SV Europeiska unionens officiella tidning C 197/1

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Att främja små och medelstora företag i Europa, med särskilt fokus på en övergripande lagstiftningsstrategi för små och medelstora företag och med respekt för småföretagsaktens princip om att ”tänka småskaligt först”

(förberedande yttrande)

(2018/C 197/01)

Föredragande: Milena ANGELOVA Medföredragande: Panagiotis GKOFAS

Remiss Bulgariska rådsordförandeskapet, 5.9.2017 Rättslig grund Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt Ansvarig facksektion Inre marknaden, produktion och konsumtion Antagande av facksektionen 18.12.2017 Antagande vid plenarsessionen 17.1.2018 Plenarsession nr 531 Resultat av omröstningen (för/emot/nedlagda röster) 241/5/8

1. Slutsatser och rekommendationer

1.1 Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) betonar att särskild hänsyn måste tas till små och medelstora företag ( 1 ) och uppmanar kommissionen att göra småföretagsakten och principerna i denna rättsligt bindande. Detta måste åtföljas av snabba, noggrant utformade, samordnade och gemensamma åtgärder från Europeiska unionen (EU), medlemsstaterna – även på regional och lokal nivå – och näringslivsorganisationer, i syfte att förbättra situationen för små och medelstora företag i praktiken. Alla aktörer måste åta sig att genomföra det som de gemensamt har kommit överens om, och de måste axla sitt ansvar när det gäller samhällsutveckling och ekonomiska framsteg.

1.2 Det är nödvändigt att i högre grad involvera arbetsmarknadens parter och representativa organisationer för små och medelstora företag i den europeiska planeringsterminen, vilket bör inbegripa konsekvent rapportering och övervakning av genomförandet och resultaten av medlemsstaternas partnerskapsavtal. EESK uppmanar kommissionen och rådet att inbegripa granskning av genomförandet av småföretagsakten som en permanent programpunkt i den europeiska planeringsterminen och den årliga tillväxtöversikten, i nära samarbete med de representativa organisationerna för små och medelstora företag.

1.3 EESK efterlyser en inkluderande, enhetlig, effektiv och övergripande EU-politik för små och medelstora företag, som även tar hänsyn till de behov som finns hos alla olika undergrupper av små och medelstora företag, t.ex. värdeskapande företag, mikroföretag, små företag, familjeföretag och traditionella företag, liksom företag som bedriver verksamhet i avlägsna områden, egenföretagare och hantverksföretag, och anser det vara nödvändigt att ha en separat definition på var och en av dessa ( 2 ) . Näringsfriheten med grund i former av ekonomisk demokrati som utgör en väsentlig del av EU:s sociala modell och marknadsmodell – en frihet som erkänns i stadgan om de grundläggande rättigheterna – måste skyddas på ett effektivt sätt, och entreprenörskapsanda, entreprenörskapskultur och utbildning i entreprenörskap måste stärkas i Europa.

1.4 EESK föreslår att de bulgariska, österrikiska och rumänska roterande ordförandeskapen för Europeiska unionens råd ska inrätta och driva en permanent interinstitutionell gemensam ”rådgivande grupp för små och medelstora företag” tillsammans med organisationer som företräder små och medelstora företag. Gruppen bör inleda sitt arbete genom att följa upp och rapportera om specifika arbetsplaner 2014–2020 som rör horisontella och sektorsövergripande strategier och program för små och medelstora företag.

1.5 EESK framhåller behovet av att snabbt genomföra de specifika förslag som fastställs i detta dokument och uppmanar kommissionen, Europaparlamentet och rådet att vidta omedelbara åtgärder i detta avseende.

2. Bakgrund och aktuellt läge

2.1 I september 2017 begärde det kommande bulgariska ordförandeskapet för Europeiska unionens råd ett förberedande yttrande om att främja små och medelstora företag i Europa, med särskilt fokus på en övergripande lagstiftningsstrategi för små och medelstora företag och med respekt för småföretagsakten och principen att ”tänka småskaligt först”. EESK uppskattar verkligen detta initiativ, eftersom det överensstämmer med de många uppmaningarna i EESK:s yttranden om att göra småföretagsakten och de principer som fastställs i den rättsligt bindande.

2.2 I juni 2017 offentliggjorde kommissionen en färdplan ( 3 ) för att inleda samråd om vikten och behovet av att uppdatera definitionen av små och medelstora företag. De första reaktionerna visade att en majoritet av respondenterna – 18 av 22 – ansåg att definitionen var föråldrad och att den bör uppdateras och anpassas ( 4 )

2.3 Kommissionen offentliggjorde 2011 en översyn av småföretagsakten för Europa ( 5 ) i syfte att påskynda genomförandet av den ( 6 ) och inledde 2014 ett offentligt samråd om översynen av småföretagsakten ( 7 ) , men det är beklagligt att inga ytterligare politiska åtgärder vidtagits för att följa upp detta. Småföretagsaktens årliga framsteg granskas av nätverket av företrädare för små och medelstora företag (”SME Envoys Network”), men det krävs mycket arbete för att se till att denna information faktiskt når de små och medelstora företagen och de organisationer som företräder dem.

