu (394 
miljoner 1995 och et 427 miljoner 1996). 
204 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 
MÅL 5a fiske 
Diagram V-23: Mål 5a fiske - Sammanfattning av programplaneringen 1994-1999 (miljoner ecu) 
Anpassning och omläggning av fiskeansträngningen (a) 
övriga åtgärder rörande fiskeflottan (b) 
Förnyelse och modernisering av fiskeflottan (c) 
Vattenbruk (d) 
Skyddade havsområden (e) 
Anläggningar i fiskehamnar (f) 
Bearbetning och saluföring av produkter (g) 
Säljfrämjande åtgärder (h) 
Socioekonomiska åtgärder (i) 
övriga åtgärder (j) 
Totalt FFU 
40,6 
0,0 
35,9 
7,2 
1,8 
6,0 
23,9 
1,8 
pm 
2.4 
121,9 (g) 20% (h)2% (j)2% (1)0% 
(a) 33% 
(c) 30% 
Genomförandet av SPD har uppnått 100% av 1994 års anslag, 80% av 1995 års anslag och 25% av 
1996 års anslag, vilket innebär att andra förskottet för budgetåret 1996 kunde utbetalas till 
medlemsstaten. En omprogrammering har dock blivit nödvändig för att överföra 8 miljoner ecu från 
1995 års anslag till 1996 och för att ta hänsyn till 1995/94 års indexreglering i årsanslagen för 1995 
och 1996. 
MÅL 5b23 
Diagram V-24: Mål 5b - Sammanfattning av programplaneringen 1994-1999 (1994 års priser): 
Befolkning (1000 inv.) 
Yta (km2) 
Fördelning per fond: 
EUGFJ 
ERUF 
ESF 
Totalt 
7SPD 
Genomsnitt per SPD| 1.731 
85.223 
miljoner ecu 
414,6 
160,8 
88,6 
664,0 62% 
24% 
13% 
100% 
94,9 (a) 13% (a) 31% 
(d) 10% 
(c) 22% 
(b) 24% • Basinfrastrukturer (a) 
IDrverttflering av den ekonomiska 
verksamheten (b) 
I Skydd av naturresurser (c) 
• Förbättring for landsbygdsboende 
• Mänskliga resurser (e) 
Genomförandet av SPD för mål 5b har framskridit på ett tillfredsställande sätt under 1996 både vad 
gäller det finansiella och det praktiska genomförandet. Dessa framsteg innebär att 50% av anslagen 
utnyttjats i slutet av 1996 och att 36% betalats ut. Situationen är mycket tillfredsställande vad gäller 
EUGFJ (4 regioner har börjat utnyttja 1997 års anslag i förtid), men problematisk vad gäller ESF där 
två regioner i slutet av 1996 knappt utnyttjat 25% av de anslag som planerats för hela perioden. Stödet 
till fyra av sju SPD (Balearerna, Rioja, Navarra, Baskien) har indexreglerats, varigenom dessa 
program fick tilläggsanslag på sammanlagt 2,9 miljoner ecu. 
Övervakningskommittéernas verksamheter inriktades huvudsakligen på att dels godkänna programmen 
för teknisk assistans till varje region, vilka delats upp i tre delar ( information rörande de åtgärder som 
planeras inom SPD, tekniskt stöd vid genomförandet och utvärdering), dels fördela de tilläggsanslag 
som härrör från indexuppräkningen för 1995-96 och tilldelats finansieringen av dessa tekniska 
assistansprogram (tilläggsanslagen utgör i genomsnitt 0,2% av de offentliga utgifter som avsatts till 
dessa program) och slutligen förstärka de åtgärder som har kommit längst. Det största arbetet har dock 
lagts ner på utvärderingsfrågor varvid särskilt följande punkter är nämnvärda: genomförande av 
värderingsbarhetsundersökningar i de sju regionerna för att förbättra underlaget för 
förhandsutvärderingen och förbereda arbetet med den mellanliggande utvärderingen, godkännande av 
kravspecifikationen och val av utvärderare för den mellanliggande utvärderingen ( fyra regioner har 
anlitat universitet och tre har anlitat privatföretag för att genomföra utvärderingen) samt anordnandet 
inom ramen för den nationella övervakningskommittén av ett seminarium kring utvärdering av 
programmen för landsbygdsutveckling med deltagande av utvärderarna från de sju regionerna. 
23 Stödberättigade områden: Aragon, Balearerna, Katalonien, La Rioja, Madrid, Navarra, Baskien. 
Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 205 
Tabell V-21: Spanien - Åtgärder per mål -1996 i programperioden 1994-1996/99 (miljoner ecu) 
Åtaganden 
1996 Program 
(antagandcår) Kostnad 
totalt Strukturfondj-
ftfld 
_1D Åtags oden 
1994-1996 
21 ff)/(U Betalaiagar 
1996 Betalaiagar 
1994-1996 
ö) % 
PH» 
Måll 
Regionala OP 
GS Castilla-La-Mancha (1 ) (1996) 
OP Ceuta et Mellila (2) (1996) 
OP Handel och turism (2) (1996) 
SP Gazoduc Gibraltar-Cordoue ( 1 ) ( 1996) 
SP Naturgasanlaggningar Huelva ( 1 ) ( 1996) 
GS Andalusien (1995) 
OP Andalusien (3) (1993) 
OP Cantabria (2) (1995) 
GS Salamanca (1995) 
GS Sodical (Castilla-Léon) (1995) 
OP Andalusien (1) (1994) 
OP Andalusien (2) (1994) 
OP Asturien (1)( 1994) 
OP Asturien (2) (1994) 
OP Asturien (3) (1994) 
OP Kanarieöarna (1) (1994) 
OP Kanarieöarna (2) (1994) 
OPKanarieosma(3)(1994) 
OP Castilla-La-Mancha (1) (1994) 
OP Castilla-La-Mancha (2) ( 1994) 
OP Castilla-La-Mancha (3) (1994) 
OPCastilla-Leon(l)(1994) 
OPCastille-Leon(2)(l994) 
OPCastille-Le6n(3)(l994) 
OP Ceuta (1) (1994) 
OPDonanaFas2(4)(1994) 
OPExtremadura(l)(l994) 
OP Extremadura (2) (1994) 
OP Extremadura (3) (1994) 
OPGalicien(l)(1994) 
OP Galicien (2) (1994) 
OP Galicien (3) (1994) 
OPMdilla(1994) 
GSMurcia(l)(1994) 
OP Murcia (1) (1994) 
OP Murcia (2) (1994) 
OPMurcia{3)(1994) 
OP Intcrregionalt Cantabria ( 1 )( 1994) 
OP Interregional! Cantabria (3) (1994) 
OP Regionalt Cantabria (1 ) ( 1994) 
OP Valencia (1) (1994) 
OP Valencia (2) (1994) 
OP Valencia (3) (1994) 
Interregionala OP 
OP Uppdatering av statistiska uppgifter (1996) 
OPTekniskt bistånd (1) (1996) 
OP Landsbygdsutveckling (1996) 
SP Gazoduc Valencia-Cartagene ( 1 ) ( 1996) 
GSIDAE(I)(1996) 
OPP1TMAH (1-5) (1996) 
OP Tekniskt bistand (3) (1995) 
GS Handelskammare ( 1995) 
OP Regionalt stod (1994) 
GS Konkurrenskran SME (1994) 41.4 
16 J 
27,5 
298.5 
27,4 
1.894,5 
575.3 
12,0 
39.1 
43,1 
5.559,0 
440,4 
1.410,8 
41.6 
116,5 
1.179,4 
218.2 
154,4 
1.779,5 
47,5 
628,5 
2.752,3 
172.6 
746.3 
70,9 
225,5 
1.577,5 
209,9 
299,8 
2.493,4 
242,0 
464,1 
82,4 
518.0 
767,3 
59,4 
127,3 
536,6 
110,8 
158.6 
3.691,7 
418,4 
274,2 
79,4 
26,7 
5382 
60.7 
964,6 
623,7 
18,4 
37.0 
3.125,9 
344,9 6.5 
13.1 
20.6 
99,0 
7.3 
223,9 
342,0 
9,0 
12,9 
6.5 
2.938.9 
330,3 
809.2 
312 
81,1 
694,7 
185,4 
80,7 
936,6 
35,6 
288,4 
1.612,6 
129,4 
381.1 
47,4 
146,6 
1.011.9 
167,9 
169,8 
1.544,5 
181,5 
303,5 
42,1 
79^ 
487,3 
44,6 
55,6 
343,0 
54,3 
105,0 
1.207,9 
313.8 
103,5 
59,6 
20,0 
275,4 
23,8 
118,3 
59,7 
13,8 
192 
387,0 
241,5 1.6 
13.1 
20,6 
89,8 
7,3 
34.7 
29,8 
0,0 
0,0 
0,0 
613,7 
62,6 
213,1 
5,3 
162 
1372 
0,0 
9,7 
203,9 
6.3 
37,9 
381,3 
44,5 
66,3 
7,1 
02 
155,8 
45.7 
24,8 
296,1 
29,5 
59,5 
122 
13,3 
0,0 
12,3 
8,1 
113,0 
11,7 
0,4 
210,1 
54,0 
22.5 
20,1 
8,0 
41,4 
23,8 
23,7 
7,7 
0,0 
0.0 
55,6 
36,0 1.6 
13.1 
20,6 
89,8 
7.3 
102,7 
133,5 
1.4 
6.3 
3,6 
1.647,6 
136,6 
516,0 
15,8 
41.3 
505,6 
54,8 
39.5 
514.0 
18.0 
1232 
784,4 
642 
171.6 
35.4 
58.1 
372.0 
67.1 
722 
1.102,7 
782 
142,1 
28,1 
25,6 
228.7 
17,9 
25,5 
247,7 
17,0 
15,0 
936,4 
181,3 
54,9 
20,1 
8.0 
41,4 
23.8 
23.7 
7.7 
2,0 
1.1 
220,1 
102,7 25% 
100% 
100% 
91% 
100% 
46% 
39% 
15% 
49% 
55% 
56% 
41% 
64% 
51% 
51% 
73% 
30% 
49% 
55% 
51% 
43% 
49% 
50% 
45% 
75% 
40% 
37% 
40% 
43% 
71% 
43% 
47% 
67% 
32% 
47% 
40% 
46% 
72% 
31% 
14% 
78% 
58% 
53% 
34% 
40% 
15% 
100% 
20% 
13% 
14% 
6% 
57% 
43% 0,8 
3.9 
10,3 
71.8 
5.8 
54,3 
58,5 
0,0 
1,9 
0,0 
159,4 
56,6 
122,5 
5.0 
17,3 
66,4 
0.0 
122 
102,0 
5,8 
41.3 
225,7 
33,1 
62,8 
8,6 
17.5 
972 
332 
322 
318,4 
23.6 
65.4 
4,4 
16,8 
67,8 
9,9 
122 
66.9 
6.0 
02 
174,1 
51,8 
25,5 
10,0 
4,0 
20,7 
19,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0.6 
44.5 
24,1 0.8 
3.9 
10,3 
71,8 
5,8 
54.3 
110.3 
0.7 
5.0 
1.8 
986.5 
105,4 
282,3 
13 J 
37.4 
342.3 
27,4 
36,1 
374.5 
14.3 
95,5 
548,1 
43,0 
147,1 
312 
46,4 
270,1 
43,8 
60,9 
776,9 
61,0 
131,5 
13.4 
22,9 
196.6 
11.9 
23.3 
121,4 
102 
7,5 
623.7 
147.0 
51.4 
10.0 
4,0 
20,7 
19,0 
0,0 
0,0 
1.0 
0.6 
191.9 
77,5 12% 
30% 
50% 
73% 
80% 
24% 
32% 
8% 
39% 
28% 
34% 
32% 
35% 
43% 
46% 
49% 
15% 
45% 
40% 
40% 
33% 
34% 
33% 
39% 
66% 
32% 
27% 
26% 
36% 
50% 
34% 
43% 
32% 
29% 
40% 
27% 
42% 
35% 
19% 
7% 
52% 
47% 
50% 
17% 
20% 
8% 
80% 
0% 
0% 
7% 
3% 
50% 
32% 
(1) OP med stod endast från ERUF 
(2) OP med stod endut från ESF 
(3) OP med stod endast från EUGFJ 
(4) Inklusive anslag all nyskapande åtgärder (budgetpost B2-
(5) Industriellt och tekniskt program for miljon 1820) 
206 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 
Program 
(antagandeår) 
OP Lokal miljö (1994) 
OPFORCEM0994) 
OP Livsmedelsindustri (1994) 
OPINEM(6)(1994) 
OP Vetenskaplig infrastruktur (1994) 
OP Lokalt (1994) 
OP Utbildningsministeriet (1994) 
OP Ministerier (1994) 
OP Självstyrande organ (1994) 
OP Fiske (1994) 
GS Industriell teknik (1994) 
Tekniskt bistånd 
Totalt Kostnad 
totalt 
828.6 
447.6 
3 028,6 
3 433,7 
479.4 
812.5 
1 953,6 
72,2 
416.6 
1 685,6 
472,6 
0.5 
50 001.0 Strukturfonds-
stöd 
(1) 
580,6 
262,5 
1 220,0 
2 575.3 
342,2 
580,6 
1 465,2 
54,2 
299,2 
1 003,7 
143,2 
0.5 
25 435.9 Åtaganden 
1996 
0.0 
41.3 
215.3 
56-1.2 
60.5 
0,0 
246,6 
14,3 
0,0 
158,3 
26.3 
0.3 
4 614,8 Åtaganden 
1994-1996 
(2) 
96.8 
138,8 
658,8 
1 340.4 
196.1 
193.5 
565,6 
19.9 
92,7 
462,8 
52,8 
0.3 
12 987,3 % 
(2)/(l) 
17% 
53% 
54% 
52% 
57% 
33% 
39% 
37% 
31% 
46% 
37% 
66% 
51% Betalningar 
1996 
0,0 
20,6 
205.7 
682.4 
55.8 
48,4 
281,9 
10.5 
1,6 
229.5 
25.1 
0.0 
3 833.6 Betalningar 
1994-1996 
(3) 
48,4 
69,4 
525.6 
1 252.9 
108.5 
125.8 
527.6 
13.3 
51.8 
338.7 
47.5 
0.0 
9 403,6 % 
(3V(I) 
8% 
26% 
43% 
49% 
32% 
22% 
36% 
25% 
17% 
34% 
33% 
4% 
37% 
Mål 2* 
Regionala OP 
OP Aragon (1995) 
OP Balearerna (1995) 
OP Katalonien (1995) 
OP Rioja (1995) 
OP Madrid (1995) 
OP Navarra (1995) 
OP Baskien (1995) 
Interregionala OP 
OP Interregional! (2) (1995) 
Totalt 148,7 
57.6 
4 665,3 
64,9 
327,1 
102.6 
1 889,0 
64.7 
7 319.9 40,5 
8,7 
448.2 
8,5 
128,3 
21.4 
311,6 
29.1 
996,2 39.0 
-0,2 
159,2 
-0,5 
49,1 
0.0 
130.6 
0.0 
.377,2 52,8 
10,2 
44S.2 
11.4 
128,3 
22.8 
323.0 
39.7 
1 036.4 131% 
117% 
100% 
134% 
100% 
107% 
104% 
137% 
104% 16.8 
2.6 
55.3 
3.2 
38.3 
0.0 
30.3 
12.8 
159,3 23.7 
7.8 
275,7 
9,1 
67,8 
16.7 
178,7 
27.7 
607,2 59% 
90% 
62% 
107% 
53% 
78% 
57% 
95% 
61% 
Mål 3 
Regionala OP 
OP Aragon (1994) 
OP Balearerna (1994) 
OP Katalonien (1994) 
OP Rioja (1994) 
OP Madrid (1994) 
OP Navarra (1994) 
OP Baskien (1994) 
Interregionala OP 
OP Divers organismes (1994) 
OPINEM(6H1994) 
OP Interregional! (1994) 
OP Universitet (1994) 
Totale 45,1 
28,8 
210,3 
9.6 
250,2 
94,6 
279,2 
75.6 
1 364,4 
730,6 
201.2 
3 289,6 20,3 
12,9 
94.6 
4.3 
112,6 
42,6 
125,7 
34,0 
614,0 
323.8 
90.5 
/ 4S0.3 0,3 
0,0 
15.8 
0,0 
6.9 
10,3 
21,0 
0,1 
110,7 
44.1 
30.6 
239,9 20.3 
12,9 
46.9 
4.3 
43.7 
23.8 
62,3 
34,0 
277,8 
102,4 
38.0 
666.5 100% 
100% 
50% 
100% 
39% 
56% 
50% 
100% 
45% 
31% 
42% 
45% 2,8 
2.0 
8.9 
0,2 
9.6 
9.8 
20.3 
2,3 
143.6 
53.0 
19.6 
272,1 5,4 
3,0 
31.9 
0.9 
32.2 
19.9 
46.1 
4.8 
255,7 
93,6 
23,3 
516.7 27% 
23% 
34% 
20% 
29% 
47% 
37% 
14% 
42% 
28% 
26% 
35% 
Mål 4 
SPD Spanien (1994) 
Tekniskt bistånd 
Totalt 1 045,0 
0.2 
1045,1 368,6 
0.2 
368,8 49,5 
0.0 
49,5 167,6 
0.2 
167,8 45% 
99% 
46% 10,0 
0.0 
10,0 75,9 
0.2 
76,0 21% 
99% 
21% 
Mål 5a jordbruk 
Prognos Spanien förordn. 2328/91 (1994) 
SPD Spanien förordn. 866 et 867/90 ( 1994) 
Totalt 396.7 
396.7 
793.4 157,0 
119.0 
276,0 0,0 
25.0 
25,0 51,7 
50.7 
102,4 33% 
43% 
37% 8.7 
20.0 
28.7 44,0 
40,5 
84,5 28% 
34% 
31% 
Mål 5a fiske 
SPD Spanien (1994) | 326.41 I2I.9| 19.9| 59.7| 49%| 32.7| 42.7| 35% 
Mål 5b 
SPD Balearerna (1995) 
SPD Aragon (1994) 
SPD Katalonien (1994) 
SPD Rioja (1994) 
SPD Madrid (1994) 
SPD Navarra (1994) 
SPD Baskien (1994) 
Totalt 
TOTALT 147.3 
763,6 
366.7 
184,7 
112.9 
162.8 
82,1 
/ H20.I 
64 595.4 46.5 
298.6 
148,0 
39,7 
49,3 
57,8 
27.1 
666.9 
29 346.0 10.1 
80,5 
27,8 
13.5 
7,9 
24,9 
7.6 
172,3 
5 498.7 18.3 
159,4 
62.4 
19,7 
19.2 
41.4 
14.0 
334,4 
15 354.5 39% 
53% 
42% 
50% 
39% 
72% 
52% 
50% 
52% 6.7 
53.3 
21.3 
11.0 
6,1 
21.3 
4,7 
124,4 
4 460,9 13,4 
110,1 
45.9 
14.9 
13,9 
35,4 
9.2 
242,8 
10 973,6 29% 
37% 
31% 
38% 
28% 
61% 
34% 
36% 
37% 
• Belopp citer avdrag fiir överföringar till 1997-1999 
( I ) OP med stöd endast frän ERUF 
(2) OP med MikJ endast från ESF 
(3) OP med stöd endast från EUGFJ 
(4) Inklusive anslag till nyskapande åtgärder (budgetpost I 
(5) Industriellt och tekniskt program för miljön 
(6) Nationell offentlig urblcsföirncdling 
Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 207 
5.2. Genomförande av gemenskapsinitiativen 1996 
Anmärkning: 
Spanien deltar i samtliga gemenskapsinitiativ. Varje initiativ genomförs genom ett nationellt samlat program, 
förutom Leader (17 globala bidrag till varje autonom region, varav 10 i regioner som omfattas av mål 1). 23 
av dessa GI-program och två Interreg-program antogs 1994 och 1995. Fem av de sex program som återstod 
att godkännas (Interreg Spanien-Frankrike, Interreg Spanien-Marocko, Rechar, Résider, SME) antogs under 
1996 (återstår Konver-programmet). 
Stöd till utveckling av den tekniska potentialen i Spanien : 
Programmet SME är det som faster största vikten vid teknisk utveckling. I syfte att höja konkurrenskraften i 
de små och medelstora företagen ger programmet stöd till utbildning i och spridning av informationsteknik 
(13,5 miljoner ecu, totalkostnad 36,9 miljoner) samt till FoTU (56,9 miljoner ecu, totalkostnad 
134,4 miljoner). Dessutom syftar dessa åtgärder till att förbättra företagens telematikförbindelser för att 
underlätta kontakter med kunder, leverantörer och förvaltningen. Samtliga prioriteringar genomförs genom 
programmet ARTE, som genom olika åtgärder uppmuntrar SME att använda sig av avancerad 
kommunikationsteknik: stöd till nya initiativ genom finansiering av undersökningar, analyser och tekniska 
utvärderingar för enskilda SME eller för företagsgruppers räkning och utbyggnad av centrerna för att 
erbjuda företagen tekniska tjänster. 
Interreg-programmen med Frankrike, Portugal och Marocko avsätter merparten av sin budget för 
teknisk utveckling till dragning av optiska fiberkablar och införande av avancerade 
telekommunikationstjänster (10,4 miljoner ecu, totalkostnad 24,8 miljoner). 
Vad gäller ADAPT uppmuntrar GI-programmet samarbetet mellan forsknings- och utbildningscentrer och 
den offentliga och privata sektorn, medan EMPLOYMENT lägger tonvikten dels på telematiktillämpningar 
(9,8 miljoner ecu, totalkostnad 15,1 miljoner) som ett medel för att undanröja ett antal hinder för de 
handikappade, dels, inom ramen för NOW, på utnyttjande av databaser. 
Programmet REGIS till slut ger finansiellt stöd till upprättandet av ett avancerat kommunikationscentrum 
som skall vara en katalysator för den internt genererade utvecklingen på Kanariöarna genom 
tekniköverföringar mellan universiteten och den privata sektorn och genom projekt som har till syfte att 
införa avancerade tjänster och infrastrukturer i en stor del av de ekonomiska sektorerna. Därtill kommer stöd 
till forskning och teknisk utveckling som upptar 2% av budgeten och avser utbyggnad av Kanariöarnas 
astrofysiska institut. 
I slutet av 1996 hade samtliga GI-program antagits, förutom Konver. Bland de GI-program som antogs 
under 1996 finns GI-programmet SME med 251,1 miljoner ecu och GI-programmet Résider, som 
gäller flera mål 1 och mål 2-regioner - Asturien, Cantabria, Valencia, Galicia, Navarra och Baskien. 
Vidare godkändes 1996 GI-programmet Rechar till förmån för kolfälten i Andalusien, Aragonien, 
Asturien, Katalonien, Castilla-Leön och Galicia vilka samtliga ligger i stödområde 1, 2 eller 5b. Vidare 
godkändes programmet Interreg Spanien-Marocko med anslag från ERUF på 101,4 miljoner ecu och 
från ESF på 1,1 miljoner ecu. Därtill kommer att Spanien beviljats ytterligare 312,96 miljoner ecu ur 
reserven för gemenskapsinitiativ. Beloppet kommer att tillföras initiativen ADAPT, Employment, 
Leader, PESCA, RETEX, URBAN och framför allt det nya delprogrammet Interreg II C24 . 
Bland de program som antogs under tidigare år har REGIS-programmet börjat genomföras på ett 
tillfredsställande sätt, liksom Leader-programmen. När det gäller de sistnämnda programmen, vilka 
godkändes i juTi 1995, utarbetades under 1996 ett antal nyskapande program av 15 aktionsgrupper på 
området kompetensutveckling och igångsattes sådana program av 20 grupper. Vad gäller initiativet 
Employment valdes ungefär 500 projekt ut vid första anbudsförfarandet (174 NOW-projekt, 230 
Horizon-projekt och 94 Youthstart-projekt). De viktigaste områdena för NOW-projekten omfattar bl.a. 
utveckling av sysselsättningsprogram och främjande av traditionell sysselsättning på landsbygden. 
Inom Youthstart har ett stort antal projekt till syfte att göra det lättare att komma in på 
arbetsmarknaden. När det gäller Horizon läggs tonvikten på att undanröja olika hinder för tillträde till 
arbete och främja system för yrkesvägledning och användning av ny teknik. Inom ramen för ADAPT 
valdes 184 projekt ut vid första anbudsinfordran. Utbildningsverksamheten får stor uppmärksamhet 
24 Se även kapitel I.B.l. Gemenskapsinitiativ. 
Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 2/ 
2. Strukturfonderna och utvecklingen av regionernas tekniska potential 
Strukturfonderna, ett instrument för en hållbar teknisk utveckling 
Den ovan beskrivna situationen har påverkat strukturfondernas stöd för perioden 1994-99. Som 
framgår av den första rapporten om ekonomisk och social sammanhållning påkallar den tekniska 
utvecklingen av regionerna strategier som understödjer den tekniska omvandlingen av företagen och 
anpassningen av arbetskraften för att modernisera och diversifiera de regionala ekonomiska 
strukturerna. Strukturfonderna strävar inte bara efter att ge regionerna de nödvändiga infrastrukturerna 
för denna förändring, utan även efter att uppmuntra de regionala och lokala aktörerna att utveckla 
regional konkurrenskraft som baseras på nyskapande och på sektorer med högre mervärde. Därför har 
investeringarna till förmån för den tekniska utvecklingen ökat kraftigt mellan den första och andra 
programperioden, nämligen från 3,5 miljarder ecu till 7,5 miljarder ecu, eller 6 % av 
gemenskapsstödet^1. 
Strategierna har också utvecklats. Under den första programperioden strävade strukturfonderna efter 
att utveckla den regionala kapaciteten inom vetenskap och teknologi, genom att förbättra 
infrastrukturerna för FoTU^2 och genom att stödja utveckling av outnyttjad kompetens. Sådana 
stödinsatser har bidragit till att göra de offentliga myndigheterna medvetna om den tekniska 
utvecklingens strategiska betydelse för regionernas produktivitet, uppmuntrat till nya förbindelser 
mellan universitet och företag och den privata sektorn till att medverka. De har även underlättat 
tillgången till ramprogrammen för FoTU. I kvantitativ bemärkelse är det mål 2-regionerna som har 
avsatt den största delen av anslagen till FoTU (9 % av det totala anslaget mot 3 % i mål 1-regionerna), 
men gemenskapsstödet utgjorde 1994 en femtedel för Irland och en tredjedel för Portugal av de 
nationella utgifterna för forskning och utveckling. 
Med programmen för perioden 1994-99 försöker man främja en ny strategi. Kvantitativt har den del 
som mål 1-regionerna avsätter till utveckling av den teknologiska potentialen ökat märkbart (6,5 % 
jämfört med 2 % tidigare), medan den i mål 2-regionerna uppgår till 19 % och de andra målen och 
gemenskapsinitiativen ger ökad plats åt den nya tekniken och spridning av denna. För det andra har 
det framkommit att den regionala kapaciteten för nyskapande och införandet av den nya tekniken inte 
bara är beroende av det regionala utbudet (kapacitet för FoU och mekanismer för spridning av 
teknologi), utan också, mer och mer, av efterfrågan, närmare bestämt den ekonomiska strukturens 
receptivitet (särskilt de små och medelstora företagens), vilken ofta är otillräcklig på grund av att man 
inte har identifierat och givit uttryck åt behoven. I de aktuella programmen strävar man efter att öka 
företagens delaktighet i den tekniska innovationsprocessen, att gynna överföringen av teknik från de 
mest utvecklade regionerna till de minst gynnade och utbildningen av användarna i förhållande till 
investeringarna i infrastruktur för forskning samt att utveckla en slutgiltig strategi grundad på 
marknadens efterfrågan snarare än på det teknologiska och vetenskapliga utbudet. 
Stödet till den tekniska utvecklingen måste ökas 
Även om det har gjorts obestridliga kvalitativa framsteg, bland annat tack vare gemenskapsinitiativen 
och pilotprojektens pådrivande effekt, är det nödvändigt att öka stödåtgärderna. Inom forskning och 
teknisk utveckling har 1996 inneburit ett gynnsamt tillfälle att ompröva sambandet mellan 
sammanhållningspolitik och FoTU-politik. Dels har detta samband utretts i den första rapporten om 
ekonomisk och social sammanhållning, dels antog kommissionen i april 1997, till följd av slutsatserna 
21 Se kapitel l.A Strukturstöd per mål. 
22 Tack vare sådana program som Ciencia i Portugal (varigenom man har kunnat skapa mer än 50 nya FoTU-organisationer 
och förbättra nästan 100 befintliga organisationer), den teknologiska och vetenskapliga planen i Grekland, programmen 
för vetenskaplig infrastruktur i Spanien, det nationella programmet för forskning och teknisk utveckling i Italien, m.m. 
208 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 
särskilt på områden med anknytning till ny teknik. Bland de övriga verksamheterna ingår att ge 
vägledning till företagen bl.a. för att dessa skall kunna tillförsäkra sig en management av hög kvalitet 
och bli-medvetna om de möjligheter som miljökraven erbjuder. Vidare finns projekt som gäller lokal 
utveckling av områden på landsbygden och främjande av olika sorters foretag som inte drivs för att ge 
vinst. PES C A-programmet började inte genomföras i praktiken förrän i slutet av 1995, men inga nya 
betalningar gjordes 1996, medan vissa åtgärder ersattes av andra och anslagen omfördelades mellan 
fonderna. 
Tabell V-22: Spanien - Gemenskapsinitiativ -1996 i programperioden 1994-1999 (miljoner ecu) 
Initiativ 
(antal program) 
ADAPT (I) 
Employment (1) 
Leader (17) 
PESCA (1) 
SME(l) 
Rechar (1) 
REGIS (1) 
Résider (1) 
RETEX (1) 
URBAN (1) 
Totalt (26) 
Interree/REGEN (4)*' 
därav program antagna 1996: 
SME 
Rechar 
Résider 
Totalt (3) 
Interreg (2)*** Kostnad 
totalt 
403,2 
571,4 
1.162,1 
93.0 
1383,1 
60,0 
385,5 
464,3 
361.1 
248,7 
5.132,5 
1383,1 
60,0 
464,3 
1507/4 Strukturfondv 
stöd* 
(1) 
256.4 
386.6 
354,8 
41,5 
251,1 
34,2 
216,9 
73,6 
90,4 
162,6 
1.868,2 
251,1 
34,2 
73,6 
358^ Åtaganden 
1996 
33,7 
56,0 
9,5 
0,0 
353 
32,7 
47,4 
7,6 
0,0 
33,2 
255,4 
353 
32,7 
7.6 
75* Åtaganden 
1994-1996 
(2) 
81,8 
114,7 
121,6 
6,9 
353 
32,7 
75,4 
7,6 
3W 
56,0 
570* 
353 
32,7 
7,6 
75* V. 
am) 
32°/. 
30% 
34% 
17% 
14% 
95% 
35% 
10% 
43% 
34% 
31% 
14% 
95% 
10% 
21 V. Betalningar 
1996 
18,7 
353 
9,8 
0,0 
17,6 
163 
59,9 
3,8 
0,0 
22,7 
184^ 
17,6 
163 
3,8 
37,8 Betalningar 
1994-1996 
(3) 
42,7 
64,6 
44,7 
3,5 
17,6 
163 
59,9 
33 
34,2 
34,1 
321,4 
17,6 
163 
3,8 
37^ % 
(3V(1) 
17% 
17% 
13% 
8% 
7% 
48% 
28% 
5% 
38% 
21% 
17% 
7% 
48% 
5% 
11% 
* Utanför reserven 
** Se den utförliga redogörelsen för programmen i kapitel VII. Tabell 2.2. 
*** Se den utförliga redogörelsen för programmen i kapitel l.B.l. Gemenskapsinitiativ. 
Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 209 
6. FRANKRIKE 
6.1. Genomförande av åtgärder per mål 199625 
Stöd till utveckling av regionernas tekniska potential i Frankrike: 
Mål 1:1 samtliga SPD tas hänsyn till den tekniska aspekten. När det gäl 1er forskning, teknologisk utveckling 
och nyskapande är SPD för Korsika och Nord-Pas-de-Calais de som bygger mest på de möjligheter som 
teknisk utveckling erbjuder: 
• Nord-Pas-de-Calais : det prioriterade området för FoTU (38,4 miljoner ecu, totalkostnad 
86,8 miljoner) omfattar åtgärder för att främja FoTU iföretagen, öka det tekniska och strategiska 
utbudet från kompetenscentrerna, bygga ut nätverken, främja teknisk utbildning och stimulera 
forskning på högskolenivå. Dessa åtgärder kompletteras med utveckling av miljöteknik 
(9,8 miljoner ecu, totalkostnad 31,8 miljoner) och incitament till miljöforskning (1,5 million ecu, 
totalkostnad 3 miljoner). 
• Korsika : programmet fokuseras på överföring av ny teknik till jordbruks- och fiskeriproduktion 
(1,6 miljoner ecu, totalkostnad 3,7 miljoner) och till företag samt på forskning (1,4 miljoner ecu, 
totalkostnad 3,5 miljoner) och utveckling av mänskliga resurser på dessa områden (0,8 million 
ecu, totalkostnad 2 miljoner). 
Mål 2 (1994-1996) : FoTU och nyskapande spelar en mycket stor roll i SPD inom mål 2 (20,9% av 
strukturstödet). I ett flertal SPD anslås sammanlagt 236,15 miljoner ecu (totalkostnad 531,8 miljoner) till 
prioriteringar som avser utveckling av utbildning och forskning till förmån för företagen (174,2 miljoner ecu, 
totalkostnad 371,4 miljoner)26, utveckling av kompetens på regional nivå vad gäller FOU och nyskapande 
(42,9 miljoner ecu, totalkostnad 114,3 miljoner)27 samt förbättring av den tekniska miljön iföretagen (Pays-
de-la-Loire 19 miljoner ecu, totalkostnad 46,2 miljoner). Dessa prioriteringar liksom de åtgärder som vidtas 
inom andra SPD visar att det finns ett allmänt intresse att uppmuntra FoU och nyskapande. Därvid utgår 
stöd till innovationsprojekt (Alsace, Lorraine, Basse-Normandie och Champagne-Ar denne), forskning28 
(12,9 miljoner ecu, totalkostnad 40,3 miljoner) och mera konkret utveckling av miljöteknik29 samt ny 
informations- och kommunikationsteknik (Nord-Pas-de-Calais 8,3 miljoner ecu, totalkostnad 16,6 miljoner 
ecu). 
Dessutom syftar SPD till att ge stöd särskilt till teknisk utveckling iföretagen (sammanlagt 61,5 miljoner ecu, 
totalkostnad 172,4 miljoner) genom att stimulera efterfrågan30 eller utbud31 av FoTU, genom ökat stöd till 
program för teknisk utveckling (Basse-Normandie), genom forskningssamarbete mellan regioner eller på det 
internationella planet (Haute-Normandie), genom utbyggnad av befintliga kompetenscentrer och nätverk, 
genom att uppmuntra företagens ansträngningar på FoU-området32 samt genom stöd till teknikspridning 
(Alsace), inklusive stöd till överföring av ny teknik till SME (14,7 miljoner ecu, totalkostnad 
46,3 miljoner)33. 
25 Bortsett från de stödåtgärder för perioden 1994-1999 som beskrivs i det följande har under 1996 även ett 
antal åtgärder som beslutades av kommissionen före 1989 börjat avslutas. Saidobetalningen uppgår till 
omkring 36 miljoner ecu. Under 1996 avslutades tre större projekt som beslutades 1989 (Guadeloupe, 
Champagne-Ardenne) och 1992 (Midi-Pyrénées), 3 åtgärder för integrerad utveckling (OID) (Tarn-Aveyron, 
Nord-Pas-de-Calais, Bretagne) som beslutades 1986-88, de integrerade medelhavsprogrammen Languedoc-
Roussillon och Aquitaine som beslutades 1987, de nationella programmen av gemensam betydelse Lorraine, 
Pôle Européen de Développement och Charente-Maritime som beslutades 1986-87, initiativprogrammen 
RECHAR Bourgogne och Envireg Provence-Alpes-Côte d'Azur som beslutades 1990, 5 program inom mål 2 
för perioden 1989-1991 (Lorraine, Aquitaine, Midi-Pyrénées, PACA) och mål 5b-programmet för Limousin 
som antogs 1990. 
26 Auvergne, Bretagne, Nord-Pas-de-Calais, Picardie, Centre. 
27 Champagne-Ardenne, Haute-Normandie, Midi-Pyrénées. 
28 Aquitaine, Nord-Pas-de-Calais, Basse-Normandie. 
29 Nord-Pas-de-Calais, Pays-de-la-Loire, Basse-Normandie, Picardie. 
30 Aquitaine: 5,1 miljoner ecu (totalkostnad 39,8 miljoner). 
31 Champagne-Ardenne 9,1 miljoner ecu (totalkostnad 23 miljoner). 
32 Nord-Pas-de-Calais Rhône-Alpes. 
33 Centre, Pays-de-la-Loire, Picardie, Bretagne, Rhône-Alpes, Provence-Alpes-Côte d'Azur, Champagne-
Ardenne. 
210 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 
SPD:s satsningar gäller till viss del även utbyggnad av FoU-strukturer och tekniköverföring (23,7 miljoner 
ecu, totalkostnad 51 miljoner)3* , utrustning av universitet och forskningscentrer (Centre, 1,2 miljoner ecu, 
totalkostnad 3,9 miljoner) och utveckling av kompetenscentrer (t.ex: havsodlingsindustri i Basse-Normandie, 
2,9 miljoner ecu, totalkostnad 8,7 miljoner) och tekniska plattforma (i Aquitaine, 9,8 miljoner ecu, 
totalkostnad 41 miljoner). 
I flertalet SPD åtföljs stödet till FoTU och nyskapande av åtgärder som gäller mänskliga resurser, antingen 
på ett mera generellt plan genom utbyggnad av utbildning med anknytning till forskning (sammanlagt 
18,1 miljoner ecu, totalkostnad 54,1 miljoner)3- eller på ett mer målinriktat sätt (sammanlagt 49,7 miljoner 
ecu, totalkostnad 96,3 miljoner). Åtgärderna gäller utveckling av vetenskaplig utbildning på hög nivå36, stöd 
till teknisk utbildning på gymnasial och akademisk nivå med anknytning till områdets kompetenscentrer37 
samt finansiering av forskningsstipendier för tekniköverföringscentrer38, utbyggnad av skolor för 
yrkesutbildning39, utbildning av ledningspersonal och tekniker på forskningsinstitut40 och utbildning av 
forskare, högkvalificerade tekniker och rådgivare inom FoU41 eller teknisk utrustning för yrkesskolor42. 
Dessutom ger vissa program stöd till utbyggnad av utbildningskapaciteten kopplat till utveckling av 
samspelet mellan forskningsinstitut, kompetenscentrer, högskolor, tekniska skolor och företag (sammanlagt 
79,7 miljoner ecu, totalkostnad 173,2 miljoner)43, ett närmande som även återfinns i andra åtgärder som t.ex 
anpassning av den arbetssökandes kvalifikationer till arbetsmarknadens behov (Bretagne: 2,3 miljoner ecu, 
totalkostnad 5,2 miljoner), stöd till kopplingen anställning-utbildning (Bretagne 2,1 miljoner ecu, 
totalkostnad 4 miljoner och Picardie 15,5 miljoner ecu, totalkostnad 31,5 miljoner). 
Mål 5b: De 20 SPD stödjer den tekniska utvecklingen på landsbygden inom ramen för utbyggnaden av 
företagsamhet och industriell struktur på landsbygden. Det handlar om stöd till ny teknik (Haute-Normandie, 
Auvergne och bergsområden i Languedoc-Roussillon), utveckling av forskning (Haute-Normandie, 
Languedoc-Roussillon, Rhône-Alpes), införande av nya produktionsprocesser (Haute Normandie), 
tekniköverföring (Languedoc-Roussillon, Limousin, Champagne-Ardenne, Pays-de-la-Loire), utbildning inom 
innovationer (Midi-Pyrénées) och forskning (Auvergne, Languedoc-Roussillon, Lorraine) samt stöd till ökad 
konkurrensförmåga genom tekniskt kunnande (t.ex. Massif Central). FoTU spelar även en betydande roll för 
anpassningen och diversifieringen av sektorn för jord- och skogsbruk (Auvergne, Bretagne, Midi-Pyrénées). 
Totalt sett utgör finansiering av teknisk utveckling i Frankrike 7% av strukturfondernas anslag (till mål 1, 2, 
5b). 
Tabell V-23: Frankrike - Finansiering med direkt anknytning till teknisk utveckling i programperioden 
1994-1999 (miljoner ecu) 
Finansiering genom 
strukturfonderna 
Mill 
Mil 2 
Mil 5b 
Totalt Totalt 
220,9 
812,7 
141. 
1.174,7 % 
19 
69% 
12 
100% Strukturfonder 
104,5 
315,4 
3U 
451,3 % 
47% 
39% 
22% 
38% Medlemsstat 
Offentliga 
sektorn 
82,2 
355,8 
60.0 
497,9 PrivaU 
sektorn 
34,2 
141, 
49.8 
225,5 Totalt 
116, 
497,3 
109,8 
723,5 % 
53% 
61 
78% 
62% 
OBS: Programplaneringsförfarandets karaktär samt de olika tillvägagångssätt som antagits av medlemsstaterna 
kräver en viss försiktighet nar det galla tolkningen, särskilt för utgifter i samband med informationssamhället, 
vilka ofta Hr knutna till andra områden som industrin och FoTU. 96% 
IrJFoTUBTelematiH 
34 Aquitaine, Bretagne, Midi-Pyrénées. 
35 Auvergne, Basse-Normandie, Champagne-Ardenne, Pays-de-la-Loire, Picardie, Poitou-Charentes, Provence-
Alpes-Côte d'Azur; Nord-Pas-de-Calais, Poitou-Charentes. 
36 Midi-Pyrénées: 0,5 miljoner ecu (totalkostnad 1,5 miljoner). 
37 Bretagne: 9,2 miljoner ecu (totalkostnad 18,4 miljoner), Picardie: 1,3 miljoner ecu (totalkostnad 2,6 
miljoner). 
38 Bretagne: 0,8 miljoner ecu (totalkostnad 1,8 miljoner). 
39 Bretagne: 4,6 miljoner ecu (totalkostnad 9 miljoner). 
40 Centre: 0,2 miljoner ecu (totalkostnad 0,4 miljoner). 
41 Nord-Pas-de-Calais: 20,7 miljoner ecu (totalkostnad 41,4 miljoner). 
42 Nord-Pas-de-Calais: 12,4 miljoner ecu (totalkostnad 21,7 miljoner ecu). 
43 Nord-Pas-de-Calais, Auvergne, Alsace, Pays-de-la-Loire, Picardie, Haute-Normandie, Franche-Comté. 
Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 211 
MALI 
Diagram V-25: Sammanfattning av programplaneringen 1994-1999 (miljoner ecu): Avesnes-Douat- Valenciennes 
Prioriterade områden: 
Stimulering av den ekonomiska verksamheten (a) 
Forskning och utveckling (b) 
Mänskliga resurser (c) 
Förnyelse av regionen (d) 
Tekniskt bistånd (e) 
Fördelning per fond: 
ERUF 
ESF 
EUGFJ 
Totalt 
1SPD 308,1 
82,4 
49,5 
440,0 70% 
19% 
11% 
100% (t) 0,5% 
(d)36% 
(c) 21% ;a)32% 
(b) 9% 
Diagram V-26; Sammanfattning av programplaneringen 1994-1999 (miljoner ecu): Korsika 
Prioriterade områden: 
Minskad isolering (a) 
Jordbruks- och havsprodukter (b) 
Universitet, forskning (c) 
Turistattraktion och kulturarv (d) 
Miljö (e) 
Ekonomisk utveckling (0 
Mänskliga resurser (g) 
Tekniskt bistånd (h) 
FOrdelnlng per fond: 
ERUF 
ESF 
EUGFJ 
FFU 
ToUlt 
1 SPD 149,4 
31,0 
64,3 
7,5 
252,9* 
* Inklusive 0,7 miljoner ecu som ännu inte programplanerals. 59% 
12% 
25% 
3% 
100% (0)12% (h)1% 
(07% 
(•)12% (a) 27% 
(d) 6% 
(c) 5% (b) 30% 
Diagram V-27: Sammanfattning av programplaneringen 1994-1999 (miljoner ecu): Franska utomeuropeiska ministerierna 
Prioriterade områden: 
Brytande av isolering, regional jämvikt (a) 
Miljö, infrastrukturer (b) 
Produktion, konkurrenskraft, industri, hantverk (c) 
Mänskliga resurser, social jämvikt (d) 
Jordbruk, landsbygdsutveckling (e) 
Fiske och vattenbruk (f) 
Turism (g) 
Tekniskt bistånd (h) 
Fördelning per fond: 
ERUF 
ESF 
EUGFJ 
FFU 
Totalt 
4 SPD 
Genomsnitt per SPD[ 743,3 
412,1 
320,3 
30,7 
1.506,4 49% 
27% 
21% 
2% 
100% 
376.6 (9) 1% 
(f)2% t(h)1% 
(e) 16% 
(d) 27% (a) 14% 
(b) 20% 
(c) 19% 
Huvudsakliga resultat 1996 
Under 1996 har genomförandet av de sex SPD som antogs i juli 1994 fått en ny impuls. Fyra av dessa 
SPD ändrades: Korsika, Guyana, Guadeloupe och Martinique. De största ändringarna gjordes i SPD 
Guadeloupe. Det gäller en omprogrammering som blev nödvändig på grund av att flera cykloner 
drabbat ön sommaren 1995. Dessa oväder försvårade genomförandet av programmen på Antillerna. I 
Guyana beror förseningen i genomförandet av nuvarande program på att alla nödvändiga resurser 
måste användas för att avsluta programmen från första perioden. Däremot har inga svårigheter stått i 
vägen för genomförandet av programmet för Réunion där de första tre anslagsbeloppen och 
motsvarande förskott planeras utnyttjas och betalas i början av 1997. Däremot har de program som 
avser fiske inte riktigt kunnat påbörjas i de Franska utomeuropeiska departementen. Färre än 17 
projekt hade antagits i slutet av 1996. Att situationen praktiskt taget är blockerad beror på att stödet till 
fartygsbyggandet upphört och på svårigheten att få fram projekt i den privata sektorn inom området för 
212 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 
vattenbruk och bearbetning-saluföring av produkter. F.n. pågår ett antal projekt som gäller 
anläggningar i fiskehamnar. På Korsika framskrider programmet däremot i en mer tillfredsställande 
takt (26% av de planerade anslagen har utnyttjats). 
När det gäller utvärdering hade övervakningskommittéerna i slutet av 1996 utsett samtliga grupper av 
oberoende värderare. 
1996 i programperioden 1994-1999 
Generellt sett har den långsamma igångsättningen av de flesta SPD bekräftats. Detta gäller framför allt 
Korsika, Guadeloupe, Guyana och Martinique. Åtagandena för dessa fyra SPD uppgick till omkring 
31% och betalningarna till 22% av de sammanlagda anslagen för perioden 1994-1999. 
MÅL244 
Diagram V-2S: Sammanfattning av programplaneringen 1994-1996 (miljoner ecu - 1996 ån priser och situation): 
Fördelning per sektor: 
Produktionsmiljö (*) 
Mänskliga resurser (b) 
Planering och rehabilitering (c) 
Miljöskydd (d) 
Tekniskt bistånd (e) 
Fördelning per fond: 
19 SPD ERUF 
ESF 
Totalt 
Genomsnitt per SPD| 1.339,5 
242,1 
1.581,6 85% 
15% 
100% 
83,2 16% («)1% 
(c) 18% 
(a) 40% 
(b) 35% 
1996 i programperioden 1994-1996 
De nationella åtagandena och gemenskapens åtaganden rörande 19 SPD för perioden 1994-1996 
avslutades i nära samarbete med de nationella och regionala myndigheterna. De gemenskapsanslag 
som från början fanns tillgängliga för perioden 1994-1996 uppgick till 1,763 miljarder ecu i 1994 års 
priser (1,790 miljarder ecu efter indexreglering). Dessa SPD avslutades till ett belopp på 
1,582 miljarder ecu sammanlagt eller 88% av det ursprungliga anslagsbeloppet. Detta innebär att 
bortsett från fyra program (Alsace, Franche-Comté, Haute-Normandie, Poitou-Charentes) inga 
program genomförts i sin helhet. Det outnyttjade anslagsbeloppet på 208,6 miljoner ecu kommer att 
överföras till anslagen for perioden 1997-1999 för samma regioner. 
Bland de åtgärder som medfinansierats av strukturfonderna och fullbordats under 1996 bör följande 
nämnas: 
• I Provence-Alpes-Côte d'Azur, två industriprojekt i sektorn för mikroprocessorer: ATMEL (ny 
fabrik, 700 nya arbetstillfällen) och CGS THOMSON (utbyggnad av en befintlig fabrik, 250 nya 
arbetstillfällen). 
• I Basse-Normandie upprättande av ett kompetenscentrum för havsodling i Cherbourg. Det handlar 
om en anläggning för specialiserad forskning och specialistutbildning, ett tekniskt 
innovationscentrum för utarbetande är nyskapande produktion och inrättande av ett havstekniskt 
centrum. Projektet har givit upphov till 175 nya direkta arbetstillfällen. 
• I Nord-Pas-de-Calais: programmet om renovering av kvarteren Capécure i Boulogne-sur-Mer. 
Programmet gäller renovering och höjning till normal standard av ett industriområde för fiske och 
havsprodukter. Investeringen beräknas uppgå till 185 miljoner ecu på 6 år och omfattar 
modernisering av företag (höjning till europeisk standard), sanering av övergivna industriområden 
och av infrastrukturer och hamnanläggningar. Under perioden 1994-1996 bidrog strukturfonderna 
44 Stödberättigade områden: Alsace, Aquitaine, Auvergne, Basse-Normandie, Bretagne, Bourgogne, Centre, 
Champagne-Ardenne, Franche-Comté, Haute-Normandie, Languedoc-Roussillon, Lorraine, Midi-Pyrénées, 
Nord-Pas-de-Calais, Pays-de-Loire, Picardie, Poitou-Charentes, Provence-Alpes-Côte d'Azur och Rhône-
Alpes. 
Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 213 
med 21,5 miljoner ecu till finansieringen av ett program med en kostnad på sammanlagt 
118,5 miljoner ecu för omstmkturering av övergiven industrimark och av hamnanläggningar. 
Programmet berör 140 företag eller 4000 direkta och lika många indirekta arbetsplatser. 
• I Haute-Normandie har gemenskapsstödet till sysselsättningen i området kring Dieppe som drabbas 
av stor arbetslöshet (16%) möjliggjort en helhetsåtgärd som syftar till att omstrukturera och 
modernisera hamnen (handel och kanaltrafik), att upprätta förbindelser mellan hamnen och det 
nationella och europeiska vägnätet och att anlägga en affärspark, Eurochannel (industriområde, 
plantskola för företag, företagshotell). ERUF anslog 13 miljoner ecu till denna åtgärd. Eurochannel 
är avsedd för industriell verksamhet och därtill relaterade tjänster och har tagit emot nära 50 företag 
såväl internationella (Toshiba) som SME (plastindustri, havsprodukter). Därmed har nära 1000 
arbetsplatser skapats av de 7000 som finns i Dieppe-området. 
• I Aquitaine, projektet från företaget SERMA Technologies de création i Pessac, det första 
europeiska centret för utprövning av elektroniska komponenter och för fysisk och elektrisk 
mikroanalys av materialkretsar, som medfört en investering på 3,34 miljoner ecu. Nettotillskottet av 
nya arbetstillfällen var 42 utöver företagets tidigare 23anställda. Det nära samarbete som sedan 
1994 skapats med Bordeaux I-universitetet och laboratoriet för mikroelektronik (IXL) som är 
knutet till CNRS (nationella centret för vetenskaplig forskning) ger vetenskaplig validitet åt detta 
kunskaps- och analyscentrum. Projektet har kunnat genomföras tack vare ett stöd på 0,57 miljoner 
ecu från ERUF, som fungerade som en katalysator som tillät företaget att genomföra sina 
investeringar i snabbare takt och anställa personal i mycket större omfattning än vad som planerats 
från början. 
• Ett annat projekt som gäller Aquitaine är det som leds av företaget S.A. SERTA (Société d'études 
et de réalisations techniques d'Aquitaine) som i Saint Jean d'Illac förfogar över en högteknisk 
potential som konsultbyrå och på områden som mekanisk tillverkning, kökskärl, målning, optisk 
polering och kvalitet (ISO9002-cerifikat). I slutet av 1996 hade ett belopp på 0,86 miljoner ecu 
investerats i produktionsutrustning för snabb fabriksmäss ig framställning samt datorstödd 
dimensionering och konstruktion. Stödet från ERUF uppgår till 25% av investeringen och har givit 
upphov till ett tjugotal nya arbetstillfällen. 
Förberedelser infor perioden 1997-1999 
I slutet av 1996 hade de franska myndigheterna överlämnat 20 förslag till SPD till kommissionen 
(19 regionala program och ett nationellt program om tekniskt bistånd). 
MÅL 3 OCH 4 
Diagram V-29: Mål 3 - Sammanfattning av programplaneringen 1994-1999 (miljoner ecu- 1994 ån priser), 
Prioriterade områden: 
Integration i yrkeslivet av arbetslösa som hotas av 
långtidsarbetslöshet (a) 
Integration av unga arbetssökande i yrkeslivet (b) 
Integration av personer som hotas av utestängning 
från arbetsmarknaden (c) 
Lika möjligheter för män och kvinnor på arbetsmarknaden (d) 
Tekniskt bistånd och pilotprojekt (e) 
Totalt 
1 SPD ESF 
690,7 
976,6 
710,3 
18,0 
166,8 
2.562,4 (d)1% (e)7% 
(c) 28% (a) 27% 
(b) 37% 
1995 uppgick genomförandegraden för mål 3 till 71%45. Under 1995 gick ökningen av utnyttjade 
anslag framför allt till de personer som drabbats hårdast av arbetslösheten. De åtgärder som då sattes i 
gång avser till största delen personer under 25 år (60%). 
45 Enligt prioritering: integration av arbetslösa i arbetslivet : 87%, integration av unga arbetssökande i 
arbetslivet: 74%, integration av personer som hotas av utestängning från arbetsmarknaden: 60%, lika 
möjligheter: 70%, tekniskt bistånd: 16%, pilotprojekt: 19,5%. 
214 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 
Under 1996 uppgick utnyttjandet av årets anslagsbelopp till 421,6 miljoner ecu av de 478,9 miljoner 
som planerats och både första och andra förskottet betalades ut. Den finansiella genomförandegraden 
under 1996 uppgick till 79%. På övervakningskommitténs sammanträde föreslogs en 
omprogrammering som huvudsakligen har till syfte att ersätta vissa åtgärder inom prioritering 1 
(praktiktjänstgöring med sikte på anställning, avtal om återanställning, ACCRE, avtal om 
omställningsledighet) och 2 (partnerskapsfond) med nya åtgärder. Finansiellt sett innebär 
omprogrammeringen en överföring av 200 miljoner ecu från mål 1 till mål 3 (integration av personer 
som hotas av utestängning från arbetsmarknaden). I övrigt gjordes under 1996 ansträngningar för att 
korrigera och förbättra förvaltningen av ett antal åtgärder på vissa punkter. 
Diagram V-30: Mål 4 • Sammanfattning av programplaneringen 1994-1996 (miljoner ecu -1996 ån priser), 
Prioriterade områden: 
Föregripande av kompetens- coh kvalifikationsbehov (a) 
Utveckling av utbildningsansträngningar (b) 
Förbättring av utbildningssystemen (c) 
Tekniskt bistånd (d) 
Totalt ESF 
67,8 
501,2 
31,1 
53,3 
653,4 
1 SPD (c) 5% (d) 8% (a) 11% 
(b) 76% 
Under 1996 ökade projektverksamheten inom mål 4 kraftigt i omfattning, en utveckling som redan 
påbörjades i slutet av 1995. Antalet projekt ökade från 533 i slutet av 1995 (varav 484 på regional nivå 
och 49 på nationell nivå) till 2 076 år 1996 (därav 2 049 på regional nivå och 27 på nationell nivå). 
Dessutom, vad gäller det finansiella genomförandet, förbrukades 58% av årsanslagen för 1996 medan 
endast 25% hade utnyttjats 1995. 
Medan under 1995 i stort sett endast prioriteringen "utbildning" genomfördes, på bekostnad av 
prioritering 1 och 3, kunde under första halvåret av 1996 en mycket kraftig ökning konstateras av 
antalet projekt inom dessa två prioriterade områden. Dessutom har ett antal projekt börjat komma fram 
som gäller flera prioriteringar på en gång. Denna breddning har dock inte framträtt på samma sätt när 
det gäller kostnaderna, eftersom 91% av de regionala budgetmedlen och 93% av de nationella 
budgetmedlen fortfarande går till prioriteringen "utbildning". För övrigt är projekten antalsmässigt 
relativt jämnt fördelade på sektorer och företagsstorlek. 73% av deltagarnas samlade personalstyrka 
gäller företag med färre än 250 anställda. Medan finansieringen under 1995 koncentrerats till större 
företag inom bil- och elektricitet/elektronikbranschen kan under 1996 en större spridning av 
stödmottagande företag noteras, särskilt på regional nivå. Anledningen är att utgifterna till större 
bilprojekt minskat ( andelen regionala budgetmedel som går till företag med fler än 1000 anställda 
minskar från 35% till 20% och från 33% till 22% vad gäller bilsektorn). Den ökade projektspridningen 
förefaller inte medföra några märkbara förändringar vad gäller den utbildade populationens fördelning 
på könstillhörighet och kvalifikationer: de första uppgifter som finns till hands tyder på en lätt ökning 
på regional nivå av kvinnorna (från 20% till 24%) och på en ökning av tjänstemän (från 16% till 26%) 
på bekostnad av andra kvalifikationer. Trots sådana smärre förändringar förblir projektens utmärkande 
drag relativt konstanta. 
MÅL 5a jordbruk 
Tabell 24: Sammanfattning av planeringen av genomförandet 1994-1999 (miljoner ecu -1994 ån priser): 
Totalt 
1.745,5 Åtgärder 
Produktion 
Gemenskapsinitiativ 1.486,6 
258,9 % 
85% 
15% 
När det gäller förbättring av produktionsstrukturens effektivitet utgörs de främsta tre åtgärderna av 
stöd till modernisering av jordbruksföretag, stöd till unga jordbrukare och kompensationsbidrag. Vad 
gäller modernisering av jordbruksföretag beviljades 9213 företag investeringsstöd 1995 (antal 
godkännanden) vilket innebär en ökning med 24% jämfört med 1994 då en ökning av jämförbar 
storlek inträffade (+27%). Att antalet foretag ökade för andra året i rad är en bekräftelse av tendensen 
till ökat antal åtaganden som redan konstaterats 1993. Vad gäller unga jordbrukare antogs 8435 
etableringsärenden 1995 vilket är en ökning med 6,2% jämfört med 1994. Efter en kraftig mmskning 
1992 och ett konstant antal etableringar därefter är 1995 års siffra ett tecken på att startstöd till unga 
Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 215 
jordbrukare, vilket anses vara en prioritet i Frankrike, är på väg upp. Till slut, när det gäller 
kompensationsbidrag, som varje år beviljas omkring 140 000 jordbruksföretag, bör nämnas att am- och 
dikobidraget samt fårbidraget uppvärderades under regleringsåret 1995-1996 för att ta hänsyn till den 
stjukturbetingade svagheten i uppfödarnas inkomster. Trots ökat deltagande från jordbrukarnas sida i 
de nyss beskrivna åtgärderna understeg 1995 års utgifter prognosen. 
När det gäller stöd till bearbetning och saluföring av jord- och skogsbruksprodukter var 1994 året då 
SPD utarbetades och 1995 året för upprättande av decentraliserade genomförandestrukturer. 1996 till 
slut - då ett avtal om tillämpning av investeringsstöd för kvalitetshöjning i vinsektorn ingicks - var 
året då gemenskapsstödet tillämpades fullt ut. Gemenskapens anslag för medfinansiering av dessa 
åtgärder under perioden 1994-1999 uppgår till 259 miljoner ecu. Av detta belopp hade de franska 
myndigheterna i slutet av 1996 utnyttjat 163 miljoner ecu inom ramen för antagna projekt vilket 
motsvarar en investeringsvolym på 862 miljoner ecu. Drygt 50% av medfinansieringen beviljades 
investeringar i köttsektorn och sektorn för grönsaker och frukt. 
MÅL 5a fiske 
Diagram V-31: Mål Sa fiske - Sammanfattning av programplaneringen 1994-1999 (miljoner ecu): 
I I FFU ' 
Anpassning och omläggning av fiskeansträngningen (a) 
övriga åtgärder rörande fiskeflottan (b) 
Förnyelse och modernisering av fiskeflottan (c) 
Vattenbruk (d) 
Skyddade havsområden (e) 
Anläggningar i fiskehamnar (f) 
Bearbetning och saluföring av produkter (g) 
Sälj främjande åtgärder (h) 
Socioekonomiska åtgärder (i) 
övriga åtgärder (j) 
Totalt 16,2 
27,0 
20,3 
33,7 
0,0 
8,1 
54,8 
5,0 
pm 
24,8 
189,9 (1)0% 
(h)3% (1)13% (a) 9% 
(g) 28% (b) 14% 
(c) 11% 
(f)4% (d) 18% 
Även om bestämmelserna i det fleråriga programmet för fiskeflottan medfört ett avbrott i det offentliga 
stödet till förnyelse av den franska fiskeflottan har de finansiella åtagandena inom SPD kommit upp 
till en tillfredsställande nivå, trots att de inte började genomföras förrän under 1995. Situationen 
behöver dock förbättras vad gäller betalningar till slutmottagarna (29,2 miljoner eller 15% av 
gemenskapens anslagsbelopp). En ändring av SPD gjordes för att utnyttja 7 miljoner ecu överblivna 
anslag från åtgärden "garantifond" till säljkampanjer för fiskeprodukter och till kvalitetsfrämjande 
åtgärder. 
MÅL 5b46 
Diagram V-32: Mål 5b - Sammanfattning av programplaneringen 1994-1999, 
Befolkning (1000 inv.) 
Yta (km') 
Fördelning per fond: 
EUGFJ 
ERUF 
ESF 
ToUlt 
20 SPD 
Genomsnitt per SPD| 9.759 
291.558 
Miljoner ecu 
1.008,4 
943,2 
294,2 
2245,8 45% 
42% 
13% 
100% 
112,3 <d)2% 
(I) 14% 
(c) 33% 
(b) 51% ODIverslflertng av 
tordbruket (a) 
• Ekonomisk utveckling (b) 
• Landsbygdens 
attraktionskraft (c) 
•Tekniskt Mttand (d) 
Efter införandet 1995 av strukturen för igångsättningen av SPD kunde genomförandet under 1996 
komma upp till tillfredsställande marschfart i de flesta franska regionerna. Kommissionen gjorde 
åtaganden för 32% av de gemenskapsanslag som planerats för hela perioden vilket dock inte är 
tillräckligt för att kompensera de förseningar som uppstod under 1994 och 1995. 72% av dessa 
åtaganden har betalats ut vilket tyder på god förmåga att genomföra åtgärderna på fältet. I övrigt har 
46 Stödberättigade områden: Alsace, Aquitaine, Auvergne, Basse-Normandie, Bourgogne, Bretagne, Centre, 
Champagne-Ardenne, Franche-Comté, Haute-Normandie, Languedoc-Roussillon, Limousin, Lorraine, Midi-
Pyrénées, Pays-de-Loire, Poitou-Charentes, Provence-Alpes-Côte d'Azur och Rhône-Alpes. 
216 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 
övervakningskommittéerna sammanträtt i var och en av de 18 regioner som berörs, vilket betyder att 
35 sammanträden har ägt rum inräknat de mellanregionala övervakningskommittéer som upprättades 
för två SPD avseende bergsmassiv (Massif central och Massif des Pyrénées). Vid dessa sammanträden 
fastställdes enhetliga övervaknings- och uppföljningsmekanismer. Särskild uppmärksamhet ägnades åt 
det intermediära utvärderingsarbetet för att kommittéerna under 1997 års lopp skall kunna förfoga över 
de uppgifter som behövs för att anpassa SPD. Kommissionen gjorde ansträngningar för att se till att 
övervaknmgskommittéerna inriktar sig på att följa upp de prioriteringar som fastställts för varje region. 
I detta avseende genomfördes ett arbete i partnerskap med regionala och nationella myndighetern för 
att åstadkomma en standardisering och harmonisering av de finansiella och fysiska uppgifter som skall 
överlämnas till övervakningskommittéerna. Som en komplettering till genomgången av programmens 
framskridande gjordes ett antal presentationer som gällde prioriterade inriktningar. Som exempel kan 
nämnas sysselsättning, kvaliteten av jordbruksprodukter och åtgärder till förman för SME och SMI 
som skapar sysselsättning. 
Tabell V-25: Frankrike - Åtgärder per mål -1996 i programperioden 1994-1996/99 (miljoner ecu) 
Program 
(antagandeir) Kostnad 
Totalt Strukturfonds-
stod 
(1) Åtaganden 
1996 Åtaganden 
1994-1996 
(2) % 
(2V(D Betalningar 
1996 Betalningar 
1994-1996 
(3) % 
(3V(1) 
Mill 
SPD A vesnes-Douai-Valenciennes ( 1994) 
SPD Korsika (1994) 
SPD Guadeloupe (1994) 
SPD Guyane (1994) 
SPD Martinique (1994) 
SPD Réunion (1994) 
Tekniskt bistånd 
Totalt 1.339,6 
684,6 
832,3 
309,5 
660.4 
1.267,2 
0,3 
5.093,8 440,0 
252,9 
351,9 
164,9 
329,8 
659,7 
0,1 
1199,4 113,5 
294 
124 
24,2 
40,8 
76,4 
0,1 
297,0 183,4 
78,0 
113,1 
51,0 
98,4 
270,6 
0,1 
794,6 42% 
31% 
32% 
31% 
30% 
41% 
105% 
36% 65,2 
33,0 
22,3 
20,5 
22,1 
88,0 
0,1 
251a 105,2 
60,4 
78,3 
37,5 
60,6 
195,8 
0,1 
537,9 24% 
24% 
22% 
23% 
18% 
30% 
102% 
24% 
Mål 2* 
SPD Alsace (1994) 
SPD Aquitaine (1994) 
SPD Auvergne (1994) 
SPD Basse-Normandie (1994) 
SPD Bourgogne (1994) 
SPD Bretagne (1994) 
SPD Centre (1994) 
SPD Champagne-Ardenne (1994) 
SPD Franche-Comté (1994) 
SPD Haute-Normandie (1994) 
SPD Languedoc-Roussillon (1994) 
SPD Lorraine (1994) 
SPD Midi-Pyrénées (1994) 
SPD Nord-Pas-de-Calais (1994) 
SPD Pays-de-la-Loire (1994) 
SPD Picardie (1994) 
SPD Poitou-Charentes (1994) 
SPD Provence-Alpes-Côte d'Azur (1994) 
SPD Rhône-Alpes (1994) 
Totalt 47,3 
372,4 
109,5 
155.9 
122,4 
228,9 
128,4 
245,1 
117,4 
428.8 
232,8 
212,6 
151,1 
925,0 
362,3 
479.0 
130,5 
264,7 
220,7 
4.934,6 19,9 
100,2 
52,9 
49,3 
36,5 
82,9 
16,3 
55,7 
48,5 
149,0 
56,1 
98,1 
41,4 
303,0 
130,2 
122,4 
54,1 
99,4 
65,8 
l.S81,6 03 
62,3 
13,0 
10,4 
8,0 
54,4 
-6,3 
25,7 
31,2 
45,2 
13,8 
20,9 
14,2 
188,9 
43.2 
45,9 
20,0 
29,0 
35,7 
655,8 19,9 
100,2 
51,6 
45,9 
37,6 
82,9 
17,9 
50,4 
48,5 
136,8 
56.1 
101,3 
41,4 
302,9 
128,4 
122,4 
54,1 
94,6 
67,4 
1.560,2 100% 
100% 
98% 
93% 
103% 
100% 
110% 
90% 
100% 
92% 
100% 
103% 
100% 
100% 
99% 
100% 
100% 
95% 
102% 
99% 6,1 
63,7 
3,7 
6,6 
16,0 
32,2 
1.1 
24,2 
24,9 
64,3 
17.1 
27,3 
11,3 
39,9 
36,0 
12,6 
15,2 
9,8 
0,0 
412^ 15,9 
83,3 
29,0 
28,0 
23,9 
46,5 
13,2 
36,6 
33,6 
106,0 
34,0 
63,0 
20,2 
102,6 
63,0 
62,5 
30,4 
27,8 
15,8 
835,5 80% 
83% 
55% 
57% 
65% 
56% 
81% 
66% 
69% 
71% 
61% 
64% 
49% 
34% 
48% 
51% 
56% 
28% 
24% 
53% 
Mal 3 
SPD Frankrike (1994) | 5.443,4| 2.562,4| 421,6| 1.200,0| 47%| 402,9| 906,6| 35% 
Mil 4 
SPD Frankrike (1994) | 1.820,11 653,4| 91,7| 187,11 29%| 49,6| 97,3| 15% 
Mål 5a jordbruk 
SPD Frankrike förordn. 866 och 867/90(1995) 
Prognos Frankrike förordn. 2328/91 (1994) 
Totalt 1.404,5 
4.595,4 
5.999,9 258,9 
1.486,6 
/. 7*5,5 45,9 
174,8 
220,7 81,0 
657,6 
738,6 31% 
44% 
42% 28,6 
178,3 
206,9 46,1 
402,9 
449,0 18% 
27% 
26% 
Mil 5a Tuke 
SPD Frankrike (1994) | 843,0| I89,9| 0,0| 63,3| 33%l 0,0| 41,1| 22% 
• Belopp efter avdrag för överföringar till 1997-1999 
Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 217 
Program 
(antagandear) Kostnad 
toult Strukturfonds-
stöd 
(1) Åtaganden 
1996 Åtaganden 
1994-1996 
f2) % 
(2V(1) Betalningar 
1996 Betalningar 
1994-1996 
Ci) % 
(3V(l) 
Mil 5b 
SPD Alsace (1994) 
SPD Aquitaine (1994) 
SPD Auvergne (1994) 
SPD Basse-Nonnandie (1994) 
SPD Bourgogne (1994) 
SPD Bretagne (1994) 
SPD Centre (1994) 
SPD Champagne-Ardenne (1994) 
SPD Franche-Comté (1994) 
SPD Haute-Normandie (1994) 
SPD Languedoc-Roussillon (1994) 
SPD Limousin (1994) 
SPD Lorraine (1994) 
SPD Midi-Pyrénées (1994) 
SPD Pays-de-la-Loire (1994) 
SPD Poitou-Charentes (1994) 
SPD Provcnce-Alpes-Côte d'Azur (1994) 
SPD Rhône-Alpes (1994) 
SPD Massif Central (1995) 
SPD Massif des Pyrénées (1995) 
Totalt 
Totalt 169,1 
782,6 
724,7 
433,4 
407,6 
510,6 
259,7 
100,1 
439,8 
32,9 
344,3 
560,8 
304,6 
849,9 
334,2 
450,8 
288,0 
849,9 
27,4 
17,8 
7.888,2 
32.023,0 48,8 
229,9 
164,7 
133,3 
112,7 
186.3 
84,1 
29,3 
78,1 
11,2 
119,9 
128.0 
96,8 
283,1 
122,0 
130,1 
95,0 
171,2 
12,7 
8,6 
1245$ 
11.177,9 1U 
49,7 
17,7 
11,9 
19,7 
33,0 
17,0 
24 
17,3 
U 
15,6 
21,9 
20,9 
38,8 
2,4 
21,7 
11,1 
20,9 
U 
0.0 
335,9 
2.022,6 18,3 
84,1 
624 
43,4 
49,4 
59,2 
22,1 
6,6 
31,2 
2,3 
27,3 
53,9 
31,1 
72,7 
30,2 
424 
23,1 
45,8 
2,4 
1,1 
709,1 
5.252,8 37% 
37% 
38% 
33% 
44% 
32% 
26% 
22% 
40% 
20% 
23% 
42% 
32% 
26% 
25% 
33% 
24% 
27% 
19% 
13% 
32% 
47% 73 
32,3 
19,9 
14,9 
16,8 
31,8 
9a 
3,7 
8,1 
0,3 
16,1 
24,7 
15,5 
39,6 
12,2 
19,5 
10,4 
17,0 
0,8 
0,0 
300J 
1.623,0 10,6 
51,5 
48,5 
32,0 
30,9 
48,0 
11,7 
5.8 
16,4 
0,8 
22,0 
46,1 
21,2 
57,8 
24,0 
30,6 
18,2 
30,2 
U 
04 
508,7 
3J75.6 22% 
22% 
29% 
24% 
27% 
26% 
14% 
20% 
21% 
7% 
18% 
36% 
22% 
20% 
20% 
24% 
19% 
18% 
10% 
6% 
23% 
30% 
6.2. Genomförande av gemenskapsinitiativ 1996 
Anmärkning: 
Frankrike deltar i samtliga gemenskapsinitiativ. Dessa genomförs genom 85 regionaliserade initiativprogram 
varav 15 Interreg och fem icke regionaliserade program (Employment, ADAPT, RETEX, SME mål 2 och 5b 
samt PESCA). Kommissionen antog 52 program 1994 och 1995 (varav 47 på nationell nivå): ett 
Employment-program, fem Interreg, sex Rechar II, fem Résider, det ändrade initiativprogrammet RETEX, tre 
SME, ett REGIS, samtliga Konver-program, PESCA-programmet, ADAPT-programmet och elva 
initiativprogram Leader. De övriga 33 initiativprogram antogs 1996: 3 REGIS, 1 Rechar, 2 Résider, 
8 URBAN, 9 Leader, 10 Interreg. 
Stöd till utveckling av den tekniska potentialen i Frankrike: 
I SME-initiativet tilldelas ny teknik och nyskapande en mycket viktig roll när det gäller att öka 
konkurrenskraften hos företagen i stödområdet 1, 2 och 5b. På Korsika ger SME-initiativet stöd till 
förbättring av produktionssystemet och nyetablering av innovationsföretag samt till utveckling av nya former 
av samarbete såväl företagen emellan i syfte att underlätta deras tillträde till nya marknader som mellan 
företagen och institut för forskning och tekniköverföring. Vidare ges stöd till förbättring av kommunikations-
och informationssystem samt till utveckling av distansarbete I Nord-Pas-de-Calais prioriteras förbättringen 
av den tekniska miljön i SME, särskilt sådana som befinner sig i produktionsledet före och efter 
industriföretag ( 1,5 miljoner ecu, totalkostnad 6 miljoner). I mål 2 och 5b-områden har programmet för syfte 
att införa nya processer och att sprida kunnande. I detta sammanhang stödjer programmet inrättandet av en 
motgar antifond för SME som tar initiativ till partnerskaps- eller innovationsprojekt, bildandet av europeiska 
partnerskap samt kollektiva projekt (mellan 70 och 100) som avser modernisering och nyskapande i 
förlängningen av initiativprogrammet Stride. 
Även i lnterreg-programmen spelar FoTU en stor roll (20,6 miljoner, totalkostnad 42,4 miljoner), liksom 
telekommunikationer (4,4 miljoner ecu, totalkostnad 9,4) och telematiktillämpningar (4,4 miljoner ecu, 
totalkostnad 9,1 miljoner): 
• Mellan Frankrike och Förenade kungariket: initiativprogrammet East-Sussex-Haute-Normandie-
Picardie stödjer samarbetet mellan centrer för forskning och tekniköverföring till förmån för SME 
samt ökad kommunikation och kunskapsöverföring genom gemensamma databaser, tvåspråkiga 
dokumentationskällor och användning av ny kommunikationsteknik (3,2 miljoner ecu, totalkostnad 
6,5 miljoner). Även Initiativprogrammet Nord-Pas-de-Calais - Kent eftersträvar att förbättra 
kommunikationer och att stödja teknisk utveckling (8,5 miljoner ecu, totalkostnad 18,2 miljoner). 
• Mellan Frankrike och Italien: Initiativprogrammet Korsika-Toscana prioriterar stimulering av 
tekniköverföring för att ge större kraft åt samarbetet mellan företag och forsknings- och 
innovationscentrer. Initiativprogrammet för Alperna uppmuntrar företagen till samarbete på 
forskningsområdet. 
Inom ramen för REGIS anslås 7,1 miljoner ecu (totalkostnad 14,4 miljoner) till avancerad 
telekommunikation och 13,9 miljoner (totalkostnad 38,6 miljoner) till FoTU. 
När det gäller initiativen för industriell omstrukturering stödjer Konver -programmet utbyggnaden av den 
tekniska potentialen (t.ex. Ile-de-Frankrike: 0,5 miljoner ecu, totalkostnad 4,9 miljoner) genom forskning och 
22 ^ Åttonde årsrapporten-Strukturfonderna 1996 
från utvärderingen av FoTU-insatserna under de fem senaste åren, förslaget till det femte 
ramprogrammet 1998-200223 och med anledning av Grönboken om innovation24 har den även 
antagit en handlingsplan för innovation2^. Den har slutligen beslutat att utarbeta ett meddelande om 
sammanhållning, innovation, FoTU och konkurrenskraft som en fortsättning på meddelandet från 
1993 och som antagits 1997. 
Inom området informationsteknik har kommissionen antagit ett meddelande kallat 
"Sammanhållningen och informationssamhället"2^ för att påkalla ett ökat hänsynstagande till denna 
nya dimension i strukturfondernas program. Meddelandet baseras på ett erkännande av att den 
ekonomiska och sociala sammanhållningen och informationssamhällets utveckling i Europa är 
beroende av varandra. Det gäller att kunna utnyttja samverkan mellan dessa båda områden i en allt 
högre grad av komplementaritet. Informationssamhällets införande är en avgörande faktor för den 
regionala utvecklingen. Den nya utvecklingen av informations- och kommunikationstekniken har 
avsevärda och oundvikliga effekter på sysselsättningsmöjligheterna, livsstilen och organisationen och 
den territoriella spridningen av den ekonomiska aktiviteten. Informationssamhället påverkar 
företagens förmåga att differentiera och anpassa sina produkter, utöka sina avsättningsmöjligheter på 
de regionala och lokala marknaderna och utforska nya och effektivare organisationsformer. 
Informationssamhällets generella inverkan på all social verksamhet, dvs. undervisning och utbildning, 
hälsovård, fritid och rekreation, offentlig förvaltning, etc. håller även på att skapa ett nytt mönster för 
sociala relationer. 
Strukturfondernas medverkan till att uppföra och förbättra telekommunikationsinfrastrukturen erkänns 
i meddelandet, men man efterlyser samtidigt en ny strategi. En rad faktorer, som ligger utanför 
telekommunikationssektorn, är förutsättningar för ett verkligt inträde i informationssamhället, bland 
annat allmänhetens utbildningsnivå, de offentliga och privata sektorernas roll i främjandet av 
informationssamhället, allmänhetens medvetenhet, förmågan att organisera och investera i en 
verkningsfull strategi till förmån för informationssamhället. I det avseendet medges i meddelandet att 
ytterligare ansträngningar bör göras inom telekommunikationsinfrastrukturen och regelverket för att 
integrera sammanhållningsdimensionen bättre. Man menar dock att det är nödvändigt med en 
kraftansträngning för att stimulera efterfrågan vilket skall kunna ske genom att man utarbetar 
regionala strategier för informationssamhället, utvecklar utbildningsprogram för företagare och 
offentliga administratörer, stödjer utvecklingen av nya tillämpningar, startar kampanjer för att höja 
allmänhetens medvetenhet och upprättar partnerskap mellan den offentliga och privata sektorn. 
Stnikturfonderna är det instrument som gör det möjligt att utveckla en sådan integrerad och 
samordnad strategi och experimentera med partnerskap mellan regionerna. 
23 KOM(97) 142 slutlig, 30.4.1997. Se även meddelandena "Att uppfinna morgondagen - Den europeiska forskningen i 
medborgarens tjänst", KOM(96) 332 slutlig, 10.7.1996, "Mot det femte ramprogrammet: Nya inlägg i 
målsättningsdebatten, KOM(96) 595 slutlig, 20.11.1996, "Mot det femte ramprogrammet: De vetenskapliga och tekniska 
målen", KOM(97) 47, 12.2.1997. 
24 KOM(95) 688 slutlig, 13.12.1995. 
25 Första handlingsplanen för innovation i Europa, KOM(96) 589 slutlig, 21.11.1996. 
26 KOM(97) 7 slutlig, 22.1.1997. 
218 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 
överföring av ny teknik till SME och till industrier som kan komma att spela en avgörande roll för ekonomisk 
diversifiering (t.ex: Limousin: 1,8 miljoner ecu, totalkostnad 4,6 miljoner, Midi-Pyrénées: 1 miljoner ecu, 
totalkostnad 2,5 miljoner, Aquitaine, Auvergne, Bretagne, Poitou-Charentes) samt genom utveckling av 
nyskapande åtgärder i företagen (t.ex: Bretagne, Languedoc-Roussillon). Resider-programmen lägger 
tonvikten på nätverkssamarbete. I Picardie har 0,5 miljoner ecu (totalkostnad 1,5 miljoner) anslagits till 
utbyggnad av tekniska nätverk i sanerade områden, medan i Nord-Pas-de-Calais uppmuntras samarbetet 
mellan kompetenscentrer och företag genom informationsmotorvägar och användning av 
kommunikationsteknik i små företag och i Basse-Normandie kommer ett nätverk för hantering av 
datainformation mellan elektronikföretag och universitetet i Caen att upprättas. Även GI-programmen 
Rechar betonar vikten av att samarbeta, t.ex. i programmet för Nord-Pas-de-Calais som uppmuntrar till 
samarbete mellan kompetencentrer och företag som bygger på ny teknik. 
Vad gäller initiativen till förmån för mänskliga resurser satsar ADAPT-programmet en del av sitt stöd på 
utformning och införande av flexibla utbildningssystem grundade på användning av ny teknik och 
distansundervisning (12 miljoner ecu, totalkostnad 24 miljoner) och parallellt med detta på skapande av nya 
verksamheter eller införande av ny teknik och genomförande av undersökningar om den nya teknikens effekter 
på de mänskliga resurserna. Employment stödjer inom ramen för Horizon utbyggnaden av resurserna för ny 
teknik, utveckling av distansundervisning och införande av nödvändig infrastruktur för telearbete och 
distansundervisning (14,1 miljoner ecu, totalkostnad 36,1 miljoner). 
Slutligen har de flesta programmen inom Leader till syfte att främja forskning, nyskapande och ny teknik 
inom ramen för utvecklings- och skapandeprocessen av lokala produkter samt användning av ny 
informations- och kommunikationsteknik på landsbygden (t.ex: distansarbete, distansutbildning och 
-fortbildning, telecentrer, osv.) inklusive stöd till anskaffande av utrustning och till nätverksutbyggnad. 
Ett stort antal program antogs 1996: 23 regionala initiativprogram och 10 Interreg-program. De 
sistnämnda är de sista 10 initiativprogrammen Interreg: 3 med Belgien (Vallonien-Champagne-
Ardenne, Flandre-Nord-Pas-de-Calais, Vallonien-Nord-Pas-de-Calais), 1 med Belgien och Luxemburg 
(Vallonien-Lorraine-Luxemburg), 1 med Spanien, 3 med Italien (Korsika-Toscana, Korsika-Sardinien, 
Alpes) och 2 med Förenade kungariket (East Sussex-Haute-Normandie-Picardie, Kent-Nord-Pas-de-
Calais). Bland dessa program bör noteras att inom ramen för programmet mellan Frankrike och 
Spanien upprättades gränsöverskridande arbetsgrupper med partners från ömse sidor av gränserna som 
har för målsättning att programlägga de gemensamma åtgärder som planeras i Initiativprogrammet. De 
regionala program som antogs 1996 omfattar, vad gäller initiativen för industriell omstirikturering, ett 
Rechar-program (Nord-Pas-de-Calais) och två Resider-Program (Nord-Pas-de-Calais, Basse-
Normandie). Dessutom omfattar de 8 URBAN-program. Dessa URBAN-program innehåller 
information som är värdefull för de kommande programmen och som gäller ekonomisk integration av 
arbetslösa invånare i utsatta stadsdelar i 8 stora franska städer. Vidare antogs 1996 tre av de fyra 
REGIS-programmen. Dessa initiativprogram gäller de yttersta randområdena och återupptar samtliga 
gemenskapsinitiativ däribland Leader. Genomförandet kom mödosamt i gång dels beroende på att 
programmen från perioden 1989-1993 måste avslutas, dels på grund av svåra klimatförhållanden på 
Antillerna. Vidare godkändes även de sista nio Leader-programmen under 1996. För samtliga program 
inom detta intiativ utfördes valet av lokala aktionsgrupper i de flesta regionerna genom ett 
anbudsförfarande under ansvar från regionens prefektur. Fjorton regioner har vid ett första urval valt ut 
87 lokala aktionsgrupper så att genomförandet av de första programmen har kunnat starta under andra 
halvåret 1996. 
Vid första projektinfordran för Employment föll valet på omkring 500 projekt (157 NOW, 261 
Horizon och 83 Youthstart). Projekten gäller till övervägande del metoder för skapande av ny 
verksamhet och arbetslivsintroduktion och innehåller en rad nya metoder. När det gäller 
utbildningsåtgärder består dessa nya metoder i interinstitutionellt och tvärvetenskapligt samarbete, i 
medel och metoder som används för att förbättra arbetslivsintroduktion (samtalsterapi, 
kreativitetsverkstäder, teater, video, skrivkurser, kulturella besök), i påbyggnad av aktörernas 
kunskapsnivå, förnyelse av metoder och praxis på det pedagogiska planet, fördjupning av relationer 
med företag, inplacering i den lokala utvecklingen. När det gäller skapande av ny verksamhet bör 
bland de mer intressanta tillvägagångssätt följande nämnas: olika medel avsedda för att underlätta 
skapande av ny verksamhet, finansiella instrument, införande av sociala klausuler i offentliga 
upphandlingar, involvering av invånare och lokala gemenskaper i tillväxtmarknader och nya 
arbetsformer, bl.a. distansarbete. Slutligen när det gäller att förbättra utbildningssystemen kan nämnas 
Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 219 
definiering av nya yrkesprofiler, observatoriers aktiva roll när det gäller att stimulera till innovationer i 
de befintliga lokala mekanismerna, utbildning av lärare/yrkeslärare och av sociala vägledare. 
Vad gäller initiativet ADAPT valdes 270 projekt med ett mycket stort deltagande av SME (varje 
projekt berör i genomsnitt nära 100 SME) vilket återspeglas i de frågor som behandlas 
(kompetensutveckling av anställda i SME i förbindelse med förändringarna inom tekniken och på 
marknaden, kvalitetsförhöjande åtgärder anpassade till SME, stöd till införande av en 
förvaltningskultur vad gäller mänskliga resurser i SME och nätverk för samarbete mellan SME). En 
annan tydlig aspekt av projekten gäller den allmänna problematiken i fråga om företagsutveckling, 
omställning eller uppkomst av ny kompetens med betoning på den tekniska utvecklingen prioriteras, 
bl.a. i förbindelse med informationssamhället. 
Under året har de första sammanträden ägt rum för öveivakningskommittéerna för de 33 
initiativprogram som godkändes av kommissionen under andra halvåret av 1995 (6 Rechar av 7, 
5 Résider av 7, de 3 SME-programmen, REGIS programmet på Réunion, de 13 Konver-programmen 
och 5 av 15 Interreg-program). För PESCA inleddes projekturvalet på regional nivå inte förrän i slutet 
av 1995 och t.o.m. i början av 1996 och det finns ännu inga uppgifter om programmets framskridande. 
Slutligen kommer beslutet om tilldelning av reserven för gemenskapsinitiativen att innebära ett 
tilläggsanslag på 187,7 miljoner ecu till Frankrike. Beloppet har fördelats på samtliga initiativ förutom 
SME och REGIS, men kommer i huvudsak Employment, Leader, URBAN och ADAPT47 till godo. 
Tabell V-26: Frankrike - Gemenskapsinitiativ - 1996 i programperioden 1994-1999 (miljoner ecu) 
Initiativ 
(antal program) 
ADAPT (1) 
Employment (1) 
Leader (20) 
PESCA (1) 
SME (3) 
Rechar (7) 
REGIS (4) 
Konver (17) 
Résida (7) 
RETEX (1) 
URBAN (8) 
Toult (70) 
lnterreg/REGEN(15)** 
därav program antagna 1996 
Leader Douai, Valenciennes 
Leader Centre 
Leader Haute-Normandie 
Leader Lorraine 
Leader M idi-Pyrénées 
Leader Pays de la Loire 
Leader Rhône-Alpes 
Leader Champagne-Ardenne 
Leader Alsace 
Rcchar Nord-Pas-dc-Calais 
REGIS Guyane 
REGIS Guadeloupe 
REGIS Martinique 
Resida Basse-Normandie 
Resida Nord-Pas-de-Calais 
URBAN Alsace (Mulhouse) 
URBAN ne-de-France (Les Mureaux) 
URBAN Ile-de-France (Aulnay-sous-Bois) 
URBAN Rhône-Alpes (Lyon-Est) 
URBAN Nord-Pas de Calais (Valenciennes) 
URBAN PACA (Marseille) 
URBAN Nord-Pas-de-Calais (Roubaix-
Tourcoing) 
URBAN Picardie (Amiens) 
Toult (23) 
Interreg (10)*** Kostnad 
toult 
622,5 
385,1 
477,1 
81,3 
139,2 
78,7 
504,1 
244,1 
173,2 
79,3 
152,7 
2.937,4 
4,5 
15,1 
1,8 
16,0 
58,5 
18,8 
28,1 
6,9 
8,4 
39,3 
47.3 
123,9 
123,8 
21,7 
45,7 
20,9 
17,0 
22,8 
26,6 
9,7 
17,6 
17,6 
20,5 
712,6 Strukturfonds-
*öd* 
(1) 
249,7 
146,5 
190,0 
28,3 
58,5 
33,5 
266,1 
71,0 
62,1 
28,9 
55,7 
1.190,4 
2,0 
6,4 
0,8 
7,4 
22,0 
9,3 
13,2 
2,2 
3,7 
16,9 
28,4 
61,3 
60,8 
5,1 
14,4 
7,0 
7,0 
8,9 
7,0 
4,9 
7,0 
7,0 
7,0 
309,7 Åtaganden 
1996 
0,0 
27,3 
92,7 
9,5 
0,4 
17,9 
52,2 
6,3 
23,5 
0.0 
53,8 
283,5 
0,8 
6,4 
0,8 
7,4 
22,0 
93 
13,2 
2,2 
3.2 
16,9 
28,4 
8,0 
83 
5,1 
14,4 
7,0 
7,0 
8,9 
7,0 
43 
7,0 
5,4 
7,0 
200,2 ÂUganden 
1994-1996 
(2) 
46,9 
49,6 
188.3 
28.3 
15.8 
33,3 
60,9 
70,7 
62,1 
7,0 
53,8 
616,8 
0,8 
6,4 
0,8 
7,4 
22,0 
93 
m 
22 
12 
16,9 
28,4 
8,0 
8,3 
5,1 
14,4 
7,0 
7,0 
8,9 
7,0 
4,5 
7,0 
5,4 
7,0 
200,2 % 
(2V(D 
19% 
34% 
99% 
100°/< 
27% 
99°/< 
23% 
100°/ 
100% 
24% 
96°/« 
52% 
39% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
88% 
100% 
100% 
13% 
14% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
92% 
100% 
77% 
100% 
65% Beulnùigar 
1996 
0,0 
15,6 
45,6 
8,5 
0,2 
14,9 
20,4 
3,1 
11,7 
0,0 
17,1 
137,2 
0,2 
1,9 
0,2 
3,2 
6,6 
4,6 
3,9 
0,7 
1,6 
8,4 
8,5 
4,0 
4,1 
2,6 
7,2 
2,1 
2,1 
2,7 
2,2 
12 
2,1 
1,6 
2,1 
75,1 BeUlningar 
1994-1996 
(3) 
23,5 
26,7 
61,1 
8,5 
4,8 
16,7 
24,8 
35,1 
29,3 
3,4 
17,1 
251,1 
0,2 
1,9 
0,2 
3,2 
6,6 
4,6 
3,9 
0,7 
1.6 
8,4 
8,5 
4,0 
4,1 
2,6 
12 
2,1 
2,1 
2,7 
2,2 
2,2 
2,1 
1,6 
2,1 
75,1 % 
(3V(1) 
9% 
18% 
32% 
30% 
8% 
50% 
9% 
49% 
47% 
12% 
31% 
21% 
12% 
30% 
30% 
43% 
30% 
50% 
30% 
30% 
44% 
50% 
30% 
7% 
7% 
50% 
50% 
30% 
30% 
30% 
32% 
46% 
30% 
23% 
30% 
24% 
• Utanför reserven 
• * Se den utförliga redogörelsen för programmen i 
• •• Se den utförliga redogörelsen för programmen kapitel VII. Tabell 12. 
i kapitel I.B.I. Gemenskapsinitiativ. 
47 Se även kapitel I.B.l. Gemenskapsinitiativ. 
220 Åttonde årsrapporten • Strukturfonderna 1996) 
7. IRLAND 
7.1. Genomforande av åtgärder per mål 1996 
Stöd till utveckling av regionernas tekniska potential i Irland: 
I GSR används teknisk utveckling för att ta itu med de problem som beror på arbetslöshet, svagheter i den 
irländska ekonomin och landets perifera läge inom ramen för prioriteringarna produktionssektorn, 
ekonomiska infrastrukturer och mänskliga resurser. 
I det prioriterade området produktionssektorn läggs tonvikten på FoTU för att fö en internationellt 
konkurrenskraftig industri. Målsättningen är att utgifterna för FoTU skall komma upp till 2,12% av BNP 
senast 1999. I OP Industriell utveckling, som är en fortsättning av OP Industriell utveckling från 
programperioden 1989-1993, anslås ett belopp på 269 miljoner ecu (totalkostnad 499 miljoner) till åtgärder 
för FoTU som främjar användning av ny teknik i företag genom stöd till infrastrukturer, investeringar och 
utbildning. De åtgärder som är avsedda att främja företagens investeringar ger stöd till tekniköverföring. De 
syftar till att höja företagens utgifter för FoTU från 0,65% till 0,82% av BNP fram till 1999. Vid sidan om 
industrisektorn utgår stöd till FoTU för modernisering av jordbruk, för utforskning och exploatering av 
havets naturliga resurser och för miljövård. På miljöområdet finns anslag på 3,1 miljoner ecu (totalkostnad 
6,3 miljoner ecu) inom OP Miljötjänster för att övervaka miljöforskning i samband med hållbar utveckling, 
ren teknik och minskning av industriavfall. 
Den strategi som följ s inom FoTU förstärks av det prioriterade området mänskliga resurser som syftar till att 
förbättra tillträdet till och kvaliteten på utbildning och yrkesutbildning inom vetenskap och teknologi samt till 
att utveckla den mänskliga potentialen på dessa områden genom speciella utbildningskurser på tekniska 
skolor och universitet. I detta sammanhang ger ESF stöd till forskare på hög nivå som är engagerade i FoU-
projekt för industriellt bruk, till program rörande teknologiförvaltning för kvalificerad personal på 
forsknings- och industricentrer samt till program för utbildning och yrkesutbildning i avancerad 
forskningsteknik och tillämpning av ny teknik. 
Vidare ges omfattande stöd ges till telekommunikationer som ett delområde inom strategin för 
modernisering av de ekonomiska infrastrukturerna. På detta område ökade utrymmet för investeringar inom 
GSR med 65% jämfört med den första programperioden. Ökningen beror inte på behovet att modernisera 
nätet, eftersom nätet är ett av de mest avancerade och säkra inom unionen vad gäller digitaliseringsgrad 
(70%), antalet störningar, reparationstid och väntetid på ny anslutning, utan på behovet att minska de 
negativa effekter som landets perifera läge har på den industriella strategin. Målen för GSR är fullständig 
digitalisering av nätet, komplett installation av C7-signalsystemet och installation av SDH-nätet. Målet 
genomförs genom OP Ekonomisk infrastruktur, närmare bestämt delprogrammet om 
kommunikationsutveckling (32 miljoner ecu, totalkostnad 68 miljoner) där betydande ansträngningar görs i 
fråga om förbindelser, överföring (användning av optiska fibrer) och mobiltelefoni (införande av GSM). 
Totalt sett går 6,4% av strukturfondernas anslag i den irländska GSR till finansiering av teknisk utveckling. 
Tabell V-27: Irland - Finansiering med direkt anknytning till teknisk utveckling i programperioden 
1994-1999 (miljoner ecu) 
Finansiering genom 
stnikturfonderna 
Mall Totalt 
596,4 % 
100% Strukturfonder 
361,7 % 
61% Medlemsstat 
Offentliga 
sektorn 
102,4 Privata 
sektorn 
132,4 Totalt 
234,7 % 
39% 
OBS: Programplaneringsforfarandets karaktär sunt de olika tillvägagångssätt som antagits av medlemsstaterna 
kräver en viss försiktighet nar det galler tolkningen. Urskilt for utgifter i samband med informationssamhället, 
vilka ofta år knutna till andra områden som industrin och FoTU. Q FoTU •Telekommunikation 
Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 221 
MALI 
Diagram V-33: Sammanfattning av programplaneringen 1994-1999 (miljoner ecu - 1994 års priser) 
Prioriterade områden, 
Produktionssektor (a) 
Ekonomisk infrastruktur (b) 
Mänskliga resurser (c) 
Lokal utveckling (d) 
Tekniskt bistånd (e) 
Fördelning per fond: 
ERUF 
ESF 
EUGFJ 
FFU 
Totalt 
1GSR/10OP/1SP 
Genomsnitt per OP| 2.562,0 
1.953,0 
1.058,0 
47,0 
5.620,0 2.184,0 
1.113,0 
2.113,0 
200,0 
10,0 
45% 
35% 
19% 
1% 
100% 
562,0 (d) 4% (e) 0% 
(c) 38% (a) 38% 
(b) 20% 
Huvudsakliga resultat 1996 
Att tillväxttakten i den irländska ekonomin fortsätter att vara större än genomsnittet för gemenskapen 
beror till en del på stödet från stnikturfonderna. De olika programmen genomförs i normal talet. OP 
Tekniskt bistånd godkändes av kommissionen i juli 1996 vilket innebär att samtliga OP numera är 
antagna. I övrigt har anpassningar gjorts i merparten av programmen med hänsyn till deflatorn för 
1995 och 1996 och för att omplanera kostnaderna. Vid en närmare betraktelse av t.ex. program som 
finansieras av EUGFJ konstateras att OP Jordbruk och landsbygdsutveckling, som godkändes 1994, är 
i full funktion med undantag av två mindre åtgärder, att delprogrammet Livsmedelsindustri som ingår i 
OP Industri anpassats med hänsyn till trögheter vid igångsättningen under de första åren och att OP 
Lokal utveckling som omfattar åtgärder för renovering av byar följer utgiftsprognosen. Vidare bör 
noteras att stora framsteg gjorts inom OP Fiske (framstegen medförde att en omprogrammering blev 
nödvändig för att föregripa 1997 års åtaganden). Trots att nedrustningen av fiskeflottan, som 
påbörjades 1995, endast gjort ringa framsteg under 1996 och genomförandet av lagstiftningen om 
vattenbruk försenats skapades ändå 350 nya arbetstillfällen inom vattenbruk och det konstaterades att 
det fanns ett överflöd av lämpliga projekt vad gäller modernisering av flottan och bearbetning av 
produkter. Vidare bör byggandet av ett forskningsfartyg nämnas, med medfinansiering från ERUF, 
offentliggörandet av rekommendationer om säkerheten till havs och en omfattande kampanj för 
främjande av havets produkter. 
Under 1996 inrättades en speciell enhet för information om GSR för att samordna informationen om 
GSR på Irland och förbättra dess kvalitet. Dessutom ingicks ett avtal, inom ramen för OP Transport, 
rörande lättjärnvägssystemet (Light Rail System - LU AS) i Dublin. 
Slutligen påbörjades förberedelserna inför utvärderingen i halvtid av GSR och OP varvid riktlinjer 
antogs och värderare utsågs. En utvärdering av stödåtgärdernas effekter på regionen beställdes och de 
oberoende konsulterna presenterade sitt rapportförslag om utvärderingen av OP Fiske. 
1996 i programperioden 1994-1999 
GSR har gjort betydande framsteg och det finansiella genomförande ligger i linje med prognosen för 
de första tre åren. De sammanlagda betalningarna från ERUF under dessa tre år uppgår till 
904,5 miljoner ecu eller 67% av åtagandena. ESF:s åtaganden under 1996 uppgår till 321,2 miljoner 
ecu av de 322,9 miljoner som planerats för året. Summan av betalningarna för de första tre åren uppgår 
till 846 miljoner ecu, varav 715 miljoner gäller OP Mänskliga resurser. Vad gäller FFU motsvarar 
samtliga godkända projekt 53% av det planerade gemenskapsstödet för perioden 1994-1999 medan 
slutmottagarnas utgifter uppgår till 31% av gemenskapsstödet varav 22% redan betalats ut. 
222 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996) 
Tabell V-28: Irland - Åtgärder per mål -1996 i programperioden 1994-1999 (miljoner ecu) 
Program 
(antagandeir) Kostnad 
totalt Strukturfonds-
stöd 
(1) Åtaganden 
1996 Åtaganden 
1994-1996 
(2) % 
(2V(D Betalningar 
1996 Betalningar 
1994-1996 
(3) % 
(3V(1) 
Mill 
OP Tekniskt bistånd (1996) 
SPTallaght sjukhus 
OP Jordbruk, landsbygdsutveckling (1994) 
OP Lokal utveckling (1994) 
OP Industri (1994) 
OP Ekonomisk infrastruktur (1994) 
OP Fiske (1994) 
OP Mänskliga resurser (1994) 
OPMiijötjänster(1994) 
OP Turism (1994) 
OPTransport(1994) 
Tekniskt bistånd 
Toult 12,6 
1313 
1.816,6 
434,5 
1.872,6 
319,6 
179,6 
4.033,1 
125,6 
816,9 
1.426,6 
0,3 
11.169,2 9,5 
39,4 
933,1 
262,6 
1.043,3 
108,0 
79,1 
1.755,4 
78,0 
462,6 
900,8 
0,3 
5.672,0 9.5 
0,0 
207,4 
71,2 
3073 
15,4 
92 
313,1 
10,0 
74,9 
163,2 
03 
1.1813 93 
39,4 
506,7 
126,0 
568,4 
273 
29,7 
855,0 
34,0 
168,9 
496,3 
03 
2.861,5 100% 
100% 
54% 
48% 
54% 
25% 
38% 
49% 
44% 
37% 
55% 
100% 
50% 2,8 
0,0 
228,9 
41,4 
167,2 
12,7 
9,2 
278,7 
11,5 
72,7 
75,5 
0,0 
900,8 2,8 
313 
491,9 
74,1 
363,3 
77,7 
23,9 
760,3 
30,7 
149,9 
319,8 
0.0 
2.270,4 30% 
80% 
53% 
28% 
35% 
21% 
30% 
43% 
39% 
32% 
35% 
7% 
40% 
7.2. Genomförande av gemenskapsinitiativ 1996 
Anmärkning: 
Samtliga initiativprogram för Irland, förutom URBAN, godkändes mellan 1994 och 1995. Irland deltar inte i 
initiativen Rechar, Résider, Konver och REGIS. Initiativprogramrnet URBAN godkändes 1996. 
Stöd till utveckling av den tekniska potentialen i Irland 
De flesta av gemenskapens initiativprogram innehåller åtgärder som ger stöd till teknisk utveckling, men det 
största finansiella stödet kommer från initiativprogrammen SME och Interreg. SME-programmen vill 
underlätta företagens tillträde till olika marknader genom att ge stöd till upprättandet av databaser och 
projekt för utveckling av nya elektroniktjänster(4,7 miljoner ecu, totalkostnad 9,7 miljoner). Ett av 
initiativprogrammen Interreg syftar till att utveckla telematiktillämpningar mellan Irland och Wales för att 
förbättra informationsystemen vad gäller transport och miljöskydd av havs- och kustområden. Dessutom ger 
programmet stöd till tekniska innovationer inom ramen för det ekonomiska, turistiska och kulturella 
samarbetet. Programmet mellan Irland och Nordirland prioriterar utbyggnaden av det digitala 
telekommunikationsnätet och stödjer teknisk innovation som ett nödvändig medel för att förvalta programmet 
och säkra dess mål. Programmet innehåller också vissa åtgärder inom FoTU för att utvidga kapaciteten och 
infrastrukturer i de gränsöverskridande forskningscentrerna. 
Leader-programmet innehåller åtgärder för att öka användningen av tekniska innovationer genom sk 
telecentrer, genom att utvidga företagens och lokalförvaltningens kapacitet och tjänster inom FoTU 
(0,2 miljoner ecu, totalkostnad 0,6 miljoner), genom telematiktillämpningar (0,9 miljoner ecu, totalkostnad 
2,2 miljoner), genom utbildning i ny informationsteknik, utveckling av datoriserade reservationssystem och 
försäljning per telefon inom turistnäringen, genom assistans vid införande av ny teknik och distansarbete för 
att skapa små lokala företag och tjänster samt genom gränsöverskridande åtgärder md anknytning till 
tekniska innovationer (telekonferenser, utbyten, osv.) 
Programmet ADAPT till slut avsätter 7% av anslagen till att skapa kontakter mellan SME och 
forskningscentrer för att förmå dessa att inrikta sin verksamhet på företagens behov (1,4 miljoner ecu, 
totalkostnad 2,1 miljoner) och initiativet Employment bygger på resultaten från tidigare projekt genom att 
avsätta medel för distansundervisning av handikappade med hjälp av telematika (1,3 miljoner ecu, 
totalkostnad 5 miljoner). 
Det sista initiativprogram som återstod att godkännas och som antogs i 1996 var initiativprogrammet 
URBAN. Programmet har fått 15,8 miljoner ecu i anslag i lika stora delar från ERUF och ESF och 
gäller tre tätortsområden, två i Dublin (Dublin-North-Ballymun och Tallaght-Väst/Cloudalkin) och ett 
i Cork (North Cork). Programmet är uppdelat på två delprogram med lika stora anslag för varje 
område. Åtgärderna är inriktade på utveckling av sysselsättning och företag, utbildning och 
yrkesutbildning, lokala infrastrukturer, ungdom, miljö och lokal utveckling. 
Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 223 
Anslagen för gemenskapsinititiativen på Irland kommer att öka med 41,7 miljoner ecu genom 
fördelning av reserven för gemenskapsinitiativ. Dessa tilläggsanslag kommer till största delen att gå till 
Leader och Employment och i mindre mån till ADAPT, URBAN, Interreg och PESCA48. 
De flesta initiativprogram ändrades på grund av indexregleringen för 1995 och 1996 och för 
omplanering av utgifterna. Genomförandet på fältet av programmet PEACE har accelererat kraftigt. 
Inom programmet Leader har de 34 lokala aktionsgrupper som valdes under 1995 nu blivit 
verksamma. Programmet PESCA har medfinansierat ökningen av mussel- och hummerbestånden. 
Vid första projektinfordran inom ramen för Employment föll valet på 132 projekt (39 NOW, 
73 Horizon och 20 Youthstart) NOW-projekten syftar särskilt till att minska kvinnors 
underrepresentation i vissa sektorer, att integrera socialt utslagna kvinnor och att förena yrkesliv och 
familjeliv. Projekten Horizon-handikappade inriktas på utveckling av de handikappades möjligheter 
till företagsamhet och på främjande av företagsandan. Projekten Horizon-mindre gynnade personer 
söker efter nya metoder för att bekämpa fortsatt höga arbetslöshetsnivåer och ihållande 
långtidsarbetslöshet och för att tillgodose de mindre gynnade gruppers behov. Genom ett "bottom-up" 
-närmande och med deltagande av lokala organisationer riktar sig dessa program till en bred skala av 
mottagare (fångar, unga brottslingar och f.d. fångar, drogmissbrukare, ensamstående föräldrar, 
personer som saknar fast bostad, ungdomar utan utbildning). Youthstart-projekten slutligen sammanför 
olika förvaltningar och organisationer för att uppmuntra integrerade lokala aktioner till förmån för 
ungdomar under 20 som saknar kvalifikationer och hotas av utestängning. När det gäller ADAPT 
valdes 44 projekt. Dessa gäller utveckling av kvalificerad arbetskraft i manufakturverkstäder med 
mångårig verksamhet, utveckling av informationssystem samt av kvalitetsprodukter och -system i 
SME, utveckling av utbildningssystem (utbildning av tekniklärare och pedagoger) och auktorisering av 
fortbildningskurser skapande av sysselsättning i småföretag och mikroföretag samt utveckling av 
effektiva mekanismer och praktiska modeller för tekniköverföring mellan forskningsinstitut och SME. 
Förberedelserna påbörjades inför den intermediära utvärderingen av programmen Interreg, PEACE, 
RETEX, Leader och PESCA medan förberedelserna för de övriga initiativen planeras sättas i gång 
under 1997. 
Tabell V-29: Irland - Gemenskapsinitiativ -1996 i programperioden 1994-1999 (miljoner ecu) 
Initiativ 
(antal program) 
ADAPT (1) 
Employment (1) 
Leader (1) 
PESCA (1) 
SME(I) 
RETEX (1) 
URBAN (1) 
Totalt (7) 
Interreg/REGEN (2)" 
PEACE (1) 
därav program antagna 1996: 
URBAN Koitnad 
totalt 
28.3 
100,5 
165,6 
14,4 
66,1 
22.8 
21.1 
418,7 
21,1 Strukturfondi-
itod* 
(1) 
21.2 
76,1 
67,9 
7.8 
28.8 
11,4 
15,8 
229,1 
15,8 Åtaganden 
1996 
3.5 
21.7 
0.0 
6,1 
2,3 
i.l 
1.8 
36,5 
1.8 Åtaganden 
1994-1996 
(2) 
7,4 
29,3 
7,5 
7,2 
28,8 
8.1 
1.8 
90,1 
1,8 % 
35% 
39% 
11% 
91 % 
100"/. 
71°/< 
11% 
39 V. 
11% Betalningar 
1996 
4,0 
13.3 
0,0 
0,7 
0.7 
0,0 
0,9 
19,7 
0,9 Betalningar 
1994-1996 
(3) 
6.0 
17,0 
3.8 
1.3 
8.6 
4.1 
0.9 
41,6 
0.9 % 
(3V(1) 
28% 
22% 
6% 
17% 
30% 
35% 
6% 
18 V. 
6% 
* Ulan lör reserven 
" Se den utförliga redogörelsen för programmen i kapitel VII. Tabell 2.2. 
48 Se även kapitel I.B.l. Gemenskapsinitiativ. 
224 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 
8. ITALIEN 
8.1. Genomförande av åtgärder per mål 1996 
Stöd till utveckling av regionernas tekniska potential i Italien: 
Mål 1: Teknisk utveckling får en viktig plats i de flesta prioriterade inriktningarna inom GSR.. Det rör sig i 
första hand, inom det prioriterade området "kommunikationer", utveckling av telekommunikationer 
(bastelefoni, satellit- och långdistanskommunikationer, telematik inom den offentliga sektorn (418 miljoner 
ecu, totalkostnad 1,194 milj årder),som huvudsakligen genomförs genom OP Telekommunikationer 
(376,7miljoner ecu, totalkostnad 1,076 miljarder). Detta OP ger stöd till modernisering av 
kommunikationsnätet i tätortsområden genom användning av optisk fiberteknik och accelererad digitalis ering 
av kommunikationerna, förberedelser för tillträde till ISDN och utveckling av satellitkommunikationstjänster, 
med tyngdpunkten på installation av telefonkretsar för dataöverföring samt till förbättring av 
telefonitjänstens kvalitet och tillförlitlighet inklusive sammankoppling av telekommunikations- och datanät. 
Programmet innehåller även telematiktillämpningar, men dessa ingår mera särskilt i regionala OP (Molise: 
datorisering av den offentliga förvaltningen) eller andra multiregionala OP (t.ex. OP Infrastrukturer för 
vägtransporter: utveckling av ett system för kontroll och automatisk övervakning av motorvägar). 
Forskning och teknisk utveckling är en delprioritering (975,1 miljoner ecu, totalkostnad 1,680 miljarder) 
inom det prioriterade området "infrastrukturer till stöd för ekonomiska verkamheter". Delprioriteringen 
genomförs genom ett multiregionalt OP (784 miljoner ecu, totalkostnad 1,341 miljarder) som omfattar 
utbildning på hög nivå, infrastrukturer för forskning och spridning av innovationer. Detta OP har till syfte att 
stödja utbyggnaden av infrastrukturerna på vetenskapliga fakulteter och att öka deras elevantal, att ge stöd 
till de statligt kontrollerade forskningsinstitutionerna (ENEA, CNR, INFN, INFM och Anton Dohrn), att 
främja industriell forskning och slutligen att utveckla tekniköverföring och bygga ut vetenskaps- och 
teknikparker (bl.a. för att stödja nyskapande initiativ från små och medelstora företag) och att finansiera ett 
storskaligt program för anläggning av vetenskaps- och teknikparker i södra Italien. Delprioriteringen 
forskning och teknologisk utveckling genomförs även genom vissa regionala OP : 
• Apulien: stöd till forskning och nyskapande inom ramen för prioriteringen "infrastrukturer till stöd 
för ekonomiska verksamheter". 
• Campania: utveckling av FoTU och naturvetenskaplig undervisning på universiteten. 
• Abruzzerna: konsolidering av stödstrukturerna för tekniska innovationer i syfte att utveckla 
Industri, hantverk och handel. 
• Sicilien: utveckling av naturvetenskaplig FoTU, tekniska innovationer och 
forsknings infrastrukturer på universiteten. 
Den prioritering inom GSR som avser industri, hantverk och tjänster för företag syftar i övrigt till att utvidga 
utbudet av fysiska och finansiella tjänster till företag som satsar på nyskapande. Inom prioriteringen 
"landsbygdsutveckling" ges dessutom stöd till forskning och experimentell verksamhet för att stimulera 
rådgivningstjänster i fråga om jordbruksutveckling och teknikspridning. Denna prioriterade åtgärd 
genomförs inte enbart genom det multiregionala OP Spridning av ny teknik inom jordbruk, utan även genom 
vissa regionala OP som t.ex. OP Sicilien som ger stöd till utveckling av forskningsverksamhet på 
jordbruksområdet, agrometeorologi, osv. 
Mål 2 (1994-1996) : Samtliga SPD förutom Aosta innehåller åtgärder med koppling till spridning av 
teknologi, innovationer eller telematiktillämpningar. I vissa regioner bildar dessa åtgärder ett prioriterat 
område som syftar till att utvidga ekonomisk verksamhet med anknytning till innovationer: 
• Emilia-Romagna: användning av avancerad teknologi och ren teknik samt förbättring av 
produktionsstandard genom stöd till samarbete mellan företag och forskningscentrer och 
utbildning i innovationsfrågor av 300 personer (3 miljoner ecu, totalkostnad 9,7 miljoner). 
• Friuli-Veneto-Giulia: skapande av 30 direkta och 150 indirekta arbetstillfällen genom 
innovationsspridning och utbildning i Trieste av specialister i kunskapsöverföring mellan företag 
och forskningscentrer (2,6 miljoner ecu, totalkostnad 10,7 miljoner). 
• Toscana: främjande och överföring av nya tekniska kunskaper mellan forskningscentrer och små 
och medelstora företag, assistans vid köp av tekniktjänster och utbildning av mindre gynnade 
grupper (8 miljoner ecu, totalkostnad 17,3 miljoner). 
• Piemonte: utveckling av 1000 företag och skapande av 650 arbetstillfällen genom anläggning av 
vetenskap- och forskningsparker, investeringsstöd till små och medelstora företag i 
innovationssektorer och utbildning i teknik, organisation och kvalitetskontroll (42,7 miljoner ecu, 
totalkostnad 91,6 miljoner). 
Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 225 
• Ligurien.köp av teknikjänster (genomförbarhetsundersökningar, handledning vid nya projekt, osv.), 
forskarutbildning på forskningsinstitut, införande av kortare universitetskurser och specialkurser på 
doktorandnivå (10 miljoner ecu, totalkostnad 21 miljoner). 
I andra regioner stöd nyskapande verksamhet utan att den görs till föremål för ett särskilt prioriterat område 
men som ett redskap för industriell omställning: 
• Lazio: åtgärder för spridning av innovationer och specialistutbildning i spridning av vetenskapligt 
och teknologiskt kunnande till SME. 
• Lombardiet: utveckling av avancerad teknologi i SME inom industri och hantverk och utvidgning av 
tjänsteutbudet vad gäller användning av forskningsstrukturer och tekniköverföring (2,5 miljoner ecu, 
totalkostnad 6 miljoner). 
• Umbrien: diversifiering av basproduktionen genom främjande och spridning av innovationer och 
utveckling av multimediaverksamhet (3 miljoner ecu, totalkostnad 6,8 miljoner). 
• Veneto: anläggning av en vetenskaps- och teknikpark och av en multimodal terminal (6 miljoner ecu, 
totalkostnad 19 miljoner) 
• Marche: stöd till telekommunikationer inom ramen för utbyggnaden av den lokala multimodala 
strukturen. 
Sammanlagt utgör utgifterna för teknisk utveckling i de olika regionala stödområdena (1, 2, 5b) 11,7% av 
strukturfondernas finansiella stöd till Italien. 
Tabell V-30: Italien - Finansiering med direkt anknytning till teknisk utveckling i programperioden 
1994-1999 (miljoner ecu) 
Finansiering genom 
strukturfonderna 
Mall 
Mal 2 
MalSb 
Toult Toult 
3.371,8 
239,7 
50,7 
3.662,2 % 
92% 
7% 
1% 
100% Strukturfonder 
1.702,9 
93,4 
15,5 
1.811,8 % 
51% 
39% 
31% 
49% Medlemssut 
Offentliga 
sektorn 
819,5 
108,6 
20,7 
948,8 PrivaU 
sektorn 
849,4 
37,7 
14,5 
901,6 ToUlt 
1.668,9 
1463 
35,2 
1.850,4 % 
49% 
61% 
69% 
51% 
OBS: Prografnplaneringsfôrfarandets karaktär tunt de olika tillvägagångssätt tom anugiti av medlemsstaterna 
krtver en viss försiktighet når det galler tolkningen, särskilt for utgifter i samband med informationssamhället, 
vilka ofta år knutna till andra omtiden som industrin och FoTU. • FoTU «Telekommunikation •Telematik 
MALI 
Diagram: V-34: Sammanfattning av programplaneringen 1994-1999 (miljoner ecu), 
Prioriterade områden: 
Kommunikationer (a) 
Industri, hantverk (b) 
Turism (c) 
Landsbygdsutveckling (d) 
Fiske (e) 
Ekonomiska infrastrukturer (0 
Mänskliga resurser (g) 
Tekniskt bistånd (h) 
Fördelning per fond: 
ERUF 
ESF 
EUGFJ 
FFU 
Totalt 8.951,0 
2739 
2.145,2 
233,0 
14.068,2 
1GSR/29 0P 64% 
19% 
15% 
2% 
100% 
Genomsnitt per OP) 485,1 (g)15% W1% (a) 15% 
(0 21% (b) 24% 
(e)2% (d) 16% (c) 6% 
Huvudsakliga resultat 1996 
Avsikten är att förbättra de allmänna förutsättningarna för genomförandet av strukturstöd i Italien och 
därför markeras 1996 av en fortsättning och utvidgning av det tillvägagångssätt som låg till grund för 
avtalet i juli 1995 mellan kommissionen och de italienska myndigheterna49. Mot denna bakgrund 
förstärktes övervakningsmekanismerna och man enades om arbetsmetodiken inför 
49 Se årsrapporten 1995. 
226 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 
omprogrammeringen av GSR. Omprogrammeringen kommer att ske i två faser. Första fasen innebär 
en mycket grundlig övervakning av antagna stödåtgärder och kommer att avslutas kring slutet av första 
kvartalet i nästa år. I samband med detta inrättades mindre arbetsgrupper för varje OP och dessa håller 
regelbundna sammanträden. Andra fasen kommer att koncentreras på hur utgifterna och åtagandena 
fortskrider på fältet och kan komma att leda till en omfördelning av medel som redan anslagits till 
initiativ beslutade under perioden 1994-1997. Med hänsyn till förseningarna i genomförandet enades 
man även om att förstärka övervakningsmekanismerna, däribland antalet sammanträden för GSR:s 
övervakningskommitté som sammanträtt tre gånger under det gångna året. Vid sidan om metodiken i 
omprogrammeringen är de viktigaste övergripande frågor som fortlöpande behandlats under 1996 
införande av ett lämpligt system för fysisk övervakning, fördelning av medel från indexreglering, att 
särskild uppmärksamhet ägnats åt att öka miljömedvetenheten och övervakning av strukturfondernas 
additionalitetsprincip. 
Vidare antog kommissionen under 1996 fem nya stödåtgärder: två globala regionala stöd (Crotona och 
Manfredonia) och tre multiregionala OP (två finansierade av ERUF och ett av EUGFJ). Ett särdrag för 
det globala stödet till Crotona är att det utformats som ett slags geografiskt avtal med omfattande 
inblandning av lokala aktörer både under planerings- och genomförandefasen. Vidare godkändes 1996 
OP 'infrastrukturer för vägtransporter" som innebär en medfinansiering på 249 miljoner ecu på en 
totalkostnad av 498 miljoner. I OP "energi" (170 miljoner ecu från ERUF) planeras en rad 
stödåtgärder dels för gasnätet, dels för utbyggnad av elektricitetsnätet. Till slut godkändes i oktober 
1996 OP "tjänster för kommersiell uppvärdering av jordbruksproduktionen i söder" med 72 miljoner 
ecu i anslag från EUGFJ som syftar till att lansera åtgärder för att organisera och koncentrera utbudet 
av jordbruksprodukter och samtidigt ta hänsyn till de behov som framkommer på marknaden. 
När det gäller program som redan börjat genomföras, särskilt sådana som medflnansieras av EUGFJ, 
kunde efter godkännandet under första halvåret 1996 av lagarna om nationell medfinansiering arbetet 
med projektinformation, -organisation och -urval sättas i gång i de regionala OP. Ett mycket stort antal 
ansökningar har kommit in. I Campania t.ex. presenterades 23 000 projekt sedan programmet 
offentliggjordes. Den regionala förvaltningen har redan fattat finansieringsbeslut för 70% av anslagen. 
När det gäller betalningar koncentrerades ansträngningarna på den del av programmen som tillät att 
åtgärda de fördröjningar som uppstått vid tillämpningen av förordning (EEG) nr 2328/91 och andra 
äldre förordningar. De viktigaste åtgärderna var betalning av kompensationsbidrag till jordbrukare i 
mindre gynnade områden samt betalningar inom ramen för programmet för citrusfrukter på Sicilien 
och i Kalabrien. I framtiden kommer principen om årlig betalning av kompensationsbidrag att kunna 
iakttas på ett riktigare sätt. På multiregional nivå finns två program. Det första syftar till att utöka 
personalstyrkan för den grupp av jordbruksrådgivare som står till varje regions förfogande och att 
täcka deras lönekostnader under de första sex anställningsåren. Det andra programmet, som antogs 
1996, gäller tjänsten för uppvärdering av jordbruksproduktionen i söder och ger stöd till nybildning av 
företag, i vilka både producenter, transportörer och distributörer ingår i syfte att förbättra 
förutsättningarna för saluföring och uppvärdering av kvalitetsprodukter inom sektorn för grönsaker 
och frukt, olivolja och blomsterprodukter. Inom OP för fiskesektorn har de största anslagen förbrukats 
av åtgärderna för anpassning av fiskeansträngningarna (särskilt åtgärden till förmån för biandföretag) 
och förnyelse av fiskeflottan. 
Kommissionen fattade sammanlagt 18 ändringsbeslut varav 5 gäller Abruzzerna. För denna region som 
ingick i stödområde 1, dock endast under perioden 1994-1996, inlämnades en ansökan om en tvåårig 
förlängning av perioden för nationella åtaganden och betalningar. Beslutsförfarandet har inletts under 
1996. Med hänsyn till den särskilda situation som råder i denna region, som från och med 1997 inte 
längre kommer att få strukturstöd, har GSR:s övervakningskommitté beslutat att tilldela Abruzzerna en 
del av GSR:s indexmedel, närmare bestämt 25 miljoner ecu. I beloppet ingår 10 miljoner ecu 
kompletterande medel från EUGFJ för att kunna genomföra ett antal åtgärder för vilka ett stort antal 
ansökningar lämnats in. Budgetplanerna har formellt anpassats med hänsyn till rimliga tidsramar för 
genomförandet. 
Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 227 
1996 i programperioden 1994-1999 
I slutet av 1996 var situationen för GSR kritisk då de åtaganden som genomförts på fältet endast 
uppgick till 41% av samtliga åtaganden medan betalningarna låg på omkring 17%. Åtagandena från 
ERUF uppgick till 41% och betalningarna till 31% av ERUF:s sammanlagda medel för 
medfinansiering. Det bör påpekas att i slutet av 1996 återstod ett belopp på 1,537 miljarder ecu i 
disponibla medel från ERUF som inte utnyttjats för åtaganden. Därtill kommer att de anslag från 
ERUF för vilka åtaganden hade ingåtts fram till slutet av 1996 endast uppgick till 25% av de anslag 
som planerats för perioden 1994-1999 och att betalningarna uppgick till 13%. Åtagandena från ESF 
var i storleksordningen 41% och betalningarna uppgick till 16% av totalkostnaden. Åtagandenas och 
betalningarnas ringa storlek beror till en del på att programmens godkännande tog längre tid än 
planerat. Med tanke på att merparten av stödåtgärderna nu har godkänts borde förseningen kunna 
hämtas in under andra hälften av perioden. När det gäller anslagen från FFU uppgick slutmottagarnas 
stödberättigade kostnader till 15,8 miljoner ecu eller omkring 7% av de programlagda stödberättigade 
kostnaderna för perioden 1994-1999. 
Generellt kännetecknas 1997 av att det tillvägagångssätt som infördes 1995 fortsätter samt av att 
övervakningsmekanismerna byggas ut. 
MÅL250 
Diagram V-3S: Sammanfattning av programplaneringen 1994-1996 (miljoner ecu -1996 års situation och priser): 
Fördelning per sektor: 
Produktionsmiljö (a) 
Mänskliga resurser (b) 
Planering och rehabilitering (c) 
Miljöskydd (d) 
Tekniskt bistånd (e) 
Fördelning per fond: 
ERUF 
ESF 
Totalt 400,1 
123,9 
524,0 
11 SPD 
Medel per SPD| 76% 
24% 
100% 
47,6 (d)7% («)2% 
(c) 13% (a) 48% 
(b) 30' 
1996 i programperioden 1994-199651 
I enlighet med det tillvägagångssätt som antogs för samtliga SPD inom stödområde 2 överfördes 
outnyttjade anslag i slutet av 1996 till programmen för perioden 1997-1999. Det handlar om ett belopp 
på 169,7 miljoner ecu (efter indexreglering) av de 693,7 miljoner som var disponibla, dvs 25%. 
Regionernas förmåga att utnyttja anslagen varierar. Regionen Emilia-Romagna är den enda som 
lyckats nästan helt utnyttja anslagen för perioden 1994-1996, medan utnyttjandet i de övriga 
regionerna varierar från 9 % (Lazio) till 51% (Umbrien) av det ursprungliga anslagsbeloppet. I regel är 
det medel som var avsedda för infrastruktur som måste överföras medan medel som var avsatta för 
stödordningar, tjänster till små och medelstora företag, ekonomisk utveckling och tekniköverföring för 
det mesta utnyttjats fullt ut. Vad gäller de utbetalningar som gjordes av olika ansvariga myndigheter 
50 Stödberättigade områden : Emilia-Romagna, Friuli-Veneto-Giulia, Lazio, Ligurien, Lombardiet, Marche, 
Umbrien, Piemonte, Toscana, Aosta, Veneto. 
51 Programmen från föregående period 1992-1993 (183 miljoner ecu, dvs. 127 miljoner från ERUF och 
56 miljoner från ESF) kunde avslutas 1996 efter det att en förlängning av betalningsfristerna på regional nivå 
beviljats inom ramen för överenskommelsen mellan kommissionen och den italienska regeringen om att 
förbättra förvaltningen av strukturfondernas medel. Även om slutbetalningarna formellt ännu inte har 
certifierats för de flesta programmen beräknas betalningarna uppgå till 75% av de disponibla medlen 
sammanlagt. Det ofullständiga genomförandet förklaras främst av de svårigheter som uppstod under 
inledningsfasen. Detta gäller i synnerhet infrastrukturprojekten där den besvärliga politiska situationen 
försvårat de redan komplicerade administrativa procedurerna. Andra svårigheter som uppstått är 
misslyckandet för vissa projekt för vilka åtaganden redan ingåtts samt lirans devalvering. 
23 
^SI^^^^^^S 
£<**£*.-- WtÄi!«:wti®*^ »*. MIPll^alÄ^^^^R^ÄiÄÖ^^^^I^^^^^^^ ill§lliliif 
STRUKTURFONDERNAJi96gS^ 
228 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 
har situationen förbättrats avsevärt i vissa regioner i jämförelse med 1995 (tex. Aosta 53%, Piemonte 
33%, Toscana 30%). 
Övervakningskommittéerna sammanträdde regelbundet under 1996. De viktigaste frågor som därvid 
behandlades var övervakning av genomförandet, omprogrammeringar och val av oberoende 
utvärderare, den mellanliggande och den slutliga utvärderingen. Dialogen om partnerskap mellan 
kommissionen, centralregeringen och de regionala myndigheterna har varit tillfredsställande. Parterna 
på arbetsmarknaden deltog aktivt som fullvärdiga medlemmar i övervakningskommittéernas 
sammanträden. 
Förberedelser inför perioden 1997-1999 
De italienska regioner som fortfarande är stödberättigade under programperioden 1997-1999 är i stort 
sett samma som förut. Den enda nämnvärda ändringen är tillkomsten av tre kommuner i Ferrara-
området (Emilia-Romagna). De disponibla medlen inklusive överföringarna från perioden 1994-1996 
uppgår till 967,5 miljoner ecu52. SPD-projekten presenterades av de italienska myndigheterna i 
augusti 1996. Strategierna ligger mycket väl i linje med perioden 1994-1996 samtidigt som de 
återspeglar kommissionens riktlinjer. De finansiella medlen koncentreras framför allt på utveckling 
och förstärkning av små och medelstora företag, stöd till innovationer och tekniköverföring, turism, 
lokala sysselsättningsinitiativ och miljöskydd. Dessa prioriteringar kommer att kompletteras med 
särskilda utbildningsåtgärder. Förberedande sammanträden har ägt rum sedan november mellan 
kommisssionen, regeringen och regionerna i syfte att precisera strategierna, målsättningarna och i vissa 
fall den föreslagna programuppläggningen. 
MÅL 3 OCH 4 
Diagram: V-36: Mål 3 - Sammanfattning av programplaneringen 1994-1999 (miljoner ecu - 1994 års priser): 
Prioriterade områden: 
Integration av långtidsarbetslösa i yrkeslivet (a) 
Grundutbildning och integration av ungdomar (b) 
Integration av personer som hotas av 
utestängning från arbetsmarknaden (c) 
Lika möjligheter för män och kvinnor på 
arbetsmarknaden (d) 
Stärkande av utbildningssystemen och 
arbetsförmedlingar (e) 
Totalt ESF 
421,2 
566,0 
131,6 
105,3 
92,1 
1316,2* 
1GSR/16 0P 
Genomsnitt per OP | 82,3 (d)8% (•)7% (a) 32% 
(c) 10% 
(b) 43% 
* inklusive 16,1 miljoner ecu beräknade för Abruzzerna fr. o. m. 1997. 
Programmen inom mål 3 omfattar en GSR som antogs 1994 samt 16 regionala och multiregionala OP 
som antogs i december 1994. Den finansiella genomförandegraden är föga tillfredsställande och tyder 
på att den normala takten ännu inte uppnåtts. För att utnyttja resurserna på bästa sätt och undersöka 
nya former för programmen beslutade den italienska regeringen 1996 att ta itu med en omfattande 
omprogrammering när halva programmets genomförts. I samband därmed kommer under 1997 ett nytt 
treårigt multiregionalt OP att antas inom ramen för förtroendepakten om sysselsättning med ett 
finansiellt stöd från ESF om 27,1 miljoner ecu. En nyhet vad gäller detta OP är att finansieringen 
kommer att ske med medel avsatta för nuvarande regionala och multiregionala OP som inte kommer 
att ha förbrukats i slutet av 1997, 1998 och 1999. Arbetsmarknadsdepartementet kommer att ansvara 
för samordning, övervakning och utvärdering. Genomförandet av åtgärderna däremot kommer att 
anförtros regionerna. Därtill kommer att den interna utvärderingsrapport som presenterades av 
arbetsmarknadsdepartementet innehöll ett antal glädjande punkter som t.ex. positiva omdömen om 
utbildningssystemet och ungdomarnas utbildningsnivå (åtgärderna för ungdomar håller på att utvecklas 
i riktning mot utbildningsformer som alltmer inriktas på verksamheter av nivå 2-typ) och 
52 Emilia-Romagna 14,1 miljoner ecu, Friuli-Veneto-Giulia 39,2 miljoner, Lazio 76,9 miljoner, Ligurien 
129,5 miljoner, Lombardiet 34 miljoner, Marche 31 miljoner, Piemonte 309,5 miljoner, Toscana 
158,9 miljoner, Umbrien 53,1 miljoner, Aosta 13,5 miljoner, Veneto 107,8 miljoner. 
Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 229 
ändamålsenlig användning av medel avsedda för utbildningsåtgärder till förmån för lika möjligheter 
och socialt utslagna personer. Däremot måste det konstateras att anslagen till långtidsarbetslösa 
utnyttjats i alltför ringa omfattning 
Diagram V-37: Mål 4 - Sammanfattning av programplaneringen 1994-1999 (miljoner ecu -1994 års priser): 
Prioriterade områden 
Föregripande, stöd till planeringen och 
förvaltningen av ett system för 
fortbildning (a) 
Utbildning, anpassning av mänskliga 
resurser till strukturförändringar i 
produktionssystemen (b) 
Tekniskt bistånd (c) 
1SPD Totalt ESF 
59,8 
319,1 
19,9 
398,8 (c) 4% («) 15% 
(b) 81% 
Programmen inom stödområde 4 består av ett SPD för perioden 1994-1999 som antogs i december 
1994. När det gäller det finansiella genomförandet beror det låga anslagsutnyttjandet till en del på 
fördröjningar i tillhandahållandet av nationella medfinansieringsmedel (detta gäller både den offentliga 
och den privata sektorn). Dessutom saknas i Italien ett fortbildningssystem för anställda vilket betyder 
att det finns mycket få strukturer för att ge stöd till företagen. Detta är förklaringen till att SPD gjort 
måttliga framsteg i fråga om förutse den kommande utvecklingen. När det gäller utbildning, 
yrkesvägledning och rådgivning däremot är antalet åtgärder större och anslagsutnyttandet bättre. Inom 
dessa områden uppgick antalet projekt för hela 1995 och första kvartalet 1996 till 4 071, medan endast 
125 projekt fick konkret utformning när det gäller framtidsstudier. Merparten av initiativtagarna till 
utbildningsprojekt är offentliga organ, medan de företag som inkommer med projektförslag oftast är 
små och medelstora företag. Projekten gäller de mest utsatta arbetargrupperna och utbildningen 
koncentreras framför allt på nya sätt att organisera arbetet. Kommissionen har begärt att en särskild 
analys av de projekt som genomförs av företag. 
Exempel på ett mål 4-projekt Italien: 
Multimedia och distansundervisning i Emilia-Romagna: projektet SINFORM 
syftar till att införa ett telematiknät för fördelning av multimediaprodukter och 
utbildning i distansundervisningsmetoder. Projektet är även en knutpunkt för ett 
antal redan existerande nät för distansutbildning i gemenskapen i övrigt. 
Projektets målsättning är att bygga upp ett regionalt nät som täcker 9 provinser i 
Emilia-Romagna och omfattar ett multimediacenter med 9 kontor och 66 datorer, 
ett bibliotek med didaktisk multimedial mjukvara och tester som berör 200 
utbildare och organisatörer av Europaprojekt. Projektet medflnansieras av ESF 
till ett belopp på 550 000 ecu av en totalkostnad på 1,44 miljoner ecu och 
förväntas ge utbildning till sammanlagt 1 500 personer under hela perioden. 
MÅL 5a jordbruk 
Tabell V-31: Sammanfattning av genomförandet av programplaneringen 1994-1999 (miljoner ecu - 1996 års situation och priser): 
Totalt 
626,1 Åtgärder 
Produktion 
Gemenskapsinitiativ 494,4 
131,7 79% 
21% 
I fråga om förbättring av produktionsstrukturen gäller merparten av gemenskapsstödet (41%) mindre 
gynnade områden, följt av investeringsstöd (33%) och stöd till unga jordbrukare (16%). Vad gäller 
åtgärder för att förbättra bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter godkändes 25 OP under 
1996 som berör 11 regioner i Italien. Två OP återstod att godkännas i slutet av 1996. 
Gemenskapsstödet till dessa OP uppgår till 131,7 miljoner ecu. 
230 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 
MÅL 5a fiske 
Diagram V-3S: Mål 5a fiske - Sammanfattning av programplaneringen 1994-1999 
Anpassning och omläggning av 
fiskeansträngningen (a) 
övriga åtgärder rörande fiskeflottan (b) 
Förnyelse och modernisering av fiskeflottan (c) 
Vattenbruk (d) 
Skyddade havsområden (e) 
Anläggningar i fiskehamnar (f) 
Bearbetning och saluföring av produkter (g) 
Säljfrämjande åtgärder (h) 
Socioekonomiska åtgärder (i) 
övriga åtgärder Q) 
Totalt (miljoner ecu): 
FFU 
35,4 
0,0 
33,6 
20,5 
1,2 
5,6 
28,1 
3,6 
pm 
6,4 
134,4 0)P% 
13% \ U)5% 
(9)21% (a) 26% 
(d) 15% (c) 25% 
Genomförandet av SPD har under 1996 först och främst gällt åtgärden om fiskefartyg som slutgiltigt 
tas ur drift och i andra hand åtgärden om förnyelse av fiskeflottan. Slutmottagarnas stödberättigade 
kostnaderna uppgick i september 1996 till 5,8 miljoner ecu vilket motsvarar 1,3% av de 
stödberättigade kostnaderna för hela perioden 1994-1999. Anslagsbeloppet för 1994 har ännu inte 
avslutats beroende på att de årliga genomföranderapporterna inte kommit in, medan betalningen av de 
första förskotten för 1995 gjordes i slutet av 1996 och inga åtaganden ingåtts för de två delanslagen för 
1996. Nivån på de åtaganden som ingåtts av de italienska myndigheterna är dock mycket högre än 
betalningsnivån. Mot bakgrund av att projekten skall vara genomförda inom högst tre år finns 
anledning att anta att mottagarnas anslagsförbrukning kommer att öka under 1997. 
MÅL 5b53 
Diagram V-39: Mål Sb - Sammanfattning av programplaneringen 1994-1999 
Befolkning (1000 invånare) 
Yta (km') 
Fördelning per fond: 
13 SPD ERUF 
ESF 
EUGFJ 
Totalt 370,6 
122,6 
411,1 
904,3 
Genomsnitt per SPD[ 4.828 
80.486 
miljoner ecu 
41% 
14% 
45% 
100% 
69,6 (d)l2% («M* (,)32% 
(c) 12% 
(b) 43% D Modernisering och 
diversifiering av jordbruk 
(a) 
•Stärkande av sektorn 
utanför jordbruket (b) 
• Miljö (c) 
•Mänskliga resurser (d) 
•Tekniskt bistånd (e) 
I slutet av 1996 kvarstod vissa förseningar när det gäller framskridandet av SPD för mål 5b särskilt i 
fråga om utbetalningar. Situationen är lik den som konstaterades i samma skede av föregående 
programperiod och beror på den komplicerade igångsättningsproceduren. Detta är ett särdrag för det 
italienska förvaltningssystemet som ofta tar i anspråk en period på 12 till 24 månader innan 
programmen effektivt kan sättas i gång. Efter mitten av 1996 har de italienska programmen passerat 
det administrativa igångsättningsstadiet och befinner sig nu i mitten av den fysiska 
genomförandefasen. Åtagandena ökade kraftigt under andra halvåret 1996.1 jämförelse med de medel 
som programlagts för hela perioden 1994-1996 har åtagandena ökat från 14% i slutet av juni till 56% 
vid årsskiftet. Betalningarna däremot ligger på en låg nivå. Regionerna och provinsera har dock 
kompenserat den långsamma betalningsproceduren genom att bevilja stödmottagarna förskott mot 
bankgaranti. Vad gäller programmens övervakning har övervakningskommittéerna framför allt ägnat 
sig åt tre typer av verksamheter under första halvåret: justering av vissa programdelar på grund av nya 
geografiska krav (detta gäller för 10 av 13 SPD), pådrivande av tekniska assistansåtgärder vid 
programmens genomförande och införande av övervaknings- och utvärderingsmekanismer (de 
mellanliggande utvärderingsrapporterna kommer att färdigställas före mitten av juni 1997). Från och 
med andra halvåret har kommitéernas arbete i större grad inriktats på att bedöma åtgärdernas effekter, 
särskilt mätt i antal arbetstillfällen. 
53 Stödberättigade områden : Emilia-Romagna, Friuli-Veneto-Giulia, Lazio, Ligurien, Lombardiet, Marche, 
Umbrien, Piemonte, Toscana, Trento, Bolzano, Aosta, Veneto. 
Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 231 
Tabell V-32: Italien - Åtgärder per mål -1996 iprogramperiodenl994-1996/99 (miljoner ecu) 
Program 
(anUgandeir) Kostnad 
totah Strukturfonds-
stöd 
(1) Åtaganden 
1996 Åtaganden 
1994-1996 
(2) % 
(2Vfl) Betalningar 
1996 Betalningar 
1994-1996 
(3) % 
own 
Mill 
Regionala OP 
GSCrotone(3)(1996) 
SGManfredbnia(3)(1996) 
OP Abruzzerna (1995) 
OPAbruzzerna(l)(1995) 
OPKalabrien(l)(1995) 
OPKampanien(1995) 
SPGioiaTauro(3)(1995) 
OPApulien(1995) 
OP Sicilien (1995) 
OPBasiIicata(1994) 
OPKalabrien(1994) 
OPMolise(1994) 
OP Sardinien (1994) 
Interregionala OP 
OP"MEGAir'(l) (1996) 
OP Energi (3) (1996) 
OP Vägnät (3) (1996) 
OP Industri och tjänster (1995) 
OP Vattenresurser (1995) 
OP Turism (1995) 
OP Kunskap om jordbruk ( 1 )( 1995) 
OP "Akuta" sysselsättningsåtgärder (1994) 
OP Tekniskt bistånd (2) (1994) 
OP Utbildning av yrkeslärare (1994) 
OP Invandrarutbildning (1994) 
OP Utbildningsministeriet (1994) 
OP Fiske (1994) 
OP Forskning • utveckling (1994) 
OP Telekommunikationer ( 1994) 
OP Järnvägstransport (1994) 
Tekniskt bistånd 
Totalt 90,9 
60,6 
365,7 
187,6 
502,0 
2.890,8 
120,0 
2.406,4 
2.603,6 
1.138,9 
1313,9 
521,0 
2.103,0 
120,0 
485,0 
498,0 
5362,4 
2.0083 
302,8 
231,4 
524,0 
112,1 
271,4 
29,5 
3843 
560,0 
1.3413 
1.076,1 
1.756,6 
0,6 
29.368J 35,0 
25,0 
1654 
93,9 
241,0 
1327,9 
40,0 
1.148,4 
1337,2 
583,2 
5803 
292,0 
967,1 
72,0 
170,0 
249,0 
2.592,7 
871,0 
130.0 
162,0 
355,7 
76,0 
184,0 
20,0 
254,0 
233,0 
784,0 
376,7 
701,0 
0,6 
14068,2 35,0 
25,0 
74,0 
344 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
130,9 
65,4 
51,1 
22,0 
98,6 
3,7 
453 
28,8 
1253,6 
114,6 
0,0 
31,6 
0,0 
0,0 
0,0 
43 
19,9 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
04 
1038,7 35,0 
25,0 
1654 
93,9 
762 
1772 
40,0 
203,7 
3203 
163,4 
124,0 
59,7 
269,1 
3,7 
453 
28,8 
2.003.9 
2553 
222 
66,0 
32,7 
7,0 
16,9 
62 
88,4 
664 
65,9 
215,9 
3852 
0,6 
5063,5 100% 
100% 
100% 
100% 
32% 
13% 
100% 
18% 
24% 
28% 
21% 
20% 
28% 
5% 
27% 
12% 
77% 
29% 
17% 
41% 
9% 
9% 
9% 
31% 
35% 
29% 
8% 
57% 
55% 
102% 
36% 0,0 
124 
283 
16,6 
0,0 
0,0 
20,0 
0,0 
132,7 
42,0 
43,8 
19,8 
49^ 
1,8 
22,7 
14,4 
1324,4 
573 
0,0 
26,1 
0,0 
0,0 
0,0 
32 
94 
192 
0,0 
81,8 
0,0 
0,1 
1.926,1 0,0 
124 
74,0 
473 
41,8 
89,8 
20,0 
92,9 
2063 
94,4 
803 
39,1 
136,8 
1.8 
22,7 
14,4 
1.699,6 
127,7 
11.1 
433 
163 
34 
84 
4,1 
43,7 
352 
323 
172,7 
3082 
0.1 
5481,6 0% 
50% 
45% 
50% 
17% 
7% 
50% 
8% 
15% 
16% 
14% 
13% 
14% 
3% 
13% 
6% 
66% 
15% 
9% 
27% 
5% 
5% 
5% 
21% 
17% 
15% 
4% 
46% 
44% 
19% 
25% 
Mil 2* 
SPD Emilia-Romagna (1994) 
SPD Friuli-Veneto-Giulia(1994) 
SPD Lazio (1994) 
SPD Ligurien (1994) 
SPD Lombardict( 1994) 
SPD Marche (1994) 
SPD Umbrien (1994) 
SPD Piemonte (1994) 
SPD Toscana (1994) 
SPD Aosta (1994) 
SPD Veneto (1994) 
Totalt 393 
59,0 
158,4 
219,2 
73,2 
32,0 
373 
449,1 
403,1 
1,6 
152,7 
1.625,0 12,0 
14,1 
59,0 
81,6 
21,1 
123 
17,4 
143,4 
113,6 
0,6 
48,9 
524,0 0,0 
•2,7 
32^ 
34,7 
0,1 
-4,4 
-64 
63,7 
733 
-2,8 
26,4 
214,0 12,0 
213 
524 
653 
23,1 
16,6 
284 
128,8 
113,6 
32 
48,9 
514,0 100% 
151% 
89% 
80% 
110% 
135% 
164% 
90% 
100% 
584% 
100% 
98% 0,0 
0,0 
16,1 
342 
0,1 
0,0 
0,0 
14,0 
174 
0,0 
132 
951 6,0 
12,0 
263 
494 
11,6 
104 
174 
46,6 
37,7 
3.0 
244 
245,1 50% 
85% 
45% 
61% 
55% 
85% 
101% 
32% 
33% 
542% 
50% 
47% 
Mil 3 
Regionala OP 
OP Bolzano (1994) 
OP Emilia-Romagna (1994) 
OP Friuli-VenetD-Giulia(1994) 
OP Laz» (1994) 
OP Ligurien (1994) 
OPLombardiet(1994) 
OP Marche (1994) 
OP Umbrien (1994) 
OP Piemonte (1994) 
OP Toscana (1994) 
OP Trente (1994) 
OP Aosta (1994) 
OP Veneto (1994) 54,4 
409.8 
118,6 
271,7 
94,0 
389,1 
81,7 
67,7 
271,6 
145,8 
62,7 
27,6 
240,7 24^ 
184,4 
53,4 
1223 
423 
175,1 
36,8 
30.5 
122,2 
65,6 
28,2 
12,4 
108,3 2,7 
46,9 
5,9 
0,0 
134 
0,0 
0,2 
53 
36.6 
102 
8,8 
2,9 
16,8 6,4 
74,6 
13,9 
183 
19,8 
262 
5,7 
9,9 
55,0 
20,0 
13,0 
4,8 
33,0 26% 
40% 
26% 
15% 
47% 
15% 
16% 
32% 
45% 
31% 
46% 
38% 
30% 3,1 
45,6 
2,9 
0,0 
24 
0,0 
0,1 
2,7 
243 
5,1 
7,4 
03 
8.4 4,9 
594 
6,9 
92 
5,7 
13,1 
2,8 
5,0 
33,4 
10,0 
9,6 
12 
164 20% 
32% 
13% 
7% 
13% 
7% 
8% 
16% 
27% 
15% 
34% 
10% 
15% 
( 1 ) OP med stöd endast från EUGFJ 
(2) OP med stöd endast från ESF 
(3) Insatser med stöd endast från ERUF 
* Bebpp efter avdrag lör överföringar till 1997-1999 
232 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 
Program 
(anUgandeir) 
Interregionala OP 
OP Innovat»nsåtgärder ( 1994) 
OP Tekniskt bistånd (1994) 
OP Utbildning (1994) 
Totalt Kostnad 
toult 
118,9 
77,8 
456,8 
1889,0 Strukturfonds­
stöd 
fl) 
534 
35,0 
205,6 
1.300,1 Åtaganden 
1996 
0,0 
0,0 
0,0 
1145,9 Åtaganden 
1994-1996 
en 
9,0 
53 
34,8 
3S0J % 
17% 
17% 
17% 
27% BeUln ingår 
1996 
0.0 
0,0 
0.0 
1098,4 BeU bmgar 
1994-1996 
(3) 
44 
3,0 
17.4 
2017 % 
(3W1) 
8% 
8% 
8% 
16% 
MU4 SPD Anxtsmarknadsmmisteriet( 1994) | 886,11 398,8| 383l 98.91 25%l 19,11 494| 12% 
Mil 5a jordbruk 
Regionala OP 
OP Bolzano förorda 866/90 (1995) 
OP Bolzano förordn. 867/90 (1996) 
OP Emilia-Romagna förordn. 866/90 (1996) 
OP Friuli-Veneto-Oiulia förordn. 866/90 (1996 
OP Friuli-VenetD-Giulia förorda 867/90 (1996 
OP Lazio förorda 866/90 (1996) 
OP Lazio förorda 867/90 (1996) 
OP Ligurien förorda 866/90 (1996) 
OP Ligurien förorda 867/90 (1996) 
OP Lombardiet forordn. 866/90 ( 1996) 
OP Lombardiet förordn. 867/90 (1996) 
OP Marche förorda 866/90 (1996) 
OP Marche förorda 867/90 (1996) 
OP Marche Water Zoo förorda 866/90 (1996) 
OP Umbrien förordn. 866/90 (1996) 
OP Umbrien forordn. 867/90 (1996) 
OP Piemonte förorda 866/90 (1996) 
OP Piemonte förorda 867/90 (1996) 
OP Toscana förorda 866/90 (1996) 
OP Toscana förorda 867/90 (1996) 
OP Trente förordn. 866/90 (1996) 
OP Trente förordn. 867/90 (1996) 
OP Aosta förorda 867/90 (1996) 
OP Veneto förorda 866/90 (1996) 
OP Veneto förorda 867/90 (1996) 
Interregionala OP 
Prognoser Italien förordn. 2328/91 (1994) 
Totalt 34,9 
1,6 
442 
133 
1,7 
32,1 
2,7 
74 
1,1 
132,6 
4,6 
62,7 
12 
32 
20,4 
1.6 
82,7 
4,8 
53,0 
4,1 
30,8 
3,8 
0,7 
72,6 
3,1 
1.464,9 
1086,0 7,1 
0,4 
8,8 
3,4 
04 
8,0 
0,7 
23 
03 
264 
12 
163 
03 
0,8 
4,1 
0,4 
152 
12 
10,0 
1,0 
64 
1,0 
02 
144 
0,8 
494,4 
626,1 7,1 
0.4 
8,8 
3,4 
04 
8,0 
0,7 
23 
03 
264 
12 
163 
03 
0,8 
4.1 
0,4 
152 
12 
10,0 
1.0 
64 
1,0 
02 
144 
0,8 
0,0 
131,7 7,1 
0.4 
8,8 
3,4 
04 
8,0 
0,7 
23 
03 
264 
12 
163 
03 
0,8 
4,1 
0,4 
152 
12 
10,0 
1,0 
64 
1,0 
02 
144 
0,8 
1174 
249a 100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
24% 
40% 34 
0,1 
2,7 
1,0 
02 
2,4 
02 
0,7 
0,1 
8,0 
0,4 
43 
0,1 
0,4 
12 
0,1 
4,6 
0,4 
3,0 
03 
.2,0 
03 
0,1 
4,4 
02 
0,0 
41,1 34 
OJ 
2,7 
1,0 
02 
2,4 
02 
0,7 
0,1 
8,0 
0,4 
43 
0,1 
0,4 
12 
0.1 
4,6 
0,4 
3,0 
03 
2,0 
03 
0,1 
4,4 
02 
58,7 
99,8 50% 
30% 
30% 
30% 
30% 
30% 
30% 
30% 
30% 
30% 
30% 
30% 
30% 
50% 
30% 
30% 
30% 
30% 
30% 
30% 
30% 
30% 
30% 
30% 
30% 
12% 
16% 
Mil 5a fake 
SPD Italien (1994) | 456,4| 134,4| 0,0| 44.81 33%| 11.91 23.11 17% 
Mil 5b 
SPD Friuli-Veneto-Giulia (1995) 
SPD Ligurien (1995) 
SPD Marche (1995) 
SPD Piemonte (1995) 
SPD Bolzano (1994) 
SPD Emilia-Romagna (1994) 
SPD Lazio (1994) 
SPD Lombanliet (1994) 
SPD Umbrien (1994) 
SPD Toscana (1994) 
SPD Trente (1994) 
SPD Aosta (1994) 
SPD Veneto (1994) 
Totalt 
TOTALT 273,4 
189,6 
425,1 
4382 
1592 
311,6 
5143 
213,8 
341,9 
7422 
66,0 
13,9 
1.0332 
4.723,0 
42433,8 44,0 
35,8 
762 
834 
43,6 
57,1 
145,7 
403 
754 
133,0 
19,9 
42 
145,6 
904J 
17.955^ 6,8 
2,1 
03 
0,0 
6,8 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
6.4 
1,4 
0,0 
9,8 
33,6 
4.6022 12,0 
63 
92 
9,8 
113 
6,8 
16,7 
4,8 
10,7 
222 
2,6 
0,6 
27,1 
140,6 
6.4612 27% 
18% 
12% 
12% 
27% 
12% 
11% 
12% 
14% 
17% 
13% 
14% 
19% 
16% 
36% 3,4 
04 
02 
0,0 
3,7 
0,0 
0,0 
0,6 
0,0 
9,9 
14 
0,0 
11.4 
31J 
42223 6,0 
2,6 
4,6 
43 
63 
3,4 
83 
3,0 
5,4 
17,8 
2.1 
03 
20.1 
84,7 
4.186/1 14% 
7% 
6% 
6% 
14% 
6% 
6% 
8% 
7% 
13% 
10% 
7% 
14% 
9% 
23% 
8.2. Genomförande av gemenskapsinitiativ 1996 
Anmärkning: 
Italien deltar i samtliga gemenskapsinititiv förutom REGIS. Samtliga initiativ genomförs genom icke 
regionaliserade program, förutom Leader. 21 GI-program antogs 1994 och 1995 för initiativen Rechar, 
RETEX (ändring av ett GI-program som antogs 1993), ADAPT, Leader, PESCA och Interreg-initiativets 
REGEN-del. De återstående programmen inom Leader (10), URBAN, Résider, SME och Konver antogs 1996 
liksom 5 GI-program Interreg (3 med Frankrike, 1 med Albanien och 1 med Schweiz). 
Stöd till utveckling av den tekniska potentialen i Italien: 
I SME-programmet anslås 31 miljoner ecu (totalkostnad 87,9 miljoner) för att hjälpa små och medelstora 
företag att definiera sina prioriteringar ifråga om tekniska innovationer, stödja samarbete mellan dessa och 
forskningscentrer och främja utveckling av nätverk för utbyte av kunnande inom forskning och teknisk 
utveckling samt uppmuntra användning av avancerade telekommunikationssystem i syfte att diversifiera 
produktionen och bredda affärsmöjligheterna 
De flesta program inom ramen för Interreg innehåller åtgärder som har beröring med överföring av 
innovationer och teknologi till lojcala små och medelstora företag (4,6 miljoner ecu, totalkostnad 
13,8 miljoner) och utveckling av telematiknät (2,4 miljoner ecu, totalkostnad 5,1 miljoner). Dessutom har 
Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 233 
programmet med Grekland till syfte att utveckla de avancerade infrastrukturer för telekommunikation som 
behövs i Italien för att sammankoppla det italienska och det grekiska nätet (8,5 miljoner ecu). 
Ifråga om mänskliga resurser inriktar sig ADAPT- programmet på användning av ny teknik samtidigt som 
hänsyn tas till industriella förändringar och nya sysselsättningsmöjligheter (på det audiovisuella området, 
informations- och kommunikationsteknik, osv.) medan nya utbildningsmetoder uppmuntras som t.ex. 
distansundervisning. GI-programmet Employment lägger tonvikten på nya inriktningar, bl.a. inom forskning 
och teknisk utveckling, nyskapande, att leda företag och kooperativ samt utbildning av handledare och 
instruktörer. Programmet uppmuntrar samverkan med åtgärder som har anknytning till gemenskapens 
ramprogram för forskning på området för informationsteknik och kommunikationer som t.ex. flexibel 
undervisning, distansutbildning och telematiktillämpningar för handikappade (t.ex programmet TIDE). Även 
Leader-programmen ger stöd till distansutbildning, distansarbete, främjande av landsbygdsturism och 
bokningssystem med hjälp av multimedia eller telematiktillämpningar (6 miljoner ecu, totalkostnad 
13 miljoner, samt till överföring av innovationer och teknik till lokala företag. 
Slutligen innehåller GI-programmen Rechar och Résider åtgärder som stödjer tekniskt nyskapande medan 
URBAN-programmet i flera italienska städer stödjer projekt kopplade till användning av utbildnings- eller 
informationstjänster på telematikområdet. 
Kommissionen godkände 14 nya italienska program samt 5 Interreg-program. Det handlar först och 
främst om GI-programmet SME som är ett samlat program för samtliga stödberättigade områden med 
ett strukturstöd på sammanlagt 191,7 miljoner ecu. Programmet innehåller bl.a. åtgärder för att bygga 
ut serviceverksamheten för företagen på kvalitets- och innovationsområdet och för att underlätta små 
och medelstora företagens möjligheter att få finansiering och tillträde till kapitalmarknaden. Resider-
programmet gäller nio regioner och får ett stöd på 85,6 miljoner ecu endast från ERUF. Programmet 
prioriterar miljöförbättringar i förskummade områden (47%), främjande av ny ekonomisk verksamhet 
som bidrar till diversifiering (33%) och stöd till utveckling av turistverksamhet (4%). Konver-
programmet (46,1 miljoner ecu från ERUF) gäller huvudsakligen främjande av ekonomiska 
verksamheter som ersätter förlorade sådana, särskilt nyetablering och utveckling av små och 
medelstora företag (68%), och förbättring och sanering av militärförläggningar och områden som 
menligt påverkats av försvarsindustrin (15%). Ett exempel som kan nämnas är Apulien där det finns 
planer på att stödja företagsservice till små och medelstora företag på områden som miljö, miljökvalitet 
(miljömärkning) och arbetarskydd. GI-programmet URBAN omfattar 13 kommuner (Rom, Genua, 
Venedig - alla tre utanför mål 1, Neapel, Salerno, Palermo, Catania, Siracusa, Reggio Calabria, 
Cosenza, Bari, Foggia och Cagliari, samtliga innanför mål 1). I fem av dessa städer gäller stödet 
stadsområden som ligger utanför centrum och i åtta städer är det fråga om stöd till det historiska 
stadskärnan. Varje stad ansvarar för förvaltningen av sitt eget delprogram och på lokal nivå är 
förvaltningen decentraliserad. 
Det största antalet GI-program som antogs under 1996 gäller initiativet Leader (sammanlagd 
medfinansiering 105,5 miljoner ecu). Godkännandet av Leader-programmen avslutades 1996 genom 
antagandet av sju program som avser områden inom mål 5b och två som gäller områden inom mål 1 
(Molise och Sicilien). De sistnämnda programmen syftar till att förstärka stödet till delområdet 
landsbygdsutveckling som en komplettering till åtgärder som finansieras inom ramen för operativa 
program inom mål 1. Därvid prioriteras de områden som står inför de största svårigheterna, områden 
uppåt höjderna och i bergstrakter. När det gäller mål 5b-områden har bildandet av lokala 
aktionsgrupper på regional nivå visat sig vara mycket komplicerat (bildandet grundades på 
kvantifierade kvalitetskriterier i syfte att garantera lämplig geografisk spridning). Vid årsskiftet hade 
bildandet genomförts i tre regioner eller självstyrande provinser (8 lokala aktionsgrupper bildade), 
medan urvalsförfarandet nått slutfasen i sex andra regioner. När det gäller mål 1-områden bildades 
lokala aktionsgrupper i Calabria, i Abruzzerna och till en del i Campania. I de andra regionerna pågår 
bildandet fortfarande. Vidare godkändes 1996 teknisk assistans till igångsättning av det nationella 
nätet av Leader-grupper. 
Fem Interreg-program godkändes 1996. Programmet Sardinien-Korsika gäller provinsen Sassari på 
Sardinien och departementet Södra Korsika. Programmet ger särskilt stöd till kommunikationer mellan 
de båda öarna och till miljövård. Programmet Korsika-Toscana gäller departementet Norra Korsika 
och provinsen Livorno. Det som prioriteras är turism, sjötransport och kommunikationsinfrastrukturer, 
234 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 
tekniköverföring samt till ekonomiskt och kulturellt utbyte. GI-programmet "Alperna" mellan Italien 
och Frankrike gäller Alpområdet (Rhône-Alpes, Provence-Alpes-Côte d'Azur; Aosta, Piemonte, 
Liguria). De områden som prioriteras är förbättrade kommunikationer mellan gränsområden, 
främjande av kulturarvet i dessa områden och främjande av gränsöverskridande ekonomisk 
verksamhet. GI-programmet Italien-Schweiz avser gränsområdena Aosta, Piemonte, Lombardiet och 
provinsen Bolzano. Stödet syftar till ökat samarbete mellan små och medelstora företag, infrastrukturer 
för bättre tillvarata värdet i av jordbruks-, skogsbruks- och fiskeprodukter samt bättre tillvarata värdet i 
av natur-, kultur- och det historiska arvet. Till slut skall nämnas programmet mellan Italien och 
Albanien som gäller havsområdet mellan de båda länderna (Apulien i Italien) och som utgör ett 
komplement till PHARE-programmet Italien/Albanien 1995-1999, som avser Albaniens kustområden. 
Programmets finansiella medel koncentreras på ett begränsat antal områden, transport och 
kommunikationer (utbyggnad av hamnsystem och telekommunikationer), samarbete mellan små och 
medelstora företag, turism och miljö. Ett Interreg-program, GI-programmet Grekland-Italien, var i 
slutet av 1996 fortfarande föremål för förhandlingar mellen de berörda myndigheterna (godkännande 
och igångsättning förväntas under 1997). 
En viktig händelse under 1996 var kommissionens beslut om fördelning av medel från reserven som 
för Italiens del inneburit en anslagskomplettering på 199 miljoner ecu. Beloppet tilldelades i huvudsak 
initiativen Employment, Leader, Interreg II C, ADAPT, URBAN och Konver54. De program som fick 
tilläggsanslag kommer att omprogrammeras eller integreras under 1997. 
När det gäller genomförandet har programmen i regel blivit försenade. Med hänsyn till att 
godkännandet av de olika programmen fördröjts (till slutet av 1995 och 1996) har större delen av året 
använts för tillsättning av övervakningskommittéer och antagande på nationell nivå av förfaranden för 
godkännande och genomförande av de olika projekten. Resultaten av det finansiella genomförandet 
under 1996 saknar därför signifikans. I övrigt har samtliga övervakningskommittéer tillsatts för de 
initiativ som antogs 1996. För vissa program (RETEX, Interreg Italien-Frankrike (Korsika-Sardinien), 
Interreg Italien-Albanien, URBAN) håller programändringsförslag på att undersökas för att uppnå 
bättre överensstämmelse mellan dels programuppgifterna dels genomförandet på fältet och prognosen 
över resursanvändningen. Förvaltningen av PES C A-programmet är inte helt centraliserad eftersom 
programmet består av 11 regionala och 2 multiregionala delprogram som delvis förvaltas av 
central förvaltningen och delvis av regionalförvaltningen. Det är just på grund av denna 
ansvarsfördelning mellan olika myndigheter som programmet råkat ut för vissa 
samordningssvårigheter. Fastän kommissionen redan betalat ut första förskottet (50%) på 1995 års 
medel (FFU och ERUF) har inga utgifter gjorts av mottagarna, trots att projekturvalet redan är klart för 
vissa delprogram (bl.a. delprogram som förvaltas av den centrala myndigheten). 
Vad gäller Employment har sedan 1994 234 projekt (52 Youthstart, 67 NOW, 115 Horizon) 
medfinansierats, därav 197 regionala och 37 multiregionala. Inom Youthstart är projekten inriktade på 
utbildning av handledare och instruktörer och sysselsättningsskapande åtgärder i tillväxtsektorer som 
t.ex. miljö, kulturarv och turism. Huvudmålet för NOW-projekten är stöd till att starta nya företag. 
Projekten inom Horizon-handikappade (71 projekt) gäller framför allt handikappanpassad utbildning 
och inom Horizon-mindre gynnade (44 projekt) utbildning och integration i yrkeslivet. Huvudmålet 
för ADAPT-programmet är att stödja införandet på nationell nivå av ett fortbildningssystem. Sedan 
1995 har 182 projekt valts ut varav 141 regionala och 41 multiregionala. Flertalet av dessa projekt 
avser utbildningsåtgärder för företagens personal, ofta inom tjänstesektorn (turism, miljö). 
54 Se även kapitel I.B.l. Gemenskapsinitiativ. 
Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 235 
Tabell V-33 : Italien - Gemenskapsinitiativ -1996 i programperioden 1994-1999 (miljoner ecu) 
Initiativ 
(antal program) 
ADAPT (1) 
Employment (1) 
Leader (22) 
PESCA (1) 
SME(l) 
Rechar (2) 
Konver ( 1 ) 
Résider (1) 
RETEX (2) 
URBAN (1) 
Totalt (33) 
Interreg/REGEN (7)" 
därav program antagna 1996: 
Leader Tekniskt bistand (gcnomfOrande 
av det nationella nitet) 
Leader Lombardiet 
Leader Ligurien 
Leader Molise 
Leader Marche 
Leader Trento 
Leader Piemonte 
Leader Veneto 
Leader Sicilien 
Leader Lazio 
SME 
Konver 
Résider 
URBAN 
Totalt (14) 
Interreg (S)"* Kostnad 
toult 
360,5 
569,6 
757.1 
82.4 
645,5 
34,1 
250,4 
505,6 
257,2 
280,7 
3.743,0 
3.1 
14,6 
15,6 
18,1 
35,9 
8.6 
39.9 
57,9 
65,2 
60,6 
645,5 
250,4 
505,6 
280,7 
2.001,7 Strokturfonds-
itOd* 
(1) 
190,0 
348,7 
288,7 
34,2 
191,7 
1.7 
46,1 
85,6 
79,0 
117,7 
1.383,3 
2,0 
4.5 
3,9 
9,8 
8,4 
2,2 
9.3 
16,3 
32.6 
16,3 
191,7 
46,1 
85.6 
117,7 
546,5 Åtaganden 
1996 
45,6 
82,7 
49,3 
0,0 
44,7 
0,0 
21,6 
42,8 
0,0 
26,4 
313,0 
2,0 
4,5 
3.9 
0,3 
1,1 
1.4 
1.2 
6,0 
7,2 
3,6 
44,7 
21,6 
42,8 
26,4 
166,7 Åtaganden 
1994-1996 
(2) 
81,7 
134,2 
77,9 
4,4 
44,7 
1.7 
21,6 
42,8 
12.1 
26,4 
447,4 
2.0 
4,5 
3.9 
0,3 
1.1 
1,4 
1.2 
6,0 
7,2 
3.6 
44,7 
21,6 
42.8 
26,4 
166,7 % 
(2V(1) 
43% 
38% 
27% 
13% 
23% 
100% 
47% 
50% 
15% 
22% 
32% 
100% 
100% 
100% 
3% 
13% 
62% 
13% 
37% 
22% 
22% 
23% 
47% 
50% 
22% 
30% Betalningar 
1996 
23,1 
41,9 
22,3 
0,0 
22,4 
0,5 
10,8 
21,4 
0,0 
13,2 
155,4 
0,8 
1.9 
1.6 
0,1 
0,6 
0,4 
0,6 
3,0 
3.6 
0.9 
22.4 
10,8 
2 i, 4 
13,2 
SU Betalningar 
1994-1996 
(3) 
41.1 
67,6 
36,3 
2.2 
22,4 
0,8 
10,8 
21,4 
6,0 
13.2 
221,9 
0,8 
1.9 
1.6 
0,1 
0,6 
0,4 
0,6 
3,0 
3,6 
0,9 
22,4 
10,8 
21,4 
13,2 su % 
(3V(n 
22% 
19% 
13% 
6% 
12% 
50% 
23% 
25% 
8% 
11% 
16% 
40% 
42% 
41% 
1% 
7% 
19% 
7% 
18% 
11% 
6% 
12% 
23% 
25% 
11% 
15% 
• Utanfflr reserven 
••Se den utförliga redogörelsen for programmen i 
*" Se den utförliga redogörelsen för programmen kapitel VU. Tabell 22. 
i kapitel I.B.l. Gemenskapsinitiativ. 
Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 236 
9. LUXEMBURG 
9.1. Genomförande av åtgärder per mål 1996 
Stöd till utveckling av regionernas tekniska potential i Luxemburg: 
Mål 2 (1994-1996): Det samlade programplaneringsdokumentets (SPD) strategi för omställning av den 
traditionella metallindustrin i riktning mot den elektriska sektorn prioriterar industrisektorn, vilket bland annat 
sker genom åtgärder för att främja teknologisk innovation. Detta innebär inte bara stöd till forskning och teknisk 
utveckling FoTU, i synnerhet inom ramen för materialanalys (inklusive tekniköverföring mellan forskningscentra 
och företag), utan också teknisk och vetenskaplig assistans till företagen och FoTU-utbildning av personalen. 
Mål 5b: SPD stöder utveckling av ny teknik som en metod att ge nytt liv åt landsbygsområdena, dels genom att 
minska avståndet mellan arbetsplats och bostad, varigenom befolkningen kan göras ekonomiskt oberoende och 
slipper flytta, dels genom att förbättra de allmänna levnadsförhållandena, och slutligen genom att skydda och 
bevara naturområdena. Åtgärder vidtas därför för att stödja FoTU i små och medelstora industri-, handels- och 
hanverksföretag och inom de förvaltningar som önskar etablera decentraliserade underavdelningar på 
landsbygden. 
Totalt utgör stödet till teknisk utveckling 13,2% av mål 2-anslagen. 
Tabell V-34: Luxemburg - Finansiering med direkt anknytning till teknisk utveckling i programperioden 
1994-1996 (miljoner ecu) 
Mål 2 Totalt 
2,4 % 
100% Strukturfonder 
0,7 % 
29% Medlemsstat 
Offentliga 
sektorn 
0,2 Privata 
sektorn 
1,6 Totalt 
1,7 % 
71% 
OBS: Programplaneringsförtarandets karaktär samt de olika tillvägagångssätt som antagits av medlemsstaterna 
krflver en viss försiktighet när det galler tolkningen, särskilt för utgifter i samband med informationssamhället, 
vilka ofta ar knutna till andra områden som industrin och FoTU. Finansiering genom 
strukturfonderna 
^^ÊÊ^P 100% 
| D FoTU | 
MÅL255 
Diagram V-40: Sammanfattning av progranplaneringen 1994-19% (miljoner ecu -1996 års situation och priser), 
Fördelning per sektor 
Produktionsmiljö (a) 
Mänskliga resurser (b) 
Planering och rehabilitering (c) 
Miljöskydd (d) 
Fördelning per fond 
ERUF 
ESF 
Totalt 4,6 
0,8 
5,3 85% 
15% 
100% 
1SPD (d) 29% (a) 14% 
(b) 28% 
(c) 29% 
1996 i programperioden 1994-1996 
SPD för perioden 1994-1996 avvecklades vid utgången av 1996, sedan 
övervakningskommittén hade beslutat anpassa finansieringsplanen för stödet genom att göra 
överföringar mellan åtgärderna och minska omfattningen av gemenskapens bidrag. Den 
viktigaste förändringen är förstärkningen av åtgärden för mänskliga resurser, där anslaget från 
europeiska socialfonden (ESF) höjdes med 194.000 ecu. På grund av det alltför låga antal 
åtaganden som gjorts vid utgången av 1996, sänktes gemenskapens bidrag till 5,3 miljoner 
ecu, och ett belopp på 1,8 miljoner (eller 25% av det ursprungliga bidraget, inklusive 
resultatet av indexuppräkningen) överfördes till perioden 1997-1999. Orsaken till detta var att 
åtgärden för stimulans av produktivitetshöjande investeringar (systemet för företagsstöd) inte 
hade utnyttjats i beräknad utsträckning och inte heller åtgärden för hantering av industriavfall. 
55 Stödberättigade områden : Esch-sur-Alzette, Capeilen. 
Åttonde årsrapporten • Strukturfonderna 1996 237 
Förberedelser för programperioden 1997-1999 
Under 1996 hölls två förhandlingssammanträden om SPD för 1997-1999. 
MÅL 3 och 4 
Diagram V-41: Mål 3 • Sammanfattning av programplaneringen 1994-1999 
\Prioriterade områden I ESF 
Integration i yrkeslivet av långtidsarbetslösa (a) 
Integration av ungdomar i yrkeslivet (b) 
Integration av personer som hotas av 
utestängning från arbetsmarknaden (c) 
Lika möjligheter för män och kvinnor på 
arbetsmarknaden (d) 
Övergripande åtgärder (e) 
Totalt (miljoner ecu -1994 års priser): 
(d)6% W4% 5,5 
3,1 
9,9 
1,2 
0,9 
20,7 
1GSR/2 0P 
Genomsnitt per OP| 10,3 (c) 48% (a) 27% 
(b) 15% 
När det gäller de operativa programmen (OP) inom mål 3 utgjordes de prioriterade målgrupperna för 
stödet år 1996 av lågkvalificerade löntagare och arbetstagare, särskilt inom de sektorer där tillgången 
till utbildning är dåligt utvecklad eller obefintlig. Sammanlagt 547 personer fick finansiellt stöd från 
ESF. Inom ramen för SPD inom mål 4-områden genomfördes totalt 13 utbildningssatsningar, som 
berörde 1.394 personer. 
Diagram V-42: Mål 4 - Sammanfattning av programplaneringen 1994-1996 (miljoner ecu -1994 års priser): 
(d) 14% Prioriterade områden 
Föregripande av tendenser på 
arbetsmarknaden och av behovet av 
yrkesutbildning (a) 
Utbildning och kompetensutveckling, 
yrkesorientering, rådgivning (b) 
Förbättring och utveckling av lämpliga 
system för yrkesutbildning (c) 
Övergripande åtgärder rörande samtliga SPD (d) 
Totalt ESF 
0,2 
1,2 
0,6 
0,3 
JA 1SPD (a) 9% 
(c) 26% 
(b) 51% 
MÅL 5a jordbruk 
Tabell V-35: Sammanfattning av genomförandet av programplaneringen 1994-1999 (miljoner ecu • 1996 års situation och priser). 
Totalt 
38,4 Åtgärder 
Produktion 
Gemenskapsbidrag 36,7 
1.7 % 
96% 
4% 
Den planerade finansieringen av åtgärderna för förbättring av jordbruksstrukturerna sänktes 
1996 till 36,7 miljoner ecu för perioden 1994-1999 (mot de 37,3 miljoner som ursprungligen 
planerats 1994). Luxemburg beslöt nämligen att överföra en del av de ursprungliga anslagen 
för dessa åtgärder till stödet för bearbetning och saluförande av jordbruksprodukter, och 
beslutet om detta senare SPD skulle fattas 1997. Största delen används för stöd till eftersatta 
geografiska områden (19 miljoner ecu), och därefter kommer investeringsstöd (9 miljoner 
ecu) och stöd till unga jordbrukare (9 miljoner ecu). Vad beträffar bearbetning och 
saluförande av jordbruksprodukter, har Luxemburg sedan 1994 utnyttjat två tredjedelar av det 
planerade gemenskapsstödet för perioden 1994-1999. 1,15 miljoner ecu av 1,7 miljoner har 
avsett investeringar för kvalitetsförbättring inom vinsektorn, den enda sektor som valts ut i 
programmet. De sammanlagda kostnaderna för de stödberättigande investeringar som fått 
gemenskapsbidrag uppgår till 8 miljoner ecu. 

Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 238 
programmet. De sammanlagda kostnaderna för de stödberättigande investeringar som fått 
gemenskapsbidrag uppgår till 8 miljoner ecu. 
MÅL 5a fiske 
Diagram V-43: Mål 5a fiske - Sammanfattning av programplaneringen 1994-1999 (miljoner ecu) 
Anpassning och omläggning av fiskeansträngningen (a) 
Övriga åtgärder rörande fiskeflottan (b) 
Förnyelse och modernisering av fiskeflottan (c) 
Vattenbruk (d) 
Skyddade havsområden (e) 
Anläggningar i fiskehamnar (0 
Bearbetning och saluföring av produkter (g) 
Säljfrämjande åtgärder (h) 
Socioekonomiska åtgärder (t) 
Övriga åtgärder (j) 
Totalt FFU 
0,0 
0,0 
0,0 
0,7 
0,0 
0,0 
0,3 
0,1 
pm 
0,0 (h)9% 
(9)27% 
(d)64% 
Investeringsaktiviteten var mycket låg 1996 inom fiskeriprogrammen inom mål 5a. De 
stödberättigande utgifterna för programmets första hälft uppgår till 8% av det planerade 
beloppet för perioden 1994-99. Man räknar med en höjning av investeringsvolymen under 
1997 och 1998. 
MÅL 5b56 
Diagram V-44: Mät 5b - Sammanfattning av programplaneringen 1994-1999: 
Befolkning (1000 inv.) 
Yta (kma) 
Fördelning per fond: 
1 SPD ERUF 
ESF 
ESUGFJ 
Totalt 30| 
831 
miljoner ecu 
3.1 
0.8 
2,2 
6,0 51% 
13% 
36% 
100% (c) 51% (a) 21% 
(b) 28% • Förnyelse av 
Jord-och 
skogsbruk (a) 
•Sysselsättning 
I Industri- och 
tjänstesektorn 
•Turism och 
livskvalitet (c) 
Det fysiska genomförandet av programmet har försenats i oroande grad, vilket vid upprepade 
tillfällen har föranlett interventioner från kommissionens sida. Man har till exempel 
misslyckats med att arrangera ett sammanträde med övervakningskommittén. Vissa viktiga 
beslut - planen för tekniskt bistånd, förberedelserna för utvärderingen, kriterierna för urval av 
projekt - har därför ännu inte kunnat fattas. 
56 Stödberättigat område : Norra Luxemburg. 
Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 239 
Tabell V-36: Luxemburg - Åtgärder per mål-1996 i programperioden 1994-1996/99 (miljoner ecu) 
Program 
(antagandeAr) Kostnad 
toult Strukturfonds-
stOd 
(1) Åtaganden 
1996 Åtaganden 
1994-1996 
(2) % 
am) Betalningar 
1996 Betalningar 
1994-1996 
f3) % 
(3VH) 
MAI 2» 
SPD Luxemburg (1994) | 18.2| 5.31 -1.51 6.0| 113%| 0,3| 4.3l 80% 
Mil 3 
OP Privata initiativtagare (1994) 
OP Offentliga initiativtagare (1994) 
Totat 21,6 
24,4 
46,0 9,7 
11,0 
20,7 1,6 
1.8 
3,4 4,6 
5.3 
9,9 47% 
48% 
48% 1,6 
1,8 
3,4 4,0 
4.9 
8,9 42% 
45% 
43% 
Mal 4 
SPD Oflentiiga initiativtagare (1994) | 6,11 2.3| 0.4| 0.9| 38%| 0,3| 0,6| 25% 
MAI 5a Jordbruk 
Prognoser Luxemburg förordn. 2328/91 (1994) 
SPD Luxemburg förordn. 866 och 867/90 
Totat 128,8 
11.2 
139,9 36,7 
1.7 
38,4 4,3 
0,0 
<3 15,6 
1.0 
16,5 42% 
57% 
43% 0,0 
sa 10,0 
0.5 
10,6 2T/o 
32% 
28% 
MAI Sa fiske 
SPD Luxemburg (1994) | 3,7| l.ll O.Ol l.ll 100%| 0.2| 0.3| 30% 
MAISb 
SPD Luxemburg (1994) 
Totalt 25,5 
239.5 6,0 
73,8 0,0 
6,6 0.8 
35J 14% 
48% 0.0 
9.3 0.4 
25J 7% 
34% 
• Belopp efter avdrag för överföringar till 1997-1999 
9.2. Genomförande av gemenskapsinitiativ 1996 
Anmärkning: 
Luxemburg deltar inte i fyra av initiativen, nämligen Rechar, RETEX, REGIS och PESCA. Fem 
gemenskapsinitiativ antogs 1994 och 1995 (Employment, URBAN, ADAPT, Leader, Interreg). Ett Interreg-
program tillsammans med Belgien och Frankrike återstod att godkänna, vilket skedde 1996. Tre nationella 
program återstod att godkänna avseende SME - antaget 1996 -, Résider, och Konver. 
Stöd till utveckling av den tekniska potentialen i Luxemburg: 
Inom gemenskapsinitiativen SME och Interreg II är stödet till teknisk utveckling relativt omfattande. 
Gemenskapsinitiativet SME finansierar två typer av åtgärder som främjar FoTU för att förbättra SME:s 
internationella konkurrenskraft. Syftet är att ta hänsyn till miljön genom sund resurshantering och användning 
av ren teknik och att främja strategisk management i SME genom utveckling av system för information om 
offentlig upphandling, för kommunikation inom byggnadssektorn, etc. 
Vad gäller Interreg II, kan nämnas att det gemensamma programmet för Luxemburg och Tyskland främjar 
teknologiöverföring (1,6 miljoner ecu; totalkostnad: 3,1 miljoner) och införande av samarbetsnät. Inom det 
gemensamma programmet för Luxemburg, det vallonska området och Lorraine planerar man, bland åtgärder 
som kan tillföra nya teknologier, att upprätta strukturer för information och stöd till SME, att utveckla de 
mänskliga resurserna genom att att anpassa utbildningen till den lokala industrins behov samt att skapa 
informationsnät. 
Två nya gemenskapsinitiativ godkändes 1996. Det första, som antogs i september 1996, är SME-
initiativet för stödområdena 2 och 5b. Gemenskapens bidrag utgör 25% av den totala planerade 
investeringen. De viktigaste åtgärderna rör två prioriteter, nämligen att få hantverks- och 
mdustriinriktade SME att ta hänsyn till miljön och och att främja strategisk management i SME. 
Ett Interreg-program för Luxembujg-Belgien-Frankrike godkändes också i februari. Det rör distrikten 
Arlon, Virton, Bastogne och Neufchâteau i Belgien, departementen Meuse, Meurthe-et-Moselle och 
Moselle i Frankrike samt hela storhertigdömet Luxemburg. Programmet är inriktat på fyra prioriterade 
områden, nämligen utveckling av den gränsöverskridande ekonomin (tillhandahållande av riskkapital 
åt SME på gränsöverskridande basis, företags fasta egendom, utveckling av den inre potentialen), 
utbildning av de mänskliga resurserna (ett europeiskt tekniskt institut), förbättring av de 
gränsöverskridande geografiska områdenas attraktionsvärde och miljö (planering och uppförande av 
gränsöverskridande anläggningar för avfallshantering, införande av lokala partnerskap i 
landsbygdsområdena, förbättring av vattnets och vattendragens kvalitet) samt utbyggnad av städer 
över gränserna (planering av framtida tätorter, strukturering av den gränsöverskridande tätorten), 
övervakningskommitténs första sammanträde hölls i november. Då godkändes formerna för 
uppföljningen av programmet (kommitténs arbetsordning, organisationsschema för genomförandet av 
programmet, urvalskriterier), och olika projekt granskades (undersökning rörande förbättring av 
Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 240 
gränsöverskridande vattenledningar, undersökning rörande metoderna för att förhindra för högt 
vattenstånd i Chiers, etc). 
Det sammanslagna program Résider / Konver som lades fram av de luxemburgska myndigheterna 
kunde inte godkännas av kommissionen. Ett antal väsentliga inslag, som en beskrivning av åtgärderna, 
fanns inte med i den senaste versionen av programmet, som inkom den 9 februari 1996. Trots 
upprepade påstötningar från kommissionen lämnade de luxemburgska myndigheterna inte in någon ny 
version under 1996. 
Vad gäller de program som redan startat, framskred gemenskapsinitiativen Employment och ADAPT 
tillfredsställande under 1996. Dessa initiativ finansierar 3 respektive 2 projekt, som alla omfattar 4 år. 
Inom Employment finns projektet Youthstart, som syftar till att identifiera de ungdomar som inte 
lyckas i skolsystemet och att, via handledning och rådgivning, ge dem möjlighet att uppnå erkända 
yrkeskvalifikationer. Syftet med projektet Horizon är att erbjuda missgynnade personer anställning 
inom trädgårdsodlingen (bildande av ett företag för underhåll av grönområden), och projektet Now ger 
en integrerad utbildning åt kvinnor som försöker komma tillbaka på arbetsmarknaden. Projektet 
ADAPT består i utbildning och rådgivning för företag och i upprättande av en databas som vänder sig 
till arbetstagare med information om disponibla fortbildningskurser. Vad beträffar det nya avsnittet 
Integra i Employment-initiativet, där Luxemburg inte kan få någon ytterligare finansiering, föreslog 
denna medlemsstat 1996 en satsning i form av ett pilotprojekt enligt artikel 6 i ESF-förordningen. Vad 
gäller Leader, framskrider genomförandet av programmet tillfredsställande. 
Slutligen tilldelades Luxemburg summa 1,23 miljoner ecu, sedan man beslutat dela ut 
gemenskapsinitiativens reservfond. Beloppet kommer att utnyttjas till att förstärka två 
initiativ, Résider och Leader57. 
Tabell V-37: Luxemburg - Gemenskapsinitiativ -1996 i programperioden 1994-1999 (miljoner ecu) 
Initiativ 
(antal program) 
ADAPT (1) 
Employment (1) 
Leader (1) 
SME(l) 
URBAN (1) 
TotaH (S) 
Inlerreg/REGES Q)** 
därav program antagna 1996: 
SME 
Intent* (If» Koitnad 
toult 
0,8 
0,6 
4,8 
1.4 
1,0 
8,7 
1.4 Strnktnrfonds-
itfld* 
fl) 
0.3 
0.3 
1,0 
0,3 
0,5 
24 
0,3 Åtaganden 
1996 
0,2 
0,0 
0,0 
0,3 
0,0 
0,5 
0.3 Åtaganden 
1994-1996 
(2) 
0.3 
0.3 
1.0 
0.3 
0,5 
2,4 
0.3 % 
(2vm 
100% 
100% 
100% 
72% 
100% 
96% 
72% Betalningar 
1996 
0.1 
0,0 
0,0 
0,1 
0.2 
0,4 
0.1 Beta la IB gar 
1994-1996 
(3) 
0.1 
0.2 
0.4 
0.1 
0.3 
1.0 
0.1 % 
(3V(1) 
30% 
50% 
40% 
22% 
50% 
40% 
22% 
Utanför reserven 
* Se den utförliga redogörelsen för programmen i kapitel VIL Tabell 2.2. 
** Se den utförliga redogörelsen för programmen i kapitel I.B.I. Gemenskapsinitiativ. 
57 Se även kapitel I.B.l. Gemenskapsinitiativ. 
Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 241 
10. NEDERLÄNDERNA 
10.1. Genomförande av åtgärder per mål 1996 
Stöd till utveckling av regionernas tekniska potential i Nederländerna: 
Mål 1: Det samlade programplaneringsdokumentet (SPD) för Flevoland anslår 14,4 miljoner ecu (total 
kostnad: 86,9 miljoner ecu) till en prioritering av FoTU på fyra områden: 
• den "Regionala teknikplanen ", som omfattar både förstärkning av regional FoTU-kapacitet och de 
regionala socioekonomiska målen (0,2 miljoner ecu), 
• inrättande av ett centrum för tekniköverföring till förmån för små och medelstora företag (SME) 
och ett nätverk av regionala telekommunikationscentra (1,5 miljoner ecu), 
• KIM-projektet, som hjälper företagen att anställa akademiker och högkvalificerad personal i syfte 
att införa ny teknik och nya arbetsmetoder inom företagen (hydraulik, förvaltning av 
vattenresurser, ekologi, industriell hydrodynamik, utveckling av kustområden, förebyggande av 
bränder etc -0,2 milioner ecu), 
• uppbyggnad av nya infrastrukturer för tillämpad forskning och beviljande av finansiellt stöd för 
FoU till industrin (12,5 miljoner ecu). 
FoTU är också en avgörande del i strateginför modernisering av jordbruket (5,6 miljoner ecu; totalkostnad: 
23,2 miljoner). Enligt detta SPD uppmuntras koncentration och utvidgning av FoTU-aktiviteter på hög nivå 
med hjälp av omlokalisering och inrättande av forskningsinstitut (exempel: IDL-DLO forskningscentrum i 
Lelystad som gör det möjligt att skapa 250 högkvalificerade arbetstillfällen), diversifiering av deras 
verksamheter och utveckling av ett centrum avsett att underlätta överföringen av forskningsresultaten till 
jordbruksindustrin och till jordbruken. SPD stödjer också forskningen på fiskeområdet (1,1 miljon ecu; 
totalkostnad: 20,7 miljoner). 
Mål 2 (1994-1996) : Inom SPD för Mål 2 anslås 10 % av strukturfondernas bidrag till FoTU. Åtgärderna 
syftar till att förstärka industristrukturen genom att uppmuntra till innovation och produktutveckling, 
närmare bestämt: 
• Arnhem-Nijmegen : infrastrukturer för förläggning av företag (Vetenskaps- och teknologiparken 
Mercator i Nijmegen, HBO-Bedrijfscentrum i Arnhem, Bedrijvencentrum Simon Stevin i Arnhem), 
utveckling av industri- och kompetensstrukturer (företagsnischer - exempel: projekt för 
företagssamarbete inom silverproduktindustrin -, främjande av innovation och kvalitet - exempel: 
medicinteknik -, nya handelsrelaterade verksamheter, etc), investering i humankapital (6,9 miljoner 
ecu totalt, totalkostnad: 25,6 miljoner), 
• Groningen-Drenthe: uppmuntrande till teknisk innovation, stöd till FoTU, riktlinjer i fråga om 
miljöteknik, inrättande av ett centrum för teknisk utveckling (0,5 miljon ecu; totalkostnad: 
1,2 miljoner); 
• Twente-Overijssel : utveckling av infrastrukturer som avser teknologi och kompetens (1,8 miljoner 
ecu; totalkostnad: 5,3 miljoner) och innovationsstöd (0,5 miljon ecu; totalkostnad: 1,1 miljon) -
exempel: teknologiska institut i handels- och vetenskapsparken; 
• Syd-Limburg : utveckling av produkter och av infrastrukturer för förläggning avföretag och 
av miljöteknologi (samt högre teknisk utbildning (8,2 miljoner ecu; totalkostnad: 
25 miljoner); 
• Zuidoost-Brabant: utrustning av forskningscentra (9,7 miljoner ecu; totalkostnad: 39,7 miljoner), 
förbättring av den tekniska utbildningen, kunskapsöverföring till nya företag. 
Förutom FoTU anslås i programmen 1,5 % till telekommunikationer, nämligen anslutningen till 
telekommunikationsnäten och till utrustning med basinfrastrukturer. Endast i SPD för Twente 
planeras mer ingående uppbyggnad av en kabelförbindelse i Handels- och vetenskapsparken och 
inrättande av ett telematikkunskapscentrum för utveckling av kombinerade transporter i området. 
Vad gäller telematiktillämpningar stödjer SPD för Twente och Groningen-Drenthe utveckling 
av telematik med tilllämpning på transporter respektive inrättande av ett telematikutvecklings-
centrum. 
Mål 5b: I Friesland kommer forsknings- och informationscentra att skapas, och tekniköverföringen kommer 
att underlättas inom ramen för företagsutvecklingen. I Groningen-Drenthe prioriteras nischutveckling av 
företag medhjälp av ett bidrag på 7,3 miljoner ecu (totalkostnad: 32,9 miljoner) samt stöd till nya produkter, 
ny teknik och företagsinformation om innovation. För Overijssel planeras utveckling av telematiktjänster och 
forskningsprojekt liksom utveckling av nya produkter inom ramen för utvecklingen av naturtillgångar och 
jordbruket. 
Totalt utgör gemenskapens finansiella bidrag som är avsedda för teknisk utveckling i Nederländerna 13,2 % 
av strukturfondernas anslag (Mål 1, 2). 
242 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 
Tabell V-38: Nederländerna - Finansiering med direkt anknytning till teknisk utveckling i 
programperioden 1994-1999 (miljoner ecu) 
Mall 
Mål 2 
Totalt Totalt 
132,7 
97,8 
230,5 •/. 
58% 
42% 
100% Strukturfonder 
22,0 
27,6 
49,6 % 
17% 
28% 
22% Medlemslat 
Offentliga 
sektorn 
89,9 
38,2 
128,1 PrivaU 
sektorn 
20,8 
32.0 
52,8 Totalt 
110,7 
70,2 
180,9 % 
83% 
72% 
78% 
OBS: Prograrnplaneringsförfarandetj karaktär samt de olika tillvägagångssätt som antagits av medlemsstaterna 
kräver en viss försiktighet nar det galler tolkningen, sårskilt for utgifter i samband med informationssamhället, 
vilka ofta ar knutna till andra områden som industrin och FoTU. Finansiering genom 
strukturfonderna 
3% 
97% 
• FoTU • Telekommunikation 
MALI58 
Diagram V-45: Sammanfattning av programplaneringen 1994-1999 (miljoner ecu) 
Prioriterade områden: 
Stöd till näringslivet (a) 
Turism (b) 
Jordbruk, landsbygdsutveckling (c) 
Fiske (d) 
Mänskliga resurser (e) 
Företagsinfrastruktur (0 
Transportinfrastruktur (g) 
Forskning och utveckling (h) 
Tekniskt bistand (i) 
Fördelning per fond: 
ERUF 
ESF 
EUGFJ 
FFU 
Totalt 80,0 
40,0 
21,5 
8,5 
150,0 22,0 
5,2 
21,2 
8,2 
28,0 
17,0 
31,4 
14,4 
2,6 
53% 
27% 
14% 
6% 
100% 
1SPD (h) 10% O2* (a) 15% 
(B) 21% 
(011% 
(a) 19% 
Huvudsakliga resultat 1996 
Bland de allmänna målen i SPD för Flevoland finns bland annat en ökning av BNP per capita till 85 % 
av genomsnittet i gemenskapen, en årlig tillväxt inom sysselsättningen med 3 % mer än 
riksgenomsnittet, en arbetslöshetsnivå under riksgenomsnittet och en minskning av de regionala 
skillnaderna i fråga om arbetslöshet. Ännu har inte alla dessa mål uppnåtts. BNP per capita har 
visserligen börjat komma ikapp och sysselsättningsökningen överstiger visserligen riksgenomsnittet 
med nästan 3 %, men arbetslösheten i Flevoland är för första gången något högre än genomsnittet för 
Nederländerna, och de regionala skillnaderna i fråga om arbetslöshet har ökat mellan 1994 och 1995. 
Vad gäller genomförandet av SPD under 1996 är det viktigaste först och främst införandet av 
temamöten, vilkas syfte är att få till stånd öppna diskussioner mellan de olika parterna om specifika 
frågor, såsom - under 1996 - främjande av nya arbetstillfällen, delutvärderingen, jordbrukspolitiken 
och den regionala teknikplanen. Vidare är Flevoland en av de regioner som deltar i genomförandet av 
de regionala sysselsättningspakterna. I regionen har man utarbetat en handlingsplan med namnet 
"Åtgärder för sysselsättning", som följer uppbyggnaden i SPD för Mål 1, men där tonvikten läggs på 
stärkt samordning av de olika regionala parterna på grundval av tre principer: dynamik, kreativitet och 
synergi, varvid strategin går ut på att knyta ihop befintliga projekt snarare än att inleda nya projekt. De 
redan godkända projektens inverkan på sysselsättningen bedöms för övrigt enligt följande: 10 492 
permanenta arbetstillfällen (6 749 direkt skapade arbetstillfällen, 3 743 indirekt skapade) och 2 793 
tillfälliga arbetstillfällen. 
58 Stödberättigat område: Flevoland. 
Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 243 
Genomförandet av de olika åtgärderna har gjort det möjligt att betala anslagen för 1995 och att avsluta 
1994 års anslag. De åtgärder som går framåt på ett tillfredsställande sätt är stöd till företag (särskilt 
åtgärder till förmån för små och medelstora företag) och transportiiifrastrukturer (huvudprojektet är 
ombyggnaden av riksväg 27 till motorväg A 27, som kommer att förbättra förbindelserna mellan 
Flevoland och landets centrala och södra delar; arbetena inom detta projekt går framåt enligt 
tidsplanen). Det finns dock inriktningar som går mindre snabbt framåt, nämligen fiske, 
handelsinfrastrukturer och forskning-utveckling, även om den regionala teknikplanen har givit upphov 
till en ökning av antalet projekt inom sistnämnda inriktning. Vad gäller fiskeåtgärderna, som 
framskrider enligt planerna, inleddes genomförandet med åtgärden "Anpassning av 
fiskeansträngningarna", nämligen slutgiltig uppläggning av fartyg, och åtgärderna som gäller förädling 
och saluföring av produkter har inletts. Vad gäller inriktningen jordbruk och landsbygdsutveckling, 
bortsett från åtgärderna enligt Mål 5a, gäller de åtgärder som finansieras genom EUGFJ huvudsakligen 
jordbruksforskning, främjande av hållbart jordbruk, nya jordbruksverksamheter och bättre förvaltning 
av vattenresurser. Alla dessa åtgärder har drabbats av betydande förseningar i det finansiella 
genomförandet på grund av de stora fördröjningarna mellan de rättsliga och budgetmässiga åtagandena 
och betalningarna. Sålunda hade vid 1996 års utgång endast två av de sex anslagen för året börjat tas i 
anspråk, dvs 30 % av de planerade anslagen. En temadag om jordbruket i Flevoland har anordnats och 
nödvändiga åtgärder för att påskynda genomförandet har antagits. 
1996 i programperioden 1994-1999 
Utkastet till utvärderingsrapport efter halva tiden har lagts fram av utvärderaren. De viktigaste 
slutsatserna är att programmets struktur, strategi och koherens fortfarande gäller och att organisation 
och förvaltning skulle kunna integreras i högre grad. I rapporten rekommenderas också att 
satsningarna i högre grad skall koncentreras till vissa områden, särskilt kampen mot arbetslösheten, 
diversifieringen av områden som är beroende av fiske och inrättande av verksamhetspoler inom vissa 
sektorer (till exempel livsmedel, transport och distribution, media, turism och fritid). Allmänt sett kan 
man säga att SPD har bidragit till att förbättra samarbetet mellan de olika parterna i en region som inte 
tidigare hade de traditionella samarbetsnätverken. övervakningskommitténs funktion har blivit bättre, 
framför allt genom att man infört diskussionsmöten där särskilda teman tas upp. Dessa möten lockar 
många deltagare och utmärker Flevoland bland de nederländska regioner som är stödberättigade. 
MÅL 259 
Diagram V-46: Sammanfattning av programplaneringen 1994-1996 (miljoner ecu), 
Fördelning per sektor: 
Produktionsmiljö (a) 
Mänskliga resurser (b) 
Planering och rehabilitering (c) 
Miljöskydd (d) 
Tekniskt bistånd (e) 
Fördelning per fond: 
ERUF 
ESF 
Totalt 144,0 
80,2 
224,1 
S SPD 
Genomsnitt per SPD| 64% 
36% 
100% 
44,8 (d)2% (a) 3% 
(c) 13% (a) 48% 
(b) 36% 
1996 i programperioden 1994-1996 
De fem samlade programplaneringsdokumenten avslutades under 1996, varvid en betydande del av de 
ursprungligen planerade anslagen (totalt 80,1 miljoner ecu, dvs 27 % av det totala ursprungliga stödet) 
inte har tagits i anspråk utan överförts till perioden 1997-1999. Beroende på region utgör 
59 Stödberättigade områden: Arnhem-Nijmegen, Groningen-Drenthe, Twente-Overijssel, Syd-Limburg, 
Zuidoost-Brabant. 
244 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 
överföringarna 17 % till 33 % av det ursprungliga stödet60. För alla SPD utom Twente har anslagen 
för år 1994 och 1995 kunnat avslutas, och för tre av dem (Groningen-Drenthe, Arnhem-Nijmegen och 
Zuidoost-Brabant) har det första årsanslaget 1996 tagits i anspråk. Först 1996 kom systemen för 
övervakning av de olika SPD igång fullt ut och de kommer fortsättningsvis att göra det möjligt att i 
detalj uppge all finansiell information och alla indikatorer. 
Vart och ett av programmen har utvecklats på ett specifikt sätt: 
• i Groningen-Drenthe har två åtgärder - den regionala teknikplanen och åtgärderna på miljö- och 
energiområdet - fullföljts, och de kommer att fungera som ram för nästa fas, och åtgärden för stöd 
till företagen vad gäller rådgivning, internationalisering, teknologi och investeringar har varit 
märkbart framgångsrika och fått förstärkas. Det har emellertid varit problem med att skapa intresse 
hos programmets slutliga mottagare, framför allt på grund av de många olika administrativa 
förfarandena. 
• i Twente har kommissionen godkänt två riskkapitalfonder, samt den regionala teknikplanen, som 
tjänar som ram för valet av teknikprojekt. Inom detta program drabbas flera åtgärder -
infrastrukturprojekt som gäller kombinerade transporter och industriella infrastrukturer, som 
finansieras av ERUF, transport, distribution och turism, som finansieras av ESF - av svårigheter, 
medan ESF-åtgärden på industriområdet går snabbt framåt. I utvärderingen dras slutsatsen att 
sysselsättningen inom industrin fortsätter att sjunka, men att åtgärderna till förman för industrin och 
företagens utveckling, som fungerar bra, skulle kunna bidra till att hejda denna nedgång. 
• för Arnhem-Nijmegen förklaras genomförandegraden av att några åtgärder är försenade (särskilt 
turism och ESF-åtgärder). Strategierna till förmån för industri- respektive turistsektorn har 
förbättrats, men ett mer aktivt deltagande från sektorsorganisationernas och de halvoffentliga 
organisationernas sida har visat sig nödvändigt. 
• i Zuidoost-Brabant uttömdes ESF-finansieringama praktiskt taget under 1996, och ERUF-
åtgärderna till förmån för industriområden, förläggning av företag och företagsmiljö har framskridit 
bra, medan åtgärderna till förmån för turism och teknologi- och utbildningscentra inte varit lika 
framgångsrika. Utvärderingen visar att programmet mål borde vara uppfyllda, att programmets 
tidsplan har följts, att systemet för övervakning och samfinansiering inte mött några svårigheter, att 
informationen till små och medelstora företag har varit effektiv, samt att de första slutförda ESF-
projekten har gjort att 86 % av de arbetslösa som genomgått en utbildning kunnat hitta arbete. 
• vad gäller Syd-Limburg har man gjort anpassningar i programmet, anpassningar som beror dels på 
indexuppräkningen, som har anslagits till prioriteringen av turism och tekniskt bistånd (anpassning 
av övervakningssystemet), dels på att belopp som inte utnyttjats i åtgärderna till förmån för 
industrin och skapandet av företag överförts till turismåtgärden. Denna överföring bör kompenseras 
i programmet för 1997-1999. 
Förberedelser inför perioden 1997-1999 
Förberedelserna för perioden 1997-1999 inleddes andra halvåret 1996. Vart och ett av de beviljade 
projekten hänger samman med åtgärderna under perioden 1994-1996, men innebär också ändringar 
vad gäller prioriteringarna. Således ägnas inom SPD-projektet för Groningen-Drenthe mer 
uppmärksamhet åt lokala sysselsättningsinitiativ, till vissa städers ekonomiska betydelse och den 
regionala teknikplanen, och mindre åt infrastrukturer. Likaså har frågorna livskvalitet och lokal 
ekonomi, liksom sysselsättningsinitiativ, lagts till till prioriteringarna för Zuidoost-Brabant. 
Investeringarna i Twente kommer mer än tidigare att inriktas på framtidssektorer som kan skapa 
arbetstillfällen och diversifiera den regionala ekonomin, vilket kommer till uttryck i tyngre 
finansieringar till förmån för produktiva infrastrukturer, teknologier och industrin. Likaså.kommer 
tonvikten i Arnhem-Nijmegen-programmet att glida över från ekonomiska infrastrukturer till 
företags investeringar och informationsteknik. 
60 överföringarna uppgår till följande belopp: 22,3 miljoner ecu för Groningen-Drenthe (29 .% av det 
ursprungliga bidraget), 11,2 miljoner för Arnhem-Nijmegen (20 %), 9,9 miljoner för Twente-Overijssel 
(17 %), 14,1 miljoner för Syd-Limburg (32 %), och 22,6 miljoner för Zuidoost-Brabant (33 %). 
Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 245 
MÅL3 OCH4 
Diagram V-47: Mål 3 - Sammanfattning av programplaneringen 1994-1999 (miljoner ecu - 1995 års priser). 
Prioriterade områden 
Utbildning (a) 
Arbetsförmedling (b). 
Arbetslivsintroduktion (c) 
Tekniskt bistånd (d) 
Totalt ESF 
1SPD 480,0 
120,0 
277,0 
46,0 
923,0 (d)5% 
(c) 30% 
(b) 13% (a) 52% 
Mål 3-programmet har löpt enligt planerna; hela årsanslaget (164 miljoner ecu) har tagits i anspråk och 
totalt 128 900 personer har deltagit i projekt som finansieras via ESF (74 900 får en direkt utbildning, 
6 460 får rådgivning och 47 540 deltar i "arbetslivsintroduktion"). Utgifterna tenderar att i större 
utsträckning koncentreras till åtgärden "arbetslivsintroduktion" än till åtgärden "rådgivning". Detta 
avspeglar arbetsförmedlingarnas tendens att försöka få till stånd individuella program för de 
arbetslösa, och skulle vid översynen efter halva tiden kunna vara föremål för en formell 
programändring för kommande år. Vidare har man under 1996 utökat ESF-finansieringen av 
lärlingssystemet, som ger utbildning genom arbete, arbetserfarenhet och teoretisk utbildning en dag i 
veckan. ESF står också för att få ihop utbud och efterfrågan på lärlingar region- och sektorsvis, vilket 
kommer att göra det möjligt att placera ytterligare 4 000 till 5 000 unga lärlingar. 
Det finansiella genomförandet har gått något mindre bra än under föregående år, på grund av att de 
regionala arbetsförmedlingarna inför projekten i systemet med samfinansiering från ESF med vissa 
fördröjningar. Att vissa budgetmedel anslagits till en enskild projektledare har medfört att dessa i vissa 
fall inte utnyttjas, om projektledaren inte lyckas organisera projektet. Kostnaderna för projekten verkar 
har ökat något till följd av att arbetslösheten i Nederländerna sjunkit, vilket leder till att det 
fortsättningsvis krävs större insatser för dem som fortfarande är arbetslösa. 
Diagram V-48: Mål 4 - Sammanfattning av programplaneringen 
Prioriterade områden 
Främjande av intresset för utbildning (a) 
Överensstämmelse mellan utbildning och behov (b) 
Utbildningsprogram (c) 
Tekniskt+B46 bistånd (d) 
Totalt 1994-1999 (miljoner ecu - 1994 års priser): 
ESF 
1SPD 13,0 
29,1 
106,7 
74 
156,2 (d)5% (a) 8% 
(b) 19% 
(c) 68% 
SPD för Mål 4 uppnådde till slut sin marschfart under 1996. 69 projekt har valts ut, till ett totalt värde 
av 40 miljoner ecu. De flesta av dem är dusters av flera företag (i genomsnitt 120) från samma 
ekonomiska sektor (totalt 17 olika sektorer), och de organiseras av "O&O-fonderna", sektorsfonder för 
utbildning som förvaltas av arbetsmarknadens parter. Antalet personer som fått en utbildning under 
1996 uppskattas till 41 000, varav 25 000 inom små och medelstora företag. Inom ramen för 
programmets tre prioriteringar är finansieringsåtgärderna enligt den tredje prioriteringen, utbildning, 
störst. Det verkar vara så att man redan är väl framme i Nederländerna när det gäller planering och 
utveckling av utbildningsprogram. I samband med prioriteringen planering har ett 
sysselsättningsobservatorium skapats. Detta har redan arbetat effektivt med samordning av befintliga 
satsningar och kommer att undersöka hur behoven respektive efterfrågan på arbetsmarknaden 
utvecklas och huruvida Mål 4-programmet ligger i fas med dem. Programmet är redan någorlunda känt 
inom målgruppen och har allt större svårigheter att hantera antalet projektförslag. 
MÅL 5a jordbruk 
Tabell V-39: Sammanfattning av utförandet av programplaneringen 1994-1999 (miljoner ecu - 1994 års priser): 
Totalt 
118,0 Åtgärd 
Produktion 
Gemenskapsinitiativ 78,8 
39,2 67% 
33% 
246 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 
Investeringarna till förmån för modernisering av produktionsstrukturerna har under 1995 i huvudsak 
rört stallar för boskap. Antalet jordbruk som under 1995 mottog stöd till investeringar har sjunkit på ett 
avgörande sätt, från 918 1993 och 883 1994 till 226 1995. Denna sänkning kan tillskrivas den 
nederländska jordbrukssektorns "wait-and-see"-attityd gentemot utvecklingen av jordbruksintäkterna. 
Detta avspeglar sig i revideringen av kostnadssänkningen för 1995 (-43 % jämfört med de prognoser 
som upprättades 1994). Sedan 1993 ges inte längre etableringsstöd till unga jordbrukare. Vad gäller 
SPD för förädling och saluföring av produkterna kommer det igång enligt planerna. De flesta 
projekten är miljöinriktade och visar prov på innovation. Av enkelhetsskäl föreslog Nederländerna 
1996 att de olika formerna för stöd till investeringar enligt flera gemenskapsförordningar skall 
integreras i ett enda rättsligt instrument för investeringsstöd. 
MÅL 5a fiske 
Diagram V-49: Mål Sa fiske - Sammanfattning av programplaneringen 1994-1999 (miljoner ecu): 
I FFU ~ 
Anpassning och omläggning av fiskeansträngningen (a) 8,0 
övriga åtgärder rörande fiskeflottan (b) 0,0 
Förnyelse och modernisering av fiskeflottan (c) 2,2 
Vattenbruk (d) 1,5 
Skyddade havsområden (e) 0,0 
Anläggningar i fiskehamnar (0 20,4 
Bearbetning och saluföring av produkter (g) 8,5 
Sälj främjande åtgärder (h) 6,0 
Socioekonomiska åtgärder (i) pm 
övriga åtgärder (j) OJ) 
Totalt 4^6 (h) 13% (1)0% (a) 17% 
(g) 18% 
(044% 
Genomförandet på fältet började med åtgärder som motsvarar anpassningen av fiskeansträngningarna, 
dvs. permanent uppläggning av fartyg. Vissa projekt som gäller fiskförädlingsindustrin har också 
inletts, men för de flesta andra SPD-åtgärder går genomförandet relativt långsamt. 
MÅL 5b61 
Diagram V-SO: Mål Sb - Sammanfattning av programplaneringen 1994-1999: 
Befolkning (1000 inv.) 
Yta (km3) 
Fördelning per fond: 
5 SPD ERUF 
ESF 
EUGFJ 
Totalt 
Genomsnitt per SPD[ 800 
5.405 
miljoner ecu 
81,8 
17,6 
50,6 
150,0 55% 
12% 
34% 
100% 
30,0 (•)11% CM* (a) 8% 
(d) 13% 
(c) 42% (b) 25% •Utveckling av jordbo* och 
trädgårdsodling (a) 
•Företagsetablering (b) 
• Infrastruktur för turism (c) 
DMiljoskydd (d) 
•Mänskligt resurser (e) 
•Tekniskt bistand (f) 
För en region (Groningen-Drenthe) konstateras en viss fördröjning i projektgenomförandet. 
Kommissionen har insisterat på att förfarandena för betalning till slutmottagarna skall skyndas på. En 
ändring i SPD Overijssel, som hänför sig till en överföring mellan två åtgärder, godkändes av 
kommissionen i september 1996, och en begäran om ändring verkställdes också i slutet av 1996 för 
provinsen Limburg. Övervakningskommittéerna i de olika provinserna har vidare beslutat att reservera 
de belopp som indexuppräkningen av programmen (1995/19.96) medfört till år 1999. Utvärderingen 
var ett av deras viktigaste arbetsområden. Den organiserades på nationell nivå av ministerierna för 
jordbruk och ekonomiska frågor. Utvärderingen efter halva tiden kommer att utföras av samma externa 
byrå för varje region och de slutliga rapporterna kommer att läggas fram i slutet av första kvartalet 
1997. 
61 Stödberättigade områden: Friesland, Groningen-Drenthe, Limburg, Overijssel, Zeeland. 
Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 247 
Tabell V-40: Nederländerna - Åtgärder per mål -1996 i programperioden 1994-1996/99 (miljoner ecu) 
Program 
(anUgandeir) Kostnad 
totalt Strukturfood»-
rtOd 
(1) Åtaganden 
1996 Åtag and» 
1994-1996 
(2) V. 
ro/m Betalningar 
1996 Betalaiagar 
1994-1996 
(3) % 
own 
Mal 1 
SPD Flevoland (1994) | 958,7| 150,0| 4,8| 42,0| 28%| 11.8| 31.51 21% 
Mal 2* 
SPD Ambcm-Nijmegen (1994) 
SPD Groningen-Drenthe (1994) 
SPD Twente-Ovcrijsel (1994) 
SPD Zuid-Limburg (1994) 
SPD Zuid-Oost Brabant (1994) 
Totalt 173.1 
195.9 
156,4 
102.9 
169.6 
798,0 45,6 
54,8 
49,0 
29.5 
45,3 
224,1 21.3 
16.7 
24.5 
12,0 
24,6 
99,1 39.2 
50,0 
43,0 
25,8 
46.0 
204J 86% 
91% 
88% 
87% 
102% 
91% 3.8 
13.3 
8,2 
1,4 
12,6 
39,3 12,7 
30.0 
17,5 
83 
23.3 
91,8 28% 
55% 
36% 
28% 
51% 
41% 
Mil 3 
SPD Nederländerna (1994) | 2.219,7] 93531 152,21 434,5| 46%! 124,6) 377.91 40% 
Mal 4 
SPD Nederländerna (1994) | 363.61 156.21 0,0| 22.2| 14%( O.Ol 11.il 7% 
Mil Sa jordbruk 
Prognos Nederländerna förordn. 2328/91 (1994) 
SPD Nederländerna förordn. 866 och 867/90 ( 1994) 
Totalt 461,7 
313,7 
775J 78,8 
39,2 
118,0 2,1 
6,9 
9,1 20,8 
13.5 
34J 26% 
34% 
29% u 
53 6,5 8.1 
10.5 
18,6 10% 
27% 
16% 
MàJ Sa fiske 
SPD Nederländerna (1994) | 127.5| 46,6| 6,4| 15.5| 33%| 6,5| 12,7| 27% 
Mil 5b 
SPD Friesland (1994) 
SPD Groningen-Drenthe (1994) 
SPD Limburg (1994) 
SPD Overijscl (1994) 
SPD Zélande (1994) 
Totalt 
Totalt 266,9 
157,4 
48,4 
70.2 
49.2 
592,1 
5J934.9 68,7 
34,9 
19.1 
15.5 
11,8 
150,0 
1.780.3 6.7 
1.5 
5.0 
1.6 
0,8 
15,6 
287,1 19,3 
5,7 
73 
4,9 
3.9 
41,2 
793.9 28% 
16% 
38% 
32% 
33% 
77% 
45% 5,1 
1.0 
33 
23 
0.9 
12,7 
20 M 10,3 
3.1 
4,5 
3.9 
3.4 
25J 
568.9 15% 
9% 
24% 
25% 
29% 
17% 
32% 
* Belopp efter avdrag för överföringar till 1997-1999 
10.2. Genomförande av gemenskapsinitiativ 1996 
Anmärkning: 
Nederländerna deltar inte i initiativen Rechar och REGIS. Tolv program på natjonell nivå antogs under 1994 
och 1995 för alla initiativ, och till detta kommer 7 Interreg-program. Vid 1995 års utgång återstod endast 
Konver-programmet att anta, och det godkändes 1996. 
Stöd till utveckling av den tekniska potentialen i Nederländerna: 
De flesta nederländska program omfattar åtgärder för stöd till den tekniska utvecklingen. Härvid planeras i 
SME-programmet inte endast utveckling av telekommunikationer såsom grundläggande element for 
upprättande av nätverk mellan företag, utan också, vad gäller FoTU, flera åtgärder som syftar till införande 
av nya förfaranden, teknik och produkter, samt samarbete med forskningscentrer (exempel: öppet hus-dagar, 
utbytesprojekt, praktik, etc ) och tekniköverföring. Vidare är ett av åtgärdspaketen i programmet inriktat på 
de nya utbildningssystemen med syfte att införa ny teknik iföretagen. Vad gäller Interreg, fastställs i vissa 
program åtgärder för stöd till telekommunikationer. Mellan Nederländerna och Tyskland prioriteras 
förstärkning av infrastrukturerna för telekommunikationer, mellan Nederländerna och Belgien anslutning till 
de elektroniska transeuropeiska näten. FoTU-programmen mellan Nederländerna och Belgien och mellan 
Nederländerna, Belgien och Tyskland innebär stöd till samarbetet mellan företagen och forskningscentrer 
och tekniköverföringen för att främja innovation och modernisering av produktionsförfarandena och 
produkterna iföretagen. 
Vad gäller initiativen för industriell omställning omfattas Ijmond av Resider-programmets främjande av ny 
teknik och industriell utveckling, liksom nätverk inom industri- och tjänstesektorerna, tack vare ett bidrag på 
3,7 miljoner ecu (totalkostnad: 9,1 miljoner ecu) till innovation och skapande av företag. RETEX-
programmet ger också stöd till teknisk utveckling och innovationer i Twente-regionen. 
Inom ramen för Employment underlättar Horizon integreringen av handikappade och grupper som har det 
svårt på arbetsmarknaden genom utveckling av distansarbete och genom införande av flexibla lärlingssystem, 
såsom distansundervisning och interaktiv utbildning. 
Konver-programmet antogs till slut av kommissionen i mars 1996. Det gäller åtta nederländska 
regioner (Kop van Noord-Holand, Haag/Delft, Rijnmond, Walcheren, en del av Utrecht-provinsen, 
Veluwe, Amhern/Nijmegen och Nordväst-Brabant), och dess viktigaste delar gäller omst&lning av 
industrier med anknytning till försvaret, främjande av innovation, nytt liv till industriområden, 
utveckling av turism och utbildning. I och med beslutet om tilldelning ur gemenskapsinitiativens 
reserv kommer programmet att få ytterligare 15,1 miljoner ecu och att förlängas till 1999. Hittills har 
zs 
jgMpå&Ks» 
KAPrmb sag 
PROGRAMMENS GENOMFÖRANDE ? 
,-,. ? » -*,* « i ' '^fÄf 
248 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 
49 % av det första förskottet utdelats till projekt av de nederländska myndigheterna, och programmet 
väcker att döma av det stora antalet ansökningar ett stort intresse hos de projektansvariga. 
I och med kommissionens beslut om gemenskapsinitiativ kommer Nederländerna att få ytterligare 
184,55 miljoner ecu, som förutom till Konver anslagits till initiativen ADAPT, Employment, Leader, 
PESCA, Résider, URBAN och Interreg62. Vad gäller Interreg II C - inriktningen Förebyggande av 
översvämningar - kommer Nederländerna att få 100 miljoner ecu för att genomföra ett program i 
Meuse-Rhen-bäckenet. Detta förbereddes i slutet av 1996 i samarbete med de belgiska, tyska franska 
och luxemburgska myndigheterna och kommer att få ett totalanslag ur stnikturfonderna på 
135 miljoner ecu (förutom Nederländerna, Belgien: 7,5 miljoner ecu; Tyskland : 24,9 miljoner; 
Frankrike : 2,6 miljoner; ingen budget för Luxemburg). 
Vad gäller befintliga program kommer Resider-programmet (Ijmond) att förlängas till 1999 och 
förstärkas med 5 miljoner ecu ur reserven. Detta program har haft stor framgång, eftersom 70 % av 
totalanslaget ur strukturfonderna i slutet av 1996 hade tagits i anspråk till förmån för projekt och 
eftersom totalkostnaden kommer att stiga från 50 miljoner till 100 miljoner ecu; den nationella, 
regionala och privata samfinansieringen kommer nämligen att bli mycket större än vad man 
ursprungligen trodde. Framför allt måste man framhålla framgångarna för planen för stöd i fråga om 
rådgivning till små och medelstora företag, som framför allt beror på en stark efterfrågan på ISO-
certifiering och krävt en förstärkning av denna åtgärd med 100 %. RETEX-initiativet är integrerat som 
en SPD-åtgärd inom Mål 2 för Twente i syfte att uppmuntra små och medelstora foretag till 
innovation, och har redan betalats till 50 %. Vad gäller SME-programmet var 1996 det första 
inledande året, och 65 % av 1996 års anslag har tagits i anspråk för projekt, vilket innebär en försening 
i tidsplanen. Det finns emellertid tydliga skillnader beroende på åtgärderna, eftersom åtgärderna till 
förmån för projekt som gäller teknologi, erfarenhetsutbyte och nätverk för demonstrationsprojekt löper 
bra, medan vissa - demonstrationscentret, FoTU-centret, införande av ny teknik i SME - kräver 
ytterligare insatser. 
Vad gäller initiativet URBAN kom de båda första programmen - Amsterdam och Haag - igång relativt 
sent, på grund av de nederländska myndigheternas tveksamheter inför valet av mottagarstäder. Under 
1996 genomfördes betydande satsningar inom Amsterdam-programmet. Vidare valde de nederländska 
myndigheterna att anslå de tillkommande 13,1 miljonerna ecu ur reserven till två nya program till 
förmån för Rotterdam och Utrecht, program som presenterades i slutet av 1996. Inom PESCA kommer 
tilldelningen av ytterligare 2 miljoner ecu ur reserven att gå till områden utanför Mål 1. 
Genomförandet av detta program går för övrigt ganska långsamt, såväl i Mål 1-området som utanför, 
framför allt på grund av de interna samordningssvårigheter som beror på att det förekommer åtgärder 
från flera strukturfonder och olika nationella samfinansieringsmyndigheter (ministerier, lokala 
myndigheter etc). 
De fyra Leader-programmen framskrider på tillfredsställande sätt och nätverket mellan de fyra 
stödberättigade regionerna fungerar. Utvärderingen kommer att avse alla de fyra programmen, men en 
separat, specifik analys för varje region, och kommer att utföras av en och samma externa byrå. För 
Flevolands del kan man notera att de urvalda projekten gäller tre prioriteringar: minskad sårbarhet i 
jordbrukssektorn, förstärkning av turistsektorn och förstärkning av byarnas livskraft. 
Inom ramen för Employment valdes 41 projekt (15 NOW-, 17 Horizon-, 9 Youthstart-projekt) ut under 
1995 och påbörjades i slutet av 1995 och början av 1996. NOW-projekten är framför allt inriktade på 
kvinnor som hör till etniska minoritetsgrupper och kvinnor som får socialbidrag. Horizon-projekten till 
förmån för handikappade stödjer utvecklingen av en modell med "assisterad sysselsättning" och 
projekten till förmån för mindre gynnade personer lägger tonvikten vid långtidsarbetslösa. Youthstart-
projekten gäller huvudsakligen unga av utländskt ursprung med dålig utbildning. De nederländska 
myndigheterna har lagt fram ett förslag till revidering av programmet för att föra in det nya avsnittet 
Integra, och man har antagit bestämmelser för att inleda en projektansökningsomgång inom ramen för 
den andra serien Employment-projekt för 1997. Inom ramen för programmet ADAPT har 67 projekt 
62 Se även kapitel I.B.l. Gemenskapsinitiativ. 
Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 249 
blivit operativa under 1996. SME har givits hög prioritet och stödet till nya företag i egenskap av 
potentiella skapare av arbetstillfällen måste framhållas. Projekten gäller också kunskaps- och 
expertisöverföring från stora företag till små, samarbete mellan SME och FoU-institut och 
utbildningsanstalter, samt förbättring av kvinnors möjligheter på arbetsmarknaden. En översyn av 
programmet har också föreslagits, för att det skall omfatta det nya avsnittet ADAPT-BIS, och även i 
detta sammanhang har man förberett sig för att inleda en projektansökningsomgång samtidigt med den 
andra serien ADAPT-projekt 1997. Härvid hölls en inledningskonferens med syfte att stimulera 
projektledarnas intresse i oktober 1996. 
Tabell V-41: Nederländerna - Gemenskapsinitiativ -1996 i programperioden 1994-1999 (miljoner ecu) 
Inldativ 
(antal program) 
ADAPT(l) 
Employment (l) 
Leader (4) 
PESCA (1) 
SME(l) 
Konver (1) 
Résider (1) 
RETEX (1) 
URBAN (2) 
Toult (13) 
Inlerreg/REGEN (7)** 
därav program antagna 1996: 
Konver Kottnad 
toult 
142,8 
91,4 
35,2 
34,2 
26,9 
32,0 
51,5 
3.5 
87,9 
5053 
32,0 Strukturfondi-
itöd* 
(1) 
57,6 
42,4 
8.5 
10,6 
10,3 
12,0 
18,1 
1.0 
9.3 
169,9 
12,0 Åtaganden 
1996 
0,0 
2,2 
0.0 
9,3 
0,8 
11,0 
0,0 
0,0 
0,0 
23,4 
11,0 Augandcn 
1994-1996 
(2) 
11.5 
6,5 
8.2 
10,5 
10,3 
11,0 
18.1 
1.0 
7,9 
85,0 
11,0 % 
(2)/(l) 
20% 
15% 
97% 
99»/. 
100V. 
91% 
100% 
100 Ve 
85% 
50% 
91% Betalningar 
1996 
0,0 
1,1 
0,0 
1.1 
0,2 
3,3 
1.0 
0,0 
0.0 
6,8 
3,3 Beulningar 
1994-1996 
(3) 
5.8 
3.2 
2.5 
1.7 
3,1 
33 
8,4 
0,5 
2,4 
30,8 
3,3 % 
(3V(1) 
10% 
8% 
29% 
16% 
30% 
27% 
46% 
50% 
25% 
18% 
27% 
* Utanför reserven 
** Se den utförliga redogörelsen för programmen i kapitel VII. Tabell 2.2. 
250 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 
11. ÖSTERRIKE 
11.1. Genomförande av åtgärder per mål 1996 
Stöd till utveckling av regionernas tekniska potential i Österrike: 
Mål 1: SPD Burgenlands strategi är att genom stimulering av FoTU göra handel, industri och turism mer 
dynamiska och förbättra livskvalitén genom att skapa ett klimat för innovationer och teknisk utveckling. 
Denna prioriterade satsning som erhållit 15,5 miljoner ecu (totalkostnad: 82,6 miljoner ecu) omfattar 
stödåtgärder till företag med inriktning på teknik och innovation, stöd till nätverk och 
telekommunikationstillämpningar, uppförande och inrättande av tekniska centrer och tekniska högskolor 
samt inrättande av centrer för tekniköverföring. Inom ramen för andra prioriteringar finns även 
målsättningar avseende utbildning av arbetslösa och ungdomar till yrken inom FoTU-området och stöd till 
företagens tekniska know-how. 
Mål 2: Samtliga österrikiska SPD inom Mål 2 omfattar åtgärder för stöd till teknisk utveckling: 
• Oberösterreich: utveckling av teknisk infrastruktur (t ex FAZAT, innovationscentrum för 
tekniköverföring) och centrer för grund- och vidareutbildning vilka erhållit 4,3 miljoner ecu 
(totalkostnad: 17,7 miljoner), åtgärd för stöd till FoTU, inbegripet innovationer avseende 
produkter och produktionsmetoder (1,3 miljoner ecu, totalkostnad: 19,6 miljoner), 
• Niederösterreich: stöd till FoTU för att höja industrins tekniska nivå i regionen till landets 
medelnivå i syfte att skapa en teknisk bas i regionen, inrätta forskningsanläggningar av nationell 
och internationell omfattning och förbättra tekniköverföringen till regionala små och medelstora 
företag, stödåtgärd till innovativa små och medelstora företag, 
• Steiermark: stöd till tekniköverföring och innovation för små och medelstora företag och stöd till 
kooperativa forskningsprojekt i företagen (5,8 miljoner, totalkostnad: 49,4 miljoner), utveckling av 
kapaciteten av mänskliga resurser inom FoTU (2 miljoner ecu, totalkostnad: 4,9 miljoner), 
• Vorarlberg: investeringar och FoTU-projekt (4 miljoner ecu, totalkostnad: 56,8 miljoner), 
förbättrad know-how (1 miljon ecu, totalkostnad: 5,9 miljoner). 
Mål 5b: SPD inom Mål 5b stödjer teknisk utveckling som ett medel för att utveckla den ekonomiska 
verksamheten och skapa arbetstillfällen i landsbygdsområden: 
• Niederösterreich: 300 projekt inom jordbruksinnovation, tekniskt samarbete mellan företag och 
forskningscentrer, 
• Steiermark och Vorarlberg: nyorientering av industri och handel genom ökad tekniköverföring, 
• Kärnten: FoTU inom jordbruket. 
Totalt motsvarar strukturfondernas anslag till teknisk utveckling i Österrike 14 % av gemenskapens 
finansiering (Mål 1 och 2). 
Tabell V-42: Österrike - Finansiering med direkt anknytning till teknisk utveckling i programperioden 
1994-1999 (miljoner ecu) 
Finansiering genom 
strukturfonderna 
11% Mål 1 
Mål 2 
ToUlt Totalt 
82,6 
228,5 
311,1 % 
27% 
73% 
100% Strukturstöd 
15,5 
21,7 
374 % 
19% 
9% 
12% Medlemsstat 
0 fientliga 
sektorn 
26,9 
40,7 
67,6 Privata 
sektorn 
40,2 
166,2 
206,4 Totalt 
67,1 
206,9 
274,0 % 
81% 
91% 
88% 
OBS: Programplaneringsforfarandets karaktär samt de olika tillvägagångssätt som antagits av medlemsstaterna 
kräver en viss försiktighet nar det galler tolkningen, särskilt for utgifter i samband med informationssamhället, 
vilka ofta ar knutna till andra områden som industrin och FoTU. Beloppen for mål 1 hanfor sig endast till området 
för FoTU. Beloppen rörande mil 1 tar inte hänsyn till de ToTU-åtgarder som ingår i området for mänskliga resurser 
inom SPD for Steiermark. IFOTU • Telekommunikation 
Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 251 
MÅL l63 
Diagram V-51 : Sammanfattning av programplaneringen 1995-1999 (miljoner ecu): 
Prioriterade områden: 
Handel och industri (a) 
Forskning och utveckling (b) 
Turism (c) 
Jordbruk och miljö (d) 
Främjande av tillväxt och stabilitet inom 
sysselsättningen (e) 
Tekniskt bistånd (f) 
Föredelning per fond: 
ERUF 
ESF 
EUGFJ 
Totalt 
1SPD 107,64 
33,12 
24,84 
165,6 56,8 
15,5 
38,7 
24,2 
26,3 
4,1 
65% 
20% 
15% 
100% (e) 16% 
(d) 15% (a) 35% 
(c) 24% (b) 10% 
Huvudsakliga resultat 1996 
Stora framsteg har under 1996 gjorts med att genomföra SPD Burgenland, som efter en mödosam 
inledningsperiod uppnådde en tillfredsställande genomförandegrad och numera motsvarar planeringen. 
I slutet av 1996 godkände behöriga myndigheter på federal nivå och delstatsnivå projekt som innebar 
bidrag från ERUF i storleksordningen 60 miljoner ecu (36% av bidraget under 1995-1999). 
Framgångarna var särskilt stora för åtgärder som innebar direkt stöd till produktiva investeringar inom 
industrin, men även beträffande åtgärder som syftar till att förbättra turistpotentialen och infrastruktur 
för industrin (industriområden, vetenskapsparker, etc). Inom samtliga dessa områden godkände de 
österrikiska myndigheterna ett antal strategiska projekt under året (exempelvis stora 
investeringsprojekt inom industrin såsom Leocell i Heiligenkreuz och Strohal i Miillendorf, 
"Technologiezentrum" i Eisenstadt och projektet "Rogner Golf Schauker i Stegersbach). Åtgärderna 
inom landsbygdsutveckling ökar också. Inrättandet av alternativa arbetstillfällen på landsbygden är 
särskilt omfattande och det gäller även förnybara energikällor. Särskild uppmärksamhet ägnas 
förstärkning av jordbruksföretagen, inrättande av nya strukturer för saluföring och skapande av nya 
inkomstmöjligheter inom turismen (kurortsturism, aktiv turism). 
1996 i programperioden 1995-1999 
När det gäller ekonomiskt genomförande medförde igångsättningsproblem under det första kvartalet 
betalningsförseningar. Trots en avsevärd förbättring under det fjärde kvartalet var det inte möjligt att 
börja utnyttja 1996 års anslag från ERUF och EUGFJ före årets slut. 
MÅL 264 
Diagram V-52: Sammanfattning av programplaneringen 1995-1999 (miljoner ecu • 1995 års priser): 
Prioriterande områden: 
Investeringar i företagen (inklusive turism) 
(a) 
FoTU, nyskapande, tekniköverföring (b) 
I infrastruktur för stöd till verksamheter (c) 
Utbildning och omskolning (d) 
Tekniskt bistånd (e) 
Fördelning per fond: 
ERUF 
ESF 
Totalt 
4 SPD 
Genomsnitt per SPD| 70,246 
30,754 
101,0 40,8 
10,2 
16,7 
30,5 
2,8 
70% 
30% 
100% 
25,3 (e)3% 
(d)30% 
(a) 40% 
(c) 17% (b) 10% 
Huvudsakliga resultat 1996 
63 Stödberättigat område: Burgenland. 
64 Stödberättigade områden: Niederösterreich, Oberösterreich, Steiermark, Vorarlberg. 
252 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 
Genomförandet av de fyra SPD som antogs under 1995 för perioden 1995-1999 fortskred 
tillfredsställande under 1996. Det ekonomiska utnyttjandet är i allmänhet mycket tillfredsställande vad 
gäller åtgärder till förmån för produktiva investeringar. I vissa fall släpar mer innovativa åtgärder efter 
och de borde ges mer publicitet. I slutet av året motsvarade anslagen för utvalda projekt 34 % av de 
disponibla anslagen för hela programperioden och 21 % hade utbetalats till slutmottagaren. 
Övervakningskommittéerna har hållit två möten under 1996. Vid det första mötet godkändes 
kommittéernas sammansättning och de österrikiska myndigheterna lämnade kompletterande 
information om villkoren för genomförande av programmen. 
1996 i programperioden 1995-1999 
Då de samlade programplaneringsdokumenten godkändes i november 1995 kunde inte genomförandet 
påbörjas före 1996. Möjligheten med retroaktiv tillämpning gjorde det emellertid möjligt att ta igen 
större delen av 1995 års försening. Åtaganden och betalningar inom samtliga fyra program 
överensstämmer numera med planeringen i SPD. 
MÅL 3 OCH 4 
Diagram V-53: Mål 3: Programplanering 1995-1999 (miljoner ecu -1995 års priser): 
Prioriterade områden: ESF 
Stöd till kategorier som har drabbats av 
strukturomvandlingar (a) 25,8 
Införande på arbetsmarknaden av 
långtidsarbetslösa, äldre människor och 
personer som hotas av utestängning (b) 113,8 
Integrering av handikappade (c) 95,2 
Hjälp till integrering av unga (d) 22,9 
Främjande av lika möjligheter för män och 
kvinnor (c) 61,1 
Tekniskt bistånd (f) 15,2 
Totalt! 334,0 
1SPD (f)5% <a)8% 
(e) 18% 
(d) 7% (b) 33% 
(c) 29% 
Under 1995 och fram till och med den 31 maj 1996 omfattades ca 28 100 personer av åtgärder enligt 
SPD för Mål 3 (26 700 avseende projekt inom kompetensutveckling och sysselsättningsstöd, 
återstoden avseende utnyttjande av strukturer för rådgivning och övervakning). Större delen av 
projekten (70 %) omfattar högst 20 deltagare, eftersom det förekommer många små projekt inom de 
prioriterade inriktningarna Åtgärder för integrering av handikappade och främjande av lika möjligheter 
för kvinnor och män. Stöd till att hjälpa ungdomar att komma in på arbetsmarknaden har blivit en 
nödvändighet i Österrike där 49 000 ungdomar under 25 år var utan arbete i januari 1997 (för flickor 
motsvarar detta en ökning med 2,6 % i förhållande till januari 1996). Åtgärder för att ge handikappade 
möjlighet att komma in på arbetsmarknaden är ett nytt synsätt för den berörda förvaltningen som före 
prograrnmet inom Mål 3 endast ansvarade för handikappade med arbete. Anpassade strukturer för 
rådgivning och vägledning, kompetenshöjning och genomförande av stöd till sysselsättning fick alltså 
inrättas under 1996, vilket bromsade genomförandet av programmet. Förseningen kommer emellertid 
att arbetas in under 1997. Ett exempel på åtgärd som vidtogs under 1996 för att främja lika möjligheter 
för män och kvinnor är ökningen av antalet praktikplatser för unga flickor inom mansdominerade 
yrken (4 000 - 6 000 platser per månad). Åtgärder för att integrera långtidsarbetslösa inleddes under 
1996 med ett mycket övertygande resultat, där 500 personer fick arbete och 80 % av de tillfrågade 
företagen i en undersökning kände till programmet. 
Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 253 
Diagram V-54: Mål 4: Programplanering 1995-1999 (miljoner ecu - 1995 års priser): 
Prioriterade områden: ESF 
Förutseende av trender på arbetsmarknaden 
och återställning av utbildningsnivån (a) 
4,5 
Yrkesutbildning (b) 46,0 
Förbättring och utveckling av 
utbildningssystemen (c) 8,4 
Tekniskt bistånd (d) 2^ 
Totalt! 6ÏJÔ" 
1SPD (C) 14% (d) 3% (a) 7% 
(b) 76% 
I slutet av oktober 1996 omfattades 20 882 personer av åtgärder inom SPD för Mål 4. Den centrala 
beståndsdelen var utbildning av lågutbildade, anställda med ledningsfunktion, deltids- eller 
säsongsarbetslösa (19 169 personer). Dessa siffror överstiger avsevärt prognoserna. Två tredjedelar av 
dessa personer är mellan 25 och 45 år, 20 % är äldre och mer än en fjärdedel är kvinnor. För att kunna 
genomföra programmet är det viktigt att medvetandegöra och motivera företagen. Tack vare effektiv 
information från de österrikiska arbetsförmedlingarna ökar ändå antalet intresserade arbetsgivare. 
MÅL 5a jordbruk 
Tabell V-43: Sammanfattning av programplaneringen 1995-1999 (miljoner ecu - 1996 års situation och priser), 
Totalt 
392,8 Åtgärder 
Produktion 
Gemenskapsinitiativ 330,5 
62,3 % 
84% 
16% 
1996 var det första år det stöd till förbättring av produktionsstrukturerna som godkändes av kommissionen 
1995 togs i anspråk fullt ut. Det omfattar investeringsstöd, stöd till unga jordbrukare, investeringsstöd i 
mindre gynnade områden samt stöd för att anpassa yrkesutbildningen till det moderna jordbrukets krav. På 
området produktionsstrukturer (330,5 miljoner ecu) omfattar gemenskapens finansiering 60,7 miljoner ecu 
till investeringsstöd, 37 till unga jordbrukare, 1,2 miljoner ecu till yrkesutbilding och 220,5 miljoner ecu till 
mindre gynnade områden. Österrike har begärt anpassningar av klassificeringen av mindre gynnade 
områden jämfört med klassificeringen som upprättades 1995 på grund av de svårigheter som uppstått i 
vissa områden. När det gäller förbättring av strukturer för förädling och saluföring av produkter motsvarar 
gemenskapens bidrag (62,3 miljoner ecu) en investeringsvolym på 913 miljoner ecu. I slutet av 1996 hade 
ca 44% av den totala planerade investeringsvolymen redan utnyttjats för 189 godkända projekt. De 
sektorer som kommit längst är kött (56 projekt och 45 % av det totala stödet), mjölk och mjölkprodukter 
(34 projekt och 26 % av det totala stödet) samt frukt och grönsaker (32 projekt och 22 % av det totala 
stödet). 
MÅL 5a fiske 
Diagram V-55: Mål 5a fiske - Sammanfattning av programplaneringen 1995-1999 (miljoner ecu) 
Anpassning och omläggning av fiskeansträngningen (a) 
övriga åtgärder rörande fiskeflottan (b) 
Förnyelse och modernisering av fiskeflottan (c) 
Vattenbruk (d) 
Skyddade havsområden (e) 
Anläggningar i fiskehamnar (t) 
Bearbetning och saluföring av produkter (g) 
Sälj främjande åtgärder (ta) 
Socioekonomiska åtgärder (i) 
övriga åtgärder (j) 
Totalt FFU 
0,0 
0,0 
0,0 
1,1 
0,0 
0,0 
0,9 
0,0 
pm 
0,0 
2,0 (h)2% 
(8)44% 
(d)54% 
Efter att programmet antagits i juli 1995 och förberetts administrativt (regler för förfarande, 
urvalskriterier för projekt, etc.) kunde det genomföras under 1996. I slutet av 1996 hade 75 projekt 
valts ut och befann sig i olika faser av genomförande. En delrapport i form av en utvärdering väntades 
i mitten av 1997. 
254 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 
MÅL 5b65 
Diagram V-56: Mål 5b - Sammanfattning av programplaneringen 1995-1999: 
Befolkning (1000 inv.) 
Yta (km1) 
Fördelning per fond 
ERUF 
ESF 
EUGFJ 
Totalt 
7 SPD 
Genomsnitt per SPD| 2.276 
50.040 
Miljoner ecu 
175,0 
71,8 
164,2 
411,0 43% 
17% 
40% 
100% 
58,7 (BM% (a) 28% 
(b) 28% O Diversifiering och utveckling av 
(ordbruk och skogsbruk (a) 
• Divertrftaring och utveckling av 
•aktörer utanför Jordbruket (b) 
• Miljöskydd (c) 
• Turism (d) 
• Lokal utveckling och 
modernisering av byar (e) 
• Mänskliga resurser (f) 
• Tekniskt bistånd (g) 
De sju samlade programplaneringsdokumenten har genomförts relativt tillfredsställande med tanke på 
att programmet egentligen genomfördes för första gången under 1996. Medlemsstatens utnyttjande av 
anslagen från de tre fonderna motsvarar 36 % jämfört med prognosen för hela perioden. När det gäller 
utnyttjande av gemenskapens betalningsbemyndiganden i förhållande till åtagandebemyndiganden är 
andelen 60 %. 
Tabell V-44: Österrike - Åtgärder per mål -1996 i programperioden 1995-1999 (miljoner ecu) 
Program 
(antagandeir) Kostnad 
totalt Strukturfonds-
stöd 
(1) Åtaganden 
1996 Åtaganden 
1995-1996 
(2) % 
avd) Betalningar 
1996 Betalningar 
1995-1996 
(3) % 
<3Vil) 
Mill 
SPD Burgenland( 1995) | 83l.4| 165J>L 5.0| 33.8| 20%| 12,6] 27,0] 16% 
Mil 2 
SPD Nicder-öslcrreich ( 1995 ) 
SPD Obcr-österrcich (1995) 
SPD Steiermark (1995) 
SPD Voraribcrg (1995) 
Totalt 199,2 
67,0 
463.4 
86,6 
816,1 22,4 
10,8 
58,0 
9,9 
101.0 0,0 
0,0 
11.4 
0,0 
11.4 22,4 
10,8 
22,5 
9.9 
65,5 100% 
100% 
39% 
100% 
65% 0,0 
1.4 
10.2 
o.o 
11,6 7,6 
5,4 
15.7 
4.3 
33,0 34% 
50% 
27% 
44% 
33% 
Mil 3 
SPD Österrike (1995) | 779,3| 334,0| 65,7| I29.8| 39%| 71,8| 103.81 31% 
Mil 4 
SPD Österrike (1995) | I71,4| 61,0| 0.01 11.7| 19%| 3,5| 9.4{ 15% 
Mil 5» jordbruk 
Prognos Österrike förordn. 2328/91 (1995) 
SPD Österrike förordn. 866 och 867/90 ( 1995) 
Totalt 1.240,7 
912,9 
1153.5 330,5 
62,3 
392,8 44,8 
31,2 
75,9 1063 
31,2 
137,4 32% 
50% 
35% 57,8 
19.3 
77,1 88.6 
19.3 
107,9 27% 
31% 
27% 
Mil 5a pêche 
SPD Österrike (1995) | 22,51 2.0| 0,0| 2.0| 100%| 0,8| l.Ol 50% 
Mil 5b 
SPD Nieder-Österrcich ( 1995) 
SPD Kamtcn (1995) 
SPD Ober-österreich( 1995) 
SPD Salzburg (1995) 
SPD Steiermark (1995) 
SPD Tyrolen (1995) 
SPD Vorarlberg (1995) 
Totalt 
Tottlt 762.7 
404,8 
539,3 
104,3 
629,1 
181,3 
58,3 
2679,9 
7.454,0 111,6 
58,0 
98,5 
16,0 
85,3 
34,4 
7,2 
411,0 
1.467,4 12,7 
11.3 
11,2 
1,8 
10,0 
4,0 
0,6 
51,6 
209,6 33,9 
22,3 
30,1 
4.8 
26,2 
10.7 
2.0 
130,0 
510,1 30% 
38% 
31% 
30% 
31% 
31% 
27% 
32% 
35% 8,3 
4,1 
8,2 
1.2 
12,9 
4.0 
0,7 
39,3 
216,7 18,9 
9,6 
17.6 
2,7 
20,9 
7,3 
1.4 
78,5 
360,6 17% 
17% 
18% 
17% 
25% 
21% 
19% 
19% 
25% 
11.2. Genomförande av gemenskapsinitiativ 1996 
Anmärkning: 
Österrike deltar inte i Konver, Pesca eller Regis. Bland de nya medlemsstaterna var Österrike det land som 
låtit anta flest program redan 1995, nämligen 4 på nationell nivå och 4 program inom Interreg (samtliga med 
länder i Central- och Östeuropa: Ungern, Tjeckien, Slovakien och Slovenien). Följande initiativ återstod att 
anta: Urban, Små och medelstora företag, Rechar, Résider, Retex, 8 Leader och Interreg med Tyskland samt 
Interreg med Italien. De antogs alla under 1996 med undantag av Interreg Österrike-Italien. 
65 Stödberättigade områden: Niederösterreich, Kärnten, Oberösterreich, Salzburg, Steiermark, Tyrolen, 
Vorarlberg. 
Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 255 
Stöd till utveckling av den tekniska potentialen i Österrike: 
De initiativ som mest bidrar till att förstärka Österrikes tekniska nätverk är programmet Små och medelstora 
företag och vissa initiativ för industriell omställning. Programmet Små och medelstora företag ägnar den 
största delen åt att finansiera införande av avancerad telematik i de små och medelstora företagen och 
tekniker för ren och mer effektiv produktion ur energisynpunkt (3,8 miljoner ecu, totalkostnad: 18,8 miljoner). 
Programmet stödjer genomförandet av pilotprojekt (2,2 miljoner ecu, totalkostnad: 8,5 miljoner - exempel: 
inrättande av telecentrer, inrättande av virtuella företag, etc), utveckling av distansutbildning och stöd till 
utbildning som krävs för att införa ny miljöteknik och telematiktillämpningar (1,3 miljoner ecu, totalkostnad: 
3,2 miljoner). 
När det gäller initiativ för industriell strukturomvandling stödjer programmet Rechar införandet av ny teknik 
i distriktet Voitsberg och i kommunerna Pantaleon och Ampflwang, medan programmet Résider arbetar för 
ekonomisk diversifiering av de regioner som påverkas av nedgången inom stålindustrin genom att utveckla 
nya miljövänliga förfaranden och material, samt tekniköverföring, teknisk rådgivning till företag och stöd till 
företagens tekniska infrastruktur. Retexprogrammet stödjer dessutom moderniseringen av textilindustrin och 
servicesektorns utveckling genom kompetensutveckling (t ex främjande av utveckling av produktionstekniker 
och nya produkter, främjande av innovation, etc) och genom yrkesutbildning inom nya metoder och tekniker. 
De nya initiativ som antagits är 13 till antalet för de nationella programmen och 1 för 
Interregprogrammen. Det andra programmet inom Urban för Graz antogs i oktober. Programmet gäller 
Grieskvarteren med 16 000 invånare och det skall användas till att finansiera en rad samordnade 
åtgärder inom ekonomi, sociala frågor och infrastruktur. Beräknade mål har fastställts inom ramen för 
programmet, bl a inrättandet av ca 350 nya arbetstillfällen. Urbanprogrammet för Wien antogs i 
december 1995. Ett första möte i övervakningskommittén hölls den 15 maj 1996. Programmet för små 
och medelstora företag antogs i april 1996 till förmån för samtliga bidragsberättigade områden inom 
Mål 1, 2 och 5b. Det är inriktat på« åtgärder för att främja användningen av informationsteknik, mer 
miljövänliga produktionstekniker och en strategisk planering i de små och medelstora företagen. 
De tre initiativen för industriell strukturomvandling antogs även. Programmet Retex som antogs i maj 
täcker olika delar av bidragsberättigade regioner inom Mål 2 och 5b (Niederösterreich, Steiermark och 
Vorarlberg) och är framförallt inriktat på åtgärder för att förbättra tekniska kunskaper, 
samarbetsprojekt och yrkesutbildning. Recharprogrammet som antogs i juli täcker den del av 
Steiermark som faller under Mål 2 och den del av Oberösterreich som omfattas av Mål 5b. Resurserna 
utnyttjas framförallt till att stödja ny teknik, främja sektorn för tjänster och turism, upprusta de gamla 
gruvlavarna samt till utbildningsåtgärder. Programmet kontrolleras av behöriga 
övervakningsskommittéer för respektive område som omfattas av Mål 2 och 5b. Residerprogrammet 
slutligen som även det antogs i juli omfattar regionerna Steiermark, Niederösterreich och 
Oberösterreich och anslagen utnyttjas framförallt till innovation på stålområdet, både vad gäller 
material och produktionstekniker, införande av ny teknik och kvalitetskontroll i de små och medelstora 
företagen samt till utbildningsåtgärder. Liksom Rechar övervakas detta program av behöriga 
övervakningskommittéer för de olika områden som omfattas av Mål 2. 
Åtta Leaderinitiativ antogs också under 1996, vilket innebar sju regionala program och ett program för 
tekniskt stöd till det nationella nätet av lokala grupper. De regionala programmen omfattar 
20,6 miljoner ecu i finansiering från gemenskapen, och en beräknad totalkostnad på 65,4 miljoner ecu. 
26 LAG har inrättats vilka utifrån regionens styrkor och svagheter valt relativt olika målsättningar. En 
minoritet LAG valde områden inom teknisk utveckling eller forskning. I Burgenland (Mål 1) syftar 
Leadergruppernas projekt till att skapa en hållbar utveckling. På grund av administrativa problem var 
inledningen av programmet besvärlig men genomförandet har sedan dess fungerat tillfredsställande. 
Programmen för mänskliga resurser antogs under 1995. Inom ramen för Employment valdes 54 projekt 
ut vid den första projektansökningsomgången under 1996 (16 projekt inom Now, 17 inom Horizon, 
9 inom Integra och 12 inom Youthstart), där programmet redan omfattade det nya avsnittet Integra. 
Nowprojekten är inriktade på sysselsättning och utbildning för kvinnor inom framtidssektorer och 
deras möjlighet att nå ledande ställning och skapa företag. Projekt inom Horizon syftar till att ge 
handikappade kvalitetsutbildning och till att integrera dem genom stödarbete snarare än skyddsarbete, 
256 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 
och man utnyttjar därvid konsulter, utbildare, socialarbetare, ansvariga för mänskliga resurser samt 
arbetsmarknadens parter. Integraprojekten kombinerar information om arbetsmarknaden, rådgivning, 
arbetslivserfarenhet och individuella åtgärder för utslagna personer, där målgrupperna är 
långtidsarbetslösa, ensamstående mödrar och personer som hotas av utslagning. Youthstart prioriterar 
ungdomar i ekonomiskt mindre gynnade regioner, ungdomar som hotas av utslagning, har 
inlärningssvårigheter eller hamnat utanför skolsystemet samt ungdomar med invandrarbakgrund. Inom 
Adapt har 30 projekt valts ut med satsning på stöd till innovation och modernisering av små och 
medelstora företag. Lokal anslutning som även omfattar små och medelstora företag och stödstrukturer 
med deltagande av organisationer inom privat och offentlig utbildning har införts. Projekten omfattar 
även innovationer på utbildningsområdet för verksamhet i anslutning till miljöskydd, kvalitetssäkring 
för industrin och tjänster samt i fråga om utrustning för självstudier. 
De fyra Interregprogrammen för de yttre gränserna mot Slovenien, Slovakien, Tjeckien och Ungern 
vilka antogs i december 1995 har haft en ytterst långsam inledning. Det beror framförallt på att det är 
svårt att utarbeta åtgärder för gränsöverskridande samarbete med dessa länder. Stora framsteg har 
emellertid gjorts under 1996 och verkställandet fortgår numera tillfredsställande i de flesta fall. 
Övervakningskommitténs kommande möten kommer att äga rum samtidigt som mötena i den 
sammansatta programplanerings- och kontrollkommittén för respektive gränsland i juni 1997. 
Slutligen har fördelningen av gemenskapsinitiativens reserv gjort det möjligt att lämna ytterligare 
18 miljoner ecu i bidrag till Österrike, fördelade mellan initiativen Interreg, Urban, Leader, 
Employment och Adapt, där Interreg erhåller en tredjedel av beloppet66. 
Tabell V-45: Österrike - Gemenskapsinitiativ -1996 i programperioden 1995-1999 (miljoner ecu) 
Initiativ 
(antal program) 
ADAPT (1) 
Employment (1) 
Leader(9) 
SME(l) 
Rechar(l) 
Résider (1) 
RETEX (1) 
URBAN (2) 
Totalt (17) 
Interreg/REGEN (5)" 
därav program antagna 1996: 
Leader Tekniskt bistånd (genomförande av 
det nationella nätet) 
Leader Steiermark 
Leader Salzburg 
Leader Tyrolen 
Leader N ieder-österreich 
Leader Kärnten 
Leader Vorarlberg 
Leader Ober-österreich 
SME Österrike 
Rechar Steiermark, Ober-österreich 
Resider Steiermark, N ieder-österreich, Ober­
österreich 
RETEX N ieder-österreich, Steiermark, 
URBAN Graz 
Totalt (13) 
Interreg (!)*** Kostnad 
totalt 
25,8 
49,4 
72,7 
34,8 
7,0 
30,4 
16,2 
55,3 
291,5 
0,5 
14,9 
2,8 
5.3 
14,0 
8,4 
1,0 
19,0 
34,8 
7,0 
30,4 
16,2 
23,4 
1773 Strukturfonds-
stöd* 
(1) 
11,6 
23,0 
23,4 
9,0 
1,8 
5,2 
2,6 
13,4 
90,0 
0,3 
4,3 
0,8 
1,7 
5,6 
2.9 
0,4 
4,9 
9,0 
1,8 
5,2 
2.6 
3,6 
43,1 Åtaganden 
1996 
0,0 
0,0 
18,1 
9,0 
1,1 
4,4 
2,6 
5,8 
41,0 
0,3 
4,1 
0,6 
1.4 
4,5 
2,5 
0,4 
4,5 
9,0 
U 
4,4 
Z6 
2,9 
38,1 Åtaganden 
1995-1996 
ro 
11,6 
23,0 
20,1 
9,0 
1,1 
4,4 
2,6 
12,7 
84,4 
0.3 
4,1 
0,6 
1,4 
4,5 
2,5 
0,4 
4,5 
9,0 
1,1 
4,4 
2,6 
2,9 
38,1 V. 
ro/m 
100% 
100% 
86% 
100% 
60% 
84°/, 
100% 
95% 
94% 
100% 
95% 
80% 
80% 
80% 
85% 
100% 
91% 
100% 
60% 
84% 
100% 
81% 
88% Betalningar 
1996 
0,0 
0,0 
5,7 
2,7 
0,6 
12 
U 
2,3 
143 
0,1 
u 
0,2 
0,4 
U 
0.7 
0,1 
1.3 
2,7 
0,6 
22 
U 
0,9 
13,1 Betalningar 
1995-1996 
f3) 
5,8 
11,5 
6,1 
2,7 
0,6 
2,2 
1,3 
5,8 
353 
0,1 
1.2 
0,2 
0,4 
1,3 
0,7 
0,1 
1.3 
2,7 
0,6 
2,2 
1,3 
0,9 
13,1 V. 
50% 
50% 
26% 
30% 
30% 
42% 
50% 
43% 
40% 
40% 
29% 
24% 
24% 
24% 
25% 
30% 
27% 
30% 
30% 
42% 
50% 
24% 
30% 
• Utanför reserven, utom URBAN Graz 
•• Se den utförliga redogörelsen för programmen i kapitel VII. Tabell 2.2. 
'** Se den utförliga redogörelsen för programmen i kapitel I.B.I. Gemenskapsinitiativ. 
66 Se även kapitel I.B. 1. Gemenskapsinitiativ. 
Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 257 
12. PORTUGAL 
12.1. Genomförande av åtgärder per mål 1996 
Stöd till utveckling av regionernas tekniska potential i Portugal: 
Den tekniska utvecklingen är ett område vars betydelse erkänns i gemenskapsstödramarnas två största 
prioriterade inriktningar, vilka omfattar ökning av näringslivets konkurrenskraft och kompetenshöjning för 
mänskliga resurser. Till att börja med ägnas en underavdelning inom Konkurrenskraft åt telekommunikation 
som en förlängning av de framsteg som gjorts under den första programperioden inom avancerade tjänster 
(erbjudande om ISDN och införande av fiberoptikanslutningar i det lokala nätet). Det är OP 
"infrastrukturer" där avsnittet Telekommunikation förfogar över 276 miljoner ecu (totalkostnad: 
550,2 miljoner) som genomför utvecklingen av telekommunikationer såväl på det kvantitativa området 
(infrastruktur) som det kvalitativa (minskad installationstid och färre funktionsstörningar per linje), samt 
främjande av avancerade telekommunikationstjänster och stimulans av utbudet för att motsvara marknadens 
behov. 
Budgeten för FoTU är mer omfattande när det gäller inriktningarna på modernisering av de största 
sektorerna inom den portugisiska ekonomin. Inom ramen för OP "ekonomisk modernisering" prioriterar 
underprogrammet "industri " utveckling av infrastruktur för vetenskap och teknik inom den portugisiska 
industrin som är starkt specialiserad på verksamhet med låg tekniknivå och mycket arbetskraft, och motiverar 
företagen att utnyttja infrastrukturen genom att låta dem delta i forskningsverksamhet i anslutning till 
framtagning och förbättring av nya produkter och förfaranden. Programmet omfattar även beviljande av 
anslag till företagen för förvärv och utveckling av nya tekniker. Handel och tjänster omfattas av ett annat 
underprogram som stödjer modernisering av företagens utrustning inom tjänster till kunder och 
betalningshantering (diversifiering av metoderna med hjälp av datorer och telekommunikation). På 
jordbruksområdet bidrar underprogrammet "jordbruk" i förlängningen av gemenskapsstödramarna 1989-
1993 till utökad jordbruksforskning och utbildning av jordbrukare och tekniker. På samma sätt uppmuntrar 
underprogrammet "fiske" fxsker iforskning och ett bättre utnyttjande av resurserna inom förädlingsindustrin. 
Utanför dessa tvärregionala underprogram stöds moderniseringen inom jordbruk och fiske av vissa regionala 
program. OP "Madeira" betonar särskilt betydelsen av forskning på dessa områden. Åtgärderna bidrar rent 
allmänt till att diversifiera den ekonomiska verksamheten i de olika regionerna. Varje OP har en särskild 
budget för vetenskap och teknik samt för telekommunikation. 
Åtgärder till förmån för företag och infrastruktur inom FoTU kompletteras med undervisning och 
kompetenshöj ande åtgärder för personal inom vetenskap och teknik och ingår i gemenskapsstödsramarnas 
prioriterade satsning på mänskliga resurser. Det är OP "grunder för kunskap och innovation" som genomför 
den i syfte att befästa resultatet från det föregåendet CIENCIA-programmet. Underprogrammet 
"undervisning" fäster särskilt betydelse vid undervisning inom vetenskap och teknik såväl på den icke 
obligatoriska gymnasienivån som inom högre undervisning och utbildning av lärare. Dessa åtgärder bör 
omfatta 600 000 personer. Underprogrammet "vetenskap och teknik" med 376 miljoner ecu (totalkostnad: 
525 miljoner) skall i sin tur förstärka underprogrammet "industri" inom området universitetsforskning och 
integration av forskare i industrin, genom finansiering av samarbetsprojekt mellan universitet och företag 
samt utbildning av laboratorieassistenter och förvaltare av forskningscentra. 
Utvecklingen av tillämpningar inom telematiken slutligen återfinns inte bara inom vissa av de analyserade 
åtgärderna utan även i strateginför att modernisera postsektorn och OP Prinest, som stödjer försörjningen 
av infrastruktur inom data för utveckling av ett system för statistikinformation som kan följa processen med 
att modernisera och utveckla Portugals ekonomi och som förbättrar resultaten från det tidigare 
Prederprogrammet. 
Totalt motsvarar finansieringen av teknisk utveckling i Portugal 9,5 % av strukturfondernas anslag. 
Tabell V-46: Portugal - Finansiering med direkt anknytning till teknisk utveckling i 
programperioden 1994-1999 (miljoner ecu) 
Finansiering genom 
strukturfonderna 
21% 2% 
,5J 39% 
OBS: Programpltneringsforfarandets karaktär Mint de olikt tillvägagångssätt som antagits »v medlemsstaterna 
k river en viss försiktighet nkr det galler tolkningen, särskilt för utgifter i samband med informationssamhället, 
vilka ofta ar knutna till andra områden som industrin och FoTU. Mail Totalt 
2.190,2 % 
100% Strukturfonder 
1.339,7 % 
61% Medlemsstat 
Offentliga 
sektorn 
627,6 Privata 
sektorn 
222,9 Toult 
850,5 % 
39% 
• FoTU •Telekommunikation •Talematik 

