ft* ft * ft 
•ft- ft 
ft ft EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 27.02.1997 
KOM(<>7) 75 slutlig 
RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN 
ÖVER ERFARENHETERNA FRÄN DEN ANDRA STATISTISKA 
GRUNDUNDERSÖKNINGEN AV VINODLINGSAREALEN SOM GENOMFÖRTS I 
MEDLEMSSTATERNA 
i enlighet med rådets förordning (EEG) 357/79 av den 5 februari 1979 

I. INLEDNING 
Det gällande systemet för undersökningar av vinodlingsområden, inrättat genom rådets 
grundförordning nr 357/79 och senare ändringar av denna förordning (jfr bilaga I), syftar till att göra 
det möjligt att bedöma gemenskapens vinmarknadssituation och dess utveckling. Till grund ligger två 
typer av undersökningar: 
- Grundundersökningar vart tionde år, som omfattar vinodlingarnas och vinodlingsföretagens 
struktur. Genom grundundersökningarna erhålls detaljerade upplysningar om alla vinodlingsarealer 
(druvor för vinframställning, bordsdruvor, druvor för torkning, växtförökningsmaterial för 
vinstockar) för att man skall kunna iaktta vinproduktionens kapacitet. 
- Årliga, mindre detaljerade mcllanundersökningar i syfte att uppdatera informationen om odlingen 
av druvor för vinframställning. McUanundersökningarna tar fasta på information om 
förändringarna i odlingsarealerna (i form av uppgrävning, nyplantering och återplantering) och 
respektive produktion för alt man skall kunna följa upp utvecklingen av vinproduktionskapaciteten 
och tillgången på marknaden. 
Denna rapport avser resultaten i den andra grundundersökningen över vinodlingen (den första företogs 
1979) i de sju berörda medlemsstaterna, dvs. de länder vars areal av vinodling på friland uppgår till 
minst 500 ha1: 
Frankrike, Grekland, Italien, Luxemburg, Portugal, Spanien och Tyskland. 
II. METODOLOGI 
För all kunna garantera alt uppgifterna i gemenskapens undersökningar är statistiskt tillförlitliga och 
jämförbara måste undersökningsmetoderna i samtliga berörda medlemsstater harmoniseras. 
Om metodsammanfattningen (bilaga II) ger bilden av en i sin helhet tillfredsställande situation vad 
beträffar harmoniscringen av definitionerna på de variabler som skall studeras (trots vissa skillnader), 
visar den å andra sidan att tidpunkten för genomförandet av undersökningen inte är harmoniserad 
Faktum är att trots nödvändigheten av att synkronisera tidsperioden för basundersökningarna, har 
detta inte gått alt uppnå såsom det var tänkt. Om därför den första undersökningen kom att 
genomföras under två olika tidsperioder, har situationen vid den andra blivit ännu mer komplicerad på 
grund av tre olika undersökningsperioder. Medan den planerade perioden för undersökningen enligt 
förordning nr 357/79, nämligen år 1989, och referensperioden (situationen den 1 september 1989) har 
respekterats av Tyskland, Spanien, Grekland, Portugal och Luxemburg, gjordes undersökningen år 
1988 (med avseende på situationen den 1 september 1988) i Frankrike och år 1990/91 (avseende 
situationen den 1 september 1990) i Italien. 
III. UNDERSÖKNINGENS STRUKTUR 
Strukturen på undersökningarna har inte ändrats sedan de infördes. 
Den information som de bidrar med ger dels en totalbild av vinodlingen i gemenskapen, dels en bild av 
sektorn i var och en av de 191 geografiska enheter som fastställs i grundförordningen. 
Enligl artikel 1 i förordning nr 357/79 
Informationen omfattar uppgifter om antalet företag och deras specialisering: på en första nivå ges 
information om vinodlingsarcalcns del av den utnyttjade jordbruksarealen och på en andra nivå ges 
information om hur vinodlingsarcalcn används (druvor för vinframställning uppdelade i kvalitetsviner 
fso och övriga viner, bordsdmvor, druvor för torkning, växtförökningsmaterial). Alla dessa uppgifter 
är uppdelade efter ett dussin vinklasser. 
Data, som avser vinodlingsarealer med druvor för viltframställning, samlas dessutom in i sorter efter 
åldersklasser^. 
IV. RESULTAT 
1- Meddelande av resultaten 
De flesta länderna respekterade tidsfristerna, dock inte Frankrike, Italien och Luxemburg, som 
meddelade sina resultat med betydande försening. 
Att förmå alla medlemsstaterna att meddela resultaten inom föreskriven tid (högst 15 månader efter 
det att undersökningen genomförts) verkar därför vara något som man måste arbeta för att uppnå. Om 
några ger upphov till en försening, ifrågasätts lätt själva meningen med undersökningarna, vilken är 
au så snabbt som möjligt förse användarna med information om sektorn. 
2. Behandling av resultaten 
Sedan medlemsstaterna skickat in tabelluppgifterna till Eurostat, har de bearbetats där, vilket innebär 
ett antal kontroller inom och mellan tabellerna. Som ett resultat av detta har de ursprungliga 
uppgifterna måst ändras på ett antal punkter, så att de inte längre innehåller några avvikelser och 
därför kan godtas. 
