SV Europeiska unionens officiella tidning C 325/65

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Meddelande från kommissionen – Mot en EU-strategi för barnets rättigheter”

(KOM(2006) 367 slutlig.)

(2006/C 325/16)

Den 13 juli 2006 beslutade kommissionen att i enlighet med artikel 262 i EG-fördraget rådfråga Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ovannämda yttranda.

Facksektionen för sysselsättning, sociala frågor och medborgarna, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 7 november 2006. Föredragande var Jillian van Turnhout.

Vid sin 431:a plenarsession den 13–14 december 2006 (sammanträdet den 13 december 2006) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén enhälligt följande yttrande:

1. Sammanfattning

1.1 Europeiska ekonomiska och sociala kommittén välkomnar kommissionens meddelande ”Mot en EU-strategi för barnets rättigheter”. Kommittén stöder särskilt förslaget om en omfattande EU-strategi för att effektivt främja och skydda barnens rättigheter i EU:s inre och yttre politik och att stödja medlemsstaterna på detta område.

1.2 EESK beklagar dock att man i meddelandet inte anger att strategin inriktas på miniminormer och att den inte omfattar övergripande målsättningar med tidsbestämda delmål.

1.3 EESK välkomnar de strukturer som enligt förslaget skall inrättas för att stödja denna strategi, inbegripet en avdelning för barnens rättigheter inom kommissionen och en samordnare för barnens rättigheter, en övergripande grupp inom kommissionen, ett europeiskt forum för barnens rättigheter, en webbaserad diskussions- och arbetsplattform, aktiviteter för att göra barn delaktiga i beslutsprocessen och en kommunikationsstrategi om barns rättigheter. EESK skall sträva efter att spela en aktiv roll i dessa viktiga forum.

1.4 EESK beklagar att man inte i högre grad beaktar situationen för flickor, barn med funktionshinder samt barn med migrations-, asyl- och flyktingproblematik, både inom EU och globalt.

1.5 EESK välkomnar kommissionens konstaterande att medlemsstaterna måste respektera internationella överenskommelser, och efterlyser större tonvikt i strategin på att medlemsstaterna snabbt skall uppfylla befintliga europeiska och internationella åtaganden om barnens rättigheter, särskilt i enlighet med FN-konventionen om barnets rättigheter.

1.6 EESK anser att man vid utvecklingen av strategin bör beakta barns olikheter och skilda behov, med särskild tonvikt på frågor om barnfattigdom och diskriminering. Kommittén anser att man bör prioritera utveckling av jämförbara indikatorer och insamling av enhetliga data på medlemsstatsnivå. Vi anser det vara särskilt viktigt att man vederbörligen behandlar frågan om undervisning av hög kvalitet för barn under sex år och att man sätter upp kompletterande kvalitetsmål för barnomsorgsverksamheten.

1.7 EESK anser att samordnaren för barnens rättigheter bör ges tillräckligt hög status och politiskt inflytande, så att uppdragets mål kan uppnås. Dessutom bör man se till att politiska åtaganden görs för att föra arbetet med meddelandet framåt och för att utveckla grönboken och strategin. Kommittén föreslår att Europaparlamentet överväger en särskild åtgärd för att finansiera strategin och de insatser som föreslagits inom ramen för detta.

2. Bakgrund

2.1 Barnens rättigheter är en del av de mänskliga rättigheter som EU och medlemsstaterna måste respektera enligt internationella och europeiska fördrag, särskilt FN:s barnkonvention och dess frivilliga protokoll (1) och millennieutvecklingsmålen (2) samt Europeiska konventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna (3). EU har uttryckligen erkänt barnets rättigheter i sin stadga om de grundläggande rättigheterna (4), särskilt i artikel 24.

2.2 Kommissionen fastslog i sitt meddelande ”Strategiska mål 2005–2009” att barnens rättigheter var en av huvudprioriteringarna: ”Det effektiva skyddet av barns rättigheter, både mot ekonomisk exploatering och alla former av övergrepp, ska vara ett särskilt prioriterat område och unionen ska i denna fråga vara en förebild för resten av världen” (5). I april 2005 beslutade den grupp av kommissionsledamöter som ansvarar för främjandet av grundläggande rättigheter och för principerna om icke-diskriminering och lika möjligheter att inleda ett särskilt initiativ för att påskynda främjandet, skyddet och respekten för barns rättigheter i EU:s inre och yttre politik.

2.3 I mars 2006 anmodade Europeiska rådet medlemsstaterna ”att vidta nödvändiga åtgärder för att snabbt få till stånd en avsevärd minskning av antalet barn som lever i fattigdom och ge alla barn, oavsett social bakgrund, lika möjligheter”.

2.4 Detta meddelande är en följd av dessa beslut.

3. Allmänna kommentarer

3.1 Europeiska ekonomiska och sociala kommittén välkomnar kommissionens meddelande ”Mot en EU-strategi för barnets rättigheter”, som fokuserar på samtliga barn under 18 år. Kommittén stöder detta viktiga initiativ från kommissionen för att lägga grundvalen för utvecklingen av en politik för barnens rättigheter. Kommittén vill särskilt betona kommissionens förslag om en omfattande EU-strategi för att effektivt främja och skydda barnens rättigheter i EU:s inre och yttre politik och att stödja medlemsstaterna på detta område.

3.2 Europas framtid hänger i allt högre grad på dess förmåga att främja samhällen som räknar med och som stöder barnen. Meddelandet innebär därför ett erkännande av att främjandet och säkerställandet av barnets rättigheter är grundläggande för EU:s framtid. Att skapa barnvänliga samhällen inom EU kan därför inte skiljas från behovet att ytterligare fördjupa och konsolidera EU-integrationen. Barn bör värderas inte enbart som blivande vuxna och framtida arbetstagare – barndomen är en viktig och värdefull del av livet och har ett egenvärde.

3.3 Kommittén beklagar dödläget i EU:s konstitutionella process, eftersom det konstitutionella fördraget och stadgan om grundläggande rättigheter uttryckligen erkänner barnens rättigheter. Den nuvarande begränsningen av den rättsliga grunden för barnens rättigheter i EU-fördragen får följaktligen konsekvenser för eventuella finansieringskällor.

3.4 Mot bakgrund av den mängd olika utmaningar som barn och ungdomar ställs inför i dagens samhälle har EESK under mer än ett decennium regelbundet gett sitt bidrag till arbetet med att utveckla ungdomspolitiken på EU-nivå (6). Kommittén har tagit initiativ till viktiga debatter på sådana nyckelområden som ungdomssysselsättning, social integration, utbildning, rörlighet, delaktighet och de icke-statliga organisationernas roll.

3.5 EESK välkomnar konstaterandet att det är mycket viktigt att barnens rättigheter erkänns som en självständig uppsättning rättigheter och inte endast ingår som en del i mänskliga rättigheter i allmänhet. Kommittén anser att barn på grund av sin sårbarhet och sina särskilda behov behöver särskilt skydd och särskild omvårdnad innefattande lämpligt rättsligt skydd.

3.6 EESK anser att strategin bör erkänna familjens viktiga roll, i synnerhet föräldrarnas roll, och medlemsstaternas ansvar för att stödja föräldrarna i uppfostran på många sätt, inte bara ekonomiskt.

3.7 EESK välkomnar antagandet av en definition av barn som alla personer under 18 år, i linje med FN-konventionen om barnets rättigheter. Det kommer att finnas ett behov av enhetlighet och samordning mellan EU:s politik på olika områden med inriktning på barn mellan 15 och 18 år, eftersom denna åldersgrupp enligt EU:s definition är ungdomar. Strategin bör innehålla en upprepning av relevanta mål i den europeiska ungdomspakten och den öppna samordningsmetoden för ungdomsfrågor.

3.8 Kommittén anmodar kommissionen att utarbeta miniminormer för strategin och att inkludera omfattande målsättningar med tydligt fastställda mål och tidsgränser för genomförandet av meddelandet.

3.9 EU behöver ett fortlöpande engagemang från barnens sida i arbetet med att skapa ett integrerat, konkurrenskraftigt och säkert Europa som omfattar alla. För att kunna betyda något för barn måste EU ha relevans för deras liv, och verkligen ta deras behov på allvar och göra något för dem på ett på ett synligt och kreativt sätt.

3.10 EESK välkomnar kommissionens hänvisning till artikel 12 i FN:s barnkonvention, där det anges att barn behöver få framföra sina åsikter i anslutning till dialoger och beslut som påverkar deras liv. All politik som är inriktad på barn måste kännetecknas av den fundamentala principen om deras delaktighet, en princip som fastställts på europeisk och internationell nivå (7).

3.11 Kommittén välkomnar också kommissionens förslag till åtgärder för att direkt engagera barn i processen. Medlemsstaterna och institutionerna måste tillhandahålla de nödvändiga resurserna samt det stöd och de mekanismer som krävs för att underlätta barnens deltagande i utvecklingen och genomförandet av strategin. Barnen bör engageras redan i ett tidigt skede av processen med olika metoder beroende på ålder, exempelvis konstnärlig verksamhet, diskussioner med understöd osv. Det bör påpekas att en central utmaning i detta arbete är att få med barn från missgynnade grupper och från etniska minoriteter samt barn med funktionshinder och att säkerställa lika möjligheter för dem.

3.12 Ett övergripande sätt att se på åtgärdspolitiken borgar för en mer samordnad och effektiv strategi. Medlemsstaterna samråder regelbundet med arbetsgivarorganisationer och fackförbund i samband med att t.ex. riktlinjer för sysselsättningspolitiken skall utformas. Och för att detta initiativ skall lyckas krävs det medverkan från alla berörda parter, framför allt barn och barnorganisationer samt föräldrar, arbetsmarknadsparter, lokala och regionala myndigheter och medlemsstaterna.

3.13 EESK hoppas därför att detta kommissionsmeddelande, såväl på europeisk som på nationell nivå, kommer att lägga grunden till ett mer effektivt partnerskap mellan beslutsfattare, lokala och regionala myndigheter, icke-statliga organisationer och barnen själva. Ett konkret och kontinuerligt engagemang från barnens och barnorganisationernas sida när det gäller att utforma och genomföra politiken säkerställer att ungdomars verkliga behov lyfts fram och att de känner sig delaktiga i den kommande strategin.

3.14 Barn utgör ingen homogen grupp. EESK rekommenderar därför att politiken på EU-nivå och i medlemsstaterna skall beakta barns olikheter och skilda behov. Barnens situation påverkas exempelvis av bostadsort, ålder, kön, etnisk tillhörighet, religion, kultur, språk, eventuellt funktionshinder samt familjestruktur. Särskild vikt bör fästas vid effekterna av fattigdom, social utslagning, funktionshinder, diskriminering och rasism samt de förhållanden som barn från etniska minoriteter eller flyktingbarn lever under, både inom EU och i ett globalt perspektiv.

3.15 Kommittén ser positivt på konstaterandet att ”barnens situation påverkas också av var de bor”. Barn kan missgynnas av ojämlik tillgång till tjänster i det område där de bor, exempelvis tillgång till utbildning av hög kvalitet, sjukvård, boende, sociala tjänster, kollektivtrafik, möjligheter till lek och rekreation, information och möjligheter att delta i det civila samhället. Kommittén föreslår att strategin kompletteras med särskilda målsättningar för att säkerställa att barn i alla geografiska områden åtnjuter lika möjligheter, vilket bland annat kommer att innebära stärkta åtgärder för bekämpning av fattigdom.

3.16 Kommittén beklagar att man inte i större utsträckning uppmärksammar flickor, barn med funktionshinder och barn som är invandrare, asylsökande eller flyktingar, både inom EU och i ett globalt perspektiv.

3.17 I linje med kommissionens åtagande att integrera frågan om funktionshinder inom alla politikområden, ett åtagande som uttryckligen bekräftades i meddelandet om ”Lika möjligheter för personer med funktionshinder – En europeisk handlingsplan” (8), bör funktionshinder integreras i strategin så att man säkerställer att barn med funktionshinder kan delta till fullo och på lika villkor.

3.18 EESK stöder FN:s kvinnokommissions slutsats för 2007 att vissa framsteg när det gäller kvinnors deltagande i beslutsfattandet på alla nivåer visserligen kan konstateras, men att det fortfarande finns många allvarliga och långvariga hinder av olika slag som hindrar kvinnor från att få det bättre och från att delta i beslutsfattandet, bland annat feminiseringen av fattigdomen, bristen på lika tillgång till hälsovård, utbildning och sysselsättning samt väpnade konflikter och bristande säkerhet (9).

3.19 Kommittén noterar med besvikelse att ingen hänvisning görs till bestämmelser om tidig pedagogisk verksamhet och utveckling av hög kvalitet för barn under sex års ålder, trots att barnomsorg och dagbarnvård är ett långsiktigt och prioriterat mål för EU:s politik och trots att EU antagit mätbara mål. EESK uppmanar kommissionen att uttryckligen inkludera detta område i den föreslagna strategin, eftersom det är av stor betydelse för barns liv och välmåga och eftersom det tydligt faller inom ramen för meddelandets ämne (10). Kommittén anser i synnerhet att man bör utveckla kompletterande kvalitetsmål för barnomsorg som tar hänsyn till barnens rättigheter och deras bästa och som bygger på det arbete som redan gjorts inom ministerrådet och kommissionens nätverk för barnomsorg (11).

3.20 EESK ser positivt på det arbete som redan gjorts inom unionen när det gäller att minska barnfattigdomen. Medlemsstaterna måste dock ta sig an utmaningen att eliminera barnfattigdomen och sätta upp direkta målsättningar. För att man skall kunna möta denna utmaning krävs ett heltäckande och kontinuerligt åtgärdsprogram som får de resurser som krävs och som beaktar barnfattigdomens många dimensioner. Man bör bl.a. uppmärksamma frågan om stöd till låginkomsttagare med barn samt föräldrar som inte förvärvsarbetar. Barnfattigdom får allvarliga följder för barn på en hel rad olika områden, t.ex. när det gäller hälsa och utbildning, och även för barnets möjligheter att någonsin ta sig ut ur fattigdomsfällan. Medlemsstaterna måste omedelbart vidta åtgärder på samtliga områden som dessa frågor berör.

3.21 En annan stor utmaning är omsorgen om barn som inte har någon familj som tar hand om dem eller som riskerar att förlora sådant stöd. Bland de faktorer som leder till en sådan situation finns splittring av familjer, fattigdom, hiv/aids, beteendestörningar, missbruk eller bristande förmåga att axla föräldrarollen. Vilka faktorer som dominerar varierar mellan olika länder. Strategin borde ha som mål att utforma tydliga strategier för förebyggande samt program för familjestöd.

3.22 Andra områden där det kunde vara till nytta att ställa upp mål för medlemsstaterna och uppmuntra utbyte av goda metoder är ungdomsrättsvård och familjerätt, främjande av sunda matvanor för förbättrad hälsa och för att motverka fetma hos barn samt en familjevänlig arbetsmarknadspolitik.

3.23 Det krävs åtgärder för att skydda och främja rättigheterna för barn på institutioner. Strategin borde innehålla åtaganden om att utarbeta europeiska riktlinjer och kvalitetsnormer i fråga om barn som vårdas på institution (12), med hänsyn till normer, rekommendationer och protokoll från internationella organisationer som Unicef, WHO och Europarådet.

3.24 EESK välkomnar den nyligen offentliggjorda rapporten från den oberoende experten Paulo Sérgio Pinheiro, utarbetad i samband med FN:s studie om våld mot barn (13). I rapporten uppmanar han alla stater att förbjuda alla former av våld mot barn, i alla situationer, inklusive kroppslig bestraffning, skadliga traditionsbundna sedvänjor – t.ex. barnäktenskap och tvångsäktenskap, kvinnlig könsstympning och s.k. hedersbrott – sexuellt våld och tortyr och annan grym, omänsklig eller nedvärderande behandling eller bestraffning (14). EESK uppmanar kommissionen att överväga att utnämna en särskild representant för frågor om våld mot barn i syfte att främja och stödja genomförandet av rekommendationerna i rapporten.

4. Barns rättigheter på EU-nivå

4.1 Europeiska ekonomiska och sociala kommittén ställer sig positiv till att kommissionen i meddelandet bekräftar medlemsstaternas skyldighet att respektera internationella fördrag, i synnerhet FN:s konvention om barnets rättigheter (UNCRC), som har ratificerats av alla medlemsstater. Av världens länder har endast USA och Somalia inte ratificerat UNCRC. I detta sammanhang har också Internationella arbetsorganisationens (ILO) grundläggande konventioner om förbud mot barnarbete en särskild betydelse.

4.2 EESK beklagar att kommissionen i meddelandet inte kraftigare betonar att medlemsstaterna snabbt skall uppfylla befintliga europeiska och internationella åtaganden om barnens rättigheter, särskilt i enlighet med FN-konventionen om barnets rättigheter. Mycket arbete återstår inom EU på medlemsstatsnivå för att säkerställa efterlevnaden, juridiskt och praktiskt, av de befintliga åtagandena exempelvis när det gäller UNCRC, Europeiska konventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna och Europarådets instrument. Arbetet bör integreras i den föreslagna konsekvensbedömningen av pågående EU-åtgärder som får följder för barns rättigheter. På detta område skulle man kunna använda sig av de yttranden om barnens situation som de icke-statliga organisationerna och regeringen utarbetar vart femte år. Dessa yttranden, som rör tillämpningen av FN:s konvention om barnets rättigheter och som vissa EU-länder har lagt fram, skulle på så vis kunna analyseras en andra gång.

4.3 EESK välkomnar kommissionens förslag att undersöka vad som hindrar barn från att utnyttja sina rättigheter fullt ut och hur omfattande hindren är. Kommittén anser att kommissionen i analysen inte enbart bör ”bedöma hur effektiva dess nuvarande åtgärder är”, utan att den även bör skapa bättre möjligheter för en bedömning av medlemsstaternas framsteg när det gäller att uppfylla kraven i FN:s konvention om barnets rättigheter genom att analysera jämförbara data, i enlighet med konsekvensbedömningen.

4.4 Kommittén anser att man bör prioritera utveckling av jämförbara indikatorer och insamling av konsekventa data på medlemsstatsnivå. Arbete pågår inom ramen för den öppna samordningsmetoden för att utveckla indikatorer (eller en uppsättning indikatorer) för barns välfärd samt statistiska uppgifter om inkomstrelaterad fattigdom, materiell fattigdom och boende (15). Många olika uppgifter finns också på medlemsstatsnivå (16). Utvecklingen av indikatorer måste återspegla barnens erfarenheter och intressen, och detta kan uppnås genom att göra det lättare för barn att delta i utarbetandet av indikatorerna.

4.5 EESK stöder kommissionens förslag att integrera barns rättigheter när EU-lagstiftning och andra åtgärder som kan påverka barn utarbetas. Det kommer att vara viktigt att identifiera centrala områden som har avsevärd påverkan på barn, inklusive områden som inte traditionellt förknippas med barn, exempelvis kollektivtrafik, som i själva verket påverkar barns liv i stor utsträckning.

4.6 Kommittén rekommenderar att den öppna samordningsmetoden används i kontakterna mellan medlemsstater och när det gäller att dra lärdom av välfungerande metoder i samband med genomförandet av FN-konventionen.

4.7 EESK stöder kommitténs förslag att stå värd för ett europeiskt forum för barnens rättigheter, och att skapa en webbaserad diskussions- och arbetsplattform. EESK skall sträva efter att spela en aktiv roll i detta viktiga forum.

4.8 Kommittén välkomnar de förslag i meddelandet som syftar till att på kort sikt ta itu med vissa brådskande frågor. Som tillägg till de åtgärder som skisseras vill kommittén påpeka det brådskande behovet av att utveckla åtgärder som möjliggör gränsöverskridande polissamarbete när det gäller kontroll av brottsregister för personal och frivilliga som arbetar med barn. Kommittén menar att man i samband med strategin bör överväga att inrätta ett för polisen lättillgängligt EU-register över personer dömda för sexualbrott mot barn.

4.9 EESK välkomnar kommissionens förslag att utarbeta en kommunikationsstrategi om barnens rättigheter och tillhandahålla information om barnens rättigheter på ett barnvänligt sätt. Kommittén anser att detta material bör baseras på FN-konventionen och att alla informationskampanjer skall åldersanpassas, finnas tillgängliga på flera språk och vara tillgängliga för barn med funktionshinder.

4.10 Kommittén välkomnar kommissionens förslag att inrätta en övergripande grupp inom kommissionen. Kommittén skall sträva efter att vara representerad i denna grupp. EESK välkomnar också kommissionens förslag att inrätta en avdelning för barnens rättigheter inom kommissionen och utse en samordnare för barnens rättigheter. Kommittén konstaterar att denna samordnare får en viktig roll i att säkerställa strategins framgång.

4.11 Kommittén påpekar vikten av att tillhandahålla erforderliga ekonomiska medel och personalresurser till dessa nya forum och strukturer. EESK anser att samordnaren bör ges tillräckligt hög status och politiskt inflytande, så att uppdragets mål kan uppnås. Dessutom bör man se till att politiska åtaganden görs för att föra arbetet med meddelandet framåt och för att utveckla grönboken och strategin. Kommittén föreslår att Europaparlamentet överväger en särskild åtgärd för att finansiera strategin och de insatser som föreslagits inom ramen för denna.

4.12 EESK välkomnar kommissionens förslag att lägga fram en lägesrapport varje år. Kommittén begär att få höras om utvecklingen när det gäller denna rapport, som bör offentliggöras.

5. Barns rättigheter på internationell nivå

5.1 EESK välkomnar inriktningen på både barn inom EU och barn utanför EU. Kommittén noterar emellertid med besvikelse att textens disposition tycks ge företräde åt den globala situationen framför situationen inom EU, och åt den internationella dialogen framför den mellanstatliga. Kommittén anser att det är viktigt att jämvikt uppnås i strategin mellan det globala läget och EU:s inre och mellanstatliga åtgärder och diskussioner.

5.2 Europeiska unionen och dess medlemsstater bör systematiskt beakta rekommendationerna (slutsatserna) i FN:s konvention om barnets rättigheter i de bilaterala överenskommelserna och förbindelserna med länder utanför EU.

5.3 Kommittén gläder sig åt att kommissionen i meddelandet uppmärksammar att FN:s konvention om barnets rättigheter, som ratificerats av i stort sett alla länder i världen, utgör en synnerligen solid grund för åtaganden mellan Europeiska kommissionen och icke-EU-medlemsstater, men beklagar att kommissionen i meddelandet, som en grund för åtaganden och utbyte av bästa metoder medlemsstaterna emellan, inte drar nytta av det faktum att samtliga medlemsstater har ratificerat FN:s konvention.

5.4 Kommittén rekommenderar att EU:s utvecklingsstöd skall bidra genom att en del av dess budget investeras i åtgärder som gynnar barn.

6. Tack

6.1 I arbetet rådfrågade EESK ett flertal nätverk och organisationer som sysslar med barnens rättigheter, och kommittén vill tacka dem för deras bidrag (17).

7. Särskilda kommentarer om terminologin (18)

7.1 Termen ”sexuellt missbruk” bör ersättas med ”sexuellt utnyttjande”.

7.2 Ordalydelsen ”innebär ett handikapp för” bör ersättas av ”hämmar”.

7.3 I den engelska språkversionen bör lydelsen ”break of adolescence” ersättas med ”beginning of adolescence” [berör ej den svenska språkversionen].

7.4 Begreppet ”föroreningar inomhus” bör förtydligas.

Bryssel den 13 december 2006 Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande Dimitris DIMITRIADIS

(1) FN:s protokoll om förebyggande, bekämpande och bestraffande av handel med människor, särskilt kvinnor och barn, FN:s protokoll till konventionen om barnets rättigheter om försäljning av barn, barnprostitution och barnpornografi, protokoll till barnkonventionen om barns indragning i väpnade konflikter.

(2) FN:s generalförsamling, Förenta Nationernas Millenniedeklaration, femtiofemte sessionen, den 18 september 2000.

(3) Hela texten finns tillgänglig på

http://www.echr.Council of Europe.int/ECHR/EN/Header/Basic+Texts.

(4) Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, EGT C 364, 18.12.2000, tillgänglig på http:

//europa.eu.int/comm/justice_home/unit/charte/index_en.html.

(5) Strategiska mål 2005–2009. Europa 2010: Ett partnerskap för Europas förnyelse, välstånd, solidaritet och säkerhet, KOM(2005) 12 slutlig av den 26 januari 2005.

(6) EESK:s yttrande av den 28.2.1996 om ”En europeisk barnkulturpolitik”. Föredragande: Sklavounos (EGT C 153, 28.5.1996).

EESK:s yttrande av den 2.7.1998 om ”Kampen mot sexuellt utnyttjande av barn och sexturism”. Föredragande: Sklavounos (EGT C 284, 14.9.1998).

EESK:s yttrande av den 29.11.2000 om ”Vitbok om ungdomspolitik”. Föredragande: Hassett-van Turnhout (EGT C 116, 20.4.2001).

EESK:s yttrande av den 24.4.2002 om ”Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om att inrätta Europeiska året för utbildning genom idrott 2004”. Föredragande: Koryfidis (EGT C 149, 21.6.2002).

EESK:s yttrande av den 25.4.2002 om ”Uppföljning av vitboken Nya insatser för Europas ungdom”. Föredragande: Hassett-van Turnhout (EGT C 149, 21.6.2002).

EESK:s yttrande av den 24.9.2003 om ”Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om upprättande av ett handlingsprogram för gemenskapen för att främja organisationer som är verksamma på europeisk nivå inom ungdomsområdet”. Föredragande: Hassett-van Turnhout (EUT C 10, 14.1.2004).

EESK:s yttrande av den 16.12.2004 om ”Relationerna mellan generationerna”. Föredragande: Bloch-Lainé (EUT C 157, 28.6.2005).

EESK:s yttrande av den 10.3.2005 om ”Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om inrättande av programmet 'Aktiv ungdom' för perioden 2007–2013”. Föredragande: Rodríguez García-Caro (EUT C 234, 22.9.2005).

EESK:s yttrande av den 11.5.2005 om ”Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om läkemedel för pediatrisk användning och om ändring av förordning (EEG) nr 1768/92, direktiv 2001/83/EG och förordning (EG) nr 726/2004”. Föredragande: Braghin (EUT C 267, 27.10.2005).

EESK:s yttrande av den 11.5.2005 om ”Barn som indirekta offer för våld i hemmet”. Föredragande Renate Heinisch.

(7) FN-konventionen om barnets rättigheter från 1989; FN:s deklaration om det internationella ungdomsåret 1985 ”Peace, Participation, Development”, Den europeiska stadgan angående unga människors deltagande i kommunala och regionala angelägenheter utarbetad av Europarådets kommunalkongress (CLRAE) 1992; Rekommendation från Europarådets ministerkommitté om ungdomars delaktighet, nr R (97) 3 av den 4 februari 1997; Resolution från rådet och ungdomsministrarna församlade i rådet av den 8 februari 1999 om ungdomars deltagande (EGT 1999/C42/01).

(8) KOM(2003) 650 slutlig, av den 30 oktober 2003.

(9) Förenta nationernas ekonomiska och sociala råd, kvinnokommissionen 2007: ”Focus on discrimination and violence against the girl child” (”Fokus på diskriminering och våld mot flickor”).

(10) Se meddelandets mål om en omfattande EU-strategi för att effektivt främja och skydda barnets rättigheter i EU:s inre och yttre politik samt artikel 24 i Europeiska unionens stadga om grundläggande rättigheter, där följande anges: ”Vid alla åtgärder som rör barn, oavsett om de vidtas av offentliga myndigheter eller privata institutioner, skall barnets bästa komma i främsta rummet”.

(11) Rekommendation om barnomsorg (92/241/EEG, antagen den 31 mars 1992), antagen av rådet i mars 1992; Kvalitetsmål för tjänster för små barn, producerad av kommissionens nätverk för barnomsorg och publicerad av Europeiska kommissionen 1996.

(12) Detta skulle eventuellt kunna göras i samarbete med Europarådet, vars parlamentariska församling och ministerkommitté antog rekommendationer om barn på institution 2005. Se rekommendation nr R (2005) 5 från ministerkommittén till medlemsstaterna om rättigheterna för barn på institution.

(13) www.violencestudy.org

(14) FN:s sextioförsta session, främjande och skydd av barns rättigheter, A\61\299.

(15) Portföljen för övergripande indikatorer och förenklade portföljer för social integration, pensioner och hälsovård, juni 2006.

(16) Till exempel innehåller årsrapporten ”Opportunity for All: seventh annual Report 2005”, Department for Work & Pensions, UK, en lång rad indikatorer avseende barn och ungdom.

(17) Eurochild, SOS Kinderdorf, World Association of Girl Scouts and Girl Guides (WAGGGS), European Information Bureau, Jaap Doek, ordförande för FN:s kommitté för barnets rättigheter och Thomas Coram Research Unit.

(18) Alla hänvisningar till avsnitt I.4.1 KOM(2006) 367 slutlig.