[pic] | EUROPEISKA KOMMISSIONEN |

Bryssel den 9.2.2011

KOM(2011) 52 slutlig

MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET, RÅDET, EUROPEISKA EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN OCH REGIONKOMMITTÉN

Svar på rapporten från expertgruppen för preliminär utvärdering av sjunde ramprogrammet för forskning, teknisk utveckling och demonstration och rapporten från expertgruppen för preliminär utvärdering av finansieringsinstrumentet för riskdelning

MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET, RÅDET, EUROPEISKA EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN OCH REGIONKOMMITTÉN

Svar på rapporten från expertgruppen för preliminär utvärdering av sjunde ramprogrammet för forskning, teknisk utveckling och demonstration och rapporten från expertgruppen för preliminär utvärdering av finansieringsinstrumentet för riskdelning

1. BAKGRUND

I artikel 7.2 i Europaparlamentets och rådets beslut nr 1982/2006/EG av den 18 december 2006 om Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007–2013)[1] finns den rättsliga grunden för en preliminär faktabaserad utvärdering av sjunde ramprogrammet, som ska utföras senast 2010 med bistånd av oberoende experter. Utvärderingen ska omfatta kvaliteten på den pågående forskningsverksamheten och på dess genomförande och ledning. Den ska även behandla framstegen mot de fastställda målen. Utvärderingen kunde dra nytta av ett antal kompletterande analyser, bland annat den preliminära utvärderingen av delprogrammet/underämnet för informations- och kommunikationsteknik (IKT)[2].

På grundval av kommissionens beslut[3] som fastställer villkoren, utsågs en grupp med tio experter till att göra denna preliminära utvärdering. Gruppens ordförande var Rolf Annerberg, generaldirektör på Forskningsrådet för miljö, areella näringar och samhällsbyggande. Rapporten, som lades fram den 12 november 2010, har lagts ut på nätet[4].

Enligt beslut nr 1982/2006/EG[5] och besluten om de särskilda programmen ”Samarbete”[6] och ”Kapacitet”[7], ska även genomförandet av finansieringsinstrumentet för riskdelning utvärderas av oberoende experter senast 2010. Resultaten av denna preliminära utvärdering ska läggas fram av kommissionen i form av en rapport till Europaparlamentet och rådet. Med den som underlag kan de sedan besluta om att frisläppa den andra utbetalning av de EU-medlen som öronmärkts för detta finansieringsinstrument (upp till 500 miljoner euro) för perioden 2011–2013[8]. Rapporten från den oberoende expertgruppen, som bestod av sex ledamöter och leddes av den f.d. parlamentsledamoten Erika Mann, lades fram den 1 augusti 2010 och kan läsas på nätet[9].

Detta meddelande uppfyller rekommendationerna[10] i dessa utvärderingar i och med att det beskriver de åtgärder som kommissionen avser att vidta eller redan har vidtagit och även anger om det inte finns några självklara eller omedelbara lösningar.

Det står klart att flera av de frågor som tagits upp, i synnerhet när det gäller ramprogrammens utformning och innehåll och finansieringsbestämmelserna för genomförandet inte kan lösas av kommissionen på egen hand utan måste lösas i samarbete av en större grupp aktörer, som medlemsstaterna, rådet och Europaparlamentet.

2. SVAR PÅ DE SPECIFIKA REKOMMENDATIONERNA I DEN PRELIMINÄRA UTVÄRDERINGEN A SJUNDE RAMPROGRAMMET

2.1. Främja målen för det europeiska området för forskningsverksamhet och innovationsunionen och integrera forskningsbasen

Ett par viktiga frågor är fortfarande hur man kan motverka fragmenteringen av forskningen och bygga upp en kritisk massa inom forskningen (både den offentliga och den privata), trots många framgångar, som gemensamma teknikinitiativ, artikel 185-aktivitieter, medfinansieringsmekanismen inom Marie Curie-utbildningsverksamheten samt nu de första stegen mot gemensam programplanering.

Framtidens EU-forskningsprogram måste på ett tydligare sätt fokusera på sådan forskning som är viktig för vetenskap, tekniskt ledarskap och industrins konkurrenskraft och inriktas på stora samhällsproblem. Det kommer i sin tur att ge många vinster, i form av enhetligare prioriteringar, bättre förmåga att öka investeringarna från den privata sektorn, förbättrat europeiskt mervärde och en starkare bas för att mäta effekterna.