2.4 EESK välkomnar kommissionens riktade insatser för att genomföra principen att ”tänka småskaligt först”, särskilt strategin att tillvarata små och medelstora företags intressen, vilket tillämpas i Refit och initiativet för uppstartsföretag och expanderande företag ( 8 )

3. Allmänna anmärkningar

3.1 EESK beklagar att utvecklingen i fråga om faktisk tillämpning av principen att ”tänka småskaligt först” fortfarande är fragmenterad och långt ifrån fullbordad. Denna försening i genomförandet är mycket farlig eftersom små och medelstora företag för närvarande står inför fler utmaningar än någonsin tidigare – hård konkurrens, brist på kvalificerad arbetskraft, nya former av arbete och konsumtion, mer och mer komplexa och intensiva informationsflöden, begränsade innovationsresurser, konstant nedvärdering av entreprenörens roll, volatila finansiella marknader, komplicerad tillgång till finansiering och stort beroende av yttre faktorer samt begränsad förhandlingskraft ( 9 ) . De små och medelstora företagens situation förvärras ytterligare av en alltför komplex process för teknisk standardisering, regler för skydd av immateriella rättigheter och allmänna dataskyddsregler, globala aktörers marknadsmissbruk och hinder för deltagande i offentliga upphandling i EU och medlemsstaterna och i globala värdekedjor. Ändamålsenligare lösningar bör tas fram, särskilt i de fall då små och medelstora företag påverkas negativt av strukturella problem och marknadsmisslyckanden.

3.2 Digitaliseringen och den tekniska utveckling som den är förenad med, däribland e-handel, erbjuder inte enbart värdefulla möjligheter för små och medelstora företag. De innebär även betydande utmaningar, som tvingar dem att förändra kultur, verksamhet och företagsmodell. Det vore synnerligen önskvärt att de ekonomiska sektorer och regioner som är viktigast för små och medelstora företag blir mer involverade i Industri 4.0.

4. Bättre beslutsfattande och effektivare genomförande

4.1 EESK anser inte att definitionen av små och medelstora företag är svaret på alla problem dessa företag ställs inför, utan snarare att det är ett verktyg för att säkerställa bättre tillgång till stödåtgärder. Alla eventuella ändringar av definitionen bör grundas på en utvärdering av konsekvenserna av de föreslagna ändringarna för EU:s strategier och program för små och medelstora företag, i synnerhet deras bidrag till tillväxt och nya arbetstillfällen. Uppdateringen måste ske med beaktande av de viktigaste rekommendationerna på grundval av resultaten av samråden och beslutet från Europeiska unionens domstol ( 10 ) . EESK anser att ytterligare insatser bör göras för att undersöka möjligheten för översynen att åtminstone omfatta följande ( 11 ) : flexibilitet för små och medelstora företag att välja vilka två av de tre kriterierna i artikel 2 i bilagan till rekommendationen ( 12 ) som ska uppfyllas, i stället för att fastställa att ”personalstyrkekriteriet” ( 13 ) är det enda avgörande kriteriet; åtgärder för att vid behov uppdatera tröskelvärdena i artikel 2, bland annat genom att anpassa dem till den mest uppdaterade strategin enligt direktiv 2013/34/EU ( 14 ) samt ompröva och revidera begränsningarna i artikel 3 ( 15 ) . Om definitionen av små och medelstora företag ses över, måste det göras i nära samarbete med de små och medelstora företagens organisationer på europeisk, nationell och regional nivå.

4.2 En mer detaljerad och differentierad metod för att utforma stödåtgärder för små och medelstora företag bör tillämpas, med beaktande av de små och medelstora företagens olikheter och mångfald och de olika marknadsmisslyckanden som de ställs inför. De specifika behoven hos olika undergrupper ( 16 ) (som har potential att tillföra mervärde till den ekonomiska utvecklingen ( 17 ) ), med deras olika juridiska former och verksamhetsmodeller ( 18 ) , bör undersökas i syfte att utforma och lägga fram en lämplig portfölj med politiska åtgärder för att främja deras tillväxt, också genom att man tillhandahåller en separat definition på var och en av dem ( 19 ) . Effektiv marknadsföring bör användas. Vidare bör objektiva undersökningar, däribland kvantitativa analyser av främjande och stödjande åtgärder i medlemsstaterna, bevakas och bedömas under den europeiska planeringsterminen på EU-nivå varje år.

