DEN EXTERNA REVISORNS RAPPORT OM REVISIONSRÄTTENS RÄKENSKAPER FÖR BUDGETÅRET 2010

2011/C 267/01

MEDDELANDE TILL LÄSARNA

Utan att det påverkar bestämmelserna i artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, som ger revisionsrätten ansvaret att granska unionens samtliga inkomster och utgifter, och bestämmelserna i artikel 319 i nämnda fördrag beträffande beviljandet av ansvarsfrihet, har revisionsrätten sedan avslutandet av budgetåret 1987 varje år låtit en extern revisor granska inkomst- och utgiftsredovisningen.

Rapporterna från revisionsrättens externa revisor om revisionsrättens räkenskaper för budgetåren 1987 till 1991 överlämnades endast till ordföranden för Europaparlamentets budgetkontrollutskott.

I enlighet med det beslut som revisionsrättens ledamöter fattade vid sitt sammanträde den 8 juli 1993 offentliggörs den externa revisorns rapporter sedan budgetåret 1992 i Europeiska unionens officiella tidning.

ÅRSREDOVISNING FÖR DET BUDGETÅR SOM SLUTADE DEN 31 DECEMBER 2010

INNEHÅLL

ÅRSREDOVISNINGEN

Oberoende revisorns rapport

Balansräkning per den 31 december 2010

Resultaträkning för det budgetår som slutade den 31 december 2010

Kassaflödesanalys för det budgetår som slutade den 31 december 2010

Redovisning av förändringar i nettotillgångarna för det budgetår som slutade den 31 december 2010

Redovisningsprinciper och noter till årsredovisningen

1. Allmänt

2. Viktiga redovisningsmetoder och framläggande av årsredovisningen

3. Noter till balansräkningen

4. Noter till resultaträkningen

5. Poster utanför balansräkningen

Budgetinformation om budgetåret 2010

Oberoende bestyrkanderapport

Oberoende revisorns rapport

Till ledningen för

Europeiska revisionsrätten

Vi har granskat den bifogade årsredovisningen för Europeiska revisionsrätten som består av balansräkningen per den 31 december 2010, resultaträkningen, redovisningen av förändringar i nettotillgångarna och kassaflödesanalysen för det år som slutade vid samma datum samt en sammanställning av de viktigaste redovisningsmetoderna och andra förklarande noter som börjar på sidan 4 och slutar på sidan 15.

Ledningens ansvar för årsredovisningen

Ledningen ansvarar för att upprätta och lägga fram årsredovisningen så att den ger en rättvisande bild i enlighet med rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002, kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2342/2002 av den 23 december 2002 om genomförandebestämmelser för denna förordning och Europeiska unionens redovisningsregler och för den interna kontroll som ledningen bedömer är nödvändig för att kunna upprätta en årsredovisning som inte innehåller några väsentliga felaktigheter, på grund av oegentligheter eller fel.

Den lagstadgade auktoriserade revisorns ansvar

Vårt ansvar är att på grundval av revisionen avge ett uttalande om årsredovisningen. Vi har utfört revisionen i enlighet med internationella revisionsstandarder såsom antagna av Commission de surveillance du secteur financier (finansinspektionen i Luxemburg). Enligt dessa standarder ska vi uppfylla etiska krav och planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida årsredovisningen innehåller några väsentliga felaktigheter.

Vid revisionen vidtar revisorn revisionsåtgärder för att inhämta revisionsbevis om beloppen och upplysningarna i årsredovisningen. Vilka revisionsåtgärder den lagstadgade auktoriserade revisorn (”réviseur d’entreprises agréé”) väljer beror på den riskbedömning som han eller hon gör bland annat av risken för att det, på grund av oegentligheter eller fel, förekommer väsentliga felaktigheter i årsredovisningen. För att kunna utforma revisionsåtgärder som är lämpliga med hänsyn till omständigheterna beaktar den lagstadgade auktoriserade revisorn (”réviseur d’entreprises agréé”) vid denna riskbedömning organets internkontroll avseende utarbetandet och framläggandet av årsredovisningen, men uttalar sig inte om huruvida internkontrollen är ändamålsenlig. Vid revisionen bedömer revisorn också om lämpliga redovisningsmetoder har tillämpats och om ledningens uppskattningar i bokföringen är rimliga samt gör en samlad bedömning av framläggandet av årsredovisningen som helhet.

Vi anser att vi har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för vårt revisionsuttalande.

Uttalande

Vi anser att årsredovisningen ger en sann och rättvisande bild av Europeiska revisionsrättens finansiella ställning per den 31 december 2010 och av dess ekonomiska resultat och kassaflöden under det år som slutade vid samma datum, i enlighet med rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002, kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2342/2002 av den 23 december 2002 om genomförandebestämmelser för denna förordning och Europeiska unionens redovisningsregler.