Ett sådant tillvägagångssätt måste utvecklas inom ramen för det europeiska området för forskningsverksamhet, genom att man kartlägger områden av gemensamt eller konvergerande intresse och samtidigt anpassar forskningskapaciteten bättre.

Innovationsunionen visar hur Europa 2020-målen om smart och hållbar tillväxt för alla kan uppnås genom en strategisk och integrerad syn på forskning och innovation. Den kommande grönboken om en gemensam strategisk ram för EU:s finansiering av forskning och innovation kommer att inleda en omfattande allmän diskussion vilka frågor som ska vara centrala i framtida program.

2.2. Utveckla och bygg ut forskningsinfrastrukturer av hög kvalitet

Kommissionen konstaterar att finansieringen av infrastruktur kan förbättras genom ett mer stringent ramprogram, med finansiering från Europeiska investeringsbanken och strukturfonderna.

Sjunde ramprogrammets stöd till ny forskningsinfrastruktur inriktas på förberedelsefasen för projekt inom ramen för Esfris färdplan, och för en del av dessa projekt har man hittat möjligheter för samverkan med sammanhållningspolitiken och information har spridits till projektkonsortier. Kommissionen är övertygad om att denna samverkan kommer att ge resultat innan sjunde ramprogrammet löper ut.

Stöd till integrerande verksamhet (I3) kommer att ges även under sjunde ramprogrammets sista år. Stärkt utbildning om forskningsinfrastruktur inom programmet ”Människor” är en intressant möjlighet som bör övervägas.

Till följd av Europa 2020-strategin har ett arbetspaket för innovation kunnat införas i alla projekt som rör forskningsinfrastruktur, vilket främjar ett ökat deltagande från industrins sida. Arbetsprogrammet för 2012 kommer att bättre belysa möjligheterna för forskare från tredjeländer för att utnyttja europeiska forskningsinfrastrukturer.

Genom utvecklingen av e-infrastrukturer kommer man att koppla samman forskare, instrument och data- och beräkningsresurser i hela Europa och skapa ett sammanhängande ”europeiskt onlineområde för forskningsverksamhet”. Det här är en viktig del av den digitala agendans flaggskeppsinitiativ som kommer att fortsätta under sjunde ramprogrammets andra hälft och omfatta utveckling av onlinetjänster för beräknings- och dataintensiv forskning, uppgradering av GÉANT-nätverket och vidareutveckling av superdatorinfrastrukturen PRACE[11].

2.3. Finansieringen bör ligga kvar på minst samma nivå

I Europa 2020-strategin erkänns mycket tydligt att forskning och innovation är viktiga faktorer för samhällsutveckling och ekonomiskt välstånd. Om vi ska kunna uppnå målen för den här strategin och klara de centrala utmaningar som måste lösas på EU-nivå, och samtidigt kunna reagera på att våra konkurrenter planerar enorma och ambitiösa satsningar på forskning, utveckling och innovation, måste forsknings- och innovationsramen omfatta en trovärdig finansieringsnivå.

Såsom föreslås i budgetöversynen kommer en gemensam strategisk ram att leda till en mer effektiv användning av EU:s forsknings- och innovationsmedel i och med att den förbättrar EU-mervärdet, gör finansieringen mer resultatinriktad och främjar andra offentliga och privata finansieringskällor.

2.4. Det behövs en välformulerad innovationsstrategi

Kommission stödjer rekommendationen som överensstämmer med riktlinjerna i meddelandet om en innovationsunion inom ramen för Europa 2020-strategin.

På senare tid har ramprogrammets finansieringsprioriteringar anpassats till industrins teknikbehov, närmare bestämt genom främjandet av europeiska teknikplattformar och stöd till gemensamma teknikinitiativ och offentligprivata partnerskap, vilket inte bara ökat ramprogramforskningens relevans för industrin utan även, vilket är mer grundläggande, hjälpt hela industrisektorer att ställa sig bakom gemensamma forskningsstrategier. Såsom anges i innovationsunionen bör framtida EU-program stärka denna tendens, i kombination med effektivare mekanismer för kunskapsöverföring och införande av europeiska innovationspartnerskap som kan överbrygga klyftan till de åtgärder som vidtas i efterfrågeledet (t.ex. standarder, upphandling och regelverk).