5. Finansiering för små och medelstora företag

5.1 Merparten av de små och medelstora företagen är mycket små företag och mikroföretag, och omfattar egenföretagare och de fria yrkena. Dessa grupper har mycket specifika behov när det gäller finansiering – relativt små belopp, ingen säkerhet och en mycket begränsad förmåga att hantera administrativa formaliteter. Med tanke på deras stora potential att skapa hållbara arbetstillfällen, i synnerhet i relativt små och avlägsna städer, uppmanar EESK kommissionen att lägga större tonvikt på att utforma enkla och lättillgängliga instrument för att tillgodose deras finansieringsbehov.

5.2 Skulder

5.2.1 Eftersom stadgan för små och medelstora företag och småföretagsakten återfinns bland de senaste prioriteringarna för EU:s bankunion efterlyser EESK en mer omfattande, djupgående och enhetlig strategi för att bedöma hur principen att ”tänka småskaligt först” har tillämpats eller skulle kunna tillämpas på EU:s bankpolitik och medlemsstaternas egen nationella bank- och finanslagstiftning. EESK uppmanar Europeiska bankmyndigheten att låta företrädare för EESK delta i bankintressentgruppen och i andra relevanta tekniska forum.

5.2.2 EESK anser att ett nätverk av ”kreditombudsmän” bör inrättas och utvecklas av medlemsstaterna och samordnas av EU, i syfte att ytterligare underlätta och balansera dialogen mellan små och medelstora företag och kreditinstitut.

5.2.3 För att minska informationsklyftan mellan banker och små och medelstora företag och för att förbättra deras finansiella kunskaper föreslår EESK att kvalitativa uppgifter ska begäras och analyseras i syfte att få kunskap om hur finansieringsinstrumenten används av förmedlande banker för att nå ut till de små och medelstora företag som är i störst behov av finansiella resurser ( 20 ) och vilka anledningar det finns till att de inte beviljas kredit, i linje med principerna för återkoppling från banker ( 21 )

5.2.4 EESK ser med stor oro på rapporterna om att bankkonkurser leder till att vissa små företag går i konkurs på grund av rena kassaflödesproblem, och uppmanar kommissionen att vidta åtgärder snarast för att förhindra att sådant sker i framtiden. Ett företagskort som bevarar kredithistoriken och medger en höjning av kreditgränsen under förutsättning att det inte finns några anmärkningar ( 22 ) skulle kunna vara en lösning.

5.2.5 Innovativa plattformar för person-till-person-lån har stor potential som alternativ källa till finansiering för små och medelstora företag, och möjliggör andra former av förmedling av finansiella tjänster än via banker. Den stora potentialen för dessa nya utlåningsformer hämmas dock fortfarande av otydlig lagstiftning och reglering. EESK efterlyser internationella insatser från beslutsfattare, regel- och tillsynsmyndigheter och berörda parter för att förtydliga de bestämmelser som reglerar viktiga förmedlare av finansiella tjänster på detta område, utan att skapa en betydande regleringsbörda.

5.2.6 Medlemsstaternas goda praxis för att ge små och medelstora företag enkel och överkomlig tillgång till finansiering bör undersökas och spridas, och upptag av den bör uppmuntras.

5.2.7 Små och medelstora företag i Europa har mycket begränsad eller ingen tillgång till marknaden för företagsobligationer, på grund av brist på likviditet, höga emitteringskostnader och stora informationskrav. EESK anser att proportionerliga noteringskrav och informationsskyldigheter för små och medelstora företag, antagande av särskilda incitament och skapande av specialiserade kapitalmarknader för små och medelstora företag på medlemsstatsnivå skulle bidra till att undanröja dessa hinder.

5.3 EU-fonder

5.3.1 Reglerna för statligt stöd måste förenklas och uppdateras för att undanröja osäkerhetsfaktorer för små och medelstora företag, särskilt sådana som är kopplade till förbindelser mellan fysiska personer, statligt och kommunalt ägande, holdingstrukturer och andra begränsningar som det är mycket svårt att spåra. EESK ställer sig bakom slutsatserna rörande nationell överreglering i den undersökning om ESI-fonderna som offentliggjordes 2017 av Europaparlamentets generaldirektorat för unionens interna politik, i synnerhet behovet av att förenkla reglerna ytterligare samt anpassa dem bättre till de verkliga förhållandena och tillämpa dem på ett mer flexibelt sätt, eftersom komplexiteten ökar den administrativa bördan, risken för överlappande krav och prioriteringen av efterlevnad av reglerna framför resultatet av de genomförda projekten ( 23 )

5.3.2 Om stödåtgärder och stödprogram utformas på EU-nivå bör de inbegripa kriterier som garanterar en rimlig geografisk balans.