3. Kortfattad presentation av resultaten 
Då man förfogar över samlad information från de båda gmndundersökningarna, tycks det vara 
intressantare att analysera uppgifterna i den andra undersökningen efter deras relativa "tyngd" genom 
alt jämföra dem med uppgifterna i den första än att begränsa sig till deras absoluta tyngd En 
detaljerad jämförande studie av allt detta statistiska material genomförs för närvarande. 
Denna rapport innehåller bara de allmänna dragen i de strukturella förändringar i gemenskapens 
vinodling som inträffat mellan basundersökningarna. Utifrån de resultat som presenteras i tabellerna i 
bilaga III kommer den korta analysen att utformas på följande sätt: 
- På gemenskapsnivå (EUR 10 och EUR 12) skall man mäta förändringarna efter tre fysiska 
karaktcristika: antalet vinodlingsförctag, utnyttjad jordbruksareal hos dessa företag och 
sammanlagd vinodlingsareal. 
- På nationell nivå skall man analysera utvecklingen på av viktigaste vinodlingsarealerna, dvs. 
arealer med druvor avsedda för vinframställning (fördelade i kvalitetsviner fso och övriga viner) 
och bordsvincr. 
Benämningarna på druvsorlema är inte harmoniserade på gemenskapsnivå 
3.1. På gemenskapsnivå 
3.1.1. Jämförelse av uppgifter frän EUR 10 (1979)3 och EUR IQ (1989)4 (tabell U - PUaga HD 
Inom EUR 10, dvs. samtliga fem länder (Frankrike, Grekland, Italien, Luxemburg och Tyskland) som 
har deltagit i båda grundundcrsökningama, har det förekommit en strukurell minskning inom 
vinodlingssektorn, framför allt i fråga om antalet företag (-30 %) och i fråga om den utnyttjade 
jordbruksarealen (-27,3 %), vilket innebär en minskning av den totala vinodlingsarealen med 14,5 %. 
Denna utveckling är identisk med (exakt samma minskning) den som iakttagits beträffande odlingen av 
druvor för vinframställning, eftersom denna undersektor representerar nästan hela sektorn (dess 
"tyngd" i fråga om areal motsvarar 92,5 % av den totala vinodlingsarealen 1989). 
Medan kvalitetsvinerna fso har ökat (från 33 % av den totala vinodlingsarealen år 1979 till 39,5 % år 
1989), innehar "övriga viner" alltjämt en dominerande ställning i fråga om markanvändning. Trots det 
har en klar tillbakagång kunnat konstateras (från 58,6 % av den totala vinodlingsarealen år 1979 till 
52,9 % år 1989) 
Utveckling av de viktigaste umyujade vinodiingsarealeraa 
2500000 
2000000 + 
1500000 + 
1000000 + 
500000 + (1979) EUR 10 
B(1989)EUR10 
Totalt Druvor för 
vinframställning Kvalitetsviner övriga viner Bordsvin 
3.1.2 Jämförelse av uppgifterna fiåoEURJLO (1979) och EUR 12 (1989) (tabell 1,2 - Bilaga m) 
Om man jämför uppgifterna i den första och den andra undersökningen på nivå EUR 12 (de fem 
länderna som förekommer i 3.1.1. samt Spanien och Portugal), finner man att de båda 
Medelhavsländernas anslutning medfört en strukturell ökning av vinodlingssektorn. 
3 Hänvisningen till perioden 79-89 stämmer inte helt för genomförandet av undersökningarna i samtliga fem länder utan bara 
för Luxemburg och Tyskland. I Frankrike var observationsperioden 79-88, i Italien 82-90 och i Grekland 83-89. 
4 Se fotnot 3 
Man kan följaktligen konstatera en positiv utveckling av iakttagna fysiska variabler (+ 9 % 
vinodlingsföretag, + 21 % utnyttjad jordbruksareal och + 41,6 % total vinodlingsareal, vilken år 1989 
uppgick till 3425127 ha). 
Denna ökning förklaras framför allt av en ökad areal med druvor för vinframställning (variation + 
44,9 %), vilken representerar nästan hela sektorn (93,7 % av den totala vinodlingsarealen), precis som 
i fallet med EUR 10. 
Det är noterbart hur kvalitetsvincrna fso har ökat i EUR 12 framför allt på nivån utnyttjad 
vinodlingsareal (+78,4 % jämfört med 1979). "övriga viner" ligger trots allt på första plats i fråga om 
mark om upptas av vinodlingsförctag. 
Utveckling av den viktigaste utnyttjade vinodlingsarealen 
B(1979)EUR10 
• (1989) EUR 12 
Totalt Druvor för Kvalitetsviner Övriga viner 
vinframstallning Bordsvin 
3.2 pa nationel! nivå - (tabell n.l. n,2 oçh H,3 - Bilaga UD 
De viktigaste förändringarna under perioden 1979-1989 på de främsta vinodlingsarealerna berör 
följande: 
- En miaskning av arealen (druvor för vinframställning, bordsdruvor) i Frankrike, Grekland och 
Italien med undantag av kvalitctsviner fso i Frankrike. Frankrike och Italien svarar för minskningen 
av den totala vinodlingsarealcn på nivå EUR 10, vilket framgår av 3.1.1, på grund av dess 
betydande omfattning (88 % av vinarealen år 1979). 
- En svag ökning av vinodlingsarealen i Luxemburg och Tyskland, även om deras betydelse för 
vinodlingsarealen i EUR 10 fortfarande är nästan försumbar. 