258 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 
MALI 
Diagram V-57: Sammanfattning av programplaneringen 1994-1999 (miljoner ecu - 1996 års priser): 
Prioriterade områden: 
Mänskliga resurser och sysselsättning (a) 
Ekonomisk konkurrenskraft (b) 
Livskvalitet (c) 
Regionala ekonomiska grundförutsättningar (d) 
Tekniskt bistånd (e) 
Fördelning per fond: 
ERUF 
ESF 
EUGFJ 
FFU 
Totalt 8.730,5 
3.160,9 
1.947,9 
208,1 
14.047,5 
1GSR/17 0P 
Genomsnitt per OP| 3.079,2 
6.418,4 
1.264,0 
3.153,4 
131,7 
62% 
23% 
14% 
1% 
100% 
826.3 (d)22% (e)1% 
(c) 9% (a) 22% 
(b) 46% 
Huvudsakliga resultat 1996 
Ett betydande inslag under 1996 var inrättandet av en delutvärdering av samtliga program och 
underprogram inom gemenskapsstödramarna, som genomfördes i en anda av väl fungerande 
partnerskap mellan kommissionen och de portugisiska myndigheterna. Oberoende expertgrupper 
valdes ut genom anbudsinfordran för respektive åtgärd inom gemenskapsstödramarna. Varje 
utvärderare skulle inför en s k "teknisk utvärderingsgrupp" inom övervakningskommittén lägga fram 
två rapporter avseende respektive underprogram om hur arbetet framskred, innan den definitiva 
slutrapporten publiceras i början av 1997. Hela förfarandet genomfördes mycket tillfredsställande. 
Endast OP "tekniskt bistånd" utvärderas inom ramen för den utvärdering av samtliga 
gemenskapsstödramar som planeras under 1997 men som utformades redan under 1996. Dessa 
utvärderingar där slutrapporten för det stora flertalet redan finns tillgänglig borde göra det möjligt att 
säkerställa en hög kvalitet vid granskningen efter halva räkenskapsperioden i mitten av 1997. 
Ett antal program har ändrats eller planerats om. När det gäller tvärregionala program har OP "tekniskt 
bistånd" ändrats för att justera det ekonomiska verkställandet av ESF genom överföring till år 1996 av 
anslag som inte utnyttjats under 1994 och som inte kunnat tas i anspråk under 1995. Till följd av beslut 
i övervakningskommittén under 1995 utökades OP "ekonomisk modernisering" med 101 miljoner ecu 
i bidrag från gemenskapen. Ur detta belopp utnyttjades 61 miljoner ecu från ERUF och 11 miljoner 
ecu från ESF till det stora projektet Autoeuropa. OP "infrastrukturer" för stöd till utveckling ändrades 
för att anpassa det ekonomiska verkställandet från år 1994 till det verkliga verkställandet av 
underprogrammen "energi", "transport och telekommunikation", utöka underprogrammet "transport" 
med 10,9 miljoner ecu och motsvara genomförandetakten för underprogrammen "transport" och 
"energi", eftersom dessa förändringar kompenserar varandra och inte resulterar i ändringar av 
programmets årliga planering. OP "miljö och stadsförnyelse" omarbetades även för att dels öka antalet 
stödmottagare inom underprogrammet "stadsförnyelse" till att omfatta även privata institutioner för 
social solidaritet, dels göra en överföring mellan åtgärderna inom underprogrammet "miljö". 
Omarbetningen gjorde det dessutom möjligt att öka disponibla anslag för att inrätta små ekonomiska 
verksamheter i kåkstäderna (upp till 15 % av det totala beloppet för åtgärden "renovering av 
kåkstäderna"). 
OP "yrkesutbildning" och "grunder för kunskap" omarbetades också, liksom OP "hälsa" och "social 
integration". Till följd av besluten i EGSR:s övervakningskommitté i december 1995 utökades OP 
"grunder för kunskap och innovation" med 14,4 miljoner ecu från ESF vilka härrörde från 1995 års 
indexuppräkning, för att garantera finansieringen av yrkesundervisning på det tekniska området. OP 
"yrkesutbildning och sysselsättning", som motsvarar 40 % av ESF:s åtgärder inom EGSR fungerar 
fortsatt tillfredsställande med en i stort sett hundraprocentig genomförandegrad. Underprogrammet 
"utbildning inom statsförvaltningen" har fortfarande en del svårigheter. I april utökades programmet 
med 10,2 miljoner ecu från underprogrammet "jordbruk" för att kunna uppfylla utbildningsåtgärder på 
jordbruksområdet som utvecklats av Portugals lantbruksorganisation. Åtgärderna "praktik" och 
"utbildning av utbildare" har också förstärkts med belopp som inte utnyttjats inom andra åtgärder. 
EGSR:s övervakningskommitté har för övrigt beslutat att tilldela programmet 18 miljoner från 1995 
Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 259 
års indexuppräkning av EGSR för en pilotåtgärd med utbildning av tjänstemän och arbetstagare i små 
och medelstora företag. OP "hälsa och social integration" omarbetades vid två tillfällen. I maj 1996 
överfördes de belopp som inte utnyttjats under 1994 till 1995 och 1996 och åtgärden "ekonomisk och 
social integration av handikappade" utökades med 8,5 miljoner ecu, som inte utnyttjats inom 
åtgärderna "stöd till sociokulturell utveckling" och "ekonomisk och social utveckling av CLD" inom 
ramen för underprogrammet "social integration". I december 1996 anpassades 1995 års anslag till 
verkställandet och de belopp som inte utnyttjats överfördes till kommande år. Denna ändring gäller 
huvudsakligen underprogrammet "hälsa" eftersom underprogrammet "social integration" verkställts 
till 99 %. 
Två regionala program har också anpassats. Gemenskapens bidrag till OP Norte ökade med 
4,1 miljoner ecu under 1996. OP Azorerna ändrades för att öka ERUF:s ekonomiska bidrag med 
5 miljoner ecu och överföra de belopp som ännu inte utnyttjats från FFU:s anslag (5,1 miljoner ecu) 
till åtgärder som finansieras av EUGFJ. Det senare beslutet fattades under förutsättning att 
motsvarande ökning av FFU:s bidrag kunde garanteras när det kan påvisas att de åtgärder som 
finansieras av instrumentet genomförts i enlighet med de ursprungliga planerna. 
Även om programperioden i stort sett framskrider tillfredsställande kan några förseningar och 
svårigheter noteras. En viss försening i genomförandet av OP "tekniskt bistånd" beror dels på att 
programmet antagits sent, dels på de förändringar som uppstått inom föi^almmgsstrukturen för ESF i 
Portugal. Förseningen bör till största delen tas igen under 1997. Flerfondsprograrnmet "intern 
utveckling" (PPDR - ERUF, EUGFJ, ESF) upplevde ytterligare svårigheter i verkställandet på grund 
av sin specifika karaktär, och särskilt på grund av att PPDR är ett program som genom partnerskap 
mellan den offentliga och privata sektorn innebär ett omfattande deltagande i beslutsprocesserna på 
regional och lokal nivå. Från och med andra halvåret 1996 förbättrades emellertid det totala 
verkställandet, tack vare en tillfredsställande verkställighetstakt för vissa åtgärder, bl a stödsystemen 
RIME och SIR. När det gäller OP "grunder för kunskap och innovation" föreligger några problem 
inom underprogrammet "vetenskap och teknik". Det omfattar finansiering av forskningsprojekt som 
läggs fram av forskarlag vilka väljs ut genom ett anbudsbaserat förfarande. Förberedandet av 
bestämmelserna för dessa anbudsförfaranden tog längre tid än planerat och det är först under 1996 som 
finansiering av denna typ av åtgärd kunnat inledas. Detta resulterade i en relativt låg 
genomförandegrad för underprogrammet. 
Inom ramen för OP "ekonomisk modernisering" och underprogrammet "industri" (Pedip II) bör det 
noteras att till följd av förbättringarna av det interna förfarandet i Portugal har handläggningstiden för 
ansökningar om investeringsstöd avsevärt minskat. De största stödsystemen är praktiskt taget uttömda. 
Inom OP "ekonomisk modernisering" har underprogrammet "jordbruk" haft en genomförandegrad på 
91 % under 1996. Bland de 8 åtgärderna i detta underprogram kan betydande variationer noteras: stöd 
till jordbruk uppnådde en genomförandegrad på 124 % medan infrastruktur inom jordbruket uppnår 
84 % och förädling och saluföring av produkter 61 %, en siffra som förklaras av den längre 
genomförandetiden för projekten i förhållande till övriga åtgärder. När det gäller underprogrammet 
"stöd till handel och tjänster" uppvisade det större dynamik efter en period av ringa genomförande. 
Inom underprogrammet "fiske", som berör Portugals fastland, godkändes 223 projekt under 1996, 
vilket innebar en total offentlig utgift på 32,4 miljoner ecu, eller 60 % av det totala planerade beloppet 
(den privata sektorn bidrog med 11,8 miljoner ecu). Den godkända offentliga kostnaden sedan 
underprogrammet inleddes uppgår till 129,5 miljoner ecu och genomförandegraden i slutet av denna 
period jämfört med vad som totalt planerades för 1994-99 är på 20%. Denna genomförandegrad 
föranledde en omarbetning för att också omfördela de belopp som inte utnyttjats under 1994 till år 
1997, 1998 och 1999. Omarbetningen gjorde att man kunde erbjuda nödvändiga anslag för att inrätta 
en ny socioekonomisk åtgärd till följd av de ändringar som genomförts i och med förordning (EG) 
nr 1796/95 som innebär en ändring av förordning (EG) nr 3699/93. 
Inom åtgärder till förman för fisket men inom ramen för två regionala OP, till att börja med på 
Azorerna, godkändes 52 projekt mellan 1994 och 1996. De omfattar en total investeringsvolym i 
storleksordningen 18 miljoner ecu med gemenskapens medfinansiering på 11,2 miljoner ecu och en 
nationell offentlig finansiering på 4,2 miljoner ecu (den privata sektorn bidrar med i storleksordning 
260 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 
4 miljoner ecu). Det ekonomiska genomförandet för samma period i förhållande till den totala 
planeringen är 17 %. Tendensen går mot en förbättring och en tillfredsställande nivå förväntas i slutet 
av verksamhetsåret 1997. På Madeira var 1996 till stor del ett år av återhämtning av den försening som 
ackumulerats under 1994 och 1995. Antalet projekt som godkänts sedan programmet inleddes 
(51 projekt) innebär en total investeringsvolym på 15,5 miljoner ecu, och den godkända offentliga 
utgiften för samma period uppgår till 10,3 miljoner ecu där FFU står för 7,7 miljoner. 
Genomförandegraden för de tre första åren i förhållande till den totala planeringen för år 1994-1999 är 
på 19%, men den positiva utveckling som konstaterats under 1996 låter skönja en betydande 
förbättring för 1997. 
1996 i programperioden 1994-1999 
Generellt genomförs gemenskapsstödramarna tillfredsställande trots en viss nedgång i förhållande till 
1995. Den totala genomförandegraden för 1996 ligger kring 82 %. De regionala programmen 
fortskrider i god takt när det gäller ekonomiskt och fysiskt genomförande. Deras inverkan på den 
regionala utvecklingen är betydande (särskilt när det gäller grundläggande iirfrastruktur i anslutning 
till befolkningarnas levnadsvillkor). Större delen av sektorsprogrammen fortskrider också utan 
problem och några sektorer, bl a telekommunikation och transport, har överträffat den planerade 
genomförandegraden för 1996. Genomförandet av de fyra flerfondsprogrammen där EUGFJ deltar har 
i stort sett förflutit enligt planerna. Särskilt underprogrammet "jordbruk" inom OP "ekonomisk 
modernisering" har haft en högre genomförandegrad än planerat (1997 års anslag togs i anspråk under 
1996) När det gäller OP Azorerna (Pedra) krävde genomförandegraden en ökning av EUGFJ:s andel 
med 5 miljoner ecu. 
Tabell V-47: Portugal - Åtgärder per mål - 1996 i programperioden 1994-1999 (miljoner ecu) 
Program 
(antaga nde&r) Kostnad 
toult Strukturfonds-
stod 
(1) Åtaganden 
1996 Åtaganden 
1994-1996 
(2) % 
(2V(D Betalningar 
1996 Betalningar 
1994-1996 
(3) % 
(3V(D 
Mall 
Regionala OP 
OP Azorerna (1994) 
OPAlentcjo(1994) 
OPAlgarve(1994) 
OP Centra (1994) 
OP Lissabon-Tejodalen (1994) 
OP Madeira (1994) 
OPNorte(1994) 
Interregionala OP 
GS Stöd till lokal investering (1995) 
OP Tekniskt bistånd (1994) 
OP Kunskap och nyskapande (1994) 
OP Internt genererad utveckling (1994) 
OP Miljö/stadsförnyelse (1994) 
OP Utbildning och sysselsflttning (1994) 
OP Infrastrukturer (1994) 
OP Ekonomisk modernisering (1994) 
0PPRINEST(1)(1994) 
OP Hälsovård och social integration (1994) 
Tekniskt bistånd 
Totalt 840,2 
250,6 
101,9 
490,5 
517,2 
665,2 
729,5 
33,3 
135,6 
2276,2 
1.231,8 
973,7 
1.890,7 
3.979,6 
10.490,1 
40,0 
940,0 
0,9 
25.587.0 621,0 
182,0 
76,0 
362,0 
382,0 
369,3 
541,1 
25,0 
101,7 
1.689,4 
595,0 
559,0 
1.389,8 
1.997,9 
4.420,5 
30,0 
705,0 
0,8 
14.047,5 157,0 
29,8 
16,0 
71,5 
75,5 
124,7 
107,5 
0,0 
15,5 
307,9 
14,9 
174,3 
358,1 
659,8 
803,3 
7,7 
44,5 
0,1 
2.968,0 373,2 
108,4 
44,5 
197,5 
200,0 
273,3 
317,5 
25,0 
44,0 
895,5 
82,1 
229,4 
767,4 
1278,3 
2329,4 
30,0 
321,0 
0,8 
7.517,4 60% 
60% 
59% 
55% 
52% 
74% 
59% 
100% 
43% 
53% 
14% 
41% 
55% 
64% 
53% 
100% 
46% 
96% 
54% 137,4 
29,0 
19,4 
82,8 
62,0 
852 
98,0 
7.5 
14,0 
254,1 
24,4 
158.5 
206,6 
342,7 
806,5 
3,7 
102,7 
0.1 
2.434.6 318,6 
72,8 
38,2 
171,2 
151,5 
209,0 
246,2 
7,5 
31,0 
666,8 
62,1 
202,6 
553,4 
860,6 
1.804,9 
20,9 
280,9 
0.8 
5.698.7 51% 
40% 
50% 
47% 
40% 
57% 
46% 
30% 
30% 
39% 
10% 
36% 
40% 
43% 
41% 
70% 
40% 
96% 
41% 
( 1 ) Statistisk infrastruktur 
Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 261 
12.2. Genomförande av gemenskapsinitiativ 1996 
Anmärkning: 
Portugal deltar i samtliga initiativ där alla program antogs mellan 1993 och 1995. Det är totalt elva program 
på nationell nivå (ett per initiativ), samt två program inom Interreg, det ena inom Regen och det andra inom 
avsnittet gränsöverskridande samarbete. 
Stöd till utveckling av den tekniska potentialen i Portugal: 
Trots att flertalet gemenskapsinitiativ i Portugal stimulerar den tekniska utvecklingen kommer det största 
tillskottet från initiativet Små och medelstora företag genom två åtgärder, anslag till projekt som 
uppmuntrar teknisk kompetens inom små och medelstora företag via tekniskt stöd eller tekniköverföring från 
vetenslcaps- och teloiikcentrer till de små och medelstora företagen (13 miljoner ecu, totalkostnad : 
24 miljoner), och utbildning av företagsledare inom avancerad teknik (11,8 miljoner ecu, totalkostnad : 
21,6 miljoner). 
Programmet Adapt omfattar också flera åtgärder för införande av ny teknik samt stöd till inrättande av 
informationsnät, och programmet Employment stödjer utnyttjande av telematik (nya tekniker, distansarbete, 
etc.) för socialt missgynnade grupper samt förvärv av utrustning (4 miljoner ecu, totalkostnad: 5 miljoner). 
Programmet Leader stödjer forskning och innovation avseende förädling av lokala produkter, samt 
utnyttjande av ny informations- och kommunikationsteknik på landsbygden. Inom ramen för Interreg slutligen 
är det införande av fiberoptik och SDH-uppkopplingår mellan Spanien och Portugal samt inrättandet av 
informationsnät på turistområdet som utgör utvecklingsstöd till informationssamhället. 
En betydelsefull händelse under 1996 var kommissionens beslut om utdelning ur 
gemenskapsinitiativens reserv. Portugal erhåller ytterligare totalt 52,4 miljoner ecu, som 
huvudsakligen utnyttjas till att förlänga de fyra initiativen på det industriella området (Retex, Konver, 
Résider och Rechar67 ) till 1999 och till det nya avsnittet Interreg II c. 
När det gäller redan löpande program ändrades Retexprogrammet till att omfatta resultatet av 
indexuppräkningen 1994, 1995 och 1996 (totalt 5,8 miljoner ecu). Gemenskapens bidrag i fråga om 
beviljande av återbetalningsbara lån minskade, framför allt till förmån för stödåtgärder för 
internationalisering och ökad produktivitet. Under 1996 noterades en positiv minskning av 
programmets finansiering till förmån för företag inom textilsektorn: mer än 75 % av finansieringarna 
inom Retex gäller för närvarande åtgärder för ekonomisk diversifiering av de regioner i Portugal som 
är starkt beroende av textilindustrin. 
Förseningar i genomförandet av programmet kan noteras. Genomförandet av initiativet Små och 
medelstora företag försenades till viss del på grund av förändringar i den nationella lagstiftningen. 
Programmet bör fungera fullt ut under 1997. Förseningen i det ekonomiska verkställandet och det 
fysiska genomförandet av Urbanprogrammet beror på svårigheter vid inrättandet av ett system för 
organisation mellan de olika parterna och på vissa problem som visade sig svårare att lösa än man från 
början trodde (särskilt i området Lissabon Casal Ventoso med mycket svåra bostadsförhållanden och 
en besvärlig, kamp mot droger). Förutsättningarna för att situationen skall förbättras under 1997 är 
goda eftersom programmens förvaltare för närvarande förfogar över handlingsplaner, studier för att 
erhålla de första stadsindikatorerna och formerna för att organisera lokala partnerskap. I december 
1996 arrangerades på initiativ av de portugisiska myndigheterna ett seminarium om utbyte av 
erfarenheter mellan förvaltama av initiativet Urbans sex underprogram, ett seminarium som visade sig 
mycket nyttigt. Inom ramen för programmet Leader skapade det sena urvalet av lokala aktionsgrupper 
en del problem eftersom avbrottet mellan den första och andra fasen av programperioden blev alltför 
långt. Programmet kunde emellertid inledas och samtliga LAG har nu valts ut och genomförandet av 
de ekonomiska pianerna har inletts. Programmet Interreg II - avsnittet gränsöverskridande samarbete -
uppvisar slutligen viss försening. Regenprogrammet däremot verkställdes enligt planerna och i slutet 
av 1996 färdigställdes den nationella gasledningen och dess första anslutning till det spanska gasnätet. 
Detta avsnitt har varit föremål för teknisk omarbetning under 1996. 
67 Se även kapitel I.B.l. Gemenskapsinitiativ. 
262 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 
Inom Employment valdes ca 130 projekt ut vid det första anbudsförfarandet (40 projekt inom Now, 57 
inom Horizon och 33 inom Youthstart). Inom samtliga avdelningar har betoningen legat på utbildning. 
Bland de teman som dominerat Nowprojekten finner man utveckling av programmen för sysselsättning 
och främjande av kvinnligt företagande. Inom Youthstart syftar ett stort antal projekt till rådgivning 
och yrkesutbildning för ungdomar. Inom Horizon betonas skapande av villkor som gynnar 
handikappades möjligheter till anställning. Inom Adapt har 57 projekt valts ut inom ramen för 
initiativet. Utbildningsverksamhet förekommer ofta och större delen av projekten syftar till att 
förbättra systemen för förvaltning och omstrukturering av små och medelstora företag inom olika 
ekonomiska områden. När det gäller Pesca slutligen inleddes ansökningarna och urvalet av projekt i 
slutet av 1995 och övervakningskommitténs arbete gällde ändring samt igångsättning av programmet. 
För Azorerna och Madeira ägde informationskampanjer rum under 1996. 
Totalt sett var 1996 det första riktiga verksamhetsåret för de initiativ som godkänts av kommissionen 
under 1995 efter en nödvändig tid för att införa nationella lagar, fastställa ansvaret för programmens 
förvaltning, etc. Den ekonomiska verkställandenivån för de flesta initiativen kan betraktas som positiv 
i förhållande till gemenskapens bidrag enligt programmen. 
Tabell V-48: Portugal - Gemenskapsinitiativ -1996 i programperioden 1994-1999 (miljoner ecu) 
Initiativ 
(anUl program) 
ADAPT (1) 
Employment (1) 
Leader(1) 
PESCA (1) 
SME(l) 
Rechar (1) 
REGIS (1) 
Konver (1) 
Résider (1) 
RETEX (1) 
URBAN (1) 
Toult (11) 
Interreg/REGEN Q)'* Kostnad 
toult 
29,2 
54,7 
156,8 
53.2 
235,9 
1,1 
156,8 
10,7 
10,8 
458,0 
62,4 
1229,7 Strukturfonds-
stöd* 
21,0 
40,3 
117,6 
29,3 
124,0 
0,9 
124,0 
7,9 
6,9 
194,8 
44,6 
7112 ÂUganden 
1996 
17,0 
3,9 
4,0 
23,2 
1.2 
0,0 
58,3 
0,0 
0,0 
83,4 
0,0 
191,1 ÂUganden 
1994-1996 
21,0 
9.6 
10,7 
27,5 
14,4 
0,9 
80,4 
7,9 
6,9 
194,8 
92 
383,3 % 
(2V(1) 
100% 
24% 
9% 
94°/« 
12% 
100°/< 
65% 
100°/< 
100°/< 
100°/< 
21% 
54% BeUlningar 
1996 
4,3 
2,1 
4,9 
4,5 
0,6 
0,4 
55,3 
0,0 
2,6 
27,4 
0,0 
102,0 BeUlningar 
1994-1996 
Ci) 
63 
5,0 
8,4 
6,6 
72 
0,7 
72,9 
3,9 
5,5 
90,4 
4,6 
21U % 
own 
30% 
12% 
7% 
23% 
6% 
80% 
59% 
50% 
80% 
46% 
10% 
30% 
* Utanför reserven 
** Se den utförliga redogörelsen för programmen i kapitel VII. Tabell 2.2. 
Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 263 
13. FINLAND 
13.1. Genomförande av åtgärder per mål under 1996 
Stöd till utveckling av regionernas tekniska potential i Finland: 
Åtgärderna för stöd till de olika målen återspeglar i de flesta fall den nationella strategin för stöd till 
informationssamhället. Strategin syftar till att befasta Finlands position som ett högt utvecklat 
informationssamhälle och världs konkurrent inom informationsteknik och kommunikation via modernisering 
av den offentliga och privata sektorn, genom att införa informationsteknik och informationsnät (t ex: 
utnyttjande av Internet), utveckla informationsindustrin (t ex: multimedia), universitetsutbildning inom ny 
teknik (t ex: doktorsexamen i informationsteknik), popularisera informationssamhället (t ex: 
undervisningsmaterial, virtuella skolor) och förstärka infrastrukturer (t ex: avreglering av 
telekommunikationer, utvidgning av digitaliseringen, rättsliga reformer). 
Mål 6: En av de viktigaste målsättningarna är att förbereda befolkningen för att inträda i 
informationssamhället och utnyttja alla de möjligheter tekniken erbjuder för ekonomisk tillväxt, 
konkurrenskraft och sysselsättning. Två grundläggande inriktningar inom SPD berörs: 
• utveckling av företag: samarbete mellan forskningscentra, undervisningscentra och företagen, 
utveckling av tjänster knutna till FoTU och till avancerad teknik, utveckling av 
telekommunikationstjänster för att förenkla överföring av innovationer till områden belägna långt 
från avancerade centra (9,4 miljoner ecu, totalkostnad: 33,1 miljoner), utveckling av 
telematiktjänster och tillämpningar inom forshiing, undervisning och socialtjänst, inrättande av 
telecentra i landsbygdsområden, etc. 
• utveckling av mänskliga resurser: investeringar i anläggningar för avancerad undervisning och i 
FoTU-verksamhet som krävs för att förbättra utbildningen (16,7 miljoner ecu, totalkostnad: 
35,3 miljoner), stöd till forskning och utbildning inom ekonomiska nyckelområden (t ex: 
finansiering av forskare i företagen, utveckling av FoTU vid universiteten, etc. 9,5 miljoner ecu, 
totalkostnad: 19,3 miljoner), utveckling av samarbetet mellan forskningscentra, företag för lokal 
utveckling, undervisningsinstitutioner och företag för bättre riktlinjer avseende förvaltning av 
innovationer (t ex: tekniköverföring, utveckling av teknikförvaltning, etc, 11 miljoner ecu, 
totalkostnad: 23,6 miljoner), utveckling av informationssamhället, bl a genom 
telekommunikationer och distansarbete, i syfte att omorganisera arbetstid och arbetsplats 
(distansundervisning, utbildning i den nya tekniken för företagarna, forskning inom dessa 
områden, utbildning av ansvariga för forskningscentra och undervisningscentra, etc. 3,7 miljoner 
ecu, totalkostnad: 9,4 miljoner). 
Alla regioner inom Mål 6 fäster inte samma betydelse vid alla prioriteringar: regionerna i Sydsavolax och 
Nordsavolax anslår betydande medel till FoTU inom livsmedelsindustri, skog och miljö, Mellanfmland och 
Nordösterbotten betonar system för utbildning, datanät och distanspraktik, Nordkarelen satsar på forskning 
inom områden som skog, metall och plast, Lappland satsar på utbildning inom telekommunikationsteknik, 
miljö och geografisk information samt rymdforskning och informationsteknik 
Mål 2 (1995-1996): SPD innebär att moderniseringen av produktionsstrukturerna bygger på utnyttjande av 
de möjligheter som informationssamhället erbjuder. Detta förklarar den betydelse som två av de tre 
prioriterade inriktningarna inom SPD fäster vid den tekniska utvecklingen: 
• utveckling och internationalisering av företagen: anslutning av företagen, utveckling av nya 
produkter och produktionsmetoder, överföring av teknik och know-how till de små och medelstora 
företagen och utveckling av industriella nischer. Ett av SPD.s kännetecken är att ren teknik är ett 
av urvalskriterierna för projekten. Dessa åtgärder får betydande inverkan på utvecklingen av 
miljöteknik i Kymmenedalen, FoTU i Päijänne-Tavastland och informationsteknik i Mellan/inland 
• förbättring av utbildningsnivån och tekniskt stöd till ekonomisk verksamhet (16,3 miljoner ecu, 
totalkostnad: 45,6 miljoner): samarbete mellan företag och utbildnings- och forskningscentra (t ex 
inrättande av ett centrum för teknisk know-how i Nyland), införande av innovationer i företagen (t 
ex: distansarbete), utveckling av datanät för tekniköverföring, utveckling av miljöteknik, tekniskt 
samarbete med företagen i grannländerna, utnyttjande av nuvarande infrastruktur för forskning 
vid universiteten (t ex: universitetet och det tekniska institutet i Jyväskylä, Björneborg, etc). 
Mål 5b: De två samlade programplaneringsdokumenten ger stöd till teknisk utveckling och fungerar som 
instrument för dessa prioriteringar. I syfte att minska avståndet mellan landsbygdskommunerna är SPD för 
finska fastlandet inriktat på utveckling av tjänster för datakommunikation genom experimentprojekt för­
inrättande av nätverk, telecentra och distansarbetsplatser, uppförande av särskilda 
kommunikationsförbindelser, förvärv av modemanslutningar och programvara. På Åland utnyttjas 
informationstekniken för att minska regionens isolering genom utveckling av nätverk mellan .små och 
medelstora företag, utveckling av infrastruktur för kommunikation, inrättande av centra för teknik och know-
264 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 
how, utveckling av arbete, undervisning och utbildning på distans och genom spridning av det lokala 
kulturarvet. 
Totalt motsvarar den direkta finansieringen av teknisk utveckling i Finland 12,9% av strukturfondernas 
anslag (Mål 6 och 2). 
Tabell V-49: Finland - Finansiering med direkt anknytning till teknisk utveckling i programperioden 
1995-1999 (miljoner ecu) 
Fnanskring genom 
itrnktnrfoaderaa 
Mil 2 
Mil 6 
Toult Totalt 
45,6 
124,6 
1702 % 
27% 
73% 
100% Strukturfonder 
16,3 
50,3 
66,6 % 
36% 
40% 
39% Medlemsstat 
OITentliga 
sektorn 
20,1 
50,3 
70,4 Privata 
sektorn 
92 
24,0 
33,2 Totalt 
29,3 
74,3 
1034 % 
64% 
60% 
61% 
OBS: Programplanerinjpforfarandets karaktär samt de olika tillvägagångssätt som antagits av medlemsstaterna 
kräver en viss försiktighet nar det galler tolkningen, särskilt for utgifter i samband med informationssamhället, 
vilka ofta år knutna till andra områden som industrin och FoTU. D FoTU • IKT 
MÅL 668 
Diagram V-58: Sammanfattning av programplaneringen 1995-1999 (miljoner ecu) 
Prioriterade områden: 
Industriell utveckling (a) 
Utveckling av mänskliga resurser (b) 
Jordbruk, skogsbruk, fiske, 
landsbygdsutveckling och miljö (c) 
Tekniskt bistånd (d) 
Fördelning per fond: 
ERUF 
ESF 
EUGFJ 
FFU 
Totalt 
1 SPD 172,5 
105,8 
177,6 
4,0 
459,9 153,7 
87,9 
209,1 
9,2 
38% 
23% 
39% 
1% 
100% (d)2% 
(c) 46% (a) 33% 
(b) 19% 
Huvudsakliga resultat 1996 
Programmet har verkställts i relativt snabb takt. Med några få undantag utnyttjades anslagen korrekt 
inom åtgärdsgrupperna. I slutet av året hade ca 30 % av anslagen tilldelats till olika projekt. Bland de 
största kategorierna projekt som erhållit finansiering bör nämnas lansering av små och medelstora 
företag och genomförande av investeringar för utvidgning av verksamheten, samarbete mellan företag 
uppdelade enligt vissa kriterier (bl a beträffande tekniköverföring inom företagsnischer), projekt 
knutna till informationssamhället, utveckling av turismen och småskaliga projekt inom diversifiering 
av jord- och skogsbruk. Investeringar inom jordbruk och landsbygdsutveckling har däremot varit något 
försenade dels p g a nödvändigheten att granska om de nationella systemen för stöd var förenliga med 
artikel 92 och 93 i fördraget och dels när det gäller system för investeringsstöd på grund av den strikta 
inhemska politiken. När det gäller åtgärder på fiskeområdet, där 70 projekt möjliggjorts, är 
genomförandet tillfredsställande utom för vattenbruket där framstegen varit blygsamma. 
Under årets fem första månader granskades definierade frågor beträffande genomförande och 
förfarande inom en arbetsgrupp med ansvar för organisationen, med representanter för nationella och 
regionala myndigheter samt för kommissionen. Rapporten från detta arbete fungerade som handbok för 
de samarbetsparter som berörs av programmets genomförande och bidrog till att förbättra samarbetet, 
särskilt mellan den centrala regeringen och regionala myndigheter. När det gäller beslut avseende 
finansiering och betalning har det emellertid varit fortsatt svårt att övervaka verksamheten, både 
beroende på det stora antalet aktörer och bristerna i projektens databaser samt uttnyttjande av dessa. 
Ansträngningarna för att förbättra övervakningssystemet fortsätter. 
68 Stödberättigade områden: Lappland, Kajanaland, Nordkarelen, Sydsavolax, Nordösterbotten, Sydösterbotten, 
Nordsavolax, Mellanfinland. 
Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 265 
Övervakningskommittén höll två möten som huvudsakligen resulterade i utnämnandet av en extern 
utvärderare och ett beslut om investering i en regional riskkapitalfond, den första investeringen av 
detta slag inom ramen för de finländska programmen. Mötet i november gjorde det även möjligt att 
inleda förberedelserna för den sammanställning efter halva räkenskapsperioden som skall genomföras 
under hösten 1997. 
1996 i programperioden 1995-1999 
Även om åtagandebemyndigandena för projekten genomförts relativt snabbt har detta inte varit fallet 
med betalningarna och i slutet av året hade kommissionen endast betalat ut 18 % av anslagen från 
struktiirfonderna. Problemen med de sena betalningarna granskas uppmärksamt inom ramen för arbetet 
med övervakningsssystemet och granskningen efter halva räkenskapsperioden. 
MÅL269 
Diagram V-59: Sammanfattning av programplaneringen 1995-1996 (miljoner ecu 
Prioriterade områden: 
Företagsutveckling (a) 
Kompetens och teknik (b) 
Miljö, infrastruktur och turism (c) 
Tekniskt bistånd (d) \ 
Fördelning per fond: 
ERUF 
ESF 
Totalt 
1SPD 46,1 
9,7 
55,8 83% 
17% 
100% 1996 års situation ock priser): 
(d) 
(c) 22% 
(b) 24% (a)52% 
1996 i programperioden 1995-1996 
SPD för Mål 2 är det av de tre regionala programmen som genomförts snabbast. I slutet av året hade 
76 % av gemenskapsanslagen för de första två åren utnyttjats (52,4 miljoner ecu av de 69,2 miljoner 
som ursprungligen planerats). Återstoden (14,4 miljoner ecu) överfördes tillsammans med resultatet av 
1996 års indexuppräkning till det nya programmet 1997-1999. Liksom när det gäller programmet för 
Mål 6 har betalningstakten till mottagarna varit relativt långsam jämfört med åtagandena. I slutet av 
året utgjorde betalningarna från de nationella myndigheterna till projekten endast 16 % av bidragen för 
1995-1996, medan motsvarande förhållande för åtagandena var 78 %. Partnerskapet mellan de centrala 
och regionala myndigheterna utvecklades för övrigt på samma sätt inom programmet för Mål 6 och 
gav upphov till liknande svårigheter beträfffande övervakningen. Det visades sig att kontrollen av 
resultaten inte var tillförlitlig särskilt vad avser skapande av sysselsättning, där det förefaller som om 
målet på 10 000 nya arbetstillfällen under den första perioden inte uppnåtts. 
Förberedelse inför perioden 1997-1999 
Förslaget till nytt program lades fram i augusti och godkändes i princip av kommissionen i december. 
Omarbetningen gav tillfälle att förenkla programmets struktur genom att minska antalet åtgärder från 
15 till 9 och tillföra ett antal preciseringar, utvärdera resultaten från den första perioden på förhand och 
tillsammans med de finländska myndigheterna analysera möjligheter att genomföra nya finansiella 
arrangemang och ett mer effektivt utnyttjande av anslagen. När det gäller infrastruktur, särskilt i 
hamnarna, har EIB:s låneprincip med en kombination av anslag och lån använts och interregionala 
projekt kommer att uppmuntras. Utvärderarnas rapport visade för övrigt att projekten behöver 
utarbetas mer aktivt, särskilt i de mycket små företagen. Målsättningen för den andra perioden är att 
skapa eller utveckla 15 800 arbetstillfällen. 
69 Stödberättigade områden: Satakunda, Karleby, östnyland och Kymmenedalen, Egentliga Finland, Lantis, 
Jyväskylä, Villmanstrand. 
266 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 
MÅL 3 OCH 4 
Diagram V-60: Mål 3: Programplanering 1995-1999 (miljoner ecu 
Prioriterade områden: 
Arbetslivintegration (a) 
Skapande av arbetstillfällen och utveckling av 
mänskliga resurser hos små och medelstora 
företag (b) 
Ungas behov beträffande arbetstillfällen (c) 
Åtgärder för Åland (d) 
Tekniskt bistånd (e) 
Totalt 1995 års priser): 
ESF 
1SPD 110,0 
61,5 
82,2 
0,8 
3,9 
258,4 (d) 0.3% (e) 2% 
(c) 32% 
(b) 24% (a) 42% 
SPD för Mål 3 antogs i juli 1995 och var för första gången fullt verksamt under 1996. I stort har 
programmet gjort framsteg inom de tre prioriterade områdena. Åtgärder för att hitta vägar för 
återanpassning av socialt utslagna, utbildning av arbetslösa i de små och medelstora företagen och 
innovationsanläggningar översteg avsevärt programmets kvantitativa mål. Endast åtgärden med att 
komplettera utbildningen med praktik gjorde inte lika snabba framsteg som planerat, men en 
informationskampanj inleddes mot arbetsgivarna. Införandet av systemet för öveirakning och 
utvärdering avslutades för övrigt under 1996. Inom Mål 3 inleddes 300 projekt under 1996. 
Beskrivningen av de projekt som finansieras av ESF finns att tillgå för allmänheten på Internet. En 
reklamkampanj har arrangerats och informationen har lämnats på ett tematiskt sätt med inriktning på 
projektansvariga och potentiella deltagare. Initiativet med territoriella pakter för sysselsättning mottogs 
med stort intresse: en förslagsinfordran inleddes i slutet av året och resulterade i 78 sökande 
kommuner för förberedande av 15 territoriella pakter till vilka övervakningskommittén för Mål 3 
beslutat att reservera anslag för tekniskt bistånd. 
Diagram V-61: Mål 4: Programplanering 1995-1999 (miljoner ecu -1995 års priser) 
Prioriterade områden: ESF 
Prognos över utveckling under yrkeslivet (a) 7,6 
Utbildning och omskolning, yrkesvägledning 
och rådgivning (b) 47,5 
Utveckling av kunskap och nyskapande nätverk (c) 25,5 
Åtgärder för Aland (d) 0,2 
Tekniskt bistånd (e) 3J1 
Totalt| 84^6 
1 SPD (d) 0,2% {B) 47o {•) 9% 
(c) 30% 
(b) 57% 
SPD för Mål 4 som antogs i juli 1995 rönte stort intresse i Finland och ett stort antal små och 
medelstora företag deltog i projekten, framförallt i de södra industridistrikten. Projekten är 180 till 
antalet för åren 1995-1996 och antalet deltagare i åtgärder för utbildning och rådgivning uppgår till 
över 20 000 personer under samma period, varav 26 % är kvinnor i ca 7 000 företag. I slutet av 1996 
hade redan 40 % av ESF-anslaget utnyttjats för projekten. De lades till största delen fram av 
utbildningsorganisationer och offentliga myndigheter, och genomförandet av programmet stimulerades 
av lokala aktörer med uppdrag att söka och förbereda projekt för företagsledarnas räkning, vilka ofta 
lider brist på tid och resurser för att kunna ägna sig åt att genomföra idéer avseende utbildning eller 
planering av projekt. 
MÅL 5a jordbruk 
Tabell V-50: Sammanfattning av genomförandet av programplaneringen 1995-1999 (miljoner ecu -1996 års situation ock priser): 
Totalt 
337,3 ;ärder 
Produktion 
Gemenskapsinitiativ 294J2 
43J1 87% 
13% 
Efter att kommissionen 1995 antagit det planerade stödet till produktionsstrukturer (stöd till 
investeringar och etablering av unga jordbrukare) var 1996 det första året med fullt genomförande. 
Samtidigt antogs liknande men mindre omfattande åtgärder för Åland, vilket ökade stödet till 
förbättring av produktionsstrukturernas effektivitet till att omfatta hela Finland. På området 
produktionsstruktur omfattar gemenskapens stöd (294,2 miljoner ecu totalt) huvudsakligen 4 miljoner 
Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 267 
ecu i investeringsstöd, 26,7 miljoner ecu i stöd till unga jordbrukare och 257,5 miljoner till förmån för 
mindre gynnade områden. Kommissionen godkände även system för nationellt tilläggsstöd, särskilt 
inom områdena trädgårdsodling, svinuppfödning, ägg och fjäderfä vilka omfattas av särskilda 
bestämmelser i anslutningsakten. Reglerna för stöd till förädling och marknadsföring av produkterna 
godkändes även i slutet av 1995. Kostnaderna för stödet uppgår till 359 miljoner ecu med ett bidrag 
från EUGFJ på 43,1 miljoner ecu. Stödet kommer framförallt att gälla kött (45 %), mjölk och 
mjölkprodukter (40 %). De fyra återstående sektorerna (ägg och fjäderfä, frukt och grönsaker, potatis, 
oljeväxter) erhåller 6 miljoner ecu. I slutet av 1996 hade de finländska myndigheterna godkänt 42 
projekt varav 24 inom köttområdet, 8 inom mjölk och 6 inom frukt och grönsaker, till ett totalt värde 
av 98 miljoner ecu för samtliga projekt. 
MÅL 5a fiske 
Diagram V-62: Mål Sa fiske - Sammanfattning av programplaneringen 1995-1999 
Anpassning och omläggning av fiskeansträngningen (a) 
övriga åtgärder rörande fiskeflottan (b) 
Förnyelse och modernisering av fiskeflottan (c) 
Vattenbruk (d) 
Skyddade havsområden (e) 
Anläggningar i fiskehamnar (f) 
Bearbetning och saluföring av produkter (g) 
SäJjfrämjandc åtgärder (h) 
Socioekonomiska åtgärder (i) 
Övriga åtgärder fj) 
Totalt (miljoner ecu): 
FFU 
4,1 
0,0 
2,4 
6,0 
0,5 
1,0 
6,5 
2,2 
pm 
0,3 
23,0 (1)0% 
(h) 10% fl) 1% (a) 18% 
(9)29% (b)0% 
(c) 10% 
(f)4% 
(0)2% (d)26% 
Programmet genomfördes tillfredsställande under 1996, utom när det gäller åtgärder till förmån för 
vattenbruk som gjorde få framsteg. Totalt inleddes 386 projekt där åtagandenivån på faltet är 24 % i 
förhållande till det totala bidraget under 1995-1999 och betalningsåtagandena uppgår till 13 %. 
Övervakningskommitténs möten har gjort det möjligt att anta regler för hur den skall fungera samt 
inleda förfarandet med att välja en extern utvärderare. 
MÅL 5b70 
Diagram V-63: Mål 5b - Sammanfattning av programplaneringen 1995-1999. 
Befolkning (1000 inv.) 
Yta (km*) 
Fördelning per fond: 
ERUF 
ESF 
EUGFJ 
Totalt 
2 SPD 
Genomsnitt per SPD| 1.094 
95.219 
miljoner ecu 
94,5 
32,8 
66,7 
194,0 49% 
17% 
34% 
100% 
97,0 (f) 16% (o) 1% 
(a) 35% 
(c) 8% 
(b) 30% • Diversifiering och utveckling av 
jordbruk och skogsbruk (a) 
•Diversifiering och utveckling av 
sektorer utanför jordbruket (b) 
• Miljöskydd (c) 
O Turism (d) 
•Lokal utveckling och modernisering av 
byar(e) 
I Mänskliga resurser (0 
iTekniskt bistånd (g) 
De två samlade programplaneringsdokumenten antogs i november 1995 och 1996 var därför det första 
året med fullständigt genomförande. Verksamheten inriktades på att utveckla administrativa 
förfaranden på regional och nationell nivå för att bättre beakta ett synsätt med integrerad 
landsbygdsutveckling och i övervakningssystemet bättre återspegla genomförandena i det samlade 
programplaneringsdokumentets regionala avsnitt avseende finska fastlandet, bl a genom att utöka de 
regionala övervakningskommittéerna. En annan huvuduppgift har varit att införa processen med 
delutvärdering, med val av en utvärderare för varje program och framläggande av en delrapport i juni 
1997. Verkställandegraden var emellertid fortsatt relativt låg, delvis beroende på förseningar i 
antagandet av nationella stödsystem, bl a avseende åtgärder inom jordbruket. 
70 Stödberättigade områden: finska fastlandet, Åland. 
Åttonde årsrapporten • Strukturfonderna 1996 27 
A. STRUKTURSTÖD PER MÅL1 
1. Översikt 
1.1. Genomförandet av målen 1996 
År 19.96 har huvudsakligen kännetecknats av genomförandet av pågående program på fältet. Det tredje 
året i programperioden 1994-99 var för de flesta målen, medlemsstaterna och regionerna samt för 
stödåtgärderna det andra året i full verksamhet. Få nya stödåtgärder antogs av kommissionen: totalt 50 
(35 OP, 8 SPD, 3 större projekt, 4 globala stöd), som rör mål 1 inom GSR för Grekland, Spanien, 
Irland och Italien, mål 3 (enbart Förenade kungariket), mål 5a med antagandet av alla OP i GSR för 
Italien och slutet av lanseringen av programplaneringen i S'merige genom antagande av de svenska SPD 
för mål 4, 5a och 5b. Det totala beloppet för de nya stöden uppgår till 3,448 miljarder ecu (55 % från 
ESF, 32 % från ERUF, 13 % från EUGFJ) och det utgör mindre än 3 % av det sammanlagda stöd som 
antagits för perioden 1994-99. 
Programplaneringen för strukturfonderna genomförs nu genom sammanlagt 492 stödformer, dvs. OP, 
SPD, globala stöd och större projekt. SPD och OP överväger och var och en av dessa båda stödformer 
upptar samma andel på 48 % av det totala antalet stödåtgärder (2 % för globala stöd och 1 % för större 
projekt). Det genomsnittliga antalet stödåtgärder för samtliga mål är 33 per medlemsstat, från 8 i 
Danmark och Luxemburg till 97 i Italien. 
Tabell 1-1: GSR/SPD - Stöd och antal programplaneringsdokument vid utgången av 1996 (i miljoner ecu) 
Belgien 
Danmark 
Tyskland 
Grekland 
Spanien 
Frankrike 
Irland 
Italien 
Luxemburg 
Nederllndema 
Österrike 
Portugal 
Finland 
Sverige 
Förenade kungariket 
TOTALT Bidrag från Strukturfonderna* 
Totalt 
1.618,8 
682,8 
18.723,2 
13.844,9 
29.346,0 
11.177,9 
5.672,0 
17.955,8 
73,8 
1.780,3 
1.467,4 
14.047,5 
1.413,0 
1.205,2 
8.659,1 
127.667,7 ERUF 
673,5 
65.6 
7.817,0 
9.360,0 
15.947,4 
3.483,6 
2.596,9 
9.721,7 
7,6 
305,8 
352,8 
8.730,5 
313,1 
314,9 
3.397,5 
63.088,1 ESF 
678,6 
328,3 
6.492,9 
2.559,5 
8.265,3 
4.277.6 
1.979,7 
4.684,4 
24,6 
1.229,3 
530,7 
3.160,9 
491,3 
652,5 
4.555,3 
39.910,9 EUGFJ 
241,0 
148,9 
4.253,9 
1.795,4 
4.002,6 
3.187,9 
1.047,7 
3.182,4 
40,5 
190,1 
581,9 
1.947,9 
581,6 
193,7 
582,7 
21.978,2 FFU 
25,6 
139,9 
159,5 
130,0 
1.130,7 
228,1 
47,7 
367,4 
1.1 
55,1 
2,0 
208,1 
27,0 
44,1 
123,6 
2.689,9 Typ av åtgärd** 
Totalt 
25 
8 
60 
32 
94 
50 
11 
97 
8 
16 
17 
17 
9 
16 
32 
492 OP 
10 
0 
30 
32 
71 
0 
10 
67 
2 
0 
0 
16 
0 
0 
0 
238 SP 
0 
0 
0 
0 
3 
0 
1 
1 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
5 OS 
0 
0 
0 
0 
9 
0 
0 
2 
0 
0 
0 
1 
0 
0 
0 
12 SPD 
12 
7 
29 
0 
10 
49 
0 
26 
5 
15 
16 
0 
8 
15 
31 
223 Pfognoser 
14 
• Perkxlen 1994-1999 Or mäl 1,3,4 (Sparuen, Frankrilo; Nod^ 
Tyskland, Luxanburg); perioden 1995-1999 for Österrike, Finland, Sverige (utom mil 2 i Finland: 1995-1996) 
** Operativa program; stora projekt; globalt stöd; samlade programplancringsdoiaincnt; prognoser för genomförandet av mil 5a jordbruk. 
Programmens genomförande 1996 har möjliggjort en märkbar återhämtning av 1994 års förseningar i 
lanseringen av programmen. Detta visar det finansiella genomförandet: 1996 års åtaganden utgör för 
samtliga mål 37 % av de sammanlagda åtaganden som gjorts sedan 1994 och framför allt de 
utbetalningar som gjorts enbart under 1996 utgör 44 % av samtliga utbetalningar sedan 1994, vilket är 
ett tecken på att insatserna på fältet har ökat. Genomförandet har även visat sig i hur uppföljningen av 
programmen utvecklats och ökat inom övervakningskommittéerna, där kommissionen har stimulerat 
till en god finansiell förvaltning av stödåtgärderna, ett urval av projekt som ingår i gemenskapens 
prioriterade områden (kamp mot arbetslösheten, miljöhänsyn, beaktande av lika möjligheter, stöd till 
små och medelstora företag) och ett faktiskt och effektivt införande av systemet med intermediär 
utvärdering. Under 1996 utarbetades även den andra programetappen för stödåtgärder för mål 2 och 
för vissa program i mål 42. 
1 Om inget annat sägs hänför sig samtliga belopp i denna rapport till priserna under det år då stödåtgärderna och 
ändringar av dessa antogs vad gäller programplaneringen och till löpande priser vad gäller det finansiella 
verkställandet i form av åtaganden eller betalningar. 
2 Se nedan under 3. Mål 2 och 4. Mål 3 och 4. 
268 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 
Tabell V-51: Finland - Åtgärder per mål -1996 i programperioden 1995-1996/99 (miljoner ecu) 
Program 
(intagand tår) Kostnad 
Totalt Strukturfonds-
stöd 
(1) Åtaganden 
1996 Åtaganden 
1995-1996 
(2) % Betalningar 
1996 Betalningar 
1995-1996 
(3) % 
ovtn 
Mal 6 
SPD Finland (1995) | 1.326,l| 459.9| 77,2| 158,2| 34%| 42.ll 82.61 18% 
Mål 2* 
SPD Finland (1995) | 341.H 55.81 21.3| 52.4| 94%| 14.21 29.81 53% 
Mål 3 
SPD Finland (1995) | 926,0| 258.4| 35.0| 95.3| 37%| 21,1| 51.31 20% 
Mål 4 
SPD Finland (1995) | 301,5| 84,6| 8,8| 23.6| 28%l 5.5| 12.91 15% 
Mål 5a jordbruk 
Prognos Finland forordn. 2328/91 (1995) 
SPD Finland forordn. 866 och 867/90 (1995) 
Totalt 1.156.2 
359,2 
1.515,4 294,2 
43.1 
337,3 53,3 
0,0 
53J 107,8 
6.9 
114,7 37% 
16% 
34% 24,5 
2.1 
26,6 51,8 
5.5 
57J 18% 
13% 
17% 
Mål 5a fiske 
SPD Finland (1995) | 81.9| 23.0| 0,0| 23,0| 100%| 0,0| 6.9| 30% 
Mål 5b 
SPD Aland (1995) 
SPD Finska fastlandet (1995) 
7*<Xa/r 
Totalt 10.3 
613,8 
624,0 
5.116,0 2,6 
191,4 
194,0 
1.413,0 0,3 
16,0 
16J 
211,9 2,6 
46,5 
49,1 
516 J 100% 
24% 
25% 
37% 0,1 
7.6 
7,7 
117.2 0.8 
22.8 
23,6 
264,4 30% 
12% 
12% 
19% 
• Belopp efter avdrag för överföringar till 1997-1999 
13.2. Genomförande av gemenskapsinitiativ 1996 
Anmärkning: 
Finland deltar inte i gemenskapsinitiativen Rechar, Résider, Retex, Konver och Regis. Under 1995, 
godkändes 2 gemenskapsinitiativ (Adapt och Emploi) medan de återstående initiativen (Små och medelstora 
företag, Urban, 2 Leader, Pesca, 7 Interreg) antogs under 1996. 
Stöd till utveckling av den tekniska potentialen i Finland: 
Informations- och kommunikationsteknik spelar en viktig roll i de flesta prioriterade satsningarna inom 
programmen Leader, Små och medelstora företag (inrättande av nätverk, internationalisering och 
samarbete, databaser, ny utvecklingsverksamhet - elektronik, program, elektronisk handel, etc) och Adapt 
(främjande av distansarbete, distansutbildning, införande av ny teknik i företagen och inrättande av 
databaser). Programmen Interreg faster även stor vikt vid den nya informationstekniken: 
• mellan Finland och Sverige: införande av telekommunikationsteknik och förbättring av 
logistiksystemen för att minska den geografiska isoleringen i gränszonen, utveckla företagens och 
kvinnornas tekniska kapacitet och bevara miljön i området, 
• mellan Sverige, Finland och Norge: i regionen Kvar ken-Mellersta Skandinavien, samordning av 
räddningstjänster och ny telekommunikationsteknik (t ex: telefonkonferenser, gränsöverskridande 
nät, etc) och utveckling av utbildningen genom distansundervisning, tekniköverföring, etc i 
Nordkalotten, inom ramen för förbättrade levnadsvillkor för den samiska befolkningen förstärkning 
av de mänskliga resurserna genom informationstekniken (t ex: multimediautbildning, utveckling av 
teknisk kapacitet för att stödja företagen, distansarbete, distansundervisning), 
• mellan Finland, Sverige, Norge och Ryssland: samarbete och spridning av information mellan 
företagen genom nätverk, upprättande av nätverk mellan forskningscentra, handel och industri, 
utveckling av multimediautbildning och språkinlärning på distans och förbättring av områdets 
interna förvaltning genom anslutning av telekommunikationsnät, användning av informationsteknik 
i kartografin, gemensamma databaser, gemensamma räddningstjänster, etc, 
• mellan Finland och Ryssland: FoTU-nät för expertutbyte, förbättring av tjänster för information 
och utveckling av telekommunikationer på miljöområdet i Karelen, förbättring av 
telekommunikationer inom ramen för den "Nordiska triangeln", tillämpning av ny teknik på 
miljöskydd och regionalpolitik, ökning av know-how genom arbete i kontaktnät, 
distansundervisning, öppna universitet och utveckling av forskning inom informationsteknik i 
sydöstra Finland. 
Initiativet Urban iJoensuu betonar även telematikens och informationsteknikens roll för att förebygga social 
utslagning och när det gäller att bereda långtidsarbetslösa plats på arbetsmarknaden. Det stödjer införandet 
och utvidgningen av telematiktjänstkedjan Palveluelli, information och stöd till inrättande av små och 
medelstora företag tack vare informationsteknik och invånarnas tillgång till informationsnäten. Programmet 
Pesca slutligen syftar till att skapa tre datanät för att förbinda producenter, fiskförädlingssektorn, 
marknaderna och de rådgivande organisationerna med varandra i syfte att få fiskmarknaden att fungera 
bättre. 
Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 269 
Fem nationella program och sju program inom Interreg antogs under 1996. Till att börja med har 
initiativet Urban, som i juli godkändes för staden Joensuu, som ambition att göra personerna i 
målgruppen - familjer med svårigheter och arbetslösa som lever inom ett stort avdelat område - mer 
medvetna om samhällets krav och vänja dem vid att lita till sig själva, ge dem utbildning och råd och 
införliva arbetslösa i miljöarbetet för att starta en dynamisk socialiseringsprocess i det berörda 
området. Programmet förvaltas direkt av kommunen. Programmet Små och medelstora företag som 
godkändes i november gäller huvudsakligen överföring och utveckling av teknik, internationalisering 
av små och medelstora företag, samarbete mellan företag och nätverk. Programmen inom Leader å sin 
sida gäller dels områdena i Mål 6, dels de inom Mål 5b och antogs i augusti respektive juli. Det första 
har redan gjort det möjligt att välja ut 10 LAG och det andra 12 LAG som alla börjat genomföra 
åtgärderna. Rent allmänt mottogs Leader positivt och den modell för landsbygdsutveckling som 
programmet stödjer förefaller mycket relevant i förhållande till de ansträngningar som gjorts i Finland 
på området. Pescaprogrammet slutligen som antogs i mars har i praktiken emellertid inte påbörjats, 
men de finländska myndigheterna har inrättat den rättsliga ramen (formulär för ansökan och 
utvärdering, nationell förordning) som gör det möjligt att inleda arbetet i början av 1997. 
De sju Interregprogram som Finland deltar i godkändes också i juli. Två program gäller samarbete 
med Sverige (Åland och Kvarken-Mellersta Skandinavien), ett gäller samarbete med Sverige och 
Norge norr om polcirkeln, tre gäller samarbete med Ryssland ("Barents", som också innefattar Sverige 
och Norge, "Karelen" och "Sydöstra Finland") och ett samarbete mellan Finland och Estland över 
Finska viken. Dessa program motsvarar en total investering på 199 miljoner ecu, där 63 miljoner ecu 
(finländska och svenska delar kombinerade i förekommande fall) kommer från strukturfonderna. Dessa 
siffror visar på en betydande utvidgning av möjligheterna till finansiering inom gränsöverskridande 
verksamhet. Utefter de ryska och estländska gränserna gäller ansträngningarna finansiering av åtgärder 
som gör det möjligt att förbättra samordningen mellan Interregprogrammen och programmen Tacis 
och Phare. Det originella med programmen består i att man sammanfört resurserna och har en 
gemensam ekonomisk förvaltning på den finsk-svenska gränsen (en enda region är ansvarig för 
förvaltning av anslagen för hela programmet) samt den långtgående decentraliseringen av 
beslutsprocessen. Det första mötet i övervakningskommittéerna ägde rum i oktober. 
Programmen Emploi och Adapt som antogs under 1995 gjorde det möjligt att välja ut projekten redan 
vid årets början och inleda dem under året. Under det första halvåret deltog 3 000 personer i projekt 
inom Emploi (motsvarar 100 000 utbildningsdagar), vilka är totalt 31 till antalet (11 Nowprojekt, 
9 Youthstart, 11 Horizon) och omfattar 87 deltagare från andra länder (särskilt Irland Förenade 
kungariket och Tyskland). Dessa projekt riktar sig till långtidsarbetslösa, narkomaner, invandrare, f d 
interner och handikappade samt till främjande av lika möjligheter på arbetsmarknaden. Stöd till sociala 
företag och stödsysselsättning är dominerande teman. Inom ramen för Adapt (28 projekt) genomförs 
stöd för arbetstagarnas anpassning till industrins omställning genom experiment på plats med virtuellt 
arbete och distansarbete. Dessa projekt omfattar 114, deltagare från andra länder (framförallt Förenade 
kungariket, Italien och Tyskland). För dessa två initiativ är projektens organisatörer huvudsakligen 
ickestatliga organisationer och offentliga myndigheter, bl a utbildningsorganisationer. 
Beslutet om fördelning av gemenskapsinitiativens reserv gjorde det möjligt att dela ut ytterligare 
18,9 miljoner ecu till Finland, vilka fördelades bland samtliga initiativ utom Små och medelstora 
företag71. 
71 Se även kapitel I.B.l. Gemenskapsinitiativ. 
270 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 
Tabell V-S2: Finland - Gemenskapsinitiativ -1996 i programperioden 1995-1999 (miljoner ecu) 
Initiativ 
(antal program) 
ADAPT (1) 
Emloyment(l) 
Leader (2) 
PESCA (1) 
SME(l) 
URBAN (1) 
ToUlt (7) 
Interrez/REGEN(7)** 
därav program antagna 1996: 
Leader Finland (mål 6) 
Leader Finland (mål 5b) 
PESCA Finland 
SME Finland 
URBAN Joensuu 
ToUlt (5) 
Interreg (7)*** Kostnad 
totalt 
42,90 
66,25 
76,47 
8,75 
27,93 
5,28 
227,58 
32,1 
44,3 
8,8 
27.9 
5,3 
118/4 Strukturfond t-
KSd* 
(1) 
19,70 
29,15 
28,09 
3,41 
11,09 
3,96 
95,40 
11.9 
16,2 
3.4 
U.l 
4,0 
46,6 Åtaganden 
1996 
0,00 
0,00 
28,09 
3.41 
7,39 
3.15 
42,04 
U.9 
16.2 
3,4 
7.4 
3,1 
42,0 Åtaganden 
1995-1996 
(2) 
19,70 
29.15 
28,09 
3.41 
7,39 
3,15 
9039 
11.9 
16.2 
3.4 
7.4 
3,1 
*2fi % 
awn 
100% 
100% 
100% 
100% 
67% 
80% 
95% 
100% 
100% 
100% 
67% 
80% 
90% Betalningar 
1996 
1.21 
0,00 
8.43 
1.13 
2,22 
1,57 
14,56 
3.6 
4.8 
1.1 
2.2 
1.6 
13,3 BeUlningar 
1995-1W6 
(3) 
9.85 
14.58 
8.43 
1.13 
2^2 
1.57 
37,77 
3.6 
4,8 
1,1 
1.6 
133 % 
om) 
50% 
50% 
30% 
33% 
20% 
40% 
40% 
30% 
30% 
33% 
20% 
40% 
29% 
• Utanför reserven 
** Se den utförliga redogörelsen för programmen i kapitel VII. Tabell 2.2. 
**• Se den utförliga redogörelsen för programmen i kapitel I.B.l. Gemenskapsinitiativ. 
Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 271 
14. SVERIGE 
14.1. Genomförande av åtgärder per mål 1996 
Stöd till utveckling av reginernas tekniska potential i Sverige: 
Mål 6: Samtliga inriktningar inom SPD innehåller åtgärder för stöd till informationssamhället (16,2% av 
gemenskapsanslagen). Inom ramen för främjande av know-how gäller det utveckling av 
kommunikationssystem och tillhörande teknik, företagens utnyttjande av ny teknik samt utveckling av 
regionala databaser. Det gäller även utveckling av avancerad telekommunikationsteknik för att råda bot på 
de små företagens brister på FoTU-området och å andra sidan att tillämpa denna nya teknik på 
undervisningsområdet (grundutbildning och högre utbildning på distans, ny teknik för bättre 
undervisningskvalitet, kontakt med skolor i Sverige och utomlands för utbyte av erfarenheter). Inom ramen 
för utveckling av mänskliga resurser används den nya undervisningstekniken för att stärka den kulturella, 
lokala och regionala identiteten (t ex databaser över dokument, baser över data och information inom kultur 
och historia, etc), för att förbättra lokal offentlig service, hälsa och livskvalitet i områden som ligger långt 
från tätorter (t ex: receptförskrivning på distans, etc). Avsnittet som ägnas åt det samiska folkets utveckling 
avser att inrätta databaser och multimediabaser på samiska för att främja den samiska kulturen, och på 
jordbruksområdet kombinera traditionell teknik för renuppfödning med ny teknik Tillskottet till förmån för 
teknisk utveckling är också avgörande när det gäller stöd till utveckling av sysselsättning, handel och 
industri. Slutligen uppmuntras utnyttjande av tekniken för att öka produktiviteten och marknaderna för 
jordbruks-, skogs- och fiskeprodukter samtidigt som naturresurserna bevaras. 
Mål 2: Samtliga SPD innehåller strategier för utveckling där FoTU spelar en avgörande roll (6,1 % av 
gemenskapens anslag) såväl när det gäller att fastställa prioriteringar som i valet av projekt och 
genomförande av dessa: 
• Blekinge: införande av informationsteknik (2,5 miljoner ecu, totalkostnad: 11 miljoner) planeras 
för att skapa nya arbetstillfällen och ge alla medborgare tillgång till informationssamhället. Det 
omfattar främjande av forskning och informationsteknik inom alla privata och offentliga 
socioekonomiska verksamheter (företag, landsbygdsutveckling, folkhälsa, infrastruktur, FoTU, etc), 
utveckling av infrastruktur och industriell utveckling (inrättande av innovationscentrer), 
• Norra Norrlandskusten: en inriktning (2,9 miljoner ecu, totalkostnad: 12 miljoner) stimulerar 
utnyttjande av informationstekniken framförallt i företagen, och en annan (9 miljoner ecu, 
totalkostnad: 40,5 miljoner) främjar samarbete mellan företag och forskningscentrer (spridning av 
teknisk information, projekt för tekniköverföring), 
• Ångermanlandskusten: SPD ger inte i något fall prioritet åt informationsteknik, men ägnar en 
inriktning åt innovation iföretagen (3,3 miljoner ecu, totalkostnad: 23,2 miljoner). Dessutom är 
tillämpningen av ny teknik ett kriterium vid urval av projekten, 
• Bergslagen: utnyttjandet av den nya tekniken uppmuntras iföretagen, särskilt i glesbygdsområden 
och områden längst från städerna, genom samarbete mellan företag och forskningscentrer 
(5 miljoner ecu, totalkostnad: 18,8 miljoner) och genom FoU-utbildning (3 miljoner ecu, 
totalkostnad: 11,3 miljoner), 
• Fyrstadsregionen: den tekniska utvecklingen ingår i åtgärderna för lokal utveckling, utveckling av 
mänskliga resurser och förbättrad utbildning, men även i åtgärderna för att öka företagens 
kapacitet (3,3 miljoner ecu, totalkostnad: 17,9 miljoner), särskilt när det gäller miljöteknik Det är 
också ett kriterium vid urval av projekten. 
Mål 5b : Samtliga program har en teknisk beståndsdel, där telekommunikation, FoTU och telematik betraktas 
som verktyg för att minska landsbygdens isolering: 
• Skärgården: användning av ny telekommunikationsteknik och telematik för att förbinda öarna med 
resten av landet samt utveckling av praktik på distans, 
• Västra Sverige och Västerbotten/Gävle/Dala: utveckling av telekommunikationerna, 
• Sydöstra Sverige: stöd till FoTU-program, 
• Gotland: stöd till telematiktillämpningar. 
Totalt motsvarar finansieringen av teknisk utveckling i Sverige 17,1 % av strukturfondernas anslag (Mål 6 
och 2). 
272 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 
Tabell V-53: Sverige - Finansiering med direkt anknytning till tekniska utveckling i programperioden 
1994-1999 (miljoner ecu) 
Mäl 2 
Mål 6 
ToUlt Totalt 
138,1 
86,8 
224,9 % 
61% 
39% 
100% Strukturfonder 
29,6 
40,8 
70,5 % 
21% 
47% 
31% MedlemssUt 
Offentliga 
sektorn 
64,8 
32,4 
97.2 PrivaU 
sektorn 
43,7 
13,5 
57,2 ToUlt 
108,5 
45,9 
154,4 % 
79% 
53% 
69% Finansiering genom 
strukturfonderna 
OBS: ProgramplanehngsfOrfarandets kartkur samt de olika tillvägagångssätt som antagits av medlemsstaterna 
kräver en viss försiktighet når det galler tolkningen, särskilt för utgifter i samband med mformarionssamhållet, 
vilka ofta år knutna bil andra områden som industrin och FoTU. ID FoTU BIKT 
MÅL672 
Diagram V-64: Sammanfattning av programplaneringen 1995-1999 (miljoner ecu): 
Prioriterade områden: 
Sysselsättning, handel och industri (a) 
Främjande av kunnande (b) 
Jordbruk, fiske och naturtillgångar (c) 
Landbygdsutveckling och gemenskapsarbete (d) 
Samebefolkningen (e) 
Tekniskt bistånd (Q 
Fördelning per fond: 
ERUF 
ESF 
EUGFJ 
FFU 
Totalt 122,6 
63,9 
61,4 
4,1 
252,0 82,6 
48,8 
66,1 
41,7 
7,6 
5,2 
49% 
25% 
24% 
2% 
100% 
1 SPD (d)17% 
(c) 26% (•)3% 02% 
(a) 33% 
(b) 19% 
Huvudsakliga resultat 1996 
Det samlade programplaneringsdokumentet för Mål 6 som godkändes i november 1995 syftade till att 
skapa 9 500 nya arbetstillfällen och inrätta 900 företag. Inom varje område inrättades kommittéer med 
ansvar för att välja ut projekt för flertalet åtgärder, samt en behörig regional grupp för åtgärder inom 
FoU, informationsteknik och turistnäring när dessa åtgärder kräver ett strategisk synsätt. 
Genomförandetakten för SPD var en besvikelse under 1996. En arbetsgrupp med ansvar för 
genomförandet hade inrättats av övervakningskommittén för att utarbeta riktlinjer för åtgärderna inom 
de regionala och lokala myndigheter som ansvarar för att välja ut projekt i vart och ett av de sju 
områden som omfattas av Mål 6. Dessa riktlinjer publicerades först i mitten av 1996 vilket innebar att 
genomförandet försenades. Situationen förbättrades emellertid under det andra halvåret och i slutet av 
året motsvarade de godkända projekten ungefär 80 % av de planerade anslagen för 1995-1996. 
Åtgärder avseende lokal utveckling, FoTU samt informationsteknik är de projekt som möjliggjort flest 
framsteg, medan åtgärder avsedda att stödja företagen släpade efter. Då de små och medelstora 
företagen uttryckte oro avseende tillgång till SPD inrättades en särskild grupp för att studera problemet 
och redovisa det för övervakningskommittén. Inom åtgärden för FoU godkände 
övervakningskommittén beviljande av stöd på 9 miljoner ecu till Institutet för miljö- och 
rymdforskning i Kiruna, vilket är det största projekt som godkänts hittills. 
1996 i programperioden 1995-1999 
I slutet av 1996 hade ca 80 % av stödet från strukturfonderna för åren 1995-1996 fördelats mellan 
olika projekt. Emellertid hade egentligen endast 6,5 % av beloppen för 1995 och 1996 betalats ut till 
slutmottagarna. Det är anledningen till att 1996 års anslag endast kunnat inledas för en av fonderna, 
nämligen EUGFJ, innan årets slut. 
72 Stödberättigade områden: Jämtland, Värmland, Kopparberg, Gävleborg, Västernorrland, Västerbotten, 
Norrbotten. 
Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 273 
MÅL273 
Diagram V-65:Sammanfattnlng av programplaneringen 1995-1999 (miljoner ecu - 1995 års priser och 1996 års situation). 
Prioriterade områden: 
Företagsutveckling (a) 
Nyskapande, forskning och utveckling (b) 
Företagsklimat, turism, lokal utveckling (c) 
Utbildning, kvalifikationer (d) 
Tekniskt bistånd (e) 
Fördelning per fond: 
ERUF 
ESF 
Totalt 121,7 
38,3 
160,0 
5 SPD 
Genomsnitt per SPD| 79,5 
17,8 
33,8 
24,3 
4,6 
76% 
24% 
100% 
32,0 (d) 15% (a) 3% 
(c) 21% 
(b) 11% (a) 50% 
Huvudsakliga resultat 1996 
De fem SPD i Mål 2 godkändes i november 1995 för perioden 1995-1999. De omfattar huvudsakligen 
åtgärder som syftar till att förbättra företagens arbetsklimat, förstärka lokala små och medelstora 
företag samt utveckla turismen, och de har ambitiösa målsättningar när det gäller att skapa 
sysselsättning (21 000 nya arbetstillfällen). Under det första halvåret 1996 gjorde de nationella och 
regionala myndigheterna stora ansträngningar för att införa lämpliga strukturer och förfaranden för 
förvaltning, övervakning och utvärdering av programmen. Genomförandet av programmen försenades 
därmed något, men under det andra halvåret förbättrades situationen avsevärt. I slutet av året utgjorde 
beloppet för de projekt som godkänts på regional nivå 20 % av anslagen från strukturfondernas 
tillgängliga anslag under programperioden. Det bör dessutom noteras att i flertalet regioner var ett stort 
antal projekt på väg att avslutas, vilket innebär att större delen av de tidigare förseningarna 
förmodligen kan arbetas in under 1997. 
Övervakningskommittéerna för Mål 2 träffades tre gånger under 1996. Under dessa möten 
färdigställdes bestämmelserna för genomförande och processen med delutvärdering infördes. Vid 
dessa möten analyserades även de svårigheter som uppstått vid genomförandet av SPD (förfarande för 
att godkänna projekt, förseningar i betalning till slutmottagarna, små och medelstora företags 
deltagande). 
1996 i programperioden 1995-1999 
Trots den snabba ökningen av andelen godkända projekt under det andra halvåret var 
utbetalningsnivån till mottagarna fortsatt mycket låg (i slutet av året knappt mer än 5 % av de 
tillgängliga anslagen för hela programperioden). Detta berodde framförallt på försenat godkännande av 
projekt under det första halvåret men också till viss mån på den relativt tröga administrationen. De 
svenska myndigheterna kunde därför inte anhålla om utbetalning av den andra omgången förskott eller 
begära att den andra delen av SPD för Bergslagen skulle inledas. Återstående fyra SPD är program 
som innehåller endast ett åtagande. 
MÅL 3 OCH 4 
Diagram V-66: Mål 3: Programplanering 1995-1999 (miljoner ecu - 1995 års priser): 
Prioriterade områden: 
Integrering av unga på arbetsmarknaden (a) 
Kamp mot långtidsarbetslösheten (b) 
Tillträde på arbetsmarknaden för personer som 
riskerar utcstängning (c) 
Tekniskt bistånd (d) 
ToUlt 
SPD ESF 
97,0 
173,0 
63,0 
14,0 
347,0 (d)4% 
(c) 18% 
(b) 50% (a) 28% 
73 Stödberättigade områden: 
Norrlandskustea Ångermanlandskusten, Bergslagen, Blekinge, Fyrstadsregionen, Norra 
274 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 
Då SPD för Mål 3 godkändes först i december 1995 - projekt som inletts efter den 1 juli 1995 är ändå 
bidragsberättigade retroaktivt - försenades införandet till viss del av att strukturer och förfaranden 
programmets genomförande skulle inrättas. Det förklarar varför endast 30 projekt valts ut för 1995 
(med retroaktiv finansiering). Mellan juli 1995 och slutet av december 1996 finansierades emellertid 
643 projekt och 33 636 deltagare erhöll finansiering från ESF. 54% av deltagarna är 
långtidsarbetslösa och 39 % är ungdomar. 46 % deltar i åtgärder för att komma in på arbetsmarknaden, 
35 % i åtgärder för kompetensutveckling och 14 % i åtgärder för vägledning och rådgivning. 53 % av 
deltagarna är kvinnor och 15 % är invandrare. De preliminära resultaten visar att 32 % av de deltagare 
som är arbetslösa innan de deltar i programmen har sysselsättning efteråt och att 23 % av deltagarna 
hoppat av under projektets gång (36 % har funnit ett arbete, 15 % har påbörjat annan utbildning och 
27 % har slutat av okänd anledning). 
Diagram V-67: Mål 4: Programplanering 1995-1999 (miljoner ecu - 1995 års priser): 
Prioriterade områden: 
Prognos, planering och utveckling (a) 
Kompetenshöjning, yrkesvägledning och rådgivning (b) 
Strukturer för samarbete och överföring, nätverk (c) 
Tekniskt bistånd (d) 
Totalt ESF 
1 SPD 26,0 
112,4 
26,0 
8,6 
173,0 (c) 15% (d)5% (a) 15% 
(b) 65% 
SPD för Mål 4 antogs först i februari 1996. Det vänder sig till anställda i små och medelstora företag 
och 15 % av finansieringen är särskilt avsedd för små och medelstora företag på folkhälsoområdet 
(enmansföretag organiserade i nätverk kan också föreslå projekt). Den allmänna strategin är att 
anpassa produktionen efter kundkretsen genom att omorganisera arbetet och erbjuda de anställda 
kompetensutveckling. Den första obligatoriska etappen för projekten är en analys av situationen för 
varje företag, innan en åtgärdsplan upprättas. Inget projekt inleds om det inte godkänns av de anställda 
som också måste delta i arbetet. En ny nationell organisation är ansvarig för den dagliga förvaltningen 
av programmet medan AMS ansvarar för det ekonomiska verkställandet. Mål 4 har mottagits med stort 
intresse i Sverige. 3 066 projekt valdes ut under 1996. Det omfattar 250 företag med mer än 50 
anställda, 2 856 företag med färre än 50 anställda och 1 467 med färre än 10 anställda. Det totala 
antalet deltagare uppgår till 63 620 varav 37 % är kvinnor. Entusiasmen riskerar emellertid att bromsas 
upp av det långsamma ekonomiska verkställandet. 
MÅL 5a jordbruk 
Tabell V-54: Sammanfattning av genomförandet av programplaneringen 1995-1999 (miljoner ecu -1996 års situation och priser): 
Totalt 
92,2 »ärder 
Produktion 
Gemenskapsinitiativ 68,7 
23,5 % 
75% 
25% 
När det gäller förbättrad effektivitet för produktionsstrukturerna har Sverige sedan anslutningen till 
EU successivt infört stödåtgärder enligt gemenskapens bestämmelser. Under 1995 infördes först 
kompensationsbidrag som med 23 000 mottagare för år 1996 utgör den största åtgärden i det svenska 
systemet. Stödet till unga jordbrukare började tillämpas under 1996 och under året noterades 149 
mottagare. Denna siffra var lägre än prognosen vilket kan bero på att jordbrukarna fortfarande måste 
vänja sig vid denna nya form av stöd. Systemet för stöd till jordbruksinvesteringar som godkändes i 
slutet av 1996 skall slutligen genomföras under 1997. Det skall bl a betona miljöskydd, djurens 
välbefinnande och diversifiering av verksamheten. 
SPD för stöd till förädling och saluföring av produkter antogs i mars 1996. De bidragsberättigande 
kostnaderna uppgår till 188 miljoner ecu. Sektorerna för kött-, mjölk- och mjölkprodukter erhåller 
61 % av anslagen. De fem övriga sektorerna (fjäderfä, frukt och grönsaker, blommor och växter, 
potatis, skogsprodukter) erhåller 9 miljoner ecu. Genomförandet av systemet inleddes i slutet av 1996 
med godkännande av 210 projekt till ett totalt värde av 15 miljoner ecu. Mjölk och mjölkprodukter 
utgör den största delen (71 %). 
Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 275 
MÅL 5a fiske 
Diagram V-68: Mål 5a fiske - Sammanfattning av programplaneringen 1995-1999 (miljoner ecu) 
Anpassning och omläggning av fiskeansträngningen (a) 
Övriga åtgärder rörande fiskeflottan (b) 
Förnyelse och modernisering av fiskeflottan (c) 
Vattenbruk (d) 
Skyddade havsområden (e) 
Anläggningar i fiskehamnar (f) 
Bearbetning och saluföring av produkter (g) 
Säljfrämjande åtgärder (h) 
Socioekonomiska åtgärder (I) 
övriga åtgärder (J) 
Totalt FFU 
4,0 
0,0 
12,0 
5,1 
1,9 
2,2 
9,0 
2,2 
pm 
3,6 
40,0 (h)6% 0)9% (a) 10% 
(8)22% (c) 29% 
(06% (•)5% (d)l3% 
Efter att metoden för projekturval fastställts inleddes finansieringen i mitten av 1996, sedan SPD 
antagits i november 1995. De bidragsberättigade kostnaderna på faltet uppgick i slutet av 1996 till 
16,6 miljoner ecu, eller 14 % av det totala beloppet för perioden 1995-1999. Investeringarna är särskilt 
stora inom förädlingssektorn (43 % av den totala bidragsberättigande kostnaden), .följt av 
anpassningen av fiskekapaciteten och moderniseringen av flottan (motsvarar 17% vardera av den 
bidragsberättigande kostnaden). 
MÅL 5b74 
Diagram V-69: Mål 5b - Sammanfattning av programplaneringen 1995-1999: 
Befolkning (1000 inv.) 
Yta (km') 
Fördelning per fond: 
ERUF 
ESF 
EUGFJ 
Totalt 
S SPD 
Genomsnitt per SPD[ 754 
52.746 
miljoner ecu 
70,6 
30,3 
40,2 
141,0 50% 
21% 
28% 
100% 
28.2 (0 21% (g) 2% 
(•)«% (a) 17% 
(b) 36% • Dlvershlertng och utveckling av 
jordbruk och skogsbruk (a) 
• Diversifiering och utveckling av 
sektorer utanför lordbruket (b) 
• Miljöskydd (c) 
D Turism (d) 
• Lokal utveckling och 
modernisering av byar (ej 
• Mänskliga resurser (f) 
ITeknlskt bistand (g) 
De fem SPD i Mål 5b antogs i maj 1996 och övervakningskommittéernas första möten hölls redan i 
maj och juni för att snabbt genomföra programmen. Införandet av gemenskapspolitiken för 
landsbygdsutveckling i Sverige innebar nya sätt att gripa sig an ämnet: den fleråriga 
programplaneringsperioden med långsiktiga strategier och målsättningar tillsammans med övervakning 
innebär en nyhet, de regionala programmen som innefattar områden över de traditionella länsgränserna 
har medfört ett aktivt samarbete mellan nya samarbetspartners inbegripet arbetsmarknadens parter. Det 
har också medfört att nya myndigheter skapats (regionala övervakningskommittéer) samt att systemen 
för administration och kontroll anpassats till gemenskapens krav. 
Det ekonomiska verkställandet under 1996 motsvarade programmens inledande men genomförandet på 
fältet påbörjades först på hösten. Inledningen var emellertid relativt långsam på grund av att systemet 
var nytt och till viss del på grund av att de potentiella mottagarna kände osäkerhet när det gällde tid 
och sätt för hur åtgärden skulle genomföras. Läget diskuterades vid de andra mötena i 
övervakningskommittéerna i respektive område i november och betydelsen av information till 
potentiella mottagare underströks. En viss ökning av genomförandehastigheten noterades i slutet av 
året och dessa framsteg fortsätter förhoppningsvis under 1997. Övervakningen av situationen och 
genomförandet blir en av viktigaste uppgifterna för utvärderarna som väljs ut i slutet av året och skall 
lägga fram sitt förslag till delrapport om utvärdering i juni 1997. 
74 Stödberättigade områden: Sydöstra Sverige, Västerbotten/Gävle/Dala, Västra Sverige, Skärgården, Gotland. 
276 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 
Tabell V-55: Sverige - Åtgärder per mål -1996 i programperioden 1995-1999 (miljoner ecu) 
Pro gran] 
(intag in dear) Kostnad 
totalt Strukturfond»-
stfid 
(1) Ata gi oden 
1996 Åtaganden 
1995-1996 
(2) avm Betalningar 
1996 Betalningar 
1995-1996 
O) % 
ovm 
Mil 6 
SPD Sverige (1995) | 635.01 252.0| 11,5| 56,4| 22%l 9.0| 31.5| 12% 
Mil 2 
SPD Ångermanlandskusten ( 1995) 
SPD Bagslagen (1995) 
SPD Blekinge (1995) 
SPD Fyrstad (1995) 
SPD Norra Norriandskusten (1995) 
Totalt 89.5 
321,4 
85,8 
145,5 
161,2 
803,4 18,0 
67,0 
15,0 
24,0 
36,0 
160,0 0,0 
0,0 
o.o 
0,0 
0.0 0,0 18,0 
12,8 
15,0 
24,0 
36.0 
105,8 100% 
19% 
100% 
100% 
100% 
66% 0,0 o.o o.o 
0,0 
0.0 
0,0 6.2 
6,4 
5.0 
8,2 
12.3 
38,1 34% 
10% 
34% 
34% 
34% 
24% 
Mil 3 
SPD Sverijze (1995) | 771,0| 347.0| O.Ol 73.01 21%| 0,0| 36,5| 11% 
Mil 4 
SPD Sverige (1996) | 612.61 173.0| 37.5| 37.5| 22%l 18,8| 18,8| 11% 
Mil Sa jordbruk 
Prognos Sverige förordn. 2328/91 (1995) 
SPD Sverige förordn. 866 och 867/90 (1996) 
Totalt 267,8 
187,8 
¥55,7 68,7 
23,5 
92,2 15,5 
11.0 
26,5 192. 
11.0 
40J 43% 
47% 
44% 22.4 
5.5 
27,9 29,2 
5.5 
34,7 43% 
23% 
38% 
Mil 5s fukt 
SPD Sverige (1995) | 115,9| 40.0| 0.0| 40,0| 100%| 0,0| 12,0| 30% 
Mil 5b 
SPD Gotland (19%) 
SPD Skärgården (1996) 
SPD Sydöstra Sverige ( 1996) 
SPD Västerbotten/Gävle/Dala (1996) 
SPD Västra Sverige (1996) 
Totalt 
TOTALT 50,1 
30,3 
327,0 
199,7 
120,1 
727,1 
4.120.7 1U 
7.2 
49,0 
42,9 
30,7 
141,0 
1.205.2 11.2 
7,2 
7,8 
8,0 
30.7 
64,9 
140,4 1U 
7.2 
7.8 
8.0 
30.7 
64,9 
4M» 100% 
100% 
16% 
19% 
100% 
46% 
35% 3.4 
2.1 
3.9 
4,0 
9.2 
22,6 
78.3 3.4 
2,1 
3,9 
4,0 
9.2 
22,6 
194.2 30% 
30% 
8% 
9% 
30% 
16% 
16% 
14.2. Genomförande av gemenskapsinitiativ 1996 
Anmärkning: 
Sverige deltar inte i Rechar, Résider, Retex eller Regis. Två program antogs under 1995 (Employment och 
Adapt) och de återstående antogs under 1996: Små och medelstora företag, Konver, Urban, Pesca, 2 Leader 
och 8 Interreg (1 med Danmark, 1 med Finland, 2 med Finland och Norge, 3 med Norge, 1 med Finland, 
Norge och Ryssland). 
Stöd till utveckling av den tekniska potentialen i Sverige: 
När det gäller initiativet Små och medelstora företag prioriterar det svenska programmet förbättring av de 
svenska små och medelstora företagens konkurrenskraft genom ny teknik Det betonar betydelsen av att 
analysera företagens tekniska behov och stöder överföring och tillämpningar av teknik. Dessa åtgärder som 
förfogar över 4,5 miljoner ecu (totalkostnad: 14,4 miljoner ecu) lyfter fram den nya teknikens roll när det 
gäller att minska de geografiska nackdelarna och skapa möjligheter för de små och medelstora företagen. 
Informationstekniken beaktas också i vissa initiativ avseende industrins omställning. Programmet Konver 
uppmuntrar i Karlskoga civil tillämpning av den nuvarande tekniska potentialen genom samarbete som 
kanaliseras av ett centrum för teknisk utveckling mellan företag och forskningscentrer, och i Karlsborg 
inrättande av små och medelstora företag genom att utveckla och sprida tekniken (t ex: inrättande av nätverk, 
etc) samt utbildning inom teknik och företagsförvaltning (t ex: utbildning inom tekniska nischer, 
distansutbildning, etc). 
Inom Interreg betraktas den nya tekniken som ett utvecklingsområde för gränsöverskridande samarbete: 
• mellan Sverige och Norge: förbättrad kommunikation och användning av ny teknik i media, 
utbildning och investering i informationsteknik, innovativ verksamhet i de små och medelstora 
företagen, utveckling av gemensamma informationssystem på arbetsmarknaden (programmet "Inre 
Skandinavien"), tekniskt samarbete mellan företag, universitet, lokala myndigheter och 
utbildningscentrer, utbyggnad av nätverken för kommunikation och telekommunikation samt 
distansutbildning (programmet "Utan gränser") 
• mellan Sverige och Danmark: åtgärder för ny teknik inom ramen för de inriktningar som ägnas åt 
industriell utveckling, media, FoTU och högre utbildning. 
Programmen Leader täcker även den nya tekniken (telemarketing, kommunikation, ekonomisk förvaltning, 
nya tjänster och företag, distansutbildning, etc). De skall bl a utveckla investeringar och utbildning inom 
informationsteknik. Programmet Urban ger anslag till Facklans utbildningscentrum i Malmö som stödjer nya 
företag inom media och teknisk utrustning, till Kultur- och mediacenter i Augustenborgsskolan och till fyra 
informationscentrer med uppgift att arrangera kurser och utbildning inom kommunikations- och 
mediaområdet, videokonferenser, etc. Adapt slutligen uppmuntrar utvecklingen av tekniska tillämpningar i de 
små och medelstora företagen samt utvecklingen av nätverk mellan privatpersoner, företag, organisationer 
och forskningsinstitut. - ; 
Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 277 
Den största delen av programmen för Sverige antogs under 1996, totalt sex inom de nationella 
programmen och åtta inom Interregprogrammen. När det gäller de senare omfattar ett program Sverige 
och Danmark, ett omfattar Sverige och Finland, två program har genomförts mellan Sverige, Finland 
och Norge, ett mellan Sverige, Finland, Norge och Ryssland och tre mellan Sverige och Norge. Den 
första serien möten inom sju av programmen ägde rum i oktober 1996 (undantag var mötet inom 
programmet Sverige-Danmark som ägt rum tidigare). Programmet Urban som antogs i december gäller 
staden Malmö. Det omfattar ett område på 22 000 invånare och skall användas för att finansiera en rad 
samordnade ekonomiska åtgärder avseende sociala frågor och mfrastruktur, med målsättningen att 
skapa 200 - 300 nya arbetstillfällen och inrätta 25 nya företag. Initiativet Små och medelstora företag 
som antogs i juli täcker samtliga regioner som omfattas av Mål 2, 5b och 6 och har tre prioriterade 
inriktningar, utveckling av de små och medelstora företagens marknader, större användning av den nya 
tekniken i de små och medelstora företagen och främjande av miljökvalitén som ett sätt att stärka 
konkurrenskraften. Programmet Konver som omfattar Karlskoga kommun i Örebro län och Karlsborgs 
kommun i Skaraborgs län godkändes i juli 1996 medan två Leaderprogram som antogs i juni 
respektive juli gäller stödberättigade områden inom Mål 5b och regionerna i Mål 6. Inom ramen för 
programmet avseende områden inom Mål 5b, valdes nio LAG ut och i områdena som omfattas av Mål 
6 valdes tre ut. Samtliga inledde sin verksamhet innan årets slut. Programmet Pesca, slutligen, som 
antogs i mars omfattar 16 kommuner som är beroende av fisket utanför området för Mål 6, 
huvudsakligen på Sveriges västkust. Ett begränsat antal projekt lades fram och valdes ut under 1996 
men övervakningskommittén höll ändå möten under året. 
De enda program som godkändes under 1995 var Employment och Adapt. Under 1996 valdes 47 
projekt ut inom ramen för Employment (10 Nowprojekt, 25 Horizonprojekt och 12 Youthstart). Ett 
stort antal projekt, särskilt inom Now och Horizon gäller skapande av sysselsättning och möjligheter 
till oberoende anställning. Inom Youthstart betonas åtgärder för att motivera och stödja ungdomar 
genom att utveckla deras initiativförmåga. Inom Adapt valdes 24 projekt ut under 1996. De riktar sig 
särskilt till de små och medelstora företagens personal. Prioriterade områden är identifiering av nya 
former för att organisera arbetet, kompetensutveckling för anställda inom sektorer där 
informationstekniken spelar en viktig roll, utveckling av nya former av utbildning på arbetsplatsen, 
skapande av arbetstillfällen i glesbygdsområden och utveckling av kvinnligt företagande. 
Vid fördelningen av gemenskapsinitiativens reserv tilldelades Sverige ytterligare 15,8 miljoner ecu. 
Beloppet delas mellan samtliga initiativ utom Små och medelstora företag och Konver, men nära 
hälften avsätts till Interreg75. 
Tabell V-56: Sverige - Gemenskapsinitiativ - 1996 i programperioden 1995-1999 (miljoner ecu) 
Initiativ 
(antal program) 
ADAPT (1) 
Employment ( 1 ) 
Leader"(2) 
PESCA (1) 
SME(l) 
Konver (1) 
URBAN (1) 
Totalt (8) 
InierregmECEN (S)** 
därav program antagna 1996: 
Leader Sverige (mil 5b) 
Leader Sverige (mål 6) 
PESCA Sverige 
SME Sverige 
Konver Karlskoga, Karlsborg 
URBAN Malmö 
Toult (6) 
Interreg (8)*** Kostnad 
totalt 
21,7 
39,9 
85,9 
10,5 
48,8 
11.4 
11.9 
230,2 
71,8 
14,1 
10,5 
48,8 
11.4 
11.9 
168,6 Strukturfonds-
stöd* 
(1) 
11.3 
20,7 
16,1 
4,0 
17,2 
3,3 
5.0 
77,5 
12,1 
4,0 
4,0 
17,2 
3,3 
5,0 
45,6 Åtaganden 
1996 
0,0 
o.o 
13.4 
4,0 
13,0 
2,6 
3,1 
36,1 
10,0 
3,3 
4,0 
13,0 
2,6 
3,1 
36,1 Åtaganden 
1995-1996 
(2) 
11.3 
20,7 
13,4 
4,0 
13,0 
2,6 
3.1 
68,1 
10,0 
3.3 
4.0 
13,0 
2,6 
3.1 
36,1 % 
mun 
100% 
100% 
83% 
100% 
76% 
78% 
63% 
88% 
83% 
83% 
100% 
76% 
78% 
63% 
79% Betalningar 
1996 
0,0 
0,0 
4.0 
U 
3.9 
0,8 
0,9 
103 
3.0 
1.0 
U 
3.9 
0,8 
0.9 
10,8 Betalningar 
1995-1996 
13) 
5.6 
10.3 
4.0 
U 
3.9 
0.8 
0.9 
263 
3.0 
1.0 
1.2 
3.9 
0.8 
0,9 
10,8 V. 
C31AU 
50% 
50% 
25% 
30% 
23% 
24% 
19% 
35% 
25% 
25% 
30% 
23% 
24% 
19% 
?4% 
* Utanför reserven, utom URBAN Malmö 
"Se den utförliga redogörelsen för programmen i kapitel VII. Tabell 2.2. 
**• Se den utförliga redogörelsen för programmen i kapitel I.B.l. Gemenskapsinitiativ 
75 Se även kapitel I.B.l. Gemenskapsinitiativ. 
28 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 
1.2. År 1996 i programperioden 1994-99 
Vid utgången av 1996 hade nästan alla planerade stödåtgärder för perioden 1994-99 antagits. 
Verkställandet av programmen har på tre år tydligt intensifierats. Genomförandet har nu uppnått sin 
marschfart för de flesta mål, medlemsstater och stödåtgärder. En jämförelse av år 1996 med de två 
första åren visar att 1996 står för 37 % av åtagandena för perioden 1994-96, mot 28 % för år 1994 och 
35 % för 1995. Skillnaden framgår ännu tydligare av att 1996 års utbetalningar omfattar 44 % av de 
utbetalningar som gjorts sedan 1994, mot 21 % för 1994 och 35 % för 1995. 
Tabell 1-2: GSR/SPD - Genomförande år 1994-96 Ci miljoner ecu) 
B 
DK 
D 
EL 
E 
F 
IRL 
I 
L 
NL 
A 
P 
FIN 
SV 
UK 
EUR15 Åtaganden Betalningar 
1994 
251,4 
121,0 
2.703,5 
1.884,6 
4.018,5 
1.903,7 
725,9 
1.572,6 
19,2 
323,0 
0,0 
3.169,8 
0,0 
0,0 
1.646,8 
18339,8 1995 
86,4 
95,4 
2.422,2 
2.653,0 
5.837,4 
1.326,5 
954,2 
2.282,5 
9,4 
183,8 
300,5 
1.379,7 
304,5 
277,4 
1.331,2 
19444,1 1996 
361,8 
120,9 
3.351,6 
1.590,0 
5.498,7 
2.022,6 
1.181,3 
2.606,2 
6,6 
287,1 
209,6 
2.968,0 
211,9 
140,4 
2.521,0 
23077,6 1994-96 
699,6 
337,2 
8.477,2 
6.127,6 
15354,5 
5.252,8 
2.861,5 
6.461,2 
35,2 
793,9 
510,2 
7.517,4 
5163 
417,8 
5.499,0 
60861,5 1994 
108,1 
64,9 
1.605,2 
1.051,3 
1.975,4 
803,2 
513,2 
767,5 
9,4 
189,3 
0,0 
1.596,9 
0,0 
0,0 
965,6 
9649,9 1995 
102,2 
87,5 
1.631,0 
1.705,8 
4.537,3 
949,4 
856,5 
1.191,9 
6,5 
178,2 
143,8 
1.667,2 
147,2 
115,9 
826,2 
14146,5 1996 
262,7 
74,5 
2.967,2 
1.646,1 
4.460,9 
1.623,0 
900,8 
2.227,0 
9,3 
20 M 
216,8 
2.434,6 
117,2 
78,3 
1.751,4 
18970,9 1994-96 
473,0 
226,9 
6.203,4 
4.403,1 
10.973,6 
3375,6 
2.270,4 
4.186,4 
25,2 
568,9 
360,6 
5.698,7 
264,4 
194,2 
3.543,2 
427673 
Grafik 1-1: GSR/SPD - Andeiför varje år av genomförandet under åren 1994 -1996 
Åtaganden Betalningar 
Hl 1 
IOEDB.I F «t I LNLAPmSUC SDKDB.IPBLI L r FM S 
Förverkligandet under ide tre första åren jämfört med de planerade anslagen för perioden 1994-99 
bekräftar denna tendens till återhämtning. För samtliga mål uppgår andelen åtagna stöd till nästan 
hälften och andelen betalda stöd till en tredjedel av periodens stöd. Situationerna varierar dock för de 
olika målen. Mål 2 är ett särfall: Den första etappen 1994-96 löpte ut med en genomförandegrad som 
skall bedömas med hänsyn till den sena programstarten, som gjorde det nödvändigt att minska de 
ursprungliga stöden och att göra överföringar till år 1997-99. De ursprungliga stöden har åtagits till 
89 % och betalats till 47 %. När det gäller de andra målen är mål 1,6 och 3 längst framskridna med 
nästan hälften av stöden placerade och en tredjedel betalda. Därefter kommer mål 5a jordbruk och 5a 
fiske, där åtaganden har gjorts för mellan 40 % och 50 % av stöden och något mer än en fjärdedel har 
betalats. Mindre framskridna är mål 5b och 4, där mindre än en tredjedel av stöden är åtagna och 
mindre än en fjärdedel är utbetalda. 
Situationen i de olika medlemsstaterna uppvisar även tydliga skillnader. Vad beträffar åtaganden är 
procentsatsen i fyra medlemsstater (Förenade kungariket, Portugal, Spanien och Irland) högre än 50 % 
av stöden och för sju medlemsstater (Danmark, Luxemburg, Frankrike, Tyskland, Nederländerna, 
Grekland och Belgien) ligger procentsatsen mellan 40 % och 50 % men varierar från 43 % till 49 % 
278 Åttonde årsrapporten • Strukturfonderna 1996 
15. FÖRENADE KUNGARIKET 
15.1. Genomförande av åtgärder per mål 1996 
Stöd till utveckling av regionernas tekniska potential i Förenade kungariket: 
Mål 1: De flesta prioriteringarna i de tre samlade programplaneringsdokumenten (SPD) lägger stor vikt vid 
teknisk utveckling (totalt 7,9 % av gemenskapsanslagen). 
I fråga om FoTU: 
• I Highlands och Islands: Förbättring av marknadsföring som utnyttjar informationsteknik 
(2,3 miljoner ecu; totalkostnad: 4,6 miljoner), FoTU i SME (6 miljoner ecu; totalkostnad: 
18,7 miljoner) samt miljöforskning. 
• I Nordirland: Inom det avsnitt som är ägnat åt ekonomisk utveckling kan man, å ena sidan, notera 
programmen COMPLETE och Vetenskap och Teknik, som är avsedda att upprätta nät för 
tekniköverföring och att förstärka forskningen (31,9 miljoner ecu) och, å andra sidan, utveckling av 
tekniska infrastrukturer (25,7 miljoner ecu; totalkostnad: 41 miljoner - t.ex. forskningscentra, 
demonstrationsprojekt, kalibrering och utvärdering) och utbildning i nya tekniker (25 miljoner ecu; 
totalkostnad: 38,5 miljoner) samt miljöforskning. Dessutom är forskning ett betydande inslag i 
strategin för utveckling av mänskliga resurser (3,8 miljoner ecu; totalkostnad: 5,8 miljoner), 
transporter och lokala infrastrukturer (9,8 miljoner ecu; totalkostnad: 13,6 miljoner), jordbruk och 
landsbygd (7,1 miljoner ecu; totalkostnad: 15,5 miljoner) samt miljöskydd. 
• I Merseyside: Ett prioriterat avsnitt (62 miljoner ecu; totalkostnad: 172 miljoner) ägnas i sin helhet 
åt utveckling av avancerad teknik och spjutspetsindustrier. Det stöder forskning, teknik och innovativ 
verksamhet i företagen (inklusive framtagande av nya produkter och metoder), kommersiellt 
utnyttjande av forskningsverksamheten, deltagande i forskningsprogram och bildande av nya 
teknikföretag. Det stöder vidare utveckling av egen teknik liksom utbildning i ny miljöteknik och i 
andra nya tekniker (t.ex. genom att främja vetenskap och teknologi vid utbildningsanstalter, 
fastställa industrins behov, upprätta kontakter mellan industri och skola och utveckla centra för 
utbildning i avancerad teknik). 
Utvecklingen av informationsteknik i Highlands och Islands (8,1 miljoner ecu; totalkostnad: 36,4 miljoner) 
innefattar definition avföretagens behov och av konsekvenserna av informations- och kommunikationstekniken 
(IKT)för regionen, utveckling av TT-relaterade tjänster (till exempel turism) samt förbättring avföretagens och 
de lokala förvaltningarnas tillgång till och utnyttjande av avancerade telekommunikationer och framtagning av 
supporttjänster för integrering av (informations- och kommunikationstekniken (IKT). Vad gäller 
teledatatillämpningar i Highlands och Islands, inriktar man sig på att utveckla nät för olika former av 
distansutbildning och mobila enheter sammankopplade via teledatateknik (4,4 miljoner ecu; totalkostnad: 
8,8 miljoner), medan man i Merseyside lägger huvudvikten vid utveckling av avancerade teledatanät och en 
telehamn i och mellan de lokala företagen samt vid de informationsnät som inriktar sig på ny teknik 
Mål 2 (1994-1996): Alla SPD, med undantag av det som rör Gibraltar, innehåller åtgärder för stöd till teknisk 
utveckling, och i synnerhet till FoTU. 10 SPD har ett prioriterat avsnitt för stimulans av FoTU, som rör 
antingen utveckling av avancerad teknik och av högteknologiska industrier eller forskning eller teknik och 
innovativ verksamhet76. Dessa avsnitt avser: 
• Utveckling av forskning och teknik för att tillgodose SME.s och industrins behov (Eastern 
Scotland, West Midlands, Greater Manchester, Lancashire och Cheshire), innovativ verksamhet i 
SME och industrin (East Midlands, Western Scotland, Eastern Scotland, East London och the Lee 
Valley, Industrial South Wales, Yorkshire and Humberside) samt tekniköverföring i SME, inklusive 
stöd till produkt- och metodutveckling (East London och the Lee Valley, Greater Manchester, 
Lancashire och Cheshire, Plymouth, West Cumbria och Furness, Yorkshire och Humberside, East 
Midlands). 
• Kompetensförstärkning inom områdena teknik och innovativ verksamhet (Eastern Scotland, East 
Midlands, Eastern Scotland, West Midlands och North East of England, East London och the Lee 
Valley, Greater Manchester, Lancashire och Cheshire, North East of England, Plymouth, 
76 Per region fördelar sig finansieringen som följer: East London och the Lee Valley: 12,7 miljoner ecu 
(totalkostnad: 27,7 miljoner); Greater Manchester, Lancashire och Cheshire: 36,3 miljoner ecu (totalkostnad: 
99,4 miljoner); North East of England: 49,2 miljoner ecu (totalkostnad: 109,9 miljoner); Plymouth: 
4,1 miljoner ecu; (totalkostnad: 9,3 miljoner ecu); Industrial South Wales: 31,7 miljoner ecu (totalkostnad: 
77.3 miljoner); West Cumbria och Furness: 6 miljoner ecu (totalkostnad: 17,4 miljoner); Yorkshire och 
Humberside: 42 miljoner ecu (totalkostnad: 102 miljoner); Eastern Scotland: 18,4 miljoner ecu (totalkostnad: 
42.4 miljoner); East Midlands: 11,5 miljoner ecu (totalkostnad: 33,4 miljoner); West Midlands: 59,6 miljoner 
ecu (totalkostnad: 119,1 miljoner 
Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 279 
Industrial South Wales, West Cumbria och Furness, Yorkshire och Humberside). 
• Särskilt hänsynstagande till miljöaspekterna genom kompetensförstärkning inom 
spjutspetsteknologi och miljöteknik (West Midlands) och stöd till införande av' ren teknik i 
företagen (North East of England, Plymouth, Industrial South Wales, West Cumbria och Furness, 
East Midlands, West Midlands). 
I Thanet genomförs, inom ramen för ett avsnitt ägnat åt industri- och tjänstesektorerna, ett program för 
teknikutveckling och tekniköverföring, och likaså ägnas SPD för Western Scotland åt en åtgärd för stöd till 
tillämpad forskning, teknisk utveckling och innovativ verksamhet inom ramen för strateginför utveckling av 
regionala företag. 
Utvecklingen av telekommunikationer och teledatatillämpningar stöds av de flesta SPD. SPD för East 
Midlands stöder till exempel projekt för spridning av avancerade telekommunikationstjänster (t.ex. 
information om tillgängliga tjänster av denna typ, hjälp att få tillgång till dessa tjänster på lokal nivå, etc), 
och SPD för Greater Manchester, Lancashire och Cheshire stimulerar deltagande i informationsutbytet på 
"nätet". Programmen för Yorkshire och Humberside och East London och the Lee Valley, å sin sida, stöder 
avancerade teledatatjänster för att förstärka de högteknologiska industrierna, samt införande av 
teledatateknik i SME och utbildning i avancerade teledatatjänster. 
Sammanlagt utgör strukturfondernas anslag till teknisk utveckling 9,8 % av gemenskapens 
finansieringsinsatser (mål 1, 2, 5b). 
Tabell V-57: Förenade kungariket - Finansiering med direkt anknytning till teknisk utveckling i 
programperioden 1994-1999 (miljoner ecu) 
Finansiering genom 
stru Id urfonderna 
MAI 1 
MAI 2 
MAI 5b 
ToUlt Toult 
460,5 
719,4 
31,1 
1.211,0 % 
38% 
59% 
3% 
100% Strukturfonder 
186,1 
310,1 
13,9 
510,1 % 
40% 
43% 
45% 
42% Medlemsstat 
O fientliga 
sektorn 
120,6 
316,4 
12,9 
449,9 PrlvaU 
sektorn 
153.8 
92,9 
4,3 
251,0 ToUlt 
274,4 
409,3 
17,2 
700,9 % 
60% 
57% 
55% 
58% 4% 7% 
CBS: Prograrr^aneringsfÖrfarandets karaktär samtdeolika tillvägagångssätt som antagitsavmedicmsstaterna 
kräver en viss försiktighet när det galler tolkningen, särskilt for utgifter i sanband med informationssamhället, 
vilka ofta ar knutna till andra områden som industrin och FoTU. O FoTU -Telekommunikation • Telematik 
MÅL l77 
Huvudsakliga resultat 1996 
Diagram V-70: Sammanfattning av programplaneringen 1994-1999 (miljoner ecu): Merseyside 
Prioriterade områden: 
Stora företag (a) 
Lokala företag (b) 
Teknisk utveckling (c) 
Kultur (d) 
Lokal ekonomisk utveckling (e) 
Tekniskt bistånd (Q 
Fördelning per fond: 
ERUF 
ESF 
EUGFJ 
Totalt 
1SPD 475,0 
338,0 
3,0 
816,0 186,0 
149,0 
62,0 
54,0 
361,0 
4,0 
58% 
41% 
0% 
100% (0 0,5% 
(a) 44% (a) 23% 
(d)7% (c) 8% 
I Merseyside gick det fysiska genomförandet av programmet klart framåt, även om inga signifikativa 
utbetalningar ännu har gjorts beträffande ett stort antal granskade och godkända projekt. En 
riskkapitalfond, Merseyside Special Investment Fund inrättades och godkändes av kommissionen i 
mars. Det är den första fond av denna typ i Förenade kungariket som fått stöd från ERUF. De åtgärder 
som finansieras av EUGFJ, där beloppet är mycket begränsat och som främst är avsedda för mål 5a-
åtgärder, framskred mycket långsamt, och man beslutade att inte fullfölja åtgärden för stöd till sektorn 
för bearbetning/saluförande av jordbruksprodukter (förordning (EEG) nr 866/90). 
Interimsutvärderingen av SPD påbörjades 1996 av oberoende experter, som påvisade tre punkter där 
förbättringar krävdes: Förfarandet i samband med godkännande av ansökningar om ERUF- OCH ESF-
77 Stödberättigade områden: Irlande du Nord, Merseyside, Highlands and Islands. 
280 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 
finansiering bör gå snabbare, integreringen mellan ERUF och ESF och mellan de olika åtgärderna 
skulle kunna förstärkas, och projekten borde ses i ett mer övergripande perspektiv för att främja en mer 
strategisk användning av stödet till miljöinsatser och teledatateknik samt till växande sektorer och 
geografiska områden, som centrala Liverpool. Utvärderarnas slutsats var att programmet i stort är på 
väg att nå sina övergripande mål vad gäller att skapa arbetstillfällen och höja BNP, men att man 
samtidigt måste förbättra och förfina kvantifieringen av målen i SPD. Överläggningar har påbörjats om 
förslagen till ändring av SPD:s text och finansiella profil. 
Exempel på ESF-finansicrade projekt i Merseyside: 
Vetenskaplig och teknisk orientering i skolorna: Syftet med detta projekt, som 
sträcker sig över perioden 1996-1998, är att Öka kunskaperna om yrken inom 
vetenskap och teknik, vetenskaplig och teknologisk know-how samt kontakterna 
mellan skolorna och den vetenskapliga och tekniska industrin. Ett antal elever 
tillbringade till exempel en vecka vid Centre for Alternative Technology i Mid 
Wales, där de kontrollerade koncernens energiförbrukning och elanvändning. 
Vidare har man vid flera skolor utvecklat verksamhet för att utbilda lärarna i ny 
teknik, inklusive informationsteknik, eller också har man skickat ut lärarna till 
industriföretag för att de skall få förbättrade kunskaper om teknik och sedan 
kunna integrera dem i undervisningen. Projektet samfinansieras av ESF med cirka 
127.700 ecu (totalkostnad 375.700 ecu) och torde komma att omfatta 2.636 
personer. 
Diagram V-71: Sammanfattning av programplaneringen 1994-1999 (miljoner ecu): Highlands and Islands 
Prioriterade områden: 
Företagsutveckling (a) 
Turism, kultur (b) 
Miljö (c) 
Råvaror (d) 
Lokal ekonomisk utveckling (e) 
Kommunikationer, tjänster (0 
Tekniskt bistånd (g) 
Fördelning per fond: 
1SPD ERUF 
ESF 
EUGFJ 
FFU 
Totalt 180,0 
55,2 
56,0 
19,8 
311,0 72,1 
24,2 
16,3 
68,7 
46,9 
79,7 
3,1 
58% 
18% 
18% 
6% 
00% to) 1% 
(f) 28% 
(e) 15% 
(d)22% (a) 23% 
I Highlands and Islands genomfördes SPD i snabbare takt än tidigare. Övervakningskommittén antog 
nya bestämmelser för uppföljningen av projekten, som gör det möjligt att vid behov dra tillbaka stödet 
från strukturfonderna, om projekten inte lyckas generera de utgifter som krävs för att ERUF-medel 
skall få tas i anspråk. Vad gäller finansieringsinsatserna via EUGFJ, hade samtliga åtgärder (sänkning 
av produktionskostnaderna, produktkvalitet, djurens välbefinnande, diversifiering av 
jordbruksföretagen) avsedd, verkan, med undantag av dem som gällde miljö och skogsförvaltning, och 
även det finansiella genomförandet följde finansieringsplanen. Ett antal nyheter infördes dessutom i 
förvaltningen av programmet. Det tidigare systemet där tre instanser ansvarade för uppföljning och 
genomförande av programmet ersattes av ett tvåinstanssystem, bestående av en övervakningskommitté 
och därunder sorterande rådgivande grupper. Dessutom bildades tretton lokala arbetsgrupper med 
uppgift att fastställa de lokala strategierna. Två undersökningar, den ena om programmets 
miljökonsekvenser och den andra om den lokala ekonomiska utvecklingen, finansierades som tekniskt 
bistånd. Slutligen inleddes interimsutvärderingen av SPD, sedan en oberoende konsult hade utsetts i 
november. Den första utvärderingsrapporten väntades inkomma i april 1997. 
Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 281 
Ekonomisk utveckling (a) 
Samhällen (b) 
Minskad geografisk marginalisering (c) 
Jordbruk och fiske (d) 
Miljö (e) 
Tekniskt bistånd (f) Diagram V-72: Sammanfattning av programplaneringen 1994-1999 (miljoner ecu): Nordirland 
Prioriterade områden: 
Fördelning per fond: 
1SPD ERUF 
ESF 
EUGFJ 
FFU 
ToUlt 685,6 
354,6 
186,9 
15,1 
1.242,2 55% 
29% 
15% 
1% 
100% (e)5% (00.1% 
(d)17% (a) 26% 
(c) 26% 
(b) 26% 
I Nordirland fortsatte den ekonomiska verksamheten att utvecklas trots de politiska oroligheterna. 
SPD:s utgifter avseende ekonomisk utveckling, miljöförbättring och turism hade avsett resultat, och de 
beslut som fattades om sträckningen av de transeuropeiska näten torde göra det möjligt att säkerställa 
programplaneringen av utgifterna. Den submarina gasledningen från Skottland färdigställdes, men den 
elektriska sammankopplaren försenades återigen på grund av planeringsproblem. Genomförandet av 
åtgärderna för jordbruk och landsbygdsutveckling präglades av oregelbundenhet, i och med att den 
senare påverkades av minskat förtroende från jordbrukarnas sida till följd av BSE-krisen. Även om 
sommarens oroligheter tillfälligt försenade programmet för fysisk och social miljö, fortsatte samråds-
och partnerskapsförfarandena enligt PEACE och innebar därmed ett värdefullt bidrag till regionens 
sociala sammanhållning. En översyn av programplaneringen gjordes i oktober, men man föredrog att 
reservera det belopp indexuppräkningen resulterade i tills man fått resultaten av interimsutvärderingen, 
som väntades föreligga i mitten av 1997. För denna utvärdering utsågs experter för varje delprogram 
och en utvärderare för hela SPD, som skulle sammanställa utvärderingarna av delprogrammen, och 
rapporterna om delprogrammen förelåg i slutet av året. 
1996 i programperioden 1994-1999 
Det finansiella genomförandet varierar något från ett SPD till ett annat. För Merseysideprogrammet 
kunde åtaganden inte göras för det ERUF-belopp som var avsatt för 1996, därför att utgifterna för 
genomförda åtgärder med endast 1 % understeg den nivå där stöd utgår. Vid slutet av året uppgick 
emellertid betalningarna från ERUF till 109 miljoner ecu, eller cirka 23 % av det totala ERUF-
anslaget. För Highlands and Islands-programmet ökade åtagandetakten under årets lopp, och därmed 
kunde åtaganden göras för hela 1996 års belopp. Vid utgången av 1996 uppgick betalningarna från 
ERUF till totalt 39 miljoner ecu, eller cirka 22 % av ERUF-anslaget. Vad Nordirland beträffar, var 
utgifterna under 1996 något högre än årets mål, men trots ett jämförbart resultat 1995 krävdes en 
omplanering av programmet 1996 för att kompensera 1994 års underutnyttjande. Betalningarna uppgår 
dock till 40 % av det totala anslaget för perioden. 
282 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 
MÅL 278 
1996 i programperioden 1994-1996 
Diagram V-73: Sammanfattning av programplaneringen 1994-1996 (miljoner ecu -1996 års situation och priser): 
(d)6% Fördelning per sektor: 
Produktionsmiljö (a) 
Mänskliga resurser (b) 
Planering och rehabilitering (c) 
Miljöskydd (d) 
Tekniskt bistånd (e) 
Fördelning per fond: 
ERUF 
ESF 
Totalt 
13 SPD 
Genomsnitt per SPD| 1.521,8 
495,7 
2.017,4 75% 
25% 
100% 
155.2 (e)1% 
(c) 9% 
(b) 35% 
(a) 49% 
Det krävdes stora insatser för att utgifterna skulle kunna verkställas före programmens slutdatum.. 
ERUF-betalningarna uppgick totalt till 711 miljoner ecu vid årets utgång, vilket motsvarar 47 % av det 
totala ERUF-anslaget för samtliga program. Eftersom åtagandeperioden löpte ut, måste emellertid 
vissa överföringar göras till följande fas. Samtliga regioner utom Gibraltar tvingades överföra de icke 
utnyttjade anslagen till programperioden 1997-1999, sammantaget 155 miljoner ecu (i 1996 års priser; 
109,4 miljoner ecu för ERUF och 45,6 miljoner för ESF). I två fall (Manchester-Lancashire-Cheshire 
och West Midlands), berördes bara ESF, och i alla övriga fall bägge fonderna. De överförda beloppen 
utgör 7 % av det ursprungliga anslaget till mål 2 för samtliga program i Förenade kungariket, men 
överföringarna varierar kraftigt från region till region (från mindre än 1 % för Greater Manchester-
Lancashire till 37 % för Thanet). Högre underutnyttjande behöver dock inte betyda större 
ineffektivitet. Det beror på att regionerna har velat undvika att alltför snabbt göra åtaganden för anslag 
i de fall där man i samband med ansökningar om åtaganden först måste kontrollera om medlen i fråga 
svarar mot den regionala ekonomins strategiska behov. 
Vidare modifierades programmen för att ta hänsyn till indexuppräkningen och för att göra vissa 
omplaneringar. Beslut om indexuppräkning av beloppen hade fattats först 1996, varför tillämpningen 
av deflatorn medförde en höjning medlen i samtliga program med ytterligare 30,5 miljoner ecu jämfört 
med de ursprungliga bidragen (24,3 miljoner i ERUF och 6,2 miljoner i ESF). Omplaneringarna var av 
två typer, dels överföringar mellan olika år, dels överföringar mellan olika åtgärder, och de senare 
godkändes bara under förutsättning att de regionala partnerskapen kunnat styrka att de var strategiskt 
motiverade ur sysselsättningskapande synpunkt.. 
En nyhet, vad gäller de praktiska framstegen, bestod i att flera riskkapitalfonder godkändes. Den fond 
som godkändes inom ramen för SPD för Yorkshire and Humberside var avsedd enbart för denna 
region, men även andra fonder i andra regioner fick stöd. Nio större projekt enligt artikel 16.2, i 
samordningsförordningen underställdes kommissionen och godkändes79. Resultaten varierade från en 
region till en annan. Den prioriterade satsningen "the New Community Economic Development" (CED-
lokal ekonomisk utveckling) hade till exempel fortfarande problem i regionerna Eastern Scotland och 
Industrial South Wales, medan den var synnerligen framgångsrik vad gäller skapade arbetstillfällen i 
regionen East London. Andra prioriterade innovativa satsningar, till exempel på miljöteknikområdet, 
gjorde stora framsteg i Yorkshire and Humberside och, efter en något långsammare start, även i 
regionen Greater Manchester-Lancashire-Cheshire. 
78 Stödberättigade områden: Eastern Scotland, Western Scotland, East Midlands, Gibraltar, East London & the 
Lee Valley, Industrial South Wales, North East England, Greater Manchester-Lancashire-Cheshire, 
Plymouth, Thanet, West Cumbria & Furness, West Midlands, Yorkshire & Humberside. 
79 Lowry Centre i Salford, utbyggnad av spårvägen i Manchester, Scottish Exhibition and Conference Centre i 
Glasgow, International Centre for Life i Newcastle, Earth Centre i Doncaster, projektet för sanering av 
"Heart of the City" i Sheffield, projektet Sheffield Integrated Waste Management (integrerad 
avfallshantering), Middleton Botanic Gardens och London East Manufacturing Initiative. 
Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 283 
Vissa nyheter infördes i programförvaltningen. Årsrapporterna, som i de flesta fall framlades under 
årets lopp, fick en ny utformning i enlighet med det förslag kommissionen hade lagt fram 1995, vilket i 
allmänhet ledde till en klar förbättring av rapporternas innehåll och kvalitet. Vid genomförandet av 
programmen måste hänsyn tas till problemen i samband med omstruktureringen av kommunstyrelserna 
i Förenade kungariket. Strathclyde Regional Council har till exempel ersatts av tolv självständiga 
lokala myndigheter, vilket haft konsekvenser för genomförandet av programmet för Western Scotland. 
Omstruktureringen av kommunstyrelserna fortsätter och kan ha återverkningar på andra program under 
perioden 1997-99. 
Det tekniska biståndet har i flera fall använts för att finansiera en förstärkning av vissa funktioner inom 
övervakningskommittéerna och deras kanslier. Det har också gjort det möjligt att bidra till ett antal 
undersökningar som utgör underlag för genomförandet av programmen, analys av de lokala 
utbildningsbehoven och granskning av förfarandena vid urvalet av projekt i nordost och en 
undersökning rörande efterfrågan på industrimark och industrilokaler i Eastern Scotland. 
Kommissionen har även publicerat en undersökning om genomförandet av nyskapande åtgärder för 
lokal ekonomisk utveckling i programmen i Förenade kungariket ("Social and economic inclusion 
through regional development" - social och ekonomisk integrering genom regional utveckling) och 
presenterade resultaten av undersökningen vid en nationell konferens. Förenade kungarikets regering 
har också gjort en undersökning av förvaltningen av strukturfonderna i England och framlagt 
reformförslag, där de viktigaste punkterna är förenkling av förfarandena i samband med de nationella 
myndigheternas samfinansiering och införande av lokala åtgärdsplaner. 
Förberedelser inför perioden 1997-1999 
En viktig uppgift 1996 var förberedelserna för, förslag till och förhandlingar om nya program för 
programperioden 1997-1999, där de stödberättigade regionerna är desamma som tidigare. 
Strukturfondernas disponibla belopp uppgår till 2,5 miljarder ecu. Utkasten till omställningsplaner för 
var och en av regionerna lades fram i augusti, utvärderades av oberoende experter, varpå diskussioner 
om programmen inleddes i oktober och november. Ett inslag i diskussionerna var att de berörda 
parterna i högre grad än under föregående period fick medverka i alla etapper av förfarandet, till att 
börja med i förarbetena till omställningsplanerna, som hade framlagts i början av sommaren inom 
ramen för seminarier anordnade i vissa regioner. Denna medverkan fortsatte vid de detaljerade 
diskussioner som därefter arrangerades under året och där de berörda parterna deltog tillsammans med 
företrädare för regeringen på central och regional nivå. Betydande framsteg gjordes i slutet av året i 
diskussionerna med regionerna, och en överenskommelse nåddes med parterna att inrikta programmen 
på de prioriterade områden som fastställts i kommissionens meddelande. Kommissionens främsta mål i 
diskussionerna med regionerna är att skapa så många arbetstillfällen som möjligt, koncentrera sig på 
personer som tar initiativ till förändringar i varje region, ytterligare öka de prioriterade satsningarna på 
lokal ekonomisk utveckling (vilka för första gången fastställdes 1994), även fortsättningsvis inrikta sig 
på att sänka den del av ERUF-anslagen som används för infrastnikturer, geografiskt ringa in 
målgrupper för de större materiella investeringar som skall göras och införliva de senare i den lokala 
ekonomin, uppnå bättre integrering mellan ERUF och ESF samt inleda åtgärder på de prioriterade 
områdena miljö, innovativ verksamhet och jämställdhet-. 
284 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 
MÅL 3 
Diagram V-74: Mål 3 - Sammanfattning av programplaneringen 1994-1999 (miljoner ecu -1996 års 
Prioriterade områden: 
Integration i yrkeslivet av personer som varit 
arbetslösa i minst 6 månader (a) 
Integration av unga i yrkeslivet (b) 
Integration av personer som hotas av 
utestängning från arbetsmarknaden (c) 
Lika möjligheter (d) 
Nationella projekt (c) 
Lokal utveckling (0 
Tekniskt bistånd (g) 
ToUlt 1994-96 
567,0 
482,2 
383,1 
77,7 
12,2 
1.522,1 1997-99 
641,1 
783,6 
90,0 
40,7 
75,0 
25.0 
1.655,4 
2 SPD 
Genomsnitt per SPD| | 1.588,8 Totalt 
1.208,1 
1.265,8 
383,1 
167,7 
40,7 
75,0 
37,2 
3.177,6 
2.416,5 iriser): 
(e) 2% W 3% 
\\ (8)1% (d)5% (a) 38% 
(b) 3% 
SPD för mål 3 antogs 1994 för perioden 1994-1996 med ett stöd på 1,501 miljarder ecu (1994 års 
priser), och delbeloppet för 1996 uppgår till 539 miljoner ecu. Det genomförs enligt ett system där 
delar av medlen tilldelas av centralförvaltningen och följande sektorer, som alla är företrädda i 
övervakningskommittén: de lokala myndigheterna, Training and Enterprise Councils, högskolor och 
fortbildningsanstalter samt bildningsförbunden. 1996 finansierades 8.000 projekt, varav 10% leddes 
av bildningsförbund, och hittills har 90 % av finansieringen gått till utbildningsåtgärder (många 
projekt har också inslag av rådgivning och praktik). Vid genomförandet har man dock fortfarande stött 
på problem på grund av de olika sektorernas påtagliga svårigheter att rätta sig efter de finansiella 
bestämmelserna för varje åtgärd i programmet. För att projekten skall kunna fortsätta, har man på nytt 
begärt att finansieringsplanerna skall ändras, vilket i och med de nödvändiga anpassningsförfarandena 
ofta har inneburit att betalningarna försenats. Finansieringsplanerna fortsätter därför att användas mer 
som redovisningsinstrument än som hjälpmedel för en strategisk förvaltning. Diskussionerna inför det 
nya SPD för 1997-1999 inleddes slutligen under våren 1996, och det nya programmet antogs i 
december. Det innebär att genomförandet régionaliseras och att åtgärderna inriktas på bestämda 
målgrupper för att åstadkomma bättre koncentrering av finansieringen och genomförande av 
integrerade projekt-. 
MÅL 5a jordbruk 
Tabell V-58: Sammanfattning av genomförandet av programplaneringen 1994-1999 (miljoner ecu -1996 års situation och priser): 
Totalt 
185,7 Åtgärder 
Produktion 134,5 
Gemenskapsinitiativ 51,2 % 
72% 
28% 
De åtgärder som Förenade kungariket, vid sidan av mål 1, aktivt sätter in i regionerna för att förbättra 
produktionsstrukturerna består i kompensationsbidrag. 1996 betalades sådant bidrag ut till jordbruk 
med en sammanlagd areal på 4 miljoner hektar, och gemenskapens bidrag var 24,4 miljoner ecu. 
Stödet till mindre gynnade områden betalas till får- och nötboskapsuppfödare. Inom ramen för de 
övriga stödsystemen, som numera har avvecklats, får 2.600 mottagare fortfarande investeringsstöd och 
andra typer av stöd, vilka utgjorde 5 % av EUGFJ:s utgifter 1996 för mål 5a. 
I fråga om stöd till bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter hade de engelska myndigheterna, 
på grund av snäva ramar för offentliga utgifter, svårt att bidra med den statliga delen av finansieringen 
av stödåtgärderna. Förenade kungariket beviljades tillstånd att begränsa tillämpningen av programmet 
till de projektansökningar som inkommit före utgången av mars 1996, medan däremot stödprogrammet 
fortsätter att gälla i Skottland och Wales till och med slutet av 1999. Gemenskapens ursprungliga 
bidrag (227 miljoner ecu) har sänkts till 51,2 miljoner ecu. Vid utgången av 1996 hade 177 projekt 
godkänts (69 % i England, 16 % i Skottland och 15 % i Wales), främst inom sektorerna kött (46), frukt 
och grönsaker (43), potatis (28) och mjölk (27). Projektens sammanlagda bidragsberättigande kostnad 
uppgår till 130 miljoner ecu och gemenskapens bidrag till 33 miljoner ecu, eller 65 % av subventionen 
för hela perioden. 
Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 285 
MÅL 5a fiske 
Diagram V-75: Mål Sa fiske - Sammanfattning av programplaneringen 1994-1999 (miljoner eat): 
Anpassning och omläggning av fiskeansträngningen (a) 
övriga åtgärder rörande fiskeflottan (b) 
Förnyelse och modernisering av fiskeflottan (c) 
Vattenbruk (d) 
Skyddade havsområden (e) 
Anläggningar i fiskehamnar (0 
Bearbetning och saluföring av produkter (g) 
Sälj främjande åtgärder (h) 
Socioekonomiska åtgärder (i) 
övriga åtgärder (j) 
Totalt IFOP 
13,5 
18,5 
13,3 
3,8 
0,4 
4,3 
22,7 
12,1 
pm 
0,2 
88,7 (1)0% 
(h) 14% 0)0,2% (a) 15% 
(0)26%' (b) 21% 
(t) 5% 
(e)0,5% (d)4% (c) 15% 
Efter antagandet av den nationella lagstiftningen om strukturinsatser för fisket inleddes FFU:s åtgärder 
i slutet av 1995 och i början av 1996. Genomförandet framskred emellertid fortfarande i långsam takt 
men torde accelerera under 1997, framför allt därför att ansökningarna om stöd till vissa åtgärder redan 
överstiger de disponibla medlen. Ett system för uppläggning av fartyg, som samfinansieras av FFU, 
infördes 1993 med en budget på 72 miljoner ecu för en 5-årsperiod, och i samband därmed hade 578 
fartyg lagts upp vid utgången av 1996. Slutligen kan nämnas att de experter som skall utvärdera 
programmet efter halva tiden har utsetts. 
MÅL 5b80 
Diagram V-76: Mod 5b - Sammanfattning av programplaneringen 1994-1999. 
Befolkning (1000 inv.) 
Yta (km1) 
Fördelning per fond: 
EUGFJ 
ERUF 
ESF 
Totalt 
11 SPD 
Genomsnitt per SPD| 2.841 
67.987 
miljoner ecu 
535,0 
1343 
151,2 
820,5 65% 
16% 
18% 
100% 
74,6 (d)l5% 
(c) 20% O Diversifiering av jordbruk 
(a) 
• Foretag (ej Inom 
lordbruket) (b) 
•Turism (c) 
_MII|öskydd (d) 
• Mänskliga resurser (e) 
• Tekniskt bistånd (T) 
(b) 55% 
En av de viktigaste frågorna under året var förbättringen av metoderna för genomförande av de olika 
SPD, som alla antogs 1995. I olika regioner utarbetades därför lokala implementeringsplaner (Local 
Implementation Plans - LIPS), till exempel i English Northern Uplands, för att ge den allmänna 
strategin för genomförande av programmen en mer "bottom-up"-inriktad taktik. Med hjälp av dessa 
planer torde man också kunna förenkla de lokala administrativa problem som beror på att ett så stort 
antal förvaltningar är inblandade. I de övriga regionerna var försöken att förbättra 
programförvaltningen inte lika radikala. I de flesta regioner omarbetades kriterierna för urval av 
projekt för att göra dem mer effektiva och för att man skall kunna välja de bästa projekten. Vad gäller 
det finansiella genomförandet, var takten långsam, vilket beträffande åtagandena avspeglade den låga 
andelen ansökningar om medel. Utvärderingarna efter halva tiden kommer att ge kommissionen 
oberoende bedömningar av hur programmen framskrider. Referensvillkoren för dessa utvärderingar 
antogs av övervakningskommittéerna vid slutet av året och ett antal utvärderingar inleddes, där 
rapporterna förväntades komma in i mars-april 1997. 
80 Stödberättigade områden: Borders, Central Scotland/Tayside, Dumfries and Galloway, Grampian, 
Lincolnshire, Wales, East Anglia, English Northern Uplands, South West England, English Midland Uplands, 
The Marches. 
286 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 
Tabell V-59: Förenade kungariket - Åtgärder per mål - 1996 i programperioden 1994-1996/99 (miljoner 
ecu) 
Program 
(anUgandeir) Koatnad 
ToUlt Strukturfonda-
atOd 
(1) AUgaadco 
1996 Atagaadea 
1994-1996 
(2) V. Betalaiagar 
199C Betalaiagar 
1994-199* 
(3) % 
(3V(1) 
Mill 
SPD Highlands and Islands (1994) 
SPD Nordirland (1994) 
SPD Merseyside (1994) 
Tekniskt bistånd 
Totalt 1.012,4 
2.683,0 
2.005,1 
0,1 
S.700,6 311,0 
1.242,2 
816.0 
0,1 
1369,4 42,9 
338,6 
124,3 
0,1 
S0S.9 124,8 
626,9 
286,4 
0,1 
1.03S.2 40% 
50% 
35% 
100% 
44% 53,9 
2994 
131,1 
0,01 
4t4.5 94,6 
489,7 
231,6 
0.01 
il 5.9 30% 
39% 
28% 
8% 
34% 
Mål 2 
SPD East London & the Lee valley (1994) 
SPD East Midlands (1994) 
SPD Eastern Scotland (1994) 
SPD Gibraltar (1994) 
SPD Greater Manchester, Lancashire, Cheshire (1994) 
SPD Industrial South Wales (1994) 
SPD North East England (1994) 
SPD Plymouth (1994) 
SPD Thanet (1994) 
SPD West Cumbria and Furness (1994) 
SPD West Midlands (1994) 
SPD Western Scotland (1994) 
SPD Yorkshire and Humberside (1994) 
Totals 187,6 
195,2 
287,0 
13,5 
818.8 
400,9 
729,0 
61,6 
251 
62.2 
983,8 
759,8 
738,0 
S.262.7 73,2 
66,2 
117,9 
5,1 
332,2 
151,1 
291,9 
27,1 
8,9 
24,2 
372,8 
262,1 
284.8 
2017.4 43,6 
38,4 
40,8 
0,1 
196,4 
75.2 
104,6 
-0.4 
-2,3 
-0,3 
134,1 
78,8 
101,7 
110.6 73,2 
70,1 
119,3 
5,1 
333,7 
150,5 
298,1 
28,6 
11,7 
24,7 
375,0 
264,5 
306.2 
2060,7 100% 
106% 
101% 
100% 
100% 
100% 
102% 
106% 
131% 
102% 
101% 
101% 
108% 
102% 19,2 
22,4 
71,6 
U 
44,9 
32^ 
87,0 
8,7 
0,6 
5,4 
79,2 
147,5 
50.9 
571,5 354 
40,8 
97,4 
«.0 
124,8 
76,7 
173,3 
23,2 
7,6 
17,9 
157,2 
211,4 
120.6 
1.090J 48% 
62% 
83% 
80% 
38% 
31% 
59% 
86% 
85% 
74% 
42% 
81% 
42% 
54% 
Mal 3 
SPD Förenade kungariket (1996) 
SPD Förenade kungariket (1994) 
Totalt 3.662,0 
4.012,4 
7.674.4 1.655,4 
1.522,1 
3.I77.S 529,7 
547.1 
1.076.» 529,7 
1.522.1 
2051,1 32% 
100% 
65% 0,0 
581.7 
SS 1,7 0,0 
1.400.3 
1.400,3 0% 
92% 
44% 
Mil Sa jordbruk 
Prognos Förenade kungariket förordn. 2328/91 (1994) 
SPD Förenade kungariket förordn. 866 och 867/90 (1994) 
Totalt 625,7 
204,7 
SJ0.4 134,5 
51,2 
Ii 5,7 15,2 
0.0 
15,2 61,8 
38,6 
100,4 46% 
75% 
54% 22,4 
11.6 
34,0 44,9 
30.9 
75,7 33% 
60% 
41% 
Mil 5a flskt 
SPD Förenade kungariket (1994) | 240,8| 88.7| 29,6[ 44.3! 50%| 8.3| 20.11 23% 
Mil 5b 
SPD Borders Region (1995) 
SPD Central Scotland/Tayside(1995) 
SPD Dumfries and Galloway (1995) 
SPD Grampian (1995) 
SPD Lincolnshire (1995) 
SPD Wales (1995) 
SPD East Anglia (1994) 
SPD English Northern Uplands (1994) 
SPD South West England (1994) 
SPD English Midland Uplands (1995) 
SPD The Marches (1995) 
Totalt 
TOTALT 76,6 
64,0 
125,3 
96.2 
133,6 
483,4 
132,4 
262,3 
514,5 
33.3 
90.8 
2.0I2.J 
21.72U 30,4 
25,4 
47,7 
39,5 
53.7 
184,0 
60,0 
108,0 
219,0 
12,2 
40,6 
S20.S 
».659,1 1,1 
0,9 
7,6 
5.6 
1,4 
22,9 
0,0 
12,7 
24,6 
0,6 
5.4 
12,9 
2.521,0 8.8 
4,7 
14,3 
11,2 
9,0 
50,0 
8,6 
27,8 
55,8 
2.0 
11.5 
203,6 
5.499.0 29% 
18% 
30% 
28% 
17% 
27% 
14% 
26% 
25% 
17% 
28% 
25% 
64% 4.0 
1.9 
5.9 
5,6 
U 
19,2 
0,1 
»,7 
20,6 
0,6 
3.6 
71,4 
1.751,4 7,2 
3,9 
9,5 
8.5 
5.1 
34,5 
*.6 
16,8 
42.4 
1.4 
7.0 
140,9 
3.543.2 24% 
15% 
20% 
21% 
10% 
19% 
8% 
16% 
19% 
11% 
17% 
17% 
41% 
15.2. Genomförande av gemenskapsinitiativ 1996 
Anmärkning: 
Förenade kungariket deltar i samtliga gemenskapsinitiativ, med undantag av REGIS, och även i PEACE-
programmet för Nordirland. 28 nationella gemenskapsinitiativprogram godkändes 1994 och 1995, liksom tre 
Interreg-program, som antogs 1995. 13 andra program skulle komma att antas, ett SME, ett Résider, nio 
URBAN och två Interreg tillsammans med Frankrike. Alla dessa gemenskapsinitiativ, utom SME-programmet 
(England), antogs 1996. Vad gäller de insatser som mer specifikt avser Nordirland, som har rätt till stöd enligt 
mål 1, hade alla regioninriktade program det berörs av, nämligen URBAN, PEACE, RETEX, SME, 
Employment, ADAPT och Leader, antagits 1995. Programmen Konver och PESCA omfattar hela Förenade 
kungariket. 
Stöd till utveckling av den tekniska potentialen i Förenade kungariket: 
De fyra SME-program som redan godkänts lägger särskild vikt vid utnyttjande av avancerade 
telekommunikationer och FoTU för att öka företagens konkurrenskraft. Vad beträffar telekommunikationer, 
används 3 miljoner ecu (totalkostnad: 6,7 miljoner) i Nordirland för att hjälpa SME att identifiera sina behov 
ifråga om avancerade telekommunikationer och fördubbla användningen av sådana, medan man i Lowlands 
finansierar en kampanj för att göra företagarna medvetna om fördelarna med avancerade 
telekommunikationer (1,6 miljoner ecu, totalkostnad: 3,8 miljoner), och medan man i Highlands and Islands 
stöder upprättandet av satellitburna informationskällor baserade på utnyttjande av avancerade 
telekommunikationer för att utveckla nätverk mellan företagen. Inom FoTU läggs huvudvikten på samarbete 
mellan företag (Nordirland) eller mellan företag och forskningscentra för att förstärka tekniköverföringen 
(Highlands and Islands, Lowlands, Wales) och på innovativ verksamhet (Lowlands). 
Även det nationella Konver-programmet är inriktat på att främja tekniköverföring och samarbete mellan 
Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 287 
SME, forskningscentra, universitet och centra för tekniköverföring för att höja kvaliteten och flexibiliteten i 
förbindelserna mellan företag och leverantörer och på att bygga upp nätverk mellan SME. Genom att utnyttja 
sådan teknik bör man kunna förstärka företagens konkurrenskraft och genom civila tillämpningar av militär 
högteknologi göra vissa områden mindre beroende av försvarsindustrin och andra traditionella industrier. 
Vad beträffar de initiativ som avser mänskliga resurser, syftar ADAPT-programmen till att underlätta 
tekniköverföringen till de sektorer som drabbas hårdast av förändringarna på arbetsmarknaden. De stöder 
dels personalen vid de forskningsinstitutioner som ger företagen utbildning i att lösa vissa specifika tekniska 
problem, dels forskning som rör förändringar inom industrin (tekniska innovationer, nya produktionssystem, 
kommunikations- och informationssystem). Dessutom planerar de, bland åtgärderna för 
informationsspridning och medvetengörande, att ta fram databaser om sysselsättning och infrastrukturer för 
datatransmission. Horizon-åtgärderna, som ingår i Employment, syftar till att anpassa arbetsplatserna med 
hjälp av ny teknik (t.ex. distansarbete för handikappade). Utbildningssatsningarna inom samma initiativ är 
inriktade på att utnyttja informationsteknik och interaktiv video och på att utbilda lärare i att anpassa 
tekniken till handikappade användares behov. 
Leader-programmen innefattar också ett flertal åtgärder för stöd till teknisk utveckling, närmare bestämt 
teledatateknik och informationsteknik De vill främja distansutbildning och utnyttjande av distansarbete, 
Internet-uppkoppling mellan företag och teledatacentra vid SME, hantverks- och tjänsteföretag för att 
förbättra deras tillgång till tjänsterna och stärka samarbetet mellan distributörer, producenter och 
leverantörer. 
De viktigaste händelserna 1996 bestod i att tio program godkändes och att medel tilldelades ur 
reserven för gemenskapsinitiativen. Nio av de nya godkända programmen är URBAN-initiativ. Det 
största programmet omfattar tre tätorter i Merseyside-regionen (North Huyton, Liverpool Central och 
Netherton). Vid årets utgång hade man tillsatt så gott som alla de övervakningskommittéer som skall 
ansvara för genomförandet av initiativet i var och en av städerna, och en rad diskussioner ägde rum för 
att skapa eller utveckla parnerskap i städerna och förbereda de första åtgärdsplanerna för städer. Det 
operativa programmet Résider för England godkändes också. Genomförandet av detta initiativ 
försenades dock på grund av en - numera löst - tvist som rörde frågan om representanter för 
kommunfullmäktige skulle ingå i övervakningskommittén eller ej. Vad gäller de extra anslagen från 
reserven för gemenskapsinitiativen, vilka uppgår till 188,8 miljoner ecu för Förenade kungariket, gick 
de till samtliga initiativ utom SME och PEACE, och största delen tilldelades Employment, Konver, 
URBAN och ADAPT81. De brittiska myndigheterna lade i juli fram ett förslag till användning av 
dessa medel, men inget beslut fattades. 
För de program som hade antagits under de föregående åren, och framför allt Leader-initiativet, hade 
31 av de 33 planerade LAG (lokala aktionsgrupper) valts ut vid årets utgång. Framstegen varierar 
avsevärt, och det är de grupper som deltagit i Leader I-experimentet som kommit längst (Wales, South 
West England, Dumfries och Galloway i Skottland). Även de nya grupperna har dock gjort framsteg, 
även om programmens initiala uppläggning och fastställandet av de olika etapperna krävde mycket 
arbete. Det nationella nätet av Leader-grupper, som enligt kommissionens förslag skall samfinansieras 
med 0,7 miljoner ecu fram till slutet av 1999, har ännu inte bildats. PESCA-programmet, som antogs i 
juni 1995, framskrider fortfarande i långsam takt, men de flesta problemen i samband med dess 
förvaltning och förfaranden har lösts. 
Vad beträffar Employment, godkändes och startade totalt 262 projekt 1996.1 Storbritannien rör det sig 
om 239 projekt (81 NOW-, 104 Horizon- och 54 Youthstart-projekt). Avsikten med NOW-projekten 
är huvudsakligen att ge kvinnor intyg på förvärvad yrkeskompetens och betala deras kostnader för 
barntillsyn. De flesta av Youthstart-projekten syftar till att bredda ungdomars grundkvalifikationer och 
ta fram mindre formella utbildningsvägar. De Horizon-projekt som gäller handikappade är inriktade på 
användning av ny teknik, övergång från arbete i skyddad verkstad till annan anställning och 
medvetandegörande, och de som avser missgynnade personer eftersträvar också mindre formella 
utbildningsvägar, särskilt för ensamstående föräldrar och utländska arbetstagare. I programmets båda 
delar grundas de flesta projekten på, eller innefattar de, direkta utbildningsåtgärder, och en fjärdedel av 
dem strävar efter att utveckla system för utbildning, handledning, rådgivning och sysselsättning. I 
Se även Kapitel I.B.l. Gemenskapsinitiativ. 
Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1990 29 
(Danmark och Luxemburg ligger över genomsnittet med 48 %). Endast fyra medlemsstater, Italien och 
de nya medlemsstaterna, har en åtagandegrad under 40 %, dock mer än en tredjedel av de planerade 
stöden. Vad gäller betalningarna är situationen i alla medlemsstaterna nästan densamma. I tre 
medlemsstater (Förenade kungariket, Portugal och Irland) har 40 % eller mer av stöden betalats och 
sju medlemsstater (Spanien, Danmark, Luxemburg, Tyskland, Frankrike, Nederländerna och 
Grekland) har procentsatser på mellan 30 % och 40 %, där de första fyra ligger över eller i nivå med 
genomsnittet på 33 %. Tre medlemsstater (Belgien, Italien och Österrike) har en betalningsgrad av 
mellan 20 % och 30 % och två av de nya medlemsstaterna (Finland och Sverige) vidkänns ett 
verkställande på under 20 %. 
Tabell 1-3: GSR/SPD -1996 i programperioden 1994-99 (i miljoner ecu) 
Åtaganden och betalningar 1994-1996 (1996 inom ramen for programplaneringen) 
Bidrag 
Åtaganden 
1 % av bidraget 
Betalningar 
1% av bidraget 
Antal åtgärder* B 
1.618,8 
699.6 
43% 
473.0 
29% 
25 DK 
682,8 
337.2 
49% 
226,9 
33% 
8 D EL E F 
18.723,2 13.844,9 29.346,0 11.177.9 
8.477,2 6.127,6 15.354.5 5752,8 
45% 44% 52% 47% 
6.203,4 4.403,1 10.973,6 3.375.6 
33% 32% 37% 30% 
60 32 94 50 IRL I 
5.672.0 17.955,8 
2.861.5 6.461.2 
50% 36% 
2.270,4 4.186,4 
40% 23% 
11 97 L 
73,8 
357 
48% 
257 
34% 
8 NL 
1.7804 
793.9 
45% 
568.9 
32% 
16 A P 
1.467,4 14.047,5 
510.1 7.517,4 
35% 54% 
360,6 5.698,7 
25% 41% 
17 17 FIN 
1.413.0 
516,3 
37% 
' 264,4 
19% 
9 S 
17057 
417.8 
35% 
1947 
16% 
16 UK 
8.659.1 
5.499.0 
64% 
3.5437 
41% 
32 Totalt 
127.667,7 
68.861,5 
48% 
42.767,3 
33% 
492 
* OP/SPD/GS/SP/ geiwnfbrandeprognoser 
Strukturstöd och utveckling av regionernas tekniska potential 
Stöd till förmån för den tekniska utvecklingen i regionerna (forskning och utveckling, innovation, 
informationssamhället) har som nämnts i inledningen ökat avsevärt i de aktuella programmen. Den totala 
volymen har ökat från cirka 3,5 miljarder ecu till 7,6 miljarder ecu, eller 7 % av samtliga gemenskapsstöd. 
Denna kvantitativa ökning är mer markerad i mål 1-regionerna än de andra målregionerna på grund av att 
stödnivån var lägre från början. 
Stöden varierar ganska kraftigt från ett mål till ett annat och från en medlemsstat till en annan. Àven om de två 
stödformer som är mest betydelsefulla och lättast att identifiera i programmen för samtliga mål, stöden till 
FoTU och telekommunikationer, upptar 81 % respektive 12 % av gemenskapens finansieringar med anknytning 
till FoTU och innovation, varierar den relativa betydelsen. I mål 1 och 6 utgör FoTU 83% av 
strukturfondernas stöd, därefter kommer investeringarna i telekommunikationer med 15% av anslagen. Mål 
2- och 5b-regionerna ger stor plats (mer än en fjärdedel av gemenskapsstödet) åt utveckling av 
informationsteknik och investeringar i telekommunikationer, som alla har direkt samband med 
informationssamhället. 
Tabell 1-4: GSR/SPD - Stöd till teknisk utveckling i programperioden 1994-96/99 (i miljoner ecu) 
FoTU(l) 
Telekommunikationer (2) 
Telematikp) 
TOTALT ToUlt 
12354,37 
2364,976 
648,741 
15398,09 % 
80% 
15% 
4% 
100% Strukturfonder 
ERUF 
4483,334 
1320,505 
136,692 
5942,53! ESF 
1292,771 
31,5 
121,172 
1445,443 EUGFJ 
336,035 
0 
0,58 
336,615 Total 
6.113,7 
934,6 
4584 
7.506J % 
81% (4) 
12% (4) 
6% (4) 
49% Medlemittatcr 
Offentliga 
sektorn 
3.887,4 
1.374,2 
140,4 
4.641,8 PrivaU 
lektorn 
2.083.5 
850.2 
60,1 
3765,9 ToUlt 
6.240,6 
1.430,4 
190,3 
7.861,3 % 
79% (5) 
!8%(J) 
2% (5) 
51% 
(1) Inklusive forskarbyar, innovation, tekniköverföring, 
(2) Infrastruktur och tjänster. Denna post motsvarar inte nödvändigtvis beloppet for de tv» underkategorierna, eftersom det inte alltid gar att spira dessa i programmen. 
(3) Inom ramen för informationssamhället, telematiktillämpningar på områden som hälsa, undervisning, transporter. 
(4) % av det totala beloppet för strukturfonderna. 
(5) % av det totala beloppet for medlemsstaterna. 
OBS. Den specifika karaktär som utmärker programplaneringsforfarandet och medlemsstaternas olika metoder manar till viss försiktighet i tolkningen, särskilt nar det galler 
utgifter i samband med informationssamhället, eftersom de ofta ar knutna till andra områden som industrin och FoTU. 
288 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 
Nordirland har 23 Employment-projekt valts ut (7 NOW-, 11 Horizon- och 5 Youthstart-projekt). Som 
exempel på NOW-projekt kan nämnas utbildning av fackligt anställda och av kvinnor i 
landsbygdsområden samt kompetensutveckling i företagsledning och informationsteknik. Vad gäller 
Horizon, finns till exempel ett projekt för återanpassning av förståndshandikappade till 
yrkesförberedande åtgärder och till yrkeslivet, och inom ramen för Youthstart ett program för 
utbildning i ny teknik baserat på multimediaprodukter. 
Inom ADAPT har totalt 87 projekt godkänts. Majoriteten av de 83 programmen i Storbritannien avser, 
i likhet med Employment-programmet, satsningar på utbildning, rådgivning och handledning, och 
därtill kommer projekt för anpassning av stödstrukturer och system. Samtliga projekt koncentreras på 
att förstärka de lokala SME:s strukturer och förbättra deras konkurrenskraft. Informationssamhället, 
distansarbete, skapande av nya arbetstillfällen och flexibel utbildning är de viktigaste ledmotiven. I 
Nordirland har 4 projekt valts ut, som till exempel gäller införande av metoder för informationsutbyte i 
SME och en utbildning inom hantverkssektorn som ger en kompetens som uppfyller industrins 
standarder. För att förbereda den andra ansökningsomgången rörande projektförslag för de båda 
initiativen Employment och ADAPT 1997 har man arrangerat ett tjugotal sammankomster inom 
enskilda sektorer och mellan olika sektorer i samarbete med de regionala och sektorspecifika 
organisationerna, och på så sätt har man kunnat informera de potentiella kandidaterna om initiativens 
prioriteringar samt om tidsplan och förfaranden. 
Vad beträffar initiativen för industriell omställning, och i första hand Rechar-programmen, ägnades 
första halvåret åt att tillsätta övervakningskommittéer och fastställa administrativa bestämmelser för 
varje regionalt initiativ. Programmen har genomförts utan större svårigheter, och man kan till exempel 
notera den taktik som tillämpas av regionen North East of England, och som består i att man antar en 
"handlingsplan" (action plan) och strategiska planer för varje grevskap inom det berörda området. 
Konver-programmet framskrider tillfredsställande, trots att betalningstakten är något låg. Samma sak 
gäller RETEX. I fråga om SME-programmen, liksom övriga initiativ, ägnades en del av året åt att 
tillsätta övervakningskommittéer. Projektanbud infordrades inom ramen för Lowlands- och Wales-
initiativen. De brittiska myndigheterna har ännu inte lagt fram något förslag till program för England. 
Vad beträffar Interreg-programmen slutligen, var 1996 det första hela året för Wales-Irland-
programmets genomförande. Det fordrades ett omfattande utvecklingsarbete och rikligt utbyte av 
erfarenheter för att programmet skulle kunna starta, men alla projekt, utom det som rör 
transportinfrastrukturer i Irland, är gemensamma, det vill säga både Irland och Wales deltar. 
Genomförandet av Gibraltar-Marocko-programmet, som godkändes i december 1995, bromsades på 
grund av svårigheter att konkretisera de administrativa bestämmelserna för genomförandet. 
Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 289 
Tabell V-60: Förenade kungariket - Gemenskapsinitiativ 
ecu) 1996 i programperioden 1994-1999 (miljoner 
Initiativ 
(antal program) 
ADAPT (2) 
Employment (2) 
Leader(5) 
PESCA (1) 
SME (4) 
Rechar(8) 
Konver (1) 
Résider (3) 
RETEX (2) 
URBAN (10) 
Totalt (38) 
Interreg/REGEN (5)** 
PEACE (IJ 
därav program antagna 1996: 
Résider England 
URBAN London (Royal Park) 
URBAN Wales (Swansea) 
URBAN Western Scotland (Glasgow Paisley) 
URBAN Yorkshire and Humberside (Sheffield) 
URBAN East Midlands (Nottingham) 
URBAN Greater Manchester, Lancashire and 
Cheshire (Manchester) 
URBAN East London and the Lee Valley 
(Hackney Towers) 
URBAN West Midlands (Birmingham) 
URBAN Merseyside (North Huyton, Liverpool, 
Nethcrton) 
Totalt (10) 
Interreg (2)*** Kostnad 
totalt 
650,6 
338,1 
160,4 
84,7 
43,0 
364.6 
230.6 
1013 
787 
206,4 
2757,7 
48.9 
163 
11.7 
32,7 
14,» 
14,9 
17,7 
173 
20,6 
35.7 
230,7 Strukturfonds-
stod* 
(1) 
286.6 
146,5 
667 
37,4 
20,1 
1637 
101,9 
45,5 
36,6 
98,8 
1.002,9 
223 
7,7 
5,6 
13.6 
6,8 
6,8 
8.0 
8.0 
8.0 
173 
1047 Åtaganden 
1996 
18,7 
18,4 
10,0 
267 
0,4 
5,6 
2.5 
19,0 
67 
723 
1797 
19,0 
6.1 
5,6 
10,0 
6,8 
5.6 
8,0 
6,4 
6,4 
173 
917 Åtaganden 
1994-1996 
(2) 
727 
49,8 
667 
313 
20,1 
87.1 
123 
427 
36,1 
897 
506,7 
19,0 
6.1 
5.6 
10,0 
6,8 
5.6 
8.0 
6,4 
6.4 
173 
917 % 
(2V(1) 
25% 
34% 
100% 
84% 
100% 
53% 
12% 
93% 
99% 
90% 
51% 
85% 
80% 
100% 
73% 
100% 
82% 
100% 
80% 
80% 
100% 
88% Betalningar 
1996 
0.8 
21.6 
14,8 
1.9 
0.1 
5.7 
67 
9,5 
4,0 
36,1 
1003 
93 
3.1 
2.8 
5.0 
3.4 
2.8 
4.0 
37 
37 
8.6 
454 Betalningar 
1994-1996 
(3) 
273 
373 
19,6 
43 
7.4 
43.6 
67 
21.1 
18.1 
43,0 
2283 
9.5 
3.1 
2.8 
5,0 
3.4 
2.8 
4,0 
37 
37 
8.6 
45/. % 
(3W1) 
10% 
25% 
30% 
12% 
37% 
27% 
6% 
46% 
49% 
43% 
23% 
43% 
40% 
50% 
37% 
50% 
41% 
50% 
40% 
40% 
50% 
44% 
• Utanför reserven 
"Se den utförliga redogörelsen för programmen i kapitel VII. Tabell 2.2. 
•** Se den utförliga redogörelsen för programmen i kapitel I.B.1. Gemenskapsinitiativ. 