5.3.3 EESK uppmanar kommissionen att behålla och vidareutveckla Cosme-programmet, som ett viktigt instrument för att stödja små och medelstora företag ( 24 )

5.3.4 EESK beklagar att det bara finns mycket knappa uppgifter om vilken inverkan de resurser som avsatts till politiska åtgärder rörande små och medelstora företag inom ramen för den fleråriga budgetramen 2014–2020 faktiskt haft. Kommittén uppmanar kommissionen att omgående ta itu med detta och, när inverkan bedöms, rapportera om och bevaka både kvalitativa och kvantitativa kriterier.

5.3.5 EESK uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att genomföra partnerskapsprincipen ( 25 ) på ett mer effektivt sätt när ramarna för nästa fleråriga budgetram fastställs. Trots att arbetsmarknadsparternas deltagande i beslutsprocessen är bindande finns det i praktiken många hinder som gör det omöjligt för dem att verkligen påverka besluten.

5.3.6 Stödet till små och medelstora företag har främst varit inriktat på att öka forskningen och innovationen samt på uppstartsföretag. Utan att ifrågasätta vikten av dessa strategier vill EESK betona att en mycket begränsad andel av alla små och medelstora företag kommer att dra nytta av dem, och kommittén efterlyser därför mer diversifierade stödinstrument som är inriktade på alla typer av företag och omfattar alla faser av deras livscykel.

5.4 Eget kapital

5.4.1 Utvecklingen av kapitalmarknadsunionen – framväxten av riskkapitalfonder och riskkapitalmarknader – inklusive informella marknader, affärsänglar och gräsrotsfinansiering, har förbättrat tillgången till riskkapital för vissa kategorier av små och medelstora företag. En mycket stor andel av de små och medelstora företagen kommer dock sannolikt inte att kunna dra särskilt stor nytta av dessa. De nya instrumenten är inte lätta att utnyttja ens för innovativa företag, uppstartsföretag och medelstora företag, och stora skillnader kvarstår mellan olika länder på grund av de lokala kapitalmarknadernas utvecklingsnivå och bristen på ordentlig lagstiftning.

5.4.2 EESK uppmanar kommissionen att tillhandahålla mer information och vägledning till små och medelstora företag i syfte att öka bredden i deras strategiska vision och förbättra deras möjligheter att använda finansiering med eget kapital. Eftersom små och medelstora företag traditionellt främst har använt sig av finansiering med lån är deras medvetenhet om och förståelse av alternativa instrument begränsad, och deras beteendeattityder är tvekande gentemot finansiering med eget kapital. EESK uppskattar kommissionens senaste insatser för att öka kunskaperna om enskilda finansieringsinstrument, men framhåller samtidigt att detta inte är tillräckligt: företagsorganisationer bör ges stöd och incitament att ta fram långsiktiga strategier för företagsfinansiering för små och medelstora företag. Eftersom de dagligen har kontakt med små och medelstora företag kan de hjälpa dem att få bättre förståelse av hur olika instrument kan tillgodose små och medelstora företags olika finansieringsbehov i specifika skeden av livscykeln.

6. Faktabaserade och praktiska åtgärder krävs för att stödja små och medelstora företag

6.1 Trots att det egentligen skulle kunna vara användbart ( 26 ) har nätverket av företrädare för små och medelstora företag i ett antal länder tyvärr inte lyckats visa att det verkligen har ett mervärde, och det är mycket svårt att spåra resultatet av dess arbete. Om det ska blåsas nytt liv i den utmärkta idén med ett sådant nätverk måste det ges en mer framträdande roll, vilket bör inbegripa närmare och direkt kontakt med nationella och lokala organisationer för små och medelstora företag samt utbyte av god praxis och rapporter. EESK rekommenderar att nätverket skapar och tillgängliggör en plattform för utbyte av god praxis i syfte att i samarbete med representativa organisationer för små och medelstora företag på EU-nivå och nationell nivå framställa en årsrapport om hur effektivt principen att ”tänka småskaligt först” upprätthålls. Kommittén rekommenderar även att det utöver den nationella företrädaren för små och medelstora företag även ska finnas en företrädare som utses av organisationerna för små och medelstora företag.

6.2 EESK anser att det vore lämpligt att låta företrädarna delta i den årliga resultatgranskningen av små och medelstora företag och att ha allmänna riktlinjer från kommissionen för mer systematiskt och strukturerat samarbete med organisationer för små och medelstora företag.

