RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET Om garantier som täcks av den allmänna budgeten Situationen per den 30 juni 2011 /* COM/2012/066 final */





INNEHÅLLSFÖRTECKNING 1........... Inledning......................................................................................................................... 3 2........... Typer av insatser som omfattas av budgeten.................................................................... 3 3........... Händelser sedan rapporten av den 31 december 2010.................................................... 4 3.1........ Betalningsbalansstöd till medlemsstater utanför euroområdet............................................ 4 3.2........ Makroekonomiskt stöd................................................................................................... 4 3.3........ Euratom......................................................................................................................... 4 3.4........ Den europeiska finansiella stabiliseringsmekanismen......................................................... 5 3.5........ Budgetgaranti för EIB:s externa finansiering..................................................................... 5 4........... Uppgifter om risker som täcks av budgeten..................................................................... 6 4.1........ Definition av risk............................................................................................................. 6 4.2........ Risksammansättning........................................................................................................ 6 4.3........ Total risk som täcks av budgeten.................................................................................... 8 4.3.1..... Risk som avser medlemsstater......................................................................................... 9 4.3.2..... Risk som avser tredjeländer.......................................................................................... 10 4.4........ Riskutveckling.............................................................................................................. 11 5........... Betalningsförsummelser, ianspråktagandet av garantier som belastar budgeten och utestående fordringar 13 5.1........ Användning av likvida medel......................................................................................... 13 5.2........ Utbetalningar från budgeten........................................................................................... 13 5.3........ Utnyttjande av garantifonden för yttre åtgärder.............................................................. 13 6........... Garantifond för åtgärder avseende tredjeland................................................................. 14 6.1........ Återvunna belopp......................................................................................................... 14 6.2........ Tillgångar...................................................................................................................... 14 6.3........ Målbelopp.................................................................................................................... 14 7........... Riskbedömning: Ekonomiskt och finansiellt läge i tredjeländer med de största exponeringarna 14 7.1........ Mål.............................................................................................................................. 14 7.2........ Metoder för riskbedömning........................................................................................... 