Rekommendation till

RÅDETS REKOMMENDATION

för att få situationen med ett alltför stort offentligt underskott att upphöra i Rumänien

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 126.7,

med beaktande av kommissionens rekommendation, och

av följande skäl:

(1)I enlighet med artikel 126 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) ska medlemsstaterna undvika alltför stora underskott i den offentliga sektorns finanser.

(2)Stabilitets- och tillväxtpakten syftar till att genom sunda offentliga finanser stärka förutsättningarna för prisstabilitet och stark hållbar tillväxt som kan bidra till ökad sysselsättning.

(3)Den [17 mars] 2020 fastställde rådet, i enlighet med artikel 126.6 i EUF-fördraget, att Rumänien har ett alltför stort underskott.

(4)I enlighet med artikel 126.7 i EUF-fördraget och artikel 3.4 i rådets förordning (EG) nr 1467/97 ska rådet ge rekommendationer till den berörda medlemsstaten för att denna ska åtgärda situationen med ett alltför stort underskott inom en viss tid. I rekommendationen ska den berörda medlemsstaten få högst sex månader på sig att vidta effektiva åtgärder för att korrigera det alltför stora underskottet. I sin rekommendation om att korrigera ett alltför stort underskott ska rådet också som ett riktmärke begära att årliga budgetmål uppnås som, på grundval av den prognos som ligger till grund för rekommendationen, är förenliga med en årlig förbättring av det strukturella saldot på minst 0,5 % av BNP, dvs. det konjunkturrensade saldot exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder.

(5)Enligt kommissionens vinterprognos 2020, utvidgad med finanspolitiska variabler fram till 2022, beräknas den reala BNP-tillväxten ha uppgått till 3,9 % 2019. Utifrån antagandet om oförändrad politik beräknar kommissionen den reala BNP-tillväxten vara måttlig men stabil med 3,8 % 2020 och 3,5 % 2021 och 2022. Å ena sidan skulle den betydande finanspolitiska stimulansen genom nuvarande politik fortsätta att driva på den privata konsumtionen. Å andra sidan skulle en fortsatt ökning av underskottet i de offentliga finanserna urholka konsumenternas och investerarnas förtroende för hållbarheten vad gäller ekonomins tillväxt. Det leder till att en försvagning av investeringarna väntas, eftersom privata investerare tar hänsyn till ökande makroekonomiska obalanser. Nettoexportens bidrag väntas fortsätta vara negativ under prognosperioden, eftersom exporten fortsätter att påverkas av en svag extern efterfrågan, samtidigt som importen understöds av den privata konsumtionen. Detta skulle i sin tur förvärra det redan höga underskottet i bytesbalansen.

(6)Den 10 december 2019 antog regeringen och sände till parlamentet den finanspolitiska och budgetpolitiska strategin för 2020–22 (nedan kallad den finanspolitiska strategin), med ett reviderat allmänt mål för underskottet i de offentliga finanserna på 3,8 % av BNP 2019, vilket överskrider fördragets referensvärde på 3 % av BNP. Denna revision, som ökat från den ursprungliga beräkningen på 2,8 % av BNP 2019, grundades på uppgifter om budgetgenomförandet hittills under året. Den finanspolitiska strategin offentliggjordes i lag den 18 december 2019.

(7)I kommissionens vinterprognos 2020, förlängd med finanspolitiska variabler fram till 2022, beräknas underskottet i de offentliga finanserna ligga kvar över fördragets referensvärde på 3 % av BNP under hela prognosperioden. Kommissionens beräknar, baserat på antagandet om oförändrad politik, ett underskott i de offentliga finanserna på 4,0 % av BNP 2019, 4,9 % 2020, 6,9 % 2021 och 7,7 % 2022. Det strukturella underskottet beräknas försämras med 1,0 % av BNP 2019, med ytterligare 1,9 % av BNP 2021 och med ytterligare 0,8 % 2022. Den beräknade ökningen av underskottet beror främst på betydande pensionsökningar som godkändes under sommaren 2019. De ökade utgifterna för pensioner skulle bidra med 0,9 procentandelar av BNP till ökningen av underskottet under 2020, 1,7 procentandelar av BNP 2021 och 1,1 procentandelar av BNP 2022. Fördubblingen av barnbidraget som ska träda i kraft från och med augusti 2020 beräknas få en årlig finanspolitisk kostnad på 0,6 % av BNP. I den finanspolitiska strategin beräknar regeringen ett offentligt underskott på 3,6 % av BNP 2020, 3,4 % 2021 och 2,8 % 2022. På grundval av regeringens beräkningar skulle detta leda till en strukturell anpassning på 0,3 % 2020, 0,2 % 2021 och 0,6 % 2022. Anpassningen av den finanspolitiska strategin är till största delen utgiftsbaserad. I synnerhet väntas utgifterna för ersättningar till anställda, för varor och tjänster och kapitalutgifter, som inte samfinansieras av EU, att minska som andel av BNP. Den lägre prognosen för underskottet i den finanspolitiska strategin jämfört med kommissionens prognos härrör från mer optimistiska underliggande makroekonomiska prognoser i den finanspolitiska strategin och från det faktum att den finanspolitiska strategin inte beaktar finanspolitiska konsekvenser av vissa genomförda åtgärder, medan den planerade återhållsamheten vad gäller löpande utgifter inte helt stöds av genomförda, eller trovärdigt aviserade, åtgärder och därför inte fullt ut kan beaktas i kommissionens prognos.

(8)Rumäniens offentliga skuld uppgick till 34,7 % av BNP 2018. Enligt kommissionens prognos beräknas den offentliga skulden öka till 46,6 % av BNP 2022 och därmed ligga kvar under fördragets referensvärde.

(9)I enlighet med artikel 3.4 i rådets förordning (EG) nr 1467/97 ska korrigeringen av det alltför stora underskottet slutföras under det år som följer på det år då underskottet fastställdes (i detta fall 2021), om inte särskilda omständigheter föreligger. Anpassningsbanan bör fastställas i enlighet med förordning (EG) nr 1467/97, med hänsyn tagen till medlemsstatens finansiella och ekonomiska läge.

(10)För närvarande föreligger sådana särskilda omständigheter i Rumänien. En korrigering av det alltför stora underskottet fram till 2021 skulle kräva en alltför skarp finanspolitisk korrigering och resultera i ett betydande produktionsbortfall. En längre anpassningsbana, som ändå kräver betydande årliga korrigeringar, skulle få mer gradvisa konsekvenser för tillväxten och tar hänsyn till det faktum att budgetåret 2020 redan har inletts. Strukturella reformer som fullföljs parallellt med en finanspolitisk konsolidering kommer att bidra till att säkerställa en hållbar korrigering av det alltför stora underskottet. Mot denna bakgrund och med hänsyn till Rumäniens finansiella och ekonomiska situation är det önskvärt att fastställa tidsfristen för korrigeringen av det alltför stora underskottet till 2022.