- Spaniens och Portugals anslutning, med vilken följde en märkbar ökning av gemenskapens 
vinodlingsarealer men som samtidigt medförde ändringar i den relativa ordningsföljden mellan 
vinodlingsländcma beträffande den utnyttjade vinodlingsarealen. I den utökade gemenskapen är det 
nämligen Spanien som intar första plats (1091316 har, vilket motsvarar 31,9 % av gemenskapens 
vinodlingsarcal). År 1979 var det Italien som låg på första plats. Frankrike ligger på andra plats 
(26,9 %) tätt följt av Italien (26,4 %). Dessa tre länder representerade år 1989 85 % av 
gemenskapens vinodlingsareal. 
Uuiytuad vinodiingsareaj efter land 
1879 1MB 
800000 1000000 1600000 2000000 2600000 
Samstämmighet i undersökningssvstcmet 
Eftersom det i de fem berörda medlemsstaterna nu har genomförts en hel serie 
vinodlingsundersökningar som avgränsas av två grundundersökningar, kan man nu bedöma systemets 
styrka. Det är nämligen intressant alt kontrollera om systemet tillåter en uppföljning av utvecklingen 
av arealen med druvor för vinframställning mellan två grundundersökningar genom att jämföra arealen 
med druvor för vinframställning vid den andra undersökningen med den som är resultatet av en 
algcbraisk beräkning av den första undersökningen och av förändringarna (nyplantering och 
uppgrävning) mellan de båda grundundersökningama. Om systemet är väl avstämt, skall skillnaden 
mellan arealerna vara noll. 
Enligt äldre data om arealen med druvor för vinframställning som finns tillgängliga för de fem aktuella 
länderna (tabell III.l - III.5, bilaga III) och trots att olika metoder har använts för insamlingen av data 
för grundundersökningama och data för de årliga undersökningarna (den första genom intervju, den 
andra huvudsakligen på administrativ väg genom inlämnade uppgifter), kan man konstatera att det 
föreligger samstämmighet i uppgifterna då det gäller Frankrike, Luxemburg och Tyskland. Däremot 
tycks det för Greklands och Italiens del krävas metodförbättringar för att garantera systemens 
samstämmighet. 
SLUTSATSER 
Sedan den andra grundundcrsökningcn om vinodlingsarealema genomforts och innan den kommande 
omorganisationen av vinodlingsscktorn får effekt på respektive statistikgren och följaktligen på den 
statistiska strukturen, bör följande kommentarer göras, dels till grundundersökningama, dels till det 
statistiska system där de ingår: 
Om grundundersökningama 
- Innehållet i undersökningarna, dvs. den mängd information som görs tillgänglig om gemenskapens 
vinodlingsstruktur, tycks för ögonblicket anpassat efter användarnas behov och gör det sålunda 
möjligt att uppskatta vinproduktionskapaciteten. 
Man bör emellertid understryka att informationen om druvsorter borde grunda sig på en 
harmoniserad förteckning över druvsorter för att vara mera effektiv. Harmoniseringen bör 
naturligtvis föregås av en undersökning. 
- Man måste anstränga sig mer för att den information som tillhandahålls genom 
grundundersökningarna skall vara "harmoniserad" och "färsk". Således bör man anstränga sig att 
samordna tidpunkten för undersökningarna, så att uppgifterna verkligen blir jämförbara, och också 
förmå alla medlemsstaterna att visa respekt för den tidpunkt då resultaten skall rapporteras, detta 
för att garantera att resultaten är aktuella. 
Om undcrsökningssystcmct 
I nuvarande skede och efter ovannämnda metodförbättringar liksom de nödvändiga förbättringar som 
måste göras för uppgifternas samstämmighet, kan systemet för vmocUingsundersölaiingar anses vara 
ett användbart statistiskt instrument som uppfyller sina syften, dvs. gör det möjligt att följa upp 
vinodlingsmarknaden. 
Man skall komma ihåg att systemet förfogar över en lämplig och uppdaterad juridisk ram sedan 
förordning 357/79 förra året ändrades för att göra det möjligt att använda en administrativ källa 
(register över vinodlingar) i mellanundersökningama. Avsikten med förändringen var att lätta på 
arbetsbördan för de medlemsstater som redan har ett register över vinodlingsdistrikten vilket är 
uppdaterat på nationell nivå och i vissa fall på regional och samtidigt låta grundundersökningama över 
vinodlingen tills vidare behålla sin roll som enda statistiska källa för basdata. 