Luxemburg den 16 juni 2011. PricewaterhouseCoopers SARL genom Marianne WEYDERT

Balansräkning per den 31 december 2010

(euro) Tillgångar Not 31 december 2010 31 december 2009 Immateriella anläggningstillgångar 3.1 479 144 401 216 Materiella anläggningstillgångar 3.2 37 919 629 36 554 342 Långfristiga fordringar 25 525 Summa anläggningstillgångar 38 398 798 36 956 083 Kortfristiga fordringar 3.3 531 239 965 208 Likvida medel 3.4 55 267 786 1 527 466 Summa omsättningstillgångar 55 799 025 2 492 674 Summa tillgångar 94 197 823 39 448 757





(euro) Skulder Not 31 december 2010 31 december 2009 Ackumulerad förlust –24 068 815 –22 012 092 Ekonomiskt resultat för året – vinst+/förlust- 57 113 695 –2 056 723 Kapital 33 044 880 –24 068 815 Ersättningar till anställda 3.5 53 317 385 56 663 864 Övriga långfristiga skulder 3.6 175 000 175 000 Summa långfristiga skulder 53 492 385 56 838 864 Avsättningar för risker och kostnader 3.7 — 650 000 Skulder till leverantörer och andra fordringshavare 3.8 7 660 558 6 028 708 Summa kortfristiga skulder 7 660 558 6 678 708 Summa skulder 94 197 823 39 448 757

Noterna på sidan 8–15 ingår i denna årsredovisning.

Resultaträkning för det budgetår som slutade den 31 december 2010

(euro) Not 2010 2009 Medel som förts över från kommissionen till andra institutioner 4.1 164 602 733 104 484 524 Intäkter från administrativ verksamhet 4.2 18 583 069 18 622 118 Övriga driftsintäkter 4.3 14 279 164 861 Summa driftsintäkter 183 200 081 123 271 503 Personalkostnader 4.5 – 100 326 863 –92 264 980 Kostnader för anläggningstillgångar 3.1 - 3.2 & 4.6 –3 005 731 –3 393 154 Övriga administrativa kostnader 4.7 –23 109 833 –22 890 737 Driftskostnader –29 665 – 102 110 Summa driftskostnader – 126 472 092 – 118 650 981 Resultat från löpande verksamhet 56 727 989 4 620 522 Finansiella intäkter 4.8 53 017 59 266 Finansiella kostnader 4.9 –15 044 –15 125 Förändring av pensioner (- kostnad, + intäkt) 3.5 & 4.10 347 733 –6 721 386 Resultat från icke löpande verksamhet 385 706 –6 677 245 Ekonomiskt resultat för året 57 113 695 –2 056 723

Noterna på sidan 8–15 ingår i denna årsredovisning.

Kassaflödesanalys för det budgetår som slutade den 31 december 2010

(euro) 2010 2009 Ekonomiskt resultat för året 57 113 695 –2 056 723 Löpande verksamhet - Justeringar Avskrivningar av immateriella anläggningstillgångar 215 031 184 798 Avskrivningar av materiella anläggningstillgångar 2 780 834 3 206 079 Ökning/(minskning) av avsättningar för risker och skulder – 650 000 650 000 Ökning/(minskning) av värdeminskning för osäkra fordringar — –1 790 (Ökning)/minskning av långfristiga fordringar 500 — (Ökning)/minskning av kortfristiga fordringar 441 676 492 568 (Ökning)/minskning av fordringar EU-enheter –7 707 – 205 Ökning/(minskning) av övriga långfristiga skulder — — Ökning/(minskning) av skulder till leverantörer och andra fordringshavare 1 616 394 –1 629 818 Ökning/(minskning) av skulder till EU-enheter 15 456 –88 476 Nettokassaflöde från den löpande verksamheten 61 525 879 756 433 Kassaflöde från investeringsverksamheten Förvärv av materiella och immateriella anläggningstillgångar (–) –4 448 946 –4 850 333 Inkomster från materiella och immateriella anläggningstillgångar (+) — — (Vinst)/förlust på avyttring av materiella anläggningstillgångar 9 866 2 275 Nettokassaflöde från investeringsverksamheten –4 439 080 –4 848 058 Ökning/(minskning) av ersättningar till anställda –3 346 479 4 130 466 Nettoökning/(nettominskning) av likvida medel 53 740 320 38 841 Likvida medel vid periodens början 1 527 466 1 488 625 Livida medel vid periodens slut 55 267 786 1 527 466

Noterna på sidan 8–15 ingår i denna årsredovisning.

Redovisning av förändringar i nettotillgångarna för det budgetår som slutade den 31 december 2010

(euro) Kapital Ackumulerat underskott Ekonomiskt resultat för året Kapital (summa) Ingående balans den 31 december 2009 –22 012 092 –2 056 723 –24 068 815 Fördelning av ekonomiskt resultat från det föregående budgetåret –2 056 723 2 056 723 — Ekonomiskt resultat för budgetåret 57 113 695 57 113 695 Utgående balans den 31 december 2010 –24 068 815 57 113 695 33 044 880

Noterna på sidan 8–15 ingår i denna årsredovisning.

Redovisningsprinciper och noter till årsredovisningen

1. Allmänt

Europeiska revisionsrätten (nedan kallad revisionsrätten) inrättades genom Brysselfördraget av den 22 juli 1975 och började arbeta som unionens externa revisionsorgan i oktober 1977. Revisionsrätten har sitt säte i Luxemburg.

Europeiska revisionsrättens uppdrag

Revisionsrätten är den EU-institution som enligt fördraget ska granska EU:s finanser. Revisionsrätten bidrar såsom EU:s externa revisor till att förbättra EU:s ekonomiska förvaltning och fungerar som oberoende väktare av unionsmedborgarnas ekonomiska intressen.