-2 9 O 
~«\_. 

Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 293 
TABELL 1 : FINANSIELLT GENOMFÖRANDE 1996 PER MÅL* 
TABELL 1.1 : MÅL 1 - GSR 
miljc 
Medlemsstat 
BELGIEN 
TYSKLAND 
GREKLAND 
SPANIEN 
FRANKRIKE 
IRLAND 
ITALIEN 
NEDERLÄNDERNA 
ÖSTERRIKE 
PORTUGAL 
FÖRENADE KUNGARIKET Fond 
ERUF 
ESF 
EUGFJ 
FFU 
TOTALT 
ERUF 
ESF 
EUGFJ 
FFU 
TOTALT 
ERUF 
ESF 
EUGFJ 
FFU 
TOTALT 
ERUF 
ESF 
EUGFJ 
FFU 
TOTALT 
ERUF 
ESF 
EUGFJ 
FFU 
TOTALT 
ERUF 
ESF 
EUGFJ 
FFU 
TOTALT 
ERUF 
ESF 
EUGFJ 
FFU 
TOTALT 
ERUF 
ESF 
EUGFJ 
FFU 
TOTALT 
ERUF 
ESF 
EUGFJ 
FFU 
TOTALT 
ERUF 
ESF 
EUGFJ 
FFU 
TOTALT 
ERUF 
ESF 
EUGFJ 
FFU 
TOTALT 
TOTALT 
ERUF 
ESF 
EUGFJ 
FFU Åtaganden 
(perioden 1994-1999) 
Exklusive överförda och 
iteruppfbrda anslag 
74,25 
40,44 
8,00 
0,00 
122,69 
89735 
609,47 
506,65 
27,50 
2.040,97 
1.157,34 
116,74 
315,93 
0,00 
1.590.01 
2.756,72 
1.160,33 
539,48 
158,32 
4.614,84 
132,83 
82,80 
81,33 
0,00 
296.96 
591,86 
32170 
260,07 
871 
1.181,34 
1.640,22 
171,47 
227,01 
0,00 
2.038,70 
0,00 
0,00 
4,80 
0,00 
4,80 
0,00 
0,00 
4,96 
0,00 
4,96 
1.833,28 
73730 
377,03 
20,15 
2.967,97 
247,21 
159,46 
91,24 
7,97 
505,88 
15.369,13 
9331,07 
3399,40 
2.41630 
222,16 Inklusive frigjorda. Överförd» 
och ateruppfOrda anslag 
74,25 
40,44 
8,00 
0,00 
122,69 
89735 
609,47 
506,65 
27,50 
2.040,97 
1.15734 
116,74 
315,93 
0,00 
1.590.01 
2.756,72 
1.16033 
539,48 
15832 
4.614,84 
132,82 
82,80 
81.33 
0,00 
296,95 
591,86 
32 U0 
260,07 
8,21 
1.18134 
1.64072 
171,47 
227,01 
0,00 
2.038,70 
0,00 
0,00 
4,80 
0,00 
4,80 
0,00 
0,00 
4,96 
0,00 
4,96 
1.833,28 
73730 
377,03 
20,15 
2.967,96 
24771 
159,46 
91,24 
7,97 
505,88 
15.369,11 
9331,05 
3399,40 
2.41630 
222.16 Betalningar 
(perioden 1994-1999) 
Exklusive Överförda och 
återuppforda anslag 
59,99 
1 28,27 
330 
0,00 
91,77 
1713,40 
458,46 
407,41 
15,14 
2.094,42 
1743,11 
120,43 
272,89 
9,65 
1.646,08 
1.79932 
1730,17 
557.96 
229,47 
3.817,12 
113,43 
77,94 
59,84 
0,00 
25171 
336,09 
306,01 
250,24 
8,43 
900,76 
1.644,14 
122,34 
140,42 
19,23 
1.926,12 
8,00 
0,00 
3,84 
0,00 
11,84 
5,99 
1.51 
5,11 
0,00 
12,61 
1369,29 
524,72 
315,48 
25,08 
2.43437 
277,47 
153,95 
48,64 
4,45 
484,50 
13.6714)0 
8770,43 
3.023,79 
2.06533 
311,46 Inklusive Överförda anslag 
59,99 
28,27 
330 
0,00 
91.77 
1713,40 
458,46 
407,41 
15,14 
2.094,42 
1743,11 
120,43 
272,89 
9,65 
1.646,08 
1.79932 
1730,17 
557,96 
229,47 
3.817,12 
113.43 
77,94 
59,84 
0,00 
251.21 
336,09 
306,01 
250,24 
8,43 
900,76 
1.644,14 
12234 
140,42 
19,23 
1.926,12 
8,00 
0,00 
3,84 
0,00 
11,84 
5,99 
131 
5,11 
0,00 
12,61 
1369,29 
524,72 
315,48 
25,08 
2.43437 
277,47 
153,95 
48,64 
4,45 
48430 
13.6714)0 
8770,43 
3.023,79 
2.06533 
311,46 
* Budgetposterna B2-1000, B2-1100, B2-1200, B2-1300. 
294 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 
TABELL 1 : FINANSIELLT GENOMFÖRANDE 1996 PER MÅL* 
TABELL 1.2: MÅL 2 - GSR 
Medlemsstat 
BELGIEN 
DANMARK 
TYSKLAND 
SPANIEN 
FRANKRIKE 
ITALIEN 
LUXEMBURG 
NEDERLÄNDERNA 
ÖSTERRIKE 
FINLAND 
SVERIGE 
FÖRENADE KUNGARIKET Fond 
ERUF 
ESF 
TOTALT 
ERUF 
ESF 
TOTALT 
ERUF 
ESF 
TOTALT 
ERUF 
ESF 
TOTALT 
ERUF 
ESF 
TOTALT 
ERUF 
ESF 
TOTALT 
ERUF 
ESF 
TOTALT 
ERUF 
ESF 
TOTALT 
ERUF 
ESF 
TOTALT 
ERUF 
ESF 
TOTALT 
ERUF 
ESF 
TOTALT 
ERUF 
ESF 
TOTALT 
TOTALT 
ERUF 
ESF Åtaganden 
(perioden 1994-1996) 
Exklusive Överförda och 
återuppforda anslag 
65,47 
16,94 
82,41 
19,90 
3,08 
22,98 
290,05 
94,23 
384,28 
246,03 
131,86 
377.89 
594,09 
68,00 
662,09 
193,45 
36,90 
230.35 
0,00 
0,00 
0,00 
77,02 
22,12 
99.14 
7,62 
3,77 
11,40 
21,32 
0,00 
21,32 
0,00 
0,00 
0,00 
625,01 
188,59 
813,60 
2.705.45 
2.139,95 
565,50 Inklusive frigjorda, 
överförde 
och återuppforda anslag 
61,50 
16,94 
78.44 
19,70 
3,08 
22.78 
284,84 
94,23 
379,07 
245,32 
131,86 
377.18 
587,77 
68,00 
655,77 
177.12 
36.90 
214,02 
-1,47 
0,00 
-1,47 
77,02 
22,12 
99,14 
7,62 
3,77 
11,40 
21,32 
0,00 
21,32 
0,00 
0,00 
0,00 
622,03 
188,59 
810,63 
2.66878 
2.102,78 
56530 miljoner ecu 
Betalningar 
(perioden 1994-1996) 
Exklusive överförda och 
återuppforda anslag 
10,02 
10.67 
20.69 
2,11 
1.57 
3,67 
126,34 
56,40 
182,75 
46,39 
112,87 
159.26 
345,36 
66,80 
412,16 
69,33 
25.75 
95.08 
0,00 
0,29 
0,29 
21,01 
18,28 
39,29 
7,47 
4.12 
11.59 
14,24 
0,00 
14,24 
0,00 
0,00 
0,00 
413,37 
158,11 
571,49 
131031 
1.055,64 
454417 Inklusive Överförda analai 
10,02 
10,67 
20.69 
2.11 
1.57 
3,67 
126,34 
56,40 
182,75 
46,39 
112,87 
159,26 
345,36 
66,80 
412,16 
69,33 
25,75 
95,08 
0,00 
0,29 
0,29 
21,01 
18.28 
39.29 
7,47 
4,12 
11.59 
14,24 
0,00 
14,24 
0,00 
0,00 
0.00 
413.37 
158,11 
571.49 
131031 
1.055,64 
4544<7 
* Budgetposterna B2-1201, B2-1301. 
Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 295 
TABELL 1 : FINANSIELLT GENOMFÖRANDE 1996 PER MÅL' 
TABELL 1.3 MÅL 3 - GSR 
miljoner ecu 
Medlemsstat 
BELGIEN 
DANMARK 
TYSKLAND 
SPANIEN 
FRANKRIKE 
ITALIEN 
LUXEMBURG 
NEDERLÄNDERNA 
ÖSTERRIKE 
FINLAND 
SVERIGE 
FÖRENADE KUNGARIKET 
TOTALT Fond 
ESF 
ESF 
ESF 
ESF 
ESF 
ESF 
ESF 
ESF 
ESF 
ESF 
ESF 
ESF 
ESF Åtaganden 
(perioden 1994-1999) 
Exklusive överförda och 
återuppforda anslag 
94.80 
42,00 
512,62 
239.91 
421,59 
149.87 
3,40 
152,23 
65,69 
34,99 
0,00 
1.076,80 
2.793,92 Inklusive frigjorda, 
Overfordi 
och ilcnjppfbrda anslag 
94,80 
42,00 
512,62 
239,91 
421,59 
149,87 
3,40 
152,23 
65,69 
34,99 
0,00 
1.076.80 
2.79352 Betalningar 
(perioden 1994-1999) 
Exklusive överförda och 
återuppforda anslag 
81,91 
40,96 
287.50 
272,12 
402,88 
102,44 
3,36 
124,62 
71,77 
21,10 
0.00 
581,69 
1.99034 Inklusive överförda anslai 
81,91 
40,96 
287,50 
272,12 
402,88 
102,44 
3,36 
124,62 
71,77 
21.10 
0.00 
581,69 
1.99034 
* Budgetpost B2-1302. 
296 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 
TABELL 1 : FINANSIELLT GENOMFÖRANDE 1996 PER MÅL* 
TABELL 1.4: MÅL 4 - GSR 
Medlemsstat 
BELGIEN 
DANMARK 
TYSKLAND 
SPANIEN 
FRANKRIKE 
ITALIEN 
LUXEMBURG 
NEDERLÄNDERNA 
ÖSTERRIKE 
FINLAND 
SVERIGE 
TOTALT Fond 
ESF 
ESF 
ESF 
ESF 
ESF 
ESF 
ESF 
ESF 
ESF 
ESF 
ESF 
ESF Åtaganden 
(perioden 1994-1999) 
Exklusive överförda och 
återuppforda anslag 
11,75 
7,00 
26,61 
49,54 
91,68 
38,28 
037 
0,00 
0,00 
8,77 
37,50 
27130 Inklusive frigjorda, 
överförd! 
och återuppforda anslag 
11,75 
7,00 
26,61 
49,54 
91,68 
38,28 
037 
0,00 
0,00 
8,77 
37,50 
27130 miljoner ecu 
Betalningar 
(perioden 1994-1999) 
Exklusive överförda och 
återuppforda anslag 
5,91 
7,68 
8.70 
10,02 
49,62 
19,14 
0,25 
0,00 
3,51 
5,50 
18,75 
129,08 Inklusive överförda anslag 
5,91 
7,68 
8,70 
10.02 
49.62 
19,14 
0,25 
0,00 
3,51 
5.50 
18,75 
129.08 
* Budgetpost B2-13 03. 
Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 297 
TABELL 1 : FINANSIELLT GENOMFÖRANDE 1996 PER MÅL* 
TABELL 1.5: MÅL 5a Jordbruk - GSR 
miljoner ecu 
Medlemsstat 
BELGIEN 
DANMARK 
TYSKLAND 
SPANIEN 
FRANKRIKE 
ITALIEN 
LUXEMBURG 
NEDERLÄNDERNA 
ÖSTERRIKE 
FINLAND 
SVERIGE 
FÖRENADE KUNGARIKET 
TOTALT Fond 
EUGFJ 
EUGFJ 
EUGFJ 
EUGFJ 
EUGFJ 
EUGFJ 
EUGFJ 
EUGFJ 
EUGFJ 
EUGFJ 
EUGFJ 
EUGFJ 
EUGFJ Åtaganden 
(perioden 1994-1999) 
Exklusive överförda och 
återuppforda anslag 
26,80 
22,08 
191.84 
25,00 
220,66 
131,69 
431 
9,05 
75,94 
53,32 
26,50 
15,23 
802,43 Betalningar 
(perioden 1994-1999) 
Inklusive frigjorda. Exklusive överförda och 
överförda återuppforda anslag 
och återuppforda anslag 
26,80 
22,08 
191,84 
25,00 
220,66 
131,69 
431 
9,05 
75,94 
53,32 
26,50 
15.23 
802,43 42,59 
22,07 
17734 
28,74 
206,89 
41,08 
5,21 
6,49 
77,13 
26,60 
"27,86 
34,01 
696,00 Inklusive överförda anslai 
42.59 
22,07 
177,34 
28.74 
206,89 
41.08 
571 
6.49 
77,13 
26.60 
27,86 
34,01 
696,00 
* Budgetposterna B2-1001,B2-1002. 
Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 
INNEHÅLLSFÖRTECKNING 
INLEDNING 9 
A. ÅR 1996 11 
1. Den första rapporten om den ekonomiska och sociala sammanhållningen 11 
2. Sysselsättningsstöd 13 
3. Programmens genomförande 1996: Rapportens viktigaste punkter 14 
B. EN RAPPORT I FORSKNINGENS OCH DEN TEKNISKA INNOVATIONENS TECKEN 18 
1. Bakgrund 18 
2. Strukturfonderna och utvecklingen av regionemas tekniska potential 21 
DEL A STRUKTURFONDERNA 1996 23 
KAPITEL I PROGRAMMENS GENOMFÖRANDE 25 
A. STRUKTURSTÖD PER MÅL 27 
1. Översikt 27 
1.1. Genomförandet av målen 1996 27 
1.2. Är 1996 i programperioden 1994-99 28 
2. Mål loch 6 30 
2.1. Genomförande av mål 1 och 6 under 1996 30 
2.2. 1996 i programperioden 1994-99 32 
3. Mål 2 34 
3.1. Genomförande av mål 2 under 1996 34 
3.2. 1996 i programperioden 1994-96 35 
3.3. Förberedelse av perioden 1997-99 37 
4. Mål 3 och 4 38 
4.1. Genomförandet av mål 3 och 4 1996 38 
4.2. 1996 i programperioden 1994/95-96/995. 40 
5. Mål 5a 42 
5.1. Mål 5a jordbruk 42 
5.2. Mål 5a fiske 45 
6. Mål 5b 47 
6.1. Genomförande av mål 5b 1996 47 
6.2. 1996 i programperioden 1994-99 48 
B. ÖVRIGA ÅTGÄRDER 50 
1. Gemenskapsinitiativ 50 
1.1. Översikt 50 
1.2. Redovisning per initiativ 55 
2. Nyskapande åtgärder och tekniskt bistånd 73 
2.1. Nyskapande åtgärder och tekniskt bistånd enligt artiklarna 7 och 10 i ERUF-förordningen 73 
2.2. Nyskapande åtgärder och tekniskt bistånd enligt artikel 6 i ESF-förorclningen 79 
2.3. Nyskapande åtgärder och tekniskt bistånd enligt artikel 8 i EUGFJ-förordningen 80 
2.4. Nyskapande åtgärder och tekniskt bistånd enligt artikel 4 i FTO-förordningen 81 
30 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 
2. Mål 1 och 6 
2.1. Genomförande av mål 1 och 6 under 1996 
Under 1996 antogs de stödformer som återstod att anta, totalt 18 för ett bidrag från stiT_cturfonderna på 
1,331 miljarder ecu (77 % från ERUF, 19 % från EUGFJ, 3 % från ESF). Dessa stöd bestod av 11 OP 
(1 i Grekland, 6 i Spanien, 1 i Irland och 3 i Italien), 4 globala stöd (2 i Spanien och 2 i Italien) och 3 
större projekt (Spanien). De utgör bara 1,4 % av de antagna anslagen för perioden 1994-99 och antalet 
skall jämföras med de programplaneringsdokument som antogs 1995 (26) och i synnerhet 1994, 
startåret för pågående program (141). 
Mål 1 och 6 har programlagts genom 6 GSR och 14 SPD. De olika stödformerna uppgår nu till 185 
SPD, OP, globala stöd eller större projekt. Vid undersökning av de olika fondemas medverkan finner 
man följande: 
• Nästan en fjärdedel av stödformerna (men 29 % av de finansiella anslagen) avser finansiering från 
tre eller alla fyra strukturfonderna. 14 program finansieras av de fyra fonderna (varav 12 SPD i 
Belgien, Frankrike, Nederländerna, Finland, Sverige, Förenade kungariket). Dessa 14 program 
utgör 8 % av samtliga program och den finansiella volymen uppgår till 11 % av stöden. 31 
stödåtgärder finansieras av tre fonder (17 % av det totala antalet och 18 % av anslagen). I detta fall 
är den vanligaste kombinationen för 30 program gemensam finansiering av ERUF, ESF och 
EUGFJ (endast ett program avser finansiering av ERUF, ESF och FFU. 
• Å andra sidan finansieras 102 stödåtgärder - 55 % av stödåtgärderna och 43 % av det finansiella 
stödet - av en enda fond. Detta gäller 60 ERUF-stöd (32 % av totalt 185 stödformer), varav 7 
globala stöd och 5 större projekt, 22 OP av ESF, 17 OP av EUGFJ och 3 OP av FFU. 
• Slutligen finansieras 38 stödåtgärder av två fonder. De utgör 21 % av stödåtgärderna och 28 % av 
de finansiella anslagen. Det gäller till största delen OP av ERUF och ESF (32), medan de andra har 
finansierats antingen av ERUF och EUGFJ (4), av ESF och EUGFJ (2) eller av ERUF och FFU (1). 
De olika åtgärderna har genomförts huvudsakligen regionalt. De regionala stödåtgärderna uppgår till 
106 av 185, eller 57 %, och kan presenteras på följande sätt: 
• SPD utgör 13 % i kontrast till 92 OP, globala stöd eller större projekt inom GSR. 
• Av de 92 regionala stödåtgärderna inom GSR, genomförs nästan hälften i Spanien (43), men ingen 
är planerad i Irland. 
• Om man jämför antalet regionala program med det totala antalet program som genomförs inom 
varje GSR, finner man att de regionala stödåtgärderna är flest i Tyskland (89 % av GSR), därefter i 
Spanien (67 %). Dessa två medlemsstater är de enda som genomför mer än hälften av GSR-stödet i 
regionala program. 
• Den finansiella volymen av de regionala programmen och ay GSR är i stort densamma, även om 
den är något mindre än antalet stödåtgärder, 52 % av stöden i GSR genomförs i regionala 
stödåtgärder. 
• De medlemsstater där den finansiella volymen för regionalstöd är störst är återigen Tyskland (mer 
än 92 % av anslagen i GSR) och Spanien (62 %). I två medlemsstater, Grekland och Portugal, är 
den andel av anslagen som de regionala programmen står för (33 % respektive 18 %) klart mindre 
än det relativa antalet program inom samtliga program i GSR (41 % i båda fallen). 
298 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 
TABELL 1 : FINANSIELLT GENOMFÖRANDE 1996 PER MÅL* 
TABELL 1.6 : MÅL 5a Fiske - GSR 
Medlemsstat 
BELGIEN 
DANMARK 
TYSKLAND 
SPANIEN 
FRANKRIKE 
ITALIEN 
LUXEMBURG 
NEDERLÄNDERNA 
ÖSTERRIKE 
FINLAND 
SVERIGE 
FÖRENADE KUNGARIKET 
TOTALT Fond 
FFU 
FFU 
FFU 
FFU 
FFU 
FFU 
FFU 
FFU 
FFU 
FFU 
FFU 
FFU 
FFU Åtaganden 
(perioden 1994-1999) 
Exklusive Överförda och 
iteruppfbrda anslag 
20,42 
23,28 
12,77 
19,89 
0,00 
0,00 
0,00 
6,36 
0,00 
0,00 
0,00 
29,55 
112,27 Inklusive frigjorda, 
Överförde 
och återuppforda anslag 
20,42 
23,28 
12,77 
19,89 
0,00 
0,00 
0,00 
636 
0,00 
0,00 
0,00 
29.55 
112,27 miljoner ecu 
Betalningar 
(perioden 1994-1999) 
Exklusive Överförda och 
återuppfOrda anslag 
16,50 
0,00 
3,88 
32,74 
0,00 
11.93 
0,00 
6.46 
0,80 
0,00 
0,00 
8,27 
80,58 Inklusive överförda anslag 
16,50 
0,00 
3,88 
32,74 
0,00 
11,93 
0,00 
6.46 
0,80 
0,00 
0,00 
8.27 
80,58 
Budgetpost B2-1101 utom åtgärder enligt artikel 4 i FFU-förordningen. 
Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 299 
TABELL 1 : FINANSIELLT GENOMFÖRANDE 1996 PER MÅL* 
TABELL 1.7 : MÅL 5b - GSR 
Medlemsstat 
BELGIEN 
DANMARK 
TYSKLAND 
SPANIEN 
FRANKRIKE 
ITALIEN 
LUXEMBURG 
NEDERLÄNDERNA 
ÖSTERRIKE 
FINLAND 
SVERIGE 
FÖRENADE KUNGARIKET Fond 
ERUF 
ESF 
EUGFJ 
TOTALT 
ERUF 
ESF 
EUGFJ 
TOTALT 
ERUF 
ESF 
EUGFJ 
TOTALT 
ERUF 
ESF 
EUGFJ 
TOTALT 
ERUF 
ESF 
EUGFJ 
TOTALT 
ERUF 
ESF 
EUGFJ 
TOTALT 
ERUF 
ESF 
EUGFJ 
TOTALT 
ERUF 
ESF 
EUGFJ 
TOTALT 
ERUF 
ESF 
EUGFJ 
TOTALT 
ERUF 
ESF 
EUGFJ 
TOTALT 
ERUF 
ESF 
EUGFJ 
TOTALT 
ERUF 
ESF 
EUGFJ 
TOTALT 
TOTALT 
ERUF 
ESF 
EUGFJ Åtaganden 
(perioden 1994-1999) 
Exklusive Överförda ocl 
återuppforda artslaj 
0,0C 
2,7 
4,1( 
6,86 
O.OC 
0,00 
3,73 
3.73 
72,65 
15,39 
99,68 
187,71 
37.33 
9,28 
125.69 
172,30 
127,16 
28,41 
180,33 
335,91 
0,00 
0,42 
33.17 
33.59 
0,00 
0,00 
0,00 
0,00 
2.09 
0,25 
13,21 
15.56 
8,33 
13,85 
29,45 
51,62 
15,16 
1.11 
0,00 
16,27 
34,09 
12.83 
17,99 
64,91 
64,17 
17,76 
1,00 
82,93 
97U8 
360,98 
102,00 
508,40 
C2 miljoner ecu 
Betalningar 
(perioden 1994-1999) 
Inklusive frigjorda, Exklusive Överförda och Inklusive överförda anslag 
överförd» återuppforda anslag 
och återuppforda anslag 
0,00 
2,71 
4.16 
6,86 
0,00 
0,00 
3,73 
3,73 
72,65 
15,39 
99,68 
187,71 
37,33 
9,28 
125,69 
172,30 
127.16 
28.41 
180.33 
335,91 
0,00 
0,42 
33,17 
33.59 
0,00 
0,00 
0.00 
0,00 
2,09 
0.25 
13,21 
15.56 
8,33 
13,85 
29,45 
51,62 
15,16 
1,11 
0,00 
16.27 
34,09 
12,83 
17,99 
64,91 
64,17 
17,76 
1,00 
82,93 
971,38 
360,98 
102,00 
508,40 o,oc 
2,01 
1,4C 
3,47 
O.OC 
0,14 
0,00 
0,14 
99,21 
11,46 
101,90 
212.57 
33.49 
6.24 
84,67 
124.40 
117.53 
37.01 
145.57 
300,20 
0,00 
0,27 
30,89 
31.15 
0,00 
0,00 
0,00 
0,00 
5,03 
0.38 
7,28 
12,70 
11,17 
12.96 
15,20 
39.34 
4,46 
0,08 
3,13 
7,67 
11,71 
<,59 
6,34 
22,64 
53,36 
15,38 
2,70 
71,44 
825,72 
336,07 
90,58 
399,07 0,00 
2,07 
1,40 
3.47 
0,00 
0,14 
0.00 
0.14 
99,21 
11.46 
101.90 
212.57 
33,49 
6.24 
84,67 
124,40 
117.63 
37,01 
145.57 
300,20 
0,00 
0,27 
30,89 
31.15 
0,00 
0,00 
0,00 
0,00 
5,03 
0.38 
7.28 
12,70 
11.17 
12,96 
15,20 
39,34 
4.46 
0,08 
3.13 
7,67 
11,71 
4.59 
6.34 
22,64 
53.36 
15.38 
2.70 
71,44 
825.72 
336,07 
9048 
399,07 
Budgetposterna B2-1003, B2-1202, B2-1304. 
300 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 
TABELL 1 : FINANSIELLT GENOMFÖRANDE 1996 PER MÅL* 
TABELL 1.8 : MÅL 6 - GSR 
miljoner ecu 
Medlemsstat 
FINLAND 
SVERIGE Fond 
ERUF 
ESF 
EUGFJ 
FFU 
TOTALT 
ERUF 
ESF 
EUGFJ 
FFU 
TOTALT 
TOTALT 
ERUF 
ESF 
EUGFJ 
FFU Åtaganden 
(perioden 1995-1999) 
Exklusive Överförda och 
återuppforda anslag 
30,50 
13,48 
33,20 
0,00 
77,18 
0,00 
0,00 
11,47 
0,00 
11,47 
88,65 
30,50 
13,48 
44,67 
0,00 Inklusive frigjorda, 
överförd» 
och återuppforda anslag 
30,50 
13,48 
33,20 
0,00 
77,18 
0,00 
0,00 
11,47 
0,00 
11,47 
88,65 
30,50 
13,48 
44,67 
0,00 Betalningar 
(perioden 1995-1999) 
Exklusive överförda och 
återuppforda anslag 
6,72 
7,76 
27,64 
0,00 
42,12 
0,00 
0,00 
9,02 
0,00 
9,02 
51,14 
6,72 
7,76 
36,66 
0,00 Inklusive Överförda anslag 
6,72 
7,76 
27,64 
0,00 
42,12 
0.00 
0,00 
9,02 
0,00 
9,02 
51,14 
6,72 
7,76 
36,66 
0,00 
Budgetposterna B2-1004, B2-1102, B2-1203, B2-1305. 
Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 301 
TABELL 2 : FINANSIELLT GENOMFÖRANDE 1996 - GEMENSKAPSINITIATIV* 
Gemenskapsinitiativ Fond Åtaganden 
(perioden 1994-1999) 
Exklusive Överförda och 
Återuppforda anslag Inklusive frigjorda, 
överförde 
och återuppforda anslag miljoner ecu 
Betalningar 
(perioden 1994-1999) 
Exklusive överförda och 
återuppforda anslag Inklusive Överförda anslag 
ADAPT 
ERUF 
ESF 222/«! 222,43 
0,00 
222,43 0,00 
222,43 86,96 
0,00 
86,96 86,96 
0,00 
86,96 
Employment I 
I ERUF 
|ESF 246,70| 263,14 
339 
24331 339 
259,75 17035 
1,69 
168*6 17035 
1*9 
168,66 
Leader 
ERUF 
ESF 
EUGFJ 251,68] 251*6 
99,93 
68,64 
83,11 99,93 
68,64 
83,09 133*1 
50,94 
2536 
5730 133*1 
50,94 
2536 
5730 
PESCA 1 
ERUF 
ESF 
FFU 130,59 
78,25 
7,95 
44,39 13456 
79,05 
8,94 
46,57 20,64 
1,22 
235 
1656 20,64 
U2 
235 
1656 
SME 
ERUF 
ESF 18I.92| 18132 
16738 
14,54 16738 
14,54 88,71 
83,40 
532 88,71 
83,40 
532 
Rechar 119,931 11933! 61,63 61,63 
ERUF 
ESF 103,771 
16,17 103,77! 
16,171 53541 
8,08 5J54 
8,08 
REGIS 
ERUF 
ESF 
FEOGA 
IFOP 157,961 157,96 
128,27 
11,89 
17,00 
030 12837 
11,89 
17,00 
030 13555 
123,13 
5,10 
7,03 
030 13555 
123,13 
5,10 
7,03 
030 
Konver 1 | 133.00J U3,oo| 95,07 
ERUF 1 90,91 
ESF 1 42,09 90,91 
42,09 74,02 
21,05 95,07 
74,02 
21,05 
Résider 
ERUF 
ESF 13437| 13437 
H8*2| 11832 
15,75| 15,75 7959 
70,69 
839 7959 
70,69 
839 
RETEX 1 1 154.43 
ERUF 
ESF 14231 
11,62 154,43 
14231 
11,62 6731 
62,00 
531 6731 
62,00 
531 
URBAN 1 215,00| 215.00 
ERUF 
ESF 187^4 
27.06 18734 
27,06 108,11 
96,72 
1139 108,11 
96,72 
1139 
Interreg/PEACE 
ERUF 
ESF 
EUGFJ 
FFU 84759 84759 
737,09 
70,66 
39,38 
0/46 73739 
70,66 
3938 
0,46 465,19 
41836 
3031 
1650 
033 465,19 
41836 
3031 
1650 
033 
TOTALT 
ERUF 
ESF 
EUGFJ 
FFU 2.79559 
135834 
752,10 
139,49 
45,65 2315,98 
1359,14 
76953 
139/18 
47,83 151332 
1.035*2 
379*8 
8033 
17,09 151332 
1335*2 
379*8 
8033 
17,09 
* Budgetposterna B2-1400, B2-1410, B2-1412, B2-1420, B2-1421, B2-1422, B2-1423, B2-1424, B2-1430, B2-1431, B2-
1432, B2-1433, B2-1440, B2-1450, B2-1460, B2-1470 
302 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 
TABELL 3 : FINANSIELLT GENOMFÖRANDE 1996 - ÖVERGÅNGSÅTGÄRDER OCH 
INNOVATIONSÅTGÄRDER* 
Medlemsstat Fond Åtaganden 
Exklusive överförda och 
återuppforda anslag Inklusive frigjorda, 
överförd! 
och återuppforda anslag miljoner ecu 
Betalningar 
Exklusive överförda och 
återuppforda anslag Inklusive överförda analaf 
BELGIEN 
DANMARK 
TYSKLAND 
GREKLAND 
SPANIEN 
FRANKRIKE 
IRLAND 
ITALIEN 
LUXEMBURG 
NEDERLÄNDERNA ERUF 
ESF 
EUGFJ 
FFU 
ERUF 
ESF 
EUGFJ 
FFU 
ERUF 
ESF 
EUGFJ 
FFU 
ERUF 
ESF 
EUGFJ 
FFU 
ERUF 
ESF 
EUGFJ -
FFU 
ERUF 
ESF 
EUGFJ 
FFU 
ERUF 
ESF 
EUGFJ 
FFU 
ERUF 
ESF 
EUGFJ 
FFU 
ERUF 
ESF 
EUGFJ 
FFU 
ERUF 
ESF 
EUGFJ 
FFU 2738 
0,00 
26,53 
0,49 
036 
338 
030 
0,80 
0,00 
/ 
238 
431 
132 
1,95 
0,79 
0.86 
134 
0,00 
0,08 
0,54 
132 
1231 
234 
2,57 
2.55 
4.95 
636 
0,06 
034 
537 
130 
23,25 
21,38 
0,79 
1,08 
0,00 
13,48 
130 
1,87 
9,48 
0.93 
039 
0,00 
0,09 
0.00 
0,00 
1*7 
0,00 
033 
037 
1.17 28,54 
0,00 
27,79 
0,49 
036 
7,13 
030 
455 
0,00 
238 
734 
131 
4,88 
0,79 
0.86 
2,79 
0,00 
0,94 
0.54 
131 
14,46 
234 
4,78 
2,54 
4.90 
839 
0,06 
2,46 
537 
130 23,40 
0.04 
21,90 
134 
0,12 
4,04 
0,90 
2,91 
0,00 
0,24 
856 
536 
2,68 
0,49 
0,14 
235 
0,00 
0.55 
1.01 
0,78 
25,57 
17,48 
3.70 
2,61 
1.78 
17,49 
9,53 
3,43 
3,46 
1.07 
25.141 24.36 
21.38 
2,68 
1,08 
0.00 
17,83 
130 
632 
938 
0.93 
051 
0,00 
0.51 
0,00 
0.00 
3,18 
0,00 
1.75 
037 
1.17 21,65 
2,33 
0,01 
0.36 
22,90 
0.75 
8.83 
12,51 
0,80 
052 
0,00 
0,52 
0,00 
0,00 
4,46 
2,35 
1.19 
0,00 
0.92 23,40 
0,04 
21,90 
134 
0.12 
4,04 
0.90 
2,91 
0,00 
0.24 
856 
536 
2,68 
0,49 
0.14 
235 
0,00 
0,55 
1,01 
0.78 
2557 
17,48 
3,70 
2,61 
1,78 
17,49 
9,53 
3.43 
3,46 
1.07 
2436 
21.65 
2.33 
0.01 
0,36 
22.90 
0,75 
8,83 
12,51 
0.80 
052 
0,00 
0,52 
0,00 
0,00 
4,46 
235 
1.19 
0,00 
0.92 
* Budgetposterna B2-1800, B2-1810, B2-1820, B2-1830. 
Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 303 
TABELL 3 : FINANSIELLT GENOMFÖRANDE 1996 - ÖVERGÅNGSÅTGÄRDER OCH 
INNOVATIONSÅTGÄRDER* (FORTS) 
miljoner ecu 
Medlemsstat Fond Åtaganden 
Exklusive Överförda och 
återuppforda anslag Inklusive frigjorda, 
överförd! 
och återuppforda anslag Betalningar 
Exklusive Överförda och 
återuppforda anslag Inklusive överförda anslag] 
ÖSTERRIKE 
PORTUGAL 
FINLAND 
SVERIGE 
FÖRENADE KUNGARIKET 
GEMENSKAPEN 
TOTALT ERUF 
ESF 
EUGFJ 
FFU 
ERUF 
ESF 
EUGFJ 
FFU 
ERUF 
ESF 
EUGFJ 
FFU 
ERUF 
ESF 
EUGFJ 
FFU 
ERUF 
ESF 
EUGFJ 
FFU 
ERUF 
ESF 
EUGFJ 
FFU 
ERUF 
ESF 
EUGFJ 
FFU 037 
035 
0,01 
0,11 
0,00 
3,74 
0,00 
035 
1,44 
2,04 
1*6 
035 
033 
0,59 
0,59 
136 
035 
0,18 
0,00 
0.83 
8,67 
3,51 
0,83 
0,43 
3.90 
50.18 
50,01 
0,17 
0.00 
0.00 
161,05 
80.67 
36,93 
23,03 
20,42 1.12 
035 
0,76 
0,11 
0.00 
437 
-0.18 
136 
1,44 
2,04 
2/43 
035 
1,00 
0,59 
0.59 
337 
035 
230 
0,00 
0,83 
834 
3,51 
1,16 
0,43 
3,85 
59,62 
59,48 
0.17 
-0,03 
0.00 
19636 
89,95 
63,20 
22,90 
20,31 0,49 
0,00 
0,44 
0,06 
0.00 
12,48 
9,66 
0,86 
1,14 
0,81 
052 
0,00 
0,51 
0,01 
0.00 
1,37 
0,00 
1,02 
0,02 
0,14 
7,10 
3,64 
1,54 
039 
1,62 
32,62 
31,68 
0,94 
0,00 
0,00 
188,03 
102,93 
53,34 
22.97 
8,79 0,49 
0,00 
0.44 
0,06 
0.00 
12,48 
9,66 
0,86 
1.14 
0.81 
052 
0.00 
0.51 
0.01 
0.00 
1.17 
0,00 
1,02 
0.02 
0.14 
7,10 
3,64 
1.54 
0,29 
1.62 
32,62 
31.68 
0.94 
0,00 
0.00 
188,03 
102,93 
53,34 
22,97 
8.79 
* Budgetposterna B2-1800, B2-1810, B2-1820, B2-1830. 

3os 
:Y KAEKElifflïli^lfMSâêli^^îli 
' - ' FINANSIELLT GENOMFÖRANDE Wt-iSM ^M^k^W^å? 

Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 307 
TABELL 1 : FINANSIELLT GENOMFÖRANDE 1994-1996 PER MÅL' 
TABELL 1.1 : MÅL 1 - GSR 
Medlemsstat 
BELGIEN 
TYSKLAND 
GREKLAND 
SPANEEN 
FRANKRIKE 
IRLAND 
ITALIEN 
NEDERLÄNDERNA 
ÖSTERRIKE 
PORTUGAL 
FÖRENADE KUNGARIKET Fond 
ÈkUF 
ESF 
EUGFJ 
FFU 
TOTALT 
ERUF 
ESF 
EUGFJ 
FFU 
TOTALT 
ERUF 
ESF 
EUGFJ 
FFU 
TOTALT 
ERUF 
ESF 
EUGFJ 
FFU 
TOTALT 
ERUF 
ESF 
EUGFJ 
FFU 
TOTALT 
ERUF 
ESF 
EUGFJ 
FFU 
TOTALT 
ERUF 
ESF 
EUGFJ 
FFU 
TOTALT 
ERUF 
ESF 
EUGFJ 
FFU 
TOTALT 
ERUF 
ESF 
EUGFJ 
FFU 
TOTALT 
ERUF 
ESF 
EUGFJ 
FFU 
TOTALT 
ERUF 
ESF 
EUGFJ 
FFU 
TOTALT 
TOTALT 
ERUF 
ESF 
EUGFJ 
FFU Åtaganden 
(perioden 1994-1999) 
Exklusive överförda och 
åienippförda anslag 
142.18 
65,14 
22,00 
0,37 
229,69 
1742,32 
1.775.98 
1.36835 
4650 
5.933,05 
4.30856 
801,44 
1.015,12 
37,10 
6.16232 
8.123.91 
1826,42 
1.519.15 
462.78 
12.93236 
369,52 
268,27 
15053 
6,30 
794,62 
1.340,46 
940,51 
592.63 
17,41 
2.891,00 
3.658.36 
633,82 
704,79 
6654 
5.06351 
24,30 
830 
6,70 
2,80 
42,00 
19,96 
5,04 
8.76 
0.00 
33,76 
4.758,66 
1.533.39 
1.153,17 
72.16 
7.517,37 
548.45 
321.57 
151,15 
17,03 
1.03830 
42.637*9 
26.03637 
9.179,78 
6.69235 
72839 Inklusive utnyttjade, 
överförda 
och återuppforda anslag 
(1) 
142.18 
65.14 
22,00 
0,37 
229,69 
2.742.32 
1.775.98 
1.368.25 
4650 
5.933,05 
4.30856 
801.44 
1.015.12 
37,10 
6.162,22 
8.123.91 
2.826,42 
1519.15 
462,78 
12.932,26 
36951 
26837 
15053 
6,30 
794,61 
1.340,46 
94051 
592,63 
17.41 
2.891.00 
3.658.36 
633,82 
704,79 
6654 
5.063,50 
24,30 
8.20 
6.70 
2.80 
42,00 
19,96 
5,04 
8,76 
0.00 
33,76 
4.758,65 
1533.39 
1.153,17 
72.16 
7.517,37 
548,45 
32157 
151.15 
17,03 
1.038.20 
42.63737 
26.03635 
9.179,78 
6.69235 
728,99 Betalningar 
(perioden 1994-1999) 
Exklusive överförda och 
återuppforda anslag 
113.74 
40,62 
958 
0.19 
164.13 
2.240,46 
1.311.18 
986,08 
26,74 
4564.47 
3.090.88 
531,96 
791,01 
23,89 
4.437,74 
5.381.87 
2.397,11 
1.22658 
338.69 
9.344,25 
22132 
179,79 
97,49 
3,46 
502,06 
90454 
84559 
535,70 
13,93 
2.299,75 
2.731.71 
30836 
392.06 
3531 
3.467,34 
19.44 
5,06 
539 
158 
31,47 
15.97 
4,03 
7.01 
0.00 
27,01 
3.730,38 
1.149,09 
735,11 
5832 
5.672,80 
446.88 
258.84 
101,33 
8.82 
815,86 
3152638 
18.897,19 
7.031,63 
4.88733 
510,73 ktklusiw överförd» 
anslag 
(2) 
113,74 
48.03 
958 
0,19 
171541 
1240,46 
1.311.18 
986,08 
26.74 
4.564.47 
3.090.88 
531,96 
791,01 
23.89 
4.437,74 
5.381,87 
1397.11 
1.249.04 
338.69 
9.366.72 
221,32 
20859 
97.49 
3,46 
530.87 
90454 
845.77 
535.70 
13.93 
2.299,93 
1731,71 
322.6C 
392.06 
3531 
3.48159 
19,44 
5.06 
5.39 
158 
31.47 
15.97 
4,03 
7,01 
0.00 
27.01 
3.73038 
1.174,90 
735,11 
58.22 
5.698.61 
446,88 
258.84 
101,33 
8,82 
815.86 
31.42530 
18.89739 
7.10838 
4.90930 
510,73 miljoner ecu 
% 
(2V(D 
80% 
74% 
44% 
50% 
75% 
82% 
74% 
72% 
58% 
77% 
72% 
66% 
78% 
64% 
72% 
66% 
85% 
82% 
73% 
72% 
60% 
78% 
65% 
55% 
67% 
67% 
90% 
90% 
80% 
80% 
75% 
51% 
56% 
53% 
69% 
80% 
62% 
80% 
56% 
75% 
80% 
80% 
80% 
0% 
80% 
78% 
77% 
64% 
81% 
76% 
81% 
80% 
67% 
52% 
79% 
74% 
73% 
77% 
73% 
70% 
Budgetposterna B2-1000, B2-1100, B2-1200, B2-130O. 
Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 31 
Tabell 1-5: Mål 1 - Regionala och tvärregionala program inom samtliga stödåtgärder (i miljoner ecu) 
SPD GSR 
Totalt 1 D EL E IRL I P TOTALT 
Regionala program 
Antal 
i % av det totala antalet för må! 1 
Bidrag 
i % av det totala bidraget för mål 1 14 
13% 
6-36,4 
13% 92 
87% 
42.086,5 
87% 16 13 43 0 13 7 
12.520,6 4.510,6 15.635,4 0,0 6.836£ 1533,4 106 
57% 
48.422,9 
52% 
Tvärregionala program 
Antal 
i % av det totala antalet för mål 1 
Bidrag 
i % av det totala bidraget för mål 1 0 
0% 
0,0 
0% 79 
100% 
44.661,4 
100% 2 19 21 11 16 10 
1.160,2 93344 9.7504 5.672,0 7.231,1 11.5133 79 
43% 
44.661,4 
48% 
Totalt 
Antal 
i % av det totala antalet för mål 1 
Bidrag 
i % av det totala bidraget för mål 1 14 
8% 
6336,4 
7% 171 
92% 
86.747,9 
93% 18 32 64 11 29 17 
13.6803 13.844,9 25.435,9 5.672,0 14.067,6 14.046,7 185 
100% 
93.0843 
100% 
«o% HH 
60% IH __• 
llhl -i 
o% -I—~B_B__i————al |_JH_H | HMHL_+_ ., I Antal 
I Bidrag 
IRL I 
År 1996 har framför allt varit ett år då programmen har genomförts på faltet3. Detta genomförande har 
för nästan hälften av stödåtgärderna (totalt 86, dvs. 46 %) medfört ändringar i programmen. Dessa 
ändringar är huvudsakligen av tre slag. De har till största delen gällt finansiella omprogrammeringar av 
stödåtgärderna (i 86 % av fallen). De har även i 37 % av fallen rört ekonomiska beslut, ibland om 
ökning av stödet från fonderna, oftast överföringar mellan de olika fonderna och indexering av 
finansieringsbeloppen. De har slutligen i en tredjedel av fallen gällt ändringar i programmen, som 
anpassning av planerade åtgärder eller insatser, utan att nödvändigtvis ändra programmens 
prioriteringar eller inriktningar. Tio av de tretton stödberättigade medlemsstaterna4 har berörts av 
dessa ändringar, varav 10 % gäller program som har ändrats flera gånger5. 
Främjande av teknisk innovation i regioner som omfattas av mål 1 och 6: 
Stödet till den tekniska utvecklingen får ökande betydelse jämfört med perioden 1989-93. Det har mer än 
dubblerats i de regioner och länder som omfattas av mål 1 och uppgår till 7 % av samtliga gemenskapsstöd 
(2,5 % av gemenskapens bidrag mellan 1989 och 1993). Denna ökning beror delvis på att mål 1 omfattar nya 
regioner, som har avsevärt högre utgifter för FoU än de ursprungliga regionerna, men även på en påtaglig 
ökning av stödet i de senare, särskilt i Italien, Irland och Grekland. Allmänna tendenser som framträder är ett 
ökat deltagande från den privata sektorn, vilket avspeglar en inriktning som går mer mot efterfrågan på 
innovation och teknik, vissa regioners antagande av strategier för teknisk utveckling, en åtgärd som först 
uppmuntrades av kommissionen i pilotprojekten, och slutligen en relativ ökning av stödet från ESF.. 
I programmen för mål 1 prioriteras FoTU men det ges även utrymme åt telekommunikationer(l 5 %). Den vikt 
som ges åt åtgärder för FoTU varierar mellan medlemsstaterna. Följande slags åtgärder finansieras: 
• Infrastruktur (uppförande och omlokalisering av forskningscentrer, universitetslaboratorier och centrer för 
spridning av resultat) och stöd till det vetenskapliga och teknologiska systemet (projekt för FoTU och 
innovation, för inhämtande och spridning av sakkunskap). Generellt avser stödåtgärderna mindre 
skapande av nya infrastrukturer än utnyttjande av de infrastrukturer som finansierats under föregående 
period. 
• Stöd till industrin (bidrag och lån för framtagande av nya produkter och metoder samt överföring av 
teknik; tjänster, standardisering och teknisk revision; inrättande och förstärkning av centrer för innovation 
3 För närmare beskrivning se kapitel V Sammai_tällning per medlemsstat. 
4 De nederländska, österrikiska och svenska SPD har inte ändrats. 
5 Fem program har ändrats två gånger (Sachsen-Anhalt - ekonomisk utveckling, Irland 
Basilicata, Sicilien, Nordirland) och ett program har ändrats tre gånger. lokal utveckling, 
505 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 
TABELL 1 : FINANSIELLT GENOMFÖRANDE 1994-1996 PER MÅL* 
TABELL 1.2: MÅL 2- GSR 
Medlemsstat 
BELGIEN 
DANMARK 
TYSKLAND 
SPANIEN 
FRANKRIKE 
IT ALIEN 
LUXEMBURG 
NEDERLÄNDERNA 
ÖSTERRIKE 
FINLAND 
SVERIGE 
FÖRENADE KUNGARIKET Fond 
ERUF 
ESF 
TOTALT 
ERUF 
ESF 
TOTALT 
ERUF 
ESF 
TOTALT 
ERUF 
ESF 
TOTALT 
ERUF 
ESF 
TOTALT 
ERUF 
ESF 
TOTALT 
ERUF 
ESF 
TOTALT 
ERUF 
ESF 
TOTALT 
ERUF 
ESF 
TOTALT 
ERUF 
ESF 
TOTALT 
ERUF 
ESF 
TOTALT 
ERUF 
ESF 
TOTALT 
TOTALT 
ERUF 
ESF Åtaganden 
(perioden 1994-1996) 
Exklusive överförd» och 
ileruppförd» anslag 
114.59 
25,35 
139.94 
44,74 
8,53 
53.27 
488.10 
183,03 
671,13 
791,13 
245,97 
1.037.10 
1.345.77 
220,71 
1.566,48 
432.74 
97,56 
530.30 
6,03 
1.94 
7.97 
143.97 
60.18 
204,15 
46.53 
19,01 
65.55 
46,12 
6,30 
52,42 
83.22 
2246 
105,78 
1.52843 
535,12 
2.063,65 
6.497,73 
5.071/47 
1.426,26 Inkluiive utnyttjade. 
överförd» 
och iteruppfSrda anslag 
(1) 
110.62 
29.98 
140,60 
4444 
843 
53.07 
482,89 
183,03 
665.92 
790.42 
245,97 
1.03649 
1.339,46 
220,71 
1.560,16 
416,41 
9746 
513.97 
4.56 
1.94 
640 
143.97 
60,18 
204.15 
46.53 
19,01 
6545 
46,12 
6,30 
52.42 
83.22 
22.56 
105,78 
1425,56 
535,12 
1060.68 
6.46549 
5.03440 
1.43039 Betalningar 
(perioden 1994-1996) 
Exklusive överförd* och 
återuppRMa anslag 
34.41 
133 
47.69 
19.87 
3.79 
23.67 
230,83 
102,25 
333.09 
44205 
164,97 
607,21 
671.80 
160.71 
83242 
188.98 
56.08 
245.06 
3,01 
4.28 
54.48 
37.31 
91.80 
21,27 
11,74 
33,01 
26,64 
3,15 
29,79 
26,78 
11.28 
38.06 
711,03 
371.79 
1.082.82 
3468,98 
2v(3146 
937^2 Inklusive överfärd» 
anslag 
(2) 
34,41 
1549 
50,00 
19.87 
3.79 
23.67 
230,83 
108.85 
339.68 
442.25 
164.97 
607.21 
671,80 
163.65 
835,46 
188,98 
56,08 
245.06 
3,01 
1,26 
4^8 
54,48 
37,31 
91.80 
21.27 
11.74 
33.01 
26,64 
3.15 
29.79 
26.78 
11,28 
38,06 
711,03 
379.31 
1.090.34 
3J8845 
2.43146 
956,99 miljoner ecu 
% 
(2V(1) 
31% 
52* 
36% 
45% 
44% 
45% 
48% 
59% 
51% 
56% 
67% 
59% 
50% 
74% 
54% 
45% 
57% 
48% 
66% 
65% 
66% 
38% 
62% 
45% 
46% 
62% 
50% 
58% 
50% 
57% 
32% 
50% 
36% 
47% 
71% 
53% 
52% 
48% 
67% 
Budgetposterna B2-1201, B2-1301. 
Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 309 
TABELL 1 : FINANSIELLT GENOMFÖRANDE 1994-1996 PER MÅL* 
TABELL 1J MÅL 3- GSR 
Medlemsstat 
BELGD2N 
DANMARK 
TYSKLAND 
SPANIEN 
FRANKRIKE 
ITALKEN 
LUXEMBURG 
NEDERLÄNDERNA 
ÖSTERRIKE 
FINLAND 
SVERIGE 
FÖRENADE KUNGARIKET 
TOTALT Fond 
ESF 
ESF 
ESF 
ESF 
ESF 
ESF 
ESF 
ESF 
ESF 
ESF 
ESF 
ESF 
ESF Åtaganden 
(perioden 1994-1999) 
Exklusive överförda och 
återuppforda anslag 
192,56 
127,00 
820,40 
66640 
1.199,99 
350.34 
9,86 
434,50 
129,75 
95,32 
73,00 
2.051.80 
6.151,03 Inklusive utnyttjade, 
överförd» 
och återuppforda anslag 
(I) 
192,56 
127,00 
820,40 
66640 
1.199.99 
350.34 
9,86 
43440 
129,75 
95.32 
73.00 
2.051,80 
6.151,03 Betalningar 
(perioden 19941999) 
Exklusive överförda och 
återuppforda anslag 
14834 
88,46 
513,77 
516.66 
90646 
202,67 
8.45 
377,93 
103,80 
51,26 
3640 
1.400.26 
4454,66 Inklusive överförd» 
anslag 
(2) 
156.42 
115.19 
521.77 
516,66 
90646 
202,67 
8.95 
377,93 
103,80 
51,26 
36,40 
1.40006 
4J97.97 miljoner ecu 
% 
(2y(i) 
81% 
91% 
64% 
78% 
76% 
58% 
91% 
87% 
80% 
54% 
50% 
68% 
71% 
Budgetpost B2-1302. 
310 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 
TABELL 1 : FINANSIELLT GENOMFÖRANDE 1994-1996 PER MÅL' 
TABELL 1.4: MÅL 4- GSR 
Medlemsstat 
BELGIEN 
DANMARK 
TYSKLAND 
SPANIEN 
FRANKRIKE 
ITALIEN 
LUXEMBURG 
NEDERLÄNDERNA 
ÖSTERRIKE 
FINLAND 
SVERIGE 
TOTALT Fond 
ESF 
ESF 
ESF 
ESF 
ESF 
ESF 
ESF 
ESF 
ESF 
ESF 
ESF 
ESF Åtaganden 
(perioden 1994-1999) 
Exklusive överförda och 
ttenippförd» anslag 
16,38 
13,00 
5602 
167,64 
187,07 
98,90 
0.90 
2203 
11,70 
23,60 
3740 
63543 Inklusive utnyttjade, 
överförda 
och Itcruppförd* anslag 
(1) 
16.38 
13.00 
56.22 
167,64 
187,07 
98.90 
0.90 
22,23 
11,70 
23,60 
3740 
635,13 . 
Betalningar 
(perioden 1994-1999) 
Exklusive överförda och 
återuppforda anslag 
803 
10,68 
2341 
75,85 
9742 
49,45 
049 
11,12 
946 
12.92 
18,75 
317,76 Inklusive överförda 
anslag 
m 
8.23 
10.68 
2341 
75,85 
97.32 
49,45 
049 
11,12 
9.36 
12,92 
18.75 
317,76 miljoner ecu 
(2V(1) 
50% 
82% 
42% 
45% 
52% 
50% 
66% 
50% 
80% 
55% 
50% 
50% 
Budgetpost B2-1303. 
Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 311 
TABELL 1 : FINANSIELLT GENOMFÖRANDE 1994-1996 PER MÅL* 
TABELL 1.5: MÅL 5a Jordbruk - GSR 
Medlemsstat 
BELGIEN 
DANMARK 
TYSKLAND 
SPANIEN 
FRANKRIKE 
ITALIEN 
LUXEMBURG 
NEDERLÄNDERNA 
ÖSTERRIKE 
FINLAND 
SVERIGE 
FÖRENADE KUNGARIKET 
TOTALT Fond 
EUGFJ 
EUGFJ 
EUGFJ 
EUGFJ 
EUGFJ 
EUGFJ 
EUGFJ 
EUGFJ 
EUGFJ 
EUGFJ 
EUGFJ 
EUGFJ 
EUGFJ Åtaganden 
(perioden 1994-1999) 
Exklusive överförda och 
återuppforda anslag 
79,83 
60,75 
51446 
102.41 
73949 
249.16 
1643 
3442 
137.44 
114,74 
40O2 
100.40 
2.189,75 Inklusive utnyttjade, 
överförda 
och återuppforda anslag 
(1) 
79,83 
60,75 
51446 
102,41 
739,39 
249,16 
1643 
34,32 
137.44 
114,74 
40,22 
100,40 
2.189,75 Betalningar 
(perioden 1994-1999) 
Exklusive överförda och 
återuppforda anslag 
59,10 
4106 
387.16 
8445 
449,86 
99,81 
1048 
18,64 
107.88 
5741 
34,72 
75,74 
1-426,60 Inklusive överförda 
anslag 
(2) 
59,10 
4106 
387,16 
8445 
449,86 
99,81 
1048 
18.64 
107,88 
5741 
34,72 
75,74 
1.426,60 miljoner ecu 
% 
(2y(D 
74% 
68% 
75% 
83% 
61% 
40% 
64% 
54% 
78% 
50% 
86% 
75% 
65% 
* Budgetposterna B2-1001, B2-1002 (dvs ej medräknat budgetposterna B2-l(XX)-Stnikturåtgärder direkt relaterade till 
marknadspolitik (1994 enbart - 43,65 miljoner ecu i anslag och 43,65 miljoner ecu i betalningar), inte heller ersättningar 
enligt förordning (EEG) nr 2328/91 för är 1993 (356,6 miljoner ecu i åtaganden och 417,02 miljoner ecu i betalningar). 
312 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 
TABELL 1 : FINANSIELLT GENOMFÖRANDE 1994-1996 PER MÅL* 
TABELL 1.6 : MÅL 5a Fiske - GSR 
Medlemsstat 
BELGIEN 
DANMARK 
TYSKLAND 
SPANIEN 
FRANKRIKE 
ITALIEN 
LUXEMBURG 
NEDERLÄNDERNA 
ÖSTERRIKE 
FINLAND 
SVERIGE 
FÖRENADE KUNGARIKET 
TOTALT Fond 
FFU 
FFU 
FFU 
FFU 
FFU 
FFU 
FFU 
FFU 
FFU 
FFU 
FFU 
FFU 
FFU Åtaganden 
(perioden 1994-1999) 
Exklusive överförda och 
återuppforda anslag 
2440 
69,87 
37,64 
59,72 
6307 
44,77 
1,10 
1542 
2,00 
23,00 
40,00 
44.33 
425,72 Inklusive utnyttjade, 
överförda 
och återuppforda anslag 
(1) 
2440 
69,87 
37.64 
59,72 
63.27 
44,77 
1.10 
1542 
2,00 
23,00 
40.00 
44.33 
425,72 Betalningar 
(perioden 1994-1999) 
Exklusive överförda och 
återuppforda anslag 
19.83 
3009 
20,02 
42.71 
41,13 
23.13 
0.11 
12.66 
1,00 
6,90 
12,00 
20,10 
229^6 taklusive överförd» 
anslag 
(2) 
19.83 
30,29 
20,02 
4Z71 
41,13 
23,13 
0.11 
12.66 
1.00 
6.90 
12.00 
20,10 
229,86 miljoner ecu 
% 
(2yu) 
81% 
43% 
53% 
72% 
65% 
52% 
10% 
82% 
50% 
30% 
30% 
45% 
54% 
* Budgetpost B2-1101 utom åtgärder enligt artikel 4 i FFU-förordningen 
Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 313 
TABELL 1 : FINANSIELLT GENOMFÖRANDE 1994-1996 PER MÅL' 
TABELL 1.7 : MÅL 5b - GSR 
Medlemsstat 
BELGIEN 
DANMARK 
TYSKLAND 
SPANIEN 
FRANKRIKE 
ITALIEN 
LUXEMBURG 
NEDERLÄNDERNA 
ÖSTERRIKE 
FINLAND 
SVERIGE 
FÖRENADE KUNGARIKET Fond 
ERUF 
ESF 
EUGFJ 
TOTALT 
ERUF 
ESF 
EUGFJ 
TOTALT 
ERUF 
ESF 
EUGFJ 
TOTALT 
ERUF 
ESF 
EUGFJ 
TOTALT 
ERUF 
ESF 
EUGFJ 
TOTALT 
ERUF 
ESF 
EUGFJ 
TOTALT 
ERUF 
ESF 
EUGFJ 
TOTALT 
ERUF 
ESF 
EUGFJ 
TOTALT 
ERUF 
ESF 
EUGFJ 
TOTALT 
ERUF 
ESF 
EUGFJ 
TOTALT 
ERUF 
ESF 
EUGFJ 
TOTALT 
ERUF 
ESF 
EUGFJ 
TOTALT 
TOTALT 
ERUF 
ESF 
EUGFJ Åtaganden 
(perioden 1994-1999) 
Exklusive överförd» och 
återuppfönla anslag 
4,82 
4,25 
6.95 
16,03 
5,93 
109 
640 
1341 
171,69 
42,84 
234,92 
449,45 
81.97 
2247 
229,84 
334.39 
284,28 
93,12 
331,69 
709.09 
43.86 
14,78 
81,95 
14049 
0,43 
0,11 
0.30 
0,84 
16.11 
2,46 
2248 
41.16 
41,67 
2743 
60.75 
129,95 
31,19 
609 
11.60 
49.08 
34,09 
12,83 
17,99 
64.91 
130,54 
5403 
18,86 
203.63 
2.152,63 
84648 
28241 
1.023,74 Inklusive utnyttjade, 
överförd» 
och återuppforda anslag 
(1) 
4,82 
4.25 
6,95 
16,03 
5.93 
1,29 
6.30 
1341 
171.69 
42,84 
234.92 
449,45 
81,97 
22,57 
229.84 
334,39 
284,28 
93,12 
331.69 
709,09 
43.86 
14,78 
81,95 
140.59 
0.43 
0.11 
0,30 
0,84 
16.11 
2,46 
22.58 
41,16 
41.67 
27,53 
60.75 
129,95 
31.19 
6.29 
11,60 
49.08 
34,09 
12.83 
17,99 
64.91 
130,54 
54,23 
18.86 
203,63 
2.152,63 
84648 
28241 
1.023,74 Betalningar 
(perioden 1994-1999) 
Exklusive överförda och 
återuppforda anslag 
2.41 
2,85 
2.79 
8,05 
3,74 
0,78 
109 
5.80 
13943 
26,90 
18044 
346,77 
6901 
13,44 
160,19 
242.84 
201,44 
72.70 
233.99 
508.14 
21.93 
7.44 
5508 
84,65 
001 
0,05 
0,15 
0.42 
12,44 
1,49 
1143 
2505 
27.84 
1930 
30.85 
7840 
1204 
2.67 
8.69 
23.61 
11,71 
449 
644 
22.64 
90,84 
38,41 
11,63 
140,88 
1.48748 
59345 
19145 
702,88 Inklusive överförd» 
anslag 
(2) 
Z41 
2.85 
2.79 
8.05 
3.74 
0.78 
109 
5^0 
13943 
26.90 
180.34 
346,77 
69.21 
13,44 
160,19 
242,84 
201,44 
72.70 
233.99 
508,14 
21.93 
7,44 
55.28 
84.65 
0.21 
0.05 
0.15 
0,42 
12,44 
1,49 
11.33 
2505 
27.84 
19.80 
30,85 
7840 
12.24 
2.67 
8,69 
23.61 
11,71 
449 
6.34 
22,64 
90,84 
38,41 
11,63 
140.88 
1.48748 
59345 
191,15 
702,88 miljoner ecu 
% 
(2y(D 
50% 
67% 
40% 
50% 
63% 
61% 
20% 
43% 
81% 
63% 
77% 
77% 
84% 
60% 
70% 
73% 
71% 
78% 
71% 
72% 
50% 
50% 
67% 
60% 
50% 
50% 
50% 
50% 
77% 
60% 
50% 
61% 
67% 
72% 
51% 
60% 
39% 
42% 
75% 
48% 
34% 
36% 
35% 
35% 
70% 
71% 
62% 
69% 
69% 
70% 
68% 
69% 
Budgetposterna B2-1003, B2-1202, B2-1304. 
314 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 
TABELL 1 : FINANSIELLT GENOMFÖRANDE 1995-1996 PER MÅL' 
TABELL 1.8 : MÅL 6 - GSR 
Medlemsstat 
FINLAND 
SVERIGE Fond 
ERUF 
ESF 
EUGFJ 
FFU 
TOTALT 
ERUF 
ESF 
EUGFJ 
FFU 
TOTALT 
TOTALT 
ERUF 
ESF 
EUGFJ 
FFU Åtaganden 
(perioden 1995-1999) 
Exklusive överförda och 
återuppforda anslag 
52.90 
3448 
70,00 
0.70 
158.18 
21,86 
11,39 
22.41 
0,73 
56,39 
21447 
74,76 
45,97 
92/41 
1/43 Inklusive utnyttjade, 
överförda 
och återuppforda anslag 
(1) 
52.90 
3448 
70,00 
0,70 
158,18 
21,86 
11.39 
22,41 
0,73 
56,39 
21447 
74,76 
45,97 
92/41 
ly43 Betalningar 
(perioden 1995-1999) 
Exklusive överförda och 
återuppforda anslag 
17,92 
1841 
46,04 
0J5 
82,62 
10.93 
5,70 
14,49 
047 
31.48 
11440 
2845 
24,01 
6043 
0,72 Inklusive överförd» 
anslag 
(2) 
17,92 
18.31 
46.04 
0.35 
82.62 
10,93 
5,70 
14.49 
0,37 
31.48 
114,10 
2835 
24,01 
6043 
0,72 miljoner ecu 
(2y(D 
i4% 
53% 
66% 
50% 
52% 
50% 
50% 
65% 
50% 
56% 
53% 
39% 
52% 
65% 
65% 
* Budgetposterna B2-1004, B2-1102, B2-1203, B2-1305. 
Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 315 
TABELL 2 : FINANSIELLT GENOMFORANDE 1994-1996 - GEMENSKAPSINITIATIV* 
TABELL 2.1 : ÖVERGRIPANDE GENOMFÖRANDE 
miljoner ecu 
Gemenskapsinitiativ Åtaganden 
(perloden 1994-1999) 
Exklusive Överförda och 
återuppforda anslag Inklusive utnyttjade, 
OverfOrda 
och återuppforda anslag 
(1) Betalningar 
(perioden 1994-1999) 
Exklusive överförda och 
återuppforda anslag Inklusive överförda 
aasiag 
J_L % 
(2)/(l) 
ADAPT 
ERUF 
ESF 530,09 
10,04 
520,05 530,09 
10,04 
520,05 23948 
5,02 
23446 23948 
5,02 
23446 45% 
50% 
45% 
EMPLOYMENT 
ERUF 
ESF 55547| 572,01 
949 
545,98 949 
562,42 32448 
449 
319,99 32448 
4,59 
319,99 57% 
48% 
57% 
LEADER 
ERUF 
ESF 
EUGFJ 693,04 
316,95 
71,-60 
304,48 720,42 
326,75 
74,40 
319,26 26642 
113,66 
2804 
124,41 26642 
113,66 
28,24 
124,41 37% 
33% 
38% 
39% 
PESCA 
ERUF 
ESF 
FFU 18244 
84,80 
8,91 
88,83 187,66 
85,60 
9,90 
92,16 3730 
440 
344 
29,97 37,80 
440 
344 
29,97 20% 
5% 
34% 
33% 
SME ! 
ERUF 
ESF 379,25 
350,77 
28,48 385,45 
356,97 
28,48 156,42 
144,14 
1208 156,42 
144,14 
12,28 41% 
40% 
43% 
RECHAR ' ! 
JERUF 
IESF 291.60J 292,46 
252,43 
39,17 253,29 
39,17 136^0 
11701 
1948 137,23 
117,64 
19,58 47% 
46% 
50% 
REGIS ! 
ERUF 
ESF 
EUGFJ 
FFU 194,73| 216,78 
165,04 
11,89 
17,00 
0,80 187,09 
11,89 
17,00 
0,80 15747 
145,15 
5,10 
7,03 
0^0 15747 
145,15 
5,10 
7,03 
040 73% 
78% 
43% 
41% 
38% 
KONVER 1 
ERUF 
ESF 371,22 
318,48 
52,75 371,22 
318,48 
52,75 182,40 
156,03 
2647 182,40 
156,03 
26,37 49% 
49% 
50% 
RESIDER 
ERUF 
ESF 29347 
26646 
27,01 311,47 
281,06 
30,41 15739 
14346 
1432 157,89 
14346 
14,52 51% 
51% 
48% 
RETEX | 
ERUF 
|ESF 31945 
30549 
13,96 31945 
30549 
13,96 14341 
13643 
6,98 14341 
13643 
6,98 45% 
45% 
50% 
URBAN 
ERUF 
ESF 350,90| 372,37 
30945 
41,35 321,07 
51,29 161,83 
14340 
1843 166,25 
14340 
22,95 45% 
45% 
45% 
INTERREG/PEACE 
ERUF 
ESF 
EUGFJ 
FFU 1.221,19 
1.08646 
86,37 
47,66 
0,60 1.432,90 
1.29041 
88,55 
53,45 
0,60 70345 
644,02 
38,06 
21,16 
040 706,62 
644,02 
39,08 
23,22 
040 49% 
50% 
44% 
43% 
50% 
TOTALT 
ERUF 
ESF 
EUGFJ 
FFU 5.383,04 
3.476,16 
1.44741 
369,15 
90,23 5.712,38 
3.745,84 
1.483,27 
389,71 
93,56 2.668,06 
1.75742 
72747 
152,60 
3047 2.673,98 
1.757,75 
733,01 
154,66 
30,57 47% 
47% 
49% 
40% 
33% 
Budgetposterna B2-140O, B2-1410.B2-1412, B2-1420, B2-1421, B2-1422, B2-1423, B2-1424, B2-1430, B2-1431, B2-
1432, B2-1433, B2-I440, B2-1450, B2-1460, B2-1470. 
316 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 
TABELL 2 : FINANSIELLT GENOMFORANDE 1994-1996 - GEMENSKAPSINITIATIV 
TABELL 2.2 : GENOMFÖRANDE PER MEDLEMSSTAT OCH PER PROGRAM 
Åtaganden 
1994-1996 
(2) Gemenskapsinitiativ 
(antal program) Strukturfond 
stöd 
O) Åtaganden 
1996 
(2yo) Betalningar 
1996 Betalningar 
1994-1996 
(3) (3VU) 
ADAPT07) 1.444,871 222,431 530,091 37% •«.»«l 2393« 17*1 
Belgien 
Flandern 
Vallonien 
Danmark 
Tyskland 
Grekland 
Spanien 
Frankrike 
Irland 
Italien 
Luxemburg 
Nederländerna 
Österrike 
Portugal 
Finland 
Sverige 
Förenade kungariket 
Storbritannien 
Nordirland 31,20 
14,96 
1604 
2940 
228.80 
30,10 
256.40 
249,70 
21,20 
190,00 
040 
5745 
1147 
21,00 
19,70 
11.25 
286,60 
28340 
3,10 2541 
1240 
13.20 
24.19 
33.77 
20.27 
33.69 
O.O0 
3.4É 
45.60 
0,25 
0.0C 
0.0G 
17,01 
0,0C 
0.0C 
18.68 
15,89 
2,79 31O0 
14,96 
16.24 
2940 
76.69 
27,41 
81.79 
46.94 
7.35 
81,70 
0.30 
1141 
1147 
21.00 
19.70 
11,25 
72,17 
69,07 
3.10 100% 
100* 
100% 
100% 
34% 
91% 
32% 
19% 
35% 
43% 
100% 
20% 
100% 
100% 
100% 
100% 
25% 
24% 
100% 641 
3,16 
345 
6,20 
1709 
432 
18,70 
0.00 
4,00 
23,08 
0.06 
0.00 
0.00 
441 
101 
0,00 
0.77 
0,00 
0,77 946 
4,49 
437 
835 
38.75 
849 
42.75 
23,47 
5.95 
41.13 
0,09 
5,76 
5.79 
640 
935 
5.63 
2742 
2649 
0.93 30% 
30% 
30% 
30% 
17% 
28% 
17% 
9% 
28% 
22% 
30% 
10% 
50% 
30% 
50% 
50% 
10% 
9% 
30% 
21% 
50% 
50% 
50% 
30% 
26% 
10% 
17% 
18% 
22% 
19% 
50% 
8% 
50% 
12% 
50% 
50% 
25% 
23% 
48% 
18% 
24% 
30% 
30% 
30% 
7% 
30% 
60% 
30% 
30% 
30% 
30% 
30% 
30% 
55% 
30% 
30% 
40% EMPLOYMENT(17) 1.524,1 a 263,14 572,01 3*% 1704S 3144« 
Belgien 
Flandern 
Vallonien 
Danmark 
Tyskland 
Grekland 
Spanien 
Frankrike 
Irland 
Italien 
Luxemburg 
Nederllndema 
Österrike 
Portugal 
Finland 
Sverige 
Förenade kungariket 
Storbritannien 
Nordirland 32,10 
12,21 
19,89 
10,56 
156,80 
64.40 
386.60 
14640 
76,10 
348,70 
040 
42.44 
23.01 
40,30 
29,15 
20.69 
146.30 
134,60 
11,90 10.41 
10,41 
0.0C 
8,95 
26.84 
449 
56.05 
27J1 
21,73 
82,69 
0,00 
2.21 
0,00 
3.92 
0.00 
0.00 
18.44 
17.43 
1,02 32.10) 
12,21 
19.89 
10.56 
49.98 
12.62 
114,67 
49.58 
29,34 
134.16 
0.30 
6,45 
23.01 
9.58 
29,15 
20,69 
49,80 
37,90 
11,90 100% 
100% 
100% 
100% 
32% 
20% 
30% 
34% 
39% 
38% 
100% 
15% 
100% 
24% 
100% 
100% 
34% 
28% 
100% 5O0 
500 
0,00 
2J7 
29,47 
244 
3543 
1547 
1345 
41,91 
0,00 
l.ll 
0.00 
2.14 
0.00 
0.00 
2148 
21.27 
040 16,05 
6.11 
9,95 
3.17 
41.04 
645 
64.64 
26.7C 
16,95 
67,64 
0,15 
303 
1141 
4.97 
1448 
10.35 
3706 
3141 
5,75 
LEADER (102) 1.311.861 251,661 720,42) 48% 13331 26*43 
Danmark 
Tyskland 
Baden-WUrtemberg 
Niedersachsen 
Bayern 
Berlin (ött) 
Brandenburg 
Hciicnn 
Mccklenburg-Wesl-Pommem 
Nordrhein-Westfalen 
Rheinland-Pfali 
Saarland 
Sachsen 
Sachsen-Anhalt 
Schleswig-Holstein 
Thliringen 
Nätverk 8.16 
177,43 
5,68 
18.84 
43,05 
0,24 
18,83 
620 
15.56 
344 
845 
1,82 
18,01 
15,56 
6,64 
13,92 
1,00 643 
15,89 
O.OC 
0,63 
0.0C 
0.00 
1.62 
041 
040 
O.OO 
0.0C 
0.61 
0,00 
3,93 
6,64 
0,« 
1.0C 6.53 
140.46 
5,67 
18.84 
6,08 
0.24 
18,83 
6.20 
1546 
3.54 
8.55 
1.82 
18.01 
15.56 
6.64 
13,9: 
1 ),92 
1,00 80% 
79% 
100% 
100% 
14% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 1,96 
14.25 
0,00 
0,19 
0,00 
0,00 
6,08 
0,14 
0,08 
0.00 
0,00 
0.18 
0.00 
5.02 
1.99 
0.17 
0,40 1.96 
53,07 
1,70 
5.65 
3,04 
0,07 
1140 
136 
4.67 
1.06 
247 
045 
5/40 
8.63 
1,99 
4,18 
0,40 
Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 317 
TABELL 2 : FINANSIELLT GENOMFÖRANDE 1994-1996 - GEMENSKAPSINITIATIV 
TABELL 2.2 : GENOMFÖRANDE PER MEDLEMSSTAT OCH PER PROGRAM (forts) 
Gemenskapsinitiativ 
(antal program) Strukturfond 
stöd 
(1) Åtaganden 
1996 Åtaganden 
1994-1996 
(2) om) BeUlningar 
1996 Betalningar 
1994-1996 
(3) om) 
Grekland 
Spanien 
Andalusien 
Aragonien 
Asturien 
Balearerna 
Kanarieöarna 
Kantabrien 
Castilla-La-Mancha 
Caslilla-Leôn 
Katalonien 
Extremadura 
Galicien 
Rioja 
Madrid 
Murcia 
Navarra 
Baskien 
Valencia 
Frankrike 
Alsace 
Aquitaine 
Auvergne 
Basse-Normandie 
Bourgogne 
Bretagne 
Centre 
Champagne -A rdenne 
Korsika 
Douai, Valenciennes... 
Franche-Comté 
Haute -Normandie 
Languedoc-Roussillon 
Limousin 
Lorraine 
Midi-Pyrénées 
Pays-de-la-Loire 
Poitou-Charentes 
Provence-Alpes-Côle d'Azur 
Rhône-Alpes 
Irland 
Italien 
Abruzzerna 
BasUicata 
Bolzano 
Kalabrien 
Kampanien 
Emilia-Romagna 
Friuli-Veneto Giulia 
Lazio 
Ligurien 
Lombardiet 
Marche 
Molisa 
Umbrien 
Piemonte 
Apulien 
Sardinien 148.00 
354,79 
68.81 
27,48 
13.00 
3.13 
1243 
6,41 
41.00 
53,50 
13.62 
24,00 
43.80 
338 
3.60 
942 
4.81 
2,47 
23,63 
190,00 
3.67 
17.23 
12,78 
10,13 
843 
14,09 
6,42 
2.24 
3.05 
2.04 
5.78 
032 
14.39 
15,04 
7,44 
22,03 
908 
933 
12.06 
13,15 
67,92 
288,72 
15,97 
19.55 
430 
23,15 
25,82 
645 
4,90 
16,34 
3.95 
443 
8,45 
935 
8.41 
9,25 
26.60 
32.37 0,00 
942 
0,47 
34C 
0.48 
0.06 
0,23 
0,09 
0.45 
0.41 
0.13 
146 
0.6C 
0,25 
0.24 
0.05 
0.64 
0,16 
0,42 
92,73 
3.22 
2,17 
0.82 
1,01 
1.05 
9,83 
6.42 
2.24 
O.OC 
0,79 
0.81 
0.82 
1,44 
044 
7,44 
22,03 
9,28 
1.82 
7,84 
13.15 
O.OC 
49,29 
943 
0.6C 
04^ 
0,99 
0,77 
1.05 
1,17 
347 
3,95 
443 
l.ll 
0,27 
148 
1.23 
044 
042 2246 
121,62 
1042 
27,48 
13.00 
3,13 
2.07 
1,06 
4,92 
10.0C 
2.25 
24,00 
340 
3,68 
3,60 
1,79 
4,81 
2,47 
344 
188,29 
3.22 
1703 
12,78 
10.13 
842 
14,09 
6,42 
204 
3,05 
0,79 
5,78 
0.82 
14,39 
15,04 
7.44 
22.03 
908 
9.83 
12.06 
13.15 
740 
77.91 
15,36 
248 
4.80 
6,95 
344 
1.74 
1,47 
347 
3.95 
443 
l.ll 
007 
148 
103 
648 
1.09 15% 
34% 
15% 
100% 
100% 
100% 
17% 
16% 
12% 
19% 
16% 
100% 
8% 
100% 
100% 
19% 
100% 
100% 
15% 
99% 
88% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
39% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
11% 
27% 
96% 
12% 
100% 
30% 
14% 
27% 
30% 
22% 
100% 
100% 
13% 
3% 
19% 
13% 
25% 
3% 030 
933 
003 
3,74 
1.45 
033 
0.11 
0.04 
002 
000 
036 
231 
040 
0.07 
037 
0.03 
0,19 
0,05 
001 
45.60 
1.61 
3.92 
138 
2,74 
140 
2.95 
1.93 
0.67 
0,42 
004 
004 
004 
3.42 
143 
3,18 
6.61 
4.64 
1.78 
245 
3.95 
0.00 
22,30 
4.67 
043 
0.16 
040 
048 
043 
048 
0,94 
1,61 
139 
046 
0,13 
032 
0.61 
007 
006 1108 
44.69 
5.16 
804 
3.90 
105 
1.04 
043 
2.46 
5,00 
1.12 
7O0 
1.75 
1.10 
1,08 
0.90 
1.44 
0,74 
1.77 
61.13 
1,61 
5,17 
4.02 
304 
231 
403 
1.93 
037 
0.97 
004 
1.73 
004 
442 
435 
3.18 
631 
434 
341 
332 
3.95 
3.75 
3609 
738 
1.19 
233 
338 
1.77 
037 
0.74 
0.94 
1.61 
139 
046 
0.13 
032 
031 
309 
044 8% 
13% 
8% 
30% 
30% 
40% 
8% 
8% 
6% 
9% 
8% 
30% 
4% 
30% 
30% 
9% 
30% 
30% 
7% 
32% 
44% 
30% 
31% 
32% 
33% 
30% 
30% 
30% 
32% 
12% 
30% 
30% 
30% 
31% 
43% 
30% 
50% 
34% 
30% 
30% 
6% 
13% 
48% 
6% 
42% 
15% 
7% 
14% 
15% 
6% 
41% 
42% 
7% 
1% 
7% 
7% 
12% 
2% 
32 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 
och tekniköverföring; stöd till deltagande i det fjärde ramprogrammet för forskning. 
• Samarbete mellan de olika aktörerna inom teknisk utveckling (företag, särskilt små och medelstora företag, 
teknikcentrer, universitet, etc.) och tekniköverföring. 
• Utbildningsinsatser (utbildning över universitetsnivå, utbildning av forskare, utbildning i förvaltning av 
forskning/teknologi). 
Inom telekommunikation avser stöden huvudsakligen bastjänster och -infrastrukturer, där skillnaderna är 
stora mellan mål 1-regionerna och resten av unionen, och som är en förutsättning för utveckling av 
informationstekniken i dessa regioner. Det rör digitalisering, modernisering och utökning av näten. De 
planerade utgifterna för dessa avancerade tjänster omfattar 
• att underlätta tillträdet till dessa tjänster för företagen, 
• utökning av ISDN-nätet (Spanien, Portugal, Italien och Grekland) och fiberoptikbanden, 
• utökning av GSM-täckningen (Spanien, Italien och Irland) och utveckling av tjänster för telekommunikation 
via satellit (Italien). 
Få åtgärder berör tclematiktillämpningarna direkt. De hänger ihop med projekt inom offentlig förvaltning 
(Grekland och Portugal), hälsovård (Grekland och Spanien), utbildning (Frankrike, Grekland, Förenade 
kungadömet och Spanien) eller elektronisk handel (Italien). 
Vid en jämförelse av de olika medlemsstaterna framkommer fyra situationer. Vissa medlemsstater 
(Nederländerna, Tyskland och Frankrike) avsätter inte gemenskapens anslag till telekommunikation, utan till 
FoTU, i en utsträckning som motsvarar eller överstiger genomsnittet för mål 1. Andra (Spanien, Grekland och 
Portugal) gör omvända prioriteringar, dvs. en stor andel av anslagen avsätts till telekommunikation och 
investeringar i FoTU ligger under genomsnittet för mål 1. De andra medlemsstaterna har däremot planerat att 
använda gemenskapens anslag till båda områdena, men en del (Belgien, Irland och Förenade kungariket) 
prioriterar FoTU mer än genomsnittet, medan deras investeringar i telekommunikation ligger under 
genomsnittet för mål 1. Italien gör sig bemärkt genom högre investeringar än genomsnittet både i FoTU och 
telekommunikation. 
Tabell 1-6: Mål 1 och 6 och teknisk utveckling, 1994-99 (i miljoner ecu) 
FoTU (l) 
Telekommunikationer (2) 
Telematik (3) 
TOTALT Totalt 
9.136,4 
3.498,4 
183,7 
11.873,6 % 
77% 
29% 
2% 
100% Strukturfonder 
ERUF 
3.632,2 
1.303,0 
82,0 
5.0174 ESF 
1.062,5 
31,5 
10,8 
1.104,8 EUGFJ+ 
FFU 
328,9 
0,0 
0,0 
328,9 Totalt 
5.023,7 
1.334,5 
92,9 
6.451,1 % 
78% (4) 
21% (4) 
l%«) 
54% Medlemsstater 
Offentliga 
sektorn 
2599,4 
1340,9 
67,6 
4.007,9 Privata 
sektorn 
1513,5 
822,9 
36,0 
2.372,5 Totalt 
4.112,9 
2.163,8 
103,6 
6.3804 % 
64% (5) 
34% (5) 
2% (5) 
54% 
(1). (2), (3). (4). (5): Se anmärkningar Ull tabell 1-4 (kapitel 1) 
Mål 6-regionerna utmärker sig genom det utrymme som ges åt informationssamhället i SPD. Sverige och 
Finland har ett sätt att gripa sig an informationssamhället i sin helhet som gör att de inte bara avsätter en 
större del av disponibla medel till åtgärder med anknytning till informationssamhället, utan också koncentrerar 
sina ansträngningar på att förbättra villkoren för efterfrågan genom att förbättra de anställdas tekniska 
kunskaper, ge skolorna de nödvändiga förbindelserna och utveckla lämpliga tjänster och tillämpningar. Den 
generella prioriteringen yttrar sig i utvecklingsåtgärder för informationsteknologi, FoTU och utbildning, men 
även i sådana åtgärder som avser företagens konkurrenskraft (genom tillgång till nya program och 
informationsnät) och sådana som avser att avhjälpa dessa regioners isolering (utveckling av de offentliga 
tjänsterna, hälsovården och den regionala identiteten genom informationstekniken). 
2.2. 1996 i programperioden 1994-99 
Tabell 1-7: Mål I och 6-1996 i programperioden 1994-99 (i miljoner ecu) 
Bidrag 
Atagaadea 
1 % av bidraget 
Betalaiagar 
1 % ar bidraget 
Aatal åtgärder— B 
740,1 * 
229.7 
31% 
171,5 
23% 
1 D 
13.680.9" 
5.933,1 
43% 
4 564.5 
33% 
18 EL 
13.844,9" 
6.127.6 
44% 
4.403,1 
32% 
32 E 
25.435,9" 
12.987,3 
51% 
9.403,6 
37% 
64 F 
2.199.4' 
794,6 
36% 
537.9 
24% 
6 IKL 
5.672.0 " 
2.861.5 
50% 
2.270,4 
40% 
11 1 
14.0680" 
5.063.5 
36% 
3.481,6 
25% 
29 NL 
150,0* 
42.0 
28% 
31.5 
21% 
1 A 
165.6* 
333 
20% 
27.0 
16% 
1 r 
14.0474 " 
7.517,4 
54% 
5.698,7 
41% 
17 FIN 
459,9 * 
15(0 
34% 
82.6 
18% 
1 S 
252,0* 
56.4 
22% 
314 
12% 
1 UK 
2.369,4 * 
1.038.2 
44% 
815.9 
34% 
3 TataH 
93.015,7 
42.843,2 
46% 
31.519,8 
34% 
18! 
* Programplanering SPD 
** Prognmpunering QSR 
•••OP.SPD.OS.SP 
575 Åttonde årsrapporten • Strukturfonderna 1996 
TABELL 2 : FINANSIELLT GENOMFÖRANDE 1994-1996 - GEMENSKAPSINITIATIV 
TABELL 2.2 : GENOMFÖRANDE PER MEDLEMSSTAT OCH PER PROGRAM (forts) 
Gemenskaps! nltiatjir 
(antal program) Strukturfond 
stöd 
(1) Åtaganden 
1996 Åtaganden 
1994-1996 
(2) dW) Betalningar 
1996 Betalningar 
1994-1996 
(3) (3VU) 
Sicilien 
Toscana 
Trenio 
Aosta 
Veneto 
Nätverk 
Luxemburg 
Nederllndema 
Drenthe 
Flevoland 
Noordoosl Friesland/Noordwest Groningen 
Noordwest Friesland 
Österrike 
Nieder-österreich 
Burgenland 
Kärnten 
Ober-österreich 
Salzburg 
Steiermark 
Tyrolen 
Vorarlberg 
Nätverk 
Portugal 
Finland 
Mål 5b-omräden 
Mil 6-omriden 
Sverige 
Mil Sb-områden 
Mit 6-områden 
Förenade kungariket 
Storbritannien 
Skottland 
Highlands and Islands 
Nordirland 
Wales 
Nätverk 32.58 
14,81 
204 
0,47 
16.34 
2.00 
1.01 
8.46 
1.05 
2.11 
2,64 
2,65 
2349 
548 
247 
2,90 
4,93 
0.80 
407 
1.72 
046 
005 
11749 
28.09 
16.15 
11.94 
16.11 
12,09 
4.02 
66,20 
25.85 
8.41 
11.96 
11.35 
8,62 
16,00 703 
0.72 
148 
0,19 
5.98 
2.0C 
0.0C 
0,00 
0.0C 
0.0C 
O.0C 
0.00 
18.11 
4,47 
0,00 
2,46 
4,48 
0,64 
4.07 
148 
0.36 
005 
4.01 
28.09 
16.15 
11.94 
1347 
10,03 
3,34 
10,03 
3.45 
0,77 
3,12 
1,66 
1,04 
4,09 703 
0,72 
148 
0,47 
5,98 
2,00 
1.01 
8.18 
1,05 
2.02 
240 
2.61 
20.12 
4.47 
2,01 
2,46 
4,48 
0.64 
4,07 
148 
046 
005 
10,74 
28.09 
16,15 
11,94 
13,37 
10.03 
3,34 
6630 
25.85 
8,41 
11.96 
1145 
8.62 
7.83 22% 
5% 
62% 
100% 
37% 
100% 
100% 
97% 
100% 
96% 
95% 
98% 
86% 
80% 
78% 
85% 
91% 
80% 
95% 
80% 
100% 
100% 
9% 
100% 
100% 
100% 
83% 
83% 
83% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
49% 332 
046 
0.41 
0.07 
2.99 
030 
0,00 
0.00 
0.00 
0.00 
0.00 
0.00 
5,73 
144 
007 
0.74 
145 
0.19 
102 
0.41 
0.11 
0,10 
435 
8,43 
435 
348 
4.01 
3,01 
1,00 
14,81 
6.07 
1,89 
2.45 
247 
2,03 
13» 3.62 
046 
0.41 
0.16 
2.99 
030 
0.41 
2,45 
042 
0,60 
0,75 
0.78 
6.06 
144 
0,60 
0,74 
145 
0,19 
102 
0,41 
0,11 
0.10 
8,44 
8.43 
435 
348 
4,01 
3.01 
1.00 
19,63 
744 
242 
349 
3,13 
234 
4.73 11% 
2% 
19% 
33% 
18% 
40% 
40% 
29% 
30% 
29% 
28% 
29% 
26% 
24% 
23% 
25% 
27% 
24% 
29% 
24% 
30% 
40% 
7% 
30% 
30% 
30% 
25% 
25% 
25% 
30% 
29% 
30% 
30% 
28% 
33% 
30% 
PESCA (13) 265,001 1344*1 187,66) 71% 20,64 373« 14% 
Belgien 
Danmark 
Tyskland 
Grekland 
Spanien 
Frankrike 
Irland 
Italien 
Nederllndema 
Portugal 
Finland 
Sverige 
Förenade kungariket 2.00 
16.40 
23,00 
27.10 
41.50 
2840 
7,84 
34,17 
10.63 
29.26 
3,41 
3,97 
37,42 1,67 
9.54 
19.38 
22,25 
0,00 
942 
6,0t 
0.0C 
944 
2302 
3,41 
3.97 
26.20 2,00 
1207 
2301 
26,76 
6,91 
2840 
7,17 
4.42 
10,49 
27,48 
3.41 
3,97 
31,27 100% 
75% 
101% 
99% 
17% 
100% 
91% 
13% 
99% 
94% 
100% 
100% 
84% 0,44 
032 
0.00 
041 
0,00 
8.49 
0,74 
0,00 
I.M 
4,46 
1.13 
1.19 
1.94 0.60 
2.18 
1.92 
246 
3,46 
8,49 
140 
201 
1.72 
649 
1.13 
1.19 
4.48 30% 
13% 
8% 
9% 
8% 
30% 
17% 
6% 
16% 
23% 
33% 
30% 
12% 
SME (35) 111,921 385,45) 38% 88,71 \*M 16% 
Belgien 
Flandern 
Vallonien 
Danmark 
Tyskland 
Baden-WUrtemberg 
INiedersachsen 12,10 
2.69 
9,41 
245 
18405 
0.85 
4,74 4,61 
2,69 
1.92 
245 
41.72 
0.85 
4.74 12,10 
2,69 
9,41 
245 
142,92 
0,85 
4,74 100% 
100% 
100% 
100% 
78% 
100% 
100% 1.77 
031 
0.96 
0,77 
26.28 
0,43 
1,42 4,01 
031 
301 
0.77 
57,13 
0.4 
1.4! 33% 
30% 
34% 
30% 
31% 
50% 
30% 
Åttonde årsrapporten • Strukturfonderna 1996 319 
TABELL 2 : FINANSIELLT GENOMFÖRANDE 1994-1996 - GEMENSKAPSINITIATIV 
TABELL 2.2 : GENOMFÖRANDE PER MEDLEMSSTAT OCH PER PROGRAM (forts) 
Åtaganden 
1994-1996 
(2) Gemenskapsinitiativ 
(antal program) Strukturfond 
stöd 
(1) Åtaganden 
1996 
QW) Betalningar 
1996 Betalningar 
1994-1996 
(3) (3V(1) 
Bayern 
Berlin 
Brandenburg 
Bremen 
Hessen 
Mecklenburg-West-Pommem 
Nordrhein-Westfalen 
Rheintand-Pfalz 
Saarland 
Sachsen 
Sachsen-Anhalt 
Schleswig-Holstein 
ThUringen 
Grekland 
Spanien 
Frankrike 
Korsika 
Nord-Pos -de-Calais/Hainaut 
Mil 2 och 5b-omriden 
Irland 
Italien 
Luxemburg 
Nederländerna 
Österrike 
Portugal 
Finland 
Sverige 
Ffirtnade kungariket 
Skottland 
Highlands 
Nordirland 
Wales 6.971 
14.61 
14,90 
0.97 
1.16 
18,67 
7.92 
2J2 
144 
43,67 
35,10 
132 
29,00 
83,33 
251.10 
58.49 
3.04 
609 
49,17 
28,81 
191,66 
045 
10,34 
8,98 
123.98 
11,09 
17,21 
20.09 
842 
3.04 
6O0 
243 0,0C 
0.0C 
14,90 
0.0C 
0,0C 
0.37 
O.OC 
242 
144 
1,60 
1348 
1.82 
0.0C 
1842 
35.28 
0,38 
0,00 
0.0C 
0.38 
2.30 
44,73 
005 
0,80 
8,98 
I.2C 
749 
13,04 
0.35 
0,0C 
0.0C 
0.00 
0.35 6.97 
14,61 
14,90 
0.97 
l.ie 
15,02 
7,92 
242 
144 
5.99 
33.10 
1.82 
29,00 
28.77 
3508 
15,79 
2,60 
609 
6.91 
28,79 
44,73 
005 
10,34 
8,98 
14,42 
749 
13,04 
20,09 
842 
3,04 
6.20 
243 100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
80% 
100% 
100% 
100% 
14% 
100% 
100% 
100% 
35% 
14% 
27% 
85% 
100% 
14% 
100% 
23% 
72% 
100% 
100% 
12% 
67% 
76% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 030 
0,00 
4,47 
0,00 
0.00 
0.11 
0,00 
1.16 
0,77 
2.45 
1447 
0.91 
0.00 
9,16 
17.64 
0.19 
0.O0 
0,00 
0,19 
0,69 
2247 
0.08 
004 
2,69 
0.60 
202 
3.91 
0.11 
0,00 
0.00 
0,00 
0.11 239 
4.48 
4,47 
0.49 
045 
4.77 
3,96 
1,16 
0,77 
4,64 
1745 
0.91 
935 
1449 
17.64 
431 
0.78 
139 
2.15 
8.64 
2237 
OX» 
3,10 
239 
701 
202 
3.91 
735 
239 
0,96 
3.10 
0.70 30% 
31% 
30% 
50% 
30% 
26% 
50% 
50% 
50% 
11% 
50% 
50% 
33% 
17% 
7% 
8% 
26% 
30% 
4% 
30% 
12% 
22% 
30% 
30% 
6% 
20% 
23% 
37% 
32% 
31% 
50% 
30% 
REGIS (6) 60731 157,9*1 216,78) 36% 135451 15731 ___ 
28% 
9% 
7% 
30% 
7% 
7% 
59% 
33% 
50% 
50% 
50% 
32% 
50% 
50% 
8% 
36% 
30% 
46% 
50% 
50% 
48% 
50% 
50% 
40% 
50% Spanien Kanarieöarna 
Frankrike 
Guadeloupe 
Guyane 
Martinique 
Réunion 
Portugal 216,93 
266.08 
61.31 
28.38 
60.82 
11546 
124.00 47.44 
52.18 
8.05 
28.38 
8.28 
7.47 
58.34 75.45 
60.94 
8,05 
2848 
8,28 
1604 
8049 35% 
23% 
13% 
100% 
14% 
14% 
65% 59,85 
20.41 
4,02 
842 
4.14 
3.74 
55,29 59.85 
24,80 
4,02 
842 
4.14 
8.12 
72.92 
RECHAR (30) 41133 U9.93I 292,46) 71% 61,631 13703) 
Belgien 
Chålelet 
Limbourg 
Tyskland 
Niedersachsen 
Brandenburg 
Nordrhein-Westfalen 
Saarland 
'Sachsen 
Sachsen-Anhalt 
ThUringen 
Grekland 
Spanien 
Frankrike 
Bourgogne 
Languedoc-Roussillon 
Lorraine 15,68 
0.93 
14.75 
158.63 
1.65 
30.25 
66.45 
606 
29,80 
19.22 
5,00 
142 
34,21 
33.54 
144 
1.01 
10.93 0.00 
0,00 
0,00 
62.60 
0,00 
30.25 
21,86 
O.OC 
9.99 
0.5C 
0,00 
0,15 
32,65 
17,85 
0,0C 
0,00 
0.85 15.68 
0.93 
14,75 
118.48 
1.65 
3005 
29,60 
44« 
29,80 
17,62 
5,00 
142 
32,65 
33,34 
144 
0.81 
10.93 100% 
100% 
100% 
73% 
100% 
100% 
45% 
73% 
100% 
92% 
100% 
100% 
95% 
99% 
100% 
80% 
00% 0.00 
030 
0,00 
23.18 
O.OC 
15.13 
137 
1.14 
5.00 
005 
0,00 
0.08 
1643 
14,89 
0.00 
0,41 
5.47 734 
0.47 
748 
49.98 
033 
15.13 
344 
208 
14,90 
831 
240 
0.76 
1643 
16,67 
0.77 
0.41 
5,47 
320 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 
TABELL 2 : FINANSIELLT GENOMFÖRANDE 1994-1996 - GEMENSKAPSINITIATIV 
TABELL 2.2 : GENOMFÖRANDE PER MEDLEMSSTAT OCH PER PROGRAM (forts) 
Åtaganden 
1994-1996 
(2) Gemenskapsinitiativ 
(antal program) Strukturfond 
stöd 
O) Åtaganden 
1996 
(2V(1) Betalningar 
1996 Betalningar 
1994-1996 
(3) <3V(1) 
Midi-Pyrénées 
Nord-Pas-de-Calais 
Provence-Alpes-Cåte d'Azur 
Rhône-Alpes 
Italien 
Sardinien 
Toscana 
Österrike Steiermark, Ober-österreich 
Portugal 
Förenade kungariket 
East Midlands 
Eastern Scotland 
Nonh East England 
North West England 
Wales 
West Midlands 
Western Scotland 
Yorkshire 1.15 
16.89 
1.01 
1.01 
1.68 
0,78 
0.90 
135 
036 
16305 
42.15 
10,00 
23,46 
6,90 
20,46 
12.66 
3,04 
44,57 0.11 
16.89 
0.00 
O.OC 
O.OC 
O.OC 
0.0C 
l.ll 
0,00 
547 
0,92 
0,0C 
0.OC 
1.03 
0.0C 
243 
0.0C 
1,09 1,15 
16,89 
1.01 
1.01 
1.68 
0.78 
0,90 
l.ll 
036 
87,14 
5.16 
10.00 
23.46 
6.90 
20,46 
12.66 
3.04 
5.46 100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
60% 
100% 
53% 
12% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
12% 047 
8.44 
0.00 
O.OC 
0.45 
0,00 
0,45 
045 
0,43 
5,72 
0.46 
0,00 
0,00 
3,45 
0,00 
107 
0,00 
045 047 
834 
041 
041 
034 
049 
0,45 
045 
0,69 
4347 
248 
530 
11.73 
335 
1003 
643 
142 
2.73 50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
30% 
80% 
27* 
6% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
6% 
KONVER (43) 50237^ 133.0d 37103 74% *SM 18234 36% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
47% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
30% 
50% 
29% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
44% 
49% 
50% 
50% 
50» 
43% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
30% 
50% 
50% 
5i Belgien 
Bryssel 
Flan—m 
Vallonien 
Danmark 
Tyskland 
Baden-Wuntmberg 
Niedersachsen 
Bayern 
Berlin 
Brandenburg 
Bremen 
Hamburg 
Hessen 
Mecklenburg-West-Pommern 
Nordrhein-Westfalen 
Rheinland-Pfalz 
Saarland 
Sachsen 
Sachsen-Anhalt 
Schleswig -Holstein 
Thliringen 
Grekland 
Frankrike 
Alsace 
Aquitaine 
Auvergne 
Basse-Normandie 
Bretagne 
Centre 
Champagne -A rdenne 
He-àe-France 
Languedoc-Roussillon 
limousin 
Lorraine 
Midi-Pyrénées 
Nord-Pas-de-Calais 
Picardie 
Poitou-Charentes 11,45 
1.73 
430 
4,92 
248 
23335 
12.67 
12.92 
12.67 
11,76 
37,10 
4.47 
104 
12.64 
33.69 
14,90 
13,91 
104 
25.09 
11.16 
8.94 
19,45 
12.91 
71.02 
405 
13.16 
142 
243 
5.16 
4.15 
2.43 
542 
3,14 
4.05 
l.ll 
4.05 
l.ll 
9,42 
142 0.0C 
O.OC 
0.00 
0.0C 
0,0C 
89.01 
12,67 
0,0C 
4.22 
1.50 
37.10 
0.0C 
O.OC 
0O2 
O.OC 
O.OC 
4.87 
049 
25,09 
O.OC 
2.75 
0.00 
0.00 
6.28 
0OI 
1.3C 
0.3C 
0.00 
0.7C 
0.23 
0.47 
0.78 
0.38 
0.0C 
O.OC 
0.4C 
O.OC 
1.01 
0.OC 11.45 
1.73 
4,80 
4,92 
2.38 
219.62 
12.67 
12,92 
12.67 
11,76 
37.10 
4,47 
1.24 
12.64 
19.45 
14.90 
13.91 
104 
25.09 
11.16 
8.94 
19.45 
11.48 
70,70 
4.25 
13.16 
1.52 
2.02 
5.16 
4.15 
2,43 
5,52 
3,14 
4.05 
l.ll 
4.05 
l.U 
9,4; 
14 100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
94% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
58% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
89% 
100% 
100% 
100% 
100% 
87% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 030 
0,00 
0,00 
0,00 
0,00 
70,81 
644 
0.00 
2.11 
1.99 
18.55 
0.00 
047 
549 
9,73 
0.00 
5,60 
048 
12.55 
4.97 
2.64 
0.00 
0.00 
3.14 
0,11 
0,65 
0.15 
0.00 
045 
0,12 
004 
049 
0,19 
0,00 
0.00 
000 
0,00 
041 
0.00 5.73 
036 
2,40 
2.46 
1,19 
10945 
644 
6,45 
644 
538 
1845 
204 
047 
642 
9.73 
7.45 
6.96 
0.62 
1245 
548 
4,47 
9.72 
5,74 
35,13 
2,13 
648 
0,76 
1.01 
248 
2.08 
102 
2,76 
147 
2.02 
043 
2,02 
046 
4.71 
0.76 
Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 321 
TABELL 2 : FINANSIELLT GENOMFÖRANDE 1994-1996 - GEMENSKAPSINITIATIV 
TABELL 2.2 : GENOMFÖRANDE PER MEDLEMSSTAT OCH PER PROGRAM (forts) 
Åtaganden 
1994-1996 
(2) Gemenskapsinitiativ 
(antal program) Strukturfond 
stöd 
0) Åtaganden 
1996 
(2V(1) Betalningar 
1996 Betalningar 
1994-1996 
(3) am) 
Provence-Alpes-Côte d'Azur 
Rhône-Alpes 
Italien 
Nederllndema 
Portugal 
Sverige Karlskoga, Karlsborg 
Förenade kungariket A Gibraltar 537 
203 
46,09 
12,05 
7,94 
345 
101,94 040 
0.0C 
2148 
11.02 
0,00 
2.62 
2,49 5,87 
203 
2148 
11,02 
7,90 
2.62 
12.48 100% 
100% 
47% 
91% 
100% 
78% 
12% 005 
030 
10.79 
341 
030 
0.79 
604 2.94 
1.H 
10.79 
341 
3.95 
0.79 
604 50% 
50% 
23% 
27% 
50% 
24% 
6% 
RESIDER (27) 51834 1344T1 311,471 60% 794* 157351 30% 
48% 
47% 
50% 
27% 
50% 
50% 
50% 
50% 
8% 
36% 
50% 
50% 
50% 
50% 
5% 
47% 
50% 
50% 
50% 
50% 
34% 
30% 
34% 
23% 
46% 
42% 
80% 
46% 
43% 
50% 
50% 
35% 
50% 
50% 
50% 
24% 
50% 
50% 
54% 
50% 
32% 
39% 
6% 
50% 
40% 
38% 
12% 
35% Belgien 
Chartern! 
Liège 
Tyskland 
Niedersachsen 
Bayern 
Brandenburg 
Bremen 
Nordrhein-Westfalen 
Saarland 
Sachsen 
Sachsen-Anhalt 
Thiiringen 
Grekland 
Spanien 
Frankrike 
Basse-Normandie 
Bourgogne 
Lorraine 
Nord-Pas-de-Calais 
Picardie 
Provence-Alpes-Côte d'Azur 
Rhône-Alpes 
Italien 
Nederllndema 
Österrike B389 
Portugal 
Förenade kungariket 
Storbritannien 
Wales 
Western Scotland 24,43 
11,90 
1243 
192,77 
17.07 
549 
26.24 
308 
10139 
12,90 
14,88 
530 
6,12 
4,69 
73.64 
62,10 
5,13 
134 
31,11 
1445 
241 
5,18 
2,18 
85,60 
18,10 
504 
6,91 
45,46 
2208 
12.96 
10.23 O.OC 
0.OC 
0,00 
3646 
206 
0.0C 
2604 
O.OC 
34C 
0,00 
4,76 
0.0C 
0,00 
046 
7,62 
2340 
5,13 
0.0C 
348 
14.35 
0.0C 
0.0C 
0.44 
42J5 
0.0C 
4,39 
0.0C 
18,98 
18,98 
0.00 
0,00 23,68 
11.15 
12.53 
99,05 
17,07 
549 
2604 
308 
11.69 
949 
14.88 
5,00 
6,12 
4,69 
7,62 
62.10 
5.13 
1.84 
31.11 
14,35 
2.31 
5.18 
2.18 
42.75 
18.10 
449 
6,91 
42,17 
18.98 
12,96 
10.23 97% 
94% 
100% 
51% 
100% 
100% 
100% 
100% 
11% 
73% 
100% 
100% 
100% 
100% 
10% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
50% 
100% 
84% 
100% 
93% 
85% 
100% 
100% 607 
0.00 
607 
20.80 
1.13 
030 
13.12 
030 
4,17 
0.OC 
248 
0,00 
0.00 
038 
331 
11.75 
247 
030 
1,79 
7.18 
030 
030 
002 
2148 
132 
2O0 
230 
9.49 
939 
0.00 
030 1134 
548 
607 
52.04 
843 
2,70 
13.12 
134 
846 
439 
734 
240 
33« 
244 
331 
294C 
247 
0.92 
1545 
7,18 
0.79 
145 
0,74 
2148 
847 
200 
543 
21,08 
9,49 
6.48 
3.11 
RETEX (21) 6063*1 154,43] 398,991 66% 6731 HIM 
Belgien 
Flandern 
Vallonien 
Tyskland 
Baden-WUnemberg* 
Niedersachsen 
Bayern' 
Brandenburg 
Hessen • 
Nordrhein-Westfalen ' 
Sachsen 
Thiiringen 
Grekland* 
Spanien* 
Frankrike* 
Irland* 4,40 
1.40 
3,00 
7042 
2,07 
131 
831 
309 
146 
147 
41,85 
946 
8742 
90,39 
28.89 
11.45 1.4C 
1.40 
0.0C 
9,47 
1,84 
0,60 
0.00 
309 
0,00 
1,05 
14c 
1.32 
30OI 
0.0C 
0, 
1.1 4.40 
1,40 
3.00 
32,33 
2,07 
1,81 
8,81 
309 
045 
102 
5.02 
946 
62,00 
3843 
7,04 
8.08 100% 
100% 
100% 
46% 
100% 
100% 
100% 
100% 
40% 
78% 
12% 
100% 
71% 
43% 
24% 
71% 0.70 
0,70 
030 
849 
0,92 
040 
3.78 
135 
038 
043 
0.68 
036 
2539 
0,00 
0, 
0, 2O0 
0.70 
140 
16,71 
133 
0,90 
4,78 
135 
0/ 
031 
241 
4.78 
35.04 
34.16 
332 
436 
' Program antaget 1993. stöd 1994-1997. åtaganden och betalningar 1993-1997 
322 Åttonde årsrapporten • Strukturfonderna 1996 
TABELL 2 : FINANSIELLT GENOMFÖRANDE 1994-1996 - GEMENSKAPSINITIATIV 
TABELL 2.2 : GENOMFÖRANDE PER MEDLEMSSTAT OCH PER PROGRAM (forts) 
Åtaganden 
1994-1996 
(2) GtmenskapstnJtiativ 
(antal program) Strukturfond 
stöd 
(1) Åtaganden 
1996 
am) Betalningar 
1996 Betalningar 
1994-1996 
(3) (3VU) 
Italien 
Mål I-regioner' 
Mål 2 och Sb-regioner' 
Nederllndema Twente 
Österrike B401 
Portugal* 
Förenade kungariket 
Nordirland 
Förenade kungariket 78.99 
39.37 
39,62 
1,01 
249 
19431 
36,60 
430 
32,40 0.0C 
O.OC 
0,00 
o.oc 
2.59 
83,45 
6.18 
0.0C 
6,18 12,05 
7,90 
4,16 
1.01 
249 
194,81 
36.13 
3.75 
32,40 15% 
20% 
10% 
100% 
100% 
100% 
99% 
89% 
100% 0.00 
030 
0.00 
0.00 
109 
2746 
3.97 
030 
3.97 6.03 
3.95 
2,08 
041 
109 
90.42 
18.07 
138 
1630 8% 
10% 
5% 
50% 
50% 
46% 
49% 
45% 
50% 
URBAN (44) «1^ 215,001 37241 55% 108,11 16*05) 24% 
50% 
50% 
50% 
50% 
32% 
35% 
34% 
34% 
50% 
33% 
30% 
30% 
50% 
36% 
46% 
21% 
5% 
21% 
31% 
30% 
30% 
30% 
32% 
30% 
30% 
23% 
46% 
6% 
11% 
50% 
25% 
24% 
27% 
43% 
24% 
50% 
10% 
40% 
19% 
43% 
40% 
37% 
40% 
40% 
50% 
50% 
41% 
40% Belgien 
Antwerpen 
Bryssel 
Charte roi 
Danmark 
Tyskland 
Berlin 
Brandenburg 
Bremen 
Chemnitz 
Duisburg 
Erfurt 
Halle 
Magdeburg 
Rostock 
SaarbrUcken 
Grekland 
Spanien 
Frankrike 
Amiens 
Aulnay-sous-bois 
Les Mureaux 
Lyon-Est 
Marseille 
Mulhouse 
Roubaix-Tourcoing 
Valenciennes 
Irland 
Italien 
Luxemburg 
Nederllndema 
Amsterdam 
La Haye 
Österrike 
Graz 
Wien 
Portugal Lissabon och Porto 
Finland Joensuu 
Sverige Malmö 
Förenade kungariket 
Birmingham 
Glasgow 
Hockey 
Nordirland 
Manchester 
North Huyto, Liverpool, Nelhenon 
Nottingham 
Royal Parc 10.45 
248 
230 
5.66 
142 
97.35 
16,10 
700 
8.00 
900 
8,10 
12,89 
2,73 
12,88 
12,25 
8.00 
45O0 
162.6C 
55,75 
7.00 
838 
7.0C 
7,00 
7,00 
7,00 
7.00 
437 
15,82 
117,65 
041 
940 
4.65 
4.65 
13,36 
349 
9,77 
44,59 
3,96 
4,97 
98.84 
8,04 
13,65 
8,04 
16,95 
8,04 
17,30 
6,79 
7.65 2,20 
0.0C 
2.2C 
0,0C 
0.18 
12,00 
0,00 
0.0C 
0.0C 
0.0C 
109 
0,00 
2,73 
0.24 
2,12 
5.62 
l.ll 
33.19 
53.77 
7,00 
8.88 
7,0C 
7.0C 
7.0C 
7.00 
5,42 
4,48 
1.81 
26.36 
0,00 
0.00 
0.00 
O.OC 
5.82 
2,89 
2,93 
0.00 
3.15 
3.14 
72.26 
6,43 
9,99 
6,43 
0.0C 
8,04 
17,30 
5.56 
6,12 10,45 
248 
230 
5.66 
142 
91.00 
16.10 
7O0 
8,00 
9O0 
8,10 
12,89 
2,73 
9.16 
12,00 
5,62 
5.63 
56,04 
53.77 
7,00 
838 
7.00 
7,00 
7,00 
7.00 
5,42 
4,48 
1,81 
26.36 
041 
7.89 
3.67 
4,22 
12,66 
2,89 
9,77 
902 
3,15 
3,14 
8901 
6,43 
9,99 
6,43 
16.95 
8.04 
17,30 
54i 
6.1 100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
93% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
71% 
98% 
70% 
12% 
34% 
96% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
77% 
92% 
11% 
22% 
100% 
83% 
79% 
91% 
95% 
81% 
100% 
21% 
80% 
63% 
90% 
80% 
73% 
80% 
100% 
100% 
100% 
82% 
80% 1.10 
0,00 
1.10 
O.OC 
0.09 
1107 
331 
0.00 
306 
0,00 
049 
0,00 
147 
0.12 
033 
1.69 
046 
22,68 
17,14 
2.10 
2,66 
2,10 
201 
2,10 
2.10 
1,62 
204 
0.91 
13.18 
001 
0,00 
0.00 
0,00 
243 
037 
1,47 
0,00 
147 
0,94 
36,13 
301 
4,99 
301 
0.00 
4,02 
8.65 
2.78 
3.06 502 
109 
1.10 
233 
0.49 
34,46 
541 
2.41 
4,00 
2,99 
233 
3.91 
147 
448 
548 
1.69 
206 
34.10 
17.14 
2.10 
236 
2.10 
201 
2,10 
2.10 
1.62 
204 
0,91 
13.18 
005 
247 
1.10 
107 
5,75 
037 
439 
4.61 
147 
0.94 
42,98 
301 
4,99 
301 
635 
432 
8.65 
2.78 
3,06 
' Program antaget 1993. stöd 1994-1997, åtaganden och betalningar 1993-1997 
Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 323 
TABELL 2 : FINANSIELLT GENOMFÖRANDE 1994-1996 - GEMENSKAPSINITIATTV 
TABELL 2.2 : GENOMFÖRANDE PER MEDLEMSSTAT OCH PER PROGRAM (forts) 
Åtaganden 
1996 Gemenskapsinitiativ 
(antal program) Strukturfond 
stöd 
.0) Åtaganden 
1994-1996 
(2) <2VU> Betalningar 
1996 Betalningar 
1994-1996 
(3) (3VU) 
\Shefftcld 
Swansea 6,79 
5,61 6,7» 
5,61 6,791 
5.61 100U 
100%! 349^ 
231 349J 
231 50% 
50% 
CsTERREG/FEACE (60) 3.17030) 8473* 1.432,901 45% 463J* 70632) 22% 
30% 
29% 
31% 
30% 
28% 
30% 
30% 
30% 
30% 
7% 
7% 
7% 
32% 
43% 
24% 
30% 
30% 
30% 
40% 
30% 
30% 
30% 
30% 
30% 
30% 
30% 
24% 
7% 
19% 
74% 
20% 
23% 
24% 
3% 
3% 
25% 
27% 
47% 
7% 
7% 
29% 
29% 
30% 
8% 
31% 
3% 
16% 
15% 
45% 
9% 
7% 
10% 
13% 
39% 
30% 
0% 
17% 
24% 
21% 
19% Tyskland/Österrike 
Tyskland/Frankrike/Schweiz: Oberrnein-centre-sud 
Tyskland/Frankrike: Rheinland-Pfalz/Saarland/Lorraine 
Tyskland/Luxemburg: Euregio 
Tyskland/Nederländerna/Belgien: Euregio Meuse-Rhin 
Tyskland/Nederländerna: Ems-Dollard 
Tyskland/Nederländerna: Euregio 
Tyskland/Nederländerna: Euregio Rhin-Meuse-Nord 
Tyskland/Nederländerna: Euregio Rhin-Waal 
Tyskland/Polen/Tjeckien: Sachsen 
Tyskland/Polen: Brandenburg 
Tyskland/Polen: Mecklenburg-West-Pommern 
Tyskland/Tjeckien; Bayern 
Tyskland/Schweiz: Boaensee 
österrikeAJngcrn 
Österrike/Tjeckien 
Österrike/Slovakien 
Österrike/Slovenien 
Belgien/Frankrike/Luxemburg: Vallonien-Lorraine-Luxemburg 
Belgien/Frankrike: Antennerna 
Belgien/Nederländerna: Euregio Scheldemond 
Belgien/Nederländerna: Middengebied 
Danmark/Tyskland: Fyns Amt/K.ER.N. 
Danmark/Tyskland: Slorttrtm/Ostholstein/LUbeck 
Danmark/Tyskland: Sydjulland/Planungsraum V 
Danmark/Östersjön 
Danmark/Sverige 
Spanien/Marocko 
Spanien/Portugal 
Spanien/Portugal (REGEN naturgas) 
Finland/De baltiska staterna: Södra Finlands kustområde 
Finland/Ryssland: Karélie 
Fintand/Ryssland: Sydöstra Finland 
Finland/SverigeJNorge: Nordkalotten 
Finland/Sverige/Norge: Kvarten och Mittskandia 
Finland/Sverige: öarna 
Frankrike/Tyskland: PAMINA 
Frankrike/Belgien: Nord-Pas-de Calais/Flandern 
Frankrike/Belgien: Vallonicn/Nord-Pas-de-Caluis/Picardie 
Frankrike/Spanien 
Frankrike/Italien: Korsika/Sardinien 
Frankrike/Italien: Korsika/Toscana 
Frankrike/Förenade kungariket: Haute-Normandie, Picardie och East Sussex 
Frankrike/Förenade kungariket: Nord-Pas-de-Calais/Kcnt 
Frankrike/Schweiz: Franche-Comté 
Frankrike/Schweiz: Rhône-Alpes 
Grekland/Albanie/Bulgarie 
Grekland/Italien (REGEN Electricité) 
Grekland: Achèvement des résaux Energétiques (REGEN) 
Irland/Förenade kungariket: Nordirland 
Irland/Förenade kungariket: Wales 
Italien/Albanien: Apulien 
Italien/Frankrike 
Italien/Schweiz 
Förenade kungariket/Marocko: Gibraltar 
Sverige/Finland/Norge/Ryssland: Barents hav 
Sverige/Norge: Nordens gröna bälte 
Sverige/Norge: Göteborg/Bohtu/Älvsborg 
Sverige/Norge: Inre Skandinavien 
PEACE Irland/Nordirland 24,60 
24,58 
23,27 
8.04 
35,71 
22,47 
22,01 
648 
1143 
149,44 
73,49 
63,07 
16,80 
6,90 
11,00 
440 
540 
9.00 
30O0 
12,45 
11,09 
32,41 
130 
530 
11,10 
2,00 
13,00 
10147 
552.00 
220,00 
6,08 
13,88 
9,63 
12,21 
6,62 
4.04 
11.06 
17.99 
71.52 
62.44 
33,68 
18,59 
34,06 
45,10 
7.IC 
547 
314,04 
75,77 
183.67 
156.96 
84,64 
81.53 
56.97 
20,00 
0,71 
10.46 
540 
540 
440 
300,00 24,60 
0.0C 
I.OC 
O.OC 
0,00 
0,00 
0,00 
0.0C 
0.0C 
3.08 
0.0C 
037 
0.00 
2.05 
0,0C 
046 
0,64 
3.12 
2603 
12,45 
109 
3O0 
0,36 
1.08 
2.85 
ooo 
10.60 
14,08 
165.14 
131,43 
4,04 
1042 
7,69 
8.8C 
4,98 
3.65 
0.00 
16,91 
10.05 
8,77 
3241 
18,19 
34,06 
6.96 
0.0C 
0.0C 
3803 
17,77 
58,20 
102 
0.90 
1542 
15,07 
15.65 
004 
6.68 
3,07 
4.45 
3.08 
9546 24,60 
2345 
2307 
8,04 
33,46 
22,47 
22,01 
648 
1143 
19,68 
10.08 
8,83 
16.80 
6,90 
8,80 
440 
540 
9.00 
26,23 
12,45 
11.09 
32.41 
1.80 
530 
11,10 
2,00 
10.60 
14.08 
240,19 
19346 
4,04 
10,52 
7,69 
8.80 
4,98 
3,65 
10.09 
16,91 
10,05 
8,77 
32,51 
18.19 
34.06 
6,96 
7.10 
0,60 
66,30 
22.02 
103,20 
28.08 
11.81 
1542 
15.07 
15.65 
0.71 
6.68 
3,07 
4.45 
3.08 
126.66 100% 
95% 
100% 
100% 
94% 
100% 
100% 
100% 
100% 
13% 
14% 
14% 
100% 
100% 
80% 
100% 
100% 
100% 
87% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
82% 
14% 
44% 
88% 
66% 
76% 
80% 
72% 
75% 
90% 
91% 
94% 
14% 
14% 
97% 
98% 
100% 
15% 
100% 
11% 
21% 
29% 
56% 
18% 
14% 
19% 
26% 
78% 
100% 
64% 
56% 
81% 
68% 
42% 748 
0,00 
040 
030 
0,00 
0.00 
0.00 
0.0C 
030 
144 
030 
0,43 
0.00 
045 
0.0C 
0.17 
0,19 
0.93 
12,18 
3.74 
049 
0,96 
0.11 
042 
036 
036 
3.18 
7.04 
5901 
118,99 
101 
3,16 
241 
043 
001 
1.00 
0.00 
8,46 
5.02 
446 
939 
5,46 
10,22 
3.48 
0,00 
0.00 
34.96 
839 
78,06 
031 
035 
7,76 
743 
732 
001 
0,00 
0.92 
144 
032 
41.68 748 
731 
7.18 
2,41 
10.04 
6,74 
6.60 
1.91 
3.46 
934 
534 
4.41 
5.43 
2.98 
2,64 
145 
135 
2.70 
12.18 
3.74 
343 
9.72 
044 
146 
343 
030 
3.18 
7.04 
10335 
16243 
101 
3.16 
241 
043 
001 
I.OC 
3.03 
8.46 
5.02 
446 
939 
S,4« 
10.22 
3.48 
202 
0.18 
48.99 
11.01 
8246 
14,04 
5.91 
7.76 
743 
732 
001 
0,00 
0.92 
144 
0.92 
56.49 
9.65J 2.813,98| 5.79132J 47%| 1413Q2| TOTALT (415) t.74446) 
324 Åttonde årsrapporten • Strukturfonderna 1996 
TABELL 3 : FINANSIELLT GENOMFÖRANDE 1994-1996 AV ÖVERGÅNGSÅTGÄRDER 
OCH INNOVATIONSÅTGÄRDER* 
miljoner ecu 
Medlemsstat Fond Åtaganden 
Exklusive Överförda och 
iteruppfOrda anslag Inklusive utnyttjade, 
OverfOrda 
och återuppforda anslag BeUlningar 
Exklusive överförda och 
återuppforda anslag Inklusive överförda 
anslag 
BELGIEN 
ERUF 
ESF 
EUGFJ 
FFU 
DAMMARK 
ERUF 
ESF 
EUGFJ 
FFU 
TYSKLAND 
ERUF 
ESF 
EUGFJ 
FFU 
GREKLAND 
ERUF 
ESF 
EUGFJ 
FFU 
SPANIEN 
ERUF 
ESF 
EUGFJ 
FFU 
FRANKRIKE 
ERUF 
ESF 
EUGFJ 
FFU 
IRLAND 
ERUF 
ESF 
EUGFJ 
FFU 
ITALIEN 
ERUF 
ESF 
EUGFJ 
FFU 
LUXEMBURG 
ERUF 
ESF 
EUGFJ 
FFU 
NEDERLÄNDERNA 
ERUF 
ESF 
EUGFJ 
FFU 75,64 
0,00 
71,42 
3.68 
0.53 
642 
0,20 
1.61 
0,00 
4,42 
10,18 
2,59 
3,73 
2.12 
1.74 
34,11 
2,11 
27,77 
0,56 
3,67 
80,16 
57,24 
4,02 
8,09 
10,80 
17,34 
0.06 
3,22 
9,98 
4,09 
25,70 
21,38 
1,80 
1,65 
0.88 
44,40 
1,20 
9,41 
30.45 
3.34 
032 
0.00 
0,32 
0,00 
0,00 
6,08 
1.06 
1,06 
0,27 
3,69 77,05 
0,00 
72,52 
3,68 
0.85 
10,92 
0,20 
6.31 
0,00 
4,42 
17,94 
2.58 
11.50 
2.12 
1.74 
36,45 
2,11 
30.13 
0,56 
3.65 
82,46 
~ 57.24 
6.38 
8.09 
10.75 
2036 
0.06 
6.11 
9.98 
4,22 
31,45 
21,38 
7.55 
1,65 
0.88 
49,48 
1,20 
15,12 
29.82 
3,34 
1,62 
0,00 
1,62 
0,00 
0.00 
7,66 
0,00 
3.70 
0,27 
3,69 79,24 
6,65 
70.14 
2,14 
031 
9,17 
330 
4.11 
0,21 
135 
38,26 
30,14 
5.84 
130 
0,78 
3534 
739 
18,77 
6,48 
2.70 
7232 
50,45 
6,85 
9.43 
5.87 
70,25 
31.79 
11,77 
2338 
3.11 
3635 
2233 
8,02 
5.23 
0,77 
116,24 
33,14 
19,00 
60.21 
3.89 
0,71 
0,00 
0,71 
0,00 
0.00 
14,93 
10,64 
1,87 
0,44 
1,99 79,69 
6^65 
70,42 
2,14 
0,48 
9,17 
330 
4,11 
0.21 
135 
40*8 
30,14 
8,27 
130 
0,78 
3534 
739 
18.77 
6,48 
2.70 
78,11 
50,45 
12,35 
9,43 
5.87 
7138 
32,79 
11,77 
2338 
3,25 
3635 
2233 
8,02 
5.23 
0,77 
11835 
33,14 
21,11 
60.21 
3,89 
1,16 
0,00 
1.15 
0.00 
0.00 
1530 
10,64 
2,43 
0,44 
1.99 
* Budgetposterna B2-1800, B2-1810, B2-1820, B2-1830. 
Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 325 
TABELL 3 : FINANSIELLT GENOMFÖRANDE 1994-1996 AV ÖVERGÅNGSÅTGÄRDER 
OCH INNOVATIONSÅTGÄRDER (FORTS) * 
miljö 
Medlemsstat Fond Åtagande 
Exklusive överförda och 
återuppforda anslag Inklusive utnyttjade, 
överförda 
och återuppforda anslag Betalningar 
Exklusive överförda och 
iteruppfOrda anslag Inklusive överförda 
anslag 
ÖSTERRIKE 
ERUF 
ESF 
EUGFJ 
FFU 
PORTUGAL 
ERUF 
ESF 
EUGFJ 
FFU 
FINLAND 
ERUF 
ESF 
EUGFJ 
FFU 
SVERIGE 
ERUF 
ESF 
EUGFJ 
FFU 
FÖRENADE KUNGARIKET 
ERUF 
ESF 
EUGFJ 
FFU 
GEMENSKAPEN 
ERUF 
ESF 
EUGFJ 
FFU 
TOTALT 
ERUF 
ESF 
EUGFJ 
FFU 0,63 
0,25 
0,25 
0,13 
0,00 
79,49 
59.01 
7.60 
7,77 
5.10 
1,96 
0.25 
0.51 
0.61 
0,59 
1,83 
0,25 
0,40 
0,02 
1,17 
1803 
3.51 
3.70 
0.70 
10,32 
96,69 
96,29 
0.18 
0,21 
0.01 
498,98 
245,40 
137,00 
66,23 
50.35 138 
0,25 
1,00 
0,13 
0,00 
8038 
58,76 
9.25 
7,77 
5.10 
2,73 
0.25 
1,28 
0,61 
0,59 
3,85 
0,25 
2,41 
0,02 
1.17 
2039 
331 
6,41 
0,70 
10,26 
106,19 
105.67 
0,17 
0.18 
0.16 
55130 
253.46 
181.46 
65.57 
50.81 103 
038 
038 
0,06 
0,00 
7839 
62,17 
6,12 
738 
2,72 
1^3 
0.61 
0.61 
0,01 
0.00 
2/10 
1.12 
1.12 
0,02 
0.14 
2302 
632 
9,62 
2,88 
4,19 
11036 
10739 
2,97 
0,00 
0.00 
690,74 
374,83 
168,11 
119,78 
28,02 0,64 
0,00 
038 
0,06 
0.00 
79,05 
62,17 
638 
738 
2.72 
032 
0.00 
0.61 
0,01 
0.00 
107 
0.00 
1.12 
0,02 
0,14 
2302 
632 
9,62 
2,88 
4.19 
110*6 
107,69 
2.97 
0,00 
0.00 
701*0 
373,62 
179,88 
119.78 
28,33 
Budgetpost B2-1800, B2-1810, B2-1820, B2-1830 
Budgetposterna B2-180O.B2-181O.B2-1820, B2-1830. 

32^ 
- •£ 1--.L -J. . 
^^^^Î^^K 
vZmf^ffzm&m 
Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 33 
Vid utgången av de tre första programåren har det planerade anslaget för mål 1 och 6 och för var och 
en av medlemsstaterna antagits i form av stödåtgärder. Genomförandet i förhållande till stöden 
fortskrider och nästan hälften av stöden har placerats och en tredjedel har betalats. År 1996 är också 
det år då det mesta genomförandet har skett sedan 1994, ett tecken på en tendens till återhämtning av 
de förseningar som noterades i början av perioden. Åtagandena, som är tecken på att nya åtgärder på 
gemenskapsnivå sätts in på fältet, utgör 36 % av de sammanlagda åtaganden som gjorts mellan 1994 
och 1996, mot 30 % för år 1994 och 34 % för år 1995. Men framför allt har betalningarna verkligen 
kommit igång under 1996, vilket är ett tecken på att insatserna har genomförts på fältet. År 1996 står 
för 44 % av de sammanlagda betalningarna sedan 1994, mot 22 % för 1994 och 34 % för 1995. Det 
kan dock inte förnekas att den långsamma starten 1994 och delvis 1995 ännu inte har inhämtats 
fullständigt, åtminstone i vissa medlemsstater. En del länder har för vissa program faktiskt redan gjort 
åtaganden för den del som var avsedd för 1997 (några delstater i Tyskland, Grekland, Irland, Portugal 
och Nordirland). För andra däremot har åtaganden för den del som var avsedd för 1996 bara kunnat 
göras på grundval av en omprogrammering (Italien och Frankrike), som har minskat det finansiella 
anslaget för de två första åren till nivån för det verkliga ianspråktagandet och ökat det finansiella 
anslaget för de senare åren. 
Tabell 1-8: Mål 1 och 6 - Genomförande under 1994-96 (i miljoner ecu) 
B 
D 
EL 
E 
F 
IRL 
I 
NL 
A 
P 
FIN 
S 
UK 
TOTALT Åtaganden 
1994 
98,0 
1.869,5 
1.884,6 
3.593,5 
275,2 
725,9 
796,2 
20,0 
0,0 
3.169,8 
0,0 
0,0 
313,7 
12.746,4 1995 
9,0 
2.022,6 
2.653,0 
4.778,9 
222,5 
954,2 
2.228,6 
17,2 
28,8 
1.379,7 
81,0 
44,9 
218,6 
14.639,0 1996 
122,7 
2.041,0 
1.590,0 
4.614,8 
297,0 
1.181,3 
2.038,7 
4,8 
5,0 
2.968,0 
77,2 
11,5 
505,9 
15.457.8 1994-96 
229,7 
5.933,1 
6.127,6 
12.987,3 
794,6 
2.861,5 
5.063,5 
42,0 
33,8 
7.517,4 
158,2 
56,4 
1.038,2 
42.843,2 Betalningar 
1994 
50,2 
1.218,1 
1.051,3 
1.797,8 
139,3 
513,2 
379,3 
10,1 
0,0 
1.596,9 
0,0 
0,0 
167,6 
6.923,6 1995 
29,6 
1.252,0 
1.705,8 
3.772,2 
147,4 
856,5 
1.176,1 
9,6 
14,4 
1.667,2 
40,5 
22,5 
163,8 
10.857,6 1996 
91,8 
2.094,4 
1.646,1 
3.833,6 
251,2 
900,8 
1.926,1 
11,8 
12,6 
2.434,6 
42,1 
9,0 
484,5 
13.738,6 1994-96 
171,5 
4.564,5 
4.403,1 
9.403,6 
537,9 
2.270,4 
3.481,6 
31,5 
27,0 
5.698,7 
82,6 
31,5 
815,9 
31.519,8 
Grafik 1-3: Mål 1 och 6 - Varje års andel av genomförandet under 1994-96 
Atagaadea Betalaiagar 
ns 
Xrx . 
US 
io% B—— 
iiiioiijii w DI*M 
a o IL i r in. i ta. A rriNSUK euaii a o EL a r m. t NI A r FIN s un auau 
Sammanlagt, bland de gamla medlemsstaterna, uppgår de åtagna anslagen till mer än 50 % av stödet 
för tre medlemsstater (Portugal, Spanien och Irland), mer än 40 % för tre medlemsstater (Grekland, 
Förenade kungariket och Tyskland), mer än 30% för tre medlemsstater (Frankrike, Italien och 
Belgien) och mindre än 30 % för ett endast ett land (Nederländerna). Vad gäller betalningarna är 
genomförandegraden 40% av stöden för Portugal och Irland, mer än 30% i fyra medlemsstater 
(Spanien, Grekland, Förenade kungariket och Tyskland) och mindre än 25 % i fyra länder (Frankrike, 
Italien, Belgien och Nederländerna). I de nya medlemsstaterna är genomförandet av åtagandena långt 
framskridet i Finland (en tredjedel) och utgör en fjärdedel av stöden i Österrike och Sverige, medan 
betalningarna utgör mindre än 20 % av stöden för de tre nya medlemsstaterna. 

Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 329 
TABELL 1: FINANSIELLT GENOMFÖRANDE 1996 - REGIONAL FÖRDELNING 
TABELL 1.1: ÅTAGANDEN 
Medlemsiuier/ 
Region Bktrag 
(1) Mil 
1 2 3 4 5« I>i4bruk) 5a (fiske) » « MaadT miljoner ecu 
Talall 
(2) * Otti) 
BELGIEN 1.76249 
Bry «K! 
Flandern 
Vallonien 
TvSrregionnh 19.72 
443.12 
1.163.31 
131.33 
DANMARK 753,42 
öattr om Stora BUt 
Välter om Stora Bilt 
Tvïrregionah 6.96 
48,66 
698.20 
TYSKLAND 20.246,39 
Surbrtlcken 
Mecklenburg-Weit-Pomrrern 
Brandenburg 
Sachsen-Anhalt 
Sachsen 
Thtl ringen 
Berlin 
Schleawig-HolMein 
Hamburg 
Niederucluen 
Bremen 
Nordrheui-Weatfalen 
Hewen 
Rhe inland- Pfalz 
Baden-Wurtemberg 
Bayern 
Saarland 
TvSKregiorult 8.00 
1.924.19 
2.304.39 
2.466,33 
3.545.03 
1135.45 
99Z06 
156.38 
44.64 
496.32 
104.44 
902.35 
189.29 122.69 
12169 
2.040,97 
319,28 
290.43 
196,43 
614.48 
302,72 
118.88 
-• 
-
208.15j 
170.33 
791.4cJ 
140.451 
3.666.9)1 198.75 
GREKLAND 1444945 
AnaL Stercat kai Niaia (1) 
Kem. Ke Dit. Makedoniaa 
Pelop. A Dit. Ster. Eli. (2) 
Theualiai 
Kntia 
lpirou (3) 
Thrakia(4) 
Niion Anatolikou Egeou (5) 
TvArregionalt 685.70 
83150 
968,50 
375.80 
31130 
407,20 
494.30 
434.30 
9.839.05 
SPANIEN 31.214,16 
Caatilla-La Mancha 
Galicien 
Aitunen 
Kantabricn 
Baskien 
Navarra 
Rioja 
Aragonien 
Madrid 
Cutille-U6n 
Eitre madura 
Kauuonien 
Corrunidad Valenciana 
Baleirema 
Andaluiien 
Murcia 
Ceuta et Melilla 
Kanarieöarna 
Tvsrregionart 1.308.03 
2.073.34 
934.44 
517.72 
466.82 
126.57 
56.22 
386.84 
293,71 
2.196,03 
1.373.63 
704,41 
1.648.91 
71,23 
4.177.44 
676.191 
102,57 
1.190.16 
12.909.87 1.590,01 
3.38 
193.72 
97.97 
71.23 
9.52 
56.86 
73.03 
33.09 
1.051.21 
4614^4 
249.80 
385.09 
234.53 
125.08 
492.15 
226.38 
286.57 
858,84 
33.80 
3130 
146.89 
1.543.42 78,44 
19.91 
38,53 
22,78 
-0,20 
22.98 
379,07 
67,01 
0.2Z| 
29.60 
32.64 
225,41 
-4.69 
0.22 
0.54 
28.12 
377,18 
130.58 
-0.50 
38.99 
49.15 
159.18 
•0.21 9440 
1,97 
59.17 
27.80 
5.86 
42,00 
42.00 
51162 
-1 
-
-
-
8.34 
11.31 
lljö 
37,19 
6.48 
55.82 
8.14 
4.62 
8.60 
16.32 
6.08 
338.23 
• 
239,91 
-1 
-
t 
21.00 
10.33 
0.27 
6.94 
15.79 
-
• 
185.58 11,75 
5.39 
1.01 
5.34 
7,00 
7.00 
26,61 
-
• 
• 
--
-
---
26.61 
• 
------
49^4 
---
--
49.54 26,80 
11,75 
4.46 
10.5^ 
22,08 
-
22.08 
19144 
• • 
-
5.68 
0.13 
9.99 
6.27 
3.56 
5.13 
16.25 
U3 
143.31 
25,00 
H 
-
-
-
25.00 20,42 
20.42 
23,28 
23.28 
12,77 
-
• 
1177 
---
1949 
J 
• 
-1 
-
-• 
19.89 *M 
0,44 
6,43 
3.73 
3.73 
187.71 
-
20.21 
• 
3197 
6.16 
10.88 
2140 
14,25 
79.66 
1.17 
-
• 
. ---
• 
172J0 
7,62 
24,95 
13.51 
80.33 
7.86 
27,77 
• 
10.06 
-
-
--
--
•1 
-| -, 
J 
. -. 
. 
• 4540 
120 
26,80 
15.13 
1.671 
51.95 
0.18 
51.77 
347 03 
5.62 
179 
113.40 
20.98 
4180 
1.97 
1.50 
11,21 
. 
8.23 
2741 
0.73 
7.19 
15.36 
4,22 
174 
80.99 
, 117,46 
--
117.46 
255,45 
0.45 
0.60 
0.48 
0,09 
0.16 
0.64 
0.25 
3.30 
0.24 
0.41 
1,56 
0.13 
0.42 
0.06 
0.47 
0.05 
-
47,66 
198.49 4074* 
4.17 
123,47 
236.04 
43.88 
17241 
•OJO 
23.16 
149.85 
349(42 
5.62 
32107 
40343 
217.41 
657.28 
304.69 
195.73 
4195 
1140 
113.66 
39.25 
324,89 
21J2 
37,98 
43.34 
116.99 
39.64 
(00.66 
1.707,47 
3.38 
193,72 
97,97 
71,23 
9.52 
56.86 
73.03 
33.09 
1.168.68 
1754,12 
250,25 
385,69 
235.01 
125.17 
159.35 
35.92 
13.26 
123.09 
64.19 
49156 
227.94 
201(7 
186.99 
9.91 
859JI 
33.(5 
3130 
194.55 
1021.93 23% 
21* 
28* 
20* 
33* 
23* 
•3* 
48* 
21* 
K* 
70* 
17* 
18* 
9* 
19* 
14* 
20* 
27* 
26* 
23* 
38* 
36* 
11* 
18* 
25* 
15* 
28* 
22* 
12* 
0* 
23* 
10* 
19* 
3* 
14* 
13* 
8* 
12* 
18* 
19* 
19* 
25* 
24* 
34* 
28* 
24* 
32* 
22* 
22* 
17* 
29* 
17* 
14* 
21* 
5* 
31* 
16* 
16* 
(1) Inklusive OP (operativa program) for Ättika 
(2) Inkluaive OP (Dr grekiska fastlandet, Västra Grekland och Peloponnetoa 
(3) Inklusive OP (Br Egir och Joniaka öarna 
(4) Inkluatve OP fbr Trakien och Om Makedonien 
(5) Inklusive OP (Br de norra och de afidra 8ama i Egeiska havet 
330 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 
TABELL 1: FINANSIELLT GENOMFÖRANDE 1996 - REGIONAL FÖRDELNING 
TABELL 1.1: ÅTAGANDEN (forts) 
irsljrj 
Medlemsstater/ 
Region Bidrag 
(1) Sa (Jordbrak) 3a (flak*) Totalt 
(2) am) 
FRANKRIKE 1136(41 
Ile-de-France 
Haute-Normandie 
Basse-Normandie 
Picardie 
Champagne-Ardenne 
Bourgogne 
Centre 
Nord-Paa-de-C*]»ii 
Bretagne 
Pays-de» la-Loire 
Poitou-Charente! 
Lorraine 
Alaace 
Franche-Comte' 
Limousin 
Aquitaine 
Midi-Pyrenee» 
Auvergne 
Rh6ne-Alpe> 
Languedoc-Roussillon 
Provence-Alpea-Cote d'Azur 
Koraika 
Martinique 
Guadeloupe 
Guyane 
Réunion 
Tvïrregionalt 21.40 
161.01 
200.21 
141,12 
89.66 
161.14 
110,97 
795.56 
288,42 
261,46 
195.51 
245,53 
83.56 
13137 
147.08 
360.47 
351.70 
231.92 
26150 
194,55 
225.52! 
258,97 
390.66 
413.28 296.96 
113,51 
29.49 
40.80 
1150 
193.291 24,16 
775.33 
5.675.10 
IRLAND 5.901.15 
Tvsrregionalt | 5.901.15 
ITALIEN 19339,08 
Emilia-Romagna 
Piemonte 
Aoau 
Lombardiet 
Trentino 
Veneto 
Friuli-Veneto-Giulia 
Ligurien 
Totcana 
Umbrien 
Marche 
Lazio 
Abruzzerna 
Mol Isa 
Kampanien 
Apulien 
Baailicau 
Kalabrien 
Sicilien 
Sardinien 
Tvarregionah 268,67 76.51 
-0.01 
1.18144 
1.181.34 
1038.71 
• 
374,821 
17.821 
268,791 
138.28 
334.54 
120.23 
166.16 
338.97 
136.26 
151.161 
35102! 
275.37 
301.85 
1.353.72 
1.200,00 
60175 
919,48 
I.W.W 
1.000.25 108.50 
21.95 
23,00 
65.36 
86.08 
130.90 
98.56 
9.648.1*1 1.50136 
LUXEMBURG 76J2J 
Tvarregionah | 76.32! 
NEDERLÄNDERNA 1.950.15 540 
Noord-Nederland 
Ooat-Nederland 
West-Nederland 
Zuid-Nederland 
Tvärregtonalt 164.701 
263.1 si 4,80 
39.201 
93,94! 
l.389.1Si «55,77 
45,2 
10.4 
45.9 
25.7. 
7.9" 
•«j; 
188.81 
54.32 
43.23 
20.02 
20.8Ç 
0.28 
31.1V 
62.32 
14.2C 
12,97 
35.71 
13.84 
28,98 
214,02 
63.6» 
-2.77 
0.12 
26.37 
-2.72 
34.75 
73.27 
-6.49 
•4J5 
32.16 
-1,47 
-1.47 
»9,14 
16.65 
45,81 
-42149 
. 
. -
-
--
. 
-
421.59 9148 
-
91.68 
-
14947 3841 
46.941 
36.651 
191 
11.48 
16.80 
5.8R 
13.51 
10.18 -
5,3îi 
0.19 
-
. 
-! 38.28 
3,40 
3.40 047 
0.37 
155JJ1 4,00 
-1 
36.681 
-! 152.23 -
-22046 
-
-
220.66 
13149 
8.85 
16.41 
0,18 
27,77 
14.98 
15.33 
3.90 
154 
11.06 
4,50 
17.42, 
8.75 -
-, 
-
--
-! 
-
-
-
-
441 
4.31 
9,05 
-
9.05 -
• 
«46 
J -
•1 
• 
6.36 33541 
1.17 
11,(9 
147 
19,68 
17,04 
3197 
143 
21.68 
20.93 
1142 
17.25 
21,90 
49.68 
38.83 
17.67 
20.86 
15,61 
11.06 
-
1.29 
-
3349 
-
8.23 
9.80 
6,76 
108 
6,40 
0,31 
-
-
-
-
1546 
8.16 
1.63 
0.76 
5.01 
--
-
-
-1 
• 
-
-2(343 
16.66 
0.82 
6.15 
8,01 
171 
1.05 
6.66 
41.92 
1043 
9.28 
1.82 
11,87 
10,43 
0.81 
044 
3.47 
2154 
1.13 
20.59 
1.82 
1544 
8.28 
8.05 
28.38 
7.47 
37.21 
3*41 
36.51 
313,01 
1.05 
1.23 
0.19 
4.53 
1.92 
5.98 
1.17 
3.95 
0.72 
1.58 
l.ll 
3.57 
9.33 
0.27 
0.77 
0.54 
0,66 
0,99 
7.23 
042 
-I 265,72 
_ -
-
---040 
0.50 
2347 
--
--
23.37 2406,09 
16,66 
47,19 
28,44 
53.93 
30.91 
28.69 
17J8 
34440 
97,85 
54.94 
4342 
33.69 
2123 
49.25 
2144 
115.46 
75.57 
31.76 
77.16 
31.27 
5547 
29.49 
49,07 
2045 
5155 
83.98 
77142 
141745 
1.217.85 
1919,18 
56.84 
117.97 
0.52 
32.42 
36.60 
74,29 
14,99 
56.83 
101.62 
4.92 
14,69 
44,47 
117,83 
22,22 
0.77 
25,54 
66.02 
87,07 
138.13 
99.08 
1.806.36 
7.U 
7,11 
31041 
24,81 
52.23 
0.76 
41,69 
191,02 1»* 
78* 
29* 
14* 
38* 
34* 
18* 
16* 
43* 
34* 
21* 
22* 
22* 
27* 
37* 
13* 
32* 
21* 
14* 
29* 
16* 
25* 
11* 
13* 
3* 
27* 
II* 
14* 
21* 
21* 
13* 
21* 
31* 
3* 
12* 
26* 
22* 
12* 
34* 
30* 
4% 
10* 
13* 
43* 
7* 
0* 
2* 
11* 
9* 
10* 
10* 
19* 
9* 
9* 
16* 
15* 
20* 
2* 
44* 
14* 
Åttonde årsrapporten • Strukturfonderna 1996 331 
TABELL 1: FINANSIELLT GENOMFÖRANDE 1996 - REGIONAL FÖRDELNING 
TABELL 1.1: ÅTAGANDEN (forts) 
Medlemsstater / 
Region Bidrag 
(1) Mil 
1 2 3 4 Sa (Jordbruk) 5a (flake) Sb « Getncnsfcaps-
kiftlatlT Totalt 
(2) * (2*1) 
ÖSTERRIKE 1457,42 
Ostosterreich 
SUdöftcrreich 
Westosterreich 
Tvarregionah 31744 
21103 
184.53 
843.32 
PORTUGAL 14.758,71 
Norte 
Centre 
Uaaabon-Tejodalen 
Alentcjo 
Algarve 
Azorerna 
Madeira 
Tvirregionalt 541,1C 
36100 
42649 
18100 
76.00 
621.00 
369.30 
12.180.72 
FINLAND 1408,40 
Marmer-Suomi 
Aland 
Tvïrregionalt 195.36 
160 
1.310.45 
SVERIGE 1482,70 
Småland med Oama 
Västsverige 
Sydsverige 
Mellersta Norrland 
övre Norrland 
Tvirregionalt -11.24 
24,00 
19.97 
18.00 
103,00 
1.106,49 
FÖRENADE KUNGARIKET 9.66103 
North 
Yorkshire och Humberside 
East Midlands 
East Anglia 
South East 
South West 
West Midlands 
North West 
Walea 
Skottland 
Nordirland 
Gibraltar 
Tvarregionalt 
GEMENSKAPEN 
TOTALT 447,60 
336.12 
168.88 
60.00 
97,85 
246,12 
393.46 
1.180.39 
385.04 
90184 
1.295.93 
3.07 
4.14174 4,96 
4.96 
1967,96 
107.50 
71,45 
7540 
29.82 
16,03 
156.97 
124.68 
1386,02 
50548 
. 
. . 
. 
124,27 
. 
4193 
338.56 
0.12 
3.I8«40! 
139.917.4fl! 15470,13 11,40 
1I.4C 
2142 
21.32 
(10.63 
104,27 
tOl.TJ 
38,44 
. 
41,24 
-047 
134.08 
196,43 
75.20 
119.56 
0.06 
166848 «549 
65.69 
34,99 
H 
34.99 
1.07640 
-
-------
-1 
---
(.77 
-
8.77 
3740 
-
-
-
37,50 
-
. -. -
--
-
1.076.80 . --. . -1 
1796,921 27540 7S.94 
75.94 
5342 
-
H 
53,32 
M40 
• 
26.50 
15^3 
-
--. --------
15.23 
(0143 A 
-
• 
-
-
-
--
2*45 
. 
---. -------
29.55 
11247 5142 
1167 
2141 
17.65 
. 
. 
--
-
1647 
16.00 
0.28 
«4,91 
11.24 
-
-
-
53.66 
(2.93 
1175 
-
1.44 
. -
24.62 
. 
2194 
15.18 
--
6.00 
97148 77,1 ( 
77.18 
11,47 
• 
-
-
11,47 
-. 
-----
• 
------
81,65 40,99 
7.40 
9.42 
6.86 
1141 
191,13 
191.13 
42,04 
3.15 
38.90 
34,15 
-
3.14 
--
33.01 
179,19 
-
7,88 
6.48 
-
1155 
. 
(.96 
2646 
7,00 
13.88 
5.46 
-
90.62 
(5147 
2415,98 25041 
25.0) It* 
(* 
4112 20* 
2441 
158.95 
1159,10 
10740 
71,45 
7540 
29.82 
16.03 
156.97 
124.68 
1577.15 
253,90 
19.15 
0.28 
234.48 
17642 
11.24 
3.14 
16114 
170041 
117.02 
109.61 
4646 
-
53.79 
24.23 
143.04 
347,06 
103.13 
19145 
344.02 
0,06 
1.218.33 
85147 
2549343 13» 
19* 
21* 
20* 
20* 
K* 
16* 
21* 
25* 
34* 
21* 
17* 
10* 
11* 
18* 
14* 
100* 
0* 
16* 
0* 
0* 
15* 
28* 
26* 
33* 
27* 
0* 
55* 
10* 
36* 
29* 
27* 
21* 
27* 
1* 
29* 
27* 
19* 
332 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 
TABELL 1: FINANSIELLT GENOMFORANDE 1996 - REGIONAL FÖRDELNING 
TABELL 1.2: BETALNINGAR 
MedlemasUter/ 
Region Bidrag 
(1) 5a (Jordbruk) 5a (flake) Totalt 
(2) (2WD 
BELGIEN 1.76249 
Bryssel 
Flandern 
Vallonien 
Tvirregionalt 91,77 
19,72 
443,82 
1.163.5 
131.5-
DANMARK 75342 
öster om Stora BSIt 
Välter om Stora Balt 
Tvirregionalt 91,7* 
6.96 
48,6c 
698.20! 
TYSKLAND 2044649 
Saarbrtlcken 
Mecklenburg- West-Pommem 
Brandenburg 
Sachsen-Anhalt 
Sachsen 
Thiiringen 
Berlin 
Schleswig-Holstein 
Hamburg 
Niedersachsen 
Bremen 
Nordrhein-Westfalen 
Hessen 
Rheinland-Pfalz 
Baden- Wurtemberg 
Bayern 
Saarland 
Tvirregionalt 8.0C 
1.924,19 
1304.39 
2.466.53 
3.545.05 
1135,45 
99106 
15648 
44.64 
49642 
104.44 
90135 1094,42 
299.11 
28102 
360.65 
618,47 
339.11 
94,22 
189.29J 
208.15j 
170.33 
791.46 
I40.45J 
3.666.91! 100,77 
GREKLAND 1444945 
Anat. Stereaskai Nitia (1) 
Kent. Ke Du. Makedoniaa 
Pelop. A Dit. Ster. EIL (2) 
Theaaaliai 
K/ii II 
Ipirou (3) 
Thrakil (4) 
Niaon Anatnlikou Egeou (5) 
Tvarregionah 685.70 
83150 
968.50 
375.80 
31130 
407,20 
494.30 
434.30 
9 839.05 
SPANIEN 31414,16 
Caatilla-La Mancha 
Galicien 
Asturien 
Kantabnen 
Baxkien 
Navarra 
Rioja 
Aragonien 
Madrid 
Castilla-Leon 
Eatremadura 
Katalonien 
Comunidad Valenciana 
Balearerna 
Andalusien 
Murcia 
Ceuta el Melilla 
Kanarieöarna 
Tvirregionalt 1.446,08 
121.24 
111.14 
106.4* 
44.18 
46,40 
79.68 
55,48 
61.59 
1 019,92 
3433,62 
1.308,031 149.85 
2.073.34 
934,44 
517.72 
466.82 
126.57 
56.22 
386.84 
293.71 
1196.03 407,40 
144.78 
73.06 
323.50 
1.373,63' 16156 
704,41 
1.648.91 -
251,44 
71,231 
4.177,44 
676,19 
10157 
1.190,16 
12.909,87 434,34 
106.65 
16.90 
78.67 
1.684.48 20,69 
4.7C 
I5.9Î 
3,67 
11 
1.51 
1(2,75 
15.83 
1.69 
7,19 
6,67 
127,1! 
0,89 
157 
136 
18.44 
• 
• 
15946 
-
--
30,32 
3.15 
16.75 
38.31 
--
55.26 
• 
164 
--
12.83 81,91 
I.5C 
45.21 
27,6* 
IM 
40,96 
40.96 
2(740 
6.67 
9.57 
9.36 
36.90 
4,16 
50.61 
8.58 
3,82 
8.10 
8.16 
7,31 
134.15 5,91 4249 
170 11.8 
O.V 4.64 
2.67 26.14 
748 
7,68 
8,70 
8.70 
---1 
-
-
27112 
-10,02 
-1 
-1 
20.26. 
9.81! 
0.24! 
182! 
9.58 
-
8.88 
--
--
I,98| 
-1 
J 
-i .! 
218.53! 10.02 22,07 
22.07 
17744 
1.42 
0,12 
7,68 
3.96 
184 
4.95 
12,19 
1.20 
14197 
• ---
-
28,74 
-
-
-
-
--1 
---
--
--
1 
-1644 
-
16.34 
348 
• 
-
--
3.88 
--
--
J 32,74 
-
-
-
-
---
-
--
--
28.74| 3174 3^7 
0.25 
3.22 
0,14 
0.14 
21247 
1947 
36.76 
5,01 
10.83 
15.04 
6.78 
118.34 
0.54j 
-
--
-
--
124,40 
-
--
4,67 
21,32 
10,99 
53.30 
6.11 
--
21,35 
-
6.66 
-----2149 2(447 
1.10 160 
9,(1 
1041 
0,44 
1119 74.61 
154.41 
53.05 
(4,71 
11! 
0,09 1,66 
1110 
221,94 
1.69 
10.55 
-
-1 
--• --
-
-
-
-
-
-
-
-j 
--j 
. 
------58,99 
26,29 
23.05 
0.83 
5,80 
5.55 
0,37 
3,04 
3.26 
6,76 
5.61 
6.76 
7.68 
5.89 
167 
47.17 
43,43 
--
-
43.43 
1(4,17 
0.22 
0,30 
1.45 
0.04 
0.05 
0,19 
0.07 
3.74 
0.07 
0.20 
181 
0.06 
0,21 
0.03 
0,23 
0,03 
-
59,97 
114,49 82.94 
1189,11 
1.69 
309,72 
341.02 
386.94 
64141 
339.94 
12242 
36.08 
9,73 
85.31 
14.21 
197.17 
29.87 
31.04 
2741 
146.94 
30.16 
437,74 
1.68941 
121.24 
111,14 
106.46 
44.18 
46.40 
79.68 
55.48 
61.59 
1.063.35 
4.645,06 
150,08 
407.70 
146.13 
73.10 
55.30 
31.33 
14.45 
76,61 
54,07 
323.70 
165,37 
85.55 
251.65 
11.31 
434.57 
106,67 
16.90 
138.64 
2.101.84 K* 
13* 
17* 
13* 
40* 
12* 
30* 
3* 
12* 
16* 
21* 
16* 
15* 
16* 
18* 
16* 
12* 
23* 
22* 
17* 
14* 
22* 
16* 
15* 
16* 
19* 
21* 
12* 
12* 
18* 
13* 
11* 
12* 
13* 
20* 
11* 
14* 
U* 
15* 
II* 
20* 
16* 
14* 
12* 
25* 
26* 
20* 
18* 
15* 
12* 
12* 
15* 
16* 
10* 
16* 
16* 
12* 
16* 
( 1 ) Inklusive OP (operativa program) för Ättika 
(2) tnkluaive OP (or grekiska fastlandet, Vlatra Grekland och Péloponnèse» 
(3) Inklusive OP for Egir och Joniska öarna 
(4) Inkluaive OP fbr Trakien och Östra Makedonien 
(5) Inklusive OP fbr de norra och de södra Oama 1 Egeiska havet 
Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 333 
TABELL 1: FINANSIELLT GENOMFÖRANDE 1996 - REGIONAL FÖRDELNING 
TABELL 1.2: BETALNINGAR (forts) 
Medlemsstater / 
Région Bidrag 
(1) Mil 
1 2 3 4 Sa (Jordbruk) 5s (fiske) 5b « GCOM—kaps-
sastiatlT miljoner ecu 
Totalt 
(2) * »HD 
FRANKRIKE 1146(41 
Ile-de-France 
Haute-Normandie 
Basae-Normandie 
Picardie 
Champagne-Ardenne 
Bourgogne 
Centre 
Nor d-Pas-de-Calais 
Bretagne 
Pays-de-la-Loire 
Poitou-Charentes 
Lorraine 
Alsace 
Franc he-Comte' 
Limousin 
Aquitaine 
Midi-Pyrtnees 
Auvergne 
Rhfine-Aipei 
Lanziiedoc-RouAsillon 
Provence-Alpea-CÔte d'Azur 
ItCTaika 
Martinique 
Guadeloupe 
Guyane 
Reunion 
Tvirregionalt 21.4C 
161,01 
200.2) 
141.12 
89.66 
161.14 
110,97 
795.56 
288.42 
261.46 
195,51 
245.53 
83.56 
13137 
147,08 
360.47 
351.70 
231.92 
26150 
194.55 
225.52 
258.97 
390.66 
413.28 
193.29 
775.33 25141 
. 
65.19 
33.02 
2113 
2133 
20.48 
88,05 
5.675. id 0.02 
IRLAND 5.901,15! 900,76 
Tvirregionalt | 5.901.15] 900,76 
ITALIEN 1943948 
F.milia-Romagna 
Piemonte 
Aosta 
Lombardiet 
Trentmo 
Veneto 
Fnuli-Veneto-Giulia 
Ligunen 
Toscana 
Umbrien 
Marche 
Lazio 
Abruzzerna 
Moliu 
Kampanien 
Apulien 
Basilicata 
Kalabnen 
Sicilien 
Sardinien 
Tvarregionah 268.67 
374,82 
17.82 
268.79 
138.28 
334.54 
120.23 
166.16 
338,97 
136.26 
151,16 
35102 
275.37 
301.85 
1.353,72 
1.200.00 
60175 
919.48 
1.369,80 
1.000.25 
9.648.14 
LUXEMBURG 7(42 
Tvarregionah | 76.32 
NEDERLÄNDERNA 1.950,15 
Noord-Nederland 
Oost-Nederland 
West-Nederland 
Zuid-Nederland 
Tvarregionah 164.70 
263,15 
39.20 
93,94 
1.389.16 1.926,12 
-
44,87 
19,78 
1150 
41.99 
63.81 
13170 
49.94 
1.560.52 
. 
. 
1144 
11,84 
---41116 
64.33 
6.65 
12.58 
24.24 
16.04 
1.10 
39.88 
32.23 
35.95 
15.20 
27.32 
6.10 
24,89 
63.70 
11.34 
3.66 
17.12 
9.83 
. 
95,08 
13,99 
0.06 
• 
13,19 
34.23 
17.53 
. 
16.08 
• 
--
. 
. 
049 
0,29 
3949 
13.27 
12,02 
14.00 40248 
-
. 
-
-
---
40188 
10144 
45.63 
24,28 
0.27 
10.56 
8.40 49,62 
-
-| 
J 
-
49.62 
19,14 
---
194! 
152] 
5.09 
166 
0.10 
-
-• 
-
-
34< 
3.361 
124,62 
-
-
•1 
124.62 -
19.14 
043 
0.25 
-
-
-2064»! 
-
-
-
-
206.89 
41.08 
165 11.93 
4.92J 
0.05] 
8,33! -1 
3.901 J 
4.601 
1.171 -< 
0.76J 
3.32! -| 
1.35! J 
5.381 
162 
-
-
541 
5.21 -1 
J 
•j 
11.93 
0,16 
0.I61 
«,491 6,46 
\ 
-1 • 
' 6,49l 6.461 30040 
0.29 
14.86 
3.71 
16.79 
9.1 S 
31.80 
1120 
19.51 
15.53 
745 
8.09 
24.68 
3134 
39,64 
19,93 
17.02 
16.13 
10.37 
0.80 
31,15 
-
0.65 
5.20 
11.42 
3.39 
0.47 
9.88 
0.16 
• 
. 
1170 
6.13 
129 
0.94 
3.34 . 
-
-
-
-
J 
-
-•1 
--
•1 
-i 
. " 137,18 
5.15 
044 
541 
161 
0,91 
140 
104 
19,72 
340 
4,64^ 
l.78| 
10.43 
3.(2 
0.24 
1.53 
447I 
74( 
103 
6.38 
4.01 
4,70 
0.42 
4.14 
4,02 
842 
3.74 
24.25 
1949 
19.69 
135,43 
-
-
-• 
• 
-
• 
• 
-
-
• 
-1 043 
0.61 
0,07 
1.89 
047 
199 
048 
1.6! 
0.81 
0.62 
046 
0.94 
4.67 
0.13 
0.38 
0.27 
043 
0.50 
3.62 
0.26 
133.50 
045 
0.33 
«41 
-
-
1,02 
• 
5,79 1.760,15 
5.15 
64.(6 
26.(2 
15.19 
28.86 
34.12 
1132 
124,79 
67.33 
5179 
36.49 
53.28 
17.27 
33.22 
26.21 
100.61 
5846 
25.63 
23.40 
37.26 
24.91 
33.44 
26.27 
26.35 
28,99 
91.7( 
684.45 
•20,45 
920.45 
24(249 
48.81 
43.80 
0.40 
10.93 
2123 
40.60 
8.08 
3949 
36.62 
4.64 
6.19 
19.65 
49.53 
19.92 
048 
12.77 
4132 
64.31 
136,32 
50.20 
1.725.10 
M2 
9,62 
20(40 
19.39 
26,16 
1.96 
17.34 
143.35 14* 
24* 
40* 
13* 
11* 
32* 
21* 
11* 
16* 
23* 
20* 
19* 
22* 
21* 
25* 
K* 
28* 
17* 
11* 
9* 
19* 
11* 
13* 
7* 
6* 
15* 
12* 
12* 
It* 
16* 
12* 
18* 
12* 
2* 
4* 
16* 
12* 
7* 
24* 
11* 
3* 
4* 
6* 
18* 
7* 
0* 
1* 
7* 
7* 
10* 
5* 
18* 
13* 
13* 
II* 
12* 
10* 
3* 
K* 
10* 
334 Åttonde årsrapporten • Strukturfonderna 1996 
TABELL 1: FINANSIELLT GENOMFÖRANDE 1996 - REGIONAL FÖRDELNING 
TABELL 1.2: BETALNINGAR (forts) 
miljoner ecu 
Medlemsstater/ 
Region Bidrag 
(1) Mil 
1 2 3 4 Sa (Jordbruk) 5« (fiske) 5b « Clean—apa 
test—W TotmH 
») * 
»HD 
ÖSTERRIKE 145742 
Ostosterreich 
SUdösterreich 
Westftaterreich 
Tvinegionah 31744 
21103 
184.53 
843,32 1241 
1161 
PORTUGAL 14.75S.7ll 143447 
None 
Centre 
Liasabon-Tejodalen 
Alentejo 
Algarve 
Azorerna 
Madeira 
Tvarregionah S41.I0J 97.96 
36100 8183 
426.591 61.95 
1810» 29.01 
76.0M 19,38 
62I.0&I 137,43 
369.30J 83.17 
12180,72] 1.920.84 
FINLAND I40a,4o! 
Manner-Suomi 
Aland 
Tvarregionah 1954A -1 
IM 
1.310.451 
SVERIGE I4(170t 
Smaland med Öama 
Västsverige 
Sydsverige 
Mellersta Norrland 
övre Norrland 
Tvlrregionah 11.24 
24,00 
19,97 
18.00 
103.00! 
1.106.49 
FÖRENADE KUNGARIKET 9.66103 
North 
Yorkshire och Humberside 
East Midlands 
East Anglis 
South East 
South West 
West Midlands 
North Weal 
Wales 
Skottland 
Nordirland 
Gibraltar 
Tvlrregionah 
GEMENSKAPEN 
TOTALT 447,60 
336.12 
168,88 
60,00 
97,85 
246.12 
393.46 
1.180.39 
385.04 
90184 
1.295.93 
5.07 «440 
. 
131.11 
53.89 
299.49 
4.141741 0,01 
3.18640| 
139.917,401 13.68741 1149 
10,17 
1,43 
1444 
14.24 
571,49 
92.441 
50.94 
22.38 
19.85 
8,70 
79.17 
44,95 
32,48 
219.03 
1.55 
141041 71,77 
71.77 
21,10 
-, 
21.10 
J 
5(149 
-
581.69 341 
3.51 
-. 
-
-
540 
-
5.50 
18,75 
18.75 
1.990441 129,08 77,13 
77.13 
-
26,60 
-
26.60 
2746 
-
27.86 
34,01 
34.01 040 
. 
• 
0,80 
-! 
-, 
J 
(47 
8.27 
696,001 (0,58 3»4« 
M3 
16,96 
14.05 
• 
• 
--
-
-*~ 
749 
0.0« 
2244 
341 
-| 
19.27 
71,44 
8.73 
1.16 
0,06 
20.61 
19.23 
17.39 
4.26 
-
(28,72 • 
-
-
--j 
42,12 
4112 
»41 
-1 
-
9,02 
-
-
-1440 
3.08 
1(3 
106 
6.84 
10103 
• 
10103 
t*4« 
1.57 
-
1198 
1044 
--1 0,94 
• 
9.9Ö 
100,76 
3.94 
3.24 
6.28 
4.48 
16.12 
4.94 
9.33 
3,45 
48.98 
447.04 
31.14! 141342 23145 
24,02 
29.95 
1744 
160.04 
243(49 
97.96 
(2.(3 
61.95 
29.01 
1948 
137.43 
(5,17 
1021(7 
131,77 
9.16 
0.08 
1215.3 
(9,12 
3.37 
0.94 
84.80 
1452.15 
101.17 
54.88 
26.79 
C.06 
26.12 
29.3! 
83.65 
19118 
56.65 
299,65 
30194 
145 
677.22 
467,04 
20.484.10 IS* 
(* 
14* 
10* 
19* 
17* 
18* 
23* 
15* 
16* 
25* 
22* 
23* 
17* 
9* 
5* 
3* 
9* 
7* 
30* 
0* 
3* 
0* 
0* 
8* 
19* 
23* 
16* 
16* 
0* 
27* 
12* 
21* 
16* 
15* 
33* 
23* 
30* 
16* 
IS* 
15* 
Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 335 
TABELL 2: FINANSIELLT GENOMFÖRANDE 1994-1996 - REGIONAL FÖRDELNING 
TABELL 2.1: ÅTAGANDEN 
miljoner ecu 
Medlemsstater/ 
Region Bidrag 
(1) 5a (Jordbruk) 5a (fiske) Totalt 
(2) »HD 
BELGIEN 1.762491 229,69 
Bry uel 
Flandern 
Vallonien 
Tvirregionalt 19.7; 
445,83 
1.165,5 
131.53 
DANMARK 75342 
öster om Stora Balt 
VIster om Stora Bllt 
Tvirregionalt 6.9c 
48.66 J 
229.69 
698.20( 
TYSKLAND 2044649J 5.933,05 
Saarbrllcken 
Mecklenburg-Weat-Pommem 
Brandenburg 
Sachsen-Anhalt 
Sachsen 
Thtliingen 
Berlin 
Schleawig-Holitzin 
Hamburg 
Niedersachsen 
Bremen 
Nordrhein-Westfalen 
Hessen 
Rheinland-Pfalz 
Bad en-Wurtemberg 
Bayern 
S&arland 
Tvirregionalt 8.0C 
1.924,19 
1304.39 
1466.53 
3445.03 
2135.45 
99106 
156.38 
44.64 
496.32 
104 44 
90135 
189.29 
208.15 
170.33 944,62 
858.82 
870.04 
1.530.58 
874,25 
330,30 
791.46! 
140.45 
3.666.91 
GREKLAND 1444945 
Anat. Stereaa kai Nitia (1) 
Kent. Ke Du. Makedoniaa 
Pelop. A Dit. Ster. EU. (2) 
Theoulias 
Krim 
Ipirou (3) 
Thraku (4) 
Nison Anatolikou Egeou (5) 
Tvarregionah 685.70 
83150 
968.50 
375.80 
31130 
407.20 
494.30 
434.30 
9.839.05 
SPANIEN 31414,16 
Caatilla-La Manctia 
Galicien 
Aatunen 
Kanlabnen 
Biakien 
Navarra 
Rioja 
Aragonien 
Madnd 
Castilla-Leon 
Ezrremadura 
Katalonien 
Comimdad Valenciana 
Balearerna 
Andaluaien 
Murcia 
Ceuta et M-lilla 
Kanarieöarna 
Tvirregionalt 1.308,03 
1073,34 
934.44 
517.72 -
524.45 
«.127,63 
30110 
43193 
38137 
18184 
140,52 
200,41 
219.84 
189,49 
4.077.12 
12.98746 
656.80 
1.323.02 
573.17 
281.06 
466.82| 
126.57| 
56,22f 
386.84| 
293,711 
2.196.03 
1.373.63 
704,41 
1.648.91 
71.23 
4.177,44 
676,19 
10157 
1.190.16 
12.909,87 1.030.02 
511.34 
-
1.17159 
-
1196,17 
297,71 
76.49 
599.89 
4.269.01 140,60 
58,23 19247 1648 
5.70 0.29 
89,51 
82,37 80.53 
53,07 
9.32 
43,73 
665,92 
116.20 
15.61 
43.12 
47.58 
340,41 
16.51 
23.67 
14.18 
48.59 
-• -
--
-
1.03649 
--
323.01 
22.83 
11.37 
32.84 
128.28 
-
. 
448.16 
. 
10.16 
-
. 
39.75 16.71 
127,00 8,85 
1.28 
5.96 
13,00 
127.00J 13.00 
(20,40 
24.22 
23.51 
17.49 
55,76 
18.81 
98,84 
13.65 
14.79 
24,97 
24,98 
19,09 
474.28 
-
-
-
66640 
-
62.32 
23.77 
4.34 
20.32 
43.70 
46.91 
-
12.95 
. 
-
45120 5642 
-
-
--
56.22 
--• ---
--
16740 
--
-
---
--
--
-
-
167,80 7943 2440 
0.2fl 
27,85 
14.0* 
37.6» 24.50 
«0,751 «947 
] -1 60.75] 69.81 
314451 3744 
l J 
] •1 
i -\ 
0.49) 
0,68 
10,4|| 
0,23 
14,84 
9.6cJ 
6.5fl 
8.63 A 
29.81 
103 
431,261 37,64 
-I 
J 
1 -1 \ 
• 
•I 
i-
10141 
•\ 
• 
-1 
• 
-
10141 --
59,72 
-----
-
-
-
--
--
-
-
• 
-
59,72 16.03 
4.74 
11.21 
1341 
13.51 
449,45 
41,13 
7749 
11.65 
34.54 
4157 
23.04 
215.15 
3,99 
J 
-1 
-
--
33449 
• 
14.05 
41.38 
19.71 
159.37 
19,18 
-
• 
6144 
18.27 
-
-
-
-
--
-
-
-
H 
-
J --------
--
-
---
---
--
--
• 14344 
3.93 
5349 
(3,74 
10C 
«541 
142 
63.79 
993,73 
5.62 
6103 
137.(1 
9643 
108,00 
95.93 
4172 
17.40 
1.24 
57,02 
16.72 
76.97 
2045 
24.78 
21,26 
39.92 
1843 
150.89 
203,45 
-
-
-
-
203,45 
57047 
4,92 
340 
13.00 
1.06 
147 
4.8! 
3.68 
27,48 
3.60 
10.00 
24.00 
125 
3.54 
3.13 
1042 
•1 1.79 
] •J 7742 
-1 37340 UtM 
10.19 
24164 
50191 
(6.85 
40242 
942 
45.27 
347.92 
9.470.97 
5.62 
1.006.65 
996.63 
966.37 
1.63847 
970.18 
513.44 
98.13 
19.42 
243.71 
83.34 
54171 
104,90 
11139 
77,90 
324,03 
9125 
1.674.74 
«431,08 
30110 
43195 
38137 
181(4 
140.52 
200.41 
219.84 
189.49 
4.2(0.57 
15.92544 
661.72 
1.32642 
586,17 
28111 
401.85 
92.78 
39,10 
260.01 
194,76 
1.040,02 
335.34 
559.75 
1.176,13 
4441 
2206.49 
29940 
76.49 
677,41 
5.464.39 «% 
52* 
54* 
43* 
66* 
S3* 
134* 
93* 
50* 
47* 
70* 
52* 
43* 
39* 
46* 
45* 
52* 
63* 
43* 
49* 
(0* 
60* 
55* 
54* 
46* 
41* 
66* 
46* 
44* 
44* 
52* 
39* 
49* 
43* 
49* 
44* 
44* 
44* 
51* 
51* 
64* 
63* 
54* 
86* 
73* 
70* 
67* 
66* 
47* 
39* 
79* 
71* 
62* 
53* 
44* 
75* 
57* 
42* 
(1) Inklusive OP (operativa program) fbr Aaika 
(2) Inklusive OP fbr grekisks fastlandet. Västra Grekland och Peioponneaoa 
(3) Inklusive OP fbr Egir och lorusks fiarna 
(4) Inklusive OP fbr Trakien och östra Makedonien 
(5) Inklusive OP för de norrs och de södra Oama I Egeiska havet 
336 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 
TABELL 2: FINANSIELLT GENOMFÖRANDE 1994-1996 - REGIONAL FÖRDELNING 
TABELL 2.1: ÅTAGANDEN (forts) 
M cd lemastater/ 
Region Bidrag 
(1) Mal 
1 2 3 4 Satjordbrok) Sa (fläkt) 5b « tak—It mljonerecu 
Totalt 
») »HD 
FRANKRIKE 1246(41 
DeKle-France 
Haute-Normandie 
Basse-Normandie 
Picardie 
Champagne-Ardenne 
Bourgogne 
Centre 
Nord-Paa-de-Calais 
Bretagne 
Psys-de-la-Loire 
Poitou-Charente» 
Lorraine 
Alsace 
Franche-Comté 
Limousin 
Aquitaine 
Midi-Pyrfnées 
Auvergne 
Rhone-Alpes 
Languedoc-Roussillon 
Provence-Alpes-CÔte d'Azur 
Korsika 
Martinique 
Guadeloupe 
Guyane 
Réunion 
Tvarregionah 21.4C 
161.0 
200.2 
141,12 
89.66 
161,14 
110.91 
79546 
288,42 
261.46 
195,51 
24543 
8346 
13137 
147.08 
360.47 
351,70 
231,92 
26150 
19445 
225.52 
258.97 
390,66 
413.28 
193,29 
775.33 
3.675,10 
IRLAND 5.901,15 
Tvirregionalt | 5.901,15 
ITALIEN 1943948 
Emilia-Romagna 
Piemonte 
Aosla 
Lombardiet 
Trent mo 
Veneto 
Friuli-Veneto-Giulia 
Ligunen 
Toscana 
Umbrien 
Marche 
Lazio 
Abruzzerna 
Mol lia 
Kampanien 
Apulien 
Baailicata 
Kalabrien 
Sicilien 
Sardinien 
Tvarregionah 268.67 
374,82 
17.81 
268,79 
138.28 
334,54 
120.23 
166.16 
338.97 
136.26 
151.16 79442 
183.37 
77,98 
98.37 
113.14 
51.03 
270.72 
0,02 
2461,47 
2.861,47 
5.06341 
-
-
35102! 
275.37 
301,85 
1.353.72 
1.200.00 
60175 
919.48 
1.369.80 
1.000.25 
9.648.14 
LUXEMBURG 7642 
Tvirregionalt | 76.32 
NEDERLÄNDERNA 1.950,15 
Noord-Nederland 
Oost-Nederland 
West-Nederland 
Zuid-Nederland 
Tvlrregionah 164,70 
263.15 
39.20 
93,94 
1.389.16 259,40 
59,69 
177,22 
228.67 
163.41 
275.27 
320.31 
269,14 
3.310.40 
42,00 
4100 
-
-1.560,16 
136,8 
45.8* 
I214C 
50.31 
37,51 
17.88 
30195 
82.81 
128.36 
S4.0É 
101.33 
19.88 
48,48 
100,18 
41.38 
51.64 
67,40 
56.11 
94.63 
313,97 
12.00 
128.83 
3,23 
23,12! 
48.94 
21,28 
65.28 
113.63 
28.51 
16.65 
52.50 
6,02 
6,02 
204,15 
50.03 
82.29 
71,84 1.199,99 
. 
1.199.99 
35044 
74.59 
54.97 
4.78 
26.25 
19.39 
33.03 
13.88 1(7,07 
187.07 
98,90 
-
--
19,841 
20,02! J 
9.90J J 
5.70 
18.30 
49.71 
946 
9.86 -
-
J 
98.90 
0,90 
0.90 
43440! 2243 
-
-
-
434.50 ---
2123 73846 
738.56 
249,16 
8.85 
16.41 
0.18 
27,77) 
14,98 
15,33 
3,90j 
154 
11.06 
4,50 
17,42 
8.75 
-! 
117,47 
1642 
16.52 
3442 
---
-
34.32 «347 
-. -
. 
---
--
-
63,27 
«4,77 
-1 
-
44,77 709,09 
126 
43,43 
649 
49,36 
2113 
59,16 
30.21 
4243 
31.13 
18.27 
31.18 
53,92 
84.06 
7172 
6154 
45.771 
27,27 
23,14 
-
-
3.44 
14049 
6,78 
9,78 
0,59 
4,79 
14.46 
27,10 
11.98 
6.26 
2119 
10,75 
9.24 
16.66 
1,101 044 
1.10 
1542 
-0.84 
41,16 
25.02 
4.91 
3,94 
-! 7,30 
15.32! -
-
-
--
-, 
• 
-
-. 
-
---
-«1(41 
21.40 
0.(2 
17.28 
18,72 
4,67 
11.9! 
1048 
4942 
19.25 
9,28 
1145 
50.60 
14.47 
5.78 
19,08 
30.39 
27,22 
14.30 
2547 
1834 
31.12 
5,65 
8.28 
8.05 
28.38 
16.24 
138.77 
90,05 
90.05 
«474* 
1.74 
1.23 
0.47 
4,53 
6.18 
5.98 
1.47 
3.95 
1.62 
1.58 
1.11 
3.57 
15,36 
0.27 
344 
648 
138 
6,95 
7.23 
1.87 
369.76 
247 
137 
(5.00 
6.16 
3.03 
23.99 
-
49.81 54*947 
21,40 
139.(8 
10647 
141,12 
61.63 
98.85 
5049 
533.63 
161.28 
167,85 
107.94 
183.06 
3162 
85.43 
73.01 
214.62 
141.32 
128.49 
138.74 
101,72 
148.90 
83.63 
106.64 
121.18 
79,41 
286,95 
2331,12 
2.95142 
195142 
(.90(49 
103.95 
211.22 
9.25 
(6,46 
55,00 
130.38 
52.51 
97,88 
16842 
55.24 
50.13 
99,78 
274,76 
59.96 
180.75 
235,25 
165,79 
28222 
32744 
271,01 
3.991.01 
37.61 
37.61 
(7(49 
(1.21 
13222 
29.93 
79,14 
556.39 47* 
100* 
(7* 
J3* 
100* 
69* 
61* 
46* 
67* 
56* 
64* 
55* 
75* 
63* 
65* 
50* 
60* 
40* 
55* 
53* 
52* 
66* 
32* 
27* 
29* 
41* 
37* 
41* 
50* 
50* 
34* 
39* 
56* 
52* 
32* 
40* 
39* 
44* 
59* 
50* 
41* 
33* 
28* 
100* 
20* 
13* 
20* 
28* 
31* 
24* 
27* 
41* 
49* 
49* 
45* 
49* 
50* 
76* 
(4* 
40* 
Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 337 
TABELL 2: FINANSIELLT GENOMFÖRANDE 1994-1996 - REGIONAL FÖRDELNING 
TABELL 2.1: ÅTAGANDEN (forts) 
miljoner ecu 
Medlemsstater/ 
Region Bidrag 
(1) Totalt 
(2) 
ÖSTERRIKE 1457,421 33,7* 
Ostostetreich 
SUdosterreich 
Westosterreich 
Tvarregionah 317.541 33,76 
21203 
184.53 
843.32J 
PORTUGAL I4.75(,7l| 7417,41 
None 
Centro 
Lissabon-Tejodalen 
Alentejo 
AJgarve 
Azorerna 
Madeira 
Tvarregionah 541. lOJ 317.50 
36100 197.45 
426.591 200.04 
UlOol 108.44 
76.0o| 44.51 
62I.0OJ 373.18 
369.30J 27342 
12.IB0.72J 6.00197 
FINLAND 1408,40 
Manner-Suoni 
Åland 
Tvarregionah 195.3ô| 
160J 
1.310.451 
SVERICE 14(170| 
Smaland med Öarna 
Vlauverigc 
Sydsverige 
Mellersta Norrland 
övre Norrland 
Tvarregionah 11.2*1 
24,00| 
19.971 
18.00J 
io3.oa 
1.106.49I 
FÖRENADE KUNGARIKET 9.66103! 1.03(40 
North 
Yorkshire och llumheriide 
East Mid landa 
Eaat Anglia 
South East 
South West 
West Midlands 
North West 
Wales 
Skottland 
Nordirland 
Gibraltar 
Tvirregionalt 
GEMENSKAPEN 
TOTALT 447.6OJ 
336.12! 
168.88! 
60.001 
97,85 
246.12 
393,46 
1.180.39 
385.04 
90184 
1.295.93 
5.07 
4.14274 
3.18440 -
-
286.40 
-
174.82 
626.86 
0.12 
139.917,40! 42.628,60 «545 
22.4 129.75 
2242 
20.62 
5142 
52.42 
105,78 
24.00 
15.00 
18.00 
48.78 
1060,68 
32183 
306.17 
70,09 
84.89 
28,63 
374.96 
333.69 
150.54 
383.82 
-
5.06 
-
6.464,71 129.75 
9542 
95.32 
73,00 11.70 
11.70 
-
2340 
• 
• 
23.60 
3740 
• 
• 
--
73.00! 37.50 
105140 
-
-
-
-
2.051.80 ---
--
-------
-
6.151,041 63548 137,44 
137.44 
. 
114,74 
114.74 
4042 
-
40.22 
100.40 
---
-
---
---
100,40 
11(8.91 100 
10c 
23,00 
23.00 
40,00 
-
40.00 
4443 
-
-
• 
---
-129,95 
3345 
4(42 
47.59 
-
49.08 
46.48 
160I 
«4,91 
11.24 
--
53.66 
103,63 
27,75 
-
8.95 
8.59 
-
55.80 
--
50.02 
38,95 
-
44.33 -
13.57 
"1 425,721 115163 --
-
158.K 
158.18 
5649 
-
-
• 
-
56.39 
. ---
--
-------
-1 *M3 
16.23 59447 
106.27 
9.42 (0.45 
6,86 75.06 
51,89 
3(341 
9,22 
374.09 
9049 
3.15 
-
87,75 
68,09 
3.14 
. -
64.95 
504,6» 
23.46 
1124 
10.72 
-
1245 
-
19,09 
3124 
49.98 
65.18 
53.25 
-
227.95 
1.440,73 
21447! 5.79142 33178 
7.900,72 
31740 
197.45 
20946 
108.44 
444! 
373.18 
273.32 
6.377.06 
«0743 
49.63 
160 
555.01 
4(548 
11.24 
24,00 
18,14 
18,00 
48.78 
365.72 
6.005,70 
374.04 
318.41 
(9,77 
8.59 
97,44 
84,43 
394.05 
63132 
25043 
61178 
680.11 
5,06 
1438.17 
1.440,73 
«4.(5348 M* 
33* 
38* 
41* 
39* 
54* 
59* 
55* 
49* 
60* 
59* 
60* 
74* 
52* 
«0* 
25* 
100* 
42* 
38* 
100* 
100* 
91* 
100* 
47* 
33* 
«2* 
(4* 
95* 
53* 
14* 
100* 
34* 
100* 
55* 
65* 
68* 
52* 
100* 
59* 
45* 
48* 
M Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 
Generellt är det viktigt att understryka att genomförandet av åtagandena och betalningarna 1994-96 i 
de tre medlemsstater som kommit längst (Portugal, Spanien och Irland: 23,366 miljarder ecu i 
åtaganden och 17,373 miljarder ecu i betalningar) utgör 55% av de sammanlagda åtaganden och 
betalningar som verkställts mellan 1994 och 1996. Om man lägger till det finansiella genomförandet i 
Grekland, Förenade kungariket och Tyskland uppgår andelen av det totala genomförandet 1994-96 i de 
längst framskridna länderna till 85 % (36,465 miljarder ecu i åtaganden och 27,156 miljarder ecu i 
betalningar). Jämfört med det totala stödet till mål 1 och 6 (93,086 miljarder ecu) utgör åtagandena i 
de tre längst framskridna medlemsstaterna ensamma 25 % av stödet och betalningarna 19 %. Om man 
räknar med de sex längst framskridna medlemsstaterna uppgår denna andel till 39 % av stödet för 
åtagandena och 29 % för betalningarna. 
3. Mål 2 
3.1. Genomförande av mål 2 under 1996 
År 1996 var för mål 2 formellt det sista året för genomförande av den första programetappen, eftersom 
detta mål kännetecknas av att det löper i två etapper, 1994-96 och 1997-99.1 förverkligandet och på 
fältet var det fråga om det andra genomförandeåret, då programmen hade antagits sent först i slutet av 
1994. Kommissionen fick de olika parterna att påskynda genomförandet av programmen på fältet och 
den ansträngningen gjorde det möjligt att göra anslagsåtaganden före utgången av 1996 så att 
överföringarna till den andra etappen 1997-99 bara utgjorde 11 % av de ursprungligen programlagda 
stöden. 
1996 års genomförande6 har alltså gjort det möjligt att till stor del kompensera förseningarna i 
lanseringen av programmen. Genomförandet har medfört flertaliga anpassningar av pågående program. 
På totalt 82 program har 101 ändringar gjorts, varav 76 har påverkat stödbeloppen, som indexeringen 
av finansieringsbeloppen eller överföringen av en del av stödet som inte verkställts till perioden 1997-
997. 73 program (en del flera gånger) har vidkänts finansiella omprogrammeringar. Slutligen har 35 
begränsade anpassningar av programinnehållet varit nödvändiga i form av tillägg, indragning eller 
ändring av åtgärderna. Alla medlemsstaternas program har ändrats8, utom Sveriges och Österrikes. 
Det stora flertalet av ändringarna beror på det normala förloppet för ett flerårigt program. Indexeringen 
av finansieringsbeloppen är nödvändig, justeringen av innehållet har samband med konfrontationer 
med verkligheten vid genomförandet på faltet, till exempel stödmottagarnas behov, och ifrågasätter 
alltså inte programmens utformning, som följaktligen kvarstår, och det har varit fallet, med vissa 
begränsningar. Generellt har anpassningarna, även om de har fått ta förseningarna av de ursprungliga 
åtagandena ad notam, gjort det möjligt att hämta in förseningarna 1996 och begränsa överföringarna av 
anslag till etappen 1997-99. 
Främjande av teknisk innovation i regioner som omfattas av mål 2: 
Stödet till den tekniska utvecklingen i mål 2-regionerna ingick, som en nödvändig del i det produktiva 
sammanhanget i regioner med industriell tillbakagång och omställning, i de allmänna prioriteringarna vid 
utarbetandet av programmen för 1994-96. Jämfört med perioden 1989-93 är detta stöd på markant 
uppåtgående. Det ökar från cirka 9% av gemenskapens stöd i GSR till 17 % i SPD 1994-96. I dessa 
finansieringar uppgår ERUF till 80 % och ESF till 20 %. Jämfört med de andra strukturfondsmålen 
kännetecknas programmen i mål 2 av en stark prioritering av FoTU, som får tre färdedelar av 
gemenskapens anslag. Telekommunikationernas andel förklaras delvis av dessa områdens ringa behov av att 
skaffa sig bastjänster, eftersom de i allmänhet är väl utrustade i det avseendet. Utgifter för 
telekommunikationer och telematiktillämpningar saknas dock med all sannolikhet inte i programmen för mål 
6 För närmare beskrivning se kapitel V Sanimarotlllning per medlemsstat. 
7 överföringarna gällde 61 program av 82, eller 74 % av programmen. 
8 Ändringarna i italienska och franska program har varit flest (29 respektive 22). 15 program har ändrats flera 
gånger, vilket utgör 43 % av anpassningarna 1996: 8 SPD eller OP har ändrats två gånger (Liège, Bremen, 
Rhenlandet i Nord-Westfalen, Aragonien, Latium, Umbrien, Venezia och Trentino), 3 SPD har ändrats tre 
gånger (Niedersachsen, Emilia-Romagna, Toscana), 3 SPD har ändrats fyra gånger (Aquitaine, Ligurien, 
Piemonte) och ett SPD har ändrats sex gånger (Marche). 
338 Attonae årsrapporten - Strukturfonderna 1996 
TABELL 2: FINANSIELLT GENOMFÖRANDE 1994-1996 - REGIONAL FÖRDELNING 
TABELL 2.2: BETALNINGAR 
Medlemastater/ 
Region Bidras, 
(1) Sa (Jordbruk)! 5a (fiske) GtnmnaHiw Totalt 
(2) * (2/(1) 
BELGIEN 1.76249 ' 17144 
Bryssel 
Flandern 
Vallonien 
Tvirregionalt 19,72 
445,82 
1.165.51 171,54 
131,53! 
DANMARK 75342! 
Öster om Stora Balt 
Vaster om Stora Balt 
Tvarregionah 6.96J 
48.66! 
698.20! 
TYSKLAND 2044649J «464,47 
Saarbrtlcken 
Mecklenburg- West-Pommern 
Brandenburg 
Sachsen-Anhalt 
Sachsen 
Thiiringen 
Berlin 
Schleswig-Holstein 
Hamburg 
Niedersachsen 
Bremen 
Nordrhein-Westfalen 
Hessen 
Rhe inland- Pfalx 
Bad en-Wurtemberg 
Bayern 
Saarland 
Tvirregionalt 8.00J 
1.924.19] 70217 
2.304,391 704.34 
2466.531 716.49 
3.545.05 
2135,45 
99206 
156,38 1.237.35 
645.16 
201,23 
44.64! 
496.321 
I04.44| 
902.35! 
189.29 
208,15! 
170.33 
791.461 
I40.45J 
3.666.91! 357,73 
GREKLAND 14349A5J 4.403,14 
Anat Stereas kai Nisia ( 1 ) 
Kent. Ke Dit Makedoniai 
Ptlop. & Oit. Ster. Eli. (2) 
Thesaaiiaa 
Kr it is 
Ipirou (3) 
Thjakis(4) 
Nison Anatolikou Egeou (5) 
Tvirregionalt 685.701 279.21 
8325o! 296.11 
968.50J 298,06 
375.80! 131.93 
312,301 119.48 
407.20) 160.63 
494.30J 166.95 
434.30 
9.839.05 153.58 
2.797.20 
SPANIEN 31414,16! 9.403,65 
CastillJ-L» Mancha 1 1.308,031 485.10 
Galicien j 2.0T3.34I 969.3R 
Aaturien 
Kantabnen 
Baskien 
Navarra 
Rioja 
Aragonien 
Madrid 
Cajtilla-Leön 
Extremadura 
Katalonien 
Comunidad Valenciana 
Balearerna 
Andalusien 
Murcia 
Ceuta et Melilla 
Kanariobarna 
Tvarregionah 934,44'. 33298 
517.72 139.81 
466.82! 
126.571 
56.22! 
386.84' 
293.7l| 
2.196.03 744,95 
1.373,63! 374,<X) 
704,41] 
1.648,911 822.16 
71.231 
4.! 77,44! 1.391.08 
676.19! 254.76 
102.57! 48.61 
1.190.16! 405.74 
! 2.909,871 3434.18 50,00 
22,27 
27,73 
23,67 
6,37 
17,30 
339,68 
45.77 
939 
13.95 
17.05 
184.61 
11.52 
14,30 
11,73 
31,37 
««741 
178,73 
16.72 
9.08 
23.68 
67,76 
275,66 
7.82 
-, -
27.75 154,43 
3.91 
69.86 
67,06 
15.60 
115,19 
115.19 
S21.77 (43 
0.15 
4,4i, 
0.68 
298 
10.68 
-
10.68 
2341 
-i 
J 
19.38 
19.33 
14.16 
46.19 
14.03 
85.02 
18,61 
10,45 
18.70 -
15.(Ni. 
1 7,72] 
243.09' 23.5! 
-
-1 
-i 
-1 
-1 
•I •• • 
-! -1 
516,66 76,00 
-
46.13! 
1947! 
047! 
5.4o! 
32.2ol 
-
J 31.91! 
-1 
3.00! 
-i 
-1 
•i 
37729 76.00 59,10 
0,13 
21.92 
10,90 
26.14 19,60 (.05 
241 
-1 5,65 
19,60) 
4146! 3049 
41.26 
3(7,16 
-
-
H 
• 
0.24 
0.34 
3.79 
0.17 
11.56 30,29 
20,02 
5.621 540 
5.80 
344,77 
26.22| 
6247 
H 
7.76 
23.63 
5.26! -I 27.50 
6.70 -j 11.17 
18,971 -| 185,77 
1.45J -j 
333.06! 20.02 
J 
J -1 
-1 
-!' 
. _ 
(445! 42,71 
.1 
'i 226| 
24244 
j ,' 9.22 
-] -! 35.40 
-! - 14.94 
-! 
-! 
-J 110,07 
13.88 
-i -! 45.91 
i ^ ' 
-! -1 13.42 
' 1 
-! -! 
•1 J 
M.iji 427i| . 
-
-
--4245 
1.96 
23,17 
37,12 
0.60 
18,61 
0,49 
18,11 
45446 
1.69 
24,73 
66,62 
49.02 
50.44 
37.79 
15.95 
7,31 
0.37 
23.79 
8.36 
29.42 
4 8.97 
-
-
-j 10.68 
9.50 
18.9* 
8.91 
821! 
i (9,ii 
-
--
. 
J 
• 
-
---
-J --
89.11 
321,42 
246 
1.75 
3.90 
0.53 
0.74 
1.44 
1.10 
8.24 
1.08 
5.0O 
7,20 
1.12 
1,77 
1.25 
5.16 
0.90 
60.89 
216,89 S3541 
6,15 
144.05 
320,69 
64.92 
24.M9 
647 
17.79 
221.33 
6.658,0; 
1.69 
726.90 
770.97 
765,51 
1.287,79 
68295 
282.32 
6255 
14.87 
150.18 
39,61 
318,37 
68.35 
68,19 
46.06 
250.50 
61.7! 
1.059.52 
4.49246 
279.21 
296.11 
298,06 
131.93 
119,48 
160.63 
166.95 
153,58 
2.886.31 
11495/14 
487.56 
971,13 
336.88 
140.33 
234,83 
73,43 
25.99 
147J9 
! 14.92 
749,95 
38210 
354.60 
823.93 
25,49 
1.396.24 
255.66 
48.61 
466,63 
4.259.36 30% 
31* 
32% 
28» 
49% 
33% 
91% 
37% 
32% 
33% 
21% 
38% 
33% 
31% 
36% 
32% 
28% 
40% 
33% 
30% 
38% 
35% 
36% 
33% 
27% 
32% 
44* 
29% 
31% 
41% 
36% 
31% 
35% 
— 38% 
39% 
34% 
33% 
29% 
X% 
37% 
47% 
36% 
27% 
50% 
58% 
46% 
38% 
39% 
34% 
28% 
50% 
50% 
36% 
33% 
38% 
47% 
39% 
33% 
(1) Inklusive OP (operativa program) för Ättika 
(2) Inklusive OP för grekisks fastlandet. Vlstrs Grekland och. I 
(3) Inklusive OP for Egir och loniska barns 
(4) Inklusive OP fbr Trakten och östra Makedonien 
(5) Inklusive OP fbr de norra och de sodrs Oarra i Egciaka havi 
Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 339 
TABELL 2: FINANSIELLT GENOMFÖRANDE 1994-1996 - REGIONAL FÖRDELNING 
TABELL 2.2: BETALNINGAR (forts) 
miljö 
Medlemsstater / 
Region Bidrag 
(1) 5* (Jorrlhrv*) 5a (flete) G*n—afcaps-
tnst—IT Totalt 
(2) 
FRANKRIKE 1246(41 
De-do-Prance 
Haute-Normandie 
Baaae-Nnrmandie 
Picardie 
Champagne-Ardenne 
Bourgogne 
Centre 
Nord-Pas-de-CaJaia 
Breugne 
Pays-de-la-Loire 
Poitou-Charentea 
Lorraine 
Alsace 
Franc be-Comti! 
Limousin 
Aquitaine 
Midi-Pyrénee» 
Auvergne 
Rhône-Alpes 
Languedoc-Roussillon 
Prrrver.ce-Aipes-Cote d'Amr 
Kcrsika 
Mantnique 
Guadeloupe 
Guyane 
Reunion 
TvKrregionalt 21.40 
161.01 
200.21 
141,12 
89,66 
161.14 
110.97 
79546 
288.42 
261.46 
195.51 
345.53 
8346 
13237 
147.08 
360.47 
351.70 
211.92 
26250 
194.55 
225.52 
258.97 537.94 
105.21 
60.38 
3°0.66J 6049 
413.28 
193.29 
775.33 
5.675.10 78.35 
37.48 
195.92 
0,02 
IRLAND 5.901. is| Î47049 
Tvirregionalt | 5.901.15 2270.3° 
ITALIEN 19439/18 
Emiha-Romagna 
Piemonte 
Aosta 
Lombardiet 
Trentino 
Veneto 
r-riuli-Veneto-Giulia 
bguner. 
Ti-wcana 
Urrr-rien 
Marche 
Latio 
Abruw-ema 
Molisa 
Kampanien 
Apulien 
Basilicala 
Kalsbrien 
S ici hrr. 
Sardinien 
Tvirregionalt 268,67 
37-1.82 
17.82 
268.79 
138.28 
334,54 
120.23 
166.16 
338.97 
136.26 3.48149 
-
151.161 
357,02! 
275.37! 121.35 
30145! 39.10 
1.353.721 89.81 
i.200.00 
60275 105.41 
94.39 
919,48! 14109 
1.369.80) 206,78 
1.000.251 136.84 
9.648.141 2.545.82 (35,46 
106.02 
27,99 
62.50 
36.56 
23,89 
13.20 
10264 
46.49 
62.99 
30.41 
63.05 
15,90 
33.58 
83.31 
20.22 
29.00 
15,85 
3*,0* 
27,M 
245,06 
6.0C 
46,56 
3.00 
11,.56 
24.47 
12.00 
49.50 
37,71 
17.50 
10.50 
26.25 
• 
LUXEMBURG 76421 -| 4J8 
Tvïrregionart | 76.32! -[ 4.28 
NEDERLÄNDERNA 1.950,15 
Noord-Nederland 
Ooet-Nrderland 
West-Nederland 
Zuid-Nrderland 
Tv>rregionalt 164.70 
263.15 31,47 
31,47 
39,20| 
93.04| 
1.389.16! 9140 
29.96 
30,76 
• 
31.58 
• 9064« 
-
-, 9742 
-
-
. 
• 
. 
. 
-
• H 449,031 41,13 
•1 
•1 
-, , 
^ 
i1 
-1 
1 -1 
. 
_ 
906.561 97.32 
-1 -I 
202.671 49.45 
59,45| 
33.44| 
1.20| 
13.12J 
14.5l| 
I6.5l| 
6.94| 
5.68J 
lO.Ol) 
4.9Î! 4 
\ -\ 
-i 
j J 
1 i 
J 508,14 
0.83 
3200 
3.77 
30.85 
11.68 
47,98 
23,99 
30.63 
21.15 
10,62 
16.42 
46.15 
5143 
57,80 
4840 
30.25 
21.95 
18.18 
•! i 
•Î ^ 
4 -i 
-i -i 
449.0J! 4l.nl 1,87 
J J 
»941 
265 23,13! »4,«5 
-1 3.39 
4.92J -! 4,89 
0.05] -j 0.3C 
8.33 
5.90] 3.04 
8.31 
4,601 -1 20,07 
1,17) -! 6,00 
0.76! J 256 
342 -! 17.77 
1.35| -i 5.37 
2.85! -| S.38J -| 4.62 
9.I5| 
-! 
24,86 49,45 
8,95! 0,59 
8.951 0.59 
377,93| 11.12 
-1 
377.93! 11.12 262 -i 8.33 
•i -1 
.' 4 
-J -1 
J 
•1 
-1 
-1 
58.731 Z3.13! 
1048! (Ull 0.42 
10.581 0.33! 0.42 
11.64 i 12.44; 2545 
-! 13.40 
-i 3.93 
-i 3.43 
•1 J 4.491 
18,«! 1266 -
-, 
-251.06 
742 
0.24 
6,(2 
749i 
1.89 
4.50 
4,00 
22,16 
6.81 
4,64 
4.07 
2443 
5.84 
1.73i 
6.67 
11.75 
9.21 
4.78 
8.52 
6.29 
i 10.71 
-! 1.75 
4.14 
4.02 
8.52 
8.12 
64.23 
41 fii 
41.56 
-i 22143 
-| 0.87 
-1 0.61 
-) 0.16 
-
• 1.89 
245 
299 
-| 0.7* 
i 1.61 
0.81 
0.62 
0.56 
-1 0.94 
-1 7.68 
-[ 0.13 
-) 1.77 
-j 3.29 
-j 1.19 
-1 3,48 
-1 3.62 
-i 0.93 
H 185.52 
-i 0,98 
-! 0.98 
-i 3040 
-i 1.85 
•j 1,11 
-1 10,74 
-i 17.11 340643 
742 
107.09 
66,80 
70,09 
44,22 
59,25 
2(48 
230.01 
101.27 
91.61 
65.11 
108,73 
32.36 
51.73 
5282 
146.59 
87.22 
82,28 
54.61 
62.28 
56.73 
62.13 
64.73 
82.37 
46.00 
204.04 
1.560.15 
2411.95 
2311,95 
4.40(42 
72.36 
90.42 
4.71 
37,95 
31.17 
68.65 
26.8S 
60.11 
69,62 
29,80 
23.91 
47.30 
129,03 
39,23 
91.58 
108,70 
93,58 
14546 
210,40 
137.77 
1887.51 
26,13 
26.13 
59947 
45.20 
66.77 
14,17 
36.07 
437,46 29% 
35% 
67% 
33% 
50% 
49% 
37* 
26% 
29% 
35% 
35% 
33% 
44% 
39% 
39% 
36% 
41% 
25% 
33% 
21% 
32% 
25% 
74% 
17% 
20% 
24% 
26% 
27% 
39% 
39% 
23% 
27% 
24% 
26% 
14% 
23% 
21% 
22% 
36% 
21% 
22% 
16% 
13% 
47% 
13% 
7% 
9% 
16% 
16% 
15% 
14% 
30% 
34% 
34% 
31% 
27% 
25% 
36% 
38% 
31% 
340 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 
TABELL 2: FINANSIELLT GENOMFÖRANDE 1994-1996 - REGIONAL FÖRDELNING 
TABELL 2.2: BETALNINGAR (forts) 
Medlemsstater/ 
Region Bidrag 
(1) Mil 
1 2 3 4 Sa (Jordbruk) 5* (fiske) $b t Getnensfcaps-
laatlarjT Totalt 
(2) % 
(2WD 
ÖSTERRIKE 1457,42! 27,01 
Ostfisterreich 
Stldöetetreich 
Westosterreich 
Tvirregionalt 317.54 
21203 
184,53 
843.32 
PORTUGAL I4L7M.7I 
Norte 
Centro 
Lisssbon-Tejodalen 
Alerte jo 
Algarve 
Azorems 
Made ira 
Tvirregionalt 541,10 
36200 
426.59 
18200 
76.00 
621,00 
369.30 
11180.72 27.01 
5.698,66 
246.24 
171,16 
151.48 
7179 
38.15 
318.59 
208.97 
4.491.26 
FINLAND 1408,40: 
Manner-Suorri 
Xland 
Tvirregionalt 19546 
260 
1.310,45 
SVERIGE 14(2,70 
Smaland med Oama 
Västsverige 
Sydsverige 
Mellersta Norrland 
övre Norrland 
Tvirregionalt 11.241 
24.00J J 
19.97! 
I8.00I 
IO3.O0! 
I.I06.491 
FÖRENADE KUNGARIKET 9.662,03 
North 
Yorkshire och Humberside 
East Midlands 
East Anglia 
South East 
South West 
West Midland» 
North West 
Wales 
Skottland 
Nordirland 
Gibraltar 
Tvirregionalt 
GEMENSKAPEN 
TOTALT 447,60 
336.12 
168.88 
60.00 
97.85 
246.12 
393,46 
1.180.39 (1546 
H 
-
-
-
231.37 
385.04J 
90184 
1.295.93 
5.0TI 94.58 
489,70 
-
4.142.741 0.01 
3.18640! 
139.917,40; 31.405,72 33,01 
7.62 
15.73 
9.67 
29,79 
29,79, 
38,06 
8,20 
5,04 
6.1? 
18.66 
I.O9O44 
191.27 
120.58 
40.79 
42.97 
23.20 
157.23 
124.76 
76.69 
308.BI 
4,05 
348845 10340 
103.80 
-
-
-
-
5146 
51.26 
3649 946 
9.36 
-
12,92 
1292 
18,75 
-
-
36.50! I8.75 
1.40046 
-
-
-
-
-
1.400.26 -
-
-
-
-
-1 
4JO7.08I 317,91 10748 
107.88 
-
-
574I 
57.31 
34,72 
-1,00 
-
1.00 
-
J 
J 
6.90 
. 
-
6.90 7(40 
18.92 
J0.56 
29,02 
. 
J 
, 
-
-
-
2341 
2283 
0,7* 
I2,00! 22,64 
4 347; 
J J 
•i H 
-1 -i -1 
34.72' 1100 
75,74 
-
J 
-
-20,10 
• 
-
. 
. 
• 
-
-
75.741 20.10 19.27 
14048 
16.83 
5,13 
4,62 
4243 
34,48 
29.05 
. 
-
8,35 
.1 -1 
1.425,77! 22946! 1.487,58 -
• 
• 
-
-
042 
82.62 
31,48 
. 
31.48 
-
-
• 
-
-
-Î*M 
6,83 
2.W 
106 
24.13 
211,62 
-
-
4.61 
-
207.01 
37,77 
147 
36.20 
2641 
-
0.94 
-
25.87 
22848 
11.73 
6,12 
5.36 
6.28 
9.55 
16.12 
23,05 
26.39 
21.64 
10204 
71144 
114,10! 274446 39440 
6048 
49.11 
40,75 
246.16 
5.91048 
246.24 
171.16 
156.09 
72.79 
38.15 
31(49 
208.97 
4.691.27 
302,17 
24,40 
0,78 
276.98 
220,97 
347 
8.20 
5,98 
6,16 
18.66 
178.59 
3.771,46 
219.82 
126.70 
51.28 
4,62 
49.25 
65.63 
166.78 
37145 
134.23 
458.83 
51144 
4,05 
1.606.50 
71144 
4541144 25% 
19% 
23% 
22% 
29% 
40% 
46% 
47% 
37% 
40% 
30% 
31% 
57% 
39% 
20% 
12% 
30% 
21% 
17% 
30% 
34% 
30% 
34% 
18% 
16% 
39% 
49% 
38% 
30% 
8% 
50% 
27% 
42% 
32% 
33% 
51% 
39% 
80% 
39% 
22% 
33% 
'3^f 1 
s v fr**6/* c .* : *; ' >*'"%*>-*? *£ v i? v :> 

Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 343 
STORA PROJEKT* 
Antagandeår/ 
Medlemsstater Mil Kostnad 
totalt Bidrag 
ERUF 
(1) Offentligt 
nationellt 
bidrag Privat 
bidrag Åtaganden 
1996 1995-1996 
(2) % 
C2VU) miljoner ecu 
Betalningar 
1996 1995-1996 
(3) % 
(3VO) 
1996 
SPANIEN 
Gasledning Gibraltar-Cordouc 
Gasledning Valencia-Cartagena 
NatargasanUggriingar vid Huelva 1 
1 
1 298,47 
60.69 
27.40 99,01 
23,81 
7,28 0,00 
0.00 
0.00 199.461 89.81 
36.881 23.81 
20.12J 758 89.81 
23.81 
7.28 91% 
100% 
100% 71.85 
19.05 
5,82 71,85 
19.05 
5,82 73% 
80% 
80% 
1995 
IRLAND 
Tallaght Hospital (Dublin) 
ITALIEN 
Port de Gioia Tauro (Kalabrien) 1 
1 131.33 
120,00 39,37 
40.00 91,96 
0.00 o,oo| 0.00 
80,001 0.00 39.37 
40,00 100% 
100% 0.00 
20.00 31.50 
20.00 80% 
50% 
Stora projekt i den mening som avses i artikel 16.2 i samordningsförordningen. 

3yj* 
-'; *; '_TT af\»¥n-B>At*i.rpirrr» ptvnr ra~nr> A min>îi/'«>t «A »mr» *'>* -'/(S-v^S.^ft^Si «. PILOTPROJEKT ENLIGT ARTIKEL 10 ERUF '- >*r%m 

Åttonde årsrapporten-Strukturfonderna 1996 
PILOTPROJEKT ENLIGT ARTIKEL 10 ERUF 347 
Projekttyp 
Medlcmss ta t/Beteckning/Region Antagande-
år Kostnad Bidrag 
ERUF 
TEKNISKT NYSKAPANDE 
Regionala strategier för nyskapande 
Belgien: Limburg 
Tyskland: Wescr-Ems 
Grekland: Västra Makedonien 
Spanien 
Aragonien 
Extremadura 
Galicien 
Frankrike: Auvergne 
Irland: Shannon 
Italien: Kalabrien 
Österrike: Nieder-Österreich 
Portugal: Projekt "Teknik på regional nivå" Nortc 
Förenade kungariket: Yorkshire Se Humberside 1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1995 
1996 0,499 
0,500 
0,400 
0,413 
0,309 
0,490 
0,501 
0,500 
0,500 
0,460 
0,400 
0,544 0,249 
0,250 
0,200 
0,206 
0,154 
0,245 
0,250 
0,250 
0,250 
0,230 
0,200 
0,250 
Teknik på regional nivå 
Grekland: Centrala Makedonien 
Spanien: Castilla-Lcön 
Italien: Abruzzerna 1995 
1995 
1995 0,400 
0,400 
0,400 0,200 
0,200 
0,200 
Tekniköverföring 
Projekt "IMPLACE" Castillc La Manche/Nordirland 
Spanien: Projekt "TRANSTEX" Extremadura 
Italien: Projekt "REPORTING" Apulien 1995 
1995 
1995 3,251 
2,000 
2,000 1,000 
1,000 
1,000 
INFORMATIONSSAMHÄLLET 
Strategi för utveckling av informationssamhället 
Tyskland: Sachsen 
Grekland: Centrala Makedonien 
Spanien: Valencia 
Frankrike: Nord-Pas-de-Calais 
Italien: Piemonte 
Förenade kungariket: North West England 1995 
1995 
1995 
1995 
1995 
1995 0,866 
0,507 
0,500 
0,497 
0,496 
0,501 0,260 
0,254 
0,250 
0,249 
0,248 
0,250 
Interregional tclematiktillämpning 
Projekt "WOLF" (Tcssaloniki (EL), Sardinien (1), Galicien (E), Mangualde (P), 
Brandenburg (D), Nordirland (UK), Irland) 1995 1,233 0,530 
Strategi för utvecklning av informationssamhället 
Tyskland 
Infosh Schleswig-Holstein 
Bis 2006 Brandenburg 
Irland: ShIPP Shannon 
Österrike: TELEKIS Steiermark 
Finland: Paraddis Tampere 
Sverige: AC-DIREKT Västerbotten 
Förenade kungariket: NiSTRAT North of England 1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 0,500 
0,500 
0,500 
0,577 
0,500 
0,500 
0,500 0,250 
0.250 
0.250 
0,250 
0,250 
0,250 
0,250 
NYA SYSSELSÄTTNINGSMÖJLIGHETER 
Tyskland 
"SDL" (Regional net of cooperation creating new possibilities of employment for 
women in the sphere of social services for children, youngsters and disadvantaged 
persons in a rural countryside, Bade-Wurtemberg) 
"Contracting Biiro" (Aufbau und pilothafter Betricb eines Informations- und 
Vcrmittlungsburos fur Energieeinspar-Contracting) 
Spanien 
"ERNE" (Navarra) 
"ALEGRE" (Projet d'actions locales d'emploi, Castilla-Lcön) 
"NYEC" (Nouvelles initatives d'emploi, Kantabricn) 
"NIOVALLES" (New job initiatives, Katalonien) 
"REVOL" (Recycling of Urban Large Wastes, Asturien) 
Italien 
"HOME" (A house for a people: new quality for a new comfort, Puglia) 
"PICENUM 2000" (Politique active d'emploi pour le district d'Ascoli Piceno, Marche) 
"SECI" (Services éducatifs et de garde pour les enfants, Toscana) 1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 0,509 
0,632 
1,077 
0,818 
0,877 
0,887 
0,450 
0,800 
0,938 
0,512 0,250 
0,316 
0,500 
0,500 
0,500 
0,430 
0.315 
0,470 
0,406 
0,256 
Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 35 
2. De är däremot svårare att identifiera i särskilda åtgärder, eftersom de för det mesta är utspridda på de 
andra åtgärderna av ekonomisk natur. 
Insatserna för FoTU är klart inriktade på innovation och tekniköverföring till förmån för företagen. De avser 
• innovationsfrämjande åtgärder, 
• stöd till tekniköverföring, 
• stöd till forskningsverksamhet inom företag, särskilt små och medelstora företag, 
• utveckling av arbetskraften i aktiviteter med anknytning till FoTU. 
Utgifterna inom telekommunikation och telematiktillämpningar står för en fjärdedel av gemenskapsstödet 
och är fördelade nästan lika mellan bastjänster och avancerade tjänster. De är dock utspridda på andra 
åtgärder och har samband med särskilda insatser, som utveckling av ett centrum för avancerad 
informationsteknik (Frankrike) eller av regional infrastruktur för avancerad telekommunikation (Spanien). 
Det visar sig dock svårt att kvantifiera dessa insatser på grund av att de är utspridda på olika ekonomiska 
utvecklingsåtgärder. 
Tabell 1-9: Mål 2 och teknisk utveckling, 1994-96 (i miljoner ecu) 
FoTU(l) 
Tdekommunikalioncr (2) 
Telematik (3) 
TOTALT Totalt 
2.736,6 
56,0 
56,2 
2.849,1 % 
96% 
2% 
2% 
100% Strukturfonder 
ERUF 
811,2 
12.7 
21.1 
845,0 ESF 
221,7 
0,0 
0,0 
221,7 Totalt 
1.032,9 
12,7 
21,1 
1.066,7 •/. 
97% (4) 
1% (4) 
2% (4) 
37% Medlemsstater 
Offentliga 
sektorn 
1207,0 
16.2 
28,3 
1.251,5 Privata 
sektorn 
497.0 
27,2 
6.7 
531,0 Totalt 
1.704,0 
43.4 
35.0 
1.7823 % 
96% (5> 
2% (5) 
2% (5) 
63% 
(>). (2). (3). (4), (5): Se anmärkningar Ull tabell 1-4 (kapitel i) 
3.2. 1996 i programperioden 1994-96 
Tabell 1-10: Mål 2 -1996 i programperioden 1994-96 (i miljoner ecu) 
Bidrag 1994-1996 fort OveriBring 
Bidrag 1994-1996 efter oveHrjring 
Åtaga nden 
1 % av bidraget 
Betalningar 
l % av banc* 
ôverAringn-aa 1994-1996 tin 1997-1999 
Antal itglrder*** 
Preliminär fSrdebiinc 1997-1999 
Bidrag 1997-1999 efter «verfftriog B 
160.0 * 
133.5 
140.6 
105% 
50,0 
37% 
28.7 
4 
186.0 
214.7 DK J 
56.0* 
54,1 
53.1 
98% 
23.7 
44% 
2.7 
2 
65.0 
67.7 D 
733,0 • 
703,4 
665.9 
95% 
339,7 
48% 
40.1 
9 
854.0 
894.1 E 
1.130,0 ~ 
996,2 
1036.4 
104% 
607,2 
61% 
1391 
8 
1.318.0 
1.457,3 F 
1 763.2 * 
1.581.6 
1.560,2 
99% 
835.5 
53% 
208.6 
19 
2059.0 
2267.6 1 
684,0* 
524,0 
514.0 
98% 
245,1 
47% 
169.7 
11 
798.0 
967.7 L 
7.0* 
5.3 
6.0 
113% 
4.3 
80% 
1.8 
1 
8.0 
9.8 NL 
300.0* 
224,1 
204.2 
91% 
91,8 
41% 
80.1 
5 
359.0 
439.1 UK 
2142.0* 
2017,4 
2060,7 
102% 
1.090,3 
54% 
155.1 
13 
2500.0 
2655.1 EUR9 
6.975,1 A 
K) 1.0 ID 
6.239,7 101.0 
6.241.0 65,5 
100% 65% 
3.287,3 33/) 
53% 33% 
nu 71 
8.147 JO 
8.973/» 4 
. FIN 
692 *W 
55.8 
52.4 
94% 
29.8 
53% 
14.4 
1 
119.1 
133.5 S 
160.0 V) 
160,0 
105.8 
66% 
38.1 
24% 
. 5 
. -EU ro 
3304 
31M 
223,7 
71% 
10f49 
31% 
"f* 
10 
119.1 
I3W 
* Pmnrampknerim SPD; •• Prot~>pianerm« GSR; *** Of/SPD 
(1) 1995-1999 
(2) 1995-1996 
OBS: Pnxaatastscr »var 100% soakuknr soslsf san skall fiifftras « 
I slutet av den första etappen 1994-96 har åtaganden gjorts för 100 % av de justerade anslagen till de 
gamla medlemsstaterna och 53 % har betalats, vilket motsvarar 89 % av det ursprungligen åtagna 
stödet och 47 % av det betalade. För de nya medlemsstaterna utgör åtagandena 71 % av det justerade 
stödet och betalningarna 32 %. För hela mål 2 var 1996 således ett verkligt återhammingsår vad gäller 
finansiellt genomförande, eftersom de åtagna beloppen 1996 utgjorde 41 % av åtagandena för 
treårsperioden, medan det första året stod för 31 % av åtagandena och 1995 för 27 %. Detta gäller i 
ännu högre grad betalningarna, eftersom de betalda anslagen 1996 utgör 45 % av de anslag som 
betalats mellan 1994 och 1996, medan betalningarna 1994 står för 29 % och 1995 för 26 %. 
348 Åttonde årsrapporten-Strukturfonderna 1996 
PILOTPROJEKT ENLIGT ARTIKEL 10 ERUF (forts) 
Projekttyp 
Medlemsstat/Beteckning/Region Antagande-
år Kostnad Bidrag 
ERUF 
FYSISK PLANERING 
Nederländerna 
Kamp mot översvämning: "Tungelroyschebeek" 
Kamp mot översvämning: "Dalemse sluis" 
Kamp mot översvämning: "Woolderbinnenbcek" 
Kamp mot översvämning: "Keersluis Haatlandhavcn" 
Tyskland/Nederländerna: Kamp mot översvämning "Hollandsch-Duitsche gemaal" 1996 
1996 
1996 
1996 
1996 5.900 
5,600 
3,300 
4,800 
11,600 2,950 
2,800 
1,650 
2,400 
4,200 
Åttonde årsrapporten-Strukturfonderna 1996 
PILOTPROJEKT ENLIGT ARTIKEL 6 ESF 349 
Projckttyp 
Medlemsstat/Beteckning 
NYA SYSSELSÄTTNINGSTILLFÄLLEN - Administreras av kommissionen 
Belgien 
Création agence-conseil pour handicapés (Advice agency for the employment of disabled people) 
IGLOO (New forms of partnerships in areas related to housing) 
Jobrotation in een Peterschapsbcdrijf en in zijn Toeleveringsbcdrijven (Trainees from SME's replaced by unemployed) 
LEHRMAS (Social economy enterprises in (he areas of environment, housing, services and restauration of patrimony) 
OLA (Training in "logistic assistant" for hospitals) 
Danmark 
Den blandcndc landhandel (Programme for immigrant families) 
GREEN FUTURE (New sources of jobs in environmental activities) 
Incubator Guided By Seniors (Business development centre) 
Tyskland 
Lokale Partnerschaften zur Schaffung von Arbcitsplatzcn (Local network 10 develop innovative methods of job creation) 
TELA-START (Regional telemaiic network centres) 
Transferbctrieb -TB (Social insertion enterprise in the recycling sector) 
Grekland 
|\Vomen's Micro-Entreprise Birth and Adoption (Intermediate agency for women apprenticeships) 
Spanien 
Autoocupacion jtivenil (Assistance for the creation of Micro enterprises) 
EVTV - FS (Feasibility study for the creation of health services) 
PROMHTEO (Treatment of agricultural waste by marginalised youth) 
RESTAUR A-NATURA (Local office to promote new jobs in the hotel trade) 
SARELAN (Network for protected employment for the disabled) 
ISARELAN (Platform to solve problems of jobs offer and demand) 
I.SF.RDOM (Domestic services by marginalised people) 
|Teletrabajo en Euskadi (New jobs through teleworking and management training) 
Frankrike 
lAmcnagement et réduction du temps de travail (Experiments in enterprises to reduce working time) 
ARIMIEL (Platform to network competing SMEs) 
CITY SERVICES (Development of "services de proximité") 
Insertion-Jeunes (Training in the construction trade of disadvantaged youth) 
Itinéraires pour l'emploi (Inletenterprises platforms in European regions) 
Lc Transport dans son environnement social ("Mediation" agents in the area of public transport) 
MERCATOR (Teleworking training centre for disabled people) 
PEVERE (Training of youth in environment related professions) 
Point Accueil Services Cadours Grenade (Job creation in the area of "services de proximité") 
PRESENCE (Job creation for disadvantaged youth in the area of "services de proximité") 
RATP-BN92 (Partnership to develop quality transport) 
Trois expérimentations Igloo France (Training of disadvantaged groups in construction related trades) 
Irland 
Pathways to Work (Job creation in the areas of childcare. caie for the elderly ,...) 
RCCN (Training actions in the community/child/hcnllh care sectors) 
Italien 
Crcazione d'impiego dclt'impresa sociale nclle arce urbane (Training and creation of employment in social enterprises) 
Dirigenti e quadri per il territorio (Reinsertion in the labour market) 
European Network of Agency for temporary work (Network of interim work employment agencies) 
MARE VERDE (Creation of a Sea Agency in the harbours) 
Programmazione Concertata dello sviluppo locale (Local initialives for the creation of jobs) 
Teleworking with good privacy (Multimedia technology in SMEs) 
TRANSFER - COOP (Transfer of management skills belwcen cooperatives) 
Portugal 
| Les 3 E du Développement intégré: Emploi, Environnement. Economie (Local multidisciplinary agency in the area of environment) 
|PLACE (Network of local partners) 
Finland 
JKUOPIO Dance Festival (Job creation for young people in the area of culture) 
RAIN (Network of rural small enterprises and farms using IT) 
YOPORE (NUOTTA) (Network to promote employment related to the environment) 
Sverige 
ICreation of local work centres (co-ops wilh monitor) (Local work centres (co-ops with monitor) for the unemployed) 
[Transnational Training Project (Training for self-employment) 
Förenade kungariket 
Growth Rural Employment Bureau (Employment service bureau for micro-businesses and individuals) 
Mobility for food wholesale workers (Three country network) 
SME Base Expansion Through Social Enterprises (Local consortium to support SMEs) AnUgandeir 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 Kostnad 
totalt 
790.400 
2.145.400 
614.668 
209.891 
875.477 
360.200 
1.719.302 
864.595 
804.298 
3.112.112 
240.608 
750.800 
326.750 
80.300 
177.812 
1.320.000 
874.062 
1.200.000 
1.533.750 
333.625 
1.582.300 
415.000 
5.358.012 
304.000 
1.588.088 
2.785.000 
600.000 
504.571 
350.200 
2.215.900 
3.584.000 
406.200 
365.209 
334.000 
1.507.943 
3.063.125 
1.068.980 
300.000 
760.120 
3.143.500 
363.200 
881.745 
134.600 
65.517 
698.655 
482.800 
1.841.268 
1.204.000 
307.700 
39.624 
821.219 Bidrag 
ESF 
439.500 
1.000.000 
245.900 
157.418 
377.100 
273.100 
1.000.000 
586.100 
643.400 
1.000.000 
192.500 
600.640 
163.375 
64.240 
152.812 
750.000 
500.000 
720.000 
720.000 
266.900 
355.300 
220.300 
1.000.000 
173.000 
760.000 
788.000 
192.000 
326.200 
265.400 
513.800 
1.000.000 
162.400 
276.200 
235.200 
1.000.000 
1.000.000 
642.700 
200.000 
608.100 
1.000.000 
259.200 
554.000 
1)8.100 
51.724 
86.207 
277.200 
1.000.000 
640.800 
149.118 
18.750 
656.975 
350 Åttonde årsrapporten-Strukturfonderna 1996 
PILOTPROJEKT ENLIGT ARTIKEL 6 ESF (forts) 
Projckttyp 
Medlemsstat/Beteckning 
INFORMATIONSSAMHÄLLET - Administras av kommissionen 
Tyskland 
| Brise (Bremen) 
Grekland 
| Athina (Athene) 
Spanien 
JEssimur (Murcia) 
Frankrike 
|Teleparc (Midi-Pyrénées) 
Irland 
{Stand (Ireland du Sud Ouest) 
Finland 
|Nokis(KarélieduNord) 
Sverige 
IlTBlekinge (Blekinge) 
Förenade kungariket 
| WIS (Wales) 
PILOTPROJEKT OCH PROJEKT FOR NYSKAPANDE - Atlniinistcras av medlemsstaterna 
Belgien 
Enterprise d'insertion dans le domaine de l'économie sociale (Developing commercial activities for non-qualified and marginal youth) 
Geinformatisserde trajectbeleiding via netwerkomwikkeling (Computer registration syslem on (he unemployed) 
Danmark 
|A further Education and Training Project for Engineers and Technicians 
Tyskland 
Technological and consultancy centre for women in Leipzig 
Futher education for women (East German women, esp. in SMEs) 
Social cooperative enterprise with workshops 
Recycling from elccuonic refuse 
Innovative vocational and educational measures for people with a criminal record 
Greater flexibility and individual attention in the learning processes of vocational training 
Grekland 
Specialisation of engineers in the field of energy management in building and industry 
Study and pilot test for first implementation of occupational health & safely CAT distance learning 
Setting up mobile training units at district & local level 
Implementation of training using multimedia 
Spanien 
JEurogestores (Vocational training for managers of European funded projects) 
Frankrike 
(Resourcing operation towards Employment. Activity and Economic Development 
| Assessment centre foi young people involved in two local assignments 
Irland 
Employer rcsotices initiative 
Employability through training 
Establishment of accreditation system of vocational training 
New employment - Ans & Culture 
New work organisation in Ireland 
Guidance for young people 
Kallen 
jSTART (DADO/1NTELFOR) System for Administrative Ttansparency through Telematic Network 
Luxemburg 
|Mobile training centre 
Nederländerna 
|Projcct persoonlijkc dienstverlening (local centre for information exchange) 
Portugal 
|New model for vocational training of young people & recurrent training for employees 
Development of policy measures for employment and vocational iraining 
Cooperatives - an alternative source of employment for the over 40s 
Förenade kungariket 
[Virtual iraining (Training in electronic manufacturing industry via muliimcdia techniques) 
Partnership for improved employment for disabled people 
Training young people for industry 
|Drivc for youth (skills development) Antagandear 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1994 
1994 
1994 
1994 
1994 
1994 
1994 
1994 
1994 
1994 
1994 
1994 
1994 
1994 
1994 
1994 
1994 
1994 
1994 
1994 
1994 
1994 
1994 
1994 
1994 
1994 
1994 
1994 
1994 
1994 
1994 
1994 Kostnad 
toult 
500.000 
500.000 
440.000 
500.000 
498.500 
500.000 
500.000 
529.200 
1447370 
2057021 
2120838 
1830001 
524000 
1140000 
944000 
3012000 
607998 
490667 
542667 
430667 
554667 
201281 
1098849 
980916 
383000 
309000 
422000 
1296000 
1445000 
1296000 
908000 
1777188 
2498095 
260000 
348453 
238373 
2552000 
1175000 
215000 
825000 Bidrag 
ESF 
250.000 
250.000 
220.000 
250.000 
249.450 
250.000 
250.000 
250.000 
355264 
91423 
952044 
1373001 
360000 
855000 
450000 
1506000 
303999 
368000 
407000 
323000 
416000 
150961 
494482 
264029 
287000 
232000 
317000 
972000 
1083000 
972000 
454000 
888594 
1124143 
195000 
261340 
178780 
1276000 
585000 
161000 
370000 
Åttonde årsrapporten-Strukturfonderna 1996 
PILOTPROJEKT ENLIGT ARTIKEL 6 ESF (forts) 351 
Projckltyp | Antagandear | Bidrag 
Medlemsstat/Beteckning 
Belgien 
Entreprises d'insertion dans le domaine de l'économie sociale. (Insertion measures in the field of social economy) 
Suivi et évaluation du parcours d'insertion (Pathways of integration evaluation.) 
Danmark 
EuroCab (A transnational testing of a training model for integration of young people) 
|Green education and nature care in Storstrom County (environment conscious training) 
! A personal helper for physically disabled people 
ll'toject "Safe Habour" (iraining of young unemployed people) 
jFRIGG (Training project aiming at recycling and environmental consciousness). 
nternet-pilots (IT for upskilling and improving labour market dynamics) 
Tyskland 
| Apprenticeship corresponding to interests and aptitudes and ensure subsequent completion 
11 mpioving the professional knowledge of employees "lent" from START Zciiarbeit 
[Transmission of "social competence" to young people entering the working world 
IWoikina time system agency 
IT.O.P. - (eco-friendly production methods & products through iraining and research) 
| Virtual Community to assist handicapped people 
i N'eue Ansät7e und Formen tier Reintegration (Labour exchanges for active job search through self-organisation.) 
Grekland , 
[Systemic Methodology on the Design and Implementation of Vocational Training 
j Development and Use of Human Resources in Major Projects 
Tcâneïïe navail, coupon d'emploi de multiples usages (Training materials for the use of offenders and ex-offenders.) 
Spanien —— 
ToTâëniTstico. Formaciön y Dinamizaciön Socioeconomica para el Desairollo Local (Training of local development experts) 
I'ulores parala ^xportacion (Support system to assist 50 firms in the field of exporting) 
I European University Summer School Continuing and Vocational Educalion. 
Frankrike 
j Pépinières Européennes pour Jeunes Artistes (Network of European for young artists) 
i Plate-forme Emploi (Job creation in the area of sport facilities construction work ) 
I Projet de formation, action el recherche entre le Quart Monde et l'Université (Experimental méthode of training-action-study) 
|En 1995 et 1996 créons 500 emplois... (Create employment for the older unemployed) 
[Epargne éthique et solidaire pour personnes exposées à l'exclusion (Solidarity fund for people exposed to exclusion.) 
IDIOGENE (Design and construction of timber-frame social housing) 
Irland 
Tallaght Telemarketing Initiative 
Arts Awareness Intervention 2 
Europcan Computer Driving Licence in Ireland 
Early Years Tutor Training, course development and certification 
Innovative training and development for health informatics in the Health Services 
I Arianna (New forms of facilitation in collimaling job supply and demand) 
CARONTE (improve the functionality of the labour market) 
Control and régularisation of the conjundural phenomenons. 
JOBNET (New organisational and administrative models) 
Luxemburg 
jFlexmobil (greater flexibility in working hours) 
Nederländerna 
iLoophaanonderbrcking (examine the scope for leave of absence arrangements) 
Qualifikationsbuch mit Umsclzuiigs programm ("work hook" for individuals It) assist life-long learning) 
"Qualifikationsinformationsdien.st" (Cooperation between local business & training organisation) 
Effects on employment of laws and regulations in environmental policy and ecology 
ALICE - (raise the capacity of local agencies) 
! Formaçô; r-öa Inieraciiva d Distância de Trabalhadores das PME et Microemprcsas ( interactive distance learning) 
! S abet vi \ •r numa Europa Multicultural (take hold of multicultural associations of Europe which are social)' viable.) 
'inland 
iFlexilibilitv throush 6-hour shifts 
I Development of quality of working life and lifelong learning 
ISALT - Resource and Development Centre 
A Model for Directing a Company's Competence Development 
i Matching Competence for Action through joining a Network 
! I lealthv and Productive Workplaces 
Förenade kungariket 
I Flexibility. Choice & Quality of Life 
[Criaseow Works 2 (new and cost-effective ways to use public funds earmarked for unemployment benefit) 
Tc'vbei Café (innovative use of new technology as an information source and training mechanism) 
|Ciiy Fringe ; One tho usand Jobs (deliver brokerage services, reduce employers' resistance to employing local people) ESF 
1995 182500(M 575000 
1995 1090263 490263 
801513 
1995 2278979 1025541 
1995 122472CH 492950 
2562527 338468 
1995 1017236 423823 
1995 1527521 667038 
1995 1028837 439685 
1995 1520017 6S4007,' 
1995 420001 
1995 546896 246104 
1995 
1995 531655 
1994375! 345607 
776930 
1995 963789 433705 
9!90q 68925 
5745804 430935 
478739 359054 
1852772 1389750 
1995 338831 
1995 1253402 254123 
564030,9 
270687» 
1995 74100q 993283 
1995 449361 
1903847 202212,5 
400000 
126949.5 
1995 134756.1 
1995 428500 
551466 J21000J 
413600 
346000 2595001 
1995 346150 259612.5 
1995 635633,3 
2640OCtf 118800 
1995 329655 148344,8 
1995 166500 
1995 108225 
576779 
1995 97146ffl 422105 
1995 6796195 1559196 
1995 
1995 103291 
1995 388870 46481 
1749921 
1995 514127 
1995 337800 
504147 385595,3 
253350 
378110 
1995 910000 
soooool 409500 
360000 
1995 571000 
2652lOffl 
1995 550000 256950 
1193445 
247500 
699000 314550 
212671 
1995 
940799 
9061471 95701,95 
137861 
374152 
405000 

ÏSJ 

Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 355 
ADAPT 
GSJ 
CEEP 
CÖE 
DOM 
ECOS-Ouverture 
EFS 
EFTA 
EIB 
EIF 
EKSG 
Employment 
ERUF 
ESF 
EUGFJ 
Europartenariat 
FFU 
Forcem 
FoTU 
FoU 
GI 
GS 
GSR 
Horizon 
IKT 
Interreg 
ISDN 
Konver 
LAG 
Leader 
NIS 
NOW 
OP 
PACTE 
PEACE 
Perifra 
PESCA 
PHARE 
PIC 
Rechar 
Recite 
REGEN 
REGIS 
Résider 
RETEX 
RIS 
RISI 
SDEC Gemenskapsinitiativ för arbetskraftens anpassning till industriella förändringar 
Gemensamma jordbnikspolitiken 
Europeiskt centrum för offentliga affärsverk och företag 
De associerade staterna i Central- och Östeuropa 
Franska utomeuropeiska departement 
European City Cooperation System 
Europeiska fackliga samarbetsorganisationen 
Europeiska frihandelssammanslutningen 
Europeiska investeringsbanken 
Europeiska investeringsfonden 
Europeiska kol- och stålgemenskapen 
Gemenskapsinitiativ för sysselsättning och utveckling av mänskliga resurser 
Europeiska regionala utvecklingsfonden 
Europeiska socialfonden 
Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket 
Främjande av kontakter mellan verksamheter i stödmottagande regioner 
Finansieringsinstrument för utveckling av fisket 
Fonden för vidareutbildning (Spanien) 
Forskning och teknisk utveckling 
Forskning och utveckling 
Gemenskapsinitiativ 
Globalt stöd 
Gemenskapens stödramar 
Gemenskapsinitiativ för integrering på arbetsmarknaden av handikappade och 
särskilt missgynnade personer 
Informations- och kommunikationsteknik 
Gemenskapsinitiativ för gränsregioner 
Digitalt flertjänstnät - Integrated Services Digital Network 
Gemenskapsinitiativ för ekonomisk omstrukturering av områden med 
försvarsindustrier 
Local Action Group - grupp för lokal åtgärd 
Gemenskapsinitiativ för främjande av projekt för utveckling på landsbygden 
Nya oberoende stater 
Gemenskapsinitiativ för integrering av kvinnorna på arbetsmarknaden 
Operativa program 
Program för erfarenhetsutbyte mellan lokala och regionala myndigheter i 
Europa 
Gemenskapsinitiativ rörande freds- och försoningssträvandena på Nordirland 
och i angränsande grevskap 
Initiativ till förmån för avlägset belägna regioner och utsatta verksamheter 
Gemenskapsinitiativ för omstrukturering av fiskerisektorn 
Gemenskapsprogram för stöd till de central- och östeuropeiska länderna 
Program inom gemenskapsinitiativ 
Gemenskapsinitiativ för omstrukturering av kolindustriområden 
Regioner och städer i Europa 
Gemenskapsinitiativ rörande överförings- och distributionsnät för energi 
Gemenskapsinitiativ för integrering av avlägset belägna områden 
Gemenskapsinitiativ för omstrukturering av stålindustriområden 
Gemenskapsinitiativ för omstrukturering av textil- och 
beklädnadsindustriområden 
" Regional Innovation Strategy" - Strategi för regional innovation 
"Regional Information Society Initiative" - Regionalt initiativ rörande 
informationssamhället 
Program för fysisk planering inom gemenskapen 
356 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 
SME 
SME 
SP 
SPD 
Stride 
TEN 
UNICE-Conpri 
URBAN 
WHO 
Youthstart Små och medelstora företag 
Gemenskapsinitiativ för anpassning av små och medelstora företag till den inre 
marknaden 
Stort projekt 
Samlat programplaneringsdokument 
Gemenskapsinitiativet Vetenskap och teknologi för nyskapande och regional 
utveckling i Europa 
Transeuropeiska nät 
Europeiska sammanslutningen av industri- och arbetsgivareorganisationer 
Gemenskapsinitiativ för stadsområden med problem 
Världshälsoorganisationen 
Gemenskapsinitiativ för integrering av de unga på arbetsmarknaden 