BILAGA I 
S 
Gemenskapens rättsakter om undersökningar av vinodlingsområdena 
1. Rådets förordning (EEG) 357/79 av den 5 februari 1979 (EGT nr L 54,5.3.1979, s.124) 
ändrad genom 
- Greklands anslutningsakt 1979 (EGT nr L 291, 19.11.1979, s.89, punkt H.7 och s. 127 punkt E.l) 
- Rådets förordning (EEG) 1992/80 av den 22 juli 1980(EGTnrL 195, 29.7.1980, s. 10) 
- Rådets förordning (EEG) 3719/81 av den 21 december 1981 (EGTnrL 373,29.12.1981) 
- Rådets förordning (EEG) 490/86 av den 23 februari 1986 (EGT nr L 154,19.3.1986, s.21) 
- Rådets förordning (EEG) 3205/93 av den 16 november 1993 (EGTnrL 289,24.11 1993, s.4) 
2. Rådets beslut 89/287/EEG av den 17 april 1989 (EGTnrL 112, 25.4.1989, s.18) 
3. Kommissionens förordning (EEG) 991/79 av den 17 maj 1979 (EGT nr L 129, 28.5.1979, s.l) 
ändrad genom 
- Kommissionens förordning (EEG) 2802/85 av den 7 oktober 1985 (EGT nr L 265, 
8.10.1985, s. 15) 
4. Kommissionens beslut 79/491/EEG av den 17 maj 1979 (EGT nr L 129, 28.5.1979) 
ändrat genom 
- Kommissionens beslut 85/620/EEG av den 13 december 1985 (EGT nr L 379, 31.12.1985, s. 1) 
5. Kommissionens beslut 80/763/EEG av den 8 juli 1980 (EGT nr L 213,16.8.1980, s.26) 
6. Kommissioneas beslut 80/764/EEG av den 8 juli 1980 (EGTnrL 213,16.8.1980) 
7. Kommissionens beslut 80/765/EEG av den 8 juli 1980 (EGT nr L 213,16.8.1980, s.34) 
ändrat genom 
- Kommissioneas beslut 85/621/EEG av den 13 december 1985 (EGTnrL 379, 31.12.1985, s.12) 
2) 
BILAGA II 
/)o 
1.1 Undcreökiungfpartod 
1.2 Rcfsrtnsvlnodllngaår 
IJ PUouinderBOkningar 
1.4 Typ «v undersökning 
2. Undersökningen! 
omfattning 
Undenöku 
vinodlingsföretag -
undersökningens trösklar 
' Undersökningens 
variabler 
Kriterier för au 
' 1 dela upp druvsortema i 
"kvaiilelivincr fao" och 
"övriga viner" 
* ? förteckna druvaortema 
mod dubbel an v andning 
< '< måla vinodlingsarcalen 
efter 
9 
- specialiserad produktion 
- blandad produktion 
- blandodlingar 
- glcia vinstockar 
<A bestämma vinstockarnas 
ålder 
i $ bestämma 
avkastningnklas serna RÅDETS FÖRORDNING 
357/79 
1989 eller senast före den 1 april 
1990 
1988/1989 
Undantag genom rftdeu bcilut 
89/287 
1987/88 • Frankrike 
1989/90 -Italien 
Tillämpning saknat 
Totalundersökning eller 
urvaltundertökning med 
slumpmässigt urval. 1 det senare 
fallet skall slumpfelet vara 
"högst 1 % vid en konfidensnivi 
pi 68 %" för hela den utnyttjade 
vinodlingsarealen fördelad efter 
produktionens normala 
användning (kvalitetsviner fso, 
övriga viner, bordsdruvor, 
druvsorter för torkning...) 
Alla föreug som har en utnyujad 
vinodlingtareal som normalt 
används för produktion av 
druvor, druvmust, vin eller 
växtförökningsrnaterial av 
vinstockar för försäljning 
Tillämpning saknas 
De druvsorter som samtidigt 
klassificeras som druvor för 
vinframställning och som 
bordsdruvor hänföra till den 
användning som dominerar i de 
berörda geografiska enheterna 
Tillämpning saknas 
Åldern skall beräknas frän det 
produktionsir dl planteringen 
eller ympningen skedde 
De berörda medlemsstaterna 
delar in den utnyttjade arealen 
med odling av druvor för 
vinframställning i 
avkastningsklasser efter den 
genomsnittliga avkastningen per 
hektar TYSKLAND 
December 1989 
April 1990 
1988/1989 
Tillämpning saknat 
Totalundersökning - genom 
intervjuare 
minst 10 ar vinstockar 
Tillämpning saknat, eftersom 
det bara finns sorterna 
"kvalitetsviner fso" 
Tillämpning saknas 
Enligt företagets uppgifter 
Alla arealer används för 
framställning av 
"kvalitetsviner fso" 
Enligt företagets uppgifter 
Avkastningsklasscrna har 
upprättats pä grundval av 
genomsnittet under en period 
på tio Ar GREKLAND 
Hösten 1989 
1988/1989 
Tillämpning saknas 
Genom urvalsundersökning, 
stratifiering i två faser, genom 
intervjuare 
minst 10 ar 
5 ar för plantskolor 
De druvsorter som används 
för "kvalitetsviner fso" och de 
områden där de odlas är 
fastlagda genom lagstiftning. 
Druvsortema för "övriga 
viner"är övriga druvsorter 
som är avsedda för 
vinframställning 
Enligt företagets kriterier 
Enligt företagets uppgifter 
Den totala arealen om 
vinodling är huvudodling 
ejmedräkande 
Plantering såret 
Avkastningsklasscrna har 
upprättats på grundval av 
företagets uppgifter SPANIEN 
Hösten 1989 
1988/1989 
Tillämpning saknat 
Totalundersökning - genom 
intervjuare 
Alla företag med en totalareal 
på £0,1 ha 
Vinstockarna klassificeras 
efter den jordmin där de 
växer 
Enligt företagets kriterier 
Enligt företagets uppgifter 
Efter arealens lämplighet 
proportionell fördelning av 
biandodlingen 
Inräknade i proportion till den 
totala vinodlingsarealen (men 
inte urskiljbara) 
Enligt företagets uppgifter 
Avkastningsklassema har 
fastställts med utgångspunkt 
från skörden 1989 enligt 
företagets uppgifter 
Druvsortcma klassinccras på samma gäng som druvor för vinframställning och bordsdruvor 
Företag med uteslutande en produktionsinriktning (t.ex. kvalitetsviner fso eller bordsdruvor etc.) 
