Med NextGenerationEU får EU-budgeten den ytterligare slagkraft som krävs för att kraftfullt möta de mest akuta utmaningarna. Det är fråga om ett extraordinärt, tidsbegränsat engångsinstrument som enbart får sättas in för krishantering och återhämtningsåtgärder. Medlen kommer att ledas via EU-budgeten till medlemsstaterna till stöd för investerings-och reformprioriteringar, och ska användas för att stärka de finansieringsprogram som är avgörande för återhämtningen med slutdatum den 31 december 2024. Att anskaffa medel på finansmarknaderna bidrar till att sprida ut finansieringskostnaderna över tiden, så att medlemsstaterna inte blir tvungna att göra några betydande tillskott till EU-budgeten åren 2021–2027. Kommissionen tänker också lägga fram förslag om nya egna medel som kan bidra till återbetalning av de medel som anskaffas på kapitalmarknaderna inom NextGenerationEU.

De senaste veckorna har kommissionen utnyttjat all kvarvarande flexibilitet i dagens EU-budget för att styra varje tillgänglig euro till att rädda liv och skydda försörjning. Dessa åtgärder har bevisat att EU-budgeten har förmågan att tillhandahålla betydande stöd i rätt tid till medlemsstaterna under en kris. Åtgärderna har också uttömt all kvarvarande flexibilitet i dagens EU-budget, vilket visar på det akuta behovet av nya åtgärder för att driva på de nästa avgörande etapperna i återhämtningen.

Genom React-EU vill kommissionen anslå 55 miljarder euro i ytterligare sammanhållningspolitiska medel till och med 2022, 50 miljarder euro från NextGenerationEU under 2021 och 2022 samt 5 miljarder euro redan 2020 genom ändringar av den nuvarande budgetramen. Detta ska bygga på de gällande sammanhållningsreglerna, bl.a. den exceptionella flexibilitet som infördes genom investeringsinitiativen mot coronaeffekter. Enligt dessa förslag kommer ytterligare finansiering att tillhandahållas under 2020–2022 för de nuvarande sammanhållningsprogrammen och Fonden för europeiskt bistånd till dem som har det sämst ställt, vilket gör det möjligt att utan avbrott finansiera centrala krisreparationsåtgärder och stöd till dem som har det sämst ställt.

De privata investeringarna drabbas hårt av krisen: enligt kommissionens analys kan den privata sektorns investeringar minska med över 1 biljon euro under 2020 och 2021. För att tillgodose den europeiska ekonomins investeringsbehov krävs brådskande åtgärder för att vända denna tendens och skapa förutsättningar för en investeringsledd återhämtning. Dessa investeringar är särskilt viktiga för att den gröna och digitala omställningen i EU ska lyckas, där det enligt kommissionens uppskattning finns investeringsbehov på minst 1.2 biljoner euro under samma period. Investeringar i viktiga sektorer och viktig teknik, t.ex. 5G, artificiell intelligens, ren vätgas och havsbaserad förnybar energi, är nyckeln till EU:s framtid.

InvestEU ska ge viktigt stöd till företag under återhämtningen och leda till att de privata investerarna fokuserar tydligt på EU:s politiska prioriteringar på medellång och lång sikt, särskilt den europeiska gröna given och digitaliseringen. Programmet ska öka Europeiska investeringsbanksgruppens de nationella utvecklingsbankernas risktagningsförmåga för att stödja den ekonomiska återhämtningen. Genom att mobilisera betydande privata investeringar ska det komplettera det omedelbara stöd som tillhandahållits under krisreparationsfasen av instrumentet för solvensstöd och React-EU och finansieringen enligt nästa ram för sammanhållningspolitiken och andra program.

Kommissionen föreslår att 86 miljarder euro anslås till instrumentet för grannskapspolitik, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete via en ny garanti för yttre åtgärder, och till Europeiska fonden för hållbar utveckling för att stödja partnerländerna, särskilt på västra Balkan, i EU:s grannskap och i övriga Afrika, i deras insatser för att bekämpa och återhämta sig från pandemins konsekvenser, i samarbete med internationella partner som de internationella finansinstituten, FN och Världshälsoorganisationen. En riktad anpassning av den gällande budgetramen gör att 1 miljard euro kan tillhandahållas i ytterligare stöd redan under 2020.

Kommissionen anser fortfarande att en utfasning av alla rabatter skulle göra den fleråriga budgetramen mer balanserad. Med tanke på de ekonomiska konsekvenserna av covid-19-pandemin skulle dock en utfasning av rabatterna i den aktuella situationen medföra orimliga höjningar av vissa medlemsstaters bidrag under åren 2021–2027. För att undvika detta kan dagens rabatter fasas ut under en mycket längre tid än i kommissionen förslag från 2018.

För att tillhandahålla den budgetkapacitet som krävs för täcka de potentiella skulderna för finansieringen av NextGenerationEU och enligt budgetdisciplinens krav, ska det reviderade beslutet om egna medel innehålla en exceptionell och tillfällig höjning av taken för egna medel för åtaganden och betalningar med 0,6 % av EU:s bruttonationalinkomst. Höjningen av taken får endast användas för att tillgodose behoven under covid-19-krisen och är begränsad till den tid som krävs för att täcka dessa skulder.

Kommissionen är fast besluten att genomföra den gröna given. Här kan gröna egna medel kunna bidra till återhämtningen och samtidigt stödja den gröna omställningen i ekonomin och samhället i EU. Några alternativ är egna medel som bygger på systemet för handel med utsläppsrätter, eventuellt utvidgat till att omfatta sjöfart och luftfart, och en mekanism för koldioxidjustering vid gränserna. Egna medel som bygger på utsläppsrätter, vilket diskuterades vid Europeiska rådets möte i februari 2020, skulle göra det möjligt för medlemsstaterna att behålla lika stora inkomster som de fick från auktioner under den senaste tiden. Alla inkomster från det europeiska systemet för handel med utsläppsrätter över det taket skulle gå till EU:s budget. Sådana egna medel skulle ge EU:s budget ett tillskott på cirka 10 miljarder euro, beroende på hur koldioxidpriset utvecklas och huruvida systemet utvidgas till andra sektorer. Samtidigt är det viktigt att EU-företag kan konkurrera med företag utanför EU på lika villkor. En mekanism för koldioxidjustering vid gränserna skulle bidra till att förebygga koldioxidläckage, vilket motverkar EU:s ansträngningar att ställa om till ett koldioxidneutralt samhälle. En mekanism för koldioxidjustering vid gränserna kan ge ytterligare intäkter på uppskattningsvis 5–14 miljarder euro, beroende på dess tillämpningsområde och utformning. Företagen har enorm nytta av EU:s inre marknad och kommer att överleva krisen, bl.a. tack vare direkt och indirekt EU-stöd och nationellt stöd, och kan bidra till återuppbyggnaden av den inre marknaden under återhämtningen. Man kan här tänka sig egna medel som bygger på företagens verksamhet som beroende på utformningen kan ta in cirka 10 miljarder euro per år. En digital skatt kan utgå från OECD:s arbete med bolagsbeskattning av en betydande digital närvaro, och kommissionen stöder aktivt diskussionerna inom OECD och G20 och är redo att agera om ingen global överenskommelse nås. En digital skatt på företag med en omsättning på över 750 miljoner euro kan dra in upp till 1,3 miljarder euro per år till EU:s budget. Sådana nya egna medel kan bidra till amorteringar av och ränta på den marknadsfinansiering som anskaffats inom NextGenerationEU. Om de införs 2024 kan medlemsstaternas nationella bidrag till den fleråriga budgetramen 2021–2027 minska, räknat som andel av deras ekonomi, jämfört med deras inbetalningar 2020.

Alla inkomst- och betalningsflöden som bygger på NextGenerationEU tillkommer utöver de anslag som tilldelas under det årliga budgetförfarandet och påverkar därför inte att saldot i de offentliga finanserna. Dessa flöden, inklusive ränta, kommer att redovisas tydligt i budgeten för att illustrera deras tillfälliga och exceptionella karaktär och för att ge full insyn.

De ekonomiska konsekvenserna av coronaviruspandemin visar även hur viktigt det är med tillräckligt budgetutrymme för unionen vid ekonomiska chocker som leder till en minskning av bruttonationalinkomsten. För att bevara en tillräcklig marginal under taken för unionens egna medel för att täcka de ekonomiska skyldigheter och eventualförpliktelser som förfaller tillbetalning under ett givet år, även med den mest ogynnsamma ekonomiska utvecklingen, föreslår kommissionen att taken för egna medel permanent höjs till 1,46 % av EU:s bruttonationalinkomst för åtaganden och till 1,40 % för betalningar.

4.Slutsatser – vägen till en snabb överenskommelse om en ambitiös budget för den europeiska återhämtningen

I denna tid av extraordinära svårigheter och osäkerhet behöver EU mer än någonsin visa sig berett att agera beslutsamt och staka ut vägen mot en bättre morgondag. En överenskommelse om en ambitiös återhämtningsplan med EU:s budget i centrum kommer att ge EU bästa möjliga förutsättningar för framgång. NextGenerationEU ska ta vara på EU-budgetens fulla potential att rivstarta ekonomin och öka EU:s hållbarhet, resiliens och strategiska självständighet. Utgångspunkten är EU:s erfarenheter av att utnyttja marknadsfinansiering, men utökat till den omfattning av stöd som det finns ett akut behov av i dagens situation. En förstärkt flerårig budgetram 2021–2027 blir vägledande för ett EU som går ut ur krisen mot en långsiktig återhämtning, med den nödvändiga finansieringen för omedelbara behov och långsiktiga investeringar i den gröna och digitala omställningen.

För att återhämtningsplanen ska lyckas måste den inte bara vara stor och ha höga ambitioner, utan insatserna måste också ske snabbt och anpassas efter utvecklingen . Det finns ett akut behov av ekonomiskt stöd i många delar av unionen för att hålla företagen i gång och stödja dem som behöver det mest. Det är också ont om tid att komma överens om den långsiktiga ramen – men det är inte för sent. En snabb överenskommelse gör det möjligt att inleda de utökade programmen i tid.

Kommissionen ställer sig bakom Europaparlamentets fastavilja att säkerställa en smidig övergång till den nya budgetramen. Att förlänga den nuvarande budgetramen kan dock inte ersätta en heltäckande överenskommelse om en ny, modern långtidsbudget. Det är det enda sättet att EU unionen med de nya program och verktyg som är avgörande för att sätta återhämtningsplanen i verket. Det interinstitutionella arbetets fulla och odelade fokus under de närmaste veckorna bör därför vara att färdigställa NextGenerationEU och den nya budgetramen.

Europeiska kommissionen uppmanar Europeiska rådet och medlagstiftarna att skyndsamt behandla dessa förslag i syfte att nå en politisk överenskommelse i Europeiska rådet senast i juli.

Ett snabbt beslut om förslaget till ändring av den gällande budgetramen gör att tilläggsfinansiering omedelbart kan göras tillgängligt för React-EU, instrumentet för solvensstöd samt Europeiska fonden för hållbar utveckling, med tanke på hur brådskande dessa behov är.

Kommissionen kommer sedan att samarbeta nära med Europaparlamentet och rådet för att slutföra en överenskommelse om den framtida långsiktiga ramen och de tillhörande sektorsprogrammen. Att slutföra detta arbete i början av hösten skulle innebära att den nya långtidsbudgeten kan vara på plats för att driva på den europeiska återhämtningen den 1 januari 2021.

Att agera nu visar att unionen står redo att göra det som krävs för att få ekonomin i gång igen, skydda försörjningen för alla i EU och investera i EU:s långsiktiga övergång till en mer rättvis, miljövänlig och digital framtid.