Det är först i nästa generations finansieringsprogram som innovationsunionens åtaganden kommer att genomföras fullt ut, men kommissionen gör redan i dag stora ansträngningar för att förbättra innovationseffekterna av det nuvarande ramprogrammet. Detta kommer att prägla sjunde ramprogrammets återstående arbetsprogram, genom t.ex. finansiering av projekt som för forskningsresultat närmare marknaden (t.ex. demonstrationsprojekt) och större tonvikt på innovationseffekterna vid bedömningen av förslag. Ytterligare finansiering kommer också att tillhandhållas, både till specifika projekt för små och medelstora företag och till ämnen som lockar små och medelstora företag eller organisationer som är ”nykomlingar” till sjunde ramprogrammet.

2.5. Förenklingsarbetet bör ges en rejäl skjuts

Kommissionen har konstaterat att ytterligare förenklingar krävs. Kommissionens meddelande[12] om förenklat genomförande av ramprogrammen för forskning, som redogör för ett antal alternativ på kort och längre sikt, blev startskottet för en intensiv diskussion mellan institutionerna. Det finns visserligen starka argument för stabilitet och kontinuitet i fråga om de regler som tillämpas på sjunde ramprogrammet, men det har uppstått en bred samsyn om att snabba framsteg bör göras när det gäller tre potentiella förbättringar av sjunde ramprogrammet:

- En omdefiniering av kriterierna för vilka metoder som bygger på genomsnittliga personalkostnader som godtas. Det här innebär att man avskaffar kriterierna för tillåtna avvikelser mellan genomsnittskostnaderna i en personalkategori och de faktiska kostnaderna för enskilda personer som arbetar i projekten. Därmed skulle huvuddelen av de metoder för genomsnittliga personalkostnader som i dag tillämpas av stödmottagare (särskilt inom industrin) som gängse redovisningspraxis kunna godtas, inklusive metoder som grundar sig på ”kostnadsställen”.

- Möjlighet för ägare till små och medelstora företag och fysiska personer som inte erhåller en fast lön som redovisas i räkenskaperna att ersätta värdet på det arbete som de utför för sjunde ramprogrammets projekt med ett schablonbelopp baserat på Marie Curie-stipendierna i det särskilda programmet ”Människor”.

- Inrättande av en clearingkommitté mellan de av kommissionens generaldirektorat som genomför forskningsramprogrammen, för att uppnå en enhetlig tolkning och tillämpning av reglerna och förfarandena för forskningsstipendier.

Den 24 januari 2011 antog kommissionen de genomförandebeslut som krävs för att börja tillämpa ovannämnda förenklingsåtgärder utan dröjsmål och med retroaktiv verkan för pågående forskningsfinansiering inom sjunde ramprogrammet. Frågan om räntor på förfinansieringen behandlas i kommissionens förslag KOM(2010) om ändring av budgetförordningen. Den ändring av budgetförordningen som föreslås av kommissionen är också nödvändig för att man ska uppnå en mer radikal förenkling (”en rejäl skjuts”) i nästa finansieringsprogram för forskning och innovation.

2.6. Mixen av finansieringsåtgärder i sjunde ramprogrammet och efterföljande program bör präglas mellan en annan jämvikt mellan nedifrån och upp- och uppifrån och ned-strategier för forskning

Stora delar av sjunde ramprogrammet tillämpar redan i dag en nedifrån och upp-syn på forskningen. Några sådana exempel är Marie Curie-åtgärder för forskares utbildning och rörlighet och Europeiska forskningsrådet för forskning som drivs av forskarnas nyfikenhet. Man bör likaså nämna programmet för framtida och ny teknik som, stöder tvärvetenskaplig grundforskning inom IKT genom tematiska nedifrån och upp-ansökningsomgångar.

Övergången mot mer nedifrån och upp-finansiering ska fortsätta, med kommissionens förslag om ytterligare öppna, utmaningsbaserade förslagsomgångar under sjunde ramprogrammets sista år. Dessutom har innovationsunionen åtagit sig att stärka Europeiska forskningsrådet, och frågan om nedifrån och upp-strategier respektive uppifrån och ned-strategier kommer att betonas i diskussionerna inför nästa ramprogram.