Föreug med flera slag av produktion. Man urskiljer följande typer druvor för vinframställning (kvalitetsviner fso, övriga viner), 
bordsdruvor, druvor för torkning och växtförökningsmaterial 
^7-1 
FRANKRIKE 
llftilen 1988-1989 
1987/1988 
Tillämpning saknas 
Totalundersökning genom 
intervjuare 
Alla företag som täcks av 
innebörden i förordningen. Eu 
företag skall räknas med så snart 
som dess utnyttjade jordbruksareal 
omfattar 1 ha eller 20 ar vanliga 
vinstockar, 10 ar kvalitetsvin fso 
eller 5 ar champagne 
Vinstockarna klassificeras efter 
jordmånen där de växer (oberoende 
om de bär ursprungsbetckning eller 
inte) och efter druvsortema 
(oberoende om de finns med i 
dokumentet över 
urs|>rungsbeleckningen dier inte) 
1 In ligt den användning som uppges 
HV företaget 
Med hänsyn till arealens lämplighet 
IX'.ii totala arealen om druvor är 
den viktigaste odlingen 
lorekommerej 
Pliintcrings-cllcr ympningsåret 
Avkastningen finns inte med i 
gnuidundersökingen, men i de 
Ärliga skördeuppgiftema ITALIEN 
Oktober 1990- april 1991 
1989/1990 
November 1989 
Totalundersökning genom 
intervjuare 
Alla företag som läcks av 
innebörden i förordningen. 
De druvsorter tom används för 
"kvalileuvinema fso" och de 
områden där de odlat är fastlagda 
genom lagstiftning. 
Druvsortema för "Övriga viner"är 
övriga druvsorter som är avsedda 
för vinframställning 
Enligt lagstadgade kriterier 
Odlingarna förtecknas i homogena 
områden (druvsorter, typ av 
produktion, planoäthet 
Biandodlingarna läggs till de 
specialiserade odlingarna i det att 
varje odling tillskrivs den areal som 
den har proportionellt 
Förekommer ej 
Planlerings-cller ympningsåret 
Avkastningen finns inte med i 
grundundersökningen, men 
däremot senare genom uppgifterna 
om druvproduklionen LUXEMBURG 
September 1989 
1988/1989 
Tillämpning saknas 
TotsJundersökning genom 
intervjuare 
Alla företag tom täcks av 
innebörden i förordningen. 
Tillämpning saknas, eftersom det 
bara finns tortema "kvalitetsviner 
fso" 
Tillämpning saknas 
Enligt företagets uppgifter 
Hela arealen är avsedd för 
framställning av "kvalitetsviner 
fso" 
Förekommer ej 
Planteringsåret 
Avkastningskiassema har 
upprättats på grundval av 
genomsnittet under en period på tio 
år PORTUGAL 
December 1989-juli 1990 
1988/1989 
Maj 1989 
Totalundersökning genom 
intervjuare 
Alla företag tom täckt av 
innebörden i förordningen. 
Alla europeiska druvsorter från de 
bestämda områdena antes van 
druvsorter för "kvalitetsvin fso" 
Alla druvsorter har förtecknats som 
druvor för framställning av vin 
Enligt företagets uppgifter 
Proportionell fördelning, då 
nlanttätheten inte är normal.Annars 
anses hela arealen van vinodling. 
De glesa vinstockarna har räknats 
med i de viktigaste berörda 
områdena: lm2/ttock 
Enligt företagets uppgifter 
Avkastningskiassema har 
upprättats på grundval den 
genomsnittliga avkastningen 
genom "Concelho" 
i £ 
BILAGA III 
•13 
Tabell 1.1 Förändring I antal vlnodllngaföratag, I utnyttjad vlnodllngaartal och I utnyttjad Jordbrukaareal 
uppdalad på produktlonaalag. 