6.3 Konferensen för små och medelstora företag marknadsförs som ”generalförsamlingen för små och medelstora företag”, och EESK stöder till fullo idén om ett forum där små och medelstora företag kan mötas, kartlägga brådskande frågor och försöka hitta lösningar. För att uppgradera konferensen för små och medelstora företag till en mer effektiv nivå och för att stärka dess roll som en plattform för diskussion och beslutsfattande rekommenderar EESK starkt följande: — Att organisationer för små och medelstora företag görs mer delaktiga i de årliga förberedelserna inför och uppföljningen av konferensen, och att de ges en verklig rådgivande funktion. — Att sammanträdena inom ramen för konferensen ger upphov till mer analytiskt underlag med viktiga faktauppgifter, trender och förväntningar som presenteras av neutrala forskare – främst akademiska institutioner. — Att goda exempel på och framgångsrik benchmarking av forum i liknande storlek snabbt omsätts i praktiken (27). — Att ett transparent och inkluderande förfarande för uppmaningar till deltagande antas, vilket ska garantera en lämplig blandning av entreprenörer, organisationer för små och medelstora företag, förmedlare, akademiska institutioner och forskningsinstitut samt beslutsfattare från samtliga medlemsstater (28). — Att konkreta resultat uppnås på grundval av diskussioner och arbete inom ramen för konferensen – nya lärdomar, att göra-listor etc. Varje år bör en rapport om hur föregående års beslut har genomförts utarbetas och offentliggöras. — Att samråd med små och medelstora företag och deras företrädare inbegrips när programmet för och omfattningen av de frågor som ska diskuteras under konferensen fastställs.

6.4 Kommittén är starkt övertygad om att representativitet gör politik och åtgärder på EU-nivå samt nationell, regional och lokal nivå mer effektiva och kan stimulera den sociala dialogen på sektorsnivå ytterligare. EESK efterlyser därför förbättrad representation av små och medelstora företag genom investeringar i gemensamma åtgärder från starka och representativa organisationer för små och medelstora företag och utbyte av erfarenheter och god praxis.

6.5 Vissa av kommissionens webbportaler med information, som är viktiga för små och medelstora företag, har inte översatts till alla EU-språk, vilket försätter de små och medelstora företagen i ett ofördelaktigt läge. Detsamma gäller för de flesta offentliga samråden.

6.6 EESK ser med oro på att för många av kommissionens studier och undersökningar utkontrakteras till privata konsulter, som inte har några ingående kunskaper om politiken för små och medelstora företag och effekten av den, eftersom de inte dagligen har kontakt med små och medelstora företag och inte representerar dem. Oberoende vetenskapliga organ och offentlig-privata partnerskap i samarbete med de små och medelstora företagens organisationer krävs snarast för att skapa ett verkligt mervärde på EU-nivå för de små och medelstora företagen.

7. Administrativa bördor och regelbördor

7.1 När de europeiska, nationella, regionala och lokala regelbördorna är alltför stora är de fortfarande ett stort hinder för små och medelstora företag, eftersom de ofta saknar resurser att hantera detta slags problem. Kommittén ställer sig positiv till en minskning av de bördor och den byråkrati som åläggs de små och medelstora företagen, mikroföretagen och medborgarna. Kommissionen bör i själva verket fokusera på kvaliteten snarare än på kvantiteten och prioritera en minskning av de administrativa bördorna, som medför kostnader för företagen och bromsar deras konkurrenskraft och innovation liksom skapandet av arbetstillfällen. Det säger sig självt att detta bör ske med beaktande av de syften och mål som skyldigheterna avser. EESK framhåller att förfaranden för kontroll av efterlevnad inte bör vara onödigt kostsamma eller utdragna. Principen om tyst medgivande måste främjas vid lagstiftningsarbete på EU-nivå och nationell och regional nivå. Medlemsstaterna måste uppmuntras att hålla de administrativa avgifterna på en nivå som inte överstiger de administrativa kostnaderna.

7.2 Principen ”endast en gång” och testet för små och medelstora företag bör tillämpas mer grundligt och systematiskt av de berörda avdelningarna inom kommissionen ( 29 ) och göras rättsligt bindande. För närvarande är tillämpningen av dem i praktiken mycket begränsad, på grund av att den är avhängig av medlemsstaternas välvilja. Detta arbete måste omfatta både den lagstiftning och de administrativa förfaranden som påverkar små och medelstora företag (t.ex. genom att införa en enda motpart och minskade rapporteringsskyldigheter ( 30 ) ). Vi understryker att man bör undvika överlappningar i fråga om den information som efterfrågas, men en sund offentlig styrning förutsätter tillgång till relevanta och grundläggande uppgifter och upplysningar från de statliga dataregistren för att politiken ska kunna genomföras, övervakas och utvärderas.

7.3 EESK uppmanar kommissionen att se över åtagandena att bedöma olika rättsakter och förordningar, som ännu inte antagits eller försenats, och att snabbt gå vidare med dem som rör små och medelstora företag. Kommittén uppmanar kommissionen att stärka och öka den administrativa kapaciteten i det särskilda direktoratet för små och medelstora företag.