36 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 
Tabell 1-11: Mål 2 - Genomförande under åren 1994-96 (i miljoner ecu) 
B 
DK 
D 
E 
F 
I 
L 
NL 
A 
FIN 
S 
UK 
TOTALT Åtaganden 
1994 
57,5 
24,3 
248,8 
0,0 
591,3 
300,0 
8,0 
95,9 
0,0 
0,0 
0,0 
731,8 
2.057,6 1995 
4,6 
6,0 
38,0 
659,2 
313,1 
0,0 
-0,5 
9,2 
54,2 
31,1 
105,8 
518,3 
1.738,9 1996 
78,4 
22,8 
379,1 
377,2 
655,8 
214,0 
-1,5 
99,1 
11,4 
21,3 
0,0 
810,6 
2.668^ 1994-96 
140,6 
53,1 
665,9 
1.036,4 
1.560,2 
514,0 
6,0 
204,2 
65^ 
52,4 
105^ 
2.060,7 
6.464,7 Betalningar 
1994 
17,6 
11,7 
124,4 
0,0 
278,2 
150,0 
4,0 
40,2 
0,0 
0,0 
0,0 
365,9 
991,9 1995 
11,8 
8,4 
32,5 
448,0 
145,1 
0,0 
0,0 
123 
21,4 
15,6 
38,1 
153,0 
885,9 1996 
20,7 
3,7 
182,8 
159,3 
412^ 
95,1 
03 
393 
11,6 
14,2 
0,0 
571,5 
13103 1994-96 
50,0 
23,7 
339,7 
607,2 
8353 
245,1 
43 
913 
33,0 
293 
38,1 
1.0903 
3388,4 
Grafik 1-4: Mål 2 - Varje års andel av genomförandet under åren 1994-96 
Atjsgsndrn Be t* langar 
_, B M [i I *• ™ ^ M M"l • r 
Situationen för betalningarna varierar i de olika medlemsstaterna. Bland de gamla medlemsstaterna har 
två (Luxemburg och Spanien) en genomförandegrad på över 60 % av det justerade stödet, två 
medlemsstater (Förenade kungariket och Frankrike) har en genomförandegrad på över 50 % och fyra 
medlemsstater (Tyskland, Italien, Danmark och Nederländerna) har en betalningsgrad på över 40 %. 
Endast Belgien har ett lägre genomförande än 40 % av betalningar i förhållande till det justerade 
stödet. Av de nya medlemsstaterna har Finland ett mycket gott genomförande av betalningarna med 
mer än 50 % på två år, medan betalningsgraden i Österrike och Sverige är lägre än 40 % (en tredjedel 
respektive en fjärdedel), men programmen sträcker sig över perioden 1995-99. 
Vad gäller icke utnyttjade anslag vid utgången av perioden 1994-96 beslutade kommissionen i enlighet 
med artikel 9 i ramförordningen att dessa genom ett formellt beslut av kommissionen om minskning av 
stöden för 1994-96 skulle överföras till programmen för 1997-99 för samma regioner, detta för att 
underlätta den finansiella förvaltningen och undvika överlappning mellan de två programetapperna för 
mål 2. Andelen överföringar av det ursprungliga stödet varierar påtagligt från den ena medlemsstaten 
till den andra. För tre av de gamla medlemsstaterna (Danmark, Tyskland och Förenade kungariket) är 
den mellan 5 % och 7 %. I tre medlemsstater (Spanien, Frankrike och Belgien) uppgår överföringarna 
till mindre än 20%, med Spanien och Frankrike i nivå med genomsnittet för de nio. För tre 
medlemsstater (Italien, Luxemburg och Nederländerna) uppgår överföringarna till en fjärdedel av det 
ursprungliga stödet. Av de nya medlemsstaterna har endast Finland programlagt mål 2 i två etapper 
(1995-96 och 1997-99) och även överfört en icke försumbar del av anslagen till åren 1997-99 (21%). 
Slutligen utgör överföringarna för de franska och italienska programmen i sig 45 % av de totala 
överföringarna för mål 2 (vilket skall jämföras med dessa länders andel av det totala stödet: 35 %). Om 
man lägger till de överföringar som gjorts för de spanska och brittiska programmen, utgör de för dessa 
fyra länder totalt 80% av överföringarna för de tio medlemsstaterna (att jämföras med dessa 
medlemsstaters andel av stöden till mål 2). 
ISSN 1024-4506 
KOM(97) 526 slutlig 
DOKUMENT 
SV 05 08 13 
Katalognummer : CB-CO-97-547-SV-C 
ISBN 92-78-26050-9 
Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg 
Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 37 
3.3. Förberedelse av perioden 1997-99 
Inom mål 2 har en stor del av året ägnats åt förberedelser av den andra programetappen för 1997-99.1 
enlighet med artikel 9 i ramförordningen upprättade kommissionen den 26 juli 1996, efter att ha 
inhämtat gynnsamt yttrande från Rådgivande kommittén för regional utveckling och omvandling, en 
förteckning över regioner som är stödberättigade enligt mål 2 för perioden 1997-999 i de nio berörda 
medlemsstaterna10. Denna förteckning är oförändrad i förhållande till perioden 1994-96, med 
undantag för några mindre ändringar i Italien, Nederländerna och i Spanien, där en utvidgning av 
stödberättigandet till vissa områden i Madridregionen har ökat täckningen av befolkningen med 
ungefär 5 000 personer, en ökning som kompenserats genom en minskning i Zaragoza. Andelen 
stödberättigade enligt mål 2 av den totala befolkningen har alltså inte ändrats och den ligger kvar på 
samma nivå inom varje medlemsstat. Globalt är denna siffra fortfarande 16,4 % av unionens totala 
befolkning. Det disponibla anslaget mellan 1997 och 1999 är 8,147 miljarder ecu (i 1996 års priser), 
vilket i enlighet med Europeiska rådets beslut i Edinburgh motsvarar en reell ökning på 13,8 % i 
förhållande till perioden 1994-96. Kommissionen hade tidigare, den 19 juli, fastställt den vägledande 
tilldelningen av åtagandebemyndigandena per medlemsstat för åren 1997 -199911. 
Tabell 1-12: Vägledande tilldelning av anslagen per medlemsstat 199 7-99 (i miljoner ecu - i 1996 års priser) 
Belgien 
Danmark 
Tyskland 
Spanien 
Frankrike 186 
65 
854 
1.318 
2.059 
TOTALT Italien 
Luxemburg 
Nederländerna 
Förenade kungariket 798 
8 
359 
2300 
8.147 3000 
t 
Därefter tillsände kommissionen medlemsstaterna den 30 april 1996 riktlinjer för utarbetande av de 
nya programmen i etappen 1997-99. Sysselsättningen prioriteras i de nya programmen, ett mål som 
skall uppnås genom förbättring av produktionsstixikturerna och höjning av arbetskraftens 
kompetensnivå. Detta allmänna mål skall stödjas genom fyra prioriteringar: de små och medelstora 
företagens konkurrenskraft och utveckling (vilket förutsätter att tyngdpunkten läggs på den inhemska 
potentialen och på exploatering av lokala utvecklings- och sysselsättningsinitiativ), forskning och 
utveckling samt innovation (se inramad text), miljö och hållbar utveckling, med inriktning på de 
skador som orsakats av industrin samt bruket av framtida ekologiska produkter och tjänster, och 
slutligen lika möjligheter för män och kvinnor, en fråga där förenandet av yrkesliv och familjeliv är 
central. 
Främjande av teknisk innovation: en prioritering i mål 21997-99 
En av de fyra prioriteringarna i kommissionens riktlinjer för utarbetandet av programmen 1997-99 är 
forskning och utveckling samt innovation. I dessa riktlinjer betonas vikten av denna dimension när det gäller 
att förbättra konkurrenskraften och uppmuntra regionerna att förbättra samverkan och slagkraften i sina 
insatser till förmån för FoTU och innovation, och att fastställa regionala strategier för innovation och teknisk 
utveckling. Kommissionen uppmuntrar särskilt följande målområden: 
• Ett bättre utnyttjande av regionala industriforskningsanläggningar, som mål 2-regionerna i allmänhet är 
väl försedda med och som erbjuder baser för utveckling av samarbetet mellan företag och 
forskningsinstitut, till exempel inom produktionsmetoder, avancerad teknologi eller framtagning av nya 
produkter. 
• Prioritering av överföring av resultat från forskningsverksamhet och tekniska innovationer till lokala 
verksamheter och industrier. 
9 Kommissionens beslut 96/472/EG av den 26 juli 1996, EGT nr L 193, 3.8.1996. 
10 Observera att de områden som berörs av mål 2 i de tre nya medlemsstaterna fastställdes 1995 för perioden 
1995-1999. 
11 Kommissionens beslut 96/468/EG av den 19 juli 1996, EGT nr L 192,2.8.1996. 
38 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 
• Stimulering av nyskapande, inte bara tekniskt sett, utan även mänskligt och organisationsmässigt -
eftersom det är nödvändigt för uppkomsten av nya verksamhetsområden - särskilt i samband med 
företagens förmåga att tillägna sig teknologi och deras tillgång till information om efterfrågan på nya 
produkter och tjänster. 
• I samband med utvecklingen av de små och medelstora företagen: produktion och nyttjande av praktiska 
tillämpningar för informations- och kommunikationsteknik i företagen och även bland annat 
informationskampanjer, spridning av de bästa metoderna och förbättring av informationstjänsterna samt 
IKT-nät mellan företag. 
• En utbildning av arbetstagarna som är inriktad på speciella åtgärder för anpassning till och insikt om den 
nya tekniska miljön, bland annat de ökande förbindelserna mellan tjänstesektorn och 
industriproduktionen. 
De första uppgifterna om deprogram som medlemsstaterna utarbetat under det sista kvartalet 1996 visar att 
satsningen på FoTU har förstärkts betydligt till mer än 18% av gemenskapsstöden i perioden 1997-99. 
I kommissionens riktlinjer framförs även olika sätt att förbättra innehållet och kvaliteten i 
strukturomvandlingsplanerna och programplaneringsdokumenten för perioden 1997-99. Det gäller 
bland annat bättre genomförande av principerna om partnerskap och additionalitet och kvantifierade 
effekt indikatorerna, särskilt när det gäller att skapa sysselsättning. 
De flesta av medlemsstaternas omvandlingsplaner framlades för kommissionen i augusti och 
september 1996. Sedan började efter förhandsbedömning utarbetandet av SPD i oktober och pågick till 
början av 1997. 
4. Mål 3 och 4 
4.1. Genomförandet av mål 3 och 4 1996 
Föregående år var inte ett fullt genomförandeår för mål 3, eftersom GSR och SPD för de tre nya 
medlemsstaterna antogs under året, men alla program infördes och genomfördes 1996. Dock kvarstår 
bekymmer för de låga åtagandenivåerna i vissa medlemsstater. Genomförandet av mål 3 har ändå varit 
uppmuntrande12. I de flesta medlemsstaterna har den inledande genomförandefasen gjort det möjligt 
att göra en betydelsefull satsning på programmen och fastställa strukturer och mål. Satsningarna på 
publicitet har här spelat stor roll. Dessutom har alla programmen kunnat uppvisa en anmärkningsvärd 
framgång, om än i olika grad, i strävan att koncentrera insatserna i mål 3 till de mest missgynnade 
personerna. I alla medlemsstaterna har begreppet arbetslivsintroduktion tagit sig uttryck i konkreta 
åtgärder. Resultaten av genomförandet av denna visar tydligt att integrerade projekt som erbjuder ett 
stort spektrum av stöd, som vägledning, rådgivning och perioder av arbetslivserfarenhet får mycket 
större uppmärksamhet än individuella utbildningsåtgärder. 
Vad gäller mål 4 ägde den verkliga starten av insatserna rum i slutet av 1995 och början av 1996 så när 
som på några undantag (Spanien, Irland, Luxemburg och Finland, där genomförandegraden var relativt 
hög under 1995). GSR för Belgien och SPD för Danmark, Tyskland, Frankrike och Luxemburg, som 
hade antagits för perioden 1994-96, har förlängts till och med 1999. Programplaneringsdokumenten 
för de andra medlemsstaterna (Spanien, Italien och Nederländerna) antogs 1994 för hela perioden 
1994-99. SPD för Österrike och Finland, som antogs i juli 1995, och för Sverige, som antogs i februari 
1996, täcker även perioden fram till och med 1999. 
En rapport om framstegen i genomförandet av mål 4 och ADAPT13 överlämnades i slutet av 1996 till 
rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén. I rapporten 
anges att genomförandet av mål 4 främst har haft följande effekter: En förstärkning av den aktiva 
arbetsmarknadspolitiken till förmån för de arbetstagare som har anställning, en större involvering av 
näringslivet och arbetsmarknadens parter och ett bättre samarbete mellan de olika aktörerna i 
12 För närmare beskrivning se kapitel V Sarnmanställning per medlemsstat. 
13 SEK(96) 2150. Se även kapitel V Sammanställning per medlemsstat. 
Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 39 
utformning, genomförande och uppföljning av insatserna, organisering och förbättring av 
vidareutbilclnmgsstnikturerna i en del länder. Samtidigt föreslås det att man skall avhjälpa vissa 
svagheter i genomförandet. Det rör bland annat förstärkning av framförhållningen och sambandet med 
utbildningsplanerna, behovet av att säkerställa en koncentration på de små och medelstora företagen 
och en prioriterad inriktning på de arbetstagare som är mest hotade av arbetslöshet på grund av 
industriella förändringar. 
Främjande av teknisk innovation i mål 3 och 4: 
• Informationstekniken är en viktig del i åtgärderna för mål 3, som uppmuntrar nya 
sysselsättningsmöjligheter inom informationssamhället. Åtgärderna rör utbildningsinsatser som syftar till att 
ge ett brett spektrum av grundläggande färdigheter och kunskaper i datateknik, som ofta är första steget i 
återanpassningen till yrkeslivet, särskilt för personer som tidigare varit anställda i de traditionella 
sysselsättningssektorerna eller för ungdomar. Åtgärderna för mål 3 medverkar även till den högre 
kompetensutvecklingen där den nya tekniken utnyttjas maximalt. 
Exempel på projekt: Användning av kommunikationsteknik i Tyskland (mål 3). I Kiel hjälper en 
förening kvinnor som vill komma in på arbetsmarknaden efter att ha ägnat flera år åt familjen. De får 
under ett år lära sig att använda informations- och kommunikationsteknik och att göra upp planer. 
Deltagarna får göra informationsbroschyrer, skapa Internetsidor, producera och sprida kalendrar för 
evenemang för barn, inom ramen för de sociala institutionerna. I början av kursen görs en utvärdering 
av deras kompetens, vilken sedan ligger till grund för individuella utbildningsplaner. Utbildningen syftar 
lika mycket till att lära sig använda IKT som till att utveckla stödmottagarnas kreativitet och 
initiativförmåga. ESF medfmansierar åtgärden med 63 500 ecu av en total kostnad på 325 000 ecu. 
När det gäller mål 4 föreskrivs i ESF-förordningen att det "bör koncentreras på utbildningsåtgärder i 
samband med införande, användning och utveckling av nya eller förbättrade produktionsmetoder, särskilt ny 
organisationsteknik och ny teknik En stor del av insatserna inom detta mål har således direkt samband med 
den teknologiska utvecklingen. De avser 
• förbättring av löntagarnas tekniska kunskaper genom utbildning i den nya tekniken, särskilt 
informations- och kommunikationstekniken (IKT). Det handlar exempelvis om utbildning i samband 
med införandet av "grön" teknik, programvaror för datorstödd design och konstruktion, IKT, utveckling 
av automatiseringsteknik, tillämpning av IKT, kvalitetsstyrning och införande av EDI-system (Electronic 
Data Interchange) dels mellan producenter, leverantörer och kunder och dels mellan underleverantörer 
och beställare. 
• användning av den nya tekniken såsom stöd till utbildningsinsatser i samband med förbättring av 
utbildningssystemen. Här avses tillämpning av IKT i utbildningsmetoderna och i utarbetandet av nya 
pedagogiska verktyg (särskilt multimedieteknik i undervisningen) och i utvecklingen av samarbetsnät 
mellan utbildningsinstitutioner (offentliga och privata utbildningsinrättningar, forskningsinstitut, 
handelskamrar, arbetsmarknadens parter etc). 
Exempel på projekt: Utbildning i hypermedia i Finland (mål 4): Projektet Hypmed vänder sig till 
anställda i små och medelstora företag i regionen Jyväskylä och drivs gemensamt av Jyväskylä Teknology 
Centre Ltd, företagen och forskningsinstitutet i informationsteknik vid Jyväskylä universitet. Det syftar till 
att förbättra kunnandet hos de anställda i de små och medelstora företagen i regionens aktuella 
nyckelsektorer (pappersindustri, energi, miljö, IKT) för att uppmuntra dem att använda hypermedia och 
egna hypermedietillämpningar, till exempel inom utbildning av anställda och kunder, 
produktdokumentation och marknadsföring. Utbildning i att driva ett projekt multimedieområdet ingår i 
projektet. Denna utbildning kan samtidigt leda till universitetsbetyg. De företag som har deltagit i den 
första utbildningsetappen och som använder tekniken deltar sedan i olika forskningsprojekt på nationell 
nivå och gemenskapsnivå om multimedie- och hypermedieteknikerna. 
Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 
KAPITEL II BUDGETGENOMFÖRANDE KONTROLLER OCH FINANSIELL 
FÖRVALTNING SAMORDNING MELLAN DE OLIKA 
FINANSIERINGSINSTRUMENTEN KOMPLEMENTARITET MED ÖVRIG 
GEMENSKAPSPOLITIK 83 
A. BUDGETGENOMFÖRANDE AVSEENDE STRUKTURFONDERNA 85 
1. Budgetgenomförande 1996 85 
1.1. Allmänt budgetgenomförande 1996 85 
1.2. Genomförande för de enskilda fonderna 1996 avseende programperioden 1994-1999 92 
2. Budgetgenomförande avseende programperioden 1994-1999 98 
2.1. Budgetgenomförande totalt 1994-1996 98 
2.2. Budgetgenomförande 1994-1996 för de enskilda fonderna avseende perioden 1994-1999 99 
B. KONTROLLER OCH FINANSIELL FÖRVALTNING 104 
1. Kontroller 104 
1.1. Kontroller utförda av de enheter inom kommissionen som ansvarar för strukturfonderna 104 
1.2. Kontroller utförda av Finanskontrollen 106 
1.3. Undersökningar utförda av UCLAF 106 
1.4. Anmälningar från medlemsstaterna om oegentligheter 107 
2. Förbättrad finansiell förvaltning 107 
C. SAMORDNING MELLAN DE OLIKA FINANSIERINGSORGANEN 108 
1. Sammanhållningsfonden 108 
2. EIB 108 
3. EKSG 109 
4. Europeiska investeringsfonden 110 
5. EES finansiella mekanism 110 
D. KOMPLEMENTARITET MED ÖVRIG GEMENSKAPSPOLITIK 111 
1. Strukturfonderna och sysselsättningen 111 
2. Strukturfonderna och lika möjligheter 112 
3. Strukturfonderna och miljön 113 
4. Strukturfonderna, den gemensamma jordbrukspolitiken och landsbygdsutvecklingen 114 
5. Strukturfonderna och den gemensamma fiskeripolitiken 115 
6. Strukturfonderna och de små och medelstora företagen 116 
7. Strukturfonderna och turismen 118 
8. Strukturfonderna och energin 118 
9. Strukturfonderna och de transeuropeiska näten 119 
10. Strukturfonderna och öppenheten i den offentliga upphandlingen 121 
11. Strukturfonderna och konkurrenspolitiken 122 
12. Strukturfonderna och utbildningen 123 
13. Strukturfonderna och kulturen 123 
14. Strukturfonderna och funktionshindrade personer 124 bis 
KAPITEL III INTERINSTITUTIONELL DIALOG, REGIONALT 
PARTNERSKAP DIALOG MED NÄRINGLIVET OCH 
ARBETSMARKNADENS PARTER INFORMATION OCH KOMMUNIKATION 125 
A. INTERINSTITUTIONELL DIALOG 127 
1. Dialogen med Europaparlamentet 127 
2. Dialog med ekonomiska och sociala kommittén 128 
3. Relationer till regionkommittén 129 
4. Informella möten med de ministrar som ansvarar för regionalpolitik och fysisk planering 130 
5. Yttranden från kommittéerna 131 
40 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 
4.2. 1996 i programperioden 1994/95-96/99 
Tabell 1-13: Mål 3 och 4-1996 i programperioden 1994/95-96/99 (i miljoner ecu) 
IB IDKID I E |F ! I 1 L | NL | A | FEN | S 1 UK | Totalt 
Mål3 
Bidrag 
Åtaganden 
i % av bidraget 
Betalningar 
i % av bidraget 
Antal åtgärder*** 401,9 " 
192,6 
48% 
156,4 
39% 
5 268,1* 
127,0 
47% 
115,2 
43% 
1 1.682,1 " 
820,4 
49% 
521,8 
31% 
12 1.480,3 " 
666,5 
45% 
516,7 
35% 
11 2.562,4 * 
1.200,0 
47% 
906,6 
35% 
1 1300,1 ** 
350,3 
27% 
202,7 
16% 
16 20,7" 
9,9 
48% 
8,9 
43% 
2 935,3* 
434,5 
46% 
377,9 
40% 
1 334.0* 
129.8 
39% 
103.8 
31% 
1 258,4* 
95,3 
37% 
51,3 
20% 
1 347,0* 
73,0 
21% 
36,5 
11% 
1 3.177^ * 
1051,8 
65% 
1.4004 
44% 
2 12.767,9 
6.151,0 
48% 
4J98/J 
94% 
54 
Mål 4 
Bidrag 
Åtaganden 
i */• av bidraget 
Betalningar 
i % av bidraget 
Antal åtgärder*** 70,3 •* 
16,4 
23% 
8,2 
12% 
5 38,9* 
13,0 
33% 
10,7 
27% 
1 2653* 
56,2 
21% 
23,5 
9% 
1 368,8* 
167,8 
46% 
76,0 
21% 
1 653,4 * 
187,1 
29% 
97,3 
15% 
1 398,8 * 
98,9 
25% 
49,4 
12% 
1 24* 
0,9 
38% 
0,6 
25% 
1 156,2 * 
22,2 
14% 
11,1 
7% 
1 61,0* 
11.7 
19% 
9,4 
15% 
1 84,6* 
23,6 
28% 
12,9 
15% 
1 173,0 * 
374 
22% 
18,8 
11% 
1 • 
-1_73 
6354 
28% 
317,9 
14% 
15 
• Programplanering SPD; •• Programplanering GSR; ••* OP/SPD 
Totalt fortskrider programmen i mål 3 i en tillfredsställande takt och år 1996 uppvisar en högre grad av 
finansiellt genomförande än de två föregående åren. Denna fortlöpande frammarsch återspeglar i 
allmänhet de tendenser som avsågs från början i de fleråriga programbudgetarna. De åtaganden och 
betalningar som gjorts av kommissionen motsvarar dock inte helt de faktiska genomförandena och 
betalningarna i medlemsstaterna. Socialfondens program avslutas varje år och de slutgiltiga 
genomförandena under ett år blir inte kända förrän i slutet av juni påföljande år, då medlemsstaterna 
översänder årsrapporterna över genomförandet till kommissionen. Kommissionens siffror avseende 
finansiellt genomförande uttrycker dock en tendens till ett ökat genomförande. I denna allmänna 
tendens förorsakar de nya medlemsstaternas (Österrike, Finland och Sverige) program, som antogs 
1995, en relativ försening av genomförandet i förhållande till helheten. Nedgången i betalningar för 
Sverige och Finland är bara skenbar, för genomförandegraden stiger i verkligheten 1996. Tabellen tar 
inte hänsyn till den del av anslagen som inte har använts 1995, startåret för dessa länder, och som har 
överförts till 1996, då dessa redan utbetalda anslag använts för att betala insatser som genomfördes 
1996. 
Tabell 1-14: Mål 3 - Genomförande 1994-96 (i miljoner ecu) 
B 
DK 
D 
E 
F 
I 
L 
NL 
A 
FIN 
S 
UK 
TOTALT Åtaganden 
1994 
64,4 
44,0 
259,6 
219,6 
381,6 
200,5 
3,2 
138,4 
0,0 
0,0 
0,0 
478,0 
1.789,2 1995 
33,4 
41,0 
48,2 
207,0 
396,8 
0,0 
3,3 
143,8 
64,1 
60,3 
73,0 
497,0 
1.567,9 1996 
94,8 
42,0 
512,6 
239,9 
421,6 
149,9 
3,4 
152,2 
65,7 
35,0 
0,0 
1.076.8 
2.793,9 1994-96 
192,6 
127,0 
820,4 
666,5 
1.200,0 
350^ 
9,9 
434,5 
129,8 
95^ 
73,0 
2.051,8 
6.151,0 Betalningar 
1994 
32,2 
35,2 
129,8 
74,9 
190,8 
100,2 
1,6 
110,8 
0,0 
0,0 
0,0 
382,4 
1.057,8 1995 
42,3 
39,0 
104,5 
169,7 
312,9 
0,0 
4,0 
142,6 
32,0 
30,2 
36,5 
436,2 
1.349,8 1996 
81,9 
41,0 
287,5 
272,1 
402,9 
102,4 
3,4 
124,6 
71,8 
21,1 
0,0 
581,7 
1.990,4 1994-96 
156,4 
115,2 
521,8 
516,7 
906,6 
202,7 
9,0 
377,9 
103,8 
513 
363 
1.4003 
4398,0 
Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 41 
Grafik 1-5: Mål 3 - Varje års andel av genomförandet under 1994-96 
Atagaadea BctaMagar 
100% 
»ox 
10% 
70S 
NH 
30% 
40% 
30% 
20% 
10% Llllllll Till • 1994 
• 1*99 
O 1996 äiifflffl • 1994 
a i*» 
oint 
B DK O I L NL A FIN BOCDEF I L NL A FIN 
Genomförandegraden för mål 4 var relativt låg under 1994 och 1995. Denna situation förklaras främst 
av att det var ett nytt mål, av komplexiteten i problematiken med de industriella 
strukturomvandlingarna och av nödvändigheten att införa ett utvidgat partnerskap. Detta har i de flesta 
medlemsstaterna inneburit arbete med medvetandehöj ande åtgärder och information samt stöd till att 
sätta projekten i stånd. Genomförandetakten har dock ökat under hela 1996. Insatserna inriktas främst 
på vidareutbildning av löntagarna, för att förbättra deras tekniska kunskaper och anpassning till de nya 
sätten att organisera arbetet. 
Tabell 1-15: Mål 4 - Genomförande 1994-96 (i miljoner ecu) 
B 
DK 
D 
E 
F 
I 
L 
NL 
A 
FIN 
S 
TOTALT Åtaganden 
1994 
4,6 
1,0 
29,6 
55,6 
95,4 
60,6 
0,3 
22,2 
0,0 
0,0 
0,0 
269,3 1995 
0,0 
5,0 
0,0 
62,7 
0,0 
0,0 
0,3 
0,0 
11,7 
14,8 
0,0 
94,5 1996 
11,8 
7,0 
26,6 
49,5 
91,7 
38,3 
0,4 
0,0 
0,0 
8,8 
37,5 
271,5 1994-96 
16,4 
13,0 
56,2 
167,8 
187,1 
98,9 
0,9 
22,2 
11,7 
23,6 
37,5 
6353 Utbetalningar 
1994 
2,3 
0,5 
14,8 
27,9 
47,7 
30,3 
0,1 
11,1 
0,0 
0,0 
0,0 
134,7 1995 
0,0 
2,5 
0,0 
38,1 
0,0 
0,0 
0,2 
0,0 
5,9 
7,4 
0,0 
54,1 1996 
5,9 
7,7 
8,7 
10,0 
49,6 
19,1 
0,3 
0,0 
3,5 
5,5 
18,8 
129,1 1994-96 
8,2 
10,7 
233 
76,0 
973 
49,4 
0,6 
11,1 
9,4 
12,9 
18,8 
317,9 
Grafik 1-6: Mål 4 - Varje års andel av genomförandet under 1994-96 
Àtagaaden UttxUUngar 
100%. 
90% 
•0% 
70% 
60% 
50% 
40% 
JOS 
20% 
10% Ijlllli 11994 
11993 
Q 1996 100%. 
90% 
n% 
70% 
60% 
30% 
40% 
30% 
20% 
10% 
0KDE F I L NL A FIN S EUR13 Ijlllli 
B DK D E F I L Iaii99s| 
01996 I 
42 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 
5. Mål 5a 
5.1. Mål 5a jordbruk 
Mål 5a är av övergripande karaktär och rör jordbruks verksamheten i unionens hela territorium. Det 
stödjer moderniseringen av jordbruksstrukturerna. I det avseendet är det förankrat i den gemensamma 
jordbrukspolitiken. Åtgärderna i mål 5a vidtas genom tillämpning av särskilda förordningar. De 
viktigaste är när det gäller produktionsstnikturerna förordning (EEG) nr 2328/91, när det gäller 
bearbetning och saluföring av produkterna förordningarna (EEG) nr 866/90 och nr 867/90 och när det 
gäller stöd till producentgrupper förordning (EEG) nr 1360/78. 
Åtgärder som finansieras enligt mål 5a jordbruk14 : 
Åtgärderna för mål 5a kan sammanfattas på följande sätt: 
Konkurrenskraft och sysselsättning: Dessa två grundläggande mål stöds 
genom följande åtgärder: utbildningsstöd15, startstöd till unga 
jordbrukare16, investeringsstöd till jordbruksföretag17, stöd till 
tjänsteverksamheten för jordbruksföretag (förvaltning, ömsesidigt stöd, 
bokföring)18, stöd till producentsammanslutningar19, investeringsstöd till 
bearbetning och saluföring av jordbruks- och skogsprodukter20. 
Territoriell balans och sysselsättning: Detta mål eftersträvas bl.a. genom 
särskilda åtgärder för bergsområden och andra mindre gynnade områden21, 
som syftar till att kompensera för de naturbetingade nackdelar som 
jordbruksverksamheten möter. 
Efter ändringar i flera programplaneringsdokument som faller under 
förordningarna (EEG) nr 866/90 och 867/90 och uppdatering av de 
planerade utgifter som faller under förordning (EG) nr 2328/91 är den 
vägledande finansiella programplaneringen för åtgärderna i mål 5a, utom för 
regionerna 1 och 622, som gäller per den 31 december 1996, följande för 
perioden 1994-99: 
Tabell 1-16: Mål 5a jordbruk - Genomförandeprognos 1994-99 (i miljoner 
ecu) 
Preliminärt totalbelopp: 5.195,9 Produktion 
Saluföring och bearbetning 4.190,3 
1.005,6 81% 
19% 
Främjande av teknisk innovation i mål 5a jordbruk: 
De åtgärder i förordningarna (EEG) nr 866/90 och 867/90 som avser anpassning av bearbetnings- och 
saluföringsstrukturerna för jordbruks- och skogsprodukter bidrar till bruk av nya förädlingsmetoder, som 
bl.a. genom nyskapande investeringar gör det möjligt att utveckla nya produkter och öppna nya marknader. 
Dessa verksamheters betydelse inom ramen för nämnda förordningar understryks av det faktum att sådana 
investeringar prioriteras i urvalskriterierna för stödordningen. Även om utveckling av ny teknik inte är 
förstahandsmålet för dessa åtgärder, spelar de en viktig, roll i tekniköverföringen och utnyttjandet av 
resultaten av forskning och demonstration inom industri eller handel. Den kan underlätta och driva på 
spridningen av den tekniska innovationen och förbättra produkternas konkurrenskraft, bearbetningen och 
saluföringen av jordbruksprodukterna. De möjligheter som erbjuds genom denna åtgärd tar sig följande 
uttryck: 
• I fråga om utveckling av nya produkter bl.a. skapande av nya former av förpackningar som 
4 För närmare beskrivning se Årsrapporterna för 1994 och 1995. 
5 Förordning (EEG) nr 2328/91, artikel 28. 
6 Förordning (EEG) nr 2328/91, artiklarna 10 och 11. 
7 Förordning (EEG) nr 2328/91, artiklarna 5-9. 
8 Förordning (EEG) nr 2328/91, artiklarna 13-16. 
9 Förordning (EEG) nr 1360/78. 
20 Förordningar (EEG) nr 866/90 och 867/90. 
21 Förordning (EEG) nr 2328/91, artikel 17-20. 
22 I mål 1- och 6-regionerna programläggs 5a-åtgärderna inom GSR/SPD. 
Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 43 
motsvarar utvecklingen i efterfrågan och som samtidigt bidrar till att förbättra produkternas 
kvalitet. 
I fråga om öppnandet av nya marknader främjandet av produkter som inte är livsmedel, till 
exempel nya förpackningsmaterial och produkter som är avsedda att stärka och förädla 
vegetabilier (biologiskt växtskydd). 
Genomförande av mål 5a jordbruk under 1996 
Tabell 1-17: Mål 5a jordbruk - Fysiskt genomförande 1995 
Medlemsstat 
Belgien 
Denmark 
Tyskland 
Grekland 
Spanien 
Frankrike 
Irland 
Italien 
Luxemburg 
Nederländerna 
Portugal* 
Förenade kungariket 
ToUlt EU 12 
Österrike 
Finland 
Sverige 
ToUlt EU 15 EUblcringutOd till unga jordbrakart 
(art. 10) 
AnUl ttOdmotUgare 
Mill 
71 
402 
1.085 
4.623 
156 
884 
222 
i. t 
1.059 
i.t 
8.501 
i.L 
i.t 
9 
8.511 Utan(Or 
milt 
557 
514 
3.443 
998 
7.631 
1.489 
72 
i.L 
it 
14.704 
i.L 
i.t 
105 
14.809 Totalt 
628 
514 
3.845 
1.085 
5.621 
7.787 
884 
1.711 
72 
i.t. 
1.059 
i.t. 
_U06 
i.t. 
i.t. 
114 
23J20 Investeringsstöd till noga 
(art 11) 
AnUl itSdmottag 
Mill 
39 
46 
371 
2.458 
29 
32 
25 
2 
23 
3.025 
i.t. 
i.t. 
it. 
3.025 UUnlSr 
milt 
471 
394 
548 
316 
2.681 
540 
41 
24 
24 
5.039 
i.t. 
i.t. 
i.t. 
5.039 jordbrukare 
art 
ToUlt 
510 
394 
594 
371 
2.774 
2.710 
32 
565 
41 
26 
47 
8.064 
i.t 
U 
it 
8.064 lavcatcriagsstM 
(art 7) 
AnUl stOdmottagare 
Mill 
123 
1.877 
2.726 
10.241 
67 
133 
447 
9 
2.353 
t.084 
19.060 
it 
Lt 
i.t 
19.060 Uuator 
mill 
1.344 
1.384 
2.793 
2.837 
9.146 
3.852 
71 
217 
695 
22339 
i.t 
i.t. 
i.t. 
22J39 Totalt 
1.467 
1.384 
4.670 
2.726 
13.078 
9.213 
133 
4.299 
71 
226 
2.353 
1.779 
41J99 
i.t 
i.L 
i.t. 
4IJ99 Komptnsatioatbidrag 
(art 19) 
AnUl aallaniatar 
6.636 
P-«-
228.919 
180.825 
185.373 
131.997 
92.636 
49.969 
2.402 
4.850 
82.139 
57.181 
1.022.927 
92.000 
74.733 
23.181 
1.212.841 
i.L : ingen blltapning 
• Uppgifter frin 1994 
Kommissionen föreslog 1996 rådet att förordningarna (EEG) nr 866/90 och 867/90 skulle 
konsolideras, liksom även förordning (EEG) nr 1360/78 om stöd till producentsarnmanslutningar23, 
för att ta fasta på flera ändringar i dessa förordningar. Denna kodifiering syftar till att införa de 
successiva ändringarna i de ursprungliga förordningstexterna och införa vissa förenklingar och 
förtydliganden. Rådets och parlamentets behandling av förslaget var ännu inte slutförd vid utgången av 
1996. Vad gäller genomförandena år 1996 tas de upp nedan. 
Tabell 1-18: Mål 5a jordbruk - Finansiellt genomförande 1996 (åtaganden - / miljoner ecu) 
Medlemsstat 
Belgien 
Danmark 
Tyskland 
Spanien 
Frankrike 
Italien 
Luxemburg 
Österrike 
Nederländerna 
Finland 
Sverige 
Förenade kungariket 
TOTALT Indirekta åtgärder 
"produktions­
struktur" 
21,8 
17,0 
143,3 
0,0 
174,8 
0,0 
4,3 
44,8 
2,1 
53,3 
15,5 
15,2 
492,1 Bearbetning och 
saluföring 
(förordn. 866/90) 
5,0 
5,1 
48,5 
25,0 
45,9 
131,7 
0,0 
31,2 
7,0 
0,0 
11,0 
0,0 
310,4 Totalt 
26,8 
22,1 
191,8 
25,0 
220,7 
131,7 
4,3 
75,9 
9,1 
53,3 
26,5 
15,2 
802,4 
Generellt har genomförandet av åtgärderna för förbättring av villkoren för bearbetning och saluföring 
av jordbruks- och skogsprodukter enligt förordningarna (EEG) nr 866/90 och 867/90 fortskridit inom 
ramen för programmen för 1994-99. Arbetet i övervakningskommittéerna har gjort att man efter 
förseningar i starten kunnat konstatera en ökad takt i genomförandet av programmen i de flesta 
medlemsstaterna. Förbättringen av förfarandena för uppföljning och utvärdering har fullföljts inom 
23 KOM(96) 58 slutlig, EGT nr C 115, 19.4.1996. De konsoliderade förordningarna antogs av rådet den 20 maj 
1997 (rådets förordningar (EG) nr 950/97, 951/97 och 952/97, EGT nr L 142,2.6.1997). 
44 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 
ramen för partnerskapet. Närmare bestämt har genomförandet av åtgärderna i GSR för Italien 
förverkligats genom godkännandet av 13 OP för förbättring av villkoren för bearbetning och 
saluföring av jordbruksprodukter och 12 OP avseende skogsprodukter. Åtgärderna för mål 5a i Sverige 
har kommit igång genom att SPD antogs 1996. SPD för Förenade kungariket ändrades 1996 för att ta 
hänsyn till begränsningen av åtgärden i Wales och Skottland efter den 31 mars 1996. Vidare har 
genom ett beslut av rådet nya mindre gynnade områden definierats i Irland. Utvidgningen av dessa 
områden gäller runt 105 000 hektar och ökar ytan av de mindre gynnade områdena i Irland till 73 % av 
den totala användbara jordbruksmarken. 
Den 4 september 1996 antog kommissionen en rapport om unga jordbrukare och problemet med 
övertagande av jordbruksföretag i det europeiska jordbruket för framläggande i rådet och parlamentet 
samt Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén. I rapporten, som är kommissionens 
bidrag till diskussionen om etablering av unga jordbrukare, analyseras de ekonomiska och sociala 
svårigheter som jordbrukarna möter i inledningsskedet och de svårigheter av juridiskt och 
skattemässigt slag som de ställs inför. Man undersöker vilka gemenskapsinstrument som finns för att 
främja etableringen och hjälpa ungdomar i landsbygdsområden och beskriver hur de tillämpas i de 
olika medlemsstaterna och med vilka resultat. Rapporten ger också vissa riktlinjer och 
rekommendationer om åtgärder som skulle kunna vidtas på gemenskapsnivå och nationell nivå för att 
främja större sammanhang och effektivitet i insatserna för unga jordbrukare i unionen. 
Vidare har flera medlemsstater tillställt kommissionen förslag om hur gemenskapspolitiken till förmån 
för bergsområdena skall förstärkas. Kommissionen fortsätter dialogen med medlemsstaterna om de 
konkreta behoven i de olika bergsregionerna. 
1996 i programperioden 1994-99 
Tabell 1-19: Mål 5a jordbruk - Finansiellt genomförande av programmen (i miljoner ecu) 
Bidrag 
Åtaganden 
i % av bidraget 
UtbeUlningar 
i % av bidraget 
Antal itgirder"* B 
170.4 • 
79.8 
47% 
59,1 
35% 
6 DK 
127.0* 
60.8 
48% 
41,3 
32% 
2 D 
1.086,5 • 
514,6 
47% 
387,2 
36% 
11 E 
276.0 * 
102.4 
37% 
84,5 
31% 
2 F 
1.745,5* 
738,6 
42% 
449.0 
26% 
2 I 
626.1 ** 
249,2 
40% 
99.8 
16% 
26 L 
38.4* 
16,5 
43% 
10.6 
28% 
2 NL 
118,0* 
34.3 
29% 
18.6 
16% 
2 A 
392,8* 
137,4 
35% 
107.9 
27% 
2 FIN 
337.3 * 
114.7 
34% 
57.3 
17% 
2 S 
92.2* 
40,2 
44% 
34.7 
38% 
2 UK 
185,7* 
100,4 
54% 
75.7 
41% 
2 Totalt 
5.195,8 
2.188,9 
42% 
1.425.8 
27% 
61 
* Programplanering SPD (förordn. 866/90 och 867/90) samt genomfbrandeprognoser (forordn. 2328/91) 
•• Programplanering GSR (förordn. 866/90 och 867/90) samt genomfbrandeprognoser (forordn. 2328/91) 
••• OP/SPD/genomfbrondeprognoscr 
De två första åren av perioden 1994-99 har kännetecknats av förseningar i antagandet och 
genomförandet av programmen. Under 1996 har en tendens till inhämtning av dessa förseningar 
bekräftats i de flesta medlemsstaterna. Detta visar sig uttryckt i finansiella åtaganden i ett utnyttjande 
av de belopp som budgeterats för programmen på 84 % 1996 mot 66 % 1995. För samtliga gällande 
program utgör budgetåtagandena 1996 37 % av de åtaganden som genomförts mellan 1994 och 1996. 
Svårigheterna har 1996 varit koncentrerade till vissa länder, medan de flesta av medlemsstaterna har 
uppnått en normal årlig genomförandetakt. Orsakerna till svårigheterna är flera och varierar från en 
medlemsstat till en annan. Det rör sig bland annat om det ändrade sättet att bevilja investeringsstöd, 
tekniska problem som uppstått i början av åtgärdernas genomförande i en av de tre nya 
medlemsstaterna och ett mindre intresse för de föreslagna åtgärderna hos de potentiella 
stödmottagarna, som hänger samman med en ekonomiskt svår situation. Det är detta underutnyttjande 
av anslagen som är förklaringen till att två medlemsstater, Spanien och Luxemburg, under 1996 inom 
mål 5a har gjort en överföring av anslag till åtgärderna för bearbetning och saluföring av 
jordbruksprodukter. 
För de tre första programåren i sin helhet är graden av finansiellt genomförande ganska 
tillfredsställande i fråga om åtaganden, 42 % av samtliga stöd som budgeterats för de program som 
faktiskt har åtagits mellan 1994 och 1996. Däremot är betalningsnivån ännu ganska låg. Vid utgången 
av 1996 hade betalningarna kommit upp i 27 % av de planerade stöden för perioden 1994-99. 
Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 45 
Tabell 1-20: Mål 5a jordbruk - Genomförande under åren 1994-96 (i miljoner ecu) 
B 
DK 
D 
E 
F 
I 
L 
NL 
A 
FIN 
S 
UK 
TOTALT Åtaganden 
1994 
22,8 
21,9 
157,6 
56,3 
265,8 
117,5 
6,7 
20,4 
0,0 
0,0 
0,0 
62,4 
731,4 1995 
30,2 
16,7 
165,1 
21,1 
252,1 
0,0 
5,5 
4,9 
61,5 
61,4 
13,7 
22,8 
655,1 1996 
26,8 
22,1 
191,8 
25,0 
220,7 
131,7 
4,3 
9,1 
75,9 
53,3 
26,5 
15,2 
802,4 1994-96 
79,8 
60,8 
514,6 
102,4 
738,6 
249,2 
16,5 
34,3 
137,4 
114,7 
40,2 
100,4 
2.188,9 Utbetalningar 
1994 
3,8 
2,7 
48,9 
28,2 
0,0 
58,7 
3,4 
10,2 
0,0 
0,0 
0,0 
19,3 
175,1 1995 
12,8 
16,5 
160,9 
27,7 
242,1 
0,0 
2,0 
2,0 
30,8 
30,7 
6,9 
22,4 
554,6 1996 
42,6 
22,1 
177,3 
28,7 
206,9 
41,1 
sa 
6,5 
77,1 
26,6 
27,9 
34,0 696,0 1994-96 
59,1 
4M 
387,2 
84,6 
449,0 
99,8 
10,6 
18,6 
107,9 
57,3 
34,7 
75,7 
1.425,8 
Grafik I-7: Mål 5a jordbruk - Varje års andel av genomförandet under 1994-96 
A—gaadca A—gaadot 
5.2. Mål 5a fiske 
Genomförande av mål 5a fiske 1996 
FFU:s stödåtgärder inom fiskeri- och vattenbruksstrukturerna syftar dels till att garantera en varaktig 
balans mellan de marina tillgångarna och fiskeriverksamheten genom anpassning av 
fiskeansträngningarna, dels till att stödja och stärka hela den europeiska fiskerisektorn. Vad gäller 
anpassningen av fiskeansträngningen medverkade FFU under 1996 i finansieringen av nedskärningen 
av den europeiska fiskeflottan, i enlighet med riktlinjerna i det fleråriga utvecklingsprogrammet 1993-
96, genom slutgiltig nedläggning av fartygens verksamhet (i form av skrotning, export eller bildande 
av gemensamma bolag). I övrigt fortsatte ansträngningarna att stärka den europeiska fiskeri- och 
vattenbruksektorn, bland annat på områden som modernisering av flottan, bearbetning och saluföring 
av produkterna, vattenbruk och utrustning i fiskehamnar. Nedan följer de huvudsakliga händelserna år 
199624: 
Indrag av FFU-stöd till fiskeflottan: Efter misslyckandet i förhandlingarna om det fjärde fleråriga 
programmet för fiskekapaciteten för perioden 1997-0225 konstaterade kommissionen den 23 december 
1996 att FFU:s medfinansieringsordningar för fiskeflottan (stöd till anpassning av fiskeansträngningen 
och stödåtgärder för förnyelse och modernisering av fiskeflottan) måste inställas från och med den 1 
januari 1997. Sammanlagt utgör dessa stöd ungefär 50 % av FFU:s anslag. Rådet fastställde den 30 
april 1997 som tidsgräns för sitt beslut. 
24 För närmare beskrivning se kapitel V Sammanställning per medlemsstat 
25 Det rör sig om det program som fastställer fiskeansträngningen för varje land och varje flottsegment Rådet 
lyckades under 1996 (oktober- november- och decembermötena) inte uppnå enighet om de. nivåer för 
minskning av ansträngningarna som kommissionen föreslagit (KOM(96) 203 slutlig, 30.5.1996 och 
KOM(96) 237 slutlig, 29.5.1996). 
46 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 
Särskilda åtgärder för omställning av den italienska flotta som använder drivgarn ("Spädare") : 
Inom ramen för den omställningsplan som de italienska myndigheterna har utarbetat för detta 
flottsegment26 har kommissionen föreslagit att rådet skall fatta beslut om en särskild åtgärd som gör 
det möjligt att bevilja stöd till både fiskare och fartygsägare som berörs27. De 
nedläggningsersättningar som föreslagits för fiskarna (under förutsättning att de förbinder sig att 
upphöra med ifrågavarande fiskeverksamhet eller att omställa sin verksamhet) får inte överstiga 
918,23 ecu per fiskare och månad (i högst sex månader). De kan förenas med ett schablonbelopp på 
högst 50 000 ecu vid upphörande med all ekonomisk verksamhet och högst 20 000 ecu vid omställning 
till annan fiskeverksamhet eller annan sektor. För fartygsägare varierar de föreslagna beloppen mellan 
20 000 och 156000 ecu vid upphörande med all fiskeverksamhet och mellan 10 000 och 146 000 ecu 
vid omställning till annan fiskeverksamhet, efter kapacitet och efter avgångs- eller omställningsår. 
Andringar i FFU-förordningen: Förordning (EG) nr 3699/93 om kriterier och förfaranden för 
gemenskapens strukturstöd inom fiskeri- och vattenbruksektorn, som redan ändrats två gånger 1995, 
ändrades två gånger 1996.1 den tredje ändringen28 anpassades systemet för FFU-bidrag både till det 
tillfälliga uppehållet, genom ett tak för de årliga anslagen per land, och till fartygens definitiva 
avförande från aktivt fiske, genom ett varaktigt bibehållande av bidragen för fartyg som är mer än 30 
år. Den fjärde ändringen29 gjorde det möjligt att införa ett officiellt ursprungserkännande genom 
hänvisning till ett geografiskt avgränsat område för en produkt eller framställningsmetod vid de 
reklamkampanjer som medflnansieras av FFU. 
1996 i programperioden 1994-99 
Förbrukningsgraden av stöden har 1996 åter kommit upp i en tillfredsställande nivå, efter de 
svårigheter som utmärkte den föregående perioden, "nollåret" för detta nya finansiella instrument30. 
Det visar sig dock att det verkliga genomförandet (verkställda utgifter jämfört med totala planerade 
utgifter) i många fall är mycket lägre än budgetgenomförandet, på grund av att budgetgenomförandet 
av programmen är snabbare i periodens början (praktiskt taget automatiska åtaganden) än senare. Det 
är alltså nödvändigt att vara uppmärksam på det verkliga genomförandet av programmen på fältet. 
Genomförandet av programmen har ändå gjort tydliga framsteg i flera länder, dels tack vare det 
förbättrade partnerskapet mellan kommissionen och de nationella myndigheterna, dels tack vare 
fackmännens förmåga att presentera sammanhängande och lämpliga projekt. 
Tabell 1-21: Mål 5a fiske -1996 i programperioden 1994-99 (i miljoner ecu) 
Bidrag 
Åtaganden 
% av bidraget 
Utbetalningar 
% av bidraget 
Antal ätgftrder B 
24,5 
24,5 
100% 
19,6 
80% 
1 DK 
139,9 
69,9 
50% 
30,3 
22% 
1 D 
76,0 
37,6 
50% 
20,0 
26% 
1 E 
121,9 
59,7 
49% 
42,7 
35% 
1 F 
189,9 
63,3 
33% 
41,1 
22% 
1 I 
134,4 
44,8 
33% 
23,1 
17% 
1 L 
1,1 
1,1 
100% 
0,3 
30% 
1 NL 
46,6 
15,5 
33% 
12,7 
27% 
1 A 
2,0 
2,0 
100% 
1.0 
50% 
1 FIN 
23,0 
23,0 
100% 
6,9 
30% 
1 S 
40,0 
40,0 
100% 
12,0 
30% 
1 UK 
88,7 
44,3 
50% 
20,1 
23% 
1 Totalt 
888,0 
425,7 
48% 
229,9 
26% 
12 
26 Det rör sig om de fiskebåtar under italiensk flagg som bedriver fiske efter tonfisk och svärdfisk med drivgarn 
i Medelhavet 
27 KOM(96) 682 slutlig, 16.12.1996. 
28 Rådets förordning (EG) nr 965/96,28.5.1996, EGT nr L 131,1.6.1996. 
29 Rådets förordning (EG) nr 25/97, 20.12.1996, EGT nr L 6,10.1.1997. 
30 För samtliga mål betalades 748 miljoner ecu under tiden 1994-96 av de 1,168 miljarder som åtagits under 
tiden 1994-96, dvs. 64 %. Den procentuella andelen uppgår till 70 % för mål 1, 54 % för mål 5a och 50 % 
för mål 6. Jämfört med de sammanlagda programstöden för programperioden (inklusive FFU:s stödåtgärder 
i programmen för mål 1 och 6), hade 45 % av stödet åtagits vid utgången av 1996. 
Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 
Tabell 1-22: Mål 5a fiske - Genomföranden under 1994-96 0 miljoner ecu) 47 
B 
DK 
D 
E 
F 
I 
L 
NL 
A 
FIN 
S 
UK 
EUR15 Åtaganden 
1994 
4,1 
23,3 
12,4 
19,9 
31,7 
22,4 
0,2 
7,8 
0,0 
0,0 
0,0 
14,8 
136,5 1995 
0,0 
23,3 
12,5 
19,9 
31,6 
22,4 
0,9 
1,4 
2,0 
23,0 
40,0 
0,0 
176,9 1996 
20,4 
23,3 
12,8 
19,9 
0,0 
0,0 
0,0 
6,4 
0,0 
0,0 
0,0 
29,6 
112,3 1994-96 
24,5 
69,9 
37,6 
59,7 
63,3 
44,8 
14 
15,5 
2,0 
23,0 
40,0 
443 
425,7 Utbetalningar 
1994 
2,0 
11,7 
6,2 
10,0 
15,8 
1U 
0,1 
3,9 
0,0 
0,0 
0,0 
7,4 
68,3 1995 
ia 
18,6 
9,9 
0,0 
25,3 
0,0 
0,1 
23 
0,2 
6,9 
12,0 
4,4 
81,0 1996 
163 
0,0 
3,9 
32,7 
0,0 
11,9 
0,2 
6,5 
0,8 
0,0 
0,0 
8,3 
80,6 1994-96 
19,6 
303 
20,0 
42,7 
41,1 
23,1 
03 
12,7 
1,0 
6,9 
12,0 
20,1 
229,9 
Grafik 1-8: Mål 5a fiske - Varje års andel av genomförandet under 1994-96 
Atagaadea Utbetalningar 
BB 
_hJVLJL^__J^j—KJ_a_L_vfl_—^_——^aHL • I9M 
aim 
Dim ï 
a K O E F I L NL s ut amis BDKDE r I LM.A t UK amt 
6- Mal 5b 
6.1. Genomförande av mål 5b 1996 
Huvudparten av satsningarna 1996 har bestått i att fullfölja genomförandet av SPD, men i många fall 
var 1996 det första året av faktiskt och fullständigt genomförande av programmen. Kommissionen 
godkände även nya program, de fem svenska SPD. Därmed ökar det totala antalet SPD för mål 5b till 
83. 
Programmen31 har genomförts inom ramen för partnerskapet. De olika övervakningskommittéerna för 
mål 5b säkerställer en korrekt övervalcning av genomförandet och även av hur utvärderingen 
organiseras och utförs. År 1996 har de 83 olika övervakningskommittéerna fortsatt sitt arbete med 
flera viktiga frågor. Den första gäller förverkligandet av de informationssystem som garanterar att 
kommittéerna får information om vilken slags projekt som har godkänts, om de finansiella följderna av 
åtagandena och vilka betalningar som gjorts under året. Den andra gäller organisationen av 
programutvärderingen, dvs. utarbetandet av en utvärderingsplan, ett uppdrag till de anlitade 
utvärderarna, och övervakningen av själva tillsättandet av utvärderarna32. Att utarbeta 
utvärderingsförfarandet har för övervakningskommittéerna varit en utmaning som de flesta av dem har 
lyckats med. Slutligen har övervakningskommittéerna preciserat formerna för det tekniska biståndet 
och konimunikationsprogrammen. 
31 För närmare beskrivning se kapitel V Sammanställning per medlemsstat. 
32 Se kapitel IV Utvärdering. 
48 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 
Främjande av teknisk innovation i regioner som omfattas av mål 5b: 
De insatser som är direkt knutna till teknisk utveckling i landsbygdsområdena utgör ungefär 1,2% av de 
programlagda gemenskapsanslagen i SPD. Av dessa stödåtgärder står ERUF för 75% av 
gemenskapsfinansieringarna, ESF för 15% och EUGFJ för 10%. Bland dessa insatser utgör de som gynnar 
FoTU mer än två tredjedelar av finansieringarna med anknytning till teknisk utveckling och innovation, vilket 
är jämförbart med programmen i mål 1. De rör tekniköverföring, diversifiering av produktionen och 
identifiering av nya marknader. Programmen i mål 5b utmärks av den andel av strukturfondernas anslag som 
avsätts till IKT-tillämpningar, dvs. informationssamhällets genombrott i de ofta isolerade 
landsbygdsområdena. Dessa åtgärder tar 27 % av gemenskapens anslag till teknisk utveckling, för utveckling 
av nya tillämpningar som distansarbete och distansundervisning. Utgifterna inom telekommunikationssektorn 
är relativt små (under 10%) och rör då förbättring av infrastrukturerna i de mest isolerade områdena. 
Tabell 1-23: Mål 5b och teknisk utveckling 1994-99 (i miljoner ecu) 
FoTU(l) 
Telekommunikationer (2) 
Telematik (3) 
TOTALT Totalt 
211,7 
21,9 
84,5 
318,1 % 
67% 
7% 
27% 
100% Strukturfonder 
ERUF 
41,9 
4,0 
18,0 
63,9 ESF 
8,6 
0,0 
4,1 
12,7 EUGFJ 
7,1 
0,8 
0,6 
8,5 ToUlt 
57,6 
43 
22,7 
85,1 % 
68% (4) 
6% (4) 
27% (4) 
27% Medlemsstater 
Offentlig 
sektor 
81,1 
17,1 
44,5 
142,7 Privat 
sektor 
73,0 
0,0 
17.3 
903 Totalt 
154,1 
17.1 
61.8 
233,0 % 
66% (5) 
7% (5) 
27% (5) 
73% 
( 1 ), (2), (3), (4), (5): Se anmärkningar till tabell 1-4 (kapitel I) 
6.2. 1996 i programperioden 1994-99 
Tabell 1-24: Mål 5b - 1996 i programperioden 1994-99 (i miljoner ecu) 
Bidrag 
Åtaganden 
% av bidraget 
Utbetalningar 
% av bidraget 
Antal åtgärder B 
78,1 
16,0 
21% 
8,1 
10% 
3 DK 
54,8 
13,5 
25% 
5,8 
11% 
1 D 
1.229,0 
449,5 
37% 
346,8 
28% 
8 E 
666,9 
334,4 
50% 
242,8 
36% 
7 F 
2.245,8 
709,1 
32% 
508,1 
23% 
20 I 
904,3 
140,6 
16% 
84,7 
9% 
13 L 
6,0 
0,8 
14% 
0,4 
7% 
1 NL 
150,0 
41,2 
27% 
25,3 
17% 
5 A 
411,0 
130,0 
32% 
78,5 
19% 
7 FIN 
194,0 
49,1 
25% 
23,6 
12% 
2 S 
141,0 
64,9 
46% 
22,6 
16% 
5 UK 
820,5 
203,6 
25% 
140,9 
17% 
M Totalt 
6.9013 
2.152,6 
31% 
1.487,6 
22% 
83 
Vid utgången av 1996 var graden av finansiellt genomförande i stort sett tillfredsställande med tanke 
på att de flesta programmen hade antagits mellan 1995 och det första kvartalet 1996. Av samtliga 83 
SPD utgör åtagandena 31 % av de planerade stöden för hela perioden. I vissa medlemsstater har de 
regionala myndigheterna lyckats utföra de åtgärder som planerats i programmet ganska snabbt, så att 
de redan 1996 har kunnat ansöka om åtagandet för verksamhetsåret 1997. Det är dock obestridligt att 
vissa medlemsstater är försenade och måste göra stora ansträngningar för att inte tappa takten. Detta är 
desto viktigare om man betänker att betalningarna inte verkställs av kommissionen förrän projekten är 
fullt avslutade och att betalningsgraden i slutet av 1996 hade kommit upp i 22 % av de stöd som 
planerats för perioden 1994-99. Ur den synpunkten är det lämpligt att se över publiciteten för 
insatserna och särskilt öka annonseringen och informationen till potentiella stödmottagare. I vissa 
medlemsstater har kommissionen i samförstånd med de berörda myndigheterna ägnat särskild 
uppmärksamhet åt situationen för åtaganden och betalningar med tanke på den särskilt besvärliga 
situationen vad gäller projektens fortskridande. 
Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 49 
Tabell 1-25: Mål 5b - Genomföranden under 1994-96 (i miljoner ecu) 
B 
DK 
D 
E 
F 
I 
L 
NL 
A 
FIN 
S 
UK 
TOTALT Åtaganden 
1994 
0,0 
6,4 
126,0 
73,5 
262,7 
75,5 
0,8 
18,3 
0,0 
0,0 
0,0 
46,1 
609,4 1995 
9,2 
3,4 
135,8 
88,6 
110,5 
31,5 
0,0 
7,3 
78,3 
32,8 
0,0 
74,6 
571,9 1996 
6,9 
3,7 
187,7 
172,3 
335,9 
33,6 
0,0 
15,6 
51,6 
16,3 
64,9 
82,9 
971,4 1994.96 
16,0 
133 
4493 
334,4 
709,1 
140,6 
0,8 
413 
130,0 
49,1 
64,9 
203,6 
2.152,6 Utbetalningar 
1994 
0,0 
3,2 
63,0 
36,8 
131,4 
37,8 
0,2 
3,1 
0,0 
0,0 
0,0 
23,1 
2983 1995 
4,6 
2,5 
71,2 
81,7 
76,6 
15,8 
0,2 
9,5 
39,2 
15,9 
0,0 
46,4 
363,4 1996 
3,5 
0,1 
212,6 
124,4 
300,2 
31,2 
0,0 
12,7 
39,3 
7,7 
22,6 
71,4 
825,7 1994-96 
8,1 
5,8 
346,8 
2423 
508,1 
84,7 
0,4 
253 
783 
23,6 
22,6 
140,9 
1.487,6 
Grafik 1-9: Mål 5b - Varje års andel av genomförandet under 1994-96 
Àtagaadca UttxtaUlatar 
HOS, 
ri—nrffl~~r HB 
-4_Bl»_-L-J-U«J-ULaa-JL__i_-l i • l«N 
• IM 
Dim 
fflrlBMBIfclf 9 uai*M 
Haiw 
H-lfM 
• DK D t t I a K D F i t. ML A m s 
Åttonde årsrapporten • Strukturfonderna 1996 
B. REGIONALT PARTNERSKAP 132 
1. Överväganden och främjande av nya former av partnerskap 132 
2. Förstärkning av partnernas kapacitet 134 
3. Övriga institutioners syn på tillämpningen av partnerskapsprincipen 134 
C. DIALOG MED NÄRINGSLIVET OCH ARBETSMARKNADENS PARTER 135 
1. Det ekonomiska och sociala partnerskapet i genomförandet och uppföljningen av strukturstöden 135 
2. De ekonomiska och sociala partema på gemenskapsnivå 136 
D. INFORMATION OCH KOMMUNIKATION, ERFARENHETSSPRIDNING 139 
1. Information och kommunikation 139 
2. Erfarenhetsspridning 141 
KAPITEL IV UTVÄRDERING 145 
INLEDNING 147 
A. FÖRHANDSBEDÖMNINGAR AV MÅL 2 (1997-1999) 147 
B. INTERMEDIÄRA UTVÄRDERINGAR 150 
C. UTVÄRDERINGAR I EFTERHAND 152 
1. Mål 2 1989-1993 152 
2. Andra utvärderingar i efterhand 156 
D. UTVÄRDERING AV STORA PROJEKT 156 
1. Inledning 156 
2. Analys av utvärderingarna 158 
E. TEMATISKA OCH ANDRA UTVÄRDERINGAR 159 
DEL B STRUKTURFONDERNA I DETALJ 161 
KAPITEL V SAMMANFATTNING PER MEDLEMSSTAT 163 
1. BELGIEN 165 
1.1. Genomförande av åtgärder per mål 1996 165 
1.2. Genomförande av gemenskapsinitiativ 1996 171 
2. DANMARK 174 
2.1. Genomförande av åtgärder per mål 1996 174 
2.2. Genomförande av gemenskapsinitiativ 1996 178 
3. TYSKLAND 180 
3.1. Genomförande av åtgärder per mål 1996 180 
3.2. Genomförande av gemenskapsinitiativ 1996 189 
4. GREKLAND 192 
4.1. Genomförande av åtgärder per mål 1996 192 
4.2. Genomförande av gemenskapsinitiativ 1996 195 
5. SPANIEN 198 
5.1. Genomförande av åtgärder per mål 1996 198 
5.2. Genomförande av gemenskapsinitiativ 1996 207 
6. FRANKRIKE 209 
6.1. Genomförande av åtgärder per mål 1996 * 209 
6.2. Genomförande av gemenskapsinitiativ 1996 217 
50 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 
B. ÖVRIGA ÅTGÄRDER 
1. Gemenskapsinitiativ 
1.1. Översikt 
Fördelning av reserven och nya delar 
År 1996 utmärktes av att kommissionen den 8 maj antog ett beslut om att fördela 
gemenskapsinitiativens finansiella reserv. Till följd av samtliga finansiella beslut som fattats under de 
två föregående åren33 var den disponibla reserven för en ytterligare fördelning mellan 
medlemsstaterna 1,665 miljarder ecu (i 1995 års priser), varav 690 miljoner ecu som var avsedda för 
mål 1- och mål 6-områdena och 975 miljoner för de områden som inte omfattas av dessa mål. Efter 
samråd med dessa partner godkände kommissionen en fördelning av reserven mellan initiativ och 
mellan medlemsstater med iakttagande av de relationer som upprättats med samtliga institutionella 
partner och av de samarbetsregler som införts med Europaparlamentet. Följande prioriteringar har varit 
vägledande vid fördelningen: Kamp mot arbetslösheten, lika möjligheter för kvinnor och män, miljö, 
och förstärkning av strukturpolitikens territoriella och rumsliga dimension. Den gör det möjligt att 
fram till och med 1999 öka och utvidga initiativen för industriell strukturomvandling (Rechar, Résider, 
RETEX och Konver) och initiativen Leader, PESCA, URBAN, ADAPT och Employment. 
Kommissionen har även godkänt ändringarna i inriktningarna av de tre senare initiativen och nya 
inriktningar för Interreg II C: 
• Inriktningarna av URBAN har ändrats för att främja lika möjligheter, kamp mot 
långtidsarbetslösheten och stadsmiljön i medelstora städer. 
• Initiativen Employment och ADAPT har förstärkts och fått en ny del, Employment-Integra (kamp 
mot social utslagning) respektive ADAPT-Bis ("Att bygga informationssamhället" - åtgärder som 
föregriper förändringar med anknytning till informationssamhället). 
• Interreg II C omfattar tre handlingslinjer: fysisk och ekonomisk planering, alla rörande allmänt 
transnationellt samarbete, transnationellt samarbete och förebyggande av översvämningar samt 
kamp mot torkan. 
33 Se Årsrapport 1995. 
Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 51 
Tabell 1-26 : Fördelning av reserven för gemenskapsinitiativen och tilldelningar 1994-99 (i 1996 års priser 
- miljoner ecu) 
B 
DK 
D 
GR 
E 
F 
IRL 
I 
L 
NL 
AT 
P 
FIN 
S 
UK 
Niilverk 
TOTALT 
varav Mil 1/6 ADAPT 
Reserv 
6,80 
1.62 
23,24 
2.81 
31.52 
23.65 
6.21 
25.82 
10.94 
1,76 
3.42 
1.62 
24.36 
163,78 
51.39 1994-99 
38.63 
31.73 
256,70 
33,53 
293,16 
278.44 
27,84 
219.69 
0,31 
69.62 
13,59 
21,43 
23.56 
13.12 
316.81 
1.638.16 
525.33 EMPLOYMENT 
Reserv 
13.04 
2,87 
40,99 
4,97 
55.65 
41.71 
10,96 
45.57 
19,31 
3.09 
4,35 
3.42 
2,86 
44,28 
293.08 
93,06 1994-99 
45,79 
14.10 
21X1,99 
70,69 
450,14 
191.20 
88,61 
401,39 
0,31 
62,58 
26,56 
45,47 
33,16 
23.96 
193,77 
1.848,72 
1.068,99 LEADER 
Reserv 
2.06 
1,80 
30,67 
15,01 
48.31 
38.29 
15.68 
41,;;;, 
0,22 
3,03 
3.26 
11,92 
3.46 
1,98 
11.83 
228,5(1 
115,62 1994-99 
10.22 
9,96 
208.22 
163.98 
405,45 
229,11 
84.05 
328,76 
1.24 
11,60 
27,05 
130,29 
28,72 
16,47 
78,46 
34,69 
1.768.26 
1.086,11 PESCA 
Reserv 
0,45 
3.15 
3.34 
3.59 
5,29 
1.01 
2,87 
2,02 
3,16 
0,42 
0,49 
5,92 
31.71 
12,08 199499 
2,49 
19,88 
23.47 
30,99 
45.94 
33,76 
7,85 
37,26 
12.94 
29,28 
3.49 
4,06 
43.57 
5.10 
300,08 
153,92 SME 
Reserv 
205 
2,25 
-1994-99 
1235 
2.55 
188.98 
83.88 
252,75 
58.88 
28,98 
191,63 
031 
10.41 
8,98 
124.80 
11.09 
17.21 
68,78 
25,51 
1.087,07 
845,61 REGIS 
Reserv 
• 
-. 1994-99 
21837 
26735 
12633 
61204 
61204 URBAN 
830 
17*3 
535 
27,16 
24.98 
4.86 
1836 
13.11 
339 
5,16 
3.87 
134 
24.96 
158,49 
6138 1994-99 
1902 
133 
115.81 
51.48 
241.85 
81,10 
20.68 
136,02 
031 
22.60 
1334 
49.75 
7.83 
4.97 
124.14 
891,02 
60231 
B 
DK 
D 
GR 
E 
F 
IRL 
1 
L 
NL 
AT 
P 
FIN 
S 
UK 
Niilverk 
TOTALT 
varav Mål 1/6 RECHAR 
Reserv 
1.01 
21.66 
1.51 
2.55 
0,19 
1.37 
18.22 
46.52 
15,48 1994-99 
16.96 
183.05 
3,04 
34,21 
36,25 
1,88 
1.85 
2.25 
182,28 
461.76 
158.60 KONVER 
Reserv 
2.96 
115.19 
9.77 
15.63 
18.47 
15.13 
6,05 
38,44 
221,64 
110.24 1994-99 
14.61 
2,39 
338,40 
22,74 
23.70 
87.IX) 
64.55 
0,36 
27,28 
13.99 
3,35 
140.89 
739.27 
2X1.97 RESIDER 
Reserv 
3.31 
15.54 
1.51 
4.73 
6,50 
1,01 
5,04 
2,02 
4,76 
44,42 
11,58 1994-99 
28,16 
209,36 
6,22 
73.64 
67.33 
92.11 
13.55 
23.69 
5,24 
9,05 
50,36 
578,70 
173.02 RETEX 
Reserv 
1.01 
6,48 
3.03 
29.64 
12,10 
6,69 
10,08 
3.96 
72.99 
39.19 1994-99 
5.48 
76.07 
78.82 
105.43 
37.33 
9,46 
75.05 
1.02 
2.59 
174,90 
40,79 
606,95 
430.68 PEACE 
Reserv 1994-99 
60.44 
241.74 
302,18 
302,18 INTERREG 
Reserv 
16,09 
4.03 
44,61 
25.21 
117,09 
18,78 
3.03 
33,58 
115.97 
631 
8.32 
4.31 
7.27 
12.05 
416,66 
19531 1994-99 
99.76 
22.10 
455,02 
63235 
69331 
269,80 
165.78 
. 388.07 
3.67 
189,44 
49.83 
354,95 
48,91 
47,52 
123.68 
3.544,19 
2.630,66 TOTALT 
Reserv 
5502 
13.47 
317.67 
7232 
312.96 
187.72 
41,75 
199,06 
1.23 
18435 
I8,(X) 
52,43 
18.91 
15,76 
188.80 
1.680,05 
705,72 1994-99 
293,68 
104.23 
2.256,07 
1.177,72 
2.837,95 
1.637.54 
493,69 
1.936,41 
2005 
431.17 
14901 
1.082.67 
156,75 
130.67 
1.605,28 
65.31 
14378,59 
8.872,11 
När det gäller genomförandet av de nya insatser som skall göras i och med att reserven antas har 
medlemsstaterna uppmanats att föreslå koinmissionen att dessa finansiella förstärkningar integreras 
till och med 1999 genom anpassning av de ekonomiska tabellerna i de aktuella initiativprogrammen. 
Beträffande ändringarna av inriktningarna för URBAN, ADAPT och Employment samt den nya delen 
Interreg II C har medlemsstaterna uppmanats att föreslå kommissionen nya program eller tillägg till 
befintliga program. Förseningarna av presentationen räknat från dagen för offentliggörande av de 
ändrade inriktningarna i Europeiska gemenskapernas officiella tidning34 var fyra månader för ADAPT 
och Employment och sex månader för URBAN och Interreg II C. Årets sista månader ägnades åt 
förhandlingar om ändringarna, som skulle leda till beslut i kornmissionen från och med början av 
1997. 
Genomförandet av gemenskapsinitiativen 1996 
Av de totalt 430 operativa program som planerats för perioden 1994-99 före fördelningen av reserven 
har 123 program antagits under 1996. Dessa 123 initiativprogram representerar ett sammanlagt belopp 
på 2,380 miljarder ecu i bidrag från strukturfonderna, dvs. 17 % av samtliga gemenskapsinitiativ över 
perioden 1994-99 (inklusive reserven och anslag avsedda för PEACE). Nu har samtliga program för 
följande gemenskapsinitiativ antagits: Rechar II, RETEX B, URBAN, PESCA, ADAPT, Employment 
och REGIS B. Det återstod bara 11 initiativprogram att godkänna för 1997: 3 Interreg II "A", 2 
Konver, 1 Résider II, 1 SME och 4 Leader. 
34 EGT nr C 200, 10.7.1996. 
52 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 
Tabell 1-27: Antal initiativprogram som har antagits 1996 och sedan 1994 
B 
DK 
D 
EL 
E 
F 
IRL 
I 
L 
NL 
AT 
P 
Fl 
S 
UK 
Beräknat 
Interred 
Beräknat 
PEACE 
TOTALT 
Beräknat ADAPT 
96 | 94-96 
0 2 
0 1 
0 1 
0 1 
0 1 
0 1 
0 I 
0 1 
0 1 
0 1 
0 1 
0 1 
0 1 
0 1 
0 2 
0 17 
n Employment 
96 | 94-96 
0 2 
0 I 
0 1 
0 1 
0 1 
0 1 
0 1 
0 1 
0 1 
0 1 
0 1 
0 1 
0 1 
0 l 
0 2 
0 17 
n LEADER 
96 1 94-96 
0 0 
1 1 
2 15 
0 1 
0 17 
9 20 
0 1 
10 22 
0 1 
0 4 
8 9 
0 1 
2 2 
2 2 
0 5 
34 102(3) 
110 (4) PESCA 
96 | 94-96 
0 1 
0 1 
0 1 
0 1 
0 1 
0 1 
0 1 
0 1 
0 1 
0 1 
1 1 
1 1 
0 1 
2 13 
13 SME 
96 | 94-96 
1 2 
.1 1 
6 15 
0 1 
1 1 
0 3 
0 1 
1 1 
1 1 
0 1 
1 1 
0 I 
1 1 
I 1 
0 4 
14 35 
36 REGIS 
96 | 94-96 
0 1 
3 4 
0 1 
3 6 
6 RECHAR 
96 194-96 
0 2 
1 7 
0 1 
1 1 
1 7 
0 2 
1 1 
0 1 
0 8 4 30 
30 KONVER 
96 |94-96 
0 3 
0 1 
3 16 
0 1 
0 0 
0 17 
1 1 
0 0 
1 1 
0 1 
1 1 
0 I 
6 43 
43 RESIDER 
»6 | 94-96 
0 2 
1 9 
0 1 
1 1 
2 7 
1 1 
0 0 
0 1 
1 1 
0 1 
1 3 
7 • 27 
2» RETEX (1) 
96 |94-96 
1 2 
1 8 
0 1 
0 1 
0 1 
0 1 
0 2 
0 1 
1 1 
0 1 
0 2 
3 21 
21 URBAN 
96 | 94-96 
1 3 
0 1 
2 10 
0 1 
0 1 
8 8 
1 1 
I 1 
0 1 
0 2 
IP) 2P) 
0 1 
1 I 
1 1 
9 10 
25 44 
44 TOTALT 
96 | 94-96 
3 19 
2 7 
16 S3 
0 10 
3 26 
23 70 
1 7 
14 33 
1 5 
1 13 
U 17 
0 11 
5 7 
6 8 
10 38 
96 354 
367 
25 59 
62 
0 1 
123 414 
430 
(1) Inbegripet de program som antogs 1993 och som ändrats från och med 1994. 
(2) Inbegripet ett program som antogs inom ramen for reserven. 
(3) Omfattande 98 program. 3 nationella nätverk som antogs 1996 samt gemenskapsnärverkeL 
(4) Inbegripet de nationella nätverken. 
Initiativen skall ses som demonstrationer och ge anledning till erfarenhetsutbyte så att man kan 
tillvarata de nyskapande insatser och de goda rutiner som förverkligas i initiativprogrammen för att 
eventuellt integrera dessa teman i ett GSR eller SPD. Då nästan alla initiativprogram nu har godkänts 
av kommissionen, får deras genomförande inte begränsas till enbart de enskilda projekt som antagits 
av medlemsstaterna eller regionerna. De skall ingå i en dynamik som överskrider de enskilda regionala 
eller nationella gränserna i genomförandet, särskilt i de mindre utvecklade områdena, där efterfrågan 
på kunskapsöverföring är starkast. Kommissionen har därför beslutat att genomföra ett visst antal 
transnationella insatser. För att ge ökat värde åt de åtgärder som genomförts inom ramen för de fyra 
initiativen för industriell omvandling (Résider II, Rechar II, RETEX II och Konver) har kommissionen 
beslutat att lansera olika insatser för utbyte av erfarenheter och goda rutiner. Kommissionen beslutade 
även i samband med sitt beslut 1994 om den ursprungliga fördelningen av anslagen att för initiativet 
SME reservera ett belopp på 25 miljoner ecu för transnationella insatser. Tack vare detta belopp har 
man vid utgången av 1996 kunnat lansera följande tre insatser: en inbjudan att lämna förslag för att på 
europeisk nivå skapa ett Internetnät av små och medelstora företag inom turism i områden som 
omfattas av mål 1, 2 5b och 635, ekonomiskt stöd till organiserandet av mässor (IBEX) för små och 
medelstora företag i områden under mål 1, 2, 5b och 636 och utbyte av erfarenheter som är speciella 
för små och medelstora företag genom insatser för ökat medvetande, information och kommunikation i 
syfte att visa på "goda rutiner". 
Inom ramen för Leader utgör transnationellt samarbete, erfarenhetsutbyte och överföring av kunnande 
ett av de nya områdena. Det förstärks av ett nätverk (Europeiska centrumet för innovation och 
landsbygdsutveckling) där en av uppgifterna är att ge tekniskt stöd till transnationellt samarbete. Ett 
vägledande belopp på 2,5 % av anslaget för Leader är avsett att finansiera aktiviteterna inom det 
europeiska nätverket och de nationella nätverken. Under 1996 har det organ som kommissionen valt ut 
för att sköta det administrativa arbetet och leda det europeiska observationsorganet för Leader fortsatt 
arbetet: publikationer, organisation av seminarier, erfarenhetsutbyte och införande av ett flerspråkigt 
informationssystem på Internet. Inom ramen för PESCA lanserades också de transnationella insatserna 
1996 genom anbudsinfordringar och förslagsinfordringar. De tre anbudsinfordringarna gällde 
spridning av en informationsskrift, organisation av tvärregionala möten och tematiska konferenser, 
organisation av två partnerskapsmöten mellan företag i förädlingskedjan, planerade till 1997 och 1999. 
Inbjudan att lämna förslag avsåg medfinansiering av projekt av transnationell karaktär för samarbete 
och uppbyggandet av nätverk inom utbildning, omskolning, ekonomisk diversifiering, lokal 
35 Se nedan under 1.2 Redovisning per initiativ - SME. 
36 Se kapitel II.D.6 Strukturfonderna och de små och medelstora företagen. 
Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 53 
utveckling, etc. Sju projekt har fått gemenskapsstöd genom denna inbjudan att lämna förslag. I fråga 
om ADAPT och Employment lanserades programmet för transnationellt tekniskt bistånd 1995 till stöd 
för kommissionen och medlemsstaterna i genomförandet av de båda initiativen och det har fortsatt 
under 1996. Stödstrukturerna i medlemsstaterna och på europeisk nivå (Europs) har samordnat 
bildandet av partnerskap mellan länderna för projekt över hela unionen, stött genomförandet av 
projekten och samlat in den första strukturerade informationen om aktiviteterna. 
Gemenskapsinitiativ och utveckling av den tekniska potentialen: 
En stor del av gemenskapsinitiativen stödjer den tekniska utvecklingen för att uppnå sina huvudmål. När det 
gäller de mest representativa gemenskapsinitiativen går främjandet av företagens konkurrenskraft och 
sysselsättningen såvitt gäller initiativet SME via utveckling av ny informations- och kommunikationsteknik, 
nät för FoTU och nyskapande. Interreg-programmen försöker minska de negativa effekterna av 
gränsöverskridande lokalisering genom att utöka samarbetet över gränserna till forskning och ny teknik Den 
tekniska utvecklingen spelar också en stor roll i dn.n diversifiering av de ekonomiska aktiviteterna och 
förstärkning av den regionala kapaciteten som initiativen för industriell omvandling verkar för. Vad gäller 
mänskliga resurser är den nya tekniken ett av de främsta områdena där ett nära samarbete utvecklas mellan 
utbildningscentrer och den offentliga och privata sektorn inom ramen för ADAPT. Inom ramen för 
Employment underlättar den nya tekniken utvecklingen av tillförlitliga databaser och integreringen av 
arbetslösa, funktionshindrade och andra missgynnade grupper på arbetsmarknaden. Slutligen visar Leader-
programmen på vikten av telematik i landsbygdsutvecklingen, bland annat som stöd till de lokala 
produktionsenheterna. 
1996 i programperioden 1994-97/99 
Samtliga institutionella partner har konstaterat förseningar i godkännandet av vissa program. 
Orsakerna till förseningarna hänger ihop med gemenskapsinitiativens natur. De förutsätter vad gäller 
GSR/SPD vissa egenskaper som gör dem till speciella redskap för unionens strukturpolitik: "bottom-
up"-metoden i genomförandet, synligheten på fältet inom ramen för ett utökat partnerskap, en 
nyskapande karaktär hos en del av dem och slutligen det transnationella, gränsöverskridande och 
tvärregionala samarbetet. Denna specifika karaktär är inte alltid lätt att få till stånd vid utarbetandet av 
programmen. Exempelvis kravet på ett utökat partnerskap utgör en viktig och svår utmaning. För en 
del socioekonomiska aktörer som är involverade i ett program är det första gången man konfronteras 
med en sådan arbetsmetod. Detta flerfaldiga partnerskap innebär interventioner på flera nivåer, som 
inte alltid visar sig vara lätta att styra. Och för att ge gemenskapsinitiativen en verkligt transnationell, 
gränsöverskridande eller interregional dimension prioriteras det transnationella samarbetet mellan 
projekt. Det är fråga om en ny, komplicerad process på denna nivå. De nyskapande åtgärderna och 
insatserna med stränga urvalskriterier på regional och nationell nivå medför ofta betydande 
analyseringsförseningar inom medlemsstaterna. 
Kommissionen är dock angelägen om att godkänna kvalitetsprogram som uppfyller dessa krav. I stort 
sett har det för initiativen till industriell omvandling oftast handlat om att befästa en redan uppnådd 
erfarenhet. För andra initiativ som tar upp nya teman har ytterligare förhandlingar med 
medlemsstaterna om programinnehållet varit nödvändiga. Som exempel kan särskilt nämnas initiativet 
SME, där programmen har givit anledning till ett stort antal anpassningar, som bland annat rört 
nyskapande aspekter och internationalisering av de små och medelstora företagen. 
54 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 
Tabell 1-28: Gemenskapsinitiativ -1996 i programperioden 1994-97/99 (i miljoner ecu) 
I ADAPT i E«pl.r-^««l LEADER | PESCA | PME | REGIS |RF.CMAR|KOMVER|RESIDER|RETEX"| URBAM (MTERREG**4. TOTALT 
Anslag 1994-I999"" 
Oodklnt bidrag 
godklnt i % 
Åtaganden 1994-1996 
i % iv bidraget 
Betalningar 1994-1996 
i % av bidraget 1.638,2 
1.444,9 
88% 
530,1 
37% 
239,6 
17% 1.848,7 
1.524.2 
82% 
572.0 
38% 
324,6 
21% 1.768,3 • 
1.511,9 
86% 
720,4 
48% 
266.3 
18% 300,1 • 
26S.0 
88% 
187,7 
71% 
37,8 
14% 1.087.1 • 
1.004.3 
92% 
385.4 
38% 
156.4 
16% 612,2 
607.0 
99% 
216.8 
36% 
157.6 
26% 461,8 
411.2 
89% 
292.5 
71% 
137.2 
33% 739.3 
503.0 
68% 
371.2 
74% 
112.4 
36% 578.7 
518.9 
90% 
311.5 
60% 
157,9 
30% 606,9 
526,5 
•7% 
319.6 
61% 
143,3 
27% 891.0 
611.9 
77% 
372.4 
55% 
166.2 
24% 3.846.4 
3.170,5 
82% 
1432,9 
45% 
706.6 
22% 14.378.6 
12.169.2 
85% 
5.712.4 
47% 
2.676.0 
22% 
• Inklusive nätverken 
•• Endiit anslagen fbr perioden 1994-1997 medräknade. 
•••Inklusive PEACE 
•••• 1 1996 in priser samt inklusive reserven. 
Tabell 1-29: Gemenskapsinitiativ - Genomförande under åren 1994-96 (i miljoner ecu) 
ADAPT 
Employment 
Leader 
PESCA 
SME 
REGIS 
Rechar 
Konver 
Résider* 
RETEX* 
URBAN 
Interreg** 
Totalt Åtaganden 
1994 
0,0 
201,2 
0,3 
23,7 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
4,3 
79,7 
0,0 
0,0 
309,2 1995 
307,7 
107,7 
468,5 
29,4 
203,5 
58,8 
172,5 
238,2 
172,8 
164,8 
157,4 
585,3 
2.666,7 1996 
222,4 
263,1 
251,7 
134,6 
181,9 
158,0 
119,9 
133,0 
134,4 
154,4 
215,0 
847,6 
2.816.0 1994-96 
530,1 
572,0 
720,4 
187,7 
385,4 
216,8 
292,5 
371,2 
311,5 
399,0 
372,4 
1.432,9 
5.7913 Betalningar 
1994 
0,0 
100,6 
0,0 
11,8 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
1,3 
68,7 
0,0 
0,0 
182,5 1995 
152,6 
53,6 
132,7 
5,3 
67,7 
22,0 
75,6 
87,3 
77,0 
75,4 
58,1 
241,4 
1.048,9 1996 
87,0 
170,3 
133,6 
20,6 
88,7 
135,6 
61,6 
95,1 
79,6 
67,8 
108,1 
465,2 
1.513,2 1994-96 
239,6 
324,6 
2663 
37,8 
156,4 
157,6 
137,2 
182,4 
157,9 
211,9 
166,2 
706,6 
2.744,6 
• Inklusive 1993. 
** Inklusive PEACE 
Grafik 1-10: Gemenskapsinitiativ - Varje års andel av genomförandet under åren 1994-96 
Åtaganden Betalningar 
1 Î H U ii 
i I ! 1 I » 1 l 1 1 I I 
Vad gäller finansiellt genomförande är andelen gjorda åtaganden sedan 1994 ungefär 47 % för 
samtliga gemenskapsinitiativ. Merparten av initiativprogrammen på mindre än 40 miljoner ecu ingick i 
ett enda åtagande vid godkännandet av programmen. Åtagandena per år har fortskridit i takt med att 
programmen godkänts. Det högsta procenttalet för dessa åtaganden gäller de fyra initiativen till 
industriell omvandling och PESCA, vilket kan förklaras med att de flesta initiativprogram som hänför 
sig till dessa initiativ är på mindre än 40 miljoner ecu och i regional regi. Då de flesta programmen 
godkändes i slutet av 1995, eller rent av 1996, är de i inledningsskedet. Därför är betalningsnivån 
(cirka 22 % av strukturfondernas stöd för samtliga gemenskapsinitiativ) låg för en del av dem. Det 
verkliga genomförandet och den faktiska uppföljningen av initiativprogrammen torde äga rum under 
1997. 
Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 55 
1.2. Redovisning per initiativ 
ADAPT (1994-99) 
ADAPT(1,638 miljarder ecu37) syftar till att underlätta arbetstagarnas anpassning till stniktuiförändnngar i 
industrin, att hjälpa företagen att öka sin produktivitet och att främja utveckling av nya verksamheter genom 
utbildning, rådgivning och vägledning, föregripande och främjande av nya möjligheter till sysselsättning, 
anpassning av stödstrukturer och bidragssystem, information, spridning och ökad medvetenhet. De viktigaste 
mottagarna är arbetstagare som berörs av industriella förändringar. 
ADAPT och föregripandet av teknologiska förändringar: 
I de första riktlinjerna för ADAPT föreskrevs att samarbete och utbyte mellan företag och 
forskningsinstitutioner skulle uppmuntras som en hjälp i tekniköverföringen, liksom studier av införandet av 
nya produktionssystem och -metoder och av användningen av kommunikations- och informationstekniken. I 
de program som antogs planerade flera medlemsstater åtgärder inom telekommunikation och 
informationssamhälle, nämligen Italien, Grekland, Portugal, Frankrike, Irland, Finland och Förenade 
kungariket. Bland dessa avsätter initiativprogrammet för Frankrike 4% av det finansiella anslaget till 
utbildning i ny teknik samt användning av flexibla system och distansundervisning, medan Portugals program 
avsätter 10% av anslaget till IKT-tillämpningar och 20 % till FoTU, i åtgärder för introduktion av den nya 
tekniken och stöd till informationsnät. 
År 1996 utökades ADAPT med en ny del, ADAPT-Bis (Building the Information Society), som,skall 
stimulera till att informationssamhällets uppkomst och dess konsekvenser för arbetssätten och för de 
europeiska företagens konkurrenskraft beaktas i programmen. ADAPT-Bis syftar bland annat till att 
stimulera 
• identifiering och överföring av goda rutiner i nyttjandet av den nya informations- och 
kommunikationstekniken, anpassade till de lokala omständigheterna, behoven och utvecklingsnivåerna, 
• ett brett experimenterande och en stor spridning av resultaten i Europa, även de som redan uppnåtts tack 
vare gemenskapsprogram för FoTU och yrkesutbildning. 
Genomförandet av ADAPT under 1996 utmärktes av en frammarsch för de projekt som valdes ut vid 
den första projektomgången 1995. Runt 1 400 projekt hade i de flesta fallen sitt första år i full 
funktion, eller lanserades i vissa fall. 1996 var också det år då anbud infordrades för utvärderingarna i 
medlemsstaterna. En första fullständig omgång intermediära rapporter skulle framläggas för 
övervakningskommittéerna senast i slutet av mars 1997. Denna första omgång projekt som nu 
genomförts har redan visat att det finns gemensamma bekymmer och intressen i flera medlemsstater 
och regioner. Ett stort antal behandlar faktiskt minst ett av initiativets sex viktigaste teman: utveckling 
och stöd av små och medelstora företag, arten och effekten av förändringarna i arbetets organisation, 
föregripande av tendenserna på arbetsmarknaden, kvalifikationer, de lokala 
arbetsmarknadsstrukturernas effektivitet, skapande av arbetstillfällen, informationssamhällets 
inverkan. Projekten stöds och organiseras av samtliga arbetsmarknadens organ: företag (i synnerhet 
små och medelstora företag), företagssammanslutningar, sektoriella organisationer, handelskammare, 
hantverk och jordbruk, fackföreningar och andra arbetstagarorganisationer, utbildningsorganisationer 
och offentliga och privata universitet, lokala och regionala myndigheter, organ för lokal utveckling 
och enskilda organisationer. 
I fråga om finansiellt genomförande har den ökade verksamhetsgraden haft effekt på den 
genomförandegrad som kommissionen uppnått 1996. Totalt har åtagandena ökat från 307,7 miljoner 
ecu till 530,1 miljoner ecu och betalningarna från 152,6 miljoner ecu till 239,6 miljoner ecu. 
37 Inklusive reserven, 1996 års priser. 
56 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 
Tabell 1-30: ADAPT -1996 i programperioden 1994-99 (i miljoner ecu) 
Medlemsstat 
(antal program) 
Belgien (2) 
Danmark (1) 
Tyskland (1) 
Grekland (1) 
Spanien (1) 
Frankrike (1) 
Irland (1) 
Italien (1) 
Luxemburg (1) 
Nederländerna (1) 
Österrike (1) 
Portugal (1) 
Finland (1) 
Sverige (1) 
Förenade kungariket (2) 
ToUlt (17) Bidrag* 
(1) 
31,2 
29,5 
228,8 
30,1 
256,4 
249,7 
21,2 
190,0 
0,3 
57,6 
11,6 
21,0 
19,7 
11,3 
286,6 
1.444,9 Åtaganden 
1996 
25,5 
24,2 
33,8 
20,3 
33,7 
0,0 
3,5 
45,6 
0,2 
0,0 
0,0 
17,0 
0,0 
0,0 
18,7 
222,4 Åtaganden 
1994-19% 
(2) 
31,2 
29,5 
76,7 
27,4 
81,8 
46,9 
7,4 
81,7 
0,3 
11,5 
11,6 
21,0 
19,7 
11,3 
72,2 
530,1 % 
(2)/(l) 
100% 
100% 
34% 
91% 
32% 
19% 
35% 
43% 
100% 
20% 
100% 
100% 
100% 
100% 
25% 
37% Betalningar 
1996 
6,5 
6,2 
17,3 
4,8 
18,7 
0,0 
4,0 
23,1 
0,1 
0,0 
0,0 
4,3 
1,2 
0,0 
0,8 
87,0 Betalningar 
1994-1996 
(3) 
9,4 
8,9 
38,8 
8,4 
42,7 
23,5 
6,0 
41,1 
0,1 
5,8 
5,8 
6,3 
9,9 
5,6 
27,5 
239,6 % 
(3V(1) 
30% 
30% 
17% 
28% 
17% 
9% 
28% 
22% 
30% 
10% 
50% 
30% 
50% 
50% 
10% 
17% 
* Utanför reserven 
Employment och Mänskliga resurser (1994-99) 
Employment och Mänskliga resurser (1,849 miljarder ecu38) syftar till att, genom ett integrerat 
tillvägagångssätt, stödja nyanställningar och främja solidaritet och lika möjligheter på arbetsmarknaden. Det 
omfattar fyra delar, var och en med sin egen budget: 
• NOW (496 miljoner ecu) stödjer nya grepp i yrkesutbildningen av kvinnor. 
• Horizon (513 miljoner ecu) främjar funktionshindrade personers inträde på arbetsmarknaden. 
• Youthstart (441 miljoner ecu) gynnar inträde i arbetslivet för ungdomar utan kvalifikationer. 
• Integra (385 miljoner ecu), en ny del som beslutades 1996, syftar till att förbättra tillträdet till 
arbetsmarknaden för utsatta grupper som är utslagna eller riskerar att bli det. Denna del täcker numera 
Horizons insatser för missgynnade personer. 
Employment och anpassningen till den nya tekniken: 
Varje del av Employment möjliggör finansiering av åtgärder till förmån för den nya informations- och 
kommunikationstekniken (Now: utbildning i ny kompetens inom FoTU och nyskapande teknologi, Horizon: 
anpassning av arbetsplatsen genom utveckling av den nya tekniken och genom distansarbete och flexibla 
system för utbildning och praktik, som distansundervisning och datorstödd undervisning, Youthstart: 
ungdomarnas integrering på arbetsmarknaden genom distansundervisning). I strävan att förbättra 
sysselsättningsmöjligheterna för de olika målgrupperna i initiativet Employment är den nya tekniken en viktig 
framkomstväg. Dels erbjuder den nya tekniken intressanta möjligheter till nyskapande i fråga om 
undervisningsmetodik, antingen det gäller distansundervisning eller undervisning med hjälp av den moderna 
informationstekniken, dels ändrar införandet av den nya tekniken arbetssätten, och bidrar rent av till att 
skapa nya yrken och arbetstillfällen. 
Det är alltså viktigt att anpassa såväl innehåll som metoder i undervisningen för att ta hänsyn till denna 
effekt och göra de nya yrkena tillgängliga för en större del av den arbetsföra befolkningen. Som exempel kan 
nämnas att runt 7 %av Youthstart-projekten koncentreras på aktiviteter kring arbetstillfällen som härrör från 
den nya informationstekniken, och en femtedel av Horizon-projekten utforskar på vilket sätt den nya tekniken 
kan hjälpa funktionshindrade personer i deras inträde i yrkeslivet. 
Liksom för ADAPT har genomförandet av Employment 1996 utmärkts av en frammarsch för de 
projekt som valts ut vid den första projektansökningsomgången 1995. Ungefär 2 400 projekt har i de 
flesta fallen haft sitt första år i full funktion, eller ibland lanserats. Aktiviteter med inriktning på 
utbildning, som av tradition är viktiga i den här sortens program, integreras allt oftare i mer globala 
insatser med inriktning på samarbete mellan de lokala aktörerna och i syfte att ge målgrupperna 
38 Inklusive reserven, 1996 års priser. 
Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 57 
integrerade lösningar för inträde på arbetsmarknaden eller i utbildningssystemen. Man noterar också 
försöken att finna nya arbetstillfällen eller gynna bildandet av företag (bland annat i delen Now), 
särskilt inom de sektorer som anses som potentiellt sysselsättningskapande. I stort sett fortsätter 
utbildningscentrerna att vara viktiga aktörer, men man bör också lägga märke till de lokala och 
regionala myndigheternas stora närvaro, särskilt i södra Europa, och medverkan från många enskilda 
organisationer och förbund. Däremot verkar inte arbetsmarknadens parter spela en tillräckligt stor roll i 
genomförandet av projekten. Kommissionen önskar att de skall spela en större roll i initiativets andra 
fas, för att säkerställa ett konkret band mellan projekten och de ekonomiska aktörernas intressen. 
Effekten av den höjda verksamhetsnivån i det finansiella genomförandet under 1996 är betydelsefull: 
från 236 miljoner ecu till 572 miljoner i åtaganden och från 117,8 till 324,6 miljoner ecu i betalningar. 
Tabell 1-31: Employment -1996 i programperioden 1994-99 (i miljoner ecu) 
Medlemsstat 
(antal program) 
Belgien (2) 
Danmark (1) 
Tyskland (1) 
Grekland (1) 
Spanien (1) 
Frankrike(l) 
Irland (1) 
Italien (1) 
Luxemburg (1) 
Nederländerna (1) 
Österrike (1) 
Portugal (1) 
Finland (1) 
Sverige (1) 
Förenade kungariket (2) 
Totalt (17) Bidrag* 
(1) 
32,1 
10,6 
156,8 
64,4 
386,6 
146,5 
76,1 
348,7 
0,3 
42,4 
23,0 
40,3 
29,2 
20,7 
146,5 
1.524,2 Åtaganden 
1996 
10,4 
9,0 
26,8 
4,6 
56,0 
27,3 
21,7 
82,7 
0,0 
2,2 
0,0 
3,9 
0,0 
0,0 
18,4 
263,1 Åtaganden 
1994-1996 
(2) 
32, i 
10,6 
50,0 
12,6 
114,7 
49,6 
29,3 
134,2 
0,3 
6,5 
23,0 
9,6 
29,2 
20,7 
49,8 
572,0 % 
(2)/(D 
100% 
100% 
32% 
20% 
30% 
34% 
39% 
38% 
100% 
15% 
100% 
24% 
100% 
100% 
34% 
38% Betalningar 
1996 
5,2 
2,4 
29,5 
2,3 
35,3 
15,6 
13,3 
41,9 
0,0 
1,1 
0,0 
2,1 
0,0 
0,0 
21,6 
170,3 Betalningar 
1994-1996 
(3) 
16,1 
3,2 
41,0 
6,4 
64,6 
26,7 
17,0 
67,6 
0,2 
3,2 
11,5 
5,0 
14,6 
10,3 
37,3 
324,6 % 
(3)/(l) 
50% 
30% 
26% 
10% 
17% 
18% 
22% 
19% 
50% 
8% 
50% 
12% 
50% 
50% 
25% 
21% 
* Utanför reserven 
Leader II (1994-99) 
Leader (1,768 miljarder ecu39) stödjer utvecklingsprojekt på landsbygden som skapas och leds av lokala 
partner och som lägger tonvikten vid verksamheter av nyskapande, demonstrations- och överföringsbar 
karaktär. Dessa projekt bör grundas på sammanhängande utvecklingsstrategier som är anpassade till de 
berörda områdena. Leader II lämnar bara ekonomiskt stöd till lokala aktionsgrupper (grupper av offentliga 
och privata partner som gemensamt utarbetar en utvecklingsstrategi) eller andra grupper av aktörer (kollektiv, 
lokala kontor för handel, jordbruk eller industri, kooperativ, etc.) på villkor att deras verksamhet har sin givna 
plats i ett områdes utveckling. Leader II tillämpas i landsbygdsområden under mål 1, 5b och 6 (1,086 
miljarder ecu är avsedda för områden under mål 1 och 6). 
Leader och teknisk innovation i landsbygdsområdena: 
I Leader-programmen ingår en del som kallas "nyskapande landsbygdsprogram " som stödjer nyskapande 
som är anpassat till det lokala sammanhanget, i metoder, produkter, förfaranden och marknader liksom 
projektens demonstrerbarhet och överförbarhet. För detta. ändamål uppmuntrar Leader lokala 
utvecklingsinitiativ som syftar till att införa en ny dynamik De insatser som stöds varierar och kan röra 
åtgärder som kompletterar dem som hänför sig till jordbruksmarknaderna (inklusive miljöaspekter och 
förnybar energi), tillämpning av den nya informations- och kommunikationstekniken i landsbygdsmiljön och 
utformning och saluföring av nya produkter och tjänster. Bland de stödberättigande insatserna förekommer 
till exempel insatser för landsbygdsturism: nyskapande investeringar och införande av bokningssystem som 
är baserade på informationsteknik, för små och medelstora företag: åtgärder som underlättar tillgången till 
tekniköverföringstjänster och utveckling av distansarbete, för utveckling av jordbruksprodukter: 
tekniköverföring, telefonförsäljning, alternativ och förnybar energi och för miljön: materialåtervinning från 
39 Inklusive reserven, 1996 års priser. 
58 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 
avfall. Det är inte lätt att kvantifiera finansieringarna till förmån för teknisk utveckling. De anslag som 
reserverats för teknisk innovation avsätts till användning av TT-tillämpningar, som har utvecklats för att 
avhjälpa landsbygdsområdenas isolering. Det är insatser som rör distansarbete, kommunikationscentraler, 
utveckling av telekommunikationer för företagen. Åven om det inte går så stora resurser till FoTU i egentlig 
mening, avser projekten för tillämpad forskning för det mesta utveckling av den lokala produktionen. 
Exempel på nyskapande forskningsprojekt för tillämpad forskning: 
• Area-området i Umbrien (Perugia), specialiserat på keramisk industri som producerar förorenande 
avfall, har infört ett system för materialåtervinning från avfall som nödvändiggjorde experimenterande. 
Programmet Leader har gjort det möjligt att starta den experimentella fasen och utveckla systemet, som 
kan ge impulser i hanteringen av andra förorenande ämnen. 
• Gruppen Sierra de Béjar Francia (Salamanca), i ett olivodlingsområde som hotas av jordbruksföretagens 
dåliga lönsamhet, har tack vare en undersökning som finansierats av Leader utvecklat en ny metod för 
behandling av olivoljerester, som gör det möjligt att få fram biprodukter av det återanvändbara avfallet 
och på detta sätt minska ett allvarligt miljöproblem. 
• Programmet Creuse (Limousin) syftar till att återuppta det traditionella kunnandet och skapa nya 
produkter, utveckla lärlingssystem och se till att produktionen marknadsförs. En modellverkstad utformar 
nya produkter med utgångspunkt i det lokala kunnandet, bland annat inom serigrafi och tapetseraryrket. 
• I Anogia (Kreta) har Leader-gruppen tack vare programmet kunnat uppföra byggnader och skaffa 
material till centret för diagnostik och bekämpning av zoonoser, smittsamma sjukdomar hos ryggradsdjur 
som kan överföras till människan. Detta forskningscentrum samarbetar med Kretas universitet och 
hälsovårdscentret i Anogia och är känt av WHO som "Samarbetscentrum för forskning och utbildning för 
medelhavsregioner som drabbats av zoo nos ". 
Sedan 1994 har kommissionen från de 15 medlemsstaterna mottagit 102 förslag till initiativprogram 
för Leader (utom tekniskt bistånd). Den har sett till att dessa förslag är resultat av ett omfattande 
samråd mellan de lokala aktörerna, i enlighet med riktlinjerna för Leader II. Efter att ha antagit 67 
program och globala stöd 1995, antog kommissionen 34 program 1996 - 31 regionala program (varav 
11 avser de nya medlemsstaterna) och 3 avseende tekniskt bistånd (genomförande av de nationella 
näten). Dessa nya program uppgår totalt till ett bidrag från strukturfonderna på 253,4 miljoner ecu och 
utgör 14 % av det totala anslaget för Leader (reserven inbegripen). De belgiska programmen och 
övriga program för tekniskt bistånd återstod att anta. Vid utgången av 1996 hade 99 % av Leader-
anslaget, reserven oräknad, godkänts för olika program av kommissionen. 
Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 59 
Tabell 1-32: Leader II - program som har antagits under 1996 (i miljoner ecu) 
Kostnad 
Iota It Strukturfonder* 
ToUlt ERUF ESF EUGFJ FFU Til områden 
tom omfattas 
«v mil 1/6 I */• av områden 
•om omfatta* 
av mall* 
Danmark 
Tyskland 
Tekniskt bistånd (nationellt nätverk) 
Schleswig-Holstein 
Frankrike 
Alsace 
Centre 
Champagne-Ardenne 
Douai, Valenciennes 
Haute-Normandie 
Lorraine 
Midi-Pyrénées 
Pays-de-la-Loire 
Rhône-Alpes 
Italien 
Tekniskt bistånd (nationellt nätverk) 
Lazio 
Ligurien 
Lombardiet 
Marche 
Molisa 
Piemonte 
Siciliefi 
Trenio 
Veneto 
Österrike 
Tekniskt bistånd (nationellt nätverk) 
Nieder-österreich 
Kanten 
Uber-österreich 
Salzburg 
Steiermark 
Tyrol 
Vorarlberg 
Finland 
Finland (mål 5b) 
Finland (mål 6) 
Sverige 
Sverige (mål 5b) 
Sverige (mål 6) 26,7 
18,6 
2,0 
16,6 
158,1 
8.4 
15,1 
6,9 
4.5 
1.8 
16,0 
58J 
18,8 
28,1 
319,6 
3.1 
60,6 
15,6 
14,6 
35,9 
18,1 
39,9 
65,2 
8,6 
57,9 
66,0 
0,5 
14,0 
8,4 
19,0 
2,8 
14,9 
5,3 
1,0 
76,5 
44,3 
32,1 
85,9 
71,8 
14,1 8,: 
V 
1,0 
6,6 
67,1 
3,7 
6,4 
2,2 
20 as 
7.4 
22,0 
9,3 
13,2 
1054 
10 
16,3 
3,9 
4,5 
84 
9,8 
9,3 
32,6 
22 
16J 
20,t 
0,3 
5.6 
2.9 
4,9 
0,8 
4,3 
1.7 
0,4 
28,1 
16.2 
11.9 
16,l| 
12.1 
4,0\ 3,3 
3,7 
0,0 
3,7 
32,1 
1,7 
1,0 
1,3 
0,4 
4,0 
13.9 
4.6 
5,3 
41,7 
0,0 
6,5 
II 
17 
3,4 
2,9 
5.0 
11,9 
0,9 
6,3 
9,0 
0,0 
3,0 
1,3 
22 
0,3 
1,6 
0,5 
0,1 
1U 
6,5 
4.8 
8,1 
6,1 
2,0 1,6 
0,5 
0,0 
0,5 
10,5 
0,4 
1.0 
0,3 
0,1 
0.2 
0.7 
3,1 
20 
2,7 
16,6 
0,0 
2,5 
0,5 
0,5 
1,3 
1,9 
0,6 
6.1 
0.2 
3,2 
2,7| 
0,0 
1.1 
0,4 
0,5 
0.2 
0,2 
0,3 
0,0 
4,2 
2,4 
1.8 
2,7 
2,1 
0,7 3,3 
3,4 
1.0 
24 
21,6 
1.6 
16 
0,9 
0,7 
0,3 
V 5,1 
2,7 
5,2 
473 
10 
7,4 
1.4 
1.4 
3.8 
5.1 
3,6 
14,6 
1.2 
68 
9.2 
0.3 
1.5 
1,2 
23 
0,4 
25 
0,9 
0,2 
12,6 
7,3 
5,4 
5,3 
4,0 
1,3 U,C 
0,C 
0.0 
0,0 
0,( 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0.0 
0.0 
0,0 
o,c 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,( 
0,0 
0,0 
0.0 
0,0 
0.0 0,0 
0,0 
0.0 
0,0 
2,0 
0,0 
0,0 
0,0 
2.0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
42,4 
0,0 
0,0 
0.0 
0,0 
0,0 
9.8 
0,0 
32,6 
0,0 
0,0 
0,0 
0.0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0.0 
0,0 
0,0 
11.9 
0,0 
11,9 
4,0 
0,0 
4.0 0% 
OK 
0% 
0% 
?M 
o% 
o% 
o% 
100% 
0% 
0% 
0% 
0% 
0% 
40% 
0% 
0% 
0% 
0% 
0% 
100% 
0% 
100% 
0% 
0% 
0%| 
0% 
0% 
0% 
0% 
0% 
0% 
0% 
0% 
4VA 
0% 
100% 
25°4 
0% 
100% 
TOTALT 75U 253,4 108,91 38.91 102.7 0.01 JM JAVA 
• Utanför reserven 
De program som antagits under 1996 omfattar för det mesta de tre åtgärder som föreskrivs i 
kommissionens riktlinjer för Leader II, nämligen 
• "inhämtande av kompetens", en åtgärd som gör det möjligt att finansiera informationsverksamhet 
och mobilisering av befolkningen, utvärdering av området i syfte att identifiera det berörda 
områdets starka och svaga sidor och utarbeta en utvecklingsstrategi, 
• "nyskapande landsbygdsprogram", en åtgärd till förmån för utvecklingsstrategier som utarbetas av 
lokala aktörer för det berörda området, 
• "transnationellt samarbete", för att underlätta genomförandet av gemensamma projekt av lokala 
aktionsgrupper eller grupper av aktörer från flera medlemsstater. 
Fyra nationella nätverk (varav tre med stöd) har etablerats 1996 för att inom varje medlemsstat främja 
utbyte av erfarenheter och information mellan programmets stödmottagare och aktörerna i 
landsbygdsutvecklingen i allmänhet. De nationella nätverken i de andra länderna skulle införas under 
1997. 
Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 
7. IRLAND 
7.1. Genomförande av åtgärder per mål 1996 
7.2. Genomförande av gemenskapsinitiativ 1996 
8. ITALIEN 
8.1. Genomförande av åtgärder per mål 1996 
8.2. Genomförande av gemenskapsinitiativ 1996 
9. LUXEMBURG 
9.1. Genomförande av åtgärder per mål 1996 
9.2. Genomförande av gemenskapsinitiativ 1996 
10. NEDERLÄNDERNA 
10.1. Genomförande av åtgärder per mål 1996 
10.2. Genomförande av gemenskapsinitiativ 1996 
11. ÖSTERRIKE 
11.1. Genomförande av åtgärder per mål 1996 
11.2. Genomförande av gemenskapsinitiativ 1996 
12. PORTUGAL 
12.1. Genomförande av åtgärder per mål 1996 
12.2. Genomförande av gemenskapsinitiativ 1996 
13. FINLAND 
13.1. Genomförande av åtgärder per mål 1996 
13.2. Genomförande av gemenskapsinitiativ 1996 
14. SVERIGE 
14.1. Genomförande av åtgärder per mål 1996 
14.2. Genomförande av gemenskapsinitiativ 1996 
15. FÖRENADE KUNGARIKET 
15.1. Genomförande av åtgärder per mål 1996 
15.2. Genomförande av gemenskapsinitiativ 1996 220 
220 
222 
224 
224 
232 
236 
236 
239 
241 
241 
247 
250 
250 
254 
257 
257 
261 
263 
263 
268 
271 
271 
276 
278 
278 
286 
KAPITEL VI FINANSIELLT GENOMFORANDE 1996 291 
TABELL 1: FINANSIELLT GENOMFÖRANDE 1996 PER MÅL 293 
TABELL 2 : FINANSIELLT GENOMFÖRANDE 1996 - GEMENSKAPSINITIATIV 301 
TABELL 3 : FINANSIELLT GENOMFÖRANDE 1996 - ÖVERGANGSÅTGÄRDER OCH 
INNOVATIONSÅTGÄRDER 302 
KAPITEL VII FINANSIELLT GENOMFORANDE 1994-1996 305 
TABELL 1 : FINANSIELLT GENOMFÖRANDE 1994-1996 PER MÅL 307 
TABELL 2 : FINANSIELLT GENOMFÖRANDE 1994-1996 - GEMENSKAPSINITIATIV 315 
TABELL 3 : FINANSIELLT GENOMFÖRANDE 1994-1996 AV ÖVERGÅNGSÅTGÄRDER 
OCH INNOVATIONSÅTGÄRDER (FORTS) 324 
60 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 
Tabell 1-33: Leader II -1996 i programperioden 1994-99 (i miljoner ecu) 
Medlemsstat 
(antal program) 
Danmark (1) 
Tyskland (15) 
Grekland (1) 
Spanien (17) 
Frankrike (20) 
Irland (1) 
Italien (22) 
Luxemburg (1) 
Nederländerna (4) 
Österrike (9) 
Portugal (1) 
Finland (2) 
Sverige (2) 
Förenade kungariket (5) 
Europeiska nätverk (1 ) 
Totalt (102) Bidrag* 
(1) 
8,2 
177,4 
148,0 
354,8 
190,0 
67,9 
288,7 
1,0 
8,5 
23,4 
117,6 
28,1 
16,1 
66,2 
16,0 
1.511,9 Åtaganden 
1996 
6,5 
15,9 
0,0 
9,5 
92,7 
0,0 
49,3 
0,0 
0,0 
18,1 
4,0 
28,1 
13,4 
10,0 
4,1 
251,7 Åtaganden 
1994-19% 
(2) 
6,5 
140,5 
22,6 
121,6 
188,3 
7,5 
77,9 
1,0 
8,2 
20,1 
10,7 
28,1 
13,4 
66,2 
7,8 
720,4 % 
(2V(1) 
80% 
79% 
15% 
34% 
99% 
11% 
27% 
100% 
97% 
86% 
9% 
100% 
83% 
100% 
49% 
48% Betalningar 
1996 
2,0 
14,3 
0,0 
9,8 
45,6 
0,0 
22,3 
0,0 
0,0 
5,7 
4,9 
8,4 
4,0 
14,8 
1,8 
133,6 Betalningar 
1994-1996 
(3) 
2,0 
53,1 
11,3 
44,7 
61,1 
3,8 
36,3 
0,4 
2,5 
6,1 
8,4 
8,4 
4,0 
19,6 
4,7 
2663 % 
(3V(1) 
24% 
30% 
8% 
13% 
32% 
6% 
13% 
40% 
29% 
26% 
7% 
30% 
25% 
30% 
30% 
18% 
* Utanför reserven och inklusive nationella nätverk. 
PESCA (1994-99) 
PESCA (300 miljoner ecu40) kompletterar de tillgängliga strukturstöden i GSR tack vare stöden till 
omställning av fiskare och diversifiering av företag i förädlingskedjan. Insatserna syftar till diversifiering av 
verksamheterna inom fiskerinäringen (turism, hantverk), förbättring av de anställda fiskarnas 
yrkeskvalifikationer, eller också till att ge fiskeriprodukterna ökat värde och förbättra saluföringskanalerna. 
PESCA tillämpas i huvudsak i områden som är beroende av fiske i de regioner som omfattas av mål 1, 2, 5b 
och 6, där hälften av anslagen är avsedda för mål 1- och mål 6-regioner. 
Efter de svårigheter som drabbade lanseringen av PESCA 1995 (försenat antagande av programmen, 
komplicerade förvaltningsapparater, etc.) har 1996 utmärkts av en långsam men gradvis start av detta 
nya initiativ i flera länder. I Danmark, Förenade kungariket, Irland, Spanien och Tyskland var flera 
projekt redan igång, medan betydande svårigheter kvarstod i Frankrike, Italien och Nederländerna. 
PESCA-programmen för Sverige och Finland antogs också 1996. Slutligen utmärktes år 1996 även av 
att de transnationella insatserna i PESCA sattes igång 41. 
Tabell 1-34: PESCA - program som har antagits under 1996 Ci miljoner ecu) 
Finland 
Sverige 
TOTALT Kostnad 
totalt 
8,8 
10,5 
19.3 Strukturfonder* 
Totalt 
3/ 
4,C 
7.4 ERUF 
0,9 
0,8 
1,6 ESF 
0,5 
1,0 
1.5 EUGFJ 
0,0 
0,0 
0,0 FFU 
2,1 
2Û 
4J Till områden 
tom omfattas 
av mil 1/6 
0,6 
0.0 
0,6 I % av områden 
tom omfattas 
av mil 1/6 
17% 
0% 
8% 
Utanför reserven 
Beträffande det finansiella verkställandet har situationen för åtagandena klart förbättrats jämfört med 
1995. Åtaganden har gjorts för 134,6 miljoner ecu under året, ofta i en "klumpsumma", vilket har ökat 
det totala beloppet för åtagna anslag till 187,7 miljoner ecu för perioden 1994-96 av de 265 miljoner 
som planerats för hela programperioden före fördelningen av reserven (71 %). För Belgien, Tyskland, 
Frankrike, Sverige och Finland har alla anslag i programplaneringen åtagits. Förbrukningen av 
betalningarna är fortfarande förhållandevis låg: 20,6 miljoner ecu har betalats till samtliga 13 berörda 
länder, vilket har ökat totalsumman för perioden till 37,9 miljoner, eller 14 % av stöden. 
40 Inklusive reserven, 1996 års priser. 
41 Se ovan. 
Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 61 
Tabell 1-35: PESCA -1996 i programperioden 1994-99 (i miljoner ecu) 
Medlemsstat 
(antal program) 
Belgien (1) 
Danmark (1) 
Tyskland (1) 
Grekland (1) 
Spanien (1) 
Frankrike (1) 
Irland (1) 
Italien (1) 
Nederländerna (1) 
Portugal (1) 
Finland (1) 
Sverige (1) 
Förenade kungariket (1) 
Totalt (13) Bidrag* 
(1) 
2,0 
16,4 
23,0 
27,1 
41,5 
28,3 
7,8 
34,2 
10,6 
29,3 
3,4 
4,0 
37,4 
265,0 Åtaganden 
1996 
1,7 
9,5 
19,4 
22,3 
0,0 
y,5 
6,1 
0,0 
9,3 
23,2 
3,4 
4,0 
26,2 
134,6 Åtaganden 
1994-1996 
(2) 
2,0 
12,3 
23,2 
26,8 
6,9 
28,3 
7,2 
4,4 
10,5 
27,5 
3,4 
4,0 
31,3 
187,7 % 
(2V(D 
100% 
75% 
101% 
99% 
17% 
100% 
91% 
13% 
99% 
94% 
100% 
100% 
84% 
71% Betalningar 
1996 
0,4 
0,8 
0,0 
0,3 
0,0 
8,5 
0,7 
0,0 
1,1 
4,5 
1,1 
1,2 
1.9 
20,6 Betalningar 
1994-1996 
(3) 
0,6 
2,2 
1,9 
2,6 
3,5 
8,5 
1,3 
2,2 
1,7 
6,6 
1,1 
1,2 
4,5 
37,8 % 
(3V(D 
30% 
13% 
8% 
9% 
8% 
30% 
17% 
6% 
16% 
23% 
33% 
30% 
12% 
14% 
Utanför reserven 
SME (1994-99) 
SME (1,087 miljarder ecu42) svarar på behovet av en anpassning av de små och medelstora företagen till 
trycket från den inre marknaden och ekonomins globalisering. Detta initiativ vänder sig särskilt till de 
regioner som omfattas av mål 1 och 6, för vilka nästan 80 % av anslagen är avsedda. 
Teknisk innovation en central del i initiativet SME : 
Initiativet SME är det främsta gemenskapsinitiativet till stöd för den tekniska utvecklingen med de små och 
medelstora företagen som målgrupp. Programmen avsätter mer än 15% av strukturfondernas anslag till 
forskning och utveckling, till telekommunikationstjänster och telematiktillämpningar, som ägnas särskild 
uppmärksamhet. Observera att SME är en förlängning av initiativen Stride (förstärkning av den tekniska 
potentialen i mindre gynnade regioner), Prisma (förbättrade tjänster till företagen) och Télématique 
(användning av avancerade telekommunikationstjänster), och att en del aktuella program bygger på de 
erfarenheter och framsteg som gjorts inom dessa initiativ. De åtgärder som kan få stöd rör dels förbättring av 
produktions- och organisationssystemen i de små och medelstora företagen genom immateriella investeringar 
(teknisk innovation, avancerade kommunikations- och informationssystem), dels samarbete mellan 
forskningscentrer och små och medelstora företag för att anpassa den regionala forskningsverksamheten och 
de lokala behoven och därigenom bättre uppfylla företagens behov ifråga om tekniköverföring och tekniska 
tillämpningar. Anpassningen till den nya informations- och kommunikationstekniken och dess tillämpning i 
företagen får i programmen ungefär 40% av de gemenskapsanslag som är avsedda för teknisk innovation. 
Åtgärderna rör bland annat förbättrad tillgång för de små och medelstora företagen till IKT-tjänstér och -nät 
samt distansarbete. Vad gäller insatser till förmån för FoTU, som har fått mer än en tredjedel av anslagen till 
teknisk innovation, uppträder betydande skillnader i programmen. Ingen sådan insats är planerad i de 
grekiska programmen, medan de är mycket viktigare i andra program (exempelvis Förenade kungariket 
47%, Nederländerna 47 %). Dessa åtgärder omfattar stöd till innovation, tekniköverföring och samarbete 
mellan små och medelstora företag och forskningscentrer. 
42 Inklusive reserven, 1996 års priser. 
62 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 
Små och medelstora företag inom turism på Internet : 
Att främja reklam och handel via Internet för de små och medelstora företag som är verksamma inom turism 
är en av de tre transnationella insatser som lanserades av kommissionen 199643. Den syftar till att 
uppmuntra de små och medelstora företagens närvaro på de elektroniska världsomspännande 
multimedienäten, så att de kan dra nytta av den elektroniska publiciteten och handeln. I en sådan sektor av 
näringslivet som turismen, som kännetecknas av marknadsföringsmetoder som tenderar att inriktas på den 
breda marknaden och av en stor integrering av utbudet, är det mycket svårt för de små och medelstora 
företagen att finansiera marknadsföringsstrategier på europeisk nivå. Det är därför nödvändigt med lokal, 
regional och europeisk samordning. Målet är därför 
• att skapa en samordningsstruktur på europeisk nivå som blir ett gemensamt åtkomstställe på Internet för 
de små och medelstora företagen inom turismen, 
• att skapa en befattning för regionala eller lokala ombud med uppgift att koncentrera och styra utbudet av 
Internettjänster till de små och medelstora företagen inom turism och i praktiken omsätta gränssnittet 
mellan de potentiella kunderna och de lokala små och medelstora företagen. 
Kommissionen har mottagit mer än 180 förslag till projekt angående sådana samordnare för de regionala 
eller lokala initiativen. Urvalet skulle göras under det första halvåret 1997 och projekten lanseras före 
utgången av 1997. 
Av totalt 36 planerade initiativprogram har 14 nya program antagits 1996 till ett belopp av 511,8 
miljoner ecu i bidrag från strukturfonderna, eller ungefär 47 % av det sammanlagda beloppet (1,087 
miljarder ecu, reserven inberäknad - 1,062 utom reserven). Då 21 initiativprogram antogs 1995 
återstod nu bara ett enda SME-program att anta (för Förenade kungariket). 
Tabell 1-36: SME - Program som har antagits under 1996 (i miljoner ecu) 
Bdgkn-Fkndern 
Danmark 
Tyskland 
Baden- Wurtemberg 
Niedersachsen 
Brandenburg 
Rheinland-Pfalz 
Saarland 
Schleswig-Holstein 
Spanien 
Italien 
Luxemburg 
Österrike 
Finland 
Sverige 
TOTALT Kostnad 
totalt 
8,6 
5,1 
43,5 
1.8 
9.5 
20,9 
4.6 
3.1 
3,6 
1.383,1 
645,5 
1,4 
34,8 
27.9 
48,8 
2.198,8 Strukturfonder* 
Totalt 
2,7 
2,c 
26,2 
0,9 
4.7 
14,9 
2,3 
1.5 
1.8 
251,1 
191,7 
0,3 
9.C 
11,1 
17.2 
S11J ERUF 
2,7 
2,6 
21,2 
0.9 
4.3 
10,4 
2.3 
1.5 
1,8 
251,1 
184,0 
0,3 
7,6 
7,4 
13,0 
489.9 ESF 
0,0 
0,0 
5.0 
0,0 
0.5 
4.5 
0.0 
0.0 
0,0 
0,0 
7,6 
0.1 
1,4 
3,7 
4.2 
21.9 EUGFJ 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0.0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 FFU 
o,c 
o,c 
o,c 
0,0 
0,0 
0,0 
0.0 
0,0 
0.0 
o.c 
o.c 
o.c 
o.c 
o.c 
o,c 
0.C Till områden 
som omfattas 
av mal 1/6 
0,0 
0,0 
14,9 
0.0 
0.0 
14.9 
0.0 
0.0 
0.0 
226,8 
160,4 
0,0 
0,8 
5,1 
3,6 
411,6 I % av områden 
som omfattas 
av mil 1/6 
0% 
0% 
57% 
0% 
0% 
100% 
0% 
0% 
0% 
90% 
84% 
0% 
8% 
46% 
21% 
80% 
Utanför reserven 
Under 1996 har kommissionen gjort åtaganden för 181,9 miljoner ecu, vilket motsvarar 35 % av 
beloppet för de initiativprogram som godkänts under 1996 och 18 % av totalbeloppet för de SME-
program som godkänts sedan 1994. Dessa åtagandenivåer är låga jämfört med andra initiativ. Av de 14 
initiativprogram som antogs 1996 är två stycken program i nationell förvaltning och viktiga ur 
fmansieringssynpunkt (Spanien och Italien). När det gäller initiativprogram på över 40 miljoner ecu, 
gäller åtagandena den enda utbetalningen för 1996. De 12 andra programmen, på mindre belopp, har 
varit föremål för ett enda åtagande. Det sammanlagda beloppet för de åtaganden som gjorts för SME-
initiativet sedan 1994 uppgår till 38 % av totalbeloppet för de program som godkänts för detta initiativ. 
Betalningsgraden (mindre än hälften av åtagandena) visar att programmen ännu är i inledningsskedet. 
43 Se ovan under 1.1 översikt. 
Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 63 
Tabell 1-3 7: SME -1996 i programperioden 1994-99 (i miljoner ecu) 
Medlemsstat 
(antal program) 
Belgien (2) 
Danmark (1) 
Tyskland (15) 
Grekland (1) 
Spanien (1) 
Frankrike (3) 
Irland (1) 
Italien (1) 
Luxemburg (1) 
Nederländerna (1) 
Österrike (1) 
Portugal (1) 
Finland (1) 
Sverige (1) 
Förenade kungariket (4) 
Totalt (35) Bidrag* 
(1) 
12,1 
2,6 
184,2 
83,3 
251,1 
58,5 
28,8 
191,7 
0,3 
10,3 
9,0 
124,0 
11,1 
17,2 
20,1 
1.004,3 Åtaganden 
1996 
4,6 
2,6 
41,7 
18,3 
35,3 
0,4 
2,3 
44,7 
0,3 
0,8 
9,0 
1,2 
7,4 
13,0 
0,4 
181,9 Åtaganden 
1994-1996 
(2) 
12,1 
2,6 
142,9 
28,8 
35,3 
15,8 
28,8 
44,7 
0,3 
10,3 
9,0 
14,4 
7,4 
13,0 
20,1 
385,4 % 
(2)/(l) 
100% 
100% 
78% 
35% 
14% 
27% 
100% 
23% 
72% 
100% 
100% 
12% 
67% 
76% 
100% 
38% Betalningar 
1996 
1,8 
0,8 
26,3 
9,2 
17,6 
0,2 
0,7 
22,4 
0,1 
0,2 
2,7 
0,6 
2a 
3,9 
0,1 
88,7 Betalningar 
1994-1996 
(3) 
4,0 
0,8 
57,1 
14,4 
17,6 
4,8 
8,6 
22,4 
0,1 
3,1 
2,7 
7,2 
2,2 
3,9 
7.4 
156,4 % 
(3V(1) 
33% 
30% 
31% 
17% 
7% 
8% 
30% 
12% 
22% 
30% 
30% 
6% 
20% 
23% 
37% 
16% 
* Utanför reserven 
REGIS (1994-99) 
REGIS (612 miljoner ecu44) har som mål att utveckla banden mellan regionerna i gemenskapens yttersta 
periferi och resten av gemenskapen. Åtgärderna avser diversifiering av de ekonomiska verksamheterna, 
förstärkning av banden med resten av unionen, samarbete mellan de mest avlägset belägna regionerna, 
förebyggande av naturkatastrofer och yrkesutbildning. 
REGIS och utveckling av den tekniska potentialen i de mest avlägset belägna regionerna: 
Bland de insatser som planerats för att stärka banden mellan de mest avlägset belägna regionerna och resten 
av gemenskapen återfinns bland annat förstärkning av infrastrukturerna för telekommunikation och 
utbildning i den nya tekniken. De står för 5,5 % av strukturfondernas anslag i REGIS-programmen. Det är 
åtgärder inom FoTU, främst stöd till överföring av kunnande, som upptar större delen av de medel som 
anvisats för teknisk utveckling. En stor del har även anvisats för tillgång till avancerade IKT-tjänster, i syfte 
att närma dessa regioner till informationskällorna och därmed minska deras isolering. 
Tre nya program antogs för Frankrike under 1996 till ett belopp av 150,5 miljoner ecu i bidrag från 
strukturfonderna, dvs. ungefär 25 % av det totala beloppet på 612 miljoner ecu som avsatts för REGIS. 
Sedan tre andra initiativprogram antagits 1995, är nu alla program under REGIS godkända. 
Tabell 1-38: REGIS - Program som har antagits under 1996 (i miljoner ecu) 
Frankrike 
Guadeloupe 
Guyane 
Martinique 
Totalt Kostnad 
totalt 
295,0 
123.9 
47,3 
123,8 
295,0 Strukturfonder* 
Totalt 1 ERUF 
! 50,53 79,2 
61,3\ 33,8 
2841 16,3 
60M 29,1 
150,58 79,2 ESF 
25,3 
10,0 
4,2 
111 
253 EUGFJ 
44,5 
16,5 
7.4 
20.6 
44.5 FFU 
1,0 
0,5 
0.0 
V Till områden 
som omfattas 
av mal 1/6 
150,5 
61.3 
28,4 
60.8 
150.5 I % av områden 
som omfattas 
av mil 1/6 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
'Utanför reserven 
Kommissionen har under 1996 gjort åtaganden för 158 miljoner ecu, där åtagandet av den andra 
delutbetalningen 1996 för de två initiativprogrammen på de största beloppen (Portugal och Spanien) 
utgör ungefär 80 %. Åtaganden har gjorts för 36 % av strukturfondernas stöd under detta initiativ 
sedan 1994. Denna åtagandegrad liksom betalningsgraden ger uttryck åt ett gott framåtskridande i 
genomförandet av de två initiativprogrammen. 
44 1996 års priser. 
64 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 
Tabell 1-39: REGIS -1996 i programperioden 1994-99 (i miljoner ecu) 
Medlemsstat 
(antal program) 
Spanien (1) 
Frankrike (4) 
Portugal (1) 
Totalt (6) Bidrag* 
(1) 
216,9 
266,1 
124,0 
607,0 Åtaganden 
1996 
47,4 
52,2 
58,3 
158,0 Åtaganden 
1994-1996 
(2) 
75,4 
60,9 
80,4 
216,8 % 
(2)/(l) 
35% 
23% 
65% 
36% Betalningar 
1996 
59,9 
20,4 
55,3 
135,6 Betalningar 
1994-1996 
(3) 
59,9 
24,8 
72,9 
157,6 % 
<3V(1) 
28% 
9% 
59% 
26% 
Utanför reserven 
Initiativ för industriell strukturomvandling (Rechar, Résider, Konver) och teknisk innovation: 
I riktlinjerna för initiativen för industriell strukturomvandling ges stor plats åt anpassningen till den nya 
tekniska miljön. De uppmuntrar till samarbete mellan företag och forskningscentrer, universitet, 
tekniköverföringscentrer och utbildningscentrer, förnyelse inom industrin och tjänstesektorn genom 
inhämtning av information om nya produkter och metoder och, särskilt för Konver, spridning av innovativa 
produktionsmetoder och nya sätt att organisera företag. Det är dock svårt att uppskatta åtgärderna, och 
därmed de anslag som anvisats direkt till sådana insatser, i programmen, eftersom de för det mesta ingår i de 
större industriella sturkturomvandlingsåtgärderna. 
Rechar (1994-99) 
Rechar (462 miljoner ecu45) stödjer omställningen i de områden som mest berörs av tillbakagången i 
kolindustrin genom att prioritera miljöskydd och rehabilitering av gamla gruvbyggnader, nya ekonomiska 
verksamheter (särskilt i de små och medelstora företagen) samt utbildning och sysselsättning. 
Av totalt 30 planerade initiativprogram antogs 4 nya program 1996 till ett belopp av 83,2 miljoner ecu 
i bidrag från strukturfonderna, dvs. 18% av det totala belopp på 462 miljoner som planerats för 
Rechar II (reserven inbegripen - 408 miljoner utom reserven). Alla program under Rechar II har nu 
godkänts, eftersom 26 antogs 1995. 
Tabell 1-40: Rechar - Program som har antagits under 1996 (i miljoner ecu) 
Kostnad 
totalt Strukturfonder* 
Totalt ERUF ESF EUGFJ FFU Til om riden 
som omfattas 
av mil 1/6 I •/• av områden 
som omfattas 
av mål 1/6 
Ty äa\mi-Brandenburg 
Spanien 
Fmùa\k.c-Nord-Pas-de-Calais 
Östcrrike-Steiermor*, Uber-österreich 49, 
60,0 
39, 
7,01 30,: 
34,2 
16,5 
1.8 21, 
34, 
16,9 
1,4 0,0 
0,0 
0,0 
0,0 30,3 
28,4 
IU 
M 100% 
83% 
49% 
0%j 
Totalt 155* 83.3 73,7 _2å M M 66.91 80% 
' Utanför rexrven 
Rechar - Exempel på program som antagits 1996: Nord-Pas-de-Calais-
regionen (Frankrike) 
I samband med iordningställande av gamla industriområden skall programmet 
hjälpa till med att få till stånd omstruktureringsarbetena i områdena för flera 
användningsområden och för uppvärdering av det industriella arvet. De 
medfinansierade insatserna skall integreras fullständigt i utvecklingsstrategin 
för de berörda områdena och kvalitetskriterier skall prioriteras. Prioritet har 
särskilt givits åt de fre områden som har anknytning till regionens 
gruvminnesmärke (schakt 11/19 i Loos-en-Gohelle, 9/9 b i Oignies, Aremberg 
i Wallers) i syfte att förbinda det med gruvcentret i Lewarde. Dessa tre 
områdens kulturella och historiska värde är officiellt erkänt och deras läge 
utgör en reell utvecklingsmöjlighet (närhet till gruvans förbindelseled, till den 
framtida plattformen i Dourges eller till kronoskogen). 
45 Inklusive reserven, 1996 års priser. 
Åttonde årsrapporten • Strukturfonderna 1996 65 
Åtagandena under 1996 motsvarar 29 % av stmkturfondernas stöd till de initiativprogram som 
godkänts sedan 1994. Med undantag för vissa program som antogs 1995 (Rhenlandet i Nord-
Westfalen, East Midland och Yorkshire), är Rechar-programmen på under 40 miljoner ecu och har 
varit föremål för ett enda åtagande vid antagandet. Åtagandena under 1996 avser således till stor del 
Lnitiativprogram som antagits 1996. Betalningarna 1996 avser också främst de Lnitiativprogram som 
antagits 1996. De samlade betalningarna för perioden 1994-96 utgör 33 % av strukturfondsstödet till 
de initiativprogram som antagits under samma period. När det gäller ett initiativ som ursprungligen 
planerats för perioden 1994-97 gör betalningsgraden mellan 1994 och 1996 att man kan räkna med att 
några program, som utnyttjar möjligheten till flexibilitet vid fördelningen av reserven, skulle kunna 
förlängas till och med 1999. 
Tabell 1-41: Rechar -1996 i programperioden 1994-97 (i miljoner ecu) 
Medlemsstat 
(antal program) 
Belgien (2) 
Tyskland (7) 
Grekland (1) 
Spanien (1) 
Frankrike (7) 
lulien (2) 
Österrike (1) 
Portugal (1) 
Förenade kungariket (8) 
Totalt (30) Bidrag* 
(1) 
15,7 
158,6 
1,5 
34,2 
33,5 
1,7 
1,8 
0,9 
163,2 
411,2 Åtaganden 
1996 
0,0 
62,6 
0,2 
32,7 
17,9 
0,0 
1,1 
0,0 
5,6 
119,9 Åtaganden 
1994-1996 
(2) 
15,7 
118,5 
1,5 
32,7 
33,3 
1,7 
1,1 
0,9 
87,1 
292,5 % 
(2)/(l) 
100% 
75% 
100% 
95% 
99% 
100% 
60% 
100% 
53% 
71% Betalningar 
1996 
0,0 
23,2 
0,1 
16,3 
14,9 
0,5 
0,6 
0,4 
5.7 
61,6 Betalningar 
1994-1996 
(3) 
7,8 
50,0 
0,8 
16,3 
16,7 
0,8 
0,6 
0,7 
43,6 
137.2 % 
(3)/(l) 
50% 
32% 
50% 
48% 
50% 
50% 
30% 
80% 
27% 
33% 
Utanför reserven 
Konver (1994-99) 
Konver (739 miljoner ecu46 ) stödjer diversifiering av områden som är starkt beroende av försvarsindustrin 
genom omställning av verksamheter med anknytning till denna sektor och utveckling av verksamheter inom 
andra industrisektorer än de militära. Minst 50 % av anslaget är avsett för regioner som omfattas av mål 1, 2, 
5b eller 6. 
Av de totalt 45 planerade initiativprogrammen för perioden 1994-99, antogs 6 nya program 1996 till 
ett belopp av 136,3 miljoner ecu i bidrag från strukturfonderna, eller ungefär 18% av det totala 
beloppet på 739 miljoner ecu (reserven inbegripen - 509 miljoner utom reserven). Sedan 37 
initiativprogram antagits 1995 återstod bara två Konver-program att anta, det ena för Spanien och det 
andra för Luxemburg. 
Tabell 1-42: Konver - Program som antagits under 1996 (i miljoner ecu) 
Tyskland 
Baden-Wurtemberg 
Brandenburg 
Sachsen 
Italien 
Nederländerna 
Svcmc-Karlskoea. Karlsborg 
Totalt Kostnad 
totalt 
146,4 
51,7 
53,9 
40,9 
250,4 
32,0 
11,4 
4403 Strukturfonder* 
Totalt 
74,9 
12,7 
37,1 
25,1 
46,1 
12,0 
33 ERUF 
54,9 
11,3 
26,0 
17,6 
46,1 
11,0 
2,6 
13631 114,6 ESF 
20,0 
1.3 
U.l 
7,5 
0,0 
1,0 
0.7 
21.7 EUGFJ 
0,0 
0,0 
0.0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0.0 FFU 
o,c 
0.0 
0,0 
0,0 
0,C o,c o.c 
04 Till områden 
som omfattas 
av mil 1/6 
6W 
0.0 
37.1 
25,1 
6\3 
0,0 
0,0 
6*5 I % av områden 
som om fattas 
av mil 1/6 
83% 
0% 
100% 
100% 
14% 
0% 
0% 
50% 
* Utanför reserven 
46 Inklusive reserven, 1996 års priser. 
66 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 
Med undantag för det italienska programmet är gemenskapens bidrag till de initiativprogram som 
antagits 1996 lägre än 40 miljoner ecu och av det skälet har det i allmänhet åtagits i sin helhet. 
Dessutom rör de flesta av de åtaganden som gjorts 1996 initiativprogram som antagits samma år. De 
samlade åtagandena och betalningarna till och med 1996 utgör 74 % respektive 36 % av det totala 
stödet. I fråga om ett nytt initiativ skulle förseningarna i genomförandet av vissa initiativprogram 
kunna motivera eventuella ansökningar om förlängning av den ursprungligen planerade löptiden. 
Tabell 1-43: Konver -1996 i programperioden 1994-9 7 (i miljoner ecu) 
Medlemsstat 
(antal program) 
Belgien (3) 
Danmark (1) 
Tyskland (16) 
Grekland (1) 
Frankrike (17) 
Italien (1) 
Nederländerna (1) 
Portugal (1) 
Sverige (1) 
Förenade kungariket (1) 
Totalt (43) Bidrag* 
(1) 
11,5 
2,4 
233,9 
12,9 
71,0 
46,1 
12,0 
7,9 
3,3 
101,9 
503,0 Åtaganden 
1996 
0,0 
0,0 
89,0 
0,0 
6,3 
21,6 
11,0 
0,0 
2,6 
2.5 
133,0 Åtaganden 
1994-1996 
(2) 
11,5 
2,4 
219,6 
11,5 
70,7 
21,6 
11,0 
7,9 
2,6 
12,5 
371,2 % 
(2V(1) 
100% 
100% 
94% 
89% 
100% 
47% 
91% 
100% 
78% 
12% 
74% Betalningar 
1996 
0,0 
0,0 
70,8 
0,0 
3,1 
10,8 
3,3 
0,0 
0,8 
6,2 
95,1 Betalningar 
1994-1996 
(3) 
5,7 
1,2 
109,5 
5,7 
35,1 
10,8 
3,3 
3,9 
0,8 
6,2 
182,4 % 
(3)/(D 
50% 
50% 
47% 
44% 
49% 
23% 
27% 
50% 
24% 
6% 
36% 
* Utanför reserven 
Résider (1994-99) 
Résider (579 miljoner ecu47) stödjer omställningen i stålindustriområdena genom att liksom Rechar II 
prioritera miljöskydd, nya ekonomiska verksamheter och mänskliga resurser, för att skynda på anpassningen 
av de områden som berörs av omvälvningen i de ekonomiska villkoren. De planerade åtgärderna är av samma 
slag som åtgärderna i Rechar. 
Av totalt 28 planerade initiativprogram antogs 7 nya program 1996 till ett belopp av 232,5 miljoner 
ecu i bidrag från strukturfonderna, dvs. 40 % av det totala belopp på 579 miljoner ecu som tilldelats 
Résider (reserven inbegripen - 524,6 miljoner utom reserven). Det återstår bara ett Resider-program att 
anta för Luxemburg, eftersom 20 program antogs under 1994 och 1995. 
Tabell 1-44: Résider - program som har antagits under 1996 (i miljoner ecu) 
lyskiiad-Brandenburg 
Spanien 
Frankrike 
Basse-Normandie 
Nord-Pas-de-Calais 
Italien 
Öilerrike-Sttiermark, Nieder-österreich, Uber-österreich 
Förenade kunRariket-S/oréritanmen 
Totalt Koitnsd 
tottlt 
42,4 
4643 
67,5 
21.7 
45.7 
505,6 
30,4 
48,9 
1.159,0 Strukturfonder* 
ToUlt 
26.2 
73,( 
19.5 
5,1 
14,4 
SS.t 
5.2 
22,3 
232^ ERUF 
18,4 
73.6 
19.5 
5.1 
14,4 
85.6 
4.4 
19.0 
220.5 ESF 
7.9 
0,0 
0.0 
0.0 
0.0 
0,0 
0.8 
33 
12,0 EUGFJ 
o.o 
0,0 
0.0 
0.0 
0,0 
0.0 
0.0 
0.0 
0,0 FFU 
o.c 
o.c 
o.c 
0.0 
0.0 
o.c 
o.c 
o.c 
ox Till områden 
•om omfattat 
av mål 1/6 
26.2 
35.4 
2.8 
0.0 
2.S 
29.0 
0.0 
0.0 
93,5 I % av områden 
som omfattat 
av mål 1/6 
100% 
48% 
15% 
0% 
20% 
34% 
0% 
0% 
40% 
* Utanför reserven 
47 Inklusive reserven, 1996 års priser. 
Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 67 
Résider - Exempel på program som har antagits under 1996 : 
I Spanien avser insatsen i Avila-området att utrusta och sätta i funktion ett 
företagscenter i den byggnad som tillhört företaget "la Curtidora". 
Ombyggnaden finansieras av Résider. De nya anläggningarna omfattar 4 200 
m2 fördelade på 23 kontorsutrymmen och 1 200 m2 verkstäder. 
/ Frankrike (Basse-Nonnandie) har stålindustrins nedläggning i Caen gjort 
det nödvändigt att utarbeta en strategi för omvandling av det 
sysselsättningsområdet (industri- och hamnverksamhet, utbildning, 
markanvändning). Det centrala är att skapa en ny ekonomisk verksamhet för 
att dels anknyta det nydanade området till hela tätortsområdet, genom att 
integrera det med den lokala kollektivtrafiken och låta de lokala små och 
medelstora företagen delta i genomförandet av arbetet, dels med hjälp av 
företagen införa en prospekterings- och projekteringsmetod som syftar till att 
skapa en omfattande livsmedelsindustri i Caen. Följande etapper har planerats: 
• Analys av potentiella stora internationella investerare, enkät bland de små 
och medelstora företagarna inom sektorn för att fastställa vilka sektorer 
som är mest rörliga och investerarnas exakta förväntningar. 
• Fysisk planering av området: själva fabrikerna, utrymme för teknologi och 
utställning, mottägningsområde för företag från andra sektorer (bioteknik, 
läkemedel, kosmetika), allmänna tjänster. 
Gemenskapens bidrag har åtagits i stor utsträckning med undantag för de tre initiativprogrammen på 
de största finansiella beloppen (Rhenlandet i Nord-Westfalen, Italien och Spanien), som har varit 
föremål för det enda åtagandet i den första utbetalningen. 1996 års åtaganden avser alltså de 
Lnitiativprogram som antagits under samma år. De motsvarar ungefär 26 % av strukturfondernas stöd 
till de initiativprogram som godkänts fram till slutet av 1996. De samlade åtagandena och 
betalningarna sedan 1994 utgör 60% respektive 30% av gemenskapsstödet till de godkända 
initiativprogrammen. 
Tabell 1-45: Résider - 1996 i programperioden 1994-9 7 (i miljoner ecu) 
Medlemsstat 
(antal program) 
Belgien (2) 
Tyskland (9) 
Grekland (1) 
Spanien (1) 
Frankrike (7) 
Italien (1) 
Nederländerna (1) 
Österrike (1) 
Portugal (1) 
Förenade kungariket (3) 
Totalt (27) Bidrag* 
(1) 
24,4 
192,8 
4,7 
73,6 
62,1 
85,6 
18,1 
5,2 
6,9 
45,5 
518,9 Åtaganden 
1996 
0,0 
36,6 
0,6 
7,6 
23,5 
42,8 
0,0 
4,4 
0,0 
19,0 
134,4 Åtaganden 
1994-1996 
(2) 
23,7 
99,1 
4,7 
7,6 
62,1 
42,8 
18,1 
4,4 
6,9 
42,2 
311,5 % 
(2)/(l) 
97% 
51% 
100% 
10% 
100% 
50% 
100% 
84% 
100% 
93% 
60% Betalningar 
1996 
6,3 
20,8 
0,3 
3,8 
11,7 
21,4 
1,0 
2,2 
2,6 
9,5 
79,6 Betalningar 
1994-1996 
(3) 
11,8 
52,0 
2,3 
3,8 
29,3 
21,4 
8,4 
2,2 
5,5 
21.1 
157,9 % 
(3)/(l) 
48% 
27% 
50% 
5% 
47% 
25% 
46% 
42% 
80% 
46% 
30% 
* Utanför reserven 
RETEX (1994-99) 
RETEX (607 (i miljoner ecu)48 ) stödjer ekonomisk diversifiering i områden som är beroende av textil- och 
beklädnadsindustrin genom att uppmuntra rådgivningsverksamhet, icke produktiv utrustning som förbättrar 
företagens kunnande, stöd till lokala företagsgrupper och samarbetsåtgärder, eller utbildning av företagens 
personal och tjänster till företagen. 
48 Inklusive reserven, 1996 års priser. 
68 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 
Av 21 initiativprogram har tre nya program antagits under 1996 och ett program (Baden-Wilrttemberg) 
har förlängts till och med 1997, för ett sammanlagt belopp av 7,3 miljoner ecu i stöd från 
stnikturfonderna, dvs. i närheten av 1 % av det totala beloppet på 607 miljoner ecu som tilldelats till 
och med 1999 (reserven inbegripen - 525 miljoner utom reserven). Alla programmen under RETEX II 
är nu godkända eller förlängda efter antagande vid lanseringen av initiativet 1993. 
Tabell 1-46: RETEX - Program som har antagits under 1996 (i miljoner ecu) 
Bdgica-Flandern 
TyMmi-Brandenburg 
östemke-Nieder-österreich, Steiermark et Vorarlberg 
Totalt Kostnad 
totalt 
3.0 
6,0 
16,2 
25,3 Strukturfonder* 
Totalt ERUF 
0.9 
Î 
7J 5.1 ESF 
0.5 
1.0 
0,7 
« EUGFJ 
0.0 
0,0 
0.0 
0,0 FFU 
O.C 
o.c 
o.c Till omridtn 
•om oofattai 
av mil 1/6 
0.0 
3.3 
0.0 
0.C 3J I % av områden 
tom omfattat. 
av mil 1/6 
0% 
100*/4 
0% 
45% 
1 Perioden 1994-1997, utanför reserven 
När det gäller det enda initiativet som täcker perioden 1993-97 avser gemenskapens bidrag liksom 
åtagandena och betalningarna även gemenskapsinitiativ som antogs redan 1993. Åtagandena och 
betalningarna 1996 överstiger kraftigt strukturfondernas stöd till de initiativprogram som antogs 1996. 
Åtagandena och betalningarna för 1994-96 utgör 66 % respektive 35 % av fondernas bidrag. 
Tabell 1-4 7: RETEX -1996 i programperioden 1994-9 7 (i miljoner ecu) 
Medlemsstat 
(antal program) 
Belgien (2) 
Tyskland (8)** 
Grekland (1)** 
Spanien (1)** 
Frankrike (1)** 
Irland (1)** 
Italien (2)** 
Nederländerna (1) 
Österrike (1) 
Portugal (1)** 
Förenade kungariket (2) 
Totalt (21)* Bidrag* 
(1) 
4,4 
70,3 
87,5 
90,4 
28,9 
11,4 
79,0 
1,0 
2,6 
194,8 
36,6 
607,0 Åtaganden 
1996 
1,4 
9,5 
50,2 
0,0 
0,0 
1,1 
0,0 
0,0 
2,6 
83,4 
6,2 
154,4 Åtaganden 
1994-1996 
(2) 
4,4 
32,3 
62,0 
38,5 
7,0 
8,1 
12,1 
1,0 
2,6 
194,8 
36,1 
399,0 % 
(2)/(l) 
100% 
46% 
71% 
43% 
24% 
71% 
15% 
100% 
100% 
100% 
99% 
66% Betalningar 
1996 
0,7 
8,6 
25,9 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
1,3 
27,4 
4,0 
67,8 Betalningar 
1994-1996 
(3) 
2,2 
16,7 
35,0 
34,2 
3,4 
4,1 
6,0 
0,5 
1,3 
90,4 
18,1 
211,9 % 
own 
50% 
24% 
40% 
38% 
.. 12% 
35% 
8% 
50% 
50% 
46% 
49% 
35% 
* Utanför reserven 
** Inklusive de program som antogs 1993 (bidrag, åtaganden och betalningar 1993-1997) 
URBAN (1994-99) 
URBAN (891 miljoner ecu49) bidrar till att söka efter lösningar på krisen i vissa stadsområden genom att 
stödja åtgärder för att ge ny ekonomisk och social livskraft genom lansering av nya ekonomiska 
verksamheter, förnyelse av infrastrukturer och utrustningar på social-, hälso- och säkerhetsområdet, främjande 
av lokal sysselsättning och förbättring av miljön kopplat till tidigare åtgärder. Projekten bör vara av 
demonstrativ karaktär för andra stadsområden och ingå i långsiktiga integreringsstrategier i städer. Två 
tredjedelar av bidraget planeras för regioner som omfattas av mål 1. 
Av 44 initiativprogram som presenteras av medlemsstaterna har 25 nya program antagits under 1996 -
varav ett under reserven - till ett belopp av 296,6 miljoner ecu i bidrag från strukturfonderna, eller 
ungefär 33 % av det totala beloppet på 891 miljoner ecu som anvisats till URBAN (reserven 
inbegripen - 668 miljoner utom reserven). Alla programmen under URBAN är nu antagna, eftersom 18 
hade antagits 1995. 
49 Inklusive reserven, 1996 års priser. 
Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 69 
Tabell 1-48: URBAN - Program som har antagits under 1996 (i miljoner ecu) 
Kostnad 
totalt Strukturfonder* 
Totalt ERUF 
-S-
10,7 
2,7 
8,0 
55,7 
7,0 
89 
7,0 
7,0 
4,9 
7,0 
7,0 
7,0 
15,8 
117,7 
3,6 
5,0 
4,C 
81,9 
80 
6,8 
13.6 
7,7 
80 
17,3 
5,6 
80 
6,8] ESF EUGFJ FFU Til områden 
torn omfattas 
av mil 1/6 V* av områden 
tom omfattas 
av mil 1/6 
Be]gicn-Bryssel 
Tyskland 
Sachsen-Anhalt (Halle) 
Sarrebruck 
Frankrike 
Alsace (Mulhouse) 
lle-ae-France (Aulnay-sous-bois) 
Ile-de-France (Les Mureaux) 
Nord-Pas-de-Calais (Roubaù-Tourcoing) 
Nord-Pas-de-Calais (Valenciennes) 
Picardie (Amiens) 
Provence-Alpes-Côte d'Azur (Marseille) 
Rhône-Alpes (Lyon-Est) 
Irland 
Italien 
Österrike-Graz** 
Sverige - Malmö*** 
Finland • Joeram 
Förenade kungariket 
East London and the Lee Valley (Hockey) 
East Midlands (Nottingham) 
Skottland (Glasgow) 
London (Royal Pare) 
Manchester 
Merseyside (North Huyto, Liverpool, Netherton) 
Wales (Swansea) 
West Midlands (Birmingham) 
Yorkshire och Humberside (Sheffield) 11,1 
27,7 
22,6 
152,7 
20,9 
228 
17,0 
17,6 
9,7 
20,5 
17.6 
26,6 
21,1 
280,7 
23,4 
11.9 
5,3 
181,9 
17,3 
14.9 
32,7 
16,3 
17,7 
35.7 
11.7 
20,6 
14,8 1,8 
8,3 
2.7 
5,6 
45^ 
6,0 
7,8 
6,5 
5,4 
4,5 
5,3 
3.9 
6,4 
7,9 
102,0 
2,9 
3,1 
3,1 
64,6 
6.4 
5,6 
10,0 
6,1 
5,8 
14,8 
4,4 
6,4 
5,1 0,4 
2,4 
0,0 
2,4 
9.8 
1,0 
1.1 
0,5 
1.6 
0,4 
1,7 
3,1 
0,6 
7,9 
15,6 
0,7 
1,8 
0,8 
17,2 
1,6 
1,2 
3.7 
1,5 
2.2 
2.5 
1.2 
1,6 
1,7 0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0.0 
0,0 
0.0 
0,0 
0.0 
0,0 
0.0 
0,0 
0,0 o,c 
o,c 
o,c 
o,c 
0.C 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
o,c 
o,c 
o.c 
o,c 
o,c 
o,c 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 0,0 
2,7 
2.7 
0,0 
4,9 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
4,9 
0,0 
0,0 
0,0 
15,8 
97.8 
0,0 
0,0 
4,0 
173 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
17,3 
0,0 
0,0 
00 o% 
25% 
100% 
0% 
9% 
0% 
0% 
0% 
0% 
100% 
0% 
0% 
0% 
100% 
83% 
0% 
0% 
100% 
21% 
0% 
0% 
0% 
0% 
0% 
100% 
0% 
0% 
0% 
TOTALT I 715,7 
* Utanför reserven, utom Österrike och Sverige (se anm. ovan) 
** Program som godkänts inom ramen för reserven. 
*** Belopp som inbegriper beloppen i reserven. J?M 2393 5631 Ofl M 14ZSI VA 
URBAN - Exempel på program som har antagits under 1996 : 
I Frankrike stöds i ett program för staden Tourcoing (Nord-Pas de Calais), i 
ett av stadens minst gynnade områden ("la Bourgogne"), främst ett 
teknikcenter som har utformats och skapats i partnerskap med de lokala 
företagen och som varje år utbildar 50 ungdomar för avgångsbetyg från treårig 
yrkesskola på teknisk linje. Kring detta projekt skall ett allmänt 
utbildningsprojekt för stadsdelen utvecklas och genomföras för att svara på 
problemen med underkvalificerade och utslagna ungdomar. Förutom dess 
karaktär av nyskapande och partnerskap är programmet intressant därför att 
det ingår i strategin för nyutveckling och åtgärder till följd av de industriella 
förändringarna i regionen (mål 2). 
/ Italien planeras i städerna Syrakusa och Bari förnyelse av deras historiska 
centrum, "Isola d'Ortigia" respektive "Borgo Antico". I dessa båda fall skall 
man ta itu med utarmningen och utglesningen av invånarna, dels genom att 
utveckla nya verksamheter med anknytning till turism och utbildning inriktad 
på invånarna, dels genom att förbättra livsmiljön och bekämpa den urbana 
brottsligheten. 
/ Finland konfronteras staden Joensuu (Nordkarelen, som omfattas av mål 6) 
av en sysselsättningssituation som är allvarligare än i resten av landet. En stor 
del av befolkningen, som är utestängd från arbetsmarknaden, bor i stadsdelen 
"Rantakylä-Utra", en social boendemiljö där problemen med alkoholism, 
droger och splittrade familjer är stora. I detta område träder URBAN in med 
åtgärder till förmån för sysselsättningen, företagen och förbättring av 
närmiljön samt utbildningsinsatser. 
Det stora antalet initiativprogram som har antagits under året förklarar den stora andel som 1996 års 
åtaganden och betalningar utgör av de tre åren 1994-96 (58 % respektive 65 % 1996 av genomförandet 
1994-96). Fram till slutet av 1996 har åtaganden gjorts för ungefär 55 % av strukturfondernas bidrag 
till initiativet och runt 24 % har betalats. Betalningsgraden (mindre än hälften av åtagandena) visar att 
den största delen av initiativprogrammen ännu är i inledningsskedet. 
Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 
KAPITEL VIII REGIONAL FORDELNING AV DET FINANSIELLA 
GENOMFÖRANDET 327 
TABELL 1: FINANSIELLT GENOMFÖRANDE 1996 - REGIONAL FÖRDELNING 329 
TABELL 2: FINANSIELLT GENOMFÖRANDE 1994-1996 - REGIONAL FÖRDELNING 335 
KAPITEL IX STORA PROJEKT 341 
KAPITEL X PILOTPROJEKT ENLIGT ARTIKEL 10 ERUF 345 
AKRONYMER OCH FÖRKORTNINGAR 353 
70 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 
Tabell 1-49: URBAN -1996 i programperioden 1994-97 (i miljoner ecu) 
Medlemsstat 
(antal program) 
Belgien (3) 
Danmark (1) 
Tyskland (10) 
Grekland (1) 
Spanien (1) 
Frankrike (8) 
Irland (1) 
Italien (1) 
Luxemburg (1) 
Nederländerna (2) 
Österrike (2) 
Portugal (1) 
Finland (1) 
Sverige (1) 
Förenade kungariket (10) 
Totalt (44) Bidrag* 
(1) 
10,4 
1,5 
97,3 
45,2 
162,6 
55,7 
15,8 
117,7 
0,5 
9,3 
13,4 
44,6 
4,0 
5,0 
98,8 
681,9 Åtaganden 
1996 
2,2 
0,2 
12,0 
1,1 
33,2 
53,8 
1,8 
26,4 
0,0 
0,0 
5,8 
0,0 
3,1 
3,1 
72,3 
215,0 Åtaganden 
1994-1996 
(2) 
10,4 
1,5 
91,0 
5,6 
56,0 
53,8 
1,8 
26,4 
0,5 
7,9 
12,7 
9,2 
3,1 
3,1 
89,2 
372,4 % 
(2)/(l) 
100% 
100% 
93% 
12% 
34% 
96% 
11% 
22% 
100% 
85% 
95% 
21% 
80% 
63% 
90% 
55% Betalningar 
1996 
1,1 
0,1 
11,3 
0,6 
22,7 
17,1 
0,9 
13,2 
0,2 
0,0 
2,3 
0,0 
1,6 
0,9 
36,1 
108,1 Betalningar 
1994-19% 
(3) 
5,2 
0,5 
34,5 
2,3 
34,1 
17,1 
0,9 
13,2 
0,3 
2,4 
5,8 
4,6 
1,6 
0,9 
43.0 
166.2 (3)/(l) 
50% 
32% 
35% 
5% 
21% 
31% 
6% 
11% 
50% 
25% 
43% 
10% 
40% 
19% 
43% 
24% 
Utanför reserven, utom Österrike (1 program) och Sverige 
INTERREG II (1994-99) 
Interreg II (3,544 miljarder ecu50) omfattar numera tre delar: gränsöverskridande samarbete (2,4 miljarder 
ecu i 1994 års priser, varav 75 % till regioner som omfattas av mål 1), delen REGEN (500 miljoner ecu i 1994 
års priser), dvs. färdigställandet av energinät, för att förbinda dem med de större europeiska näten, och den 
nya delen Interreg II C om samarbete inom fysisk och ekonomisk planering (412,8 miljoner ecu i 1996 års 
priser). 
Interreg IIA och den tekniska utvecklingen av gränsområdena: 
I riktlinjerna för Interreg II A uppmanade kommissionen medlemsstaterna att utveckla samarbetet mellan 
regionerna inom forskning, teknik och telekommunikation. Detta gäller bland annat stödet till de små och 
medelstora företagen, för vilka gränsöverskridande tekniköverföringstjänster och nätverk mellan små och 
medelstora företag kan utvecklas. Det gäller även i områden med bristande infrastruktur, där förbättrade 
telekommunikationssystem gör det möjligt att komplettera de transeuropeiska näten. Även i Interreg 
uppmuntras samarbete inom utbildning och kultur, även mellan forskningscentrer i gränsområdena. I 
programmen avses totalt 2,5 % av strukturfondernas anslag för detta slags investeringar, men situationerna 
varierar från den ena medlemsstaten till den andra. Nederländerna, Spanien, Grekland och Irland lägger 
särskild vikt vid telekommunikationer, genom åtgärder som syftar till utveckling av nät och tjänster över 
gränserna (fiberoptikband, avancerade telekommunikationscentraler, främjande av TT-verksamhet, 
informationsnät). Andra medlemsstater, som har gemensamma program, prioriterar FoTU-verksamhet. Det 
gäller Frankrike, Belgien och Nederländerna, som planerar åtgärder för tekniköverföring, samarbete inom 
forskning och utbildning i den nya tekniken. 
Exempel - Tekniskt samarbete mellan Frankrike och Belgien: Programmet Wallonie/Nord-Pas-de-
Calais/Picardie, som antogs 1996, syftar till att stödja teknisk innovation i små och medelstora företag. Två 
gränsöverskridande tvärvetenskapliga grupper har bildats, den ena med uppgift att övervaka teknologin och 
den andra skall ingripa direkt i företagen för att ge teknisk assistans och tekniköverföring. Grupperna har 
följande arbetsuppgifter: 
• Att ge direkt teknisk assistans i form av testning av produkter, identifiering av råmaterial och lösning av 
tekniska problem eller i form av teknisk rådgivning. 
• Att ställa ett laboratorium för analyser med hjälp av de båda gränsöverskridande gruppernas materiel 
och kunskaper till företagens förfogande. 
• Att införa nya keramiska material som alternativa lösningar. 
• Att överföra det tekniska och vetenskapliga kunnande som man skaffat sig i de båda forskningscentrerna, 
särskilt på det finkeramiska området. 
• Att följ a valet av teknisk utveckling av produkterna och metoderna. 
• Tekniköverföring genom specialutbildning avföretagens personal. 
50 Inklusive reserven, 1996 års priser. 
Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 71 
När det gäller delarna Gränsöverskridande samarbete och REGEN har 25 av de totalt 62 
initiativprogram som framlagts av medlemsstaterna för perioden 1994-99 antagits 1996 till ett belopp 
av 701,9 miljoner ecu i bidrag från strukturfonderna, ungefär 23 % av det totala beloppet på 3,063 
miljarder ecu (utom reserven). Tre initiativprogram Interreg II - Gränsöverskridande samarbete 
återstod att anta (Italien/Slovenien, Italien/Österrike och Italien/Grekland), eftersom 34 hade antagits 
1996. 
Tabell I-SO: Interreg II - Program som har antagits under 1996 (i miljoner ecu) 
Tygland/Österrike 
Belgien/Frankrike/Luxemburg: WoUoruen-Lorratne-Lwxtnburg 
Belgien/Frankrike Antennerna 
Danmark/Sverige 
Spanien/Marocko 
Finland/Baltiska staterna: Södra Finlands kustområde 
Finland/Ryssland: Karden 
Finland/Ryssland: Sydöstra Fmland 
Finlànd/S verigc/Norgt Nordkalotten 
Finland/Sverige/Norge: Kvarken ochMittskandia 
Finland/Sverige: Storgården och Oama 
Frankrikeftdgien: Nord-Pas-de CalaisFlandem 
FrankrikeSdgien: Vallomen'Noni-Pos-de-Calau'Picardie 
Frankrike/Spanien 
Frankrike/I alien: Korsika'Sardtnun 
Frankrike/I talion: KantiaTascana 
Frankrike/FOrenade kungariket Hatte-Normandic, Picarde och East Sussa 
Fmkrike/FOrcnade kungariket: Nord-Pas-de-Calaa'Kent 
Italien/Albanien: Pugtia 
Italien/Frankrike 
Italien/Schweiz 
Sverige? inland/Norgefty ssiand: Batnts hav 
SverigeNorge Norden gröna botu 
Sverige/Norge: GMeborg/Bohus^Alvsborg 
SverigeMorge InreShn&navien Kostnad 
totalt Strukturfonder* 
Totalt EUGFJ FFU TiDoawidm 
womoataam 
avmill/S • aromridca 
im omfattat 
miUft 
563 
62^ 
27,8 
28,0 
1853 
22,7 
31,8 
40.7 
29.2 
14,6 
9.5 
383 
148.4 
142,6 
74,2 
58,2 
80,8 
953 
178,2 
1603 
52.7 
23.4 
13,0 
13,0 
10.8 33 
4.7 
V. 
2,4 
1.1 
2.0 
3.4 
1£ 
3.4 
lj6 
0,4 
1.1 
10,7 
33 
0.7 
0,4 
43 
3.8 
3.1 
op 
3,8 
2.4 
1.0 
1.4 33 
0.0 
0,6 
0.0 
0,0 
0,8 
13 
03 
1,6 
0,9 
0,6 
0.0 
22 
10,9 
2.9 
03 
0.0 
0,0 
23 
4.7 
4.4 
0.0 
1.0 
0,0 
0.0 0,0 
0,0 
1.0 
0.0 
101.4 
0,0 
12.7 
4.8 
9,4 
1,1 
0.0 
0.0 
573 
0.0 
33.7 
11.6 
0.0 
0,0 
813 
0,0 
0.0 
9.4 
53 
0.0 
1.4 OVi 
054 
854 
054 
100V. 
0% 
91% 
50% 
77% 
17% 
0% 
0% 
80% 
0% 
100% 
63% 
0% 
0% 
100% 
0% 
0% 
90% 
100% 
0% 
30% 
TOTALT L597J J91S 71.91 XA JA JM 47% 
'Utanför reserven 
Delen Interreg II C, som antogs 1996, är ett nytt verktyg för transnationellt samarbete inom fysisk och 
ekonomisk planering. Det syftar till att bidra till en mer balanserad utveckling av det europeiska 
territoriet, genom att eftersträva en bättre rumslig fördelning av aktiviteterna i Europa och rätta till 
skillnader, inom ramen för en hållbar utveckling. Interreg II C syftar även till att förbättra 
gemenskapspolitikens inverkan på den territoriella utvecklingen, samt till att uppmuntra 
gränsöverskridande samarbete mellan medlemsstaterna och de myndigheter som ansvarar för den 
fysiska (och ekonomiska) planeringen, i samband med prioriteringar av territoriell utveckling som är 
gemensamma för angränsande geografiska områden. Slutligen bör Interreg II C hjälpa 
medlemsstaterna och deras regioner att anta en förebyggande och samarbetsinriktad attityd till de 
problem med vattenförsörjningen som orsakas av torka och översvämningar. Tre huvudsakliga 
åtgärdsområden ingår: allmänt samarbete mellan länder, kamp mot översvämningar och förebyggande 
av torka. Programmen är av transnationell karaktär och rör normalt minst tre stater, varav minst två 
medlemsstater, utom när det gäller förhindrande av torka - det kan röra en ensam medlemsstat - och 
kamp mot översvämningar - där det finns möjlighet till bilaterala program. Medlemsstaterna har i 
slutet av 1996 givit uttryck för sin avsikt att tillsammans utveckla 14 operativa program, som skulle 
föreslås och godkännas under 1997. 
72 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 
Tabell 1-51: Interreg II C- Förslag till program som har antagits under 1996 (i miljoner ecu) 
Områden/Program \Paket/Ddtagande medlemsstater 
Allmint grinsCverakridandc samarbete 120,69 
A. Västra medelhavet och Latinska alperna 
B. Sydvästra Europa 
C. Atlantomradet 
D. Centrala och nordvästra fastlandsomrâdct 
E. Nordsjöområdet 
F. Östersjöområdet 
G. Centraleuropa. Adriatiska havet, Donnu och Sydvttstra Europa (Spanien, Frankrike, Italien) 
(Portugal, Spanien, Frankrike) 
(Portugal, Spanien, Frankrike, Förenade kungariket, Irland) 
(Frankrike, Luxemburg, Belgien, Tyskland, Nederländerna, Förenade kungariket, Irland) 
(Förenade kungariket, Nederländerna, Tyskland, Danmark, Sverige, Norge) 
(Tyskland, Danmark, Sverige, Finland, Baltiska staterna) 
(Tyskland, Qsterrke. Grekland, Italien) 
Kamp mot översvämningar 148,15 
H. Rhen-Mcuse 
I. Frankrike och Italien 
J. Grekland och Bulgarien (Frankrike, Uclgien, Luxemburg, Nederländerna, Tyskland, Schweiz) 
F6rtbygg«nde av torka 114,00 
K. Portugal 
L. Spanien 
M. Italien 
N. Grekland 
Totalt 382,84 
De åtaganden och betalningar som gjorts sedan 1994 rör bara delarna om gränsöverskridande 
samarbete och energinät ("A" och "B"), då förslagen till initiativprogram för del "C" transnationellt 
samarbete lämnades till kommissionen i slutet av året och ännu inte har varit föremål för beslut. Det 
gemenskapsstöd till förmån för fem av de 25 initiativprogram som antogs 1996 (Spanien-Marocko, 
Frankrike-Belgien (Wallonie/Nord-Pas-de-Calais/Picardie), Frankrike-Spanien, Italien-Albanien, 
Italien-Frankrike) utgör mer än hälften (54 %) av de stöd som godkänts under 1996. Endast den första 
delbetalningen för dessa fem initiativprogram har åtagits under 1996. Samtliga åtaganden som gjorts 
under 1996 överstiger motsvarande åtaganden för de initiativprogram som antagits under året, 
eftersom de också omfattar den andra delbetalningen för de initiativprogram som godkänts under de 
föregående åren. Betalningarna utgör 23 % av gemenskapsstödet, vilket visar att de flesta 
initiativprogrammen ännu är i inledningsskedet. 
Tabell 1-52: Interreg II - 1996 i programperioden 1994-9 7 (i miljoner ecu) 
(antal program) 
Totalt (59) Bidrag* 
(D 
2.870,5 Åtaganden 
1996 
752,0 Åtaganden 
1994-1996 
(2) 
1.306,2 % 
(2)/(l) 
46% Betalningar 
19% 
423,5 Betalningar 
1994-1996 
(3) 
650,1 % 
(3)/(l) 
23% 
* Utanför reserven 
PEACE (1994-97) 
PEACE (302 miljoner ecu51 ): Programmet för fred och försoning i Nordirland har som mål att stödja 
byggandet av ett fredligare och stabilare samhälle genom att säkerställa nödvändiga medel för att upprätthålla 
den lokala sociala och ekonomiska strukturen. Målsättningen är att främja den sociala integreringen av socialt 
och ekonomiskt utslagna personer, att återställa den ekonomiska tillväxten och att uppmuntra den sociala 
förnyelsen i de områden som är mest drabbade av konflikten. 
Under 1996 har programmet kommit i full gång. Ett av dess kännetecken är att det låter så många 
berörda som möjligt delta i beslutsprocessen och genomförandet. Detta är uppbyggt runt åtta icke 
statliga organisationer (sammanslutningar och kooperativ, varav en gränsöverskridande organisation) 
och 26 distriktpartnerskap (med företrädare för den politiska, ekonomiska och fackliga världen, lokala 
grupper och privata initiativ). Det är därför som det har tagit tid att starta programmet. De första 
stöden som lämnades av de icke statliga organisationerna utannonserades dock redan i mars 1996 och 
från och med juni var alla i stånd att inleda finansieringen av projekten. För övrigt har de 26 
distriktpartnerskapen även godkänts och har genomfört lokala projektansökningsomgångar som skall 
införlivas med "åtgärdsplanerna", vars första medfinansiering antogs i slutet av året. De 
51 1996 års priser. 
Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 73 
decentraliserade organisationerna svarar för närvarande för 57 % av den totala finansiering som 
planeras i programmet. Typiska aktiviteter är stöd till lokala grupper och privata initiativ, som ofta 
arbetar med våldsoffer, kvinnor, ungdomar, före detta interner eller långtidsarbetslösa. Tonvikten 
läggs på anpassning, särskilt av de utslagna, genom att ge dem resurser och underlätta för dem att få 
tillgång till beslutsprocessen. Stöd till den lokala potentialen är viktigt, särskilt i fråga om 
distriktpartnerskap, och det omfattar moderniseringsinsatser i stads- och landsbygdsområden och 
förnyelse av den fysiska, ekonomiska eller sociala miljön. En annan verksamhet som har rönt stor 
framgång är att bevilja räntesubventionerade investeringslån och dithörande tjänster, särskilt för de 
små och medelstora företagen och turismen. 
1996 har visat att en process som leder till en varaktig fred kan vara lång. Detta program utgör dock en 
konstruktiv förstärkning av initiativ på olika nivåer, genom att det lägger tonvikten vid 
tillvägagångssätt som bygger på samförstånd, vid gemensamt arbete som skall utmynna i konkreta 
resultat och vid planering för framtiden. Det rådgivande forumet, ett verktyg som införts för första 
gången i ett strukturfondsprogram och inom vilket företrädare för alla sektorer och alla riktningar har 
till uppgift att driva programmet, framhåller dessa oundgängliga principer om medverkan, samarbete 
och konkret handling i ett nytt europeiskt sammanhang. 
Tabell 1-53: PEACE -1996 i programperioden 1994-97 (i miljoner ecu) 
Totalt Bidrag* 
(1) 
300,0 Åtaganden 
1996 
95,6 Åtaganden 
1994-1996 
(2) 
126,7 % 
(2V(D 
42% Betalningar 
1996 
41,7 Betalningar 
1994-1996 
(3) 
56,5 % 
(3V(1) 
19% 
2. Nyskapande åtgärder och tekniskt bistånd 
Alla strukturfonderna kan finansiera egna insatser som avser utredningar, pilotverksamhet eller tekniskt 
bistånd. Dessa finansieringar begränsas av maximibelopp för varje fond uttryckt i procent av det årliga 
anslaget: 1,5 % för ERUF, 1 % för EUGFJ, 0,5 % för ESF och 2 % för FFU. 
2.1. Nyskapande åtgärder och tekniskt bistånd enligt artiklarna 7 och 10 i ERUF-förordningen 
Nyskapande åtgärder enligt artikel 10 i ERUF-förordningen 
För perioden 1995-99 har kommissionen fastställt fyra prioriteringar för stödåtgärder, var och en med 
ett flerårigt anslag och genomförda i pilotprojekt som har utvalts genom inbjudningar att lämna förslag. 
Sedan prioriteringarna fastställts 199452 och förslagsinfordringarna lanserats 199553, ägnades 1996 åt 
urval med hjälp av oberoende experter och åt lansering på fältet av nyskapande åtgärder som 
finansieras enligt artikel 10 i ERUF-förordningen. Det skall understrykas att mbjudningarna att lämna 
förslag till de olika programmen för nyskapande åtgärder hade stor framgång. Kommissionen mottog 
exempelvis för projekten för interregional samarbete, nya sysselsättningsmöjligheter och kulturellt 
samarbete sammanlagt 865 projektförslag (243 respektive 357 och 265), men kunde bara välja ut 123 
(50, respektive 41 och 32) på grund av det disponibla totala finansiella anslaget och de belopp som var 
avsedda för varje projekt. Likaså mottogs 142 respektive 503 förslag till projekt för fysisk planering 
och pilotprojekt för städer, men bara 14 respektive 25 kunde väljas ut (1997). 
52 Se Årsrapport 1994. 
53 Se Årsrapport 1995. 
74 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 
Tabell 1-54: Nyskapande åtgärder (artikel 10 i ERUF-förordningen) - stödområden 1995-99 (i 1995 års 
priser - miljoner ecu) 
Områden 
Interregional! samarbete 180,0 
- interregional! samarbete inom EU 110,0 
- interregional! samarbete med tredje land 70,0 
Nyskapande åtgärder för regional utveckling 90,0 
- främjande av leknisk utveckling, 15,0 
- informationssamhäl let, 15,0 
- kultur och ekonomisk utveckling, 15,0 
- nya arbetstillfällen. 45,0 
Fysisk planering 45,0 
Pilotprojekt i stadsomrâden 80,0 
Totalt 395,0 
Interregional4 samarbete: 
Programmet Pacte 1996 : 38 projekt för interregionalt samarbete under Pacte (introduktion i 
interregional samarbete) valdes ut i juli 1995. Genomförandeperioden sträcker sig från februari 1996 
till december 1997. Under lanseringsdagarna i Bryssel den 11 och 12 mars 1996 deltog projektets 
ledare och partner i utbildning och möten med programmets administratörer. Utvärderingsdagar efter 
halva tiden har planerats till 1997 och skall ge projektledarna möjlighet att presentera resultaten. 
Recite -programför inre interregionalt samarbete: 1996 avslutades programmet Recite I och Recite 
II lanserades. En utvärderingsrapport över Recite I gjordes av programmets kontor för tekniskt bistånd 
i januari 1996. Tretton projekt har fullbordats och avslutats och 23 återstår att avsluta. Recite I har gjort 
det möjligt att bilda 36 samarbetsnät med deltagande av 405 partner, regioner och kommuner, 
utvecklingsorgan, handelskammare, privata partner. En del partner har deltagit i flera nätverk. 
Aktiviteterna har bestått i gemensamma insatser och överföring av kunnande i form av verkstäder och 
tekniska arbetsgrupper, utbyte av personal, besiktningar och offentliga konferenser. Parallellt med 
denna utbytesverksamhet har man i vissa projekt utvecklat utbildningsverksamhet, både för den 
personal som berörs av nätverken och för den särskilda personal som är knuten till den regionala 
utvecklingen. Åtskilliga tematiska studier har gjorts och kompletterats av jämförande studier som har 
gjort att man kunnat förbättra den ömsesidiga förståelsen mellan partner från olika regioner. De 
erfarenheter man fått av utbyte av kunnande har gjort det möjligt att se samband och komma fram till 
gemensamma arbetsmetoder, göra försök med och genomföra den nya informations- och 
kommunikationstekniken och testa utvärderingsmetoder. 
Recite II lanserades genom att villkoren i inbjudan att lämna förslag publicerades och en byrå för 
tekniskt bistånd inrättades. Inbjudan att lämna förslag, som kom ut i Europeiska gemenskapernas 
officiella tidning den 31 oktober 1996 med sista förslagsdatum fastställt till den 15 maj 1997, omfattade 
fem samarbetsområden: Tillvaratagande av specifika lokala resurser - bland annat i syfte att skapa 
varaktig sysselsättning, förbättrat tillträde för små och medelstora företag till den europeiska 
marknaden genom lämpliga metoder för samarbete mellan företag, förbättrat utbud av tjänster till små 
och medelstora företag i syfte att främja innovation, inrättande och utveckling av resurscentrer i syfte 
att ta tillvara arbetstillfällen och integrera kvinnorna i näringslivet, skydd och förbättring av miljön -
särskilt genom att främja förnybar energi eller energisparande och genom att i särskilt utsatta områden 
införa metoder och tekniker för att förebygga företeelser som försämrar miljön. För denna inbjudan att 
lämna förslag kommer gemenskapens medfinansiering per projekt (där minst en tredjedel av parterna 
skall komma från områden som omfattas av mål 1 eller 6) att ligga mellan 1 och 3 miljoner ecu. 
Ecos-Ouverture - Program för externt interregionalt samarbete: Under 1996 gick programmet in i en 
ny fas genom att dra fördel av en höjning av den globala budgeten och för första gången utsträckas till 
städer och regioner i tredje länder i Medelhavsområdet. I slutet av 1995 lanserades en inbjudan att 
lämna förslag med sista förslagsdatum den 1 april 1996. Som svar på denna inbjudan inkom 243 
förslag, en avsevärd ökning jämfört med anbuden i november 1994, då 160 förslag lämnades in. Bland 
de 243 inlämnade ansökningarna utvaldes totalt 50 projekt för finansiering genom anslag från ERUF 
Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 75 
och programmet PHARE. Dessa projekt täcker en period av 18 månader och en del projekt startade 
redan hösten 1996. 
Nyskapande åtgärder för regional utveckling 
Nya sysselsättningsmöjligheter: I vitboken om tillväxt, koiikurrenskraft och sysselsättning definierar 
kommissionen de verksamhetsområden där de största sysselsättrungsmöjligheterna finns liksom de 
främsta hindren för utveckling av dessa nya arbetstillfällen. Det är i det sammanhanget som de åtgärder 
som vidtas enligt artikel 10 har som mål dels att främja utarbetandet av regionala eller lokala strategier 
för nya sysselsättningsmöjligheter, dels att genom främjande av pilotprojekt pröva att skapa 
arbetstillfällen i närområden. Detta tillämpas på några prioriterade områden, nämligen tjänster inriktade 
på personer (barn, gamla, m.m.), närmiljö (upprustning och modernisering av bostäder, kollektivtrafik, 
närbutiker i landsbygdsområden, m.m.) och miljö (materialåtervinning, naturområden, förebyggande 
åtgärder mot förorening, m.m.). Pilotprojekten genomförs under två år och baseras på ett brett 
partnerskap mellan den offentliga och privata sektorn i områden med minst 200 000 invånare. Inbjudan 
att lämna förslag lanserades på dessa grunder i september 1995 och 357 projekt inlämnades till sista 
ansökningsdagen (den 31 januari 1996). Projekten kom huvudsakligen från Spanien (97), Italien (82) 
och Frankrike (47). Efter bedömning valde kommissionen slutligen ut 41 projekt54. 
Tabell 1-55: Pilotprojekt - Nya sysselsättningsmöjligheter - Fördelning av utvalda projekt 1996 
Geografiskt ursprung Huvudrubrik 
Belgien 
Danmark 
Tyskland 
Grekland 
Spanien 
Frankrike 
Irland 
Italien 
Portugal 
Finland 
Sverige 
Förenade kungariket Personliga tjänster 7 
Tjänster knutna till livsmiljö 1 
Tjänster knutna till miljön 5 
Kombination av olika rubriker 28 
Totalt 41 
De antagna projekten kommer i åtnjutande av en genomsnittlig medfinansiering från gemenskapen på 
371 000 ecu (globalt anslag 15,2 miljoner ecu) av en total budget på i genomsnitt 823 000 ecu. Ett 
introduktionsseminarium hölls i Oberhausen i november 1996 med medverkan av Rhenlandet i Nord-
Westfalen. Där kunde företrädarna för de 41 projekten inleda ett åsikts- och erfarenhetsutbyte, få 
expertråd angående förvaltning och uppföljning och lägga grunden till ett samarbetsnätverk om frågor 
av gemensamt intresse. 
Interregionalt kultursamarbete: Som svar på den inbjudan att lämna förslag som offentliggjordes i 
september 1995 mottog kommissionen 265 förslag till pilotprojekt för interregionalt kultursamarbete 
och valde ut 32 av dessa. Dessa pilotprojekt har som mål att tillvarata det regionala och lokala 
kulturarvet och upprätta nätverk mellan unionens regioner och städer om kulturfrågor. Ett belopp på 15 
miljoner ecu har avsatts för dessa insatser med en högsta medfinansiering av 600 000 ecu per projekt. 
Projekten skulle påbörjas den 1 januari 1997 och pågå i två år. Samarbetet kunde gälla bland annat 
tillvaratagande av det historiska och arkitektoniska kulturarvet, det industriella eller det 
hantverksmässiga kulturarvet. Projektens huvudsakliga samarbetsområden rör till exempel 
tillvaratagande av kulturarvet, överföring av kunnande med sikte på restaureringsarbeten, skapande av 
kulturhistoriska turistleder eller nyttjande av den nya informationstekniken för att skapa ett virtuellt 
museum. 
54 Se antagna projekt i kapitel X Pilotprojekt enligt artikel 10 i ERUF. 
76 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 
Tabell 1-56: Pilotprojekt - Interregionalt kultursamarbete - Fördelning av utvalda projekt 1996 
Geografiakt ursprung 
Belgien 
Tyskland 
Grekland 
Spanien 
Frankrike 
Irland 
Italien 
Nederländerna 
Österrike 
Portugal 
Sverige 
Förenade kungariket 
Totalt Exempel på teman 
Återupplivning av landsbygdsarvet i 
bergsområden 
Omvandling i turismsyfte av före detta 
gruvområden 
Uppvärdering av det marina arvet 
Integrerad utveckling av städer med 
kurortstradition 
Teknisk innovation och informationssamhället i de nyskapande åtgärderna enligt ERUF-förordningen: 
Att främja teknisk innovation, stödja tekniköverföring och regionernas anpassning till informationssamhället 
är huvudinriktningarna för de åtgärder som finansieras enligt artikel 10 i ERUF-förordningen. Dessa 
åtgärder baseras på en samordning av kommissionens insatser till förmån för innovation ("Åtgärdsplan för 
innovation "). De olika gemenskapsinsatserna syftar särskilt till att dels förse företagen med lämplig teknik 
och göra dem medvetna om fördelarna med innovation, dels främja en miljö som gynnar företagens 
användning av tekniken genom 
• en bättre förståelse av innovationsprocessen, spridning av bättre rutiner och erfarenhetsutbyte, 
• förbättring av den yrkesmässiga kvaliteten hos dem som förmedlar stöd till innovation, 
• förbättring av företagens eller forsknings centrens förmåga att tillgodogöra sig de innovâtiva metoderna 
och processerna, 
• en finansiell miljö som är gynnsam för innovation. 
De nyskapande åtgärder som finansieras enligt artikel 10 i ERUF-förordningen faller under detta 
tillvägagångssätt, baserat på ett förstärkt samarbete mellan den offentliga och privata sektorn, och på 
samarbete mellan de regionala företagen och den regionala infrastrukturen för teknologiskt utbud eller 
tjänster med anknytning till teknisk innovation och informationssamhället. Det handlar om insatser av social 
ingenjörskonst som syftar till att skapa gynnsamma socioekonomiska och institutionella villkor för utveckling 
av teknisk innovation och informationssamhället. Filosofin i dessa insatser skulle kunna sammanfattas i 
formuleringen "samarbeta på lokal nivå (och nyskapa) för att bli konkurrenskraftig på global nivå ". Ett 
samarbete som definieras på det sättet bedöms som en nyckelfaktor för att generera en "regional 
innovationsmiljö ". 
Nyskapande åtgärder och främjande av innovation: 
Ett anslag på 15 miljoner ecu är avsett speciellt för finansiering av strategier för regional förnyelse under 
perioden 1995-99. Åtgärderna vidtas i två etapper, där den första, av experimentellt slag, avlöpte under 
perioden 1994-96. I båda fallen har två slags åtgärder valts ut: innovationsstrategier och projekt för 
tekniköverföring. För perioden 1994-9655 har åtta regionala teknikplaner satts i verket (fyra i regioner som 
omfattas av mål 2 och fyra i regioner som omfattas av mål l56 ) samt tre projekt för tekniköverföring57. 
• Exempel - den regionala teknikplanen i Wales: Den syftar till att stärka företagens 
konkurrenskraft genom en åtgärdsplan som utarbetats efter två års samråd med nära 600 företag 
och regionala organisationer. Det planeras mer än 60 projekt och initiativ, varav 40 skulle 
lanseras 1996. 
• Exempel - projektet Implace: Detta projekt för tekniköverföring samordnas av regionerna 
Castilien-La-Mancha och Nordirland, båda stödberättigade enligt mål 1. Det syftar till att 
uppmuntra små och medelstora industriföretag i eftersatta regioner att använda avancerad 
informations- och kommunikationsteknik 
För perioden 1995-99 har 19 projekt avseende de Regionala innovationsstrategierna (RIS - Regional 
Innovation Strategies^ och sju Regionala projekt för tekniköverföring (RTT - Regional Transfer of 
Technology Projects) utvalts efter en anbudsinfordran. Tolv RIS antogs formellt av kommissionen 199658. RIS 
syftar till att inom de traditionella produktionsstrukturerna främja innovationer av olika slag: teknisk 
55 Se Årsrapport 1995. 
56 Sachsen, Wales, Lorraine, Limburg (mål 2), Castilien-Léon, centrala Makedonien, Abruzzerna, Norte (mål 
1). 
57 Samordnade av regionerna Estremadura, Apulien resp. Castilien-La-Mancha och Nordirland. 
58 Se antagna projekt i kapitel X Pilotprojekt enligt artikel 10 i ERUF-förordningen. 
Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 77 
innovation och forskning, men även ekonomisk och institutionell förnyelse. 
Nyskapande åtgärder och främjande av informationssamhället: 
När det gäller nyskapande åtgärder i informationssamhällets tjänst har det också genomförts projekt i två 
etapper (1994-96, 1995-99) och två slags åtgärder (införande av regionala strategier och utveckling av TT-
tillämpningar). Anslaget för perioden 1995-99 är på 20 miljoner ecu (15 från ERUF och 5 från ESF). 
Under perioden 1994-96 har sex pilotprojekt under namnet Irisi lanserats och ett projekt för tvärregional 
telematik-tillämpning där sju regioner deltar: 
• Irisi-projekten: I varje region59 har ett brett partnerskap utarbetats mellan regionala och lokala 
institutioner och företrädare för företag, skolor, fackföreningar, handelskammare, den 
kooperativa rörelsen och föreningslivet för att införa en regional strategi för utveckling av 
informationssamhället. Projektet syftar till att utveckla olika områden och underlätta tillgången 
till dessa: distansarbete, distansundervisning, universitets- eller forskningsnätverk, TT-tjänster för 
små och medelstora företag, användning av IT inom hälsovården, m.m. 
• Projektet Wolf ("World Wide Web opportunities for less favored regions"): Sju regioner 
samarbetar om att identifiera de sociala, ekonomiska och tekniska faktorer som står i vägen för 
utvecklingen av telekommunikationstjänsterna i de eftersatta regionerna. Projektet stödjer 
utveckling av cirka 100 små och medelstora företag i dessa regioner med hjälp av Internet och 
dithörande tjänster. 
För perioden 1995-99 har 22 pilotprojekt planerats för införande av Regionala initiativ för 
informationssamhället (RISI - Regional Information Society Initiative) och nio Regionala projekt för 
telematiktillämpningar (RISI2). 15 RISI-projekt antogs 199660 : 
• RISI (14 finansierade av ERUF och åtta av ESF) syftar till att ta reda på vilka ekonomiska 
möjligheter och risker som är förbundna med informationssamhället för att förekomma effekterna 
av dessa. Satsningen syftar till att få till stånd regionalt samförstånd om hur man skall integrera 
begreppet informationssamhälle i regionalutvecklingen. Varje region utarbetar en strategi och en 
regional åtgärdsplan som stöds av de lokala aktörerna. Den skall omfatta för det första en analys 
av den aktuella situationen vad gäller mänskliga resurser och sysselsättning samt utarbetande av 
scenarier över hur integreringen av de nya tjänsterna i strateginför regional utveckling skall ske 
- och för det andra en bedömning av de planerade tillämpningarnas genomförbarhet. -
• RISI2 (sju finansierade av ERUF och två av ESF) har som mål att visa på det bästa sättet för 
regionerna att svara på informationssamhället. Flera regionala myndigheter skall samverka för 
att ta fram och lansera telematiktillämpningar och prioritera tillämpningar som involverar minst 
tre regioner i tre olika länder, där minst en tredjedel av de medverkande regionerna skall 
omfattas av mål 1. Särskild tonvikt läggs på tillämpningar som kan ge sociala och ekonomiska 
fördelar och ingå i prioriteringarna för regional utveckling av större omfattning. 
Totalt drivs dessa pilotprojekt till förmån för den regionala förnyelsen och informationssamhället av cirka 50 
regionala myndigheter och de kommer att mobilisera mer än 1 000 offentliga och privata regionala aktörer. 
Bland den första generationen pilotprojekt har fyra av de regionala teknikplanerna löpt ut 1996 och sex av 
Irisi-projekten var i avslutningsskedet med lovande resultat, i synnerhet när det gäller att göra de lokala 
aktörerna medvetna om och entusiasmera dem för nyskapandets och informationssamhällets betydelse för den 
ekonomiska utvecklingen. Resultaten blir även till nytta för att ta fram en strategiför det offentliga regionala 
ingripandet på dessa båda områden och för att bestämma vilka projekt som skall prioriteras i samband med 
den andra programplaneringsetappen (1997-99) i de regioner som omfattas av mål 2. 
Fysisk planering: Två slags åtgärder planeras inom fysisk planering enligt artikel 10 i ERUF-
förordningen. Å ena sidan syftar programmet Terra för pilotprojekt (cirka 20 miljoner ecu anslagna) till 
att genomföra nyskapande projekt av stor europeisk betydelse rörande integrerad utveckling av 
speciella områden, som kustområden, flodområden, bergsområden, områden med ett natur- eller 
kulturarv som är i fara, osv. De projekt som avser kustområden ingår även i gemenskapsprogrammet 
för demonstration av en integrerad planering av kustområdena. Programmet Terra har 1996 varit 
föremål för en inbjudan att lämna förslag som riktats till unionens regionala och lokala myndigheter. 
142 förslag mottogs och efter bedömning av en kommitté av oberoende experter och av kommissionen 
gjordes ett första urval av ett begränsat antal förslag, och fem projekt godkändes 199661. 
59 Sachsen, centrala Makedonien, Valencia, Piemonte, Nord-Pas-de-Calais, nordvästra England. 
60 Se antagna projekt i kapitel X Pilotprojekt enligt artikel 10 i ERUF-förordningen. 
61 Se antagna projekt i kapitel X Pilotprojekt enligt artikel 10 i ERUF-förordningen. 
78 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 
Å andra sidan avser pilotinsatser som utvecklats i nära samarbete med medlemsstaterna i samband 
med förberedelsearbetena för Europeiska projektet för fysisk utveckling stora transnationella områden 
i Europa. Dessa insatser är kompletterande och parallella med initiativet Interreg II C och förfogar 
över ett totalt belopp på 20 miljoner ecu. Medlemsstaterna inbjöds 1996 att lämna gemensamma 
förslag till pilotinsatser, som skulle fullfölja samma mål som initiativet Interreg II C, vara av 
transnationell karaktär och omfatta tre olika stater (varav minst två medlemsstater). Ur det intresse 
som medlemsstaterna gav uttryck för framträdde fem områden: Norra ytterområdena (Danmark, 
Finland, Sverige och Norge), östra Alperna (Österrike, Italien, Tyskland), sydöstra Medelhavet 
(Grekland, Italien, Malta och Cypern), området Rhen-Lothringen (Belgien, Luxemburg, Frankrike, 
Tyskland och Schweiz) och ett samarbetsområde för Portugal, Spanien och Marocko. Dessa 
pilotinsatser skulle presenteras, bedömas och godkännas under 1997. 
Pilotprojekt i städer: Efter den inbjudan att lämna förslag som publicerades 1995 och som löpte ut i 
april 1996 mottog kommissionen 503 förslag till pilotprojekt i städer, av vilka endast 25 kunde väljas 
ut (vilket var planerat till början av 1997). Bland de föreslagna ämnesområdena var det vanligaste en 
integrerad strategi för utveckling av stadsområdena, något som angavs i mer än 20 % av projekten. 
Även hantering av föråldrad utrustning och miljöförbättringar togs i beaktande. Ämnesområdena 
varierar beroende på varifrån förslagen kommer. I Frankrike, Italien och Österrike inriktas en 
betydande del av projekten på att utnyttja de medelstora städernas fördelar, medan projekten i 
Frankrike, men även i Spanien och Italien, också avser att förbättra obemästrade företeelser som har 
att göra med förorternas utveckling. Andra ämnesområden, som lika möjligheter och 
informationsteknik, har integrerats i större strategier. Vad beträffar pilotprojekten i städer för perioden 
1989-93 återstod fortfarande 20 projekt att avsluta 1996. De befann sig i sitt slutskede med mer än 
80 % av ERUF-anslagen betalda. 
Tabell 1-57: Åtgärder finansierade enligt artikel 10 i ERUF-förordningen (i miljoner ecu) 
Interregionalt samarbete 
- interregional! samarbete inom EU 
- interreeionalt samarbete med tredje land 
Nyskapande åtgärder för regional utveckling 
- främjande av teknisk utveckling, 
- informationssamhället, 
- kultur och ekonomisk utveckling, 
- nva arbetstillfällen. 
Fvsisk planering 
Pilotprojekt i stadsområden 
Ovrict 
Totalt Taket* 
1995-1999 
(1) 
180,0 
110.0 
70.0 
90,0 
15.0 
15,0 
15.0 
45.0 
80,0 
-
395.0 Åtaganden 
1996 
18,0 
2,0 
16,0 
8,2 
2,5 
1,7 
0.0 
14.0 
1.0 
6.0 
47.1 Åtaganden 
1994-1996 
(2) 
23,0 
7.0 
16,0 
10,2 
6.4 
3,8 
0.0 
14,0 
1,0 
7,2 
59,3 % 
(2)/(l) 
13% 
6% 
23% 
16% 
42% 
25% 
9% 
31% 
1% 
-
15% Betalningar 
1996 
(3) 
1,9 
1,9 
0,8 
0,1 
0,7 
0.0 
4.9 
0.0 
2.0 
9.5 Betalningar 
1994-1996 
4,7 
4,7 
4,0 
2,6 
1,4 
0.0 
4.9 
0.0 
2.7 
16.4 % 
(3)/(l) 
3% 
4% 
0% 
4% 
177c 
0% 
0% 
11% 
0% 
-
4% 
I 'JD5 års priser 
Tekniskt bistånd enligt artikel 7 i ERUF-förordningen 
Enligt artikel 7 i ERUF-förordningen kan ERUF finansiera förberedelser, förhandsbedömning, 
uppföljning och utvärdering i efterhand av dessa insatser för upp till 0,5 % av det årliga ERUF-
anslaget. Dessa åtgärder omfattar bland annat utredningar, tekniskt bistånd och information som 
genomförs av externa experter eller av kommissionen. Under 1996 uppgick åtagandena för dessa 
kompletteringsåtgärder som vidtagits på kommissionens initiativ till 17,9 miljoner ecu, dvs. 3,9 
miljoner mer än föregående år, vilket utgör 0,12 % av ERUF-anslaget (0,11 % 1995). 
Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 79 
Tabell 1-58: Åtgärder finansierade enligt artikel 7 i ERUF-förordningen (i miljoner ecu) 
ÅtagandenÅtaganden 
1996 1994-19% 
Åtgärder for förberedande och övervakning 4,6 13,5 
Utvärdering 1,4 1,4 
Regionala studier 0,2 1,5 
Konferenser, möten, seminarier 1,8 2,7 
Information och reklam 6,2 14,6 
Tekniskt bistånd och teknisk utrustning 3j7 10,2 
Totalt 1 17,9| 43,9 
De utvärderingar (8 %) som sattes igång under 1996 gäller huvudsakligen program för mål 2 under 
programperioden 1989-93 och även ett visst antal pilotprojekt som finansierats enligt artikel 10 i 
ERUF-förordningen. Informationsåtgärderna (35 %), bland annat offentliggörandet av den första 
rapporten om ekonomisk och social sammanhållning, har bidragit till ett ökat synliggörande av 
regionalpolitiken och de projekt som finansieras av kommissionen. Förberedelser och uppföljning 
(26 %) har föranlett utredningar av hur gemenskapspolitiken genomförs, bland annat vad gäller lika 
möjligheter mellan män och kvinnor, sysselsättningen, den hållbara utvecklingen och miljön. Bland 
utgifterna för att arrangera seminarier och konferenser (10 %) återfinns exempelvis organiserandet av 
Forum om ekonomisk och social sammanhållning i april 1997, seminarier om fysisk planering, en 
konferens i Dublin om lokal utveckling, regionala seminarier i de områden som omfattas av mål- 2 och 
en konferens om interregionalt samarbete. De regionala utredningarna (0,2 %) som igångsattes 1996 
behandlar statistik. De olika insatserna av tekniskt bistånd (21%) avsåg sakkunniguppdrag i fråga om 
regionalpolitik. 
2.2. Nyskapande åtgärder och tekniskt bistånd enligt artikel 6 i ESF-förordningen 
När det gäller nyskapande åtgärder beslutade kommissionen 1996 att användningen av anslagen enligt 
artikel 6 i ESF-förordningen hädanefter skall föregås av en inbjudan att lämna förslag i gemenskapens 
regi. En inbjudan att lämna förslag daterad den 29 oktober 1996 lanserades alltså över temat nya 
sysselsättningsmöjligheter. Ett första urval av 52 projekt (av 210 mottagna) gjordes för år 1996 för ett 
belopp av 25 miljoner ecu. (Dessa projekt skulle godkännas formellt under 1997). Ett andra urval 
skulle göras i mitten av 1997. En av de avgörande faktorerna vid urvalet av projekten var att 
kommissionens insatser i fråga om de prioriterade politiska frågorna skulle respekteras och stärkas (lika 
möjligheter, kamp mot utslagning, m.m.). Bland de projekt som valdes ut under föregående år farms ett 
trettiotal projekt som valdes ut för 199462 och 58 projekt som valdes ut 199563 och som godkändes 
formellt i april 1996 för ett totalt belopp på 23,8 miljoner ecu. Samtliga dessa projekt avser 
förstärkning av sysselsättningssystemen, i synnerhet sökandet efter en mer sysselsättningsintensiv 
tillväxtmodell, förbättring av arbetsmarknaden och förstärkning av utbildningssystemen. För dessa 
projekt infördes 1996 ett utvärderingssystem för att bedöma graden av nyskapande och de bästa 
tillvägagångssätten. Resultaten av utvärderingen skulle utmynna i ett seminarium där projektens 
upphovsmän, de ansvariga myndigheterna och experterna skulle delta inom de ämnesområden som 
berörde dem. 
ESF:s pilotprojekt och informationssamhället: 
ESF finansierar inom ramen för projekten RISI och RISI2, som presenteras ovan, åtta RISI-projekt för ett 
sammanlagt belopp på 5 miljoner ecu i regionerna eller städerna Wales, Syd-Pyreneerna, Murcia, Sydvästra 
England, Ättika, Bremen, Nordkarelen och Blekinge. Fonden finansierar även två RISI2-projekt. Andra 
pilotprojekt som finansieras enligt artikel 6 i ESF-förordningen stödjer även anpassningen till 
informationssamhället. 
Exempel - Internet i skolorna. Pilotprojekt i Kastilien-Leôn: Detta projekt syftar till att införa 
Internet i fyra skolor belägna i landsbygdsområden. Målet är att integrera kunskaper om 
informationssamhället i den praktiska undervisningen, att ge lärarkåren och eleverna tillgång till 
Internet vad gäller undervisning och kultur, att ge skolorna de nödvändiga medlen och att främja 
62 Se Årsrapport 1994. 
63 Se Årsrapport 1995. 