EUR 10 
Produktlonaalag Enhet Tota» 
1970 Totalt 
1080 F»rtndrbiQl% 
1070-1080 
TOTALT 
Företag 
Utnyttjad Jordbruksareal 
Utnyttjad vinodlingsareal Styck 
ha 
ha 1956602 
11906960 
2418072 1368234 
8657279 
2067113 -30.1 
-27,3 
-14,5 
DRUVOR FÖR VINFRAMSTÄLLNING. TOTALT 
Företag Styck 
Utnyttjad jordbruksareal ha 
Utnyttjad vinodlingsareal ha 1862081 
11607264 
2215215 1301466 
8406770 
1911178 -30,1 
-27,6 
-13.7 
KVALITETSVINER FSO 
Företag 
Utnyttjad jordbruksareal 
Utnyttjad vinodlingsareal Styck 
ha 
ha 363403 
2880508 
797087 290636 
2555736 
816801 -20.0 
-11.3 
2.5 
ÖVRIGA VINER 
Företag 
Utnyttjad jordbruksareal 
Utnyttjad vinodlingsareal 
DÄRAV SPRITFRAMSTÄLLNING 
Företag 
Utnyttjad jordbruksareal 
Utnyttjad vinodlingsareal Styck 
ha 
ha 
Styck 
ha 
ha 1590057 
9912664 
1418129 
17167 
395623 
96375 1078378 
6796797 
1094377 
10355 
298104 
80391 -32.2 
-31.4 
-22.8 
-39.7 
-24.6 
-16.6 
BORDSDRUVOR 
Företag 
Utnyttjad jordbruksareal 
Utnyttjad vinodlingsareal Styck 
ha 
ha 168544 
953566 
127848 100988 
607395 
103142 -40.1 
-36,3 
-19.3 
ÄNNU EJ YMPADE VINSTOCKAR 
Företag 
Utnyttjad jordbruksareal 
Utnyttjad vinodlingsareal Styck 
ha 
ha 8134 
78538 
4354 3146 
19459 
1944 -61.3 
-75.2 
-55.4 
VINSTOCKAR FÖR VÄXTFÖRÖKNING 
PLANTUPPDRAGNING 
Företag Styck 
Utnyttjad jordbruksareal ha 
Utnyttjad vinodlingsareal ha 10518 
73148 
3881 3926 
44000 
2730 -62.7 
-39.8 
-29.7 
MODERPLANTOR FÖR UNDERLAG 
Företag 
Utnyttjad jordbruksareal 
Utnyttjad vinodlingsareal Styck 
ha 
ha 8352 
68693 
6530 1540 
28225 
3254 -81,6 
-58,9 
-50.2 
DRUVOR FÖR TORKNING 
Företag 
Utnyttjad jordbruksareal 
Utnyttjad vinodlingsareal Styck 
ha 
ha 68879 
270136 
60245 53138 
225083 
44866 -22,9 
-16.7 
-25.5 
•1H 
Tabell 1.2 Förändring I antal vinodllngaföretag, I utnyttjad vinodilngaareal och I utnyttjad Jordbruksareal 
uppdelad pa produktionsslag. 
EUR 10 EUR 12 
Produktlonsalag Enhet Totalt 
1970 Totalt 
1088 Krindrlngl% 
1070-1080 
TOTALT 
Företag Styck 
Utnyttjad jordbruksareal ha 
Utnyttjad vinodlingsareal ha 
DRUVOR FÖR VINFRAMSTÄUNINQ. TOTALT 
Företag Styck 
Utnyttjad Jordbruksareal ha 
Utnyttjad vinodlingsareal hg 
KVALITETSVINER FSO 
Företag 
Utnyttjad Jordbruksareal 
Utnyttjad vinodlingsareal 
ÖVRIGA VINER 
Företag 
Utnyttjad jordbruksareal 
Utnyttjad vinodlingsareal 
DÄRAV SPRITFRAMSTÄLLNING 
Företag 
Utnyttjad jordbruksareal 
Utnyttjad vinodlingsareal 
BORDSDRUVOR 
Företag 
Utnyttjad jordbruksareal 
Utnyttjad vinodlingsareal 
ÄNNU EJ YMPADE VINSTOCKAR 
Företag 
Utnyttjad jordbruksareal 
Utnyttjad vinodlingsareal 
VINSTOCKAR FOR VÄXTFÖRÖKNING 
PLANTUPPDRAGNING 
Företag 
Utnyttjad jordbruksareal 
Utnyttjad vinodlingsareal 
MODERPLANTOR FÖR UNDERLAG 
Företag 
Utnyttjad jordbruksareal 
Utnyttjad vinodlingsareal 
DRUVOR FÖR TORKNING 
Företag 
Utnyttjad jordbruksareal 
Utnyttjad vinodlingsareal Styck 
ha 
ha 
Styck 
ha 
ha 
Styck 
ha 
ha 
Styck 
ha 
ha 
Styck 
ha 
ha 
Styck 
ha 
ha 
Styck 
ha 
ha 
Styck 
ha 
ha 1956602 
11906950 
2418072 
1862081 
11607264 
2215215 
363403 
2880508 
797087 
1590057 
9912664 
1418129 
17167 
395623 
96375 
168544 
953566 
127848 
8134 
78538 
4354 
10518 
73148 
3881 
8352 
68693 
6530 
68879 
270136 
60245 2132400 
14406099 
3425127 
2036832 
14015573 
3209978 
552086 
4455703 
1422277 
1585508 
10628963 
1787701 
10355 
298104 
80391 
133311 
846021 
145704 
11532 
129669 
11716 
4636 
52976 
3373 
2168 