14 1. Inledning Den här rapporten ska kartlägga de kreditrisker som belastar Europeiska unionens budget till följd av de garantier som getts och de utlåningstransaktioner som genomförts direkt av Europeiska unionen eller indirekt via EIB:s externa mandat. Denna rapport lämnas i enlighet med artikel 130 i budgetförordningen som kräver att kommissionen två gånger per år ska rapportera till Europaparlamentet och rådet om situationen i fråga om de budgetgarantier som gemenskapen lämnar och de risker som är förenade med dessa[1]. Den kompletteras av ett arbetsdokument från kommissionen med ett antal detaljerade tabeller och förklarande anmärkningar (nedan kallat arbetsdokumentet). 2. Typer av insatser som omfattas av budgeten De risker som täcks av Europeiska unionens budget (nedan kallad budgeten) hänför sig till flera olika typer av låne- och garantitransaktioner och kan delas in i två kategorier: – Lån med makroekonomiska mål som beviljas av Europeiska unionen, dvs. lån för makroekonomiskt stöd[2] (”MFA”) till tredjeländer och, i samarbete med Bretton Woods-institutionerna, lån för att stötta betalningsbalansen[3] i medlemsstater utanför euroområdet som har drabbats av betalningsbalansproblem, lån inom ramen för den europeiska finansiella stabiliseringsmekanismen (nedan kallad EFSM)[4] för att stötta medlemsländer i euroområdet som upplever svårigheter som de inte råder över. – Lån med mikroekonomiska mål, dvs. Euratomlån och framför allt utlåning från Europeiska investeringsbanken (nedan kallad EIB) avseende åtgärder i tredjeland (”EIB:s externa finansiering”)[5] som täcks av EU-garantier[6]. EIB:s utlåning till tredjeland, Euratomlån och makroekonomiskt stöd har sedan 1994 täckts av garantifonden för åtgärder avseende tredjeland (nedan kallad fonden),[7] medan betalningsbalanslån och EFSM-lån direkt täcks av budgeten. Fonden täcker uteblivna betalningar på lån och lånegarantier som beviljats tredjeländer eller för projekt i tredjeländer. Den upprättades för att – tillhandahålla en ”likviditetsbuffert” så att det inte är nödvändigt att utnyttja budgeten varje gång en betalning uteblir eller en betalning på ett garanterat lån försenas, och – skapa ett instrument för budgetdisciplin genom att upprätta en finansiell ram för utvecklingen av gemenskapens politik avseende garantier för kommissionens och EIB:s lån till tredjeländer[8]. Om tredjeländer blir medlemsstater täcks lån till dessa länder inte längre av fonden, och risken måste bäras direkt av budgeten. Fonden tillförs medel från EU:s budget och måste hållas på en nivå som motsvarar en viss procentandel av de utestående lån och lånegarantier som täcks av fonden. Denna procentandel, som kallas målsatsen, är för närvarande 9 %. Om fondmedlen är otillräckliga, kommer de nödvändiga medlen att tillhandahållas via budgeten. 3. Händelser sedan rapporten av den 31 december 2010 3.1. Betalningsbalansstöd till medlemsstater utanför euroområdet Under det första halvåret 2011 utbetalades sammanlagt 1,35 miljarder euro genom två transaktioner. Den fjärde delen på 1,2 miljarder euro av det lån som beviljats Rumänien utbetalades den 24 mars 2011. Den 22 juni 2011 utbetalades den femte delen – 0,15 miljarder euro – av det lån som beviljats Rumänien. Vidare beslutade rådet den 12 maj 2011 att tillhandahålla förebyggande medelfristigt finansiellt EU-stöd till Rumänien med upp till 1,4 miljarder euro[9]. 3.2. Makroekonomiskt stöd Under det andra halvåret 2011 gjordes inga låneutbetalningar. 3.3. Euratom Inga låneutbetalningar har ägt rum under rapporteringsperioden. 3.4. Den europeiska finansiella stabiliseringsmekanismen · Bakgrund Genom rådets förordning (EU) nr 407/2010 av den 11 maj 2010 inrättades den europeiska finansiella stabiliseringsmekanismen (nedan kallad EFSM) baserat på artikel 122.2[10] i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget). Det högsta tillgängliga beloppet enligt mekanismen är 60 miljarder euro med full risktäckning genom budgeten, som garanterar återbetalning av lån om den berörda medlemsstaten underlåter att betala. Unionens finansiella stöd inom ramen för EFSM utgår i form av ett lån, eller en kreditlimit, som beviljas medlemsstaten i fråga. Europeiska unionen har bemyndigat kommissionen att för detta ändamål låna upp medel på kapitalmarknaderna. · Nya insatser efter den 31 december 2010 Den 30 maj 2011 beslutade rådet att bevilja Portugal finansiellt EU-bistånd på maximalt 26 miljarder euro via EFSM inom ramen för ett treårigt gemensamt EU/IMF-program på maximalt 78 miljarder euro. Dessutom beslutade rådet i december 2010 att bevilja Irland finansiellt EU-bistånd på maximalt 22,5 miljarder euro via EFSM. Totalt 48,5 miljarder euro beviljades via EFSM-programmet (se punkt 4.4 (Riskutveckling) för närmare uppgifter om dessa transaktioner). Som en del av krishanteringen har ytterligare två mekanismer inrättats. De medför dock inte någon risk för budgeten: – Europeiska finansiella stabiliseringsfaciliteten (EFSF[11]) med proportionella garantier från de deltagande medlemsstaterna, och – Låneinstrumentet för Grekland[12], som finansieras genom bilaterala lån från andra medlemsstater i euroområdet, centralt administrerade av kommissionen. 3.5. Budgetgaranti för EIB:s externa finansiering Under det externa mandatet 2007–2013 ökade antalet undertecknade lån med 7 % under det första halvåret 2011 och uppgick till 1 090 miljoner euro. Det lånebelopp som betalades ut var 1 050 miljoner euro under den rapporterade perioden. Det sammanlagda lånebelopp som betalats ut inom ramen för mandatet uppgick därmed till 7 028 miljoner euro per den 30 juni 2011, en ökning med 17 % jämfört med situationen per den 30 december 2010. 4. Uppgifter om risker som täcks av budgeten 4.1. Definition av risk Risken för budgeten härrör från utestående kapital och ränta för transaktioner som täcks av garantier. I denna rapport används två metoder för att bedöma riskerna för budgeten (antingen direkt eller indirekt via fonden): – ”Sammanlagd risktäckning” baseras på summan av de berörda transaktionernas totala utestående kapital vid en given tidpunkt, inklusive upplupen ränta[13]. – Den budgetmetod som definieras som ”den årliga risken för budgeten” baseras på beräkningen av det högsta belopp som EU skulle behöva betala ut under ett budgetår med antagandet att inga garanterade lån återbetalas[14]. 4.2. Risksammansättning Fram till 2010 var den maximala risken, för de samlade utestående belopp som täcks, i huvudsak kopplad till insatser för tredjeländer. Under 2011 har finanskrisen fått svåra konsekvenser för medlemsstaternas offentliga finanser, något som leder till en ökning av EU:s utlåningsverksamhet för att tillgodose det ökade offentliga finansieringsbehovet. Följaktligen har risksammansättningen ändrats efter den 30 juni 2011: · 64 % av det totala utestående garanterade beloppet rörde upplåning kopplad till lån som beviljats medlemsstater och som direkt täcks av budgeten. · 36 % av det totala utestående garanterade beloppet avser upp- och utlåning i tredjeländer som omfattas av garantifonden för åtgärder avseende tredje land (nedan kallad fonden). Den totala risk som belastade budgeten per den 30 juni 2011 anges i följande tabell 1. Tabell 1: Totala utestående belopp som täcks av budgeten per den 30 juni 2011 (miljoner euro) || Utestående kapital || Upplupen ränta || Totalt || % Medlemsstater* || || || || Makroekonomiskt stöd || 38 || 0 || 38 || <1 % Euratom || 410 || 2 || 412 || 1 % Betalningsbalansstöd || 13 400 || 177 || 13 577 || 25 % EIB*** || 3 061 || 28 || 3 088 || 6 % EFSM || 17 900 || 113 || 18 013 || 33 % Delsumma medlemsstater || 34 808 || 320 || 35 129 || 64 % Tredjeländer** || || || || Makroekonomiskt stöd || 460 || 3 || 462 || 1 % Euratom || 45 || 0 || 45 || <1 % EIB*** || 19 191 || 151 || 19 342 || 35 % Delsumma tredjeländer || 19 695 || 154 || 19 849 || 36 % Summa || 54 503 || 474 || 54 978 || 100 % * Denna risk täcks direkt av budgeten. Detta omfattar även makroekonomiskt stöd samt Euratom- och EIB-lån som beviljats före EU-anslutning. ** Denna risk täcks av fonden. ***Omkring 83 % av EIB:s utlåningstransaktioner (utlåning till stater och deras underenheter) täcks av en heltäckande garanti medan EIB:s övriga transaktioner endast omfattas av risktäckning för politisk risk (den 31 december 2010). I tabellerna A1, A2, A3 och A4 i arbetsdokumentet återfinns närmare uppgifter om dessa utestående belopp, särskilt i fråga om tak, utbetalade belopp eller garantinivåer. Det totala utestående kapital plus upplupen ränta som täcks av budgeten ökade betydligt till 54,98 miljarder euro – en uppgång med 55 % jämfört med situationen den 31 december 2010. Denna ökning förklaras av utbetalningarna på 17,9 miljarder euro via EFSM (11,4 miljarder euro till Irland och 6,5 miljarder till Portugal). Inom ramen för systemet för betalningsbalansstöd utbetalades dessutom 1,35 miljarder euro till Rumänien som slutliga utbetalningar enligt rådets beslut 2009/459/EG av den 6 maj 2009. EIB:s nettoutbetalningar till tredjeländer ökade med 486 miljoner euro under första halvåret 2011. 4.3. Total risk som täcks av budgeten För andra halvåret 2011 kommer budgeten att täcka (direkt och via fonden) 3,6 miljarder euro[15], vilket motsvarar de belopp som förfaller till betalning under denna period och som utgör en del av det totala utestående beloppet per den 30 juni 2011. Därav ska 2,6 miljarder euro – cirka 73 % – betalas av medlemsstater medan återstoden ska betalas av tredjeländer. 4.3.1. Risk som avser medlemsstater Den risk som avser medlemsstater gäller a) EIB-utlåning samt makroekonomiskt stöd och Euratomlån som beviljades före EU-anslutningen, b) lån beviljade via systemet för betalningsbalansstöd och c) lån beviljade via EFSM-programmet. Tabell 2: Medlemsstaternas rangordning med avseende på den högsta budgetrisken under andra halvåret 2011 (miljoner euro) Rangordning || Land || Maximal risk || % av den totala maximala risken 1 || Ungern || 2 145,6 || 81,9 % 2 || Rumänien || 197,0 || 7,5 % 3 || Irland || 111,7 || 4,3 % 4 || Polen || 40,1 || 1,5 % 5 || Bulgarien || 37,5 || 1,4 % 6 || Tjeckien || 36,7 || 1,4 % 7 || Slovakien || 26,7 || 1,0 % 8 || Lettland || 9,1 || 0,3 % 9 || Slovenien || 5,9 || 0,2 % 10 || Cypern || 4,6 || 0,2 % 11 || Litauen || 2,7 || 0,1 % 12 || Estland || 0,5 || 0,0 % 13 || Malta || 0,3 || 0,0 % || Totalt || 2 618,4 || 100,0 % Av tabell 2 framgår det att Ungern och Rumänien är rangordnade som nummer ett och två bland medlemsstaterna när det gäller återbetalningar som förfaller under andra halvåret 2011. 4.3.2. Risk som avser tredjeländer Fonden täcker garanterade lån till tredjeländer med löptider som sträcker sig fram till 2040. Under andra halvåret 2011 kommer den maximala årliga risk som belastar fonden och som avser tredjeländer att uppgå till 961 miljoner euro[16] (27 % av den totala årliga risken). Nedan rangordnas de tio tredjeländer (av totalt fyrtiofyra) som står för de största totala utestående beloppen. De står för 754,2 miljoner euro eller 78 % av den årliga risken för fonden avseende tredjeländer. Den ekonomiska situationen i dessa länder analyseras och kommenteras i arbetsdokumentet. Tabell 3: Rangordning av de 10 tredjeländer som svarar för den största riskexponeringen för fonden under andra halvåret 2011 (miljoner euro) Rangordning || Land || Maximal risk || % av den totala maximala risken || Kreditriskrankning enligt Euromoney[17] 09/2010 || 03/2011 1 || Turkiet || 220,7 || 29,3 % || 50/185 || 54/100 2 || Egypten || 91,7 || 12,2 % || 64/185 || 88/100 3 || Marocko || 87,8 || 11,6 % || 62/185 || 67/100 4 || Tunisien || 86,6 || 11,5 % || 69/185 || 81/100 5 || Serbien || 75,8 || 10,1 % || 70/185 || 86/100 6 || Libanon || 54,0 || 7,2 % || 76/185 || 91/100 7 || Sydafrika || 47,9 || 6,4 % || 44/185 || 48/100 8 || Syrien || 39,3 || 5,2 % || 128/185 || Ej tillämpligt 9 || Bosnien och Hercegovina || 27,0 || 3,6 % || 113/185 || Ej tillämpligt 10 || Brasilien || 23,2 || 3,1 % || 41/185 || 42/100 Totalt för dessa 10 || || 754,2 || 100,0 % || || 4.4. Riskutveckling Osäkerhetsnivån är fortfarande hög samtidigt som den globala ekonomiska och finansiella krisen fortsätter att påverka dels den ekonomiska återhämtningen i EU, dels den globala tillväxten. Geopolitiska spänningar som påverkar vissa länder i södra Medelhavsområdet har också medfört osäkerhet beträffande den ekonomiska återhämtningen i vissa tredjeländer. · Systemet för betalningsbalansstöd EU:s medelfristiga ekonomiska stöd genom systemet för betalningsbalansstöd aktiverades på nytt i november 2008 för att hjälpa Ungern och därefter i januari och maj 2009 för att hjälpa Lettland och Rumänien att återfå marknadens förtroende. Den första låneåterbetalningen på 2 miljarder euro från Ungern kommer att ske i december 2011. Systemet med betalningsbalansstöd med dess sammanlagda tak på 50 miljarder euro har en återstående kapacitet på 35 miljarder euro för att vid behov tillhandahålla ytterligare betalningsbalansstöd. · Den europeiska finansiella stabiliseringsmekanismen (EFSM) Spänningarna på marknaderna för statspapper var fortfarande stora under första halvåret 2011. Utfärdandevillkoren för statspapper i euroområdets ytterområden är fortfarande svåra, trots aktivering av EFSM och EFSF i kombination med bilaterala lån. De ökade refinansieringsbehoven för medlemsstaternas offentliga sektorer under de kommande månaderna och åren kommer att fortsätta att vara en utmaning. I slutsatserna från Ekofinrådet fastställs att mekanismen maximalt ska omfatta 60 miljarder euro[18], men den rättsliga gränsen anges i artikel 2.2 i rådets förordning, som begränsar det utestående beloppet till den tillgängliga marginalen under taket för egna medel[19]. I början av 2011 ökade Portugals svårigheter på finansmarknaderna, vilket ökade pressen på den offentliga sektorns skuld och dess lånekostnader. Den 7 april 2011 lämnade Portugal in en officiell begäran om finansiellt stöd från Europeiska unionen och Internationella valutafonden (IMF)[20]. Efter denna begäran enades eurogruppen och rådet den 17 maj 2011 om villkor och bestämmelser för ett treårigt finansiellt stödpaket. Stödpaketet kommer att täcka Portugals finansieringsbehov upp till 78 miljarder euro, och det kommer i lika stora delar att finansieras av – EFSM med ett belopp på upp till 26 miljarder euro[21] (vilket täcks direkt av budgeten), – EFSF, upp till 26 miljarder euro, – IMF, upp till 26 miljarder euro. Beslutet att stödja Portugal via EFSM kompletterade det beslut som fattades i december 2010 om bistånd till Irland[22] på upp till 22,5 miljarder euro. Av sin maximala volym – 60 miljarder euro – har EFSM en återstående kapacitet på 11,5 miljarder euro som vid behov kan anvfändas för ytterligare bistånd[23]. Den 21 juli 2011 fattade toppmötet för euroområdet beslut om flera åtgärder, inbegripet en förlängning av löptiderna och en sänkning av utlåningsräntorna för framtida EFSF-lån till Grekland, för att lindra den grekiska skuldkrisen och säkra den finansiella stabiliteten i euroområdet som helhet. I linje med slutsatserna från toppmötet är konsekvenserna för EFSM följande: a) EFSM-marginalen kommer att minskas retroaktivt för utlåning till Portugal och Irland. b) Löptiderna för framtida utbetalningar kommer att förlängas. · Lån för makroekonomiskt stöd Beslut om MFA-lån till tredjeländer har fattats genom enskilda beslut av rådet och, efter Lissabonfördragets ikraftträdande, av Europaparlamentet och rådet. Ett nytt förslag till ramförordning för MFA har utarbetats för att förbättra beslutsprocessen enligt Lissabonfördraget[24]. Enligt förslaget till ramförordning skulle förfarandet för MFA likna förfarandet för andra externa finansieringsinstrument, varigenom kommissionen skulle ha behörighet att fatta beslut om beviljande av MFA under överinseende av en kommitté med företrädare för medlemsstater i enlighet med det granskningsförfarande som infördes genom de nya kommittéförfaranden som trädde i kraft den 1 mars 2011[25]. Under första halvåret 2011 genomfördes inga MFA-lånetransaktioner. Två MFA-lån på sammanlagt 126 miljoner euro[26] betalades ut i juli 2011. · Euratomlån Euratoms utlåning till medlemsstater eller i vissa berättigade tredjeländer (Ryska federationen, Armenien, Ukraina) har ett tak på 4 miljarder euro, och omkring 85 % av detta belopp har redan använts. Det återstående beloppet uppgår till cirka 600 miljoner euro och kan användas för finansiering av nya projekt. · EIB-lån Inom ramen för EIB:s allmänna mandat för perioden 2007–2013 hade totalt 17 691 miljoner euro tecknats per den 30 juni 2011, varav 7 180 miljoner euro hade betalats ut vid den tidpunkten (se tabell A6 i arbetsdokumentet). Efter halvtidsöversynen av EIB:s externa mandat antog Europaparlamentet och rådet den 13 oktober 2011 ett nytt beslut (nr 1080/2011/EU av den 25 oktober 2011) om beviljande av en EU-garanti till Europeiska investeringsbanken mot förluster vid lån till och lånegarantier för projekt utanför unionen och om upphävande av beslut nr 633/2009/EG. Det nya beslutet trädde i kraft den 30 oktober 2011. Som en följd av detta skulle sammanlagda utbetalda krediter och beviljade lånegarantier inom ramen för EIB:s finansiella transaktioner, minus återförda belopp, höjas från 25 800 miljoner euro till ett maximalt tak på 29 484 miljoner euro[27]. EU-garantin är begränsad till 65 % av sammanlagda utbetalda krediter och beviljade lånegarantier inom ramen för EIB:s finansieringsverksamhet. När det gäller de aktuella geopolitiska spänningar som påverkar vissa länder i södra Medelhavsområdet kan det inte uteslutas att fonden kan komma att användas för att täcka eventuella uteblivna lånebetalningar eller lånegarantier som omfattas av EU-garantin i detta geografiska område (för mer uppgifter om vilka länder som täcks av EU-garantin, se tabellerna A1 och A2 i arbetsdokumentet). 5. Betalningsförsummelser, ianspråktagandet av garantier som belastar budgeten och utestående fordringar 5.1. Användning av likvida medel I de fall en låntagares återbetalning till EU är försenad använder kommissionen sina likvida medel för att undvika förseningar med åtföljande kostnader för den egna upplåningsverksamheten[28]. 5.2. Utbetalningar från budgeten Eftersom inga betalningsförsummelser registrerades under första halvåret 2011, begärdes inga anslag inom ramen för budgetpost 01 04 01 – ”Europeiska unionens lånegarantier för upptagna EU-lån och Euratomlån samt för EIB:s utlåning” (symbolisk (p.m) budgetpost). 5.3. Utnyttjande av garantifonden för yttre åtgärder[29] Om en låntagare (tredjeland) försummar att betala ett lån som beviljats eller garanterats av EU, ska fonden täcka den uteblivna betalningen inom tre månader från förfallodagen[30]. Fonden utnyttjades inte under första halvåret 2011. 6. Garantifond för åtgärder avseende tredjeland 6.1. Återvunna belopp[31] Den 30 juni 2011 hade fonden inte några eftersläpande betalningar att återvinna. 6.2. Tillgångar Den 30 juni 2011 uppgick fondens nettotillgångar[32] till 1 487 416 919 euro. 6.3. Målbelopp Fonden måste nå en lämplig nivå (målbelopp) som fastställts till 9 % av transaktionernas samlade åtaganden i form av kapitalbelopp och upplupen ränta. Kvoten mellan fondens tillgångar (1 487 416 919 euro) och dess totala utestående kapitalskulder[33] (19 848 481 968 euro) enligt fondförordningen har ökat från 7,7 % den 31 december 2010 till 8,8 % den 30 juni 2011. Vid utgången av 2010 var fondmedlen lägre än målbeloppet. Enligt bestämmelserna om garantifondens avsättning infördes en avsättning på 260 170 000 euro i budgetförslaget för 2012. Detta belopp kommer att utbetalas från budgeten till fonden i februari 2012. 7. Riskbedömning: Ekonomiskt och finansiellt läge i tredjeländer med de största exponeringarna 7.1. Mål I rapportens föregående avsnitt redogörs för de kvantitativa aspekterna på den risk som belastar budgeten avseende tredjeländer. I detta avsnitt, som kompletteras med avsnitt 3 i arbetsdokumentet, ges en makroekonomisk analys av de tredjeländer som har de största exponeringarna mot budgeten eller som utnyttjar EU:s lånearrangemang (makroekonomiskt stöd och Euratomlån). 7.2. Metoder för riskbedömning Riskbedömningen i arbetsdokumentet baseras på uppgifter om den ekonomiska och finansiella situationen, kreditbetyg och andra kända fakta om de länder som har erhållit garanterade lån. I denna bedömning ingår inte uppskattningar av förväntade förluster och återvunna belopp, som oundvikligen är mycket osäkra. Landriskindikatorer i arbetsdokumentets tabeller anger hur risken för uteblivna betalningar har utvecklats. Denna analys återfinns i avsnitt 3 i arbetsdokumentet för de länder som den 30 juni 2011 utgjorde störst risk för och som hade störst exponering mot budgeten (inklusive makroekonomiskt stöd och Euratomlån). [1] KOM(2011) 528 och SEK(2011) 1011 utgör den föregående rapporten om de garantier som täcks av budgeten per den 31 december 2010. [2] Lån för makroekonomiskt stöd kan också beviljas i form av bidrag till tredjeländer. För ytterligare information om sådant stöd hänvisas till kommissionens rapport KOM(2011) 408 och SEK(2011) 874. [3] Rådets förordning (EG) nr 332/2002 av den 18 februari 2002 om upprättandet av ett system för medelfristigt ekonomiskt stöd till medlemsstaters betalningsbalans (EGT L 53, 23.2.2002, s. 1). [4] EFSM inrättades den 11 maj 2010 på grundval av rådets förordning (EU) nr 407/2010 av den 11 maj 2010 (EUT L 118, 12.5.2010, s. 1). Den fungerar på ett liknande sätt som betalningsbalansfaciliteten men är tillgänglig för alla medlemsstater, dvs. inklusive medlemsstater i euroområdet. [5] De siffror som avser EIB-mandaten anges i tabell A1 och hänvisningar till rättsliga grunder anges i tabell A4 i arbetsdokumentet. [6] Den 30 juni 2011 täckte garantin perioden 1 februari 2007–31 oktober 2011 genom Europaparlamentets och rådets beslut nr 633/2009/EG av den 13 juli 2009 (EUT L 190, 22.7.2009, s. 1) (”beslutet om mandatet för utlåning till tredje land”), som ersätter rådets beslut nr 2006/1016/EG av den 19 december 2006. Under tiden har perioden förlängts till den 31 december 2013 genom Europaparlamentets och rådets beslut nr 1080/2011/EU av den 25 oktober 2011 (EUT L 280, 27.10.2011, s. 1). [7] Rådets förordning (EG, Euratom) nr 480/2009 av den 25 maj 2009 om upprättandet av en garantifond för åtgärder avseende tredjeland (kodifierad version), kallad ”garantifondsförordningen” (EUT L 145, 10.6.2009, s. 10). [8] Även om externa risker sammanfattningsvis täcks av EU-budgetens garantier, fungerar garantifonden som ett instrument för att skydda EU-budgeten mot betalningsförsummelser. För en utförlig rapport om hur fonden fungerar hänvisas till KOM(2010) 418 och det bifogade arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar (SEK(2010) 968). [9] Rådets beslut (2011/288/EU) av den 12 maj 2011 om tillhandahållande av förebyggande medelfristigt finansiellt EU-stöd till Rumänien (EUT L 132, 19.5.2011, s. 15). [10] Enligt artikel 122.2 i EUF-fördraget kan ekonomiskt bistånd beviljas medlemsstater som har svårigheter till följd av osedvanliga händelser utanför deras kontroll. [11] Om EFSF: http://www.efsf.europa.eu/about/index.htm [12] Låneinstrumentet för Grekland – ECFIN – Europeiska kommissionen: http://ec.europa.eu/economy_finance/eu_borrower/greek_loan_facility/index_en.htm [13] Se tabell 1 i rapporten. [14] Vid denna beräkning antas att lån som inte återbetalas inte ökar, dvs. endast förfallna betalningar beaktas (se även tabellerna 2 och 3 i rapporten och tabell A2 i arbetsdokumentet). [15] Motsvarande de belopp som förfaller till betalning under andra halvåret 2011 (av totalt utestående lånebelopp per den 30 juni 2011) och under förutsättning att andelen nödlidande lån inte ökar. För närmare uppgifter hänvisas till tabell A2 i arbetsdokumentet. [16] Motsvarande de belopp som förfaller till betalning under andra halvåret 2011 (av totala utestående lånebelopp per den 30 juni 2011) och under förutsättning att andelen nödlidande lån inte ökar. För närmare uppgifter hänvisas till tabell A2 i arbetsdokumentet. [17] Ju högre rankningsnummer desto lägre är landets kreditvärdighet. Länderna placeras på en skala från 0 till 185 eller till 100 (antalet länder har minskat från 185 till 100 sedan januari 2011). 185 respektive 100 utgör den högsta risken för uteblivna betalningar. Ett land kan förbättra sitt kreditbetyg och ändå försämra sin rankning om den genomsnittliga globala rankningen för alla bedömda länder förbättras. [18] Se pressmeddelandet från det extrainsatta mötet i Ekofinrådet den 9–10 maj 2010: (http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/ecofin/114324.pdf) [19] Rådets förordning (EU) nr 407/2010 av den 11 maj 2010 om inrättandet av en europeisk finansiell stabiliseringsmekanism (EUT L 118, 12.5.2010, s. 1). [20] Rådets genomförandebeslut 344/2011/EU av den 30 maj 2011 om beviljande av ekonomiskt bistånd från unionen till Portugal (EUT L 159, 17.6.2011, s. 88). [21] Den 31 maj 2011 utbetalades den första delen – 1,75 miljarder – till Portugal. Fram till juni 2011 utbetalades 6,5 miljarder euro. [22] http://ec.europa.eu/economy_finance/eu_borrower/ireland/index_en.htm [23] För ytterligare information om EFSM, se även kommissionens rapport om Europeiska unionens upp- och utlåningsverksamhet 2010 – KOM(2011) 485. [24] Efter Lissabonfördragets ikraftträdande fattas MFA-beslut inte längre av rådet ensamt, utan enligt det ordinarie lagstiftningsförfarandet (medbeslutande). [25] Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (EUT L 55, 28.2.2011, s. 13) som ersätter rådets beslut 1999/468/EG. [26] 26 miljoner euro till Armenien och 100 miljoner till Serbien. [27] Ökningen med 3 684 miljoner euro ska fördelas mellan ytterligare ett mandat på 2 000 miljoner euro för att finansiera insatser mot klimatförändringarna och 1 684 miljoner euro för att stärka EIB:s riskinsatser. [28] Se artikel 12 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1150/2000 av den 22 maj 2000 om genomförandet av beslut 2007/436/EG, Euratom om systemet för gemenskapernas egna medel (EGT L 130, 31.5.2000, s. 1). [29] Sedan inrättandet 1994 har fonden tagits i anspråk för sammanlagt 478 miljoner euro. [30] För närmare uppgifter se avsnitt 1.4.3 i arbetsdokumentet. [31] Sedan den inrättades 1994 har fonden återvunnit sammanlagt 576 miljoner euro (detta inkluderar återbetalda kapital- och räntebelopp, plus dröjsmålsräntor, plus konstaterade växelkursvinster och växelkursförluster). [32] Fondens totala tillgångar med avdrag för upplupna skulder (EIB-avgifter och revisionsavgifter). [33] Inklusive upplupen ränta.