Revisionsrätten utför revisioner och bedömer hur EU:s medel uppbärs och används. Den undersöker om de ekonomiska transaktionerna har bokförts och redovisats i vederbörlig ordning, om de har genomförts lagligt och korrekt så att sparsamhet, effektivitet och ändamålsenlighet garanteras. Revisionsrätten offentliggör resultatet av sina revisioner i tydliga, relevanta och objektiva rapporter. Den avger också yttranden i frågor som rör den ekonomiska förvaltningen.

Revisionsrätten verkar för redovisningsskyldighet och insyn och biträder Europaparlamentet och rådet när dessa utövar sina kontrollbefogenheter i fråga om genomförandet av EU:s budget, särskilt under förfarandet för beviljande av ansvarsfrihet. Revisionsrätten är fast besluten att vara en effektiv organisation som går i spetsen för utvecklingen av offentlig revision och förvaltning.

Revisionsrättens räkenskapsår löper från den 1 januari till och med den 31 december.

2. Viktiga redovisningsmetoder och framläggande av årsredovisningen

2.1 Grund för framläggandet

Revisionsrättens räkenskaper har upprättats i enlighet med bestämmelserna i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget och kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2342/2002 av den 23 december 2002 om genomförandebestämmelser för denna förordning.

Årsredovisningen har utarbetats i enlighet med Europeiska unionens redovisningsregler som bygger på internationella redovisningsstandarder för den offentliga sektorn (IPSAS). Dessa redovisningsregler antas av kommissionens räkenskapsförare efter samråd med övriga institutioner.

2.2 Värdering av saldon och transaktioner i utländsk valuta

Transaktioner i utländsk valuta har räknats om till euro till den valutakurs som gällde på transaktionsdagen.

Resultaträkningen visar även valutakursvinster eller valutakursförluster på transaktioner i utländsk valuta och efter omräkning av monetära tillgångar och skulder i utländsk valuta till den vid årsskiftet gällande valutakursen.

Saldon vid årets slut för monetära tillgångar och skulder i utländsk valuta räknas om till euro enligt de valutakurser som gällde den 31 december.

2.3 Immateriella och materiella anläggningstillgångar

De immateriella och materiella anläggningstillgångarna redovisas till anskaffningskostnad minus avskrivning och värdeminskning. Poster med lägre värde än 420 euro redovisas som kostnader under det år de förvärvades. Tillgångar som levererats under bokföringsåret men inte betalats vid årets slut redovisas som ”under uppförande”. I tillgångar under uppförande ingår även större byggnadsprojekt som fortfarande pågick vid årets slut.

Avskrivningarna beräknas enligt den linjära metoden och startar vid anskaffningsmånaden och fördelas över den beräknade nyttjandeperioden enligt följande:

Immateriella tillgångar (licenser för datorprogram) 4 år Byggnader 25 år eller förväntad nyttjandeperiod Anläggningar, maskiner och verktyg 4, 8 år Inventarier och fordon 4, 8, 10 år Datorutrustning 4 år Iordningställande av hyrda byggnader Hyrestidens längd Övriga installationer 4, 6, 8 år

Tillgångar under uppförande skrivs inte av eftersom dessa tillgångar ännu inte kan användas.

Efter det att Europeiska unionens redovisningsregler hade börjat tillämpas beviljade kommissionens räkenskapsförare ett tillfälligt undantag från redovisningsregel nr 6 så att internt utvecklade immateriella tillgångar inte behövde kapitaliseras. Undantagsperioden löper ut den 31 december 2009. Därmed måste internt utvecklade immateriella tillgångar kapitaliseras från och med den 1 januari 2010 i enlighet med internationell redovisningsstandard 38 och IPSAS 31. Forskningskostnader och icke kapitaliserade utvecklingskostnader beräknas till genomsnittliga personalkostnader.

2.4 Ersättningar till anställda

Ersättningar till anställda utgörs av framtida pensionsrättigheter för revisionsrättens ledamöter. I enlighet med artikel 19 i rådets förordning (EG, Euratom, EKSG) nr 2290/77 av den 18 oktober 1977 om ersättning till revisionsrättens ledamöter (EGT L 268, 20.10.1977, s. 1) ska utgifterna för förmånerna i pensionssystemet tas upp i unionens budget, och medlemsstaterna ska gemensamt garantera betalningen av dessa förmåner.

Skulden för dessa framtida pensionsbetalningar bokförs och redovisas i enlighet med EU:s redovisningsregel nr 12 ”Ersättningar till anställda”. Den metod som används för att beräkna skulden tar hänsyn till pensionssystemets särskilda kännetecken såsom de definieras i redovisningsregel IPSAS 25.

Enligt IPSAS 25 ska beräkningen av kostnaden för ersättningar efter avslutad anställning göras i dagsläget (det vill säga när ledamoten förvärvar sina pensionsrättigheter). De försäkringstekniska pensionsåtagandena fastställs fortlöpande och med hänsyn till utlovade förmåner under de anställdas yrkesverksamma tid samt förutsebara löneökningar. Den försäkringstekniska värderingsmetoden för beräkningen av åtagandet bygger på den så kallade projected unit credit-metoden.

Skulden minskas med det beräknade beloppet för de skatter som dras från de framtida pensionsutbetalningarna eftersom dessa skatter återgår till EU-budgeten som inkomster.