36610 
4765 
57105 
239225 
49592 9,0 
21,0 
41,6 
9.4 
20.7 
44,9 
51,9 
54.7 
78.4 
-0.3 
7.2 
26,1 
-39.7 
-24.6 
-16.6 
-20.9 
-11.3 
14.0 
41,8 
65.1 
169,1 
-55.9 
-27.6 
-13.1 
-74.0 
-46.7 
-27.0 
-17.1 
-11.4 
-17.7 
AS 
Tabell 11.1 HUVUDSAKLIGA VINODLINGSOM RÅDEN 1979 OCH 1989 (HA) 
(T VINODLINGSAREAL 
TOTALT VINODLINGSAREAL 
DRUVOR FÖR VINFRAMSTÄLLNING 
(TOTALT) VINODLINGSAREAL 
KVAUTETSVINER FSO VINODLINGSAREAL 
ÖVRIGA VINER VINODLINGSAREAL 
BORDSDRUVOR 
1979 1989 1979 1989 1979 1979 1989 1979 
D 
EL 
E 
F 
I 
L 
P 94202 
173657 
1033332 
1115608 
1273 102357 
137669 
1091316 
920311 
905425 
1351 
cooova 93858 
90140 
998715 
1031229 
1273 102028 
74147 
1043567 
834153 
1351 
255233 93858 
31028 
464931 
205997 
1273 102028 
13300 
506437 
509513 
190609 
1351 
99040 59112 
533785 
825232 60648 
537130 
643544 
156194 22948 
29562 
75338 18276 
33940 
18160 
66706 
8621 D 
EL 
E 
F 
I 
L 
P 
EUR 10 
EUR 12 2418072 2067113 
3425128 2215215 1911178 
3200078 707087 816801 
1422277 1418120 1004377 
1707701 127840 103142 
145703 EUR 10 
EUR 12 
Tabell 11.2 HUVUDSAKLIGA VINODLINGSAREALER 1979 OCH 1989 (%) 
o> VINODLINGSAREAL VINODUNGSAREAL VINODUNGSAREAL VINODUNGSAREAL 
TOTALT DRUVOR FÖR VINFRAMSTÄLLNING KVAUTETSVINER FSO KVAUTETSVINER FSO 
(TOTALT) VINODUNGSAREAL 
ÖVRIGA VINER 
1979 1989 1979 1< 1979 1989 1979 1989 1979 1989 
D 
EL 
E 
F 
I 
L 
P 3,90 
7.18 
42.73 
46,14 
0,05 2,99 
4,02 
31,86 
26.87 
26,43 
0,04 
7,79 4,24 
4,07 
45,06 
46,55 
0,06 3,18 
2,31 
32,51 
28,02 
25,99 
0,04 
7,95 11,78 
3,89 
58,33 
25,84 
0,16 7.17 
0,94 
35,61 
35,82 
13,40 
0.09 
6,96 4,17 
37,64 
58,19 3,40 
30,05 
21.81 
36,00 
8,74 17,95 
23.12 
58,93 12,54 
23,29 
12,46 
45,78 
5,92 D 
EL 
E 
F 
I 
L 
P 
EUR 10 
EUR 12 100,0 W,4 
100,0 100,0 50,5 
100,0 100,0 57,4 
100,0 100,0 «1.2 
100,0 100,0 70,8 
100,0 EUR 10 
EUR 12 
Tabell 11.3 HUVUDSAKLIGA VINODLINGSAREALER. FÖRÄNDRING I PROCENT MELLAN 1979 OCH 1989. 
VINODUNGSAREAL VINODUNGSAREAL VINODUNGSAREAL VINODUNGSAREAL VINODUNGSAREAL 
TOTALT DRUVOR FÖR KVAUTETSVINER ÖVRIGA VINER BORDSDRUVOR 
VINFRAMSTÄLLNING FSO 
(TOTALT) 
D 8.7 8,7 8,7 D 
EL -20.7 -17.7 -57,1 2.9 -20.4 EL 
E - - - - E 
F -10,9 -9,9 9.6 -26,9 -38,6 F 
I -18,8 -19,1 -7,5 -22 -11,5 I 
L 6,1 6,1 6,1 - - L 
P - - - P 
EUR 10 -14,5 -13,7 2,5 -22£ -19,3 EUR 10 
EUR 12 ..... EUR 12 
oC 
Tabell III. 1 ÖVERSIKT AV HUR ODLINGSAREALEN FÖR DRUVOR AVSEDDA FÖR VINFRAMSTÄLLNING HAR UTVECKLATS 
TYSKLAND 
Uppgifter på årsbasis EnhtfcHa 
Odlingsareal Odlingsareal Nypiant Äterptant Uppgrävn. Odlingsareal Beräknad 
enl. grundund. 1 enl. grunund. 2 odlingsareal* Avvikelse 
131 J2L J3) M. SEL J§L HL PH7) (6H7) 
1979 
1980 
1981 
1962 
1983 
1984 
1985 
1986 
1987 
1988 
1989 93858 
94669 
95612 
96878 
98386 
99806 
99303 
99335 
99720 774 
1020 
980 
1068 
885 
301 
91 
75 
71 3869 
4313 
3659 
4024 
3780 
4172 
3737 
4057 
3725 3833 
4391 
3373 
3588 
3442 
4278 
4330 
4100 
3411 
102023 94668 
95611 
96878 
98382 
99803 
99304 
99335 
99720 
99713 0.00 
0,00 
0,00 
0,00 
0,00 
0,00 
0,00 
0,00 
0,00 
2310 2,26 
Beräknad vinodlingsareal (ar n): Odlingsareal (ar n-1) + (nyplantering + äterplantering - uppgrävning) (är n). 
tf 
Tabell III. 2 ÖVERSIKT AV HUR ODLINGSAREALEN FÖR DRUVOR AVSEDDA FÖR VINFRAMSTÄLLNING HAR UTVECKLATS 
FRANKRIKE 
Uppgifter pä årsbasis Enhet: Ha 
Odlingsareal Odlingsareal Nyplant. 
enl. grundund. 1 Äterplant. Uppgrävn. 