7.4 Kommissionen måste säkerställa att konsekvensbedömningen och Refit-programmet, i tillämpliga fall, särskilt inriktas på små och medelstora företags behov. Detta måste även återspeglas av medlemsstaterna. Kommissionens avsikt enligt översynen av småföretagsakten – att ”utforska möjligheten att minska s.k. guldplätering från medlemsstaternas sida” – måste genomföras i praktiken ( 31 ) , i enlighet med meddelandet om ”smart lagstiftning”, vilket inte innebär ett undantag från kravet på att respektera bestämmelserna om skydd för medborgare, konsumenter och arbetstagare, jämställdhetsnormerna eller miljöstandarderna ( 32 ) , bland annat genom att uppmuntra medlemsstaterna att ge ett särskilt centralt organ ansvar för övervakningen. Detta skulle kunna ta formen av en tjänst för tidig varning, som övervakar om EU:s lagstiftning införlivas på ett enhetligt sätt på nationell, regional och lokal nivå, i syfte att förhindra nationell överreglering och onödiga administrativa bördor. EESK föreslår även att det bör vara obligatoriskt att dagordningarna för företrädarna för små och medelstora företag inbegriper frågor som är upptagna i kommissionens lagstiftningsagenda.

7.5 EESK uppmanar europeiska och nationella beslutsfattare att se till att nya förordningar och genomförandet av dessa systematiskt granskas av företrädare för näringslivsorganisationer på EU-nivå och på nationell, regional och lokal nivå. Minskningen av onödiga kostnader och bördor bör baseras på underlag från en bedömning från fall till fall.

7.6 Med tanke på den avgörande betydelsen av företagsöverlåtelser för små och medelstora företag, i synnerhet familjeföretag, efterlyser EESK snabba åtgärder för att underlätta och effektivisera detta till en rimlig kostnad.

7.7 Risktagningskulturen måste främjas i högre grad, bland annat genom att skapa en mer gynnsam rättslig ram för en andra chans. Projekt som PRE-SOLVE och Early Warning Europe bör vidareutvecklas och spridas till samtliga medlemsstater.

8. Personalresurser

8.1 Majoriteten av de nya arbetstillfällena i EU skapas av små och medelstora företag, men på senare tid har de har de haft mycket svårt att få tillgång till kvalificerad arbetskraft, särskilt arbetstagare med den kompetens som krävs i den digitala ekonomin. Detta beror bland annat på den försämrade demografiska situationen i många regioner när det gäller befolknings- och åldringstrender.

8.2 Till och med i regioner där befolkningen ökar är det svårt för små och medelstora företag att anlita och behålla högkvalificerad arbetskraft och att efterleva arbetsmarknadsinstitutionernas ökande rättsliga och administrativa krav. Små och medelstora företag behöver hjälp med att identifiera, locka till sig och utbilda personal. Det krävs åtgärder för att stödja de små och medelstora företagen när det gäller arbetsmiljöutbildning och hälso- och sjukvård för arbetstagare – till exempel att erbjuda sådana tjänster till ett kluster eller en grupp små och medelstora företag i syfte att minska kostnaderna och begränsa de tekniska formaliteterna.

8.3 EESK uppmanar kommissionen att ta fram stödåtgärder för att tillhandahålla skräddarsydda utbildningsprogram för att göra arbetskraften mer kvalificerad under lågsäsong och att uppmuntra medlemsstaterna att inrätta system för att erbjuda sådana program regelbundet, eftersom små företag ofta drabbas av uppsägningar. Dessa åtgärder kommer att hjälpa de små och medelstora företagen att överbrygga de arbetsmarknadsbrister som hämmar deras möjligheter.

8.4 EESK betonar att det i synnerhet är nödvändigt att öka antalet lärlingsutbildningar, samt att ta fram särskilda program för mentorverksamhet eller handledning, i syfte att ta itu med ungdomsarbetslöshetsproblemen. Detta måste göras med minsta möjliga administrativa börda för de små och medelstora företagen.

8.5 EESK noterar att den ökade sysselsättningen främst kan kopplas till sektorn för små och medelstora företag, och i synnerhet de medelstora företagen. Samtidigt är det en utmaning att hitta lämpliga sätt att möjliggöra en social dialog mellan arbetstagare och arbetsgivare i dessa företag, och att ge den en specifik struktur. Ett initiativ som syftar till att samla in innovativa exempel på bästa praxis från olika länder skulle kunna bidra till detta.

9. Entreprenörskap

9.1 I linje med tidigare yttranden ( 33 ) ser EESK med oro på att de senaste uppgifterna visar att det ”nödvändighetsmotiverade entreprenörskapet” är mer utbrett än det ”möjlighetsmotiverade entreprenörskapet”, och uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att börja ta fram åtgärder för att vända denna trend ( 34 ) och för att främja en starkare entreprenörskapskultur i Europa.

9.2 Handlingsplanen för företagande ( 35 ) är långt ifrån genomförd. EESK anser att eventuella ytterligare förseningar skulle vara oerhört skadliga, eftersom företagarandan i Europa släpar efter jämfört med andra delar av världen och de åtgärder som införts har begränsad effekt ( 36 )

9.3 De små och medelstora företagens låga utnyttjande av den digitala inre marknaden i deras gränsöverskridande handelsförbindelser är en viktig fråga för dem, framför allt för mikroföretagen. De bör uppmuntras att delta på samma marknadsvillkor som och på jämställd fot med stora internationella och europeiska onlineförsäljare. De små och medelstora företagen behöver vara säkra på sin rätt att välja vilken marknad de ska vara verksamma på och på sin frihet att ingå avtal, i syfte att återupprätta förtroendet för gränsöverskridande transaktioner online.

9.4 EESK efterlyser ett allmänt positivt klimat som kan främja entreprenörsverksamhet för alla, utan att lägga särskilt fokus på specifika grupper av entreprenörer. I detta syfte krävs snarast en handlingsplan för utbildning i företagaranda.

9.5 EESK framhåller den roll som kulturella och sociala normer spelar, och uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att bli mer innovativa i fråga om att hitta sätt att ta itu med riskaversionskulturen. Värdet av entreprenörer och företag och deras grundläggande roll i att skapa sysselsättning och tillväxt måste främjas på ett bättre sätt, bland annat genom att man utformar en särskild pelare för entreprenörers rättigheter ( 37 ) , som bör omfatta alla särskilda typer av entreprenörer, och genom att man utlyser ett entreprenörsår. Kommissionen och medlemsstaterna måste förbättra ramvillkoren för entreprenörskap, t.ex. tillgången till finansiering, regelverket och entreprenörsutbildning.

9.6 EESK uppmanar kommissionen att stödja och främja rådgivningstjänster och rådgivningsprogram för att förbättra förvaltningen av traditionella små- och familjeföretag, eftersom allt i dessa företag är direkt kopplat till denna faktor, samt för livslångt lärande, bland annat genom att erbjuda utbildningsverktyg online på områden såsom verksamhetsplanering och produktionsstandarder, konsumentlagstiftning och annan reglering.

10. Marknadstillträde

10.1 Vissa undersökningar visar att en mycket liten andel av de små och medelstora företagen ( 38 ) ser den inre marknaden som sin hemmamarknad. Även om flertalet små och medelstora företag är lokala är deras verksamhet mycket beroende av bestämmelserna för den inre marknaden. EESK anser att den inre marknaden, för både varor och tjänster, bör fördjupas, att rättsliga hinder och administrativa bördor bör minskas och att instrument för att stödja de små och medelstora företagens expansion på den inre marknaden bör inrättas.

10.2 EESK uppmanar kommissionen att utvärdera vilka instrument för små och medelstora företag inom olika sektorer som skulle kunna hjälpa de små och medelstora företagen att mer aktivt och nära delta i förhandlingar om handelsavtal och handelsskydd och att göra insatser för att ytterligare främja de mest effektiva instrumenten genom att sätta principen att ”tänka småskaligt först” i centrum för EU:s handelspolitik.

10.3 EESK betonar att de små och medelstora företagen är en allt viktigare fråga för EU och efterlyser snabba åtgärder för att öka deras internationalisering, så att de kan dra nytta av de möjligheter som utländska marknader erbjuder.

10.4 EESK uppmanar kommissionen att säkerställa bättre och mer effektiv verksamhet hos de centrum som syftar till att hjälpa små och medelföretag att komma in på viktiga marknader, t.ex. Kina och Japan. Kommittén uppmanar kommissionen att säkerställa bättre och mer effektivt samarbete mellan de organisationer som företräder små och medelstora företag och standardiseringsorgan med avseende på befintliga och nya tekniska standarder i EU.

10.5 Vissa medlemsstater rapporterar om illojala handelsmetoder från stora handelskedjors sida, vilket medför ytterst betungande handelsvillkor för små och medelstora företag. Detta problem måste undersökas ytterligare och tas itu med ordentligt.

10.6 EESK uppmanar även kommissionen att intensifiera ansträngningarna genom de europeiska och nationella programmen för att öka små företags andel av offentliga kontrakt som tilldelas genom offentliga upphandlingar ( 39 )

10.7 EESK anser att det är viktigt att involvera organisationer för små och medelstora företag i partnerskap så att de, genom utbildning och bättre samordning, kan hantera konsekvenserna av naturkatastrofer och katastrofer orsakade av människan på EU-nivå.

Bryssel den 17 januari 2018. Georges DASSIS Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

(1) Särskilt nu, 35 år efter att Europaparlamentet antog ”Europaåret för hantverk”, 25 år efter att den inre marknaden lanserades och 15 år efter att euron infördes.

(2) EUT C 318, 23.12.2009, s.22; EUT C 226, 16.7.2014, s. 10.

(3) http://ec.europa.eu/growth/smes/business-friendly-environment/sme-definition_sv

(4) http://ec.europa.eu/info/law/better-regulation/initiatives/ares-2017-2868537/feedback_sv?size=10&page=2 – De ansträngningar som kommissionen gjort för att inleda nästa etapp av samrådet på alla EU-språk förtjänar beröm, eftersom man på så sätt kan få in fler synpunkter.

(5) COM(2011) 78 final.

(6) COM(2008) 394 final.

(7) https://ec.europa.eu/growth/smes/business-friendly-environment/small-business-act_sv, ref. Ares(2015)812234 – 25.2.2015.

(8) COM(2016) 733 final.

(9) Olika undersökningar – t.ex. Europaparlamentet 2011, CSES 2012, kommissionen 2008 och OECD 1998.

(10) http://eur-lex.europa.eu/legal-content/SV/AUTO/?uri=uriserv:OJ.C_.2017.030.01.0056.01.SWE&toc=OJ:C:2017:030:FULL, http://curia.europa.eu/juris/document/document.jsf?text=&docid=183329&pageIndex=0&doclang=SV&mode=lst&dir=&occ=first&part=1&cid=687947, http://curia.europa.eu/juris/document/document.jsf?http://curia.europa.eu/juris/document/document.jsf?text=&docid=183335&pageIndex=0&doclang=SV&mode=lst&dir=&occ=first&part=1&cid=691887

(11) EUT C 81, 2.3.2018, s. 1.

(12) Artikel 2 i bilagan till 2003/361/EG.

(13) Artikel 4 i bilagan till 2003/361/EG.

(14) Direktiv 2013/34/EU av den 26 juni 2013.

(15) Artikel 3 i bilagan till 2003/361/EG.

(16) EUT C 81, 2.3.2018, s. 1.

(17) EUT C 81, 2.3.2018, s. 1.

(18) EUT C 345, 13.10.2017, s. 15 (punkt 3.2).

(19) EUT C 318, 23.12.2009, s.22; EUT C 226, 16.7.2014, s. 10.

(20) För att motverka befintlig negativ praxis, enligt vilken affärsbanker erbjuder billiga EU-stödda finansiella resurser till sina lojala kunder, men nekar majoriteten av de små och medelstora företagen tillgång till dem.

(21) http://www.ebf.eu/wp-content/uploads/2017/06/High-level-principles-on-feedback-given-by-banks-on-declined-SME-credit-applications.pdf

(22) Som det ungerska ”Széchenyi card”.

(23) http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2017/585906/IPOL_STU(2017)585906_EN.pdf

(24) EUT C 181, 21.6.2012, s. 125.

(25) Förordning (EU) nr 1303/2013 (artikel 5), utvecklas ytterligare i delegerad förordning (EU) nr 240/2014.

(26) http://ec.europa.eu/growth/smes/business-friendly-environment/small-business-act/sme-envoys_sv, verksamhetsrapporterna och andra dokument: http://ec.europa.eu/transparency/regexpert/index.cfm?do=groupDetail.groupDetail&groupID=2666

(27) EuroFi Financial Forum (http://www.eurofi.net/), Annual Financial Services Forum etc.

(28) Representationen av små och medelstora företag diskuteras för närvarande eftersom det krävs en personlig inbjudan från kommissionen för att få delta i konferensen för små och medelstora företag och den europeiska utmärkelsen för främjande av företagande. Detta har medfört att samma grupp deltagare samlas varje år, utan någon garanti för att de faktiskt representerar de små och medelstora företagen i sina länder eller att de har kapacitet att förmedla information från konferensen till dem. Det förs inte fram några förslag när det gäller ämnen, och dagordningen innehåller enbart fragmenterade exempel på entreprenörskap. Vid konferensen diskuteras inte viktiga frågor, och förslag läggs inte heller fram.

(29) http://www.eurochambres.eu/Content/Default.asp?PageID=1&DocID=7733

(30) COM(2011) 78 final, s. 8.

(31) COM(2011) 78 final, s. 8.

(32) EUT C 303, 19.8.2016, s. 45 (punkt 2.9.1).

(33) EUT C 81, 2.3.2018, s. 1.

(34) Uppgifterna visar att antalet små och medelstora företag ökade medan mervärdet och antalet anställda sjönk under de fem år som följde efter krisens utbrott 2008. Kommissionens resultatgranskning av små och medelstora företag (2014).

(35) COM(2012) 795 final.

(36) EESK:s studie om ”Utvärdering av effektiviteten av EU:s politik för små- och medelstora företag för 2007–2015”.

(37) http://www.eurochambres.eu/custom/EUROCHAMBRES_proposal_for_a_European_Pillar_of_Entrepreneurial_Rights-2016-00213-01.pdf

(38) I Sverige: enbart 6 %.

(39) https://ec.europa.eu/growth/single-market/public-procurement/strategy_sv; https://www.ppact.eu/; www.sesamproject.eu; http://www.tenderio.com/