MOTIVERING

Uppenbart ogrundade rättsprocesser och rättegångsmissbruk som syftar till att hindra deltagande i den offentliga debatten (strategic lawsuits against public participation, SLAPPs – här kallade strategiska rättsprocesser för att hindra offentlig debatt eller munkavleprocesser) är ett nytt men allt vanligare fenomen i Europeiska unionen. Det handlar om en särskilt skadlig form av trakasserier och hot mot personer som verkar i allmänhetens intresse som består i att mäktiga privatpersoner, lobbygrupper, företag eller offentliga organ inleder grundlösa eller överdrivna rättsprocesser mot parter som framför kritik eller förmedlar budskap som är besvärande för käranden i en fråga av allmänintresse. Syftet är att censurera, skrämma och tysta kritiker genom att tvinga dem att bära kostnaderna för ett juridiskt försvar till dess att de avstår från sin kritik eller sitt motstånd. Munkavleprocesser inleds till skillnad från vanliga rättsprocesser inte för att få en sak prövad i domstol, att vinna en rättsprocess eller att få gottgörelse. De inleds i stället för att skrämma svarandena och uttömma deras resurser. Ytterst är syftet att uppnå en avskräckande inverkan, att tysta svarandena och få dem att avstå från sitt värv.

De vanligaste måltavlorna för munkavleprocesser är journalister och människorättsförsvarare. Det handlar dock inte bara om enskilda personer utan även om medieföretag, förlag och civilsamhällesorganisationer, t.ex. organisationer som är involverade i miljöaktivism. Även andra personer som deltar i den offentliga debatten – t.ex. forskare och akademiker – kan bli måltavlor.

Det är en förutsättning för en välmående och blomstrande demokrati att medborgare kan delta aktivt i den offentliga debatten utan otillbörlig inblandning av offentliga myndigheter eller andra mäktiga intressen. För att möjliggöra ett meningsfullt deltagande måste medborgarna ha tillgång till tillförlitlig information som gör att de kan bilda sig en egen uppfattning och använda sitt eget omdöme i ett offentligt rum där olika åsikter kan uttryckas fritt.

Journalister har en viktig roll när det gäller att främja den offentliga debatten samt förmedla information, åsikter och tankar. De måste kunna utöva sitt värv för att säkerställa att medborgarna i Europas demokratiska samhällen kan ta del av en mångfald av åsikter. Undersökande journalister spelar en viktig roll när det gäller att bekämpa organiserad brottslighet, korruption och extremism. Det behövs ett robust system med skyddsåtgärder för att de ska kunna fullgöra sitt viktiga granskningsuppdrag när det gäller frågor av legitimt allmänintresse. Deras arbete är förknippat med särskilt stora risker och det blir allt vanligare at de utsätts för attacker och trakasserier. Även människorättsförsvarare har en kritisk roll när det gäller att värna grundläggande rättigheter, demokratiska värden, social inkludering, miljöskydd och rättsstatsprincipen. De bör kunna delta aktivt i det offentliga livet och yttra sig i politiska frågor och beslutsprocesser utan att behöva oroa sig för hot.

Munkavleprocesser kännetecknas ofta av en obalans i maktförhållandet mellan parterna, där käranden till exempel kan ha en starkare ekonomisk eller politisk ställning än svaranden. Även om den inte alltid är ett inslag i sådana mål kan en sådan obalans i maktförhållandet avsevärt förstärka de skadliga effekterna för svarandena och den avskräckande inverkan på deltagande i den offentliga debatten. Munkavleprocesser kan dessutom ha en avskräckande inverkan på andra potentiella måltavlor, som kanske beslutar sig för att avstå från att undersöka och rapportera om frågor av allmänintresse. Detta riskerar att leda till självcensur.

Munkavleprocesser utgör ett missbruk av rättegångsförfarandet och belastar domstolarna i onödan. Olika grunder åberopas av de som inleder munkavleprocesser. Anklagelserna rör ofta ärekränkning, men även överträdelser av andra regler eller rättigheter (t.ex. dataskyddslagstiftning eller integritetslagstiftning). Dessa kombineras ofta med skadeståndsanspråk eller ibland förelägganden (som förbjuder eller åtminstone skjuter upp offentliggörandet).

Att munkavleprocesser har blivit allt vanligare identifierades som ett allvarligt problem i vissa medlemsstater i samband med 2020 och 2021 års rapporter om rättsstatsprincipen.

Europarådets plattform för att främja skyddet av journalistik och journalisters säkerhet rapporterar även att antalet anmälningar av allvarliga hot mot journalisters säkerhet och mediefriheten i Europa har ökat, vilket inkluderar flera fall av juridisk skrämseltaktik. I 2021 års årliga rapport från partnerorganisationerna till Europarådets plattform för att främja skyddet av journalistik och journalisters säkerhet framhölls också att anmälningar som handlade om munkavleprocesser ökade påtagligt 2020 jämfört med året innan, i fråga om både antal och berörda jurisdiktioner som är medlemmar i Europarådet. Mer allmänt visar information som samlats in genom European Media Pluralism Monitor också att journalisternas arbetsvillkor har försämrats. Under 2021 dokumenterade MFRR (Media Freedom Rapid Response) 439 anmälningar (gällande attacker mot 778 personer eller organisationer med medieanknytning) i 24 EU-medlemsstater som ägt rum under en tolvmånadersperiod, däribland munkavleprocesser.

Det finns fler uppgifter tillgängliga som gäller hot i form av munkavleprocesser mot journalister och människorättsförsvarare, men även andra aktörer som deltar i den offentliga debatten, t.ex. fackföreningsföreträdare och akademiker, står inför liknande problem. Detta påpekades i flera av de bidrag från det civila samhället som inkom under det öppna offentliga samrådet.

Många munkavleprocesser äger rum i en nationell kontext och har inga gränsöverskridande följder. Ofta är de dock gränsöverskridande, och när de har gränsöverskridande följder blir de mer komplexa och kostsamma samt får ännu mer negativa konsekvenser för svarandena. Det faktum att material på nätet är tillgängligt över jurisdiktionsgränserna kan leda till ”forumshopping” och försvåra den faktiska tillgången till rättslig prövning och domstolssamarbete. Svarande kan dras in i flera rättsprocesser i flera olika jurisdiktioner samtidigt. ”Forumshopping” (eller ”förtalsturism”) är ett fenomen som förvärrar problemet genom att vissa jurisdiktioner uppfattas som mer gynnsamt inställda mot kärande. Denna effekt blir ännu starkare när munkavleprocesser inleds utanför Europeiska unionen.

Syfte med förslaget

Detta förslag är en av de åtgärder inom ramen för den europeiska handlingsplanen för demokrati som syftar till att stärka mediernas mångfald och frihet i Europeiska unionen. Initiativet omfattar även människorättsförsvarare, som har en viktig roll i våra demokratier och allt oftare utsätts för den här typen av trakasserier.

Förslaget syftar till att skydda de som blir måltavlor för munkavleprocesser och förhindra att detta fenomen ökar ytterligare i EU. För närvarande har ingen av medlemsstaterna särskilda skyddsåtgärder mot sådana processer och bara ett fåtal överväger att införa sådana skyddsåtgärder. Det finns inte heller några regler på EU-nivå om munkavleprocesser. Genom att utveckla en gemensam syn inom EU på vad som utgör en munkavleprocess och genom att införa rättssäkerhetsgarantier syftar förslaget till att ge domstolarna effektiva verktyg att hantera munkavleprocesser och ge de som blir måltavlor förutsättningar att försvara sig.

De föreslagna rättssäkerhetsgarantierna gäller i mål med gränsöverskridande följder. En gränsöverskridande dimension i munkavleprocesser bidrar som framhålls ovan till att göra dem än mer komplicerade och besvärliga för svarandena. Ett annat mål med förslaget är att skydda EU-medborgarna och civilsamhället mot munkavleprocesser som inleds i tredjeländer.

Kommissionens rekommendation om skydd för journalister och människorättsförsvarare som deltar i den offentliga debatten mot uppenbart ogrundade rättsprocesser och rättegångsmissbruk (strategiska rättsprocesser för att hindra offentlig debatt)