ill J2L m. M. J§L Odlingsareal 
enl. grunund. 2 
(6) Beräknad 
odlingsareal* 
m Avvikelse 
(2)-(7) WH7) 
1979 
1980 
1981 
1982 
1983 
1984 
1985 
1986 
1987 
1988 9987191 
978003 
960636 
954397 
947630 
940029 
927718 
923637 
911755 5382 
3060 
3427 
4004 
3048 
2382 
3439 
1442 32548 
17228 
17540 
19983 
15386 
13685 
17535 
18257 58795 
37655 
27206 
30684 
26108 
28378 
25055 
31581 899499 977854 
960636 
954397 
947700 
939956 
927718 
923637 
911755 149 
0 
0 
-70 
73 
0 
0 
0 0,02 
0,00 
0,00 
-0,01 
0,01 
0,00 
0,00 
0,00 -12256 -1,36 
Beräknad vinodlingsareal (ar n): Odlingsareal (ar n-1) + (nyplantering + âterplantering - uppgrävning) (ar n). 
N 
Tabell III. 3 ÖVERSIKT AV HUR ODLINGSAREALEN FÖR DRUVOR AVSEDDA FÖR VINFRAMSTÄLLNING HAR UTVECKLATS 
GREKLAND 
Uppgifter pä årsbasis Enhet: Ha 
Odlingsareal Odlingsareal Nyplant. Äterplant. Uppgrävn. 
enl. grundund. 1 
ill J2L i3) ill i§l Odlingsareal 
enl. grunund. 2 
13 Beräknad 
odlingsareal* 
(7) Avvikelse 
(2)-(7) (6)-(7) 
1982 
1983 
1984 
1985 
1986 
1987 
1988 
1989 90144 
89319 
89764 
85428 
87146 
82147 
81721 1134 
1126 
1008 
1025 
762 
798 (a) 
(a) 
(a) 
(a) 
(a) 
(a) 1647 
1239 
1616 
2057 
1560 
1511 
74147 89631 
89206 
89156 
84396 
86338 
81434 
86357 -312 
558 
-3728 
2750 
-4191 
287 -0,35 
0,62 
-4,36 
3,16 
-5,10 
0,35 
-12210 -16,47 
* Beräknad vinodlingsareal (ar n): Odlingsareal (år n-1) + (nyplantering + âterplantering - uppgrävning) (ar n). 
(a) Ingår i kolumn (3) 
N 
r Tabell III. 4 ÖVERSIKT AV HUR ODLINGSAREALEN FÖR DRUVOR AVSEDDA FÖR VINFRAMSTÄLLNING HAR UTVECKLATS 
ITALIEN 
Uppgifter pä årsbasis Enhet: Ha 
Odlingsareal Odlingsareal Nyplant Återpiant. Uppgrävn. 
enl. grundund. 1 
ill J2L 131 J«l J§L Odlingsareal 
enl. grunund. 2 
J§1_ Beräknad 
odlingsareal* 
__J7J Avvikelse 
12112 % (6H7) % 
1982 
1983 
1984 
1985 
1986 
1987 
1988 
1989 
1990 1031229 
962801(a) 
942689(a) 
929648(a) 
918530(a) 
909574(a) 
898080(a) 
884607(a) 7516 
3594 
2188 
2606 
2860 
780 
1098 13094 
6337 
8865 
5953 
6975 
8057 
7951 37046 
30043 
24094 
19677 
18791 
20331 
22522 1014793 -51992 
942689 0 
834153 929648 
918530 
909574 
898080 
884607 -5,40 
0,00 
0,00 
0,00 
0,00 
0,00 
0,00 -50454 -6,05 (b) 
* Beräknad vinodlingsareal (ar n): Odlingsareal (ar n-1) + (nyplantering + âterplantering - uppgrävning) (är n). 
(a) Arealen framräknad av Eu rostat 
(b) Ackumulerad avvikelse mellan grundundersökningarna: -12,3% 
Tabell IIS. 5 ÖVERSIKT AV HUR ODLINGSAREALEN FÖR DRUVOR AVSEDDA FÖR VINFRAMSTÄLLNING HAR UTVECKLATS 
LUXEMBURG 
Uppgifter på årsbasis Enhet: He 
Odlingsareal Odlingsareal Nyplant. Återplant. Uppgrävn. Odlingsareal Beräknad Avvikelse 
enl. grundund. 1 enl. grunund. 2 odlingsareal* 
ill J2L 131 lél 151 J§L 1ZL (2?-(7) (6)-(7) % 
1979 
1980 
1981 
1982 
1983 
1984 
1985 
1986 
1987 
1988 
1989 1273 
1283 
1313 
1309 
1306 
1334 
1322 
1318 
1326 
1346 
1351 7 
5 
4 
8 
20 
0 
1 
0 
2 
0 76 
72 
39 
35 
45 
28 
58 
40 
39 
25 73 
47 
47 
46 
37 
40 
63 
32 
21 
20 1351 1283 
1313 
1309 
1306 
1334 
1322 
1318 
1326 
1346 
1351 0,00 
0,00 
0,00 
0,00 
0,00 
0,00 
0,00 
0,00 
0,00 
0,00 0,00 
Beräknad vinodlingsareal (år n): Odlingsareal (ar n-1) + (nyplantering + âterplantering - uppgrävning) (är n). 
r\i 

ISSN 1024-4506 
KOM(97) 75 slutlig 
DOKUMENT 
SV 17 03 
Katalognummer : CB-CO-97-067-SV-C 
ISBN 92-78-16247-7 
Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg