Rekommendation till RÅDETS BESLUT om förekomsten av ett alltför stort underskott i Grekland

(framlagd av kommissionen)

MOTIVERING

Den 7 april 2004 offentliggjorde kommissionen sina vårprognoser [1]. Enligt prognoserna, som tog hänsyn till de reviderade uppgifter som Grekland meddelade den 30 mars 2004, men som ännu inte har godkänts av Eurostat, blev underskottet i den offentliga sektorns finanser 2,95 % av BNP 2003. Efter kontakter med Eurostat lämnade de grekiska myndigheterna i slutet av april in ytterligare en reviderad anmälan med uppgift om ett underskott för 2003 på 3,2 % av BNP, vilket således innebär ett överskridande av fördragets referensvärde på 3 % av BNP och en betydande ökning jämfört med underskottet 2002 (1,5 % av BNP). Den offentliga bruttoskulden ligger dessutom med 103,0 procentenheter av BNP långt över fördragets referensvärde på 60 %. På grundval av detta faktaunderlag inledde kommissionen förfarandet vid alltför stora underskott beträffande Grekland den 19 maj 2004, genom att anta den rapport som avses i artikel 104.3 i fördraget [2].

[1] Kommissionens vårprognos 2004 återfinns på följande webbplats: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/publications/european_economy/2004/ee204en.pdf.

[2] Den fullständiga texten till denna rapport återfinns på följande webbplats: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/procedures_en.htm.

Tillämpningen av förfarandet vid alltför stora underskott regleras av artikel 104 i fördraget och av rådets förordning (EG) nr 1467/97 "om påskyndande och förtydligande av tillämpningen av förfarandet vid alltför stora underskott", som utgör en del av stabilitets- och tillväxtpakten [3].

[3] EGT L 209, 2.8.1997.

I kommissionens rapport i enlighet med artikel 104.3 i fördraget fastslogs att det offentliga underskottet på drygt 3,2 % av BNP för 2003, vilket överstiger fördragets referensvärde på 3 % av BNP, inte uppstått till följd av en i stabilitets- och tillväxtpaktens mening osedvanlig händelse utanför de grekiska myndigheternas kontroll, och inte heller uppstått till följd av en kraftig konjunkturnedgång, som i stabilitets- och tillväxtpakten definieras som ett årligt fall i real BNP på minst 2 %. Underskottet uppstod tvärtom i en situation med starkt positiv tillväxt, med en BNP-tillväxt i reala termer 2003 på 4,2 % 2003 och ett positivt produktionsgap på omkring 1,5 % av BNP. Utfallet för underskottet i den offentliga sektorns finanser skall jämföras med det mål för underskottet på 0,9 % av BNP som lades fast i det uppdaterade stabilitetsprogrammet från december 2002. Den betydande avvikelsen beror på icke-återkommande faktorer (överskridanden av utgiftstaken i samband med förberedelserna av de olympiska spelen och kompensation för skador orsakade av vädret), högre primära utgifter än planerat (sociala transfereringar och löner i den offentliga sektorn) och lägre budgetinkomster än planerat (moms, inkomstskatt och omklassificering av transaktionsslaget för en betalning från Postsparbanken till regeringen). Beträffande utvecklingen under 2004 hävdas i rapporten att det offentliga underskottet sannolikt kommer att öka och ligga kvar över 3 % av BNP, om inte ytterligare åtgärder vidtas.

I kommissionens rapport, grundad på kommissionens vårprognoser, fastställdes också att den offentliga skuldkvoten uppgick till 103 % av BNP 2003, vilket ligger långt över fördragets referensvärde på 60 %. Det konstateras även att kommissionen räknar med att skuldkvoten kommer att minska endast marginellt, till 102,8 % av BNP 2004, vilket är högre än 98,3 % av BNP, som är den siffra som rapporterades av de grekiska myndigheterna den 4 maj 2004. Enligt rapporten ger såväl den höga skuldkvoten som dess långsamma minskning anledning till oro, särskilt under en period av hög nominell tillväxt och ett positivt och växande produktionsgap.

I fördragets artikel 104.4 föreskrivs att "[d]en kommitté som upprättas enligt artikel 114 (dvs. Ekonomiska och finansiella kommittén) skall yttra sig över kommissionens rapport". Kommittén avgav sitt yttrande den 2 juni 2004, och anslöt sig till den bedömning som kommissionen gjort i sin rapport. Kommittén fastslog särskilt att utvecklingen för de offentliga finanserna i Grekland under 2003 tydde på ett alltför stort underskott enligt båda de kriterier som anges i artikel 104.2 för fastställande av sådana underskott. Även om man tar hänsyn till andra relevanta faktorer, särskilt det ekonomiska läget på medellång sikt och kvoten för de offentliga investeringarna, påverkas inte den bedömning som baseras på kriterierna. Kommittén fann också att det med den politik som för närvarande drivs och med nuvarande tillväxtperspektiv är sannolikt att underskottet i de offentliga finanserna skulle fortsätta att överstiga fördragets referensvärde under 2004 och att den offentliga bruttoskuldkvoten även under år 2004 skulle ligga kvar långt över fördragets referensvärde på 60 % av BNP. Kommittén ansåg att såväl den höga skuldkvoten som dess långsamma minskning ger anledning till oro, särskilt under en period av hög nominell tillväxt och positiva och växande produktionsgap.

Kommissionen anser, efter att ha granskat de relevanta faktorer som den tagit hänsyn till i sin rapport och med beaktande av Ekonomiska och finansiella kommitténs yttrande, att det föreligger ett alltför stort underskott i Grekland. Detta yttrande, som antogs av kommissionen den 24 juni 2004, har avgivits till rådet i enlighet med artikel 104.5 i fördraget. Kommissionen rekommenderar rådet att fatta ett beslut med denna innebörd i enlighet med artikel 104.6 och överlämnar härmed en rekommendation till ett sådant beslut. Vidare överlämnar kommissionen till rådet en rekommendation till rådets rekommendation som, i enlighet med fördragets artikel 104.7, skall föreläggas Grekland för att få denna situation att upphöra.

RÅDETS BESLUT om förekomsten av ett alltför stort underskott i Grekland

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR FATTAT DETTA BESLUT

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 104.6 i detta,

med beaktande av kommissionens rekommendation,

med beaktande av de påpekanden som har gjorts av Grekland, och

av följande skäl:

(1) Enligt artikel 104 i fördraget skall medlemsstaterna undvika alltför stora underskott i den offentliga sektorns finanser.

(2) Stabilitets- och tillväxtpakten grundas på målsättningen om sunda offentliga finanser som ett sätt att stärka förutsättningarna för prisstabilitet och stark varaktig tillväxt som främjar skapandet av sysselsättning.

(3) I förfarandet vid alltför stora underskott enligt artikel 104 föreskrivs att det skall beslutas huruvida det föreligger ett alltför stort underskott. I protokollet om förfarandet vid alltför stora underskott som bifogats fördraget anges närmare bestämmelser om genomförandet av förfarandet vid alltför stora underskott. I rådets förordning (EG) nr 3605/93 [4] ändrad genom rådets förordning (EG) nr 475/2000 [5] och genom kommissionens förordning (EG) nr 351/2002 [6] fastställs detaljerade regler och definitioner för tillämpningen av bestämmelsen i nämnda protokoll.

[4] EGT L 332, 31.12.1993, s. 7.

[5] EGT L 58, 3.3.2000, s. 1.

[6] EGT L 55, 26.2.2002 s. 23.

(4) I artikel 104.5 i fördraget anges att kommissionen skall avge ett yttrande till rådet om kommissionen anser att det föreligger eller kan uppstå ett alltför stort underskott i en medlemsstat. Kommissionen avgav ett sådant yttrande om Grekland till rådet den 24 juni 2004. Efter att ha undersökt alla relevanta faktorer som den tagit hänsyn till i sin rapport i enlighet med artikel 104.3 och med beaktande av Ekonomiska och finansiella kommitténs yttrande i enlighet med artikel 104.4, drog kommissionen i sitt yttrande av den 24 juni 2004 slutsatsen att det föreligger ett alltför stort underskott i Grekland.

(5) Genom artikel 104.6 i fördraget fastställs att rådet skall beakta eventuella synpunkter från den berörda medlemsstaten innan rådet, efter en allsidig bedömning, avgör huruvida ett alltför stort underskott föreligger.

(6) Den allsidiga bedömningen leder till följande slutsatser: Underskottet i den offentliga sektorns finanser uppgick 2003 till 3,2 % av BNP i Grekland. Att referensvärdet 3 % av BNP överskreds 2003 uppstod inte som ett resultat av en, i stabilitets- och tillväxtpaktens mening, osedvanlig händelse utanför de grekiska myndigheternas kontroll och inte heller till följd av en allvarlig konjunkturnedgång. Underskottet uppstod tvärtom i en situation med starkt positiv tillväxt, som uppgick till 4,2 % 2003 och ett positivt produktionsgap på omkring 1,5 % av BNP. Utfallet för underskottet i den offentliga sektorns finanser skall jämföras med det mål för underskottet på 0,9 % av BNP som lades fast i det uppdaterade stabilitetsprogrammet från december 2002. Enligt kommissionen beror den betydande avvikelsen på dels extraordinära engångsfaktorer (överskridanden av utgiftstaken i samband med förberedelserna av de olympiska spelen och kompensation för skador orsakade av vädret), högre primära utgifter än planerat (sociala transfereringar och löner i den offentliga sektorn) och lägre budgetinkomster än planerat (moms, inkomstskatt och omklassificering av transaktionsslaget för en betalning från Postsparbanken till regeringen).

(7) Kommissionen beräknar i sina vårprognoser 2004, på grundval av antagandet om en oförändrad politik och ett underskott för 2003 på 2,95 % av BNP, som är den uppgift som anmäldes i slutet av mars, att det offentliga underskottet 2004 kommer att uppgå till 3,2 % av BNP.

(8) Skuldkvoten var 103 % av BNP 2003, långt över fördragets referensvärde 60 %. Kommissionen beräknar även i sina prognoser från våren 2004 att skuldkvoten kommer att minska endast marginellt, till 102,8 % av BNP 2004, vilket är högre än 98,3 % av BNP, som är den siffra som rapporterades av de grekiska myndigheterna den 4 maj 2004. Både den höga skuldkvoten och dess långsamma minskning ger anledning till oro, särskilt under en period av hög nominell tillväxt och ett positivt och växande produktionsgap.

(9) Det råder för närvarande osäkerhet om kvaliteten på uppgifterna om de offentliga finanserna. Siffran för det offentliga underskottet på 3,2 % av BNP i anmälan från den 4 maj skall jämföras med den uppgift som anmäldes i början av mars, 1,7 %, som sedermera ändrades till 2,95 % av BNP i slutet av samma månad, efter den nya regeringens initiativ att genomföra en grundlig revision av de offentliga finanserna. Eftersom det återstod öppna frågor runt de underliggande uppgifterna åtog sig de grekiska myndigheterna att snabbt lösa de mest brådskande problemen i nära samarbete med Eurostat. Även om Eurostat har godkänt siffrorna i anmälan från den 4 maj finns det dock tydliga tecken på att det kommer att behöva göras ytterligare betydande korrigeringar, som i fråga om underskotten med stor sannolikhet kommer att bli uppåt, för 2003 och åren dessförinnan, när det blir tid för nästa ordinarie anmälan i september 2004. Dessa korrigeringar förväntas medföra att även uppgifterna om underskottet för 2004 behöver revideras uppåt.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Efter en allsidig bedömning framgår det att det föreligger ett alltför stort underskott i Grekland.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till Republiken Grekland.

Utfärdat i Bryssel (den 5 juli 2004).

På rådets vägnar