Kommissionens meddelande till Europaparlamentet och Rådet - Årlig politisk strategi för 2004

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

1. Inledning

2. Läget i unionen 2004 - att slutföra Prodi-kommissionens mandatperiod

3. Politiska prioriteringar för 2004: medlemskap blir verklighet

3.1. Anslutningen av tio nya medlemsstater

3.2. Stabilitet

3.3. Hållbar tillväxt

4. Fleråriga framtidsutsikter och bidrag till Europeiska unionens fleråriga programplanering

5. Urval av initiativ för utvidgad konsekvensanalys i den årliga politiska strategin för 2004

6. Personal och budgetresurser i en utvidgad union: allmänna ramar enligt den politiska strategin för 2004

6.1. Allmänna ramar för personalresurserna

6.1.1. Anslutningen av tio nya medlemsstater

6.1.2. Bidrag till en central pool för prioriteringarna nr 2 och 3

6.1.3. Totala personalresurser för de tre prioriteringarna

6.1.4. Behov kopplade till genomförandet av reformen

6.1.5. Rubrik 5

6.1.6. Omfördelning av resurser som frigörs genom utläggning av verksamhet på entreprenad

6.1.7. Generaldirektoraten och yttre förbindelser

6.2. Budgetresurser: snäva ramar för 2004

6.2.1. Budgetkonsekvenser av de politiska prioriteringarna: Utvidgningen

6.2.2. Budgetkonsekvenser av de politiska prioriteringarna: Stabilitet

6.2.3. Budgetkonsekvenser av de politiska prioriteringarna: Hållbar tillväxt

1. Inledning

Kommissionens årliga politiska strategi är det första steget i den strategiska planering och programplanering som infördes 2001. Strategin syftar till att fastställa kommissionens politiska prioriteringar och till att garantera att resurserna för att förverkliga de politiska prioriteringarna för 2004 är rätt avpassade till de politiska initiativen.

Syftet med den årliga politiska strategin för 2004 är följande:

- Fastställa de politiska prioriteringarna för 2004.

- Ange vilka politiska initiativ som är viktigast för att förverkliga de fastställda prioriteringarna.

- Besluta om budgetriktlinjer för det berörda året för att se till att det finns tillräckliga resurser för de prioriterade initiativen och för att täcka resursbehoven för den löpande verksamheten och för större förändringar när det gäller målen, med beaktande av begränsningarna i budgetplanen.

- Fastställa riktlinjer för den ekonomiska planeringen.

- Fastställa vilka utvidgade konsekvensanalyser som ska genomföras för de förslag som läggs fram under 2004.

- Bidra till förberedelserna av Europeiska unionens fleråriga programplanering för perioden 2004-2006.

Den årliga politiska strategin ger ramarna för budget- och lagstiftningsarbetet. Strategin kommer slutligt att färdigställas i samband med att budgeten antas och kommissionen presenterar sitt lagstiftnings- och arbetsprogram.

Efter antagandet av den årliga politiska strategin utarbetas det preliminära budgetförslaget och dialogen inleds mellan institutionerna utifrån riktlinjerna i den årliga politiska strategin. Kommissionen lägger fram den årliga politiska strategin för Europaparlamentet och rådet så snart som möjligt efter att den har antagits i februari. Därefter kommer kommissionens ordförande att inleda en debatt om den årliga politiska strategin vid ett möte i rådet (allmänna frågor) och vid Europaparlamentets plenarsammanträde.

Under följande tre månader diskuterar kommissionen den årliga politiska strategin med parlamentet och rådet. Kommissionsledamöterna deltar i en bilateral dialog med de utskott i Europaparlamentet som berörs av genomförandet av prioriteringarna i den årliga politiska strategin. Kommissionen startar en liknande dialog med rådet och de två medlemsstater som innehar ordförandeskapet i rådet under den period som omfattas av den årliga politiska strategin. I år kommer kommissionen för första gången att utvidga dialogen till att även omfatta utsikterna för Europeiska unionen under perioden 2004-2006 för att bidra till Europeiska unionens första fleråriga politiska programplanering. Inom ramen för de pågående diskussionerna om det interinstitutionella avtalet undersöker kommissionen för närvarande hur denna nya typ av långtidsplanering på ett tillfredsställande sätt kan införas för alla berörda aktörer.

I september kommer kommissionen att till Europaparlamentet och rådet utarbeta en lägesrapport för översyn av resultaten av ovanstående dialog. I detta dokument förtecknas de viktigaste lagstiftningsförslag som kommissionen avser att ta upp i sitt lagstiftnings- och arbetsprogram, vid behov med en uppdatering av de politiska prioriteringarna för kommande år och en översyn av eventuella konsekvenser för resurserna. Detta arbete slutförs med antagandet av lagstiftnings- och arbetsprogrammet, i vilket kommissionen utifrån budgetförfarandet och resultaten av dialogen mellan institutionerna tillkännager vilka förslag den tänker lägga fram under det kommande året. Allt detta ligger sedan till grund för den operativa programplaneringen vid generaldirektoraten och övriga avdelningar, som omsätter de politiska prioriteringarna i sina årliga förvaltningsplaner. Genomförandet av de årliga förvaltningsplanerna redovisas sedan i de årliga verksamhetsrapporterna. Kommissionen antar en sammanfattning av dessa, som överlämnas till Europaparlamentet, rådet och revisionsrätten.

2. Läget i unionen 2004 - att slutföra Prodi-kommissionens mandatperiod

a) År 2004 är ett år av historisk betydelse för Europeiska unionen. Det kommer att präglas av tre viktiga händelser:

* Under förutsättning att anslutningsfördragen ratificeras kommer Cypern, Estland, Lettland, Litauen, Malta, Polen, Slovakien, Slovenien, Tjeckien och Ungern att bli medlemmar i Europeiska unionen den 1 maj 2004. Detta är en vändpunkt i Europas historia, ett ögonblick då Öst- och Västeuropa förenas i en union. Med 25 medlemsstater och 455 miljoner invånare kommer Europeiska unionen att börja ta ett nytt kontinentalt ansvar och ett politiskt ledarskap.

* I juni 2004 kommer medborgarna att välja upp till 732 ledamöter till Europaparlamentet. Europaparlamentet kommer i sin tur att godkänna nomineringen av den nya kommissionen med en ledamot från varje medlemsstat. Vid denna tidpunkt är det mycket viktigt att medborgarna i den utvidgade Europeiska unionen känner att unionen tillgodoser deras behov och tar upp de frågor som oroar dem. Därför krävs informationsinsatser till allmänheten i en omfattning som tidigare aldrig skådats.

* Efter det att konventet har slutfört sitt arbete och en regeringskonferens har genomförts är det möjligt att vi under 2004 får se ett nytt grundfördrag med en ny struktur och ett nytt innehåll för Europeiska unionen, som sedan ska ratificeras av medlemsstaterna.

b) År 2004 är också det sista året i mandatperioden för denna kommission. Den har gjort utvidgningen till den allt dominerande prioriteringen och kommer därför att se de nya medlemsstaternas anslutning under detta sista år som ett bevis på att den har lyckats förverkliga denna prioritering. En av de första uppgifterna kommer att vara att välkomna kommissionsledamöterna från de nya medlemsstaterna, som under en kort övergångsperiod kommer att stödja arbetet i denna kommission, och de nya tjänstemännen. Den nya kommissionen kommer att tillträda den 1 november 2004.

Mot bakgrund av detta vill denna kommission lämna en grund till en framgångsrik utvidgning av EU. I detta sammanhang noterar kommissionen att de mål som man satte upp i början av mandatperioden ska förverkligas under 2004:

* Nya styrelseformer: Kommissionen kommer att lämna en förvaltning med en moderniserad och enhetlig förvaltningssyn som är väl anpassad till de utmaningar den står inför när det gäller att fullt ut genomföra vitboken om den administrativa reformen. Förbättringen av EU:s styrelseformer kommer också att börja ge resultat. Kommissionen kommer att utarbeta förslaget till den nya budgetplanen, som ska vägleda EU:s politik och budget för perioden efter 2006.

* Stabilisera vår världsdel: En framgångsrik utvidgning innebär ett viktigt steg mot en stabilisering av vår världsdel. Förberedelserna med att få med Bulgarien och Rumänien i Europeiska unionen 2007 kommer att fortsätta. Under 2004 kommer kommissionen att lägga fram sin bedömning om huruvida Turkiet uppfyller de politiska kriterierna för medlemskap i Europeiska unionen. I ett vidare internationellt perspektiv ska förhandlingarna om Doha-agendan för utveckling vara slutförda i slutet av 2004. Under 2004 kommer kommissionen att förbereda en allmän översyn av Cotonou-avtalet under 2005.

* Mot en ny ekonomisk och social agenda: I början av sin mandatperiod (mars 2000) upprättade kommissionen Lissabonstrategin tillsammans med rådet. Strategin kommer att vara långt framskriden 2004. Den har bland annat resulterat i den sociala agenda som antogs i Nice, Europabolagsordningen, eEurope, det europeiska området för forskningsverksamhet och handlingsplanen för finansiella tjänster. Under 2002 blev euron den gemensamma valutan för de flesta medlemsstater och 2004 trädde det gemensamma europeiska luftrummet i kraft.

* Ökad livskvalitet: År 2004 är slutåret för det mandat som Europeiska rådet lämnade vid sitt möte i Tammerfors om att skapa ett europeiskt område med frihet, säkerhet och rättvisa. Kommissionen har lagt fram alla lagstiftningsförslag som enligt fördragen krävs för det första steget på detta område och har kommit en god bit på väg när det gäller nya prioriteringar för hanteringen av migrationsfrågor, särskilt i fråga om bevakningen av Europeiska unionens yttre gränser, integreringen av invandrare och samarbetet med länder utanför unionen. När det gäller åtgärder för att ta itu med medborgarnas oro för livsmedelssäkerheten kommer denna kommission att lämna efter sig en europeisk myndighet för livsmedelssäkerhet.

Sammanfattningsvis bör denna kommission kunna skapa förutsättningar för att den utvidgade unionen ska kunna börja fungera under goda förutsättning och möta framtidens utmaningar. I detta avseende kommer det att vara viktigt att parlamentet och rådet under 2004 kan fatta beslut om alla de förslag som kommissionen lagt fram och som väntar på beslut.

3. Politiska prioriteringar för 2004: medlemskap blir verklighet

Det första som bör noteras är att kommissionen under 2004 måste fastställa sina politiska prioriteringar med hänsyn till 25 medlemsstater.

Under den allmänna debatten om politiska prioriteringar för 2004 beslutade kommissionskollegiet att arbeta vidare med och fördjupa de prioriteringar som fastställdes för 2003, vilka måste anpassas till den utvidgade unionen och till de specifika förutsättningar som angetts ovan för 2004. Därför bibehålls allmänt sett de tre politiska prioriteringarna för 2003, med beaktande av att de kommer att gälla 25 medlemsstater och att de behöver förstärkas, kompletteras och uppdateras.

Den viktigaste prioriteringen är fortfarande utvidgningen, särskilt anslutningen av de tio nya medlemsstaterna, med tanke på att gemenskapen måste kunna fungera fullt ut med 25 medlemsstater från och med den första dagen för den allra största utvidgningen av Europeiska unionen genom tiderna. Uppgiften är omfattande, eftersom all verksamhet måste utvecklas och anpassas för att utvidgningen ska bli framgångsrik.

De två andra prioriteringarna är stabilitet och hållbar tillväxt, vilket bygger på 2003 års prioriteringar om stabilitet och säkerhet och om en hållbar ekonomi för alla.

3.1. Anslutningen av tio nya medlemsstater

Detta har hela tiden varit en prioritering under kommissionens mandatperiod och den kommer att stå i centrum under 2004 när tio nya medlemsstater formellt kommer att anslutas till EU. Kommissionen kommer även att fortsätta anslutningsförhandlingarna med Bulgarien och Rumänien och att utarbeta den rapport om Turkiet som Europeiska rådet har begärt. Denna prioritering består väsentligen av två uppgifter:

* EU:s och de nya medlemsstaternas rättsliga skyldigheter när det gäller gemenskapens regelverk måste vara fullgjorda från den första dagen för medlemskap. De viktigaste frågor som måste lösas är att införliva lagstiftningen, att utvidga befintliga program, instrument och förfaranden till de nya medlemsstaterna och att utarbeta en strategi för ekonomisk konvergens. Detta innebär att särskild vikt måste läggas vid att se till att den gemensamma jordbrukspolitiken och strukturfonderna (sysselsättning, socialpolitik och regionalpolitik) fungerar effektivt och vid att stärka gemenskapens regelverk på de områden som innebär särskilda ansträngningar, dvs. den inre marknaden (t.ex. offentlig upphandling och finansiell tillsyn), miljö och livsmedelssäkerhet.

* Kommissionen måste som institution vara redo att arbeta med nya medlemsstater och välkomna nya tjänstemän från dessa länder. Detta förutsätter att det råder intern ordning. En särskild prioritering kommer därför att vara att slutföra den administrativa reformen och till att fortsätta att förbättra kommissionens förvaltning. För att uppnå detta måste de nya tjänsteföreskrifterna antas av rådet i juni 2003, så att den nya personalen kan integreras på ett effektivt sätt. Detta kommer också att leda till en betydande minskning av de administrativa kostnaderna för utvidgningen.

Anslutning av tio nya medlemsstater: viktiga initiativ under 2004

För att förverkliga dessa mål har följande viktiga initiativ valts ut:

* Att anpassa alla befintliga program på samtliga politikområden för de nya medlemsstaternas fulla medlemskap, särskilt när det gäller strukturfonderna och genomförandet av den gemensamma jordbrukspolitiken.

* Att tillämpa utvärderingsmekanismen för Schengensamarbetet på de nya medlemsstaterna för att garantera en korrekt tillämpning av vissa bestämmelser i Schengenregelverket i dessa stater och för att förbereda för kontrollen av i vilken utsträckning villkoren för avskaffandet av de inre gränskontrollerna för personer är uppfyllda i dessa stater, att stödja införandet av nya regler för förenklade transithandlingar för Kaliningrad, att se till att kärnsäkerheten i de nya medlemsstaterna är lika hög som i de nuvarande medlemsstaterna.

* Att förstärka åtgärderna för tillämpning av gemenskapens regelverk, särskilt när det gäller livsmedelssäkerhet, miljön, den inre marknaden, sysselsättning och socialpolitik.

* Att uppdatera, kodifiera och förenkla gemenskapens regelverk i enlighet med initiativet för bättre lagstiftning.

* Att inom Världshandelsorganisationen (WTO) förhandla om konsekvenserna av externa tulltaxor för de nya medlemsstaterna.

* Att se till att alla administrativa förberedelser som krävs för anslutningen har slutförts, inklusive de förberedelser som kommer att krävas för att införa nya tjänsteföreskrifter och för att rekrytera och välkomna personal från de nya medlemsstaterna, uppfylla det språkliga kravet på minst nio (eller tio) nya officiella språk och arbetsspråk i unionen för översättning och tolkning samt att öppna nya representationer i de nya medlemsstaterna.

* Att stödja Bulgariens och Rumäniens fortsatta förberedelser inför medlemskapet samt granska huruvida Turkiet uppfyller de politiska och ekonomiska kriterierna för medlemskap.

3.2. Stabilitet

Det spända internationella läget och spänningarna i de europeiska samhällena medförde att kommissionen gjorde säkerhet och stabilitet till en huvudprioritering för 2003. Det är viktigt att åtgärderna för att ta itu med medborgarnas oro i frågor som t.ex. gäller olaglig invandring på ett lämpligt sätt balanseras mot behovet av att skydda enskildas frihet och att garantera rättvisa för alla. Det är också av grundläggande betydelse att lyfta fram stabilitetsmålet på ett konstruktivt och positivt sätt, både inom och utanför EU.

För denna prioritering framhävs två tillvägagångssätt:

* När utvidgningen har genomförts och de nya medlemsstaterna har anslutits, kommer kommissionen att föreslå en stabil och allmän politisk ram för förbindelserna med våra grannländer. Denna enhetliga politiska ram (initiativ för grannländerna/"krets av vänner") bör utformas i syfte att erbjuda en alternativ politisk ram för de länder som är våra grannar och som för närvarande eller inte alls har för avsikt att bli medlemmar i unionen. Europeiska rådet tog upp detta vid sitt möte i Köpenhamn i december 2002 och önskade att EU med gemensamma värderingar som grund skulle ta tillfället i akt att förbättra relationerna till grannländerna i samband med utvidgningen. Unionen bör undvika att staka ut nya skiljelinjer i Europa och i stället arbeta för stabilitet och välstånd på båda sidor av de nya gränserna. Den union som nu håller på att utvidgas har skapat ett område med stabilitet och välstånd genom att inbegripa nya medlemmar och har därför också möjlighet och intresse av att garantera stabilitet och välstånd för sina närmaste grannar. Utvidgningen ger därför nya impulser till arbetet med att närma sig de 385 miljoner invånarna i Ryssland, Ukraina, Vitryssland och Moldavien samt länderna i södra Medelhavsområdet: Algeriet, Egypten, Israel, Jordanien, Libanon, Libyen, Marocko, Palestinska myndigheten, Syrien och Tunisien. Demokrati, pluralism, respekt för de mänskliga rättigheterna och rättsstaten är grundläggande förutsättningar för såväl stabilitet som för en bärkraftig social och ekonomisk utveckling på lång sikt. Unionen måste arbeta för att skapa en fastare och mer enhetlig relation som inbegriper ökad delaktighet till grannarna i öster och söder. Målet är att utveckla ett område där det råder välstånd och grannsämja: en krets av vänner. I utbyte mot konkreta framsteg som visar att de delar unionens värderingar samt politiska, sociala och ekonomiska reformer med utgångspunkt i de nuvarande avtalsförbindelserna, bör EU:s grannar få dra nytta av en förmånsbehandling och erbjudas möjligheter på den inre marknaden.

* Inom unionen måste vi öka våra ansträngningar för att åstadkomma en effektiv hantering av våra gemensamma gränser. Särskild uppmärksamhet kommer att ägnas åtgärder för att öka de brottsförebyggande insatserna för att öka säkerheten. Det kommer också att bli nödvändigt att lägga tonvikten på en lämpligt balanserad invandringspolitik, som bland annat på ett bättre sätt tillgodoser de nuvarande och framtida behoven av arbetskraft på arbetsmarknaden. Detta kräver specifika åtgärder som förbättrar möjligheterna för legalt bosatta invandrare att komma in på arbetsmarknaden, men även åtgärder som främjar alla aspekter av integration och rättvis behandling av legalt bosatta invandrare. I ett mer allmänt perspektiv kommer målet att vara att vidta alla åtgärder det beslutades om i Tammerfors för att skapa ett område med säkerhet och rättvisa samt inleda diskussioner om nästa steg.

Stabilitet: viktiga initiativ under 2004

För att förverkliga dessa mål har följande viktiga initiativ valts ut:

* Att tillsammans med rådet arbeta för att se till att så många som möjligt av de förslag som behövs för att skapa ett europeiskt område med frihet, säkerhet och rättvisa antas före tidsfristen den 1 maj 2004, att fortsätta att främja utvecklingen av det europeiska området med frihet, säkerhet och rättvisa för att stödja informationsverksamhet som upplyser människor om deras rättigheter och att utvidga EU-medborgarnas rätt att fritt flytta och bosätta sig inom EU, att leda debatten och diskussionen om det nya Tammerfors II-programmet och föreslå lagstiftning för utformning av informationssystemet för viseringshandlingar, att inleda en studie om utvidgningens konsekvenser för hanteringen av de yttre gränserna och förbättra anvisningarna till de myndigheter som utfärdar visum som nästa steg i utvecklingen av den gemensamma systemet för gränsövervakning.

* Att vidareutveckla den politiska dialogen och det makroekonomiska samarbetet med "kretsen av vänner" samt att utvidga den inre marknaden och det gemensamma regleringssystemet och stödja integreringen i den globala handeln, förmånliga handelsförbindelser och öppnande av marknader, integrering i transport-, energi- och telekommunikationsnät, ökad politisk medverkan av EU när det gäller att förebygga konflikter och kriser, utökat kulturellt samarbete och större ansträngningar för en ökad ömsesidig förståelse.

* Att fortsätta att genomföra stabiliserings- och associeringsavtalen och utvidga det alleuropeiska systemet för ursprungskumulation till länderna på Balkan samt stödja kapacitetsuppbyggnad inom ramen för en politik för en vidare "krets av vänner".

* Att förbättra genomförandet av partnerskaps- och samarbetsavtalen med Ryssland och Ukraina när det gäller rättsliga och inrikes frågor. Detta gäller i synnerhet handlingsplanen mot organiserad brottslighet tillsammans med Ryssland, handlingsplanen för rättsliga och inrikes frågor tillsammans med Ukraina och närmare samarbete inom Aktionsgruppen mot organiserad brottslighet i Östersjöområdet.

* Att genomföra nya program för samarbete i migrationsfrågor med tredje land, föreslå åtgärder för att utforma en balanserad invandringspolitik, särskilt som ett medel för att garantera en fortsatt hög sysselsättning och produktivitet under de kommande decennierna. Detta innebär att åtgärder föreslås för att främja integreringen av legalt bosatta invandrare och den interkulturella dialogen, särskilt med våra grannländer.

* Att utforma en politik för säkerhet i kommunikations- och informationsnät.

* Att fortsätta att vidta åtgärder mot bioterrorism och förstärka de EU:s säkerhetsåtgärder till stöd för Petersbergdeklarationen, inklusive forskning [1].

[1] Utan att det får några budgetkonsekvenser.

*

3.3. Hållbar tillväxt

Denna prioritering syftar till att befästa EU genom att säkerställa välstånd, ekonomisk konvergens, social sammanhållning, miljöskydd och bättre livskvalitet för både nuvarande och kommande generationer. Det handlar om mycket omfattande uppgifter. Under 2004 måste vi inrikta oss på de områden där det krävs en särskild förstärkning, främst med sikte på att få de nya medlemsstaterna att komma ikapp på vissa politikområden. Detta gäller viktiga och övergripande aspekter för förverkligandet av Lissabonagendan och slutsatserna från Göteborg. Även på det internationella planet blir en bärkraftig utveckling en viktig fråga. Det bör också noteras att förhandlingarna om utvecklingsagendan från Doha kommer att gå in i sin slutfas. Även här kan två delar urskiljas:

* Å ena sidan måste den ekonomiska aspekten när det gäller hållbar utveckling förstärkas i en europeisk union som består av 25 medlemsstater så att den främjar tillväxt och garanterar en global balans. Det mänskliga kapitalet och tekniken måste förbättras genom att det läggs större vikt vid åtgärder som gäller skapande och inhämtande av kunskap och utbildning, informationsspridning, sysselsättning och social trygghet. Samtidigt måste miljön för de europeiska företagen prioriteras, särskilt grundläggande infrastruktur och regelverk, liksom samordningen av skattepolitiken och den ekonomiska politiken, som måste förstärkas.

* Å andra sidan måste vi se till att övriga aspekter av en hållbar utveckling beaktas i lämplig omfattning, särskilt genom att utveckla ny teknik och på ett bättre sätt integrera miljöhänsyn i övrig politik.

Hållbar tillväxt: viktiga initiativ under 2004

För att förverkliga dessa mål har följande viktiga initiativ valts ut:

* Att förbättra samordningen mellan medlemsstaterna i ekonomiska frågor och budgetfrågor.

* Att inleda en översyn av strategin för en hållbar utveckling.

* Att införa den näringspolitiska strategin.

* Att förbereda för genomförandet av den nya kemikaliestrategin, bland annat genom att inrätta en byrå för kemikaliefrågor som ska sköta det nya systemet för registrering, bedömning och godkännande av kemikalier (REACH - Registration, Evaluation and Authorisation of Chemicals).

* Att inom programmet "Intelligent energi för Europa" främja och utveckla nya system och ny utrustning för att underlätta övergången från demonstration till faktisk marknadsföring av ny och effektiv teknik.

* Att vidareutveckla det europeiska området för forskningsverksamhet, särskilt genom tillämpning av den öppna samordningsmetoden och europeiska teknikplattformar, med sikte på att genomföra en handlingsplan för att öka investeringarna i forskning och utveckling i syfte att uppnå 3-procentsmålet och attrahera talangfulla personer till forskningen.

* Att inom det sjätte ramprogrammet för forskning stödja nyskapande initiativ för långsiktigt bärkraftig och energisnål teknik samt insatser för att åstadkomma en långsiktig tillgång till de lämpligaste energikällorna och energibärarna.

* Att se över vägtrafik- och registreringsskatter för personbilar för att göra dem mer koldioxideffektiva samt lägga fram ett meddelande om energiskatter i en utvidgad union.

* Att utveckla en politik för rymdverksamhet och fortsätta förberedelserna med Galileosatelliten, vilket kommer att förbättra trafikledningen, minska trafikstockningarna och förbättra infrastrukturen för energiövervakning.

* Att införa det nya programmet "Erasmus-World".

* Att förbättra den internationella hanteringen av Internet.

* Att föreslå åtgärder för att göra det lättare för medborgarna att föra civilrättsliga ärenden till domstol och myndigheter i andra medlemsstater. I målen ingår att påskynda och förenkla tvister om mindre värden och att ge alla parter i civilrättsliga mål tillgång till alternativa tvistlösningsförfaranden som är tillförlitliga och effektiva.

* Att genom Europeiska sjösäkerhetsbyrå öka EU:s möjligheter att vidta åtgärder mot oljekatastrofer, särskilt genom förvärv eller användning av specialutrustade båtar eller genom att vidta andra EU-åtgärder för att bekämpa utsläpp.

* Att utarbeta flera miljöstrategier på olika områden (t.ex. för marken, den marina miljön, bekämpningsmedel och avfall) inom ramen för det sjätte miljöhandlingsprogrammet samt slutföra det viktiga arbetet med att reformera den gemensamma jordbrukspolitiken och fiskepolitiken.

* Att följa upp världstoppmötet i Johannesburg genom EU-initiativen för vatten och för energi.

* Att slutföra Dohaförhandlingarna på ett bra sätt i slutet av 2004 och de pågående förhandlingarna om handelsfrågor med Mercosur, Kanada och Asean.

* Att genomföra EU-strategin för att främja företagens sociala ansvar.

* Att fortsätta att förbättra den allmänna livskvaliteten för EU-medborgarna med särskild inriktning på initiativ som rör hälsa och konsumentskydd, arbetsmiljö, trafiksäkerhet och nya transeuropeiska energinät samt ta nya initiativ för utbildning av ungdomar.

* Att strama upp den nuvarande samordningen av de sociala trygghetssystemen.

* Att genomföra Cotonou-avtalet, förbereda för en översyn efter halva dess löptid och inleda en första diskussion om en revidering av avtalet och om ett nytt finansprotokoll. Att genomföra initiativet för skuldlättnad, inrätta världshälsofonden och genomföra handlingsplanen för smittsamma sjukdomar och reproduktiv hälsa.

4. Fleråriga framtidsutsikter och bidrag till Europeiska unionens fleråriga programplanering

I december förra året lade kommissionen fram ett viktigt bidrag till konventets arbete. I detta meddelande [2] framhävdes tre grundläggande uppgifter för morgondagens EU: att konsolidera den europeiska modellen för ekonomisk och social utveckling med sikte på att ge EU-medborgarna välstånd och solidaritet, att utveckla ett europeiskt området med frihet, säkerhet och rättvisa för att ge ett innehåll åt begreppet EU-medborgarskap samt att göra det möjligt för unionen att ta sitt ansvar som världsmakt.

[2] KOM(2002) 728 slutlig, 5.12.2002.

Dessa uppgifter kan innefattas i de tre viktiga tankarna fred, frihet och solidaritet.

Unionen måste nu börja fundera över hur man på dessa tre områden ska befästa och utveckla den europeiska integrationen under perioden 2004-2006, då den utvidgade och reformerade Europeiska unionen kommer att börja fungera.

I december 2003 kommer Europeiska rådet att anta ett flerårigt strategiskt program för de kommande tre åren på grundval av ett förslag som de berörda ordförandeländerna har utarbetat tillsammans [3] i samråd med kommissionen.

[3] Irland, Nederländerna, Luxemburg, Förenade kungariket, Österrike och Finland.

Med tanke på detta har kommissionen beslutat att utvidga sin årliga politiska strategi till att förutom 2004 även inbegripa perioden 2004-2006. Detta kommer att ligga till grund för en bred dialog mellan institutionerna - både med rådet och med Europaparlamentet - om de utmaningar som unionen står inför under 2004-2006, och på så sätt bidra till förberedelserna av det fleråriga strategiska programmet senare under detta år. Kommissionen kommer att se över resultaten av dialogen mellan institutionerna i sin lägesrapport om den årliga politiska strategin under sommaren 2003. Kommissionen avser att utföra samma arbete nästa år så att det fleråriga strategiska programmet uppdateras och drivs vidare på årsbasis. Valen till Europaparlamentet och utnämningen av den nya kommissionen hindrar inte att det utarbetas ett bidrag till rådets fleråriga programplanering.

Mot denna bakgrund föreslår kommissionen följande huvudpunkter för utarbetandet av unionens fleråriga strategiska program för perioden 2004-2006:

Fred: Unionen har nu ett ansvar i sin världsdel, vilket innebär demokrati, fred och stabilitet måste försvaras inom unionen, i grannländerna och i övriga världen.

Unionen bör sträva efter att slutföra förhandlingarna om anslutning med Rumänien och Bulgarien i god tid så att de kan bli medlemmar under 2007.

På grundval av en rapport från kommissionen kommer Europeiska rådet att i december 2004 besluta om huruvida Turkiet uppfyller de politiska kriterier som fastställdes i Köpenhamn. Om så är fallet, kommer medlemskapsförhandlingarna att inledas utan dröjsmål.

Unionen måste befästa stabiliserings- och associeringsarbetet för länderna på västra Balkan, vilka kan komma att utpekas som potentiella framtida medlemmar när tiden är mogen.

Unionen måste utveckla en politik gentemot grannländerna i ett vidare europeiskt perspektiv och skapa en "krets av vänner" som sträcker sig från Moskva till Marrakech. Unionen måste driva på Barcelonaprocessen med länderna i Medelhavsområdet och aktivt bidra till fred i Mellanöstern.

Unionen måste ta en mer aktiv del när det gäller att upprätthålla den globala säkerheten. Detta innebär att unionen successivt måste utveckla de yttre förbindelserna och försvarsaspekterna i sin politik samt att den måste kunna ta ansvar för EU-ledda civila och militära insatser i framtiden.

Unionen måste också inta en ledande ställning när det gäller globala frågor, föra ut sin ekonomiska och sociala modell och fördela välståndet på ett mer rättvist sätt med övriga världen. För att garantera en global solidaritet kommer frågorna om en hållbar utveckling och ett bättre globalt ekonomiskt styre att vara avgörande faktorer, liksom att man kommer fram till globalt rättvisa resultat inom ramen för utvecklingsagendan från Doha.

För utvecklingssamarbetet kommer genomförandet av Cotonou-avtalet och översynen av avtalet efter halva löptiden att vara en stor utmaning under 2004. Ett nytt finansprotokoll för Europeiska utvecklingsfonden måste dessutom förhandlas fram under 2004, eftersom det nuvarande protokollet löper ut under 2005. Kommissionen anser att Europeiska utvecklingsfonden bör integreras i Europeiska unionens budget. Kommissionen kommer att lägga fram ett meddelande för övriga EU-institutioner om fördelarna och nackdelarna med att integrera Europeiska utvecklingsfonden i Europeiska unionens budget.

Frihet: Unionen bör fortsätta att befästa de traditionella grundläggande friheter som står inskrivna i fördragen, dvs. de ekonomiska, sociala och samhälleliga friheter som står i centrum i den europeiska integrationen och utgör grundvalarna för välstånd och en långsiktigt hållbar tillväxt. Unionen måste samtidigt se till att den faktiska tillämpningen av de grundläggande rättigheterna uppdateras.

Under 2004 kommer resultaten av Tammerforsagendan när det gäller det första steget i att skapa ett europeiskt område med frihet, säkerhet och rättvisa att ses över. Det blir då nödvändigt att överväga vilka vidare åtgärder som behövs för att utveckla och upprätthålla detta område i alla dess aspekter.

Vid sidan av EMU och euron, kommer stabilitet, en tillväxtinriktad makroekonomisk politik och en bättre samordning av den ekonomiska politiken även fortsättningsvis att vara viktiga prioriteringar, inte minst med tanke på att många medlemsstater fortfarande en tid kommer att stå utanför euroområdet. Stabilitets- och tillväxtpakten och Europeiska centralbankens penningpolitiska mål måste ge en stabil grund för välståndet i unionen.

Lissabonstrategin (2000-2010) kommer att vara till hälften genomförd 2005. Detta kommer att ge tillfälle till att göra en viktig lägesbeskrivning av vad som uppnåtts och till att göra de justeringar som behövs av de ekonomiska, sociala och miljömässiga aspekter i strategin. Detta arbete kommer att bygga på resultaten av den översyn av unionens strategi för hållbar utveckling som kommer att göras under 2004.

Unionen bör fortsätta arbetet med att göra en grundläggande och långsiktig rationaliseringen av de europeiska transport- och energimarknaderna för att få dem att fungera på ett mer ekonomiskt, miljövänligt och socialt bärkraftigt sätt. Sjöfarts-, luftfarts- och järnvägsbyråerna kommer att vara fullt verksamma under denna period och programmet "Intelligent energi för Europa" kommer i huvudsak att löpa som planerat samtidigt som det förutses betydande framsteg i Galileo-programmet. Det kommer att bli nödvändigt att utarbeta framtida riktlinjer för de transeuropeiska transport-, energi- och telekommunikationsnäten för tiden efter 2006.

Det kommer att vara av avgörande betydelse att konsolidera den europeiska jordbruksmodellen. Detta är syftet med kommissionens förslag till reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken som las fram den 22:e januari 2003. Den gemensamma fiskepolitiken måste också genomföras. Likaså kommer det att bli nödvändigt att omsätta i praktiken fördhandlingsresultaten av utvecklingsagendan från Doha. Förhandlingarna planeras vara avslutade i slutet av 2004.

Solidaritet: Unionen har ansvaret för att stärka den ekonomiska och sociala sammanhållningen, minska skillnader i utvecklingsnivå mellan olika regioner, stimulera en hållbar ekonomisk och social utveckling (dvs. geografisk solidaritet) samt främja en balanserad och hållbar utveckling (dvs. solidaritet mellan nuvarande och kommande generationer).

Senare i år kommer kommissionen att lägga fram den tredje treårsrapporten om ekonomisk och social sammanhållning. Rapporten kommer att ligga till grund för kommande riktlinjer och program för sammanhållningspolitiken under perioden efter 2006.

Kommissionen kommer att utvärdera de nuvarande strukturfonderna och lägga fram förslag för perioden efter 2006, inklusive förslag till Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ), Europeiska socialfonden (ESF) och Europeiska regionala utvecklingsfonden (ERUF).

Investering i kunskap kommer även fortsättningsvis att vara en viktig prioritering under 2004-2006. Kommissionen kommer att lägga fram förslag för att främja unionens forskningspolitik, särskilt genom genomförandet av det europeiska området för forskningsverksamhet, fortsatt genomförande av ramprogrammet och stöd till ökade investeringar i forskning.

Den nuvarande socialpolitiska agendan löper ut under 2005. Resultaten av den socialpolitiska agendan, utifrån utvärderingen efter halva löptiden 2003, kommer att utgöra grunden till att utforma nya ramar för insatserna och till att fastställa vilka politiska åtgärder som krävs, särskilt när det gäller syssselsättningspolitik, social trygghet och lika möjligheter. Detta förutsätter att man på ett så bra sätt som möjligt utnyttjar en kombination av de instrument som finns tillgängliga: lagstiftning, den öppna samordningsmetoden, Europeiska socialfonden, den sociala dialogen och handlingsprogram. Översynen av EU:s sysselsättningsstrategi under 2006 kommer också att bidra till att visa genom vilka beslut man på bästa sätt kan förverkliga målen i Lissabonstrategin fram till 2010.

Det sjätte miljöhandlingsprogrammet kommer att ses över under 2006. Vid översynen efter halva löptiden av programmet kommer man att bedöma i vilken utsträckning målen och politiken i det 10-åriga miljöprogrammet har förverkligats. Andra förslag kan också komma att läggas fram i enlighet med slutsatserna av översynen av strategin för en hållbar utveckling.

Unionens folkhälsoprogram för 2003-2008 kommer att vara i full gång under 2004. När det gäller hälso- och sjukvård blir systemen och politiken alltmer sammankopplade i unionen, t.ex. genom att patienterna och hälso- och sjukvårdspersonalen flyttar och genom att ny medicinsk teknik och nya behandlingsmetoder sprids. Det ställs därför många hälsopolitiska frågor som måste lösas med respekt för medlemsstaternas ansvar för sina egna hälso- och sjukvårdssystem. En delutvärdering av folkhälsoprogrammet kommer att genomföras efter de första tre åren av programmets löptid.

5. Urval av initiativ för utvidgad konsekvensanalys i den årliga politiska strategin för 2004

I juni 2002 införde kommissionen ett nytt integrerat förfarande för konsekvensanalys av sina viktigaste initiativ för att förbättra kvaliteten och samstämmigheten i policyutvecklingen [4]. Genom detta nya förfarande integreras, rationaliseras och ersätts alla separata konsekvensanalyser som tidigare använts för analys av kommissionens förslag.

[4] KOM(2002) 276, 5.6.2002.

Konsekvensanalysen gäller de viktigaste initiativen, dvs. de initiativ som kommissionen presenterar i sin årliga politiska strategi eller i sitt lagstiftnings- och arbetsprogram. Urvalet av initiativ för utvidgad konsekvensanalys integreras därför med kommissionens strategiska planerings- och programplaneringsarbete. Utifrån en preliminär bedömning av de viktigaste initiativen, beslutar kommissionen vilka förslag som ska genomgå en utvidgad konsekvensanalys i den årliga politiska strategin eller senast i kommissionen lagstiftnings- och arbetsprogram. Det är viktigt att de politiska initiativ som får betydande konsekvenser kartläggs tidigt i processen så att det ges tillräckligt med tid till att utarbeta den utvidgade konsekvensanalysen. Den utvidgade konsekvensanalysen inriktas såväl på de ekonomiska, sociala och miljömässiga som på de juridiska aspekterna av förslaget. Den innefattar även en analys av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna. En utvidgad konsekvensanalys omfattar också i regel samråd med berörda parter och med relevanta experter i enlighet med kommissionens minimikrav för samråd.

Förfarandet införs successivt. En första förteckning med 42 förslag för en utvidgad konsekvensanalys identifierade i samband med antagandet av lagstiftnings- och arbetsprogrammet för 2003. Förfarandet kommer nu att bli fullt operationellt när den årliga politiska strategin och kommissionens lagstiftnings- och arbetsprogram för 2004 antas.

Sammanlagt 31 förslag har förts upp på den första förteckningen över förslag som ska genomgå en utvidgad konsekvensanalys under 2004. Förslagen inbegriper initiativ på många olika områden inom ramen för de tre prioriteringarna. De har valts ut enligt de kriterier som kommissionen fastställde i meddelandet om konsekvensanalys. När besluten fattades om denna första förteckning för utvidgad konsekvensanalys, beaktade kommissionen bland annat följande kriterier:

- Huruvida förslaget kommer att leda till betydande ekonomiska, miljömässiga och/eller sociala konsekvenser inom en specifik sektor eller inom flera sektorer och huruvida förslaget kommer att få betydande konsekvenser för de viktigaste parter som berörs.

- Huruvida förslaget innebär en viktig policyreform inom en eller flera sektorer.

I den slutliga förteckningen över de förslag som valts ut för en utvidgad konsekvensanalys och som fogas till lagstiftnings- och arbetsprogrammet för 2004, förväntas kommissionen identifiera ytterligare förslag som rör den lagstiftningstekniska uppföljningen av de stora reformerna av den gemensamma fiskepolitiken och den gemensamma jordbrukspolitiken, samt på området informationsteknik. Ytterligare förslag på alla viktiga politikområden inom ramen för prioriteringarna kommer att tas upp i den slutliga förteckningen när de konkreta förslagen har utarbetats närmare.

6. Personal och budgetresurser i en utvidgad union: allmänna ramar enligt den politiska strategin för 2004

6.1. Allmänna ramar för personalresurserna

Under 2004 har kommissionen planerat att tillgodose det personalbehov som de olika generaldirektoraten och avdelningarna angett på följande sätt:

* När det gäller prioritering nr 1 och på grundval av meddelandet "Kommissionens verksamhet och personal i en utvidgad union" [5] planerar man att begära 1 280 tjänster (exklusive forskning) av budgetmyndigheten för 2004 (inklusive en förstärkning med 500 tillfälligt anställda för 2003), vilket är nettoresultatet efter att hänsyn tagits till interna omfördelningar och viktningen av avdelningarnas behov i förhållande till i vilken grad deras verksamhet prioriteras (se 6.1.1).

[5] Meddelande av den 5 juni 2002, KOM(2002) 311 slutlig.

* För prioriteringarna nr 2 och 3 begärs inga ytterligare nya tjänster. De behov som avdelningarna angivit måste därför täckas genom interna omfördelningar (se 6.1.2).

* De behov som är knutna till genomförandet av den administrativa reformen kommer att tillgodoses genom omfördelning av de tjänster som blir lediga genom förtida uttag av pension under åren 2002, 2003 och 2004 (se 6.1.4).

För att lägga en stabil grund till den framtida fördelningen och omfördelningen av personalresurser har kommissionen fastställt antalet tjänster för varje avdelning (sk. Jobs Quota), vilket möjliggör en bättre hantering och kontroll av resurserna.

Systemet kommer att tillhandahålla redskap för realtidskontroll av lediga eller tillfälligt lediga tjänster inom varje avdelning samt av genomförandet av fördelningen och omfördelningen av resurser.

6.1.1. Anslutningen av tio nya medlemsstater

Kommissionens första prioritering för 2004 är att göra det första medlemskapsåret framgångsrikt. För att unionen ska kunna stärka sin ställning som drivkraft för fred, demokrati, stabilitet och välstånd i vår världsdel, måste kommissionen se till att de tio nya medlemsstaterna integreras på ett smidigt sätt och samtidigt garantera att den utvidgande unionen fungerar effektivt.

I meddelandet om kommissionens verksamhet och personal i en utvidgad union gjorde kommissionen en sträng bedömning av sitt personalbehov på medellång sikt efter de tio nya medlemsstaternas anslutning. En ökning med 3 900 tjänster [6] bedömdes nödvändig för att garantera utförandet av kommissionens uppgifter enligt fördragen. Ökningen skulle ske från 2004 till 2008 och den är förenlig med den justerade budgetplanen för den utvidgade unionen fram till 2006.

[6] Ökningen fördelas på 3 960 tjänster som finansieras genom rubrik 5 i budgetplanen (tidigare del A) (3 400 tjänster i tjänsteförteckningen och 560 extern personal) och 150 tjänster som finansieras genom forskningsbudgeten samt genom en minskning på 210 tjänster för extern personal som finansieras genom driftsbudgeten.

Utifrån erfarenheterna från tidigare utvidgningar anges det i meddelandet att omkring 32 % av all ytterligare personal måste finnas på plats 2004 så att EU-verksamheten kan börja fungera från och med den första dagen efter anslutningen. Kommissionens administrativa utgifter som finansieras genom rubrik 5 i budgetplanen (tidigare del A i budgeten) motsvarar omkring 1 280 ytterligare tjänster (exklusive forskning).

I den politiska strategin och det preliminära budgetförslaget för 2003 påtalade kommissionen ett trängande behov av ytterligare resurser för att förbereda utvidgningen. Budgetmyndigheten beviljade för detta ändamål anslag motsvarande 500 ytterligare tjänster för extern personal under 2003 som ett förskott på de resurser som krävs under perioden fram till 2008. Med beaktande av dessa 500 externa tjänster, som också kommer att stanna kvar inom kommissionens avdelningar under 2004, kommer kommissionen att begära 780 ytterligare tjänster i tjänsteförteckningen för att nå upp till det totala antalet på 1 280 ytterligare tjänster (exklusive forskning) som planerats för 2004.

Uppskattningarna i meddelandet inbegriper omfördelningar efter utfasningen eller nedtrappningen av den verksamhet som är knuten till förberedelserna inför anslutningen. Under 2004 kommer omkring 300 tjänster för extern personal att kunna omfördelas mellan olika avdelningar på grund av nedtrappningen av viss verksamhet:

- Delegationerna kommer successivt att fasas ut under 2004. Viss personal kan under en övergångsperiod komma att stanna kvar för att följa upp utnyttjandet av Phare-anslagen. Övergången från delegationer till presstjänster måste också organiseras på ett smidigt sätt så att dubbelarbete undviks.

- Slutförande av övervakningsverksamheten och en successiv nedtrappning av handläggningen av Phare-programmet vid de centrala förvaltningarna. Det planeras att den personal som medverkar i förberedelserna inför utvidgningen vid alla kommissionens avdelningar ska omplaceras till andra prioriterade arbetsuppgifter.

Möjligheter till omfördelning i samband med nedtrappningen av verksamhet som rör utvidgningen inom olika avdelningar har också identifierats (dvs. den personal som för närvarande arbetar med förberedelserna inför anslutningen, samordning och övervakning av gemenskapens regelverk). Ovannämnda omfördelning kan tillgodose ett behov av omkring 506 tjänster.

Tre prioriteringar har fastställts på grundval av verksamhetens intensitet från och med det allra första medlemskapsåret. I den första prioriteringen ingår de politikområden som gäller nya arbetsuppgifter enligt anslutningsfördragen och de frågor som prioriterades vid toppmötet i Köpenhamn (rättsliga och inrikes frågor, transporter och energi samt regionalpolitik), i den andra prioriteringen ingår de politikområden som gäller strukturstöd och genomförandet av centrala delar av gemenskapens regelverk (särskilt övriga strukturfonder, miljö samt hälsa och konsumentskydd) och i den tredje prioriteringen ingår övriga politikområden.

En särskild grupp (språktjänsterna) kommer att få den personal som behövs för att garantera en godtagbar kvalitetsstandard för de nya språken från och med den första medlemskapsdagen.

Den 11 februari 2003 antog kommissionen ett meddelande om en handlingsram för att uppdatera och förenkla gemenskapens lagstiftning. De långsiktiga fördelarna med denna förenkling är obestridda, men de insatser som måste göras på kort sikt för att uppnå förbättringar kommer att kräva att det avsätts tillräckliga personalresurser. Under budgetöverläggningarna kommer behovet av personalresurser för de avdelningar som medverkar i arbetet med denna handlingsram att granskas närmare. Därefter kan en lämplig fördelning av tjänster övervägas inom den allmänna ramen för fördelningen av personalresurser.

6.1.2. Bidrag till en central pool för prioriteringarna nr 2 och 3

De allmänna ramarna för 2004 innebär att inga nya tjänster kommer att begäras av budgetmyndigheten, förutom sådana tjänster som behövs för att täcka utvidgningen. Kommissionen föreslår dock många andra viktiga initiativ under de två andra prioriteringarna: stabilitet och hållbar tillväxt. Dessa prioriteringar måste därför tillgodoses genom interna omfördelningar.

Med tanke på att kommissionens avdelningar redan under tidigare år i stor utsträckning och på ett positivt sätt har klarat av ett antal omfattande interna omfördelningar, kommer under 2004 det bidrag som begärs till en central pool för prioriteringarna nr 2 och 3 att begränsas till en mycket liten procentuell andel, med en ännu mindre andel för de avdelningar som redan har föreslagit särskilda och kvantifierade omfördelningar för de två prioriteringarna under 2004. För att bidra till dessa prioriteringar har också en viss intern omorganisation och nedtrappning av annan verksamhet än utvidgningen identifierats inom avdelningarna.

Utifrån de viktiga initiativ som anges i avsnitten 3.2 och 3.3 kommer omplaceringen av personal främst att ske till följande politikområden:

* Prioriteringen "stabilitet": rättsliga och inrikes frågor, folkhälsa, yttre förbindelser, sysselsättning och socialpolitik.

* Prioriteringen "hållbar ekonomi": miljö, utvecklingssamarbete och handelspolitik, transporter och energi, informationssamhället, ekonomisk och monetär politik, skatter och tullar.

6.1.3. Totala personalresurser för de tre prioriteringarna

I tabellen nedan visas de beräknade personalbehoven för nya initiativ eller förstärkning av pågående verksamhet uppdelade efter prioritering och källa.

>Plats för tabell>

Fördelningen mellan politikområdena kommer att färdigställas i samband med att det preliminära budgetförslaget för 2004 utarbetas, inklusive fördelningen mellan tjänster i tjänsteförteckningen och extern personal.

6.1.4. Behov kopplade till genomförandet av reformen

Den administrativa reformen inleddes 2000 och är nu inne på sitt tredje genomförandeår. Den är därför på god väg framåt och de viktigaste resursbehoven har redan beaktats under det tidigare resursfördelningsarbetet. För genomförandet av vissa huvudaspekter i reformen råder det dock personalbrist, vilket flera generaldirektörer påpekade i sina försäkringar och verksamhetsrapporter för 2001 och kommissionen noterade i samband med antagandet av sammanfattningen av de årliga verksamhetsrapporterna.

Såsom angavs under åtgärd 5 i sammanfattningen av verksamhetsrapporterna [7] utgör den årliga politiska strategin den ram inom vilken ytterligare, väl motiverade begäranden om personalresurser för att klara av den ökade arbetsbördan på grund av genomförandet av reformen måste passa in. Med undantag av prioriteringen "utvidgningen", planerar kommissionen inte att begära några nya tjänster av budgetmyndigheten för andra prioriteringar. Det enda sättet att tillgodose åtminstone de mest trängande och motiverade behoven för genomförandet av reformen är därför att utnyttja de tjänster som frigörs genom förtida uttag av pension under åren 2002, 2003 och 2004. Av totalt 600 personer som kan ta ut pension i förtid kan upp till 258 tjänster frigöras. Alla dessa tjänster måste användas till genomförandet av reformen. I enlighet med vad kommissionen beslutade i den årliga politiska strategin för 2003, bekräftas det även för de kommande förtida uttagen av pension att två tredjedelar av dessa tjänster ska återgå till de berörda avdelningarna, som kommer att använda dem till att stödja den reformrelaterad verksamhet som de har identifierat. Den återstående tredjedelen kommer att omfördelas för att tillgodose de mest trängande behoven vid kommissionens centrala avdelningar (Generalsekretariatet, GD Budget och GD Personal och administration), främst för att täcka följande prioriteringar:

[7] Sammanfattning av de årliga verksamhetsrapporterna (KOM(2002) 426 slutlig).

- Nytt system för löpande räkenskaper och redovisning (24 tjänster).

- Handlingsplan för upprättande av ett enhetligt, elektroniskt arkiveringssystem vid kommissionen (19 tjänster).

- Ny personalpolitik och IT-systemens driftskompatibilitet (33 tjänster).

- Internrevision (10 tjänster).

6.1.5. Rubrik 5

Med hänsyn till anslagen i budgetplanen för administrativa utgifter för utvidgningen, de olika uppskattningarna i den andra rapporten från institutionernas generalsekreterare om utvecklingen i rubrik 5 (maj 2002), respektive för övriga institutioner, utgifterna för pensioner och därmed kommissionens utgifter (inklusive finansieringen av de ytterligare 780 tjänsterna för utvidgningen) skulle marginalen för 2004 uppgå till 13 miljoner euro.

För 2004 måste dock marginalen vara minst 20 miljoner euro, eftersom de nya resurserna för utvidgningen inte kommer att finansieras under hela 2004. Konsekvenserna av dessa nya resurser under 2005 och 2006 kommer proportionellt sett att bli högre än ökningen av utgiftstaket för rubrik 5. I generalsekreterarnas andra rapport uppskattas således en negativ marginal på 5 miljoner euro för rubrik 5 under 2006. Det bör dock noteras att dessa beräkningar grundas på de administrativa kostnader som följer av de nya tjänsteföreskrifter som föreslagits. Om de nya tjänsteföreskrifterna inte skulle införas, skulle marginalen minska med 26 miljoner euro under 2004, 56 miljoner euro under 2005 och 81 miljoner euro under 2006.

En ingående analys av de resuser som begärs i den årliga politiska strategin visar att utgifterna för programplaneringen i rubrik 5 för kommissionens del kommer att uppgå till 3 037 miljoner euro under 2004, vilket är identiskt med den analys som gjordes i en av generalsekreterarnas rapporter från maj 2002. Med detta tas hänsyn till följande:

* Minskade besparingar efter det att delegationerna har ombildats till presstjänster, eftersom löneförmånerna enligt bilaga X till tjänsteföreskrifterna kan komma att bibehållas under 15 månader efter anslutningen. I detta sammanhang är det viktigt att begränsa antalet tjänstemän som omfattas av denna övergångsbestämmelse. Under 2004 måste GD Press- och informationstjänsten och GD Yttre förbindelser samarbeta för att undvika utgifter för samtidig hyra av delegationernas gamla byggnader och presstjänsternas nya byggnader.

* En justering av vissa kostnader för utvidgningen i förhållande till den ursprungliga programplaneringen, särskilt utgifter för kommittéer.

* En justering av vissa kostnader beroende på byggnadspolitiken i Bryssel och i Luxemburg.

I denna programplanering ingår också utgifter för utsändning av 117 tjänstemän från de centrala förvaltningarna till delegationerna inom ramen för decentraliseringen samt de sociala utgifter som uppskattas inom ramen för reformen. De senaste justeringarna av kostnaden för att revidera tjänsteföreskrifterna bör leda till en marginal på 20 miljoner euro.

6.1.6. Omfördelning av resurser som frigörs genom utläggning av verksamhet på entreprenad

I vitboken om reformen [8] anges att utläggning av verksamhet på entreprenad är ett sätt att genomföra kommissionens strategi att inrikta sig på kärnverksamheten och de politiska prioriteringarna. Att uppnå bästa tänkbara balans mellan användning av interna och externa resurser kommer att vara av särskilt stor betydelse i ett system där beslut om resursfördelning är integrerade med prioriteringar och programplanering. Ett mål med utläggningen av verksamhet är att de resurser som frigörs genom att verksamhet decentraliseras och läggs ut på entreprenad ska omfördelas för att stödja kommissionens prioriteringar [9].

[8] KOM(2000) 200.

[9] Se punkterna 1 och 7 i rapporten från planerings- och samordningsgruppen för utläggning av verksamhet på entreprenad "Externalisation of the programmes management" av den 15 maj 2000 - SEK(2000) 823, sid. 2, samt punkt 3 i medelandet från ordföranden "Matching the Commission's activities with its human resources - The means to achieve our objectives" av den 25 juli 2000 - SEK(2000) 2000, s. 2.

I rådets förordning om genomförandeorgan [10] föreskrivs att tjänster som innehas av tjänstemän som kommissionen sänder ut som tillfälligt anställda vid genomförandeorgan inte får tillsättas under utsändningen och att kommissionens budget ska beräknas med hänsyn till dessa vakanta tjänster. Förordningen ger även kommissionen möjlighet att omfördela de administrativa resurser som frigörs genom överföring av arbetsuppgifter till genomförandeorgan. Kommissionen måste underrätta budgetmyndigheten om detta under budgetförfarandet och motivera omfördelningen av dessa resurser. It is envisaged that the resources freed by the transfer should be allocated to the Commission's priorities, as identified in the APS decision.

[10] Rådets förordning (EG) nr 58/2003 av den 19 december 2002 - EGT L 11, 16.1.2003, s.1.

Riktlinjerna för omfördelningen av resurser som frigörs genom decentralisering och utläggning av arbetsuppgifter måste fastställas i beslutet om den årliga politiska strategin, som bildar den allmänna ramen för kommissionens prioriteringar och resursfördelning. Avdelningarnas förslag om att skapa en struktur för utläggning av arbete och verksamhet i syfte att möjliggöra en omfördelning av fasta tjänster måste därför först tas upp i beslutet om den årliga politiska strategin.

För 2004 kommer kommissionen att lägga fram ett förslag om en byrå för nät- och informationssäkerhet (GD Informationssamhället). Det undersöks även om det är lämpligt att inrätta byråer på andra områden.

Om kommissionen fattar beslut om att inrätta dessa byråer utifrån en kostnads-lönsamhetsanalys, som krävs enligt förordningen, kommer ovannämnda princip att tillämpas när det gäller de eventuella medel som frigörs. Detta kommer i lämplig omfattning att ses över längre fram i arbetet, med full hänsyn till de prioriterade behov som fastställs i beslutet om den årliga politiska strategin och med beaktande av byråernas särskilda karaktär (genomförandeorgan eller inte).

6.1.7. Generaldirektoraten och yttre förbindelser

Kommissionen har vid ett flertal tillfällen bekräftat reformen av GD Yttre förbindelser i enlighet med vad som fastställdes i början av dess mandatperiod och samtidigt noterat att möjligheterna att uppnå ökade synergieffekter mellan berörda avdelningar måste undersökas. Kommissionsledamöterna med ansvar för de berörda avdelningarna har grundligt undersökt och debatterat denna fråga.

Samtidigt är det viktigt att notera att en ny organisation helst bör inrättas i början av den nya kommissionens mandatperiod, eftersom hänsyn måste tas till resultaten av konventets arbete när man ser över organisationen vid det generaldirektorat som ansvarar för yttre förbindelser. Det bör också noteras att synergieffekter kan identifieras och resurser frigöras beroende på vilka beslut som fattas om organisatorisk struktur för GD Yttre förbindelser och på de stora besparingar som ska omfördelas.

Mot bakgrund av ovanstående kommer en rapport att utarbetas under ledning av kommissionens ordförande om den mest effektiva organisationen av de avdelningar som ansvarar för yttre förbindelser, med beaktande av de erfarenheter och riktlinjer som följer av konventets arbete.

6.2. Budgetresurser: snäva ramar för 2004

Det faktum att den 1 maj 2004 har fastställts som anslutningsdag för de tio nya medlemsstaterna får betydande konsekvenser för budgetförfarandet. Detta innebär att en budget för de nuvarande 15 medlemsstaterna måste upprättas för perioden mellan den 1 januari och den 30 april 2004 samt att effekterna av utvidgningen måste bedömas så att en budget för 25 medlemsstater kan utformas och träda i kraft den 1 maj 2004. Den årliga politiska strategin måste därför framhäva de förändringar som förväntas till följd av anslutningen av de tio nya medlemsstaterna.

De budgetramar för utvidgningen som presenteras i detta dokument avser justeringen av den budgetplan som kommissionen har föreslagit enligt det interinstitutionella avtalet av den 6 maj 1999 om budgetdisciplin och förbättring av budgetförfarandet för att ta hänsyn till motsvarande utgiftskrav. De utgifter som följer av att tio nya stater blir medlemmar, och som fastställdes efter anslutningsförhandlingarna, godkändes vid Europeiska rådets möte i Köpenhamn den 12-13 december 2002.

Höjda utgiftstak för de 15 EU-medlemsstaterna anges därför i detta dokument för de rubriker i budgetplanen som avser jordbruk, strukturåtgärder, intern politik och administration.

När det gäller rubrik 1 (Jordbruk) beräknas de ökade utgifterna till följd av utvidgningen uppgå till omkring 2 100 miljoner euro, vilket innebär en marginal som uppskattas till knappt 1 100 miljoner euro för 25 medlemsstater.

De totala åtagandebemyndigandena för struktur- och sammanhållningsfonderna ska läggas till under rubrik 2 och bör uppgå till totalt 24,6 miljarder euro i löpande priser under perioden 2004-2006, i enlighet med slutsatserna från Europeiska rådets möte i Köpenhamn. Av detta motsvarar ökningen av åtagandebemyndigandena under 2004 ett belopp på 6,71 miljarder euro.

När det gäller intern politik är prognosen för de ökade utgifterna till följd av utvidgningen närmare 1 600 miljoner euro, vilket innebär en marginal på omkring 70 miljoner euro under utgiftstaket för 25 medlemsstater.

Rubrik 4 (Externa åtgärder) påverkas inte direkt av utvidgningen. Den föreslagna överföringen till rubrik 7 (Stöd inför anslutningen) av de belopp som planerats för Turkiet (134 miljoner euro) och frigörandet av 25 miljoner euro till följd av att Cypern och Malta blir medlemmar ökar dock betydligt marginalen, vilket tillåter vissa mer omfattande ökningar för den utvidgade unionens grannländer. En stor marginal bör dock lämnas för oförutsedda händelser (85 miljoner euro).

Under rubrik 5 (Administration) uppskattas att det finns ett utgiftsbehov för utvidningen av unionen från och med den 1 januari 2004. På grund av de administrativa utgifternas återkommande karaktär bör det läggas vikt vid att inte överskrida utgiftstaket varken under 2004 eller under följande år.

När det gäller stöd inför anslutningen föreslår kommissionen att utgiftstaket ska behållas så att det lämnas en marginal på 1,8 miljard euro, samtidigt som man genomför de beslut om Bulgarien, Rumänien och Turkiet som fattades i Köpenhamn. Detta förutsätter att budgetmyndigheten fattar beslut om ovannämnda justering av den budgetplan som kommissionen föreslagit.

Nedanstående tabell är en sammanfattning av ovanstående uppgifter och visar de allmänna resultaten av riktlinjerna i den årliga politiska strategin. Beloppen fastställer ramarna för utarbetandet av det preliminära budgetförslaget för 2004, men påverkar inte de slutliga beloppen.

>Plats för tabell>

Budgetkonsekvenserna av de utvalda initiativen sammanfattas i nedanstående tabeller. Beloppen för varje politikområde inom ramen för de tre prioriteringarna avser förändringar i förhållande till den befintliga ekonomiska planeringen för de 15 EU-medlemsstaterna och effekterna av nya initiativ för tio nya medlemsstater. De motsvarar således de ytterligare budgetresurser som bedömts som nödvändiga för att upnå de fastställda målen.

De huvudsakliga förändringar som visas i tabellerna nedan gäller intern politik (inklusive forskning), externa åtgärder och stöd inför anslutningen.

6.2.1. Budgetkonsekvenser av de politiska prioriteringarna: Utvidgningen

>Plats för tabell>

I denna första tabell som avser prioriteringen "Utvidgningen" ingår de belopp som bedömts vara nödvändiga för att utvidga de befintliga programmen till de tio nya medlemsstaterna.

Utöver utvidgningen av de nuvarande programmen ingår också fem specifika övergångsåtgärder under rubriken "Intern politik" i enlighet med slutsatserna från Europeiska rådets möte i Köpenhamn.

Under "Energi och transport" ingår ett totalbelopp på 138 miljoner euro för 2004, utöver de anslag som avser utvidgningen av de befintliga programmen, för åtgärder som gäller kärnsäkerhet för avveckling av kärnreaktorerna i Ignalina (Litauen) och i Bohunice (Slovakien).

Inom politikområdet "Utvidgningen" ingår ett belopp på 221 miljoner euro för 2004 till rådgivning och ökat ekonomiskt stöd för att hjälpa kandidatländerna att stärka sina förvaltningar och domstolsväsenden. Institutionsuppbyggnaden i denna övergångsfas utgör en utvidgning av den verksamhet som inleddes genom Phare-programmet. Den kommer att administreras i nära samarbete med andra berörda avdelningar.

När det gäller rättsliga och inrikes frågor planeras ett belopp om 317 miljoner euro för 2004 för att finansiera genomförandet av den övergångsmekanism för Schengensamarbetet som Europeiska rådet beslutade om vid sitt möte i Köpenhamn i december 2002 för att hjälpa de nya medlemsstaterna med övervakningen av EU:s nya yttre gränser. Transiteringsöverenskommelsen för Kaliningrad ingår också i detta politikområde. Den tilldelas 13 miljoner euro för 2004.

När det gäller ekonomiska och finansiella frågor ingår ett årligt belopp på 25 miljoner euro över en fyraårsperiod för kommissionen bidrag till den föreslagna ökning av Europeiska investeringsfondens kapital för att garantera den fortsatta verksamheten genom fonden i ett utvidgat EU. Ett extra belopp på 13 miljoner euro har tagits upp för en riskkapitalmekanism inom ramen för det fleråriga programmet för företag och företagsamhet [11].

[11] Gemensamt initiativ av GD Näringsliv och GD Ekonomi och finans.

Om en politisk överenskommelse uppnås om den norra delen av Cypern, kommer ytterligare belopp att tas upp för varje rubrik som berörs (rubrikerna 1, 2 och 3) i händelse av att ön återförenas. Dessa belopp ska i så fall läggas till de berörda utgiftstaken i budgetplanen utan att marginalerna påverkas.

I utvidgningsprioriteringen ingår även det stöd inför anslutningen som planerats för Bulgarien, Rumänien och Turkiet. Kommissionen föreslår att man följer det belopp som tas upp i "färdplanen" för medlemskap under 2007 för Bulgarien och Rumänien, vilket innebär en ökning av de nuvarande beloppen med 20 %, 30 % respektive 40 % under de kommande tre åren samt ett ännu inte fastställt belopp för avveckling av kärnreaktorer. Andelen för föranslutningsinstrumenten följer den modell som det beslutades om i Berlin. Den kommer dock att finjusteras under de närmaste månaderna och fastställas inom ramen för de tre relevanta rådsförordningarna, med beaktande av behoven och absorptionsförmågan i dessa länder. När det gäller Turkiet planeras en betydande ökning till 1 050 miljoner euro under perioden, vilket innebär en fördubbling av det nuvarande beloppet. För 2004 bör 250 miljoner euro budgeteras.

Inom politikområdet "Hälsa och konsumentskydd" görs även förberedelser inför utvidgningen under rubrik 1a när det gäller program för att utrota sjukdomar inom veterinär- och växtskyddsområdet, liksom för förberedelser för vaccinationskampanjer mot rabies i de nya medlemsstaterna.

6.2.2. Budgetkonsekvenser av de politiska prioriteringarna: Stabilitet

>Plats för tabell>

De initiativ som kräver ytterligare finansiering under denna prioritering är av två slag: initiativ som bidrar till stabiliteten utanför unionen och initiativ som inriktas på intern stabilitet.

Med sikte på att skapa stabilitet och överbrygga klyftan till de stater som gränsar till den utvidgade unionen föreslås på området yttre förbindelser en ökning av stödet till länderna på västra Balkan med i absoluta tal upp till 675 miljoner euro (inklusive makroekonomiskt stöd) för att underlätta minskningen efter den omfattande förstärkningen under de första åren. För Medelhavsregionen innebär det faktum att Turkiet överförs till rubrik 7 att det skapas utrymme för andra länder. En ökning till 859 miljoner euro föreslås för 2004. I enlighet med budgetmyndighetens önskan förstärks även anslagen till demokrati och mänskliga rättigheter upp till nivån för 2003 års budget (+ 17,5 miljoner euro).

Anslagen till humanitärt bistånd kommer att öka till 485 miljoner euro under 2004 (+ 10 miljoner euro för 2004) för bistånd till områden där stabiliteten hotas av humanitära kriser, särskilt i Afrika och Asien. Eftersom humanitära kriser ofta leder till migrationsströmmar, bidrar lindrandet av sådana kriser till stabiliteten i Europeiska unionen och i dess grannländer.

I kommissionen meddelande av den 3 december 2002 (KOM(2002) 703 slutlig) tillkännagavs att stabilitetsprioriteringen även bör inbegripa en bättre integrering av migrationsfrågor i Europeiska unionens förbindelser med tredje länder. Sådan verksamhet bedrevs under åren 2001, 2002 och 2003 i form av förberedande åtgärder under ledning av GD Rättsliga och inrikes frågor. Det kommer att föreslås en särskild rättslig grund och ett årligt belopp på 30 miljoner euro (+13 miljoner euro för 2004). Detta nya fleråriga program kommer att ingå i politikområdet "Yttre förbindelser" och administreras enligt principerna för reformen av det externa biståndet, med iakttagande av den övergripande samstämmigheten i gemenskapens externa åtgärder och övriga gemenskapsinstrument för samarbete och utveckling. Det ska komplettera de senare programmen och samtidigt ge ett mervärde, särskilt genom att det gör det möjligt för kommissionen att förverkliga de mål och prioriteringar som fastställts för asyl- och migrationspolitiken inom ramen för detta program. Det ska också på ett snabbt, målinriktat och flexibelt sätt ta itu med den oro och de frågor som medlemsstaterna har fört fram på detta område för rättsliga och inrikes frågor.

Anslagen till förbättring av gränskontrollen gäller i huvudsak upprättandet av ett integrerat IT-system för information om viseringshandlingar (VIS) inom politikområdet "Rättsliga och inrikes frågor". Detta är en viktig förutsättning för att den fria rörligheten för personer ska fungera inom ett område utan interna gränser, som innebär att 10 miljoner euro läggs till i den befintliga ekonomiska planeringen.

Inom ramen för arbetet med att stärka enskilda personers rättigheter kräver Daphne II-programmet för bekämpande av våld mot barn, ungdomar och kvinnor (+ 1,3 miljoner euro) och expertnätverket för grundläggande rättigheter (+ 1 miljon euro) ytterligare finansiering, samtidigt som 2 miljoner euro frigörs för integration av medborgare från tredje land.

En liten ökning beviljas för utvärderingen av Tammerfors-programmet, förberedelserna inför utarbetandet av nästa steg för området med frihet, säkerhet och rättvisa, konsekvensanalys samt för allmänna behov som följer av utvecklingen av storskaliga IT-projekt.

Inom politikområdet "Informationssamhället" planerar man att utforma en politik för säkerhet i kommunikationsnät och för att inrätta en byrå för säkerhet i informationsnät (+ 3,5 miljoner euro för 2004). Detta är en viktig förutsättning för den interna säkerheten och för gränshanteringen. Byrån kommer själv att studera bästa praxis och samla in sakkunskap med sikte på att utforma en EU-politik på detta område.

6.2.3. Budgetkonsekvenser av de politiska prioriteringarna: Hållbar tillväxt

>Plats för tabell>

De flesta viktiga initiativ med sikte på att förverkliga prioriteringen "Hållbar tillväxt" påverkar inte budgetresurserna. Vissa initiativ kräver dock ytterligare finansiering under 2004.

Den nya kemikaliestrategin syftar till att omarbeta den komplexa gemenskapslagstiftningen om kemikalier och till att utforma ett nytt system för behandling av frågor som gäller kemikalier, vilket kräver att det inrättas en ny byrå med ett beräknat anslag på 3,0 miljoner euro under 2004, fördelat mellan politikområdena "Miljö" (1,5 miljoner euro) och "Näringsliv" (1,5 miljoner euro).

På politikområdet "Sysselsättning och socialpolitik" kräver den europeiska strategin för att främja företagens sociala ansvar en förstärkning med 1,5 miljoner euro inom ramen för verksamheten "arbetsorganisation och arbetsvillkor". Anslagen ska användas till utveckling av nätverk för de centrala aktörerna, utbyte av erfarenheter och god praxis mellan medlemsstaterna, kriterieanalys och spridning av instrument som rör socialt ansvar.

Politikområdet "Fiske" kräver en ytterligare finansiering med 0,6 miljoner euro för inrättandet av regionala rådgivande nämnder. Det nya systemet för tillämpningen av EU:s konkurrensregler kommer att leda till att det inrättas ett nätverk för konkurrensmyndigheter och ett samordningssystem som administreras av kommissionen. Anslaget uppgår till 0,8 miljoner euro för 2004.

Inom politikområdet "Direkt forskning" föreslås ett sammanlagt belopp på 16 miljoner euro för 2004 (+ 3,8 miljoner euro) för att fortsätta att genomföra avvecklingen av kärnreaktorer och programmet för avfallshantering.

Inom politikområdet "Energi och transport" kräver utvecklingen av EU:s möjligheter att vidta åtgärder mot oljekatastrofer en förstärkning av Europeiska sjösäkerhetsbyrån med 20 miljoner euro.

Det europeiska systemet för bevakning av hur den inre marknaden fungerar för konventionella energikällor förstärks även med 5 miljoner euro.

Enligt planeringen kommer en betydande ökning (255 miljoner euro) för det sjätte ramprogrammet för forskning att bidra till att ytterligare utveckla EU-forskningen, liksom den planerade ökningen (480 miljoner euro för 2004) för att täcka utvidgningen av forskningsverksamheten till de nya medlemsstaterna.

När det gäller externa åtgärder kräver främst två initiativ ytterligare finansiering:

Stödet till åtgärder på hälsoområdet (aids, malaria, tuberkulos, reproduktiv hälsa och smittsamma sjukdomar i utvecklingsländerna) förstärks med 17 miljoner euro inom ramen för verksamheten "politik för utvecklingssamarbete och sektorsstrategier" samtidigt som resurserna omfördelas inom denna verksamhet. Genom dessa förstärkningar håller sig de totala beloppen inom ramen för de belopp som fastställdes i 2003 års budget.

Inom ramen för att främja en hållbar tillväxt i utvecklingsländerna och motverka den globala uppvärmningen bör skyddet av tropiska skogar förstärkas med 6 miljoner euro för att åtgärda de förseningar som uppkommit under de senaste åren.

Inom politikområdena "Miljö" och "Utvecklingssamarbete" kräver uppföljningen av åtagandena efter toppmötet om hållbar utveckling i Johannesburg ytterligare finansiering inom de befintliga budgetramarna för politikområdena.

Förstärkningen av politikområdet "Handel" återspeglar ett ökat stöd till utvecklingsländerna inom ramen för Doha-agendan.