Det viktigaste för ramprogrammet som helhet är dock att uppnå en jämvikt mellan nedifrån och upp- och uppifrån och ned-strategier. Utöver kommentarerna ovan (2.1 och 2.4) om att framtida verksamhet starkt ska fokuseras på de viktigaste utmaningarna, bör man komma ihåg att detta endast kan lyckas om kreativitet och uppfinningsrikedom tillåts blomstra bland projekt och forskare.

Kommissionen vill än en gång bekräfta sitt stöd för begreppet kunskapstriangeln och pekar på det arbete som bedrivs inom Europeiska tekniska institutet, som också ger en ordentlig skjuts åt utbildningskomponenten. Även det forum för universitet och näringsliv och de kunskapsallianser som aviseras i meddelandet om innovationsunionen kommer att vara av stor betydelse, liksom utvecklingen av de färdigheter som forskarna behöver för innovation inom ramen för Marie Curie-åtgärder.

2.7. Ett moratorium bör övervägas för nya instrument

Återstoden av sjunde ramprogrammet kommer att genomföras med den nuvarande rättsliga grunden och befintlig instrument.

Kommissionen kommer dock att granska den nuvarande uppsättningen instrument för att se om det finns områden som kan förenklas, områden som är överflödiga eller eventuella luckor. Helt nya arbetssätt som utdelning av priser och innovativa upphandlingssystem bör också övervägas.

Det här arbetet kommer att stödjas på många olika sätt, bland annat genom diskussioner inom kommittén för det europeiska forskningsområdet och det kommande meddelandet om partnerskap. De idéer som framkommer kommer att beaktas i kommissionens förslag för nästa ramprogram.

För att EU:s budget ska utnyttjas på bästa möjliga sätt måste finansieringen styras mot ökat europeiskt mervärde, större genomslagskraft och bättre hävstångseffekter. En gemensam strategisk ram, såsom tidigare nämnts, ska säkerställa att alla EU-medel för forskning och innovation verkar mot samma mål och enligt en gemensam strategi. För detta måste man utveckla en sammanhängande och förenklad uppsättning instrument.

2.8. Fortsatta åtgärder för att öka kvinnornas deltagande i sjunde ramprogrammet under de återstående åren

Kommissionen fäster stor vikt vid denna fråga, men konstaterar att ramprogrammet endast utgör en liten del av den totala europeiska forskningsverksamheten, vilket begränsar vad som faktiskt kan uppnås uteslutande med detta program. Verkliga framsteg förutsätter en gemensam strategi som aktivt stöds genom finansieringsorgan och forskare i hela det europeiska området för forskningsverksamhet. Kommissionen är beredd att anta en ledande roll i detta arbete.

Ett antal nya åtgärder föreslås vid sidan av de nuvarande – där man i synnerhet kan nämna 40-procentsmålet, övervakning, informationsåtgärder och främjandeåtgärder samt framgångarna inom Marie Curie-åtgärderna. Kommissionen kommer att göra följande:

- Se till att man uppnår målet att 40 procent av deltagarna i alla utvärderingskommittéer och rådgivande kommittéer ska vara kvinnor. Kommissionen kommer också att stödja medlemsstaterna så att de uppnår detta mål i programkommittéerna.

- Ta initiativ till nya analyser med stöd av medlemsstaterna och forskningsinstitutionerna för att före utgången av 2011 kartlägga de kulturella och situationsbetingade faktorer som hämmar kvinnors forskningsdeltagande, samt åtgärder som motverkar dessa.

- Stärka övervakningen i alla faser av projektens livscykel.

- Inom Marie Curie-åtgärderna, stärka en särskild grupp för nystart av karriärer, som ska hjälpa personer som önskar återuppta sin forskningskarriär efter ett uppehåll, på grund av t.ex. mammaledighet.

2.9. Öka deltagandet från medlemsstater som är underrepresenterade (genom) förbättrade kopplingar mellan strukturfonderna och ramprogrammet

Ett specifikt exempel på de framsteg som redan gjorts är expertgruppen för samverkan som inrättats för att undersöka hur strukturfonderna och ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation kan samverka med varandra. Medlemmarna är akademiker, beslutsfattare och personer med mer praktisk bakgrund samt personer från kunskapstriangelns utbildningshörn. Expertgruppen kommer att tillhandahålla rådgivning under den nuvarande programperioden (2011–2013) men även fortsätta sitt arbete in i nästa programperiod och lämna råd om framtiden för sjunde ramprogrammets regionala åtgärder. Expertgruppen kommer att kunna dra nytta av färska analyser av synergieffekter som gjorts av kommittén för det europeiska forskningsområdet.

Europa 2020-strategins flaggskeppsinitiativ ”Innovationsunionen” och ”Den digitala agendan” är viktiga för arbetet med att bättre anpassa EU:s strategier och verksamheter till varandra, vilket även omfattar finansieringen av forskning, innovation och sammanhållning.

Strukturfonderna bör tillhandahålla stöd för kapacitetsuppbyggnad, t.ex. för forskningsinfrastrukturer och åtgärder för att bygga ut höghastighetsinternet i hela Europa, och därigenom bredda EU-basen för forskning, innovation och kapacitetsuppbyggnad för ett kunskapsbaserat samhälle.

2.10. Öppna ramprogrammet för internationellt samarbete

Sjunde ramprogrammet är redan väldigt öppet för internationellt samarbete och har deltagare från mer än 160 länder. Omfattningen på detta samarbete är dock relativt liten, både om man ser till finansiering och till totalt antal deltagare. Detta gäller i synnerhet för ledande forskningsnationer och forskningsnationer under utveckling.

Erfarenheterna från befintliga initiativ, som EU:s bilaterala avtal om forskning och utveckling och samordnade förslagsomgångar, visar att ett mer strategiskt angreppssätt krävs.

Därför kommer kommissionen att göra en omfattande översyn av sin strategi för internationellt samarbete (en rapport ska läggas fram i slutet av 2011). Man kommer då att undersöka hur man kan bygga upp en kritisk massa och specialisering inom områden där det finns ett europeiskt behov och relativa fördelar kan uppnås, med beaktande av förslaget ovan (2.1) om framtida fokusering på viktiga utmaningar. I detta sammanhang är det också viktigt att bättre definiera medlemsstaternas och ramprogrammets gemensamma och respektive uppgifter. Man måste också fastställa medlen för att kartlägga områden av gemensamt intresse och angreppssätt, t.ex. genom det strategiska forumet för internationellt samarbete inom vetenskap och teknik.

3. FRAMTIDSPERSPEKTIV

I det sista kapitlet i sin rapport diskuterar expertgruppen för preliminär utvärdering av sjunde ramprogrammet vilka konsekvenser som dess resultat och rön har för framtida finansieringsprograms mål och genomförande. Den understryker att detta måste stödja genomförandet av Europa 2020-strategin, inklusive de ambitiösa målen i innovationsunionen och därtill hörande flaggskeppsinitiativ.

Expertgruppen fastställer att nyckeln till forskningsagendan och forskningsprioriteringarna för nästa ramprogram måste vara de tre frågorna spetsforskning, konkurrenskraft och samhällsmål. Dessa sammanfaller med de breda riktlinjer som lagts fram av innovationsunionen.

Resultaten av utvärderingen kommer att ha en direkt påverkan på den framtida forskningspolitiken, i synnerhet kommissionens kommande grönbok som man planerar att anta i början av 2011 och som är tänkt att inleda en bred allmän diskussion om nyckelfrågor för framtida program för finansiering av forskning och innovation.

4. FINANSIERINGSINSTRUMENTET FÖR RISKDELNING

4.1. Introduktion till finansieringsinstrumentet och bakgrunden till dess preliminära utvärdering

Finansieringsinstrumentet för riskdelning utvecklades efter rådets uppmaning från december 2005 om att Europeiska kommissionen och Europeiska investeringsbanken (EIB) skulle lägga fram förslag om ett finansieringsinstrument med riskdelningselement för att stödja ytterligare satsningar på forskning, utveckling och innovation under perioden 2007–2013. Genom att tillsammans satsa upp till två miljarder euro (upp till en miljard euro från sjunde ramprogrammet och upp till en miljard euro från EIB:s egna resurser) för att täcka potentiella förluster på lån från EIB och/eller dess finansiella mellanhänder är tanken att finansieringsinstitutet ska kunna få fram omkring tio miljarder euro i lån till forsknings-, utvecklings- och innovationsverksamhet som genomförs av privata företag eller offentliga institutioner med en högre finansiell riskprofil.

I enlighet med bilaga II i sjunde ramprogrammet består EU:s finansiella bidrag av två olika delar: en första del med 500 miljoner euro för perioden 2007–2010 och en eventuell andra del med 500 miljoner euro för perioden 2011-2013, beroende på den preliminära utvärderingen.

4.2. Den preliminära utvärderingen av finansieringsinstrumentet för riskdelning

Den oberoende expertgrupp som utsågs för att göra den preliminära utvärderingen, och som genomförde sitt arbete det första halvåret 2010, fastställer i sin rapport[13] att finansieringsinstrumentet tycks vara ett innovativt, anticykliskt och efterfrågestyrt finansieringsinstrument som framgångsrikt införts i Europeiska unionens system för forskningsfinansiering och som har bidragit till en dramatiskt ökad finansiering för forskning, utveckling och innovation. Expertgruppen visade att en mängd betydande EU-omfattande resultat uppnåtts sedan instrumentet infördes och att det till och med överträffat de ursprungliga förväntningarna[14]. Den underströk också att finansieringsinstrumentet genomförts på ett mycket effektivt sätt, på grundval av de enorma kunskaper som finns hos EIB och kommissionen när det gäller förvaltningen av ett sådant nytt finansieringsinstrument, som utvärderats gemensamt. Expertgruppen fastslog att det här är en viktig och uppmuntrande lärdom som visar vad som kan uppnås genom en väl avvägd kombination av riskbaserat kapital från EU:s budget och EIB:s finansiella resurser och expertis.

Finansieringsinstrumentet är en gott exempel som bör vidareutvecklas och intensifierats, och därför lade expertgruppen fram tio rekommendationer som kan indelas på följande sätt:

- Den nuvarande programperioden 2011–2013:

- Omedelbart frisläppande av EU-bidrag på upp till 500 miljoner euro till finansieringsinstrumentet enligt de villkor som anges i kommissionens rättsliga grund för sjunde ramprogrammet ( rekommendation 1 ).

- Ytterligare EU-bidrag på upp till 500 miljoner euro till finansieringsinstrumentet för 2011–2013 från sjunde ramprogrammets särskilda program ”Samarbete” och/eller medel utanför sjunde ramprogrammet ( rekommendation 5 ).

- Förlängning av EU:s finansiella bidrag för att tillgodose behovet fram till utgången av 2013 ( rekommendation 7 ).

- Eventuella förbättringar för några redan stödda målgrupper (i synnerhet små och medelstora företag och forskningsinfrastrukturer) genom införandet av specifika tillvägagångssätt och ändrad riskdelning ( rekommendationerna 2, 3 och 4 ).

- Nästa programperiod efter 2013:

- Fortsättning på och utvidgning av finansieringsinstrumentets omfattning och räckvidd ( det förnyade finansieringsinstrumentet för riskdelning) med finansiellt bidrag från EU på minst fem miljarder euro ( rekommendationerna 7, 9 och 10 ).

- En viss grad av rationalisering av befintliga/framtida EU-finansieringsinstrument bör vara ett mål (man bör undvika dubblering av insatser och uppnå samverkan), ( rekommendation 6 ).

- Regelbunden uppföljning bör säkerställas ( rekommendation 8 ).

4.3. Kommissionens svar

Kommissionen välkomnar expertgruppens detaljerade och grundliga analys. En positiv preliminär utvärdering av finansieringsinstrumentet är en förutsättning för att man ska frisläppa den andra utbetalningen på 500 miljoner euro av sjunde ramprogrammets finansiering av finansieringsinstrumentet för perioden från 2011–2013. Kommissionen konstaterar att både den oberoende expertgruppen och expertgruppen för preliminär utvärdering av sjunde ramprogrammet starkt rekommenderar att dessa medel ska frisläppas. Genom att rösta igenom EU:s budget för 2011 har rådet och Europaparlamentet redan i princip godkänt att den andra utbetalningen ska frisläppas (budget på 250 miljoner euro för 2011). Kommissionen vill dock uppmana dem att senare under 2011 komma med ett mer formellt svar för hela programperioden (2011–2013), om de anser det lämpligt.

Kommissionen stödjer helt den oberoende expertgruppens rekommendationer 2, 3 och 4 om att man måste beakta behoven hos grupper som i dagsläget är underrepresenterade i finansieringsinstrumentet (t.ex. små och medelstora företag, universitet, forskningsorganisationer och forskningsinfrastrukturer). Tekniska förhandlingar förs redan mellan kommissionen och EIB för att hitta konkreta lösningar och nya sätt att