80 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 
nya nät mellan regionens skolor och resten av världen för erfarenhetsutbyte, att skapa 
diskussionsutrymme och främja undervisningen i främmande språk Inom ramen för detta projekt 
skall en server med information om kultur och undervisning inrättas i regionens tekniska bestånd. 
När det gäller tekniskt bistånd har liksom 1995 genomförandet av gemenskapsinitiativen Employment 
och ADAPT fått aktivt stöd genom den stödstruktur som genomfördes 1995, Europs. År 1996 ägnades 
främst åt insamling och analys av information om den första projektserien och åt förberedelse av en 
serie publikationer om de två gemenskapsinitiativens olika delar. Samarbetet med de nationella 
stödstrukturerna gjorde det även möjligt att tillsammans utarbeta en vägledning i de transnationella 
aspekterna som riktar sig till projektens upphovsmän. Slutligen har förberedande arbeten för 
lanseringen av den andra projektetappen inletts. Den mellanliggande stödstruktur som är specialiserad 
på public relations och kommunikation, har lanserat informations- och kommunikationsverksamheter 
för ESF. 
Tabell 1-59: Nyskapande åtgärder och tekniskt bistånd finansierade enligt artikel 6 i ESF-förordningen (i 
miljoner ecu) 
Åtaganden Åtaganden 
1996 1994-1996 
Nyskapande åtgärder, studier 34,4 56,6 
Tekniskt bistånd 25^ 82,8 
Totalt | 59,61 139,4 
2.3. Nyskapande åtgärder och tekniskt bistånd enligt artikel 8 i EUGFJ-förordningen 
Enligt artikel 8 i EUGFJ-förordningen kan Jordbruksfonden finansiera bedömning, uppföljning och 
tekniskt bistånd, pilotprojekt som rör anpassning av jordbruksstrukturerna och främjande av 
landsbygdsutveckling, demonstrationsprojekt samt åtgärder som är nödvändiga för att sprida resultaten 
av försöksverksamhet och arbeten som rör landsbygdsutveckling och förbättring av 
jordbniksstrukturerna. De åtgärder som finansierats enligt artikel 8 i EUGFJ-förordningen 1996 har 
rört 35 pilot- och demonstrationsprojekt, fyra projekt för spridning och tre utredningar. De åtaganden 
som gjorts 1996 uppgår till 15,4 miljoner ecu och betalningarna till 9,2 miljoner. Sedan 1994 uppgår 
åtagandena enligt artikel 8 i EUGFJ-förordningen till 21,2 miljoner ecu och betalningarna till 23,9 
miljoner. 
Utvärderingarna, uppföljningen, det tekniska biståndet och utredningarna avsåg förhandsbedömning 
av två tvärregionala OP i de regioner som omfattas av mål 1 i Italien, utvärdering i efterhand av 
initiativet Leader I64 och framtagning av ett program för landsbygdsindikatorer till stöd för 
landsbygdsutveckling. 
Pilot- och demonstrationsprojekten (35 stycken), för vilka fristen för inlämning av förslag löpte ut 
199565, lanserades 1996. De valdes ut med hänsyn till fyra prioriterade områden och avsåg följande 
ämnesområden: 
• Produktion av andra jordbruksprodukter än livsmedel: örtodling avsedd för byggnadsindustrin, 
införande av produktion som är avsedd för läkemedels- eller kosmetikaindustrin (Malaleuca 
alternafolia, myrten, lakritsrot, Aloe Vera, lavendel), bearbetning av ricin för utvinning av naturliga 
aromer. 
• Jordbruksmiljöfrågor: saluföring av biologiska komponenter och produkter från det ekologiska 
jordbruket, återställande av terrassodlingarna i Medelhavsområdet, införande av ett 
redovisningssystem för malmer. 
• Skogsfrågor: återuppväxt av skogar som brunnit ner, skydd av skogsområden runt städerna, 
förbättrat utbyte av skottskog, optimering av jordbruks- och skogsbrukssystemen. 
64 Se kapitel IV Utvärdering. 
65 Se Årsrapport 1995. 
Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 81 
• Landsbygdsutveckling: diversifiering av landsbygdsmiljön i riktning mot verksamheter med stort 
mervärde som tar hänsyn till miljöns bevarande (införande av biologiska produkter i skol- och 
företagssektorn, saluföring av typiska jordbruksprodukter, landsbygdsturism, m.m.), nya 
tillvägagångssätt för etablering av unga jordbrukare. 
En ny inbjudan att lämna förslag lanserades i september 1996 för pilot- och demonstrationsprojekt 
avseende "nyskapande åtgärder avsedda för kvinnliga jordbrukare och kvinnor på landsbygden"66 
(sista ansökningsdag den 20 februari 1997). Förslagen skall avse stöd till och främjande av kvinnor i 
landsbygdsmiljö, till exempel åtgärdei som vidtas av kvinnor och kvinnliga jordbrukare för främjande 
och exploatering av jordbrukets produkter samt yrkesmässig omställning eller breddning, åtgärder som 
skapar arbetstillfällen och ger upphov till social och yrkesmässig integrering, utbildnings- eller 
stödåtgärder eller utveckling av nätverk för överföring av kunnande och erfarenhet 
Pilotprojekt inom forskning och teknisk utveckling: 
De pilot- och demonstrationsprojekt som kan finansieras enligt artikel 8 i EUGFJ-förordningen 
erbjuder en gynnsam jordmån för testning av forskningsresultaten i en verklighetsnära omfattning 
och demonstration av nyskapande systems, metoders eller en produktionsteknikers genomförbarhet. 
De insatser som har finansierats 1996 har rört exempelvis demonstration av en enkel och effektiv 
teknik för bearbetning av växtfibrer (sockerrör från Provence och durra) för produktion av 
spånplattor, genomförbarheten av en ny teknik för utvinning - inom jordbruket - av naturliga aromer 
ur ricin, eller tillämpning av en teknik som baseras på det nya kvalitetsbegreppet ISO 9000 i 
landsbygdsföretagen. 
Spridningsåtgärderna har avsett att ge landsbygdsutvecklingen en synlig identitet (en grafisk symbol), 
ge ut kartor över landsbygdsutvecklingen och organisera ett seminarium om de ekologiska fördelarna 
med ett hållbart jordbruk. 
2.4. Nyskapande åtgärder och tekniskt bistånd enligt artikel 4 i FFU-förordningen 
De insatser som har genomförts 1996 har, i enlighet med artikel 4 i FFU-förordningen, bestått av 
utredningar och pilotprojekt, publikationer, information och tekniskt bistånd. Utredningarna har avsett 
utvärdering av fiskeflottorna och identifiering av åtgärder som skall vidtas inom tre fiskenäringar i 
Medelhavet (tonfiske med vad/notfartyg, trålfiske och småskaligt fiske), användning av 
fiskeriprodukter som tagits ur marknaden och effekten av gemenskapens politik för indragning och 
autonoma kvoter på producentorganisationerna och på beredningsindustrin för fiskeprodukter. 
Beträffande publikationerna har kommissionen givit ut broschyrer för att sprida kunskap om insatserna 
till förmån för fisket67, på nytt publicerat rapporten "Vattenbruk och miljön" och handlingarna från 
konferensen "Musselodling och kustutveckling". Två stora arrangemang som planerats för 1997 har 
förberetts under året. Det gäller det första euro-marockanska partnerskapsmötet mellan företag inom 
fiskerisektorn (Partnerskap Casablanca 97 - Fiskeindustri) och en europeisk Lnformationskampanj för 
att utveckla konsumtionen av produkter från fiske och vattenbruk. Slutligen, när det gäller tekniskt 
bistånd, har EU-registret över fiskefartyg uppdaterats och finansiering gjorts av utbildningen i det 
datoriserade systemet "Infosys" för uppföljning och utvärdering av de strukturåtgärder som finansieras 
av FFU. 
66 Meddelande om förslagsinlämning 96/C 284/10, EGT nr C 284, 27.9.1996. 
67 Se kapitel LTI D.l Information och kommunikation. 
82 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 
Tabell 1-60: Åtgärder finansierade enligt artikel 4 i FFU-förordningen (i ecu) 
Studier 
Publikationer 
Tekniskt bistånd* 
Totalt Åtaganden 
1996 
156.250 
17.520 
2.585.741 
2.759.511 Åtaganden 
1994-1996 
4.027.736 
79.908 
3.449.962 
7.557.606 Betalningar 
1996 
867.213 
37.068 
685.145 
1.589.426 Betalningar 
1994-1996 
2.766.949 
67.863 
1.022.906 
3.857.718 
* Inklusive pilot- och demonstrationsprojekt 
£3 
KAPITEL H ..; *':;,., . , . _.,;, , ;•-. "' 
<.-. i> *••*->/ '%»':$' *•*'*<*')•*. v •" > *4^***: .* ^ -•*" " " 
.. '«tTOGETGENOÄfl^^ 
if;*' * * ^ç ,* >* v*;* 
ï> KONTROIXEROCHJFlNANSIELliFÖRyAIiTTnNa K* 
''. 7$? t v* ?***$&* ¥*;•/ **" ; r*s<*3 r >< 
SAMORDNING MELLAN DE OUKA FmÄNSll»INGSlrHSTRtJMEKtEN *r's 
,.?'>«•;. 
^T*"-*** '*• 
KOMPLEMENTARITET MED ÖVRIG GEMENSKAPSPOUTÖC 

Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 85 
A. BUDGETGENOMFORANDE AVSEENDE STRUKTURFONDERNA 
1. Budgetgenomförande 1996 
1.1. Allmänt budgetgenomförande 1996 
Syftet med detta avsnitt är att granska budgetgenomförandet 1996 i dess helhet, d.v.s. de anslag som 
avser programperioden 1994-1999, men även utnyttjandet av anslag som hänför sig till tidigare 
perioder. För år 1996 görs en åtskillnad mellan utnyttjandet av nya anslag i budgeten och utnyttjandet 
av anslag som överförts från föregående år till 1996 års budget. 
Tabell II-l: Ursprung och utnyttjande av åtagande bemyndiganden 1996 (miljoner ecu) 
i GSR GSR GSR GSR Gemenskaps- övergångs- Btdrigert- LcLDDR TOTALT 
ERUF ESF EUGFJ FFIJ Initiativ åtgärder bekämpning 
Ursprungsbudget 11.883,70 7.145,80 3.772,00 450,35 2.968,10 296,10 0,75 - 26.516,80 
Omfördelade anslag 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 - 0,00 
Tilläggs- och andringsbudget 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 • 0,00 
Anslag totalt 19% 11.883,70 7.145.80 3 772,00 450,35 2.968,10 296,10 0J5 26.516,80 
Återuppforda anslag 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 • 0,00 
Överförda anslag fX00 4^32 (MX) OfiO 20,42 45,88 0j00 ; 70,63 (I) 
Blockerade anslag 0JX) OjOO OjOO 0;00_ OJM 7J4 OJ» ; 7,16 
Disponibla anslag 11.883,70 7.130.12 3.772,00 430,35 2.988.52 341,98 0/75 26.587,43 (2) 
Utnyttjade anslag 11.862,30 7.150,12 3.772.00 337,19 2.819,37 199,36 0,70 - 26.141 J4 
Utnyttjandegrad 99,8% 100% 100% 75% 94% S8% 94% . H% 
Icke utnyttjade anslag 21,20 0,00 0,00 113.16 169,16 142,62 0.05 • 446,19 
Anslag Överförda till 1997 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 4,65 0.00 • 4,65 
Frigjorda åtaganden som åter gjorts disponibla .... ..... 
Anslag som skall återappfores senare år 21,20 - - 113,16 169,16 142,62 • • 446,14 
Frigjorda åtaganden | 216,30 101.42 51.73 126.34 81^61 29.81 ; 3.23 610,44 
( 1 ) varav 7,16 miljoner ecu blockerade. 
(2) 26.480,27 miljoner ecu efter avdrag av de 7,16 miljoner ecu som blockerats. 
Tabell II-2: Anslags utnyttjande 1996 (exkl överförda medel - miljoner ecu) 
Budgetposter DUpcnibla 
Àugmdm anslag (A) 
lkulnlngar Antlagtutnyttjande (B) 
Augtndm Btlalaliitar Anslag éttrftria till 1917 (Q 
Augiadtn Biulnlngir Omtmyttjaäi anslog (A)-(BHQ 
Àlagandta BeUlalagar 
Mall 
MAI 2 
Mil 3 
Mal 4 
Mil 5a jordbruk (utom mil l&5b) 
Mil Sa jordbruk (i mil 5b) 
Mil 5a fiske 
Mil 5b 
Mil 6 
Gemenskapsinitiativ 
övergångsåtgärder och nyskapande åtgärder 
Bedrttgeribekimpning 
F. d. DDR 15.438,65 
2.726,40 
2.793.92 
271,50 
425,83 
376,60 
156,00 
971,50 
91.45 
2.968,10 
296,10 
0,75 
0,00 14.777,51 
1.664,38 
2.188,25 
129.08 
599,84 
505,10 
148,10 
1.033,80 
53,14 
2.115,16 
314.00 
0,70 
148,69 15.369,13 
2.705,45 
2.793.92 
271.50 
425.83 
376,60 
115,03 
971.38 
88,65 
2.798,96 
161.05 
0,70 
0,00 14.699.47 
1.636.02 
2.188.25 
129,08 
388.87 
343,29 
86,03 
922.89 
51.14 
1.691.39 
188.03 
0.45 
119,31 0,00 
0,00 
0.00 
0,00 
0,00 
0,00 
0,00 
0,00 
0,00 
0.00 
4,65 
0,00 
0,00 0,00 
0,00 
0,00 
0,00 
0,00 
0,00 
0,00 
0,00 
0,00 
0.00 
0,00 
0,00 
29,18 69,53 
20,95 
0,00 
0,00 
0,00 
0,00 
40,97 
0.12 
2,80 
169,14 
130,40 
0,05 
0,00 78.04 
28,36 
0,00 
0,00 
210,97 
161,81 
62,07 
110.91 
2,00 
423,77 
125,97 
0,25 
0,00 
TOTALT 26.516,80 23.677,731 26.078,20 22.444,42 4,65 29,18 433,9$ 1.204,13 
Sammantaget för alla åtgärder och alla fonder gjorde kommissionen 1996 åtaganden på totalt 26,078 
miljarder ecu och betalade ut 22,444 miljarder ecu över anslagen för 1996 (d.v.s. förutom överförda 
och återuppforda medel). Härtill kommer 63,43 miljoner ecu av medel för vilka åtaganden gjorts 
föregående år. Detta utnyttjande skall jämföras med ett belopp på 26,517 miljarder ecu (26,587 
miljarder inkl. överförda anslag) som är disponibelt för åtagandebemyndiganden och 23,678 miljarder 
ecu för betalningsbemyndiganden. Sammanlagt 439 miljoner ecu för åtaganden (446 miljoner inkl. 
överförda medel) och 1,234 miljarder ecu för utbetalningar, d.v.s. 2% resp. 5% av disponibla medel, 
utnyttjades inte. Av de ej utnyttjade medlen överfördes 4,65 miljoner ecu för åtagandebemyndiganden 
och 29,18 miljoner ecu för betalningsbemyndiganden till 1997 års budget, och 446,14 miljoner för 
åtagandebemyndiganden återuppfördes i budgeten. 
86 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 
Tabell II-3: Anslagsutnyttjande 1996 per budgetpost (exkl. frigjorda och överförda medel) 
Budgetpost Benämning Åtaganden Betalningar 
GSR 
tu 
O 
w B2-100 GSR 
B2-1000 Mål 1 
B2-1001 Mål 5a (utanför mål 1 och 5b-områden) 
B2-1002 Mål 5a (inom mål 5b-områdcn) 
B2-1003 Mål 5b 
B2-1004 Mål 6 2.416.500.000 
425.830.000 
376.600.000 
508.400.000 
44.670.000 2.157.600.000 
388.871.575 
343.290.916 
455.173.295 
36.657.000 
Totalt EUGFJ-U 3.772.000.000 3J81.592.786 
tu tu B2-110 GSR 
B2-1100 Mall 
B2-1101 Mål 5a 
B2-1102 Mål 6 
B2-1110 Sociala åtgärder knutna till påtvingade verksamhctsavbrol 222.155.100 
115.033 372 
0 
0 335.559.359 
86.025.422 
0 
0 
Totalt FFU 337.188.472 421.584.781 
B2-120 
B2-1200 
B2-1201 
B2-1202 
B2-1203 GSR 
Mall 
Mål 2 
Mål 5b 
Mål 6 9.331.069.380' 
2.139.947.430 
360.982.929 
30.500.000 9.095.903.618 
1.149.818.694 
357.814.862 
6.720.000 
Totalt ERUF 11.862.499.739 10.610.257.173 
tu 
tu B2-130 
B2-1300 
B2-1301 
B2-1302 
B2-1303 
B2-1304 
B2-1305 GSR 
Mall 
Mål 2 
Mål 3 
Mål 4 
Mål 5b 
Mål 6 3.399.403.000 
565.500.000 
2.793.917.000 
271.500.000 
102.000.000 
13.480.000 3.110.408.000 
486.200.000 
2.188.250.174 
129.081.826 
109.900.000 
7.760.000 
Totalt ESF 7.145.800.000 6.031.600.000 
GEMENSKAPSINITIATIV 
B2-140 PESCA (omstrukturering av fiskerisektorn) 
B2-1400 ESF 
B2-1400 FFU 
B2-1400 ERUF 7.946.110 
47.759.926 
78.251.000 2.854.655 
16.870.669 
1.224.900 
Totalt PESCA 133.957.036 20.950.224 
B2-141 Interregionalt samarbete 
B2-1410 ESF 
B2-1410 EUGFJ-U 
B2-1410 FFU 
B2-1410 ERUF 35.335.858 
31.256.000 
461.000 
684.972.620 12.547.628 
12.436.506 
230.500 
398.298.651 
Totalt Interreg 752.025.478 423.513.285 
B2-1412 
B2-1412 
B2-1412 
B2-1412 ESF 
EUGFJ-U 
FFU 
ERUF 35.321.500 
8.125.000 
0 
52.114.000 17.660.750 
4.062.500 
0 
19.956.500 
Totalt PEACE 95.560.500 41.679.750 
Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 87 
Budgetpost Benämning Åtaganden Betalningar 
B2-I42 Sysselsättning och utveckling av mfinskliga resurser 
B2-1420 ESF 
B2-1420 ERUF 1.925.000 
1.555.002 12.683.663 
792.501 
Totalt NOW 3.480.002 13.476.164 
B2-1421 
B2-1421 ESF 
ERUF 
Totalt Horizon 147.654.076 
1.832.705 
149.486.781 99.902.820 
898.353 
100.801.173 
B2-1422 
B2-1422 ESF 
ERUF 
Totalt Integra 
B2-1423 
B2-1423 ESF 
ERUF 93.731.429 
0 56.068.962 
0 
Totalt Youthstart 93.731.429 56.068.962 
B2-1424 
B2-1424 ESF 
ERUF 222.428.048 
0 86.962.641 
0 
Totalt ADAPT 222.428.048 86.962.641 
B2-143 Industriell omstrukturering 
B2-1430 ESF 
B2-1430 ERUF 16.167.800 
103.765.360 8.083.900 
53.542.693 
Totalt Rechar 119.933.160 61.626.593 
B2-1431 
B2-1431 ESF 
ERUF 15.749.500 
118.620.644 8.894.750 
70.693.622 
Totalt Résider 134.370.144 79.588372 
B2-1432 
B2-1432 ESF 
ERUF 42.093.000 
90.908.620 21.046.500 
74.024.226 
Totalt Konver 133.001.620 95.070.726 
B2-1433 
B2-1433 ESF 
ERUF 11.620.000 
142.812.118 5.810.000 
61.996.767 
ToUlt RETEX 154.432.118 67.806.767 
B2-144 REGIS (de mest avlägset belägna områdena) 
B2-1440 ESF 
B2-1440 EUGFJ-U 
B2-1440 FFU 
B2-1440 ERUF 11.886.000 
17.002.000 
800.000 
128.267.000 5.100.200 
7.027.000 
300.000 
123.125.700 
Totalt REGIS 157.955.000 135.552.900 
B2-145 URBAN (områden i städer) 
B2-1450 ESF 
B2-1450 ERUF 27.063.500 
187.938.458 11.391.550 
96.722.929 
Totalt URBAN 215.001.958 108.114.479 
B2-146 Leader (landsbygdens utveckling) 
B2-1460 ESF 
B2-1460 EUGFJ-U 
B2-1460 ERUF 68.638.607 
83.110.837 
99.926.948 25.357.755 
57.304.395 
50.944.274 
ToUlt Leader 251.676.392 133.606.423 
Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 
Budgetpost Benämning Åtaganden Betalningar 
B2-147 
B2-1470 
B2-1470 SME-initiativet 
ESF 
ERUF 14.540.000 
167.378.400 5.315.000 
83.396.120 
ToUlt SME 181.918.400 88.711.120 
2> v. (-X- < 
i i 
LU Z 
C ~ B2-148 Reserv för tidigare samt framtida åtgärder 
B2-1480 ESF 
B2-1480 EUGFJ-U 
B2-1480 ERUF 
B2-1480 RESERV 
ToUlt Tidigare åtgärder (*) 45.623.082 
22.117.352 
110.117.803 
177.858.237 
ESF 
EUGFJ-U 
FFU 
ERUF 
Totalt Gemenskapsinitiativ 752.100.428 
139.493.837 
49.020.926 
1.858.342.875 
2.798.958.066 425.303.856 
102.947.753 
17.401.169 
1.145.735.039 
1.691.387.817 
B2-150 ÖVRIGA ÅTGÄRDER 
703.000 453.350 
ToUlt Bedrägeribekämpning 703.000 453.350 
w CL 
•a & .. fl -* » 
C "2 B2-180 
B2-181 
B2-182 
B2-183 EUGFJ-U 
FFU 
ERUF 
ESF 23.031.897 
20.424.764 
80.666.861 
36.928.208 22.965.810 
8.788.863 
102.932.766 
53.343.102 
ToUlt övergångsatgärder och nyskapande åtgärder 161.051.730 188.030.541 
B2-190 Strukturåtgärder inom ramen för förordn. (EEG) nr 3575/90 (f. d. DDR) 
B2-1900 ESF - 52.243.683 
B2-1900 EUGFJ-U - 24.517.342 
B2-1900 FFU - 196.699 
B2-1900 ERUF - 42.552.901 
ToUlt F. d. DDR 119.510.626 
(*) Betalningar avseende perioden 1989-1993 
Tabell II-4: Åtaganden 1996 (exkl. frigjorda och överförda medel - miljoner ecu) 
Disponibla anslag totalt 
Utnyttjad* anslag totalt % 
ERUF 
ESF 
EUGFJ 
FFU 
övriga 
% TOTALT 
2&516J0 
26.078J0 
9SJSS 
11801,51 
7.934,83 
3.934,53 
406,63 
0,70 
100% % | GSR 
1 M>" 
-1 15.438,65 
10O%\ 15.369,1 J 
-1 100% 
5S%\ 9.331,07 
30%\ 3.399,40 
15%\ 2416,50 
2%\ 222,16 
o%\ 
-1 59% Mil 2 
2726.40 
2.705,45 
99% 
1139,95 
565,50 
10% Mål 3 
2.793,92 
2.793.92 
100% 
2.793,92 
UK NUI 4 
271J0 
271,50 
100% 
271,50 
1% Mil .V 
958,43 
917,46 
96% 
802,43 
115,03 
4% Mil 5b 
971,50 
971,38 
100% 
360,98 
102.00 
508,40 
4% NUI 6 
91,45 
«8.65 
97% 
30.50 
13.48 
44,67 
OK GSR 
toult 
23.251,85 
23.117,49 
99% 
11.862,50 
7.145.80 
3.772,00 
337.19 
0.00 
89% Gcmcmkap*-
hltiativ 
2968,10 
2.79a\96 
94% 
1.858,34 
752,10 
139.49 
49,02 
11% övergå ngj-
åtilnJcr 
296,10 
161,05 
54% 
80,67 
36,93 
23,03 
20,42 
1% Dodrlgcri-
bcUmpning 
0.75 
0,70 
94% 
0,70 
0% 
Beträffande programplanering antogs under 1996 de sista SPD och programmen inom 
gemenskapsinitiativen. Största delen av budgetverksamheten utgjordes därför av genomförandet av de 
program som beslutades 1994-95. Följaktligen förbättrades takten i genomförandet av åtagandena klart 
under 1996: den steg från 91% 1995 till 98% av disponibla medel, d.v.s. 26,078 miljarder ecu exkl. 
överförda och återuppforda medel. 
Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 89 
Genomförandet av de olika målen varierar föga mellan fonderna och även inom en och samma fond, 
med undantag av FFU. Det ligger alltid på eller nära 100%, utom för gemenskapsinitiativen som ännu 
befinner sig på lanseringsstadiet. Det jämförelsevis svagare anslagsutnyttjandet för FFU (98,66%) har 
ringa inverkan på den totala nivån, vilket är normalt med hänsyn till anslagsvolymen. Beträffande 
gemenskapsinitiativen uppgick de totala åtagandena till 2,799 miljarder ecu (exkl. överförda och 
återuppforda medel), vilket innebär att 169,16 miljoner ecu eller 6% av de disponibla medlen för 1996 
inte utnyttjades. 
Tabell II-5: Utbetalningar 1996 (exkl överförda medel - miljoner ecu) 
Ditpoalhl* utkt| totalt 
Unynj*de ntlag 'o*»1' 
% 
ERUF 
ESF 
EUGFJ 
FFl) 
övrfca 
% TOTALT 
13.677,73 
21.444,41 
*4,7f% 
11.901,48 
4.5*2,4» 
3431.02 
447,97 
0,45 
100% % 
100% 
5)% 
29% 
16% 
2% 
ti% GSR 
Mål 1 | Mil 1 
14.777.51 
14.(99,47 
99% 
9.093.90 
3.110,41 
2.157,60 
335.56 
63% 1.664 48 
1.636,02 
98% 
1.149.82 
486.20 
7% M113 
2.188,25 
1.II8J5 
100% 
2.188,25 
10% Mil 4 
129.08 
129,08 
100% 
129.08 
1% MilS* 
1.253.04 
818,19 
65% 
732.16 
86.03 
4% Mil» 
1.033.80 
»1149 
89% 
. 337,81 
109,90 
455,17 
4% Mali 
53.14 
51,14 
96% 
6,72 
7,76 
36.66 
0% GSR 
txalt 
21.099.20 
20.44S.03 
97% Gtn—ihapa 
iaM«W 
2.115,16 
1.69149 
80% 
10.610.26 1.143.74 
6.031,60 425.30 
3.381,59 102.95 
421.58 17.40 
0,00 
91% 8% OvCT|i»Ç1 
i«M<r 
314,00 
60% 
102.93 
5344 
22.97 
8.79 
1% B*4f«teri-
WUavaiat 
0.70 
«v4S 
65% 
0.45 
0% F.4.DOR 
148.69 
11941 
80% 
42.33 
3244 
24.52 
040 
1% 
Beträffande betainingsbemyndigandena uppgår det totalt utnyttjade beloppet för 1996 till 22,444 
miljarder ecu (exkl. överförda medel), d.v.s. 94,8% av disponibla medel (23,678 miljarder). Alltså 
uppgår det ej utnyttjade beloppet till 1,233 miljard ecu. Det faktum att ett stort antal program redan 
antagits har medverkat till att förbättra utnyttjandet. När det gäller anslagsutnyttjandet var variationen 
mellan de olika målen klart större för betainingsbemyndigandena än för åtagandebemyndigandena. För 
målen 1, 3 och 4 låg utnyttjandet på eller nära 100%. De mål scm har det lägsta utnyttjandet (särskilt 
mål 5a) svarar emellertid totalt sett för de minsta volymerna. 
Föregående stycken handlar om utnyttjandet av nya anslag i budgeten för 1996, d.v.s. exkl. överförda 
medel. De åtagandebemyndigandena som överfördes från 1995 till 1996 och som utnyttjades 1996 
svarar för en begränsad volym i jämförelse med det totala budgetutnyttjandet (70,63 miljoner ecu 
disponibla). De berör ESF (mål 3 - Förenade kungariket) för 4,32 miljoner ecu (utnyttjade till 100%), 
gemenskapsinitiativen (Employment) för 20,42 miljoner ecu (utnyttjade till 100%), samt nyskapande 
åtgärder och övergångsåtgärder för 38,31 miljoner ecu (av disponibla 45,88 miljoner ecu). Totalt har 
under 1996 åtaganden gjorts på 63,04 miljoner ecu av överförda eller återuppforda medel (utnyttjande 
89%). Utbetalningar från överförda medel berör endast ESF och mål 3 (Förenade kungariket), och 
omfattar 4,32 miljoner ecu (100% utnyttjande). 
a 
90 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 
Tabell II-6: Utbetalningar 1996 avseende åtgärder från tiden före den andra programperioden (inkl 
överförda medel - miljoner ecu) 
< 1994 
1989-1993 
B 
DK 
D 
EL 
E 
F 
IRL 
I 
L 
NL 
P 
UK 
Gemenskapen Mål 1 
ERUF 
861,93 
460,21 
42,55 (l) 
90,23 
225,53 
4,08 
29.36 
31.45 
16,64 
20,23 
0,13 ESF 
138.87 
138,35 
52,24 (i) 
45,89 
7,48 
19,80 
12,94 EUGFJ 
116,79 
116,78 
24,52 (i) 
7,71 
5,67 
0,97 
7^8 
66.15 
3,46 
0,72 Fillie 
24.30 
''3.92 
0,17 
0,25 (i) 
3,47 
2,42 
2,88 
0,64 
7,29 
0,03 
5.35 
1,41 Toult 
1.141.88 
739,27 
0,17 
119,57(1 
101,41 
279,51 
15,41 
37.59 
124.70 
0,03 
38,39 
22,36 
0,13 Mål 2 
ERUF 
94.18 
94.18 
0.34 
3,26 
13.52 
51,82 
8.22 
8.21 
8,81 ESF 
31,33 
31,33 
0,03 
1.41 
19,81 
1,18 
5,39 
3,52 Totalt 
125,51 
125,51 
0.37 
1,41 
23,07 
13.52 
53,00 
13,61 
11,73 
8,81 Mål 3 
ESF 
202.24 
202.24 
0,11 
19,84 
111.91 
36,00 
30,05 
4,32 Mål 5a 
EUGFJ 
36f16 
36,16 
1,20 
3,74 
0,98 
6,11 
22,97 
0,02 
1,14 Fiakc 
3,99 
3.99 
0,29 
0.33 
0,59 
1.47 Totalt 
40,15 
40.15 
1,50 
4.07 
1,57 
6,11 
24,44 
0.02 
2,46 
< 1994 
1989-1993 
B 
DK 
D 
EL 
E 
F 
IRL 
1 
L 
NL 
P 
UK 
Gemenskapen+B14 Mål 5b 
ERUF 
21,75 
21,75 
1,10 
13,15 
2,42 
4,65 
0,43 ESF 
19.32 
19,32 
0,38 
1,52 
7,58 
0,34 
7.77 
1,09 
0,64 EUGFJ 
55,97 
55,98 
13.54 
3,26 
19,39 
19,72 
0,06 Totalt 
97.03 
97,04 
0,38 
2,61 
34,27 
6,03 
31,81 
20,81 
0,43 
0,64 
0,06 GtiaeDskaptinitiativ 
ERUF 
110.12 
110,12 
0,41 
6.66 
13.48 
8,47 
16,28 
15,00 
10,67 
3,58 
1,97 
24,17 
2,81 
6,62 ESF 
45.62 
45,62 
0,72 
1,26 
10.29 
7.65 
10.32 
8,40 
0,39 
3,37 
0.17 
2,36 
0,70 EUGFJ 
22.12 
22,12 
0,04 
0.35 
13,05 
4,46 
0,67 
0,06 
2,82 
0,67 Totalt 
177.86 
177,86 
1,17 
1,26 
16.95 
21,48 
31,83 
29,14 
16,05 
14,10 
3.58 
2.14 
29,35 
4.18 
6,62 Totalt (2) 
ERUF 
1087^7 
686,25 
0,75 
1,10 
65,62 
103.71 
249,94 
76,83 
44,36 
50,34 
4.01 
10.18 
40,81 
31,84 
6,76 ESF 
437,38 
436,87 
1,13 
4,30 
109,76 
7,65 
168,46 
24,83 
0,39 
65,64 
34.39 
15.30 
5,02 EUGFJ 
231,04 
231,04 
U4 
3,74 
39,04 
8,06 
21,98 
30,93 
. 8,25 
108,90 
0,02 
6,28 
2,60 Fbke 
28.29 
27,91 
0.47 
0,33 
0,84 
3,47 
2,42 
2,88 
0,64 
8,76 
0,03 
5,35 
2.73 Totalt 
1.784,68 
1482,07 
W9 
9,46 
215,26 
122.89 
442.81 
135,46 
53,64 
233,65 
4,02 
44,60 
67,74 
42O0 
6,76 
(1) Inklusive C d. DDR (budgetpost B2-1900) 
(2) Inga betalningar har skett inom ramen fbr mål 4. 
En ej oväsentlig volym utbetalningar har likaså verkställts för åtgärder som beslutats före 1994, och 
som alltså avser den första programperioden 1989-1993, ibland ännu tidigare. Sammanlagt rör det sig 
om 1,785 miljard ecu (eller 7% av samtliga utbetalningar som verkställdes 1996), varav 1,382 miljard 
(77%>) gällde åtaganden från perioden 1989-1993. Detta är utbetalningar som normalt skulle ha gjorts i 
samband med att åtgärder från den första perioden avslutades. Om man utgår från att åtagandena för 
dessa åtgärder skulle vara verkställda före slutet av 1993 (om inte programmen eventuellt förlängts), 
hade medlemsstaterna i allmänhet en tidsram på två år, d.v.s. t.o.m. den 31 december 1995, för att 
verkställa utbetalningarna till de slutliga mottagarna, och ytterligare sex månader, eller senast t.o.m. 
den 30 juni 1996, för att sända in verifikationer på utgifterna till kommissionen. Dessa utbetalningar 
från kommissionen under 1996 avspeglar alltså avslutandet av program från den första 
programperioden. 
Beträffande ERUF avslutades under budgetåret 1996 796 stöd från perioden före reformen av 
strukturfonderna 1988, ofta genom rutinmässig tillämpning av artikel 12 i förordning (EEG) nr 
4254/88. Detta avslutande av stöd medförde utbetalningar av återstående belopp som totalt uppgick till 
401,7 miljoner ecu, varav 378 miljoner till Italien (645 ärenden), 12 miljoner till Förenade kungariket 
(97 ärenden), 10 miljoner till Grekland (22 ärenden) och 2 miljoner till övriga medlemsstater (32 
ärenden). För perioden 1989-1993 har c:a 170 stöd avslutats under 1996, för vilka de återstående 
belopp som utbetalats 1996 uppgår till totalt 535 miljoner ecu, varav 241 miljoner till Spanien, 91 
miljoner till Grekland, 44 miljoner till Irland, 42 miljoner till Italien, 40 miljoner till Portugal och 77 
miljoner ecu till de övriga medlemsstaterna. 
Beträffande ESF avser dessa utbetalningar nästan helt den första programperioden och utgör 
ytterligare ett steg mot en avslutning av de berörda programmen (för vissa har en förlängning 
beslutats). Program från tiden före denna första period finns i Italien och Portugal. För EUGFJ uppgår 
de utbetalningar som verkställdes 1996 efter åtaganden om stöd för programperioden 1989-1993 till 
231,17 miljoner ecu. Det bör framhållas att medlemsstaterna i viss mån släpar efter med sina 
ansökningar om utbetalning av resterande belopp. Vid utgången av 1996 var för samtliga mål ett 
belopp på 83,1 miljoner ecu oavslutat i brist på ansökningar från vissa medlemsstaters sida, däribland 
Portugal och Frankrike för mål 1 samt Frankrike och Italien för mål 5b. Beträffande fisket omfattar 
Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 91 
dessa utbetalningar medel som behövs för att reglera åtaganden avseende strukturåtgärder som 
beslutades innan FFU trädde i kraft [förordningar (EEG) nr 4028/86 och nr 4042/89]. 
Tabell II-7: Outnyttjade anslag per den 31 december 1996 (miljoner ecu) 
VtatUnét imtganiem 
iOmUtnttHtmU 
(A+B*Q 
Utatéeitdt åmpnéai 
nmahgemltH(A) 
Utatienée åmganétn 
nuaUgtn 1994-1995 
m 
Utatèenat émgandtm 
rt ansltgtmjtre 1994 
(Q ERUF 
ESF 
EUGFJ 
FFU 
ERUF 
ESF 
EUGFJ 
FFU 
ERUF 
ESF 
EUGFJ 
FFU 
ERUF 
ESF 
EUGFJ 
FFU Mall 
14.11044 
8.874.49 
2.888,97 
2.053.08 
363.79 
8.145,64 
5.180.91 
143343 
1.516.68 
114.82 
3.11444 
1.98444 
752.55 
271.41 
106.34 
1.920.15 
1.70943 
80340 
264,99 
142.63 Mill 
3.686,70 
3.149,64 
537.06 
24IS47 
1.85643 
35944 
«63.61 
747,65 
115.96 
60741 
545.66 
61,83 Mil 3 
2.064.61 
2.064.62 
1.40(40 
1.408.50 
45446 
454.56 
20146 
201.56 Mil 4 
31747 
31747 
223,19 
223.19 
94,18 
94,18 
0,00 
0,00 Mål Sa 
1.06449 
852.03 
212.56 
66049 
581.91 
78.48 
30148 
18143 
120.65 
10242 
88.89 
13,43 Mål 5b 
96143 
381.07 
125.94 
454.52 
48640 
145,76 
5842 
28242 
18648 
107,44 
32.94 
45.90 
288,95 
127.87 
34.79 
12649 Mil 6 
100.47 
45.91 
21.97 
31.88 
0.72 
68,10 
30.50 
5,72 
31.88 
0,00 
3147 
15.41 
1645 
0.00 
0.72 
0,00 GSR 
totalt 
2247342 
12.451.12 
5.955.93 
3.39141 
577.07 
13407,71 
7.21341 
3488.10 
2412.79 
19340 
5.047,41 
1834.74 
1.466.43 
49845 
227.70 
41204C 
2.38246 
1.101.40 
480.17 
156.06 GcaMukapt-
taltUttv 
3.7664» 
1.47147 
1476^6 
718,76 Overtia p-
åtilnkr 
36644 
118,03 
7946 
169,05 F.tLDDR 
13149 
0,00 
04» 
13149 bcUatpalm 
040 
047 
003 
0.00 Tatalttlatri 
•v 19*4 
76 610.41 
14.99747 
6J03.17 
5.13940 % 
100% 
56% 
24% 
19% 
Den ökning av de disponibla anslagen för åtagandebemyndigandena som skett som en följd av 
besluten i Edinburgh och överföringarna från 1995, och det ofullständiga genomförandet av 
utbetalningarna inverkar på storleken på de åtagandebemyndigandena som återstod att reglera vid årets 
utgång. Regleringens omfattning har emellertid förbättrats. Under 1996 var den 56% mot 46% 1995. 
Två faktorer samverkar härtill: regleringen av åtaganden för det löpande budgetåret, och regleringen 
av anslag för vilka åtaganden gjorts under tidigare år. De medel som återstod att betala ut och som 
hänförde sig till den första programperioden (1989-1993) utgjorde 19% av de outnyttjade medlen vid 
slutet av 1996, medan de svarade för en tredjedel av de outnyttjade medlen vid slutet av 1995. Denna 
minskning beror på att ett mycket stort antal program avslutades under 1996. Sålunda har 85% av de 
medel för vilka åtaganden gjordes 1992 och 1993, för alla mål och alla fonder sammantaget, redan 
utbetalats. Beträffande ERUF hade avslutandet ett mycket påtagligt resultat: under budgetåret 1996 
minskade de åtaganden som ERUF gjort före 1994, och som återstod att reglera, från 4,465 till 2,913 
miljarder ecu. 
Beträffande respektive fonds relativa andel av de totala anslag som återstod att reglera vid utgången av 
1996 svarade ERUF för 55,6%, ESF för 26,6%, EUGFJ för 15,2% och FFU för 2,6%. Siffrorna skiljer 
sig något från 1995 års (ERUF 56%, ESF 27%, EUGFJ 13% och FFU 4%), och med undantag av 
EUGFJ kan man alltså konstatera en förbättring av utbetalningstakten. 
Tabell II-8: Utvecklingen av outnyttjade anslag (miljoner ecu) 
(Löpande priser) 
Utestående åtaganden 
totalt (A+B+Q 
Förändring under året 
Utestående åtaganden 
av årets anslag (A) 
Förändring under året 
Utestående åtaganden 
av anslagen 1994 (B) 
Förändring under året 
Utestående åtaganden 
av anslagen före 1994 (C) 
FörtLndring under året Totalt 
slutet av 1996 
26.640,43 % 
100% 
+ 13% 
14.997,37 56% 
+25% 
6.503,17 24% 
+68% 
5.139,90 19% 
-33% Totalt 
slutet av 1995 
23.529,46 % 
100% 
+22% 
12.030,77 51% 
+34% 
3.880,02 16% 
-
7.618,68 32% 
-26% ToUlt 
slutet av 1994 
19324,88 % 
100% 
-
9.009,96 47% 
-
- 0% 
-
10315,10 53% 
-
92 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 
1.2. Genomförande för de enskilda fonderna 1996 avseende programperioden 1994-1999 
Syftet med detta avsnitt är att granska utnyttjandet av de anslag som avser perioden 1994-1999, 
förutom den del av genomförandet som avser tidigare åtgärder. 
Tabell II-9: Genomförande 1996 avseende perioden 1994-1999 (inkl. frigjorda, överförda och 
återuppforda medel - miljoner ecu) 
ÅTAGANDEN 
Totalt 
V.(2)/(l) Disponibelt 
1996(1) 
26744,66 
B 
DK 
D 
EL 
E 
F 
IRL 
I 
L 
NL 
A 
P 
FIN 
S 
UK 
Gemenskapen GSR 
Mall Mäl 2 Mål 3 Mäl 4 Mål 5aA M&l 5aP MAI 5b Mål 6 
15369,11 2.668,28 2.793,92 271,50 802y43 112,27 971,38 88,65 
122,69 78,44 94,80 11,75 26,80 20,42 6,86 
22,78 42,00 7,00 22,08 23,28 3,73 
2.040,97 379,07 512,62 26,61 191,84 12,77 187,71 
1.590.01 ....... 
4.614,84 377,18 239,91 49,54 25,00 19,89 172,30 
296,95 655,77 421,59 91,68 220,66 0,00 335,91 
1.181.34 ....... 
2.038,70 214,02 149,87 38,28 131,69 0,00 33,59 
-1,47 3,40 0,37 4,31 0,00 0,00 
4,80 99,14 152,23 - 9,05 6.36 15.56 
4,96 11,40 65,69 - 75,94 51,62 
2.967,96 ....... 
21,32 34,99 8,77 53,32 0,00 16,27 77,18 
37,50 26,50 0.00 64,91 11,47 
505,88 810,63 1.076,80 - 15.23 29.55 82.93 Totalt 
23.077,54 
88% 
361,76 
120,87 
3.351,59 
1.590,01 
5.498,67 
2.022,55 
1.181,34 
2.606,15 
6,62 
287.14 
209,61 
2.967,96 
211,86 
140,37 
2.521,03 Gemen akap»-
inhiariv 
2415,98 
11% 
58,04 
56.44 
357.42 
129,29 
256,26 
295.79 
37,83 
316.55 
0,86 
23.37 
46,62 
191.13 
44,71 
40,28 
223,85 
737.55 Totalt 
a) 
25.893,52 
99% 
419,80 
177,30 
3.709,01 
1.719,30 
5.754,93 
2.318.34 
1.219,18 
2.922,70 
7,47 
310,51 
256.23 
3.159,10 
256,57 
180,65 
2.744,87 
737,55 
Betalningar 
Totalt 
%(2)/(l) GenomfOrande 
Totalt (1) 
22.260,26 
B 
DK 
D 
EL 
E 
F 
IRL 
I 
L 
NL 
A 
P 
FIN 
S 
UK 
Gemenskapen GSR 
Mäl 1 Mäl 2 Mäl 3 Mäl 4 Mäl 5&A Mäl 5aP Mäl 5b Mäl 6 
13.671,00 1.510,51 1.990,34 129,08 696fiQ 80,58 825,72 51,14 
91.77 20,69 81,91 5,91 42,59 16,50 3,47 
3,67 40,96 7,68 22,07 - 0,14 
2.094,42 182,75 287,50 8,70 177,34 3,88 212,57 
1.646,08 ....... 
3.817.12 159,26 272,12 10,02 28.74 32,74 124,40 
251,21 412,16 402,88 49,62 206,89 - 300,20 
900.76 ....... 
1.926,12 95,08 102,44 19,14 41.08 11.93 31,15 
0,29 336 0,25 5,21 0,00 0,00 
11,84 39,29 124.62 - 6.49 6,46 12.70 
12,61 11.59 71,77 3,51 77.13 0.80 39.34 
2.434.57 ....... 
14,24 21,10 5,50 26.60 0,00 7,67 42,12 
18,75 27,86 0,00 22.64 9.02 
484,50 571.49 581.69 - 34,01 8,27 71.44 Totalt 
18.954J7 
85% 
262.85 
74,52 
2.967,17 
1.646,08 
4.444.39 
1.622,96 
900,76 
2.226,95 
9.11 
201.38 
216.75 
2.434.57 
117,22 
78,27 
1.751.40 Geni en «kåpa-
Initiativ 
1-513,22 
7% 
26.41 
13,54 
225,89 
49,35 
184,75 
141.60 
20,45 
156,95 
0,46 
6.81 
16.49 
102,10 
15,36 
11.77 
123,05 
418.26 Totalt 
(2) 
20.467,59 
92% 
289,26 
88,05 
3193.05 
1695,43 
4629,14 
1764,56 
921.21 
2383.90 
9.57 
208.20 
233.24 
2536,67 
132,57 
90,04 
1874,44 
418,26 
Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 93 
ERUF 
Tabell 11-10: ERUF: Genomförande 1996 avseende perioden 1994-1999 finkL frigjorda, överförda och 
återuppforda medel - miljoner ecu) 
ÅTAGANDEN 
Mäl 1 
Mäl 2 
Mäl 5b 
Mäl 6 
Gemenskapsinitiativ 
Totalt Disponibelt 
1996(1) 
9.33 UO 
2.160,90 
361,10 
30,50 
1.901,30 
13.785,00 
B 
DK 
D 
EL 
E 
F 
IRL 
1 
L 
NL 
A 
P 
FIN 
S 
UK 
Gemenskapen GSR 
Mill Mil 2 Mil 5b Mil 6 
9.331,05 
- 2.102,78 
360,98 
30,50 
74,25 61,50 0,00 
19,70 0,00 
897,35 284,84 72,65 
1.157,34 
2.756,72 245,32 37,33 
132,82 587,77 127,16 
591,86 
1.640,22 177,12 0,00 
-1,47 0,00 
0,00 77,02 2,09 
0,00 7,62 8,33 
1.833,28 
21,32 15,16 30,50 
0,00 34,09 0,00 
247,21 622,03 64,17 Totalt 
9.331,05 
2.102,78 
360,98 
30,50 
11.825,31 Gemenskaps­
initiativ 
1.859,14 
1.859,14 
135,75 5,33 
19,70 10,82 
1.254,84 209,57 
1.157,34 84,17 
3.039,37 154,50 
847,75 156,25 
591,86 7,01 
1.817,34 146,66 
-1.47 0,25 
79.12 15,79 
15,95 26,46 
1.833,28 151,32 
66,98 22,63 
34,09 27,67 
933,42 103,63 
737,09 Totalt 
(2) 
9331,05 
2.102,78 
360,98 
30^0 
1.859,14 
13.684,45 
141,08 
30,52 
1.464,41 
1.241.51 
3.193,87 
1.004,00 
598,87 
1.964,00 
-1,22 
94,90 
42,41 
1.984,60 
89,61 
61,75 
1.037,04 
737,09 % 
(2)/(l) 
100% 
97% 
100% 
100% 
98% 
99% 
-
Betalningar 
Mäl 1 
Mäl 2 
Mäl 5b 
Mäl 6 
Gemenskapsinitiativ 
Totalt Genomförande 
Totalt (1) 
9.138,46 
1.149,82 
357,81 
6,72 
1.145,74 
11.798,55 
B 
DK 
D 
EL 
E 
F 
IRL 
1 
L 
NL 
A 
P 
FIN 
S 
UK 
Gemenskapen GSR | Gemenskaps-
Mil 1 Mil 2 Mil 5b Mil 6 
8.270,43 
1.055,64 
336,07 
6,72 
59,99 10,02 0,00 
2,11 0,00 
1.213,40 126,34 99,21 
1.243,11 
1.799,52 46,39 33,49 
113,43 34536 117,63 
336,09 
1.644,14 69,33 0,00 
0,00 0,00 
8,00 21,01 5,03 
5,99 7,47 11,17 
1.569,29 
14,24 4,46 6,72 
0,00 11,71 0,00 
277,47 41337 53,36 Totalt 1 initiativ 
8.270,430 
1.055,641 
336,071 
6,720 
-J 1.035,62 
9.668,86g 1.035,62 
70,01| 8,39 
2,111 1,74 
1.438,950 131,28 
1.243,1 il 33,76 
1.879,40l 119,47 
576,421 70,10 
336,091 1,71 
1.713,471 72,94 
O.Ool 0,29 
34.04J 3,31 
24,631 9,61 
1.569,291 88,63 
25.42J 7,42 
ll,7ll 8,30 
744,200 60,41 
-| 418,26 Totalt 
(2) 
8.270,43 
1.055,64 
336,07 
6,72 
1.035,62 
10.704,48 
78,41 
3,85 
1.570,24 
1.276,87 
1.998,87 
646,52 
337,80 
1.786,41 
0,29 
37,35 
34,24 
1.657,92 
32,83 
20,01 
804,61 
418,26 % 
(2)/(D 
91% 
92% 
94% 
100% 
90% 
91% 
-
Under budgetåret 1996 var det totala medelsutnyttjandet för ERUF:s del mycket högt, 99% av anslaget 
för åtagandebemyndiganden och 96,8% av anslaget för betalningsbemyndiganden. Ingen överföring 
mellan kapitel var nödvändig. Den anslagstilldelning som uppförts i budgeten visade sig motsvara de 
totala behoven av finansiering under resp. kapitel. 
Beträffande genomförandet av GSR/SPD visade sig åtgärderna inom mål 1 även under detta budgetår 
vara de mest dynamiska ifråga om att absorbera medel. Motsvarande budgetpost (B2-1200) måste 
förstärkas med 115,3 miljoner ecu för åtagandebemyndiganden och med 700 miljoner ecu för 
utbetalningar genom överföringar från andra mål. För mål 2 var 1996 ett speciellt år eftersom det var 
det sista året i den första programfasen 1994-1996 som fastställts för detta mål. Med avseende på 
budgeten innebar detta ett krav att ingå åtaganden för detta stöd i sin helhet före utgången av 1996. 
Detta förklarar varför budgetposten för mål 2 (B2-1201) måste förstärkas med 162,5 miljoner ecu till 
åtagandebemyndiganden. Å andra sidan avstod denna budgetpost 584,5 miljoner ecu från 
94 Åt to/ute årsrapporten - Strukturfonderna 1996 
betalningsbemyndiganden till mål 1. Dessutom frigjordes, efter beslut om minskning av medverkan till 
vissa stöd inom mål 2, ett åtagande för ett belopp om 37 miljoner ecu som ingicks under budgetåren 
1994 och 1995. Beträffande mål 5b har 223,5 miljoner ecu i åtagandebemyndiganden och 80,7 
miljoner i betalningsbemyndiganden överförts till andra mål, medan inget åtagande och ingen 
utbetalning gjordes under 1996 när det gäller Italien, Belgien, Danmark och Luxemburg. Allmänt sett 
finns det svårigheter med finansieringen från medlemsstaterna när det gäller genomförandet av detta 
mål. Likaså har för mål 6 54,3 miljoner ecu från åtagandebemyndiganden och 34,8 miljoner ecu från 
betalningsbemyndiganden överförts till andra poster. Det kan särskilt noteras att Sverige varken gjort 
några åtaganden eller utbetalningar. 
Beträffande gemenskapsinitiativen totalt sett har anslagsutnyttjandet för ERUF (kapitel B2-14) stigit 
till 97,8% för åtagandebemyndiganden och 79,8% för betalningsbemyndiganden. Under budgetåret har 
den ursprungliga anslagstilldelningen till ERUF totalt sett upprätthållits (7,4 miljoner ecu från 
åtagandebemyndiganden och 8 miljoner från betalningsbemyndiganden har avståtts till andra fonder). 
Betydande överflyttningar av medel mellan initiativ har emellertid varit nödvändiga som en 
anpassning till skillnader i absorptionstakten. Följaktligen måste, när det gäller 
åtagandebemyndiganden, initiativen PESCA, Interreg, REGIS och URBAN förstärkas med medel som 
avförts från andra initiativ. Den totala volymen av medel till ERUF som överfördes mellan 
gemenskapsinitiativen uppgick till 276,4 miljoner ecu, varav 127,8 miljoner enbart för initiativet 
Interreg. F.ö. har en betydande del av åtagandena (730,7 miljoner ecu) genomförts som en följd av att 
nya program antagits. Detta är bl.a. fallet för de tre nya medlemsstaterna, men även andra program för 
vilka kommissionens godkännande försenats. Dessutom har de första besluten om beviljande av stöd 
från den finansiella reserven för gemenskapsinitiativen tagits under 1996. De belopp för vilka 
åtaganden gjorts för detta ändamål har emellertid varit blygsamma. 
Beträffande övergångsåtgärder och nyskapande åtgärder slutligen har takten i utnyttjandet av medel till 
ERUF (artikel B2-182) stigit från 52,5% för åtagandebemyndiganden till 72,8% för 
betalningsbemyndiganden. De åtgärder som vidtagits av kommissionen med tillämpning av artiklarna 
7 och 10 i ERUF-förordningen och artikel 16 i samordnings förordningen för strukturfonderna har 
finansierats med dessa medel. Tillämpningen av de nya förfaranden som antogs av kommissionen 1995 
för antagande av pilotprojekt enligt artikel 101 har stött på oväntade svårigheter som har tagit sig 
uttryck i förseningar i godkännande av projekt med åtföljande långsam takt i genomförandet av 
åtagandebemyndiganden. Denna försening kommer att inhämtas under 1997 och 1998. 
Se kapitel I.B.2. Nyskapande åtgärder och tekniskt bistånd. 
Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 95 
ESF 
Tabell 11-11: ESF: Genomförande 1996 avseende perioden 1994-1999 (inkl frigjorda, överförda och 
återuppforda medel - miljoner ecu) 
ÅTAGANDEN 
Disponibelt 
1996(1) GSR 
Mill Mil 2 Mil 3 Mil 4 Mil 5b Mil 6 Totalt Gemenskaps­
initiativ Totalt 
Q) % 
Mål 1 
Mål 2 
Mål 3 
Mal 4 
Mäl 5b 
Mäl 6 
Gemenskapsinitiativ 
ToUlt 1399,40 3399,40 
565,50 
2.798.20 
271,50 
102,00 
13,50 
861,701 
8.011,8of 0,00 565,50 
2.793,92 
27130 
102,00 
13,48 3399,40 
56530 
1793,92 
27130 
102.00 
13,48 
7.145,80 76933 
769331 3399,40 
56530 
2.7933*2 
27130 
102,00 
13,48 
76933 
7.91533 100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
89% 
99% 
B 
DK 
D 
EL 
E 
F 
IRL 
I 
L 
NL 
A 
P 
FIN 
S 
UK 40,44 
609.47 
116,74 
1.160,33 
82,80 
321,20 
171,47 
0.00 
0,00 
73730 
159,46 16,94 
3,08 
94,23 
131,86 
68,00 
36,90 
22,12 
3,77 
0,00 
0,00 
18839 94,80 
42,00 
512,62 
239,91 
42139 11, 
7.00 
26,6 
49,54 
91,68 2.71 
0,00 
15,39 
9,28 
28,41 
149,87 38,28 0,42 
3.40 037 0,00 
152,23 0,00 0.25 
65,69 0,00 13,85 
34,99 
0,00 
1.076,80 8,77 
37,50 1,11 
12.83 
17,76 13,48 213,14 
89,89 
1399,99 
146,01 
1.690,41 
792.44 
348,81 
540,13 
438 
177,61 
91,30 
75933 
63,08 
51,32 
1347,50 
3 Betalningar 
Ge no mfö rande 
lotah (1) GSR 
Mill Mil 2 Mal 3 Mil 4 Mil 5b Mål 6 Totalt Gemenskaps­
initiativ % 
JMIL Mål i 
Mål 2 
Mål 3 
Mål 4 
Mål 5b 
Mål 6 
Gemenskapsinitiativ 
Totalt 3.162, 
486,20 
2,19237 
129,08 
109,90 
7,76 
42530 
6313,47 3.023,79 
454,8 
1.99034 
129,08 
90,58 
7,76 3.023,79 
454,87 
1.99034 
129,08 
90,58 
7.76J 
5.696,41 96% 
94% 
91% 
100% 
82% 
100% 
89% 
93% 
B 
DK 
D 
EL 
E 
F 
IRL 
1 
L 
NL 
A 
P 
FIN 
S 
UK 28.27 
458,46 
120,43 
1230.17 
77,94 
306,01 
I2234 
0,00 
131 
524,72 
153,95 10,6 
13 
56,40 
112,8 
66,80 
25,7 
0,29 
18,28 
4,12 
0,00 
0,00 
158,11 81,91 
40.96 
28730 
272.12 
402,88 
102,44 
336 
124,62 
71,77 
21,10 
0,00 
581,69 5,9 
7,68 
8,70 
10,02 
49,62 2,07 
0,14 
11,46 
6,24 
37,01 
19,14 0,27 
0,25 0,00 
0,00 038 
331 12,96 
530 0,08 
18,75 439 
15,38 7,76 
För att beakta framstegstakten på fältet har de medel som är disponibla för ESF under 1996 (såväl 
åtaganden som utbetalningar) omfördelats inom kapitlet. Denna ombalansering ha gjort det möjligt att 
genomföra åtagandena nästan fullständigt och utbetalningarna till 93%, medan genomförandet under 
1995 motsvarade 76% för åtagandebemyndiganden och 81% för betalningsbemyndiganden. Detta 
resultat har uppnåtts tack vare ett nära samarbete med medlemsstaterna, genom att ett prognossystem 
införts som kommer att bibehållas i framtiden. 
Beträffande läget per mål, kan det bedömas att när det gäller mål 1, Portugal och, i mera begränsad 
omfattnirig Förenade kungariket, kommer att kompensera de klena resultat som nåtts i Grekland och 
Italien. För mål 2 uppväger genomförandet i Spanien och Tyskland de långsamma framstegen för de 
franska, italienska och brittiska SPD. Läget beträffande mål 3 utmärks av goda framsteg på fältet i 
Tyskland och Förenade kungariket, medan samtliga medlemsstater har en viss eftersläpning när det 
gäller mål 4 och 5b. För mål 6 uppvisar Sverige en viss eftersläpning i genomförandet. 
Gemenskapsinitiativen har varit föremål för vissa överföringar under budgetåret för att anpassas till 
omprogrammeringen av ett flertal program beroende på förseningar vid igångsättningen 1994 och på 
att motsvarande belopp införts i reserven. Totalt sett utnyttjades anslagen för ESF från kapitel B2-14 
96 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 
till 89% för åtaganden och 81% för utbetalningar. Inom budgetposten B2-142 var utnyttjandegraden 
96% resp. 91%. För initiativet Employment uppgick genomförandet till nästan 100% såväl för 
åtaganden som utbetalningar, och för ADAPT var det 92% för åtaganden och 80% för utbetalningar. 
Den relativt låga takten i utbetalningarna förklaras av att programmen antogs sent, och av krav på 
datorisering som är specifika för ESF. 
EUGFJ 
Tabell 11-12: EUGFJ: Genomförande 1996 avseende perioden 1994-1999 (inkl. frigjorda, överförda och 
återuppforda medel - miljoner ecu) 
ÅTAGANDEN 
Mäl 1 
Mål 5a 
Mål 5b 
Mål 6 
Gemenskapsinitiativ 
Totalt Disponibelt 
1996 (1) 
2.416,50 
802,40 
508,40 
44,70 
173,60 
3.945,60 
B 
DK 
D 
EL 
E 
F 
IRL 
I 
L 
NL 
A 
P 
FIN 
S 
UK GSR 
Mall Mål 5a Mål 5b Mål 6 
2.416,50 
802,43 
508,40 
44,67 
8,00 26,80 4,16 
22,08 3,73 
506.65 191,84 99,68 
315,93 
539,48 25,00 125,69 
81,33 220,66 180,33 
260,07 
227,01 131,69 33,17 
4,31 0,00 
4,80 9,05 13,21 
4,96 75,94 29,45 
377,03 
53,32 0,00 33,20 
26,50 17,99 11,47 
91,24 15.23 1,00 Totalt 
2.416,50 
802,43 
508,40 
44,67 
3.772,00 
38,96 
25,81 
798,17 
315,93 
690,17 
482,32 
260,07 
391,87 
4,31 
27,06 
110,35 
377,03 
86,52 
55,96 
107,47 Gemenskaps­
initiativ 
139,48 
139,48 
4,52 
3,27 
6,17 
11,83 
2,27 
38.78 
0,00 
26,70 
0,00 
0.00 
12,17 
0,88 
15,31 
9,44 
8.13 Totalt 
(2) 
2.416,50 
802,43 
508,40 
44,67 
139,48 
3.911,48 
43,48 
29,07 
804,34 
327,76 
692,44 
521,10 
260,07 
418,57 
4,31 
27,06 
122,53 
377,92 
101,83 
65.40 
115,59 % 
(2y(i) 
100% 
100% 
100% 
100% 
80% 
99% 
-
Betalningar 
Mål 1 
Mål 5a 
Mål 5b 
Mål 6 
Gemenskapsinitiativ 
Totalt Genomförande 
totalt (1) 
2.182,12 
732,16 
455,17 
36,66 
102,95 
3.509,06 
B 
DK 
D 
EL 
E 
F 
IRL 
I 
L 
NL 
A 
P 
FIN 
s 
UK GSR 
Mall Mål 5a Mål 5b Mål 6 
2.065,33 
696,00 
399,07 
36,66 
3,50 42,59 1,40 
22,07 0,00 
407.41 177.34 101,90 
272,89 
557,96 28,74 84,67 
59.84 206,89 145,57 
250,24 
140.42 41,08 30,89 
5,21 0,00 
3,84 6,49 7,28 
5,11 77,13 15,20 
315,48 
26,60 3,13 27,64 
27,86 6,34 9,02 
48,64 34,01 2,70 Totalt 
2.065,33 
696,00 
399,07 
36,66 
3.197,06 
47,49 
22,07 
686,66 
272,89 
671,37 
412,29 
250,24 
212,38 
5,21 
17,61 
97,44 
315,48 
57,36 
43,22 
85,35 Gemenskaps­
initiativ 
80,83 
80,83 
1,99 
0,98 
11.57 
5,91 
7,71 
22,23 
0,00 
12,10 
0,00 
0,00 
3,68 
2,23 
4,59 
2,52 
5,33 Totalt 
(2) 
2.065,33 
696,00 
399,07 
36,66 
80,83 
3.277,89 
49,49 
23,05 
698,22 
278,81 
679.08 
434,52 
250,24 
224,48 
5.21 
17,61 
101,12 
317.71 
61,96 
45.73 
90,67 % 
(2y(i) 
95% 
95% 
88% 
100% 
79% 
93% 
-
Liksom för de andra fonderna måste de belopp som i budgeten uppförts för EUGFJ justeras under 
1996 mot bakgrund av beslut om godkännande av nya program, bl.a. för stöd till de nya 
medlemsstaterna och till Leader. Dessa justeringar ledde till överföringar av medel inom kapitel B2-
10 (GSR/SPD). Beträffande åtagandebemyndiganden är utnyttjandegraden 99% av disponibla medel 
eller 100% för GSR/SPD men 80% för gemenskapsinitiativen. För dessa gjordes ett betydande antal 
Leader Il-program "i ett block" under 1995, vilket medfört att de inte utnyttjat något åtagande under 
1996. 
Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 97 
När det gäller betalningsbemyndiganden var utnyttjandegraden 95% av disponibla medel eller 95% 
för GSR och 92% för gemenskapsinitiativen. Vad gäller speciellt GSR/SPD utnyttjades disponibla 
medel till 100% endast för mål 1 och 6. Underutnyttjandet av medel för mål 5a (91%) kan i huvudsak 
tillskrivas frånvaron av ansökningar om förskott på stöd enligt förordning (EEG) nr 2328/91. 
Underutnyttjandet av medel för mål 5b (79%) beror på en viss eftersläpning i ansökningarna om 
utbetalningar för programmen 
FFU 
Tabell 11-13: FFU: Genomförande 1996 avseende perioden 1994-1999 (inkl frigjorda, överförda och 
återuppforda medel - miljoner ecu) 
ÅTAGANDEN 
Mål 1 
Mål 5a 
Mål 6 
Gemenskapsinitiativ 
Totalt Disponibelt 
1996 (1) 
291,60 
156,00 
2,80 
52,00 
502,40 
B 
DK 
D 
EL 
E 
F 
IRL 
I 
L 
NL 
A 
P 
FIN 
S 
UK 
Gemenskapen GSR 
Mål 1 Mål 5a Mål 6 
222,16 
112,27 
0,00 
0,00 20,42 
23,28 
27,50 12,77 
0,00 
158,32 19,89 
0,00 0,00 
8,21 
0,00 0,00 
0,00 
0,00 6,36 
0,00 
20,15 
0,00 0,00 
0,00 0,00 
7,97 29,55 Totalt 
222,16 
112,27 
0,00 
334,43 
20,42 
23,28 
40,27 
0,00 
178,21 
0,00 
8,21 
0,00 
0,00 
. 6,36 
0,00 
20,15 
0,00 
0,00 
37,52 Gemenskaps­
initiativ 
47,83 
47,83 
1,67 
4,54 
4,03 
0,80 
3,21 
4,57 
17,10 
2,05 
2,18 
7,22 
0,46 Totalt 
(2) 
222,16 
112,27 
47,83 
382,26 
22,09 
27,82 
40,27 
4,03 
178,21 
0,80 
11,42 
10,93 
37,25 
2,05 
2,18 
44,74 
0,46 % 
(2)/(l) 
76% 
72% 
0% 
92% 
' 76% 
-
Betalningar 
Mål 1 
Mål 5a 
Mål 6 
Gemenskapsinitiativ 
Totalt Genomförande 
totalt (1) 
335,76 
86,03 
0,00 
17,40 
439,18 
B 
DK 
D 
EL 
E 
F 
IRL 
I 
L 
NL 
A 
P 
FIN 
S 
UK 
Gemenskapen GSR 
Mål 1 Mål 5a Mål 6 
311,46 
80,58 
0,00 
0,00 16,50 
0,00 
15,14 3,88 
9,65 
229,47 32,74 
0,00 0,00 
8,43 
19,23 11,93 
0,00 6,46 
0,80 
25,08 
0,00 0,00 
0,00 0,00 
4,45 8,27 Totalt 
311,46 
80,58 
0,00 
392,04 
16,50 
0,00 
19,03 
9,65 
262,21 
0,00 
8,43 
31,16 
0,00 
6,46 
0,80 
25,08 
0,00 
0,00 
12,72 Gemenskaps­
initiativ 
17,09 
17,09 
0,44 
0,82 
0,31 
5,93 
0,84 
1,14 
4,28 
0,62 
0,66 
2,08 Totalt 
(2) 
311,46 
80,58 
0,00 
17,09 
409,13 
16,93 
0,82 
19,03 
9,96 
262,21 
5,93 
9,26 
31,16 
7,60 
0,80 
29,36 
0,62 
0,66 
14,80 % 
(2V(D 
93% 
94% 
98% 
93% 
-
98 Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 
Under 1996 kunde åtaganden för 113 miljoner ecu, d.v.s. 25% av medelstilldelningen till FFU, inte 
göras beroende på förseningar i genomförandet av vissa program (särskilt i Italien och Frankrike). 
Utbetalningar till ett belopp av 123 miljoner ecu eller 23% av arislagstilldelningen, kunde inte göras av 
samma skäl. 
2. Budgetgenomförande avseende programperioden 1994-1999 
2.1. Budgetgenomförande totalt 1994-1996 
Tabell 11-14: Budgetgenomförande 1994 - 1996 avseende perioden 1994-1999 (inkl. frigjorda, överförda 
och återuppforda medel 1995 - miljoner ecu) 
ÅTAGANDEN 
Totalt 
%(2)/(l) Disponibelt 
19«(l)(a) 
71377,90 
B 
DK 
D a 
E 
F 
IRL 
I 
L 
NL 
A 
P 
FIN 
S 
UK 
Gemenskapen GSR 
Mal 1 Mål 2 Mål 3 Mäl 4 Mäl 5aA Mal 5aP Mål 5b Mål 6 
42.637,67 6.465,19 6.151,03 635,13 2.189,75 425,72 2.152,64 214,57 
229,69 140,60 192,55 16.38 79,83 24.5 16,02 
53,07 127,00 13,00 60,75 69,87 13,52 
5.933,05 665.91 820,40 56,22 514,56 37.64 449,45 
6.162,23 ....... 
12.932.25 1.036,39 666,50 167.64 102,41 59,72 334,39 
794,62 1.560,16 1.199,99 187,07 739,38 63,27 709,08 
2.891,00 - - - -
5.063^0 513,97 350,34 98,89 249,16 44,77 140,59 
6,50 9,86 0,90 16,53 1,10 0,84 
42,00 204.16 434,50 22,23 34,32 15,52 41,17 
33,76 65,55 129,75 11,70 137.44 2,00 129,95 
7.517,36 - - - -
52,42 95,32 23,60 114,74 23,00 49,08 158,18 
105.78 73,00 37,50 40,22 40,00 64,91 56.39 
1.038,20 2.060,67 2.051,81 - 100,39 44,33 203,63 Totalt (b) 
60.871,69 
85% 
699,58 
337,21 
8.477,24 
6.162,23 
15.299,32 
5.253,58 
2.891,00 
6.461,23 
35,74 
793,90 
510,15 
7.517,36 
51635 
417,79 
5.499,03 Gemen akaps-
initiativ 
5.712,38 
8% 
159.04 
69.80 
1010.98 
205.14 
557.57 
627.12 
91.95 
438.84 
2.73 
85.00 
90.05 
354^5 
9336 
72,22 
563,26 
1290,77 Toult 
a) 66.584,07 
93% 
858.62 
407.01 
9.488.21 
6.367,37 
15.856.88 
5.880.70 
2.982.95 
6.900,07 
38.47 
878,89 
600,20 
7.871.71 
609.91 
490,02 
6.062,29 
1.290,77 
BeUlningar 
Totalt 
•/.m/m Genomförande 
toult (1) (c) 
53.999,20 
B 
DK 
D 
EL 
E 
F 
IRL 
I 
L 
NL 
A 
P 
FIN 
S 
UK 
Gemenskapen GSR 
Mäl 1 Mäl 2 Mål 3 Mål 4 Mäl 5aA Mäl 5aP Mål 5b Mäl 6 
31.42530 3J8835 4.397,97 317,76 1.426,60 22937 1.487,58 114,10 
17134 50.00 156,42 8,23 59,10 19,8 8,05 
23,66 115,20 10.68 41,26 30.29 5,80 
4.564,47 339,69 521.76 23,51 387,16 20,01 346,77 
4.437,74 ....... 
9.366,71 607,22 516,66 75,84 84,55 42,71 242.84 
530.87 835,45 906,56 97,32 449,86 41.13 508,13 
2.299,92 ....... 
3.481,59 245,05 202,67 49,45 99.81 23.13 84.66 
4,28 8,94 0,59 10,58 0,11 0,42 
31,47 91,80 377,94 11,12 18,64 12,67 25.26 
27,01 33,01 103,80 9,36 107,88 1,00 78,50 
5.698.62 ....... 
29.79 51.27 12,92 57,31 6,90 23.61 82,62 
38,06 36,50 18.75 34,72 12.00 22,64 31.48 
815.86 1.090,34 1.400,26 - 75,74 20,09 140,89 Totalt (d) 
42.788,01 
79% 
473,18 
226,88 
6.203.37 
4.437,74 
10.936,53 
3.369,32 
2.299,92 
4.186,35 
24,92 
568.88 
36036 
5.698.62 
264,41 
194,15 
3.543,18 Gemenskaps­
initiativ 
2.675,98 
5% 
70,16 
19,95 
461.67 
86,72 
306.69 
253,03 
42,00 
21733 
1,09 
30,80 
4034 
182,14 
3536 
27,74 
25633 
644.02 Totalt 
(2) 
45.463,99 
84% 
543.34 
246.84 
6.665.04 
4.524.45 
11.243.22 
3.622.35 
2.341,92 
4.403,69 
26.00 
599,69 
401,10 
5.880,76 
299,97 
221,89 
3.799,71 
644.02 
(a) Exklusive 44.232 miljoner ecu av anslagen i budgetpost B2-1000 (Strukturfondinsatser i direkt anknytning till marknadspolitiken) som inte fördelades per målområde 
1994. 
(b) Exklusive (fbr mål 5a jordbruk) 43,65 miljoner ecu i budgetpost B2-1000 och 356,6 miljoner ecu som återbetalats enligt förordning (EEG) nr 2328/91 (enbart 1994). 
(c) Exklusive 61 miljoner ecu i budgetpost B2-1000 som inte fördelades per målområde 1994, samt exklusive 522 miljoner ecu inom ramen för reserven för tidigare år. 
(d) Exklusive (för mål 5a jordbruk) 43,65 miljoner ecu inom ramen för budgetpost B2-1000 samt 417,02 miljoner som återbetalats enligt förordn. (EEG) nr 2328$ 1 (enbart 
1994). 
När det gäller åtagandebemyndiganden förbättrades anslagsutnyttjandet för programperioden 1994-
1999 påtagligt fbr alla fonder sammantaget under 1996 jämfört med de två föregående åren: 90% 
genomförande under 1994, 91% 1995 och 98% 1996. Om man jämför dessa tre första år med perioden 
1989-1993, är resultaten för 1996 jämförbara med dem som uppnåddes vid mitten av den föregående 
programperioden. Beträffande betalningsbemyndigandena förbättrades utnyttjandegraden ännu mera: 
88% av anslagen förbrukades 1996 (1,233 miljard ecu oförbrukade) mot 75% 1994 (4,8 miljarder 
oförbrukade) och 82% 1995 (3,759 miljarder oförbrukade). Det bör noteras att gemenskapens 
utbetalningar är beroende av genomförandet av programmen på nationell nivå, ty sedan ett program 
antagits, ett åtagande gjorts för ett motsvarande årligt belopp och ett första förskott betalats ut, kan inte 
kommissionen göra någon andra utbetalning förrän medlemsstaten kan visa att de slutliga mottagarna 
verkligen haft utgifter som motsvarar minst halva det första förskottet. Detta förklarar varför volymen 
utbetalningar för många program antagna 1995 har ökat. 
Åttonde årsrapporten - Strukturfonderna 1996 99 
2.2. Budgetgenomförande 1994-1996 for de enskilda fonderna avseende perioden 1994-1999 
ERUF 
Tabell 11-15: ERUF: Budgetgenomförande 1994-1996 avseende perioden 1994-1999 (inkl under 1995 
frigjorda, överförda och återuppforda medel - miljoner ecu) 
ÅTAGANDEN 
Mål 1 
Mål 2 
Mäl 5b 
Mål 6 
Gemenskapsinitiativ 
Totalt Disponibelt 
0) 
26.218,34 
5.099,76 
948,04 
74,76 
4.945,01 
37.285,91 
B 
DK 
D 
EL 
E 
F 
IRL 
1 
L 
NL 
A 
P 
FIN 
S 
UK 
Gemenskapen GSR 
Mill Mål 2 Mil 5b Mil 6 
26.036,65 
0,00 5.034,30 
846,58 
74,76 
142,18 110,62 4,82 
44,54 5,93 
2.742,32 482,89 171,69 
4.308,56 
8.123,91 790,42 81,98 
369,51 1.339,46 284,27 
1.340,46 
3.658,36 416,41 43,86 
4,56 0,43 
24,30 143.97 16,11 
19,96 46,53 41,67 
4.758,64 
46,12 31,19 52,90 
83,22 34,09 21,86 
548,45 1.525,56 130,54 Totalt 
26.036,65 
5.034,30 
846,58 
74,76 
31.992,28 
257,62 
50,47 
3.396,90 
4.308,56 
8.996,31 
1.993,24 
1.340,46 
4.118,63 
4,99 
184,39 
108,16 
4.758,64 
130,21 
139,17 
2.204,55 Gemenskaps­
initiativ 
3.745,84 
3.745,84 
66,24 
13,78 
662,93 
126,77 
290,57 
352,17 
43,00 
164,10 
U7 
53,34 
34,21 
291,42 
22,63 
27,67 
305,52 
1290,31 ToUlt 
(2) 
26.036,65 
5.034,30 
846,58 
74,76 
3.745,84 
35.738,12 
323,86 
64,25 
4059,83 
4435,33 
9286,88 
2345,41 
1383,47 
4282,73 
6,16 
237,72 
142,37 
5050,07 
152.84 
1(36,83 
2510,07 
1290,31 % 
(2V(1) 
99% 
99% 
89% 
100% 
76% 
96% 
-
Betalningar 
Mål 1 
Mål 2 
Mål 5b 
Mil 6 
Gemenskapsinitiativ 
Totalt Genomförande 
Totalt (1) 
21.508^4 
3.295,06 
730,74 
28,85 
2.689,77 
28.252,76 
B 
DK 
D 
EL 
E 
F 
IRL 
I 
L 
NL 
A 
P 
FIN 
S 
UK 
Gemenskapen GSR 
Mill Mil 2 Mil 5b Mil 6 
18.897,19 - -
- 2.431.36 
593,55 
28,85 
113,74 34,41 2,41 
19,88 3,74 
2.240,46 230,83 139,52 
3.090,88 
5.381,87 442,24 69,21 
221,33 671,80 201,44 
904,54 
2.731,71 188,98 21,93 
3,01 0,21 
19,44 54,49 12,44 
15,97 21,27 27,84 
3.730,37 
26,64 12,24 17,92 
26,78 11,71 10,93 
446,88 711,03 90,84 Totalt 
18.897,19 
2.431,36 
593,55 
28,85 
21.950,95 
150,56 
23,62 
2.610,82 
3.090,88 
5.893,32 
1.094,56 
904,54 
2.942,62 
3,22 
86,37 
65,08 
3.730,37 
56,80 
49,42 
1.248,75 Gemenskaps­
initiativ 
1.757,75 
1.757,75 
31,08 
2,96 
281,04 
55,06 
172,41 
141,16 
14,21 
81,21 
0,54 
17,71 
13,03 
156,97 
7,42 
8,30 
130,62 
644,02 ToUlt 
(2) 
18.897,19 
2.431,36 
593,55 
28,85 
1.757,75 
23.708,70 
181,65 
26,57 
2891,86 
3145,94 
6065,73 
1235,73 
918,75 
3023,84 
3,76 
104,08 
78,11 
3887,34 
64,22 
57,72 
1379,37 
644,02 % 
(2)/(l) 
88% 
74% 
81% 
100% 
65% 
84% 
-
Jämfört med den ursprungliga planen för GSR/SPD har anslagen för ERUF totalt sett utnyttjats till 
99%, vilket betyder en eftersläpning på 360 miljoner ecu av ett planerat belopp på 32,390 miljarder 
ecu för perioden 1994-1996. Framstegen varierar emellertid mellan mål och medlemsstater. Sålunda 
ligger för mål 1 totalt sett ERUF:s åtaganden 670 miljoner ecu eller 2,6% över fmansieringsplanerna 
(under 1995 fanns en mindre eftersläpning på 1,3%). De största framstegen har gjorts av Spanien, 
Irland och Portugal, som tillsammans svarar för ett överutnyttjande på 2,014 miljarder ecu. Däremot 
finns betydande eftersläpningar i utnyttjandet i Österrike (49%), Belgien (37%), Tyskland (335 
miljoner ecu), Frankrike (167 miljoner), Italien (700 miljoner) och Nederländerna; dessa 
medlemsstater svarar för ett underutnyttjande på totalt 1,314 miljard ecu.