Det görs varje år en ny beräkning av pensionsskulden på balansdagen. I resultaträkningen utgörs årets pensionskostnader av de pensioner som betalats ut under året och av justeringen av pensionsskulden vid årets slut; båda beloppen är exklusive skatt. Försäkringstekniska vinster och förluster visas i resultaträkningen.

När det gäller eventuella förvaltningstillgångar har Europeiska unionen för närvarande inga tillgångar som avsatts för finansieringen av pensionsåtaganden.

2.5 Avsättningar för risker och kostnader

Avsättningar för risker och kostnader är avsedda att täcka förluster eller skulder som till sin natur är tydligt definierade och som, vid det datum då balansräkningen upprättades, antingen troligen eller helt säkert kommer att uppstå, men där osäkerhet råder om beloppet eller om när de kommer att uppstå.

2.6 Redovisning av kostnader

Transaktioner och andra händelser ska tas upp i årsredovisningen för den period som de hänför sig till. Vid bokföringsperiodens slut redovisas upplupna kostnader på grundval av beloppet för de levererade varorna eller utförda tjänsterna.

Å andra sidan avser en del betalningar som gjorts under det pågående året senare perioder och identifieras som förutbetalda kostnader som ska tas upp under senare perioder.

Beräkningen av upplupna och förutbetalda kostnader vid årets slut kallas för periodavgränsning, och för denna har en detaljerad metod och praktiska riktlinjer införts.

3. Noter till balansräkningen

3.1 Immateriella anläggningstillgångar

Utvecklingen avseende immateriella anläggningstillgångar under år 2010 var följande:

(euro) Bokfört bruttovärde per den 1 januari 2010 Nyförvärv Avyttringar Bokfört bruttovärde per den 31 december 2010 Ackumulerad avskrivning per den 31 december 2010 Bokfört nettovärde per den 31 december 2010 Andra datorprogram 798 102 292 959 — 1 091 061 – 611 917 479 144 Summa 798 102 292 959 — 1 091 061 – 611 917 479 144

Inga internt utvecklade immateriella tillgångar behövde redovisas under 2010.

Följande belopp redovisades som kostnader:

(euro) 2010 Forskningskostnader 349 850 Icke kapitaliserade utvecklingskostnader 1 985 750

Dessa två belopp ingår i ”övriga administrativa kostnader” och ”personalkostnader”.

3.2 Materiella anläggningstillgångar

Utvecklingen avseende materiella anläggningstillgångar under år 2010 var följande:

(euro) Bokfört bruttovärde per den 1 januari 2010 Nyförvärv Avyttringar och omklassificeringar Bokfört bruttovärde per den 31 december 2010 Ackumulerad avskrivning per den 31 december 2010 Bokfört nettovärde per den 31 december 2010 Mark 776 630 — — 776 630 — 776 630 Byggnader 53 474 631 61 168 4 452 077 57 987 876 –28 275 576 29 712 300 Anläggningar och utrustning 196 329 18 378 –1 887 212 820 – 133 326 79 494 Datorutrustning 4 694 988 382 255 –1 048 957 4 028 286 –3 138 312 889 974 Inventarier och fordon 2 083 199 152 677 – 165 812 2 070 064 –1 293 963 776 101 Övriga installationer 1 980 516 23 242 – 125 781 1 877 977 –1 761 769 116 208 Tillgångar under uppförande 6 502 732 3 518 267 –4 452 077 5 568 922 — 5 568 922 Summa 69 709 025 4 155 987 –1 342 437 72 522 575 –34 602 946 37 919 629

”Tillgångar under uppförande” är tillgångar som delvis har levererats eller har levererats men inte fakturerats vid årets slut. Hit räknas även större byggnadsprojekt som fortfarande pågick vid årets slut. När leveransen har godkänts och fakturan har tagits emot omklassificeras de aktuella tillgångarna till rätt rubrik.

Tillgångar under uppförande uppgick till 5 568 922 euro per den 31 december 2010 och avser byggnadsarbetena för K3-byggnaden som påbörjades 2010. I år har kostnaderna för arbetsmiljöåtgärder i K1-byggnaden (4 452 077 euro) förts över från rubriken ”Tillgångar under uppförande” till ”Byggnader”.

3.3 Kortfristiga fordringar

(euro) 31 december 2010 31 december 2009 Kortfristiga fordringar främst till följd av personalens överföringar av nationella pensionsrättigheter 27 286 398 142 Övriga fordringar som främst gäller förskott på löner och tjänsteresor 131 388 367 360 Förutbetalda kostnader för lokalhyra och IT-kontrakt 288 122 197 446 Skulder till andra EU-enheter 74 476 0 Fordringar på andra EU-enheter 9 967 2 260 Summa 531 239 965 208

3.4 Likvida medel

(euro) 31 december 2010 31 december 2009 Kassa 1 000 1 000 Bankkonto 3 152 174 1 526 466 Förvaltningskonto 52 114 612 0 Summa 55 267 786 1 527 466

Europeiska revisionsrätten öppnade den 27 januari 2010 ett förvaltningskonto hos Banque et caisse d’épargne de l’État, Luxemburg. Med detta förvaltningskonto kan Europeiska revisionsrätten förvalta den budget som den beviljats av budgetmyndigheten för K3-projektet (se punkt 5.3).

Förvaltningskontot används av Europeiska revisionsrätten endast på vissa villkor som anges i kontraktet med Banque et caisse d’épargne de l’État, Luxemburg.

Alla betalningar som görs från detta konto går till det transaktionskonto som innehas av det konsortium som fungerar som projektledare. Detta transaktionskonto används endast av projektledaren för betalning av fakturor från byggföretagen. Den ursprungliga överföringen till förvaltningskontot var 52 107 202,11 euro, och 7 410,25 euro uppbars i räntor.

3.5 Ersättningar till anställda

Skulden för de framtida betalningarna av pensionsåtaganden är exklusive de skatter som ska dras av när de framtida pensionerna betalas ut (se också 2.4).

(euro) 31 december 2010 31 december 2009 Bruttobelopp 65 315 919 68 741 798 Skattesats (%) 18,37 17,57 Skatter 11 998 534 12 077 934 Belopp efter skatt 53 317 385 56 663 864 Förändring av pensionsskulden netto –3 346 479 4 130 466

Pensionsplanen för ledamöterna är en plan med fastställda förmåner. Följande förmåner fastställs i planen:

— Avgångsvederlag (betalas vid mandatets slut under tre år).

— Ålderspension.

— Invaliditetspension och invaliditetstillägg.

— Efterlevandepension (betalas när en ledamot avlider oavsett om detta inträffar före eller efter pensioneringen).

Pensionsskulden ska beräknas för följande kategorier av mottagare:

— Aktiva ledamöter.

— Ej aktiva ledamöter som får avgångsvederlag.

— Ej aktiva ledamöter efter övergångsperioden (uppskjuten pension).

— Pensionerade ledamöter.

— Ledamöter med permanent funktionsnedsättning.

— Ledamöter med tillfällig funktionsnedsättning.

— Efterlevande makar.

— Efterlevande barn.

Beräkningen av skulden görs av Eurostat tillsammans med en kvalificerad oberoende expert när det gäller tillämpningen av metoden och definitionen av tillhörande försäkringstekniska antaganden.

Vid beräkningen av pensionsskulden ska variabler som gäller ekonomiska och demografiska aspekter beaktas. Värdena på dessa variabler kan vara baserade på information som har samlats in, beräknats eller till och med fastställts godtyckligt.

I de viktigaste försäkringstekniska antagandena ingick den beräknade nominella diskonteringsräntan som var 4,4 % i december 2010, den förväntade långsiktiga inflationen som var 1,9 % i december 2010 och den allmänna löneökningen som var 0 % i december 2010. De värden som användes i december 2009 för samma variabler var 4,1, 2,3 respektive 0 %.

Förändringen av pensionsskulden brutto under 2010 beror främst på att den reella diskonteringsräntan ändrades (2,5 % i december 2010 och 1,8 % i december 2009), och utvecklingen kan förklaras enligt följande:

(euro) 2010 2009 Pensionsskuld brutto i början av budgetåret 68 741 798 63 730 921 Ändringar av pensionsskulden på grund av nytillsättningar 1 225 850 0 Ändringar av pensionsskulden till följd av den konstanta populationens karaktär 1 001 771 3 958 178 Kostnader avseende tjänstgöring för den konstanta populationen 4 369 423 5 614 685 Räntekostnad för den konstanta populationen 2 923 684 2 510 704 Pension som betalats ut under året –3 520 106 –2 977 454 Försäkringstekniska vinster och förluster baserat på erfarenhet –2 771 230 –1 189 757 Försäkringstekniska vinster och förluster till följd av ändrade antaganden –5 653 500 1 052 699 Räntesats –5 653 500 3 295 980 Livslängdstabell 0 0 Allmän löneökning 0 –2 243 281 Andra ändringar av försäkringstekniska antaganden 0 0 Försäkringstekniska vinster och förluster till följd av ändrade metoder och andra ändringar 0 0 Pensionsskuld brutto i slutet av budgetåret 65 315 919 68 741 798

”Kostnader avseende tjänstgöring” återspeglar realvärdet på de ytterligare pensionsrättigheter som tjänas in av aktiva ledamöter och hör samman med tjänstgöringen under året.

”Räntekostnad” uppstår på grund av de ej pensionerade ledamöternas högre ålder; ledamöterna är äldre och tiden mellan den nya värderingstidpunkten och det datum då de får sina framtida pensionsförmåner minskas med ett år.

”Pension som betalats ut under året” gäller de betalningar som gjorts under året och redovisas i punkt 4.10.

”Försäkringstekniska vinster och förluster” uppkommer till följd av differenser mellan vad som förväntades utifrån antagandet för det kommande året och vad som verkligen inträffade under året. Den stora förändringen av den reella diskonteringsräntan (=nominell diskonteringsräntan på 4,4 % minus förväntad långsiktig inflation på 1,9 %) resulterar i en lägre pensionsskuld brutto 2010 (68 741 798 euro 2009 jämfört med 65 315 919 euro 2010).

3.6 Övriga långfristiga skulder

Ett belopp på 175 000 euro ska enligt kontraktet betalas då hyrestiden för K9-byggnaden löper ut.

3.7 Avsättningar för risker och kostnader

Efter Europeiska kommissionens framgångsrika överklagande av Europeiska rådets beslut om de EU-anställdas löner användes avsättningen på 650 000 euro den 31 december 2009 för den utbetalning 2010 som blev konsekvensen av domstolens dom.

3.8 Skulder till leverantörer och andra fordringshavare

(euro) 31 december 2010 31 december 2009 Kortfristiga skulder 784 111 548 543 Diverse skulder i anslutning till löner och personal 469 459 425 994 Upplupna kostnader – icke EU-institutioner 5 484 673 4 161 463 Upplupna kostnader – EU-institutioner 888 211 874 060 Skulder till konsoliderade EU-enheter, främst rådet och Europaparlamentet 34 104 18 648 Summa 7 660 558 6 028 708

4. Noter till resultaträkningen

4.1 ”Medel som förts över från kommissionen till andra institutioner”: Beloppet motsvarar den månatliga begäran om medel som revisionsrätten riktar till kommissionen för att fylla på sitt bankkonto. Ett belopp på 55 619 892 euro har förts över under 2010 för uppförandet av K3-byggnaden.

4.2 ”Intäkter från administrativ verksamhet”: Denna rubrik består till största delen av avdrag från lönerna till ledamöter och personal för skatter och sociala avgifter.

4.3 ”Övriga driftsintäkter” kommer bland annat från valutakursvinster.

4.4 Intäkter genererades från valutatransaktioner och andra transaktioner än valutatransaktioner enligt följande: (euro) 2010 Intäkter från valutatransaktioner 22 440 Intäkter från andra transaktioner än valutatransaktioner 183 177 641 Summa intäkter 183 200 081

4.5 ”Personalkostnader” inbegriper löner till ledamöter, tjänstemän, kontraktsanställda och tillfälligt anställda. Avgångsvederlag till tidigare ledamöter och skatter på ledamöters pensioner och avgångsvederlag ingår även i posten ”Förändring av pensioner” (se 4.10).

4.6 ”Kostnaderna för anläggningstillgångar” utgörs av avskrivningar på materiella och immateriella anläggningstillgångar.

4.7 De viktigaste posterna under rubriken ”Övriga administrativa kostnader” var följande: — Hyreskostnader och tillhörande kostnader. — IT och telekommunikationer. — Kostnader för tjänsteresor. — Städning och säkerhet.

4.8 ”Finansiella intäkter” är intäktsränta på revisionsrättens bankkonto.

4.9 ”Finansiella kostnader” är bankavgifter för revisionsrättens bankkonto.

4.10 I posten ”Förändring av pensioner” ingår alla kostnader för pensionerna till revisionsrättens ledamöter. Detta inbegriper de pensioner och avgångsvederlag som har betalats under året liksom justeringen vid årets slut av skulden för alla framtida pensionsbetalningar. (euro) 2010 2009 Förändring av pensionsskulden netto för ledamöter –3 346 479 4 130 466 Pensioner 2 146 438 2 020 586 Efterlevandepension 380 799 356 249 Avgångsvederlag 920 878 542 642 Invaliditetspension 71 991 57 977 Delsumma betalda pensioner under året 3 520 106 2 977 454 Korrigeringskoefficient 153 662 165 722 Avdragen skatt – 675 022 – 552 256 Summa förändring av pensioner – 347 733 6 721 386

5. Poster utanför balansräkningen

5.1 Eventualtillgångar

Följande bankgarantier har lämnats av leverantörer i enlighet med kontraktskraven:

(euro) 31 december 2010 31 december 2009 Resebyrå 50 000 100 000 Renovering av K1-byggnaden 545 951 545 951 Projektledning avseende K3-byggnaden 3 424 120 578 000 Leasing av bilar 60 000 75 000 Försäkringsbolag — 1 361 Telekommunikationer 20 000 20 000 Summa 4 100 071 1 320 312

5.2 Åtaganden avseende framtida finansiering

(euro) 31 december 2010 31 december 2009 Operationellt hyresavtal för byggnader 7 840 772 11 683 829 Operationellt leasingavtal för IT-material, bilar och annan utrustning 884 379 1 001 910 Delsumma 8 725 151 12 685 739 Åtaganden för anslag som ännu inte har utnyttjats – utestående åtaganden – efter avdrag för upplupna kostnader för 2010 11 439 075 56 918 665 Summa 20 164 226 69 604 404

Utestående åtaganden är ett inslag i budgeträkenskaperna som motsvarar värdet av de utestående åtagandena. De utgörs av differensen mellan gjorda åtaganden och betalningar, och kommer av tidsfördröjningen mellan det att åtagandet ingås och betalningen verkställs.

Minskningen av de utestående åtagandena jämfört med förra året beror på de belopp som har använts för uppförandet av den nya K3-byggnaden.

5.3 Revisionsrättens byggnadsprojekt

Revisionsrätten flyttade in i sin huvudbyggnad (K1-byggnaden) 1988; den förvärvade både byggnaden och marken den står på genom direktköp 1990. Revisionsrätten ingick 1999 ett ramkontrakt med den luxemburgska staten som gav den rätt att använda ett andra markområde under 49 år (kan förlängas en gång) för att uppföra en tillbyggnad (K2-byggnaden) mot betalning av en euro. För den andra tillbyggnaden, K3-byggnaden, var dock arrangemangen för att genomföra projektet annorlunda, och den luxemburgska staten och revisionsrätten ingick ett nytt ramkontrakt den 22 februari 2008.

De två markområdena för de två tillbyggnader (K2 och K3) som nämns ovan såldes av staten till revisionsrätten för den symboliska summan av en euro. Skulle revisionsrätten komma att överväga att överlåta en eller flera av byggnaderna till en tredje part som inte är ett gemenskapsorgan eller en gemenskapsinstitution ska revisionsrätten återlämna marken till staten för den symboliska summan av en euro. Staten har då också option på att köpa byggnaden till ett pris som fastställs av en oberoende expert. Om staten beslutar att inte utnyttja denna option ska den ge köparna av byggnaden rätten att använda marken.

I Luxemburg godkänns kontorsbyggnader för användning under en period på 15 år, varefter de måste moderniseras så att de uppfyller rådande normer vad gäller hälsa, säkerhet och miljö. Dessa nödvändiga arbetsmiljöåtgärder har utförts i K1-byggnaden. Arbetet är avslutat och det formella slutliga godkännandet gjordes under 2010. K2-byggnaden började användas i november 2003 och har alltså tillstånd att användas (”autorisation d’exploitation”) till 2018.

Arbetet med att bygga K3 inleddes i mars 2010. Den andra delbetalningen på 11 miljoner euro (den första delbetalningen 2009 uppgick till 55 miljoner euro) ingick i budgeten för 2010. Ett belopp på 1 361 544 euro betalades ut under 2010 och mellanskillnaden på 9 638 456 euro ingår i ”Utestående åtaganden” (se punkt 5.2). Detta belopp avser kontrakt med byggnadsföretag som undertecknades under 2010 eller ska undertecknas under 2011. Efter ett öppet anbudsförfarande undertecknade revisionsrätten den 15 juni 2009 ett kontrakt om tjänster med ett konsortium som ska vara projektledare för uppförandet av K3-byggnaden. I projektledarens ansvar ingår bland annat att upphandla och underteckna kontrakt med byggnadsföretag för revisionsrättens räkning, övervaka genomförandet av arbetet och kontrollera relevanta fakturor före betalning. Efter det att de ansvariga avdelningarna vid revisionsrätten har kontrollerat och godkänt fakturorna för betalning är det projektledarens ansvar att betala byggnadsföretagen. I detta sammanhang ingår projektledaren ekonomiska åtaganden gentemot byggnadsföretagen. För att uppväga detta anges i kontraktet mellan projektledaren och revisionsrätten att revisionsrätten måste ha tillräckliga medel, inom ramen för vad som finns tillgängligt i budgeten, för att täcka projektledarens åtaganden gentemot byggnadsföretagen. För att garantera detta har revisionsrätten undertecknat ett kontrakt med en lokal bank om en särskild typ av förvaltningskonto (fiduciary contract) och innehar på så sätt de medel som budgetmyndigheten har ställt till förfogande. Genom att revisionsrätten använder detta särskilda konto skyddas också unionens ekonomiska intressen.

5.4 Potentiella skulder för rättstvister

Inga.

Budgetinformation om budgetåret 2010

A. Beräkning av budgetutfallet

Årets budgetutfall beräknas på grundval av beloppen från budgetgenomförandet. Budgeten för 2010 godkändes/antogs den 17 december 2009. Rapporten om budgetförvaltningen och den ekonomiska förvaltningen för budgetåret 2010 offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning nummer C 134 av den 4 maj 2011.

(euro) Betalningar från årets anslag – 121 673 823 Betalningar från anslag som förts över –60 368 584 Betalningar från anslag som avsatts för särskilda ändamål – 320 649 Årets betalningskrav som inkasserats under året 18 927 934 Betalningskrav från tidigare år som inkasserats under året 140 989 Justering av betalningskrav från tidigare år – 288 038 Betalningsbemyndiganden som förts över till nästa år –16 665 339 Anslag som förts över från tidigare år 61 197 589 Justering av överförda anslag som avsatts för särskilda ändamål 472 601 Budgetutfall – 118 577 320

Det gjordes inga tillägg eller minskningar mellan den ursprungliga och den slutliga budgeten.

B. Avstämning mellan det ekonomiska resultatet och budgetutfallet

(euro) Årets resultaträkning 57 113 695 Justering för poster som ingår i det ekonomiska resultatet men inte i budgetutfallet – 155 962 435 Differens mellan upplupna belopp vid slutet av förra året och slutet av detta året 374 703 Medel från kommissionen – 164 602 734 Differenser gällande obetalda fakturor vid årets slut 958 325 Avskrivningar av immateriella och materiella anläggningstillgångar 3 005 731 Differenser avseende avsättningar –3 996 479 Differenser avseende värdeminskningar 0 Betalningskrav från innevarande år som ännu inte inkasserats –4 837 Betalningar från anslag som förts över 60 368 584 Övrigt –52 081 747 Kursdifferenser 16 019 Justering för poster som ingår i budgetutfallet men inte i det ekonomiska resultatet –19 728 580 Förvärv (som betalats under året) –4 448 946 Betalningskrav från tidigare år som inkasserats under året 140 989 Betalningsbemyndiganden som förts över till nästa år –16 665 339 Outnyttjade betalningsbemyndiganden som förts över från föregående år som förfaller 829 005 Justering av överförda anslag som avsatts för särskilda ändamål 472 602 Betalningar för pensioner (betalas från budgeten men bokförs mot avsättningar) 0 Övrigt –56 891 Budgetutfall – 118 577 320

Oberoende bestyrkanderapport

Till ledningen för

Europeiska revisionsrätten

Vi har kontrollerat om de finansiella resurser som Europeiska kommissionen har tilldelat Europeiska revisionsrätten (nedan kallad revisionsrätten) har använts för avsedda ändamål, och att de kontrollåtgärder som införts av utanordnarna ger nödvändiga garantier för att de finansiella transaktionerna följer gällande regler och förordningar när det gäller de finansiella resurser som ställdes till förfogande och användes från den 1 januari 2010 till och med den 31 december 2010.

Revisionsrättens ledning ansvarar för bokföring och räkenskapshandlingar samt för fastställande och genomförande av lämpliga kontrollåtgärder. Vår uppgift är att avge ett uttalande utifrån vår granskning.

Vi har utfört en granskning i enlighet med den internationella standarden om bestyrkandeuppdrag Assurance Engagements other than Audits or Reviews of Historical Financial Information (ISAE 3000) såsom antagen av Commission de surveillance du secteur financier (finansinspektionen i Luxemburg). Enligt denna standard ska vi planera och utföra granskningen så att vi med rimlig säkerhet upptäcker felaktig användning av medel som på ett väsentligt sätt påverkar revisionsrättens redovisning. Vårt arbete bestod i huvudsak av en urvalsgrundad granskning av bevis till stöd för följande påståenden:

— De resurser som tilldelats revisionsrätten har använts för avsedda ändamål.

— Kontrollåtgärderna ger nödvändiga garantier för att de finansiella transaktionerna följer gällande regler och förordningar.

Följande regler och förordningar är de kriterier som använts vid granskningen:

— Rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning (nedan kallad budgetförordningen) för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (nedan kallad budgeten).

— Kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2342/2002 av den 23 december 2002 om genomförandebestämmelser för rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (nedan kallad genomförandebestämmelserna).

— Europeiska revisionsrättens beslut nr 36/2007 om interna bestämmelser för genomförandet av dess budget som antogs den 12 och 19 juli 2007. Dessa bestämmelser är en del av de förfaranden som har fastställts genom fördragen, eller i kraft av överenskommelser i enlighet med dessa, och gäller den operativa processen i samband med budgetgenomförandet.

Följande interna bestämmelser har i första hand använts som kriterier:

— Artikel 7 – Underskrifter – Alla parter som deltar i utformandet, kontrollen och registreringen av sådana transaktioner som gäller fastställande och uppbörd av inkomster eller avsättning av belopp och utförande av betalningar ska underteckna och ange datum för sitt deltagande.

— Artikel 9 – Fastighetsprojekt – Innan revisionsrätten godkänner kontraktsmässiga åtaganden för ett projekt ska den ansvariga enheten lämna en skriftlig förklaring om att projektet överensstämmer med budgetramen.

— Artikel 16 – Utbetalningar – Räkenskapsföraren ska utfärda de betalningsorder som definieras i artikel 80 i budgetförordningen efter att ha kontrollerat de obligatoriska uppgifter som beskrivs i artikel 103.1 och artikel 104 i genomförandebestämmelserna.

— Artikel 23.1 – Överföringar av anslag – I enlighet med artikel 21 i budgetförordningen ska anslag delas in efter ändamål i avdelningar och kapitel, och kapitlen ska delas in ytterligare i artiklar och punkter.

— Artikel 23.2 – Överföringar av anslag – Vid begäran om överföring ska det förklaras varför anslagen är otillräckliga. Begäran om överföring ska undertecknas av den ansvariga direktören.

— Artikel 24 – Överföringar av anslag mellan budgetår – Den ansvariga utanordnaren ska ta fram en förteckning som visar saldot för tillgängliga åtaganden. Detta saldo ska justeras i budgeträkenskaperna med hänsyn till de anslag som förfaller, och det ska framgå vilka anslag som förs över till nästa budgetår.

— Artikel 26 – Inventarieförteckning – Förteckningen över materiella tillgångar ska föras i en databas.

— Artikel 27 – Minimiförfaranden för förvaltning och intern kontroll – Förfarandena för förvaltning och intern kontroll ska upprättas av utanordnarna i enlighet med de miniminormer för intern kontroll som antagits av revisionsrätten. Varje budgettransaktion ska handläggas av den person som ansvarar för förhandskontrollen. Om den förhandskontrollsansvariga fastställer att den aktuella transaktionen uppfyller kraven i artikel 47.3 i genomförandebestämmelserna ska han eller hon godkänna transaktionen och dokumentera godkännandet.

Vi anser att vår granskning ger en rimlig grund för vårt uttalande.

Vid den granskning som beskrivs i denna rapport och på grundval av kriterierna ovan, har det inte kommit fram några omständigheter som i något väsentligt avseende tyder på att

a) de resurser som tilldelats revisionsrätten inte har använts för avsedda ändamål,

b) att kontrollåtgärderna inte ger nödvändiga garantier för att de finansiella transaktionerna följer gällande regler och förordningar.

Vår rapport lämnas endast för det ändamål som anges i det första stycket och för information, och ska inte användas i något annat syfte eller lämnas till andra parter, utom för offentliggörande i Europeiska unionens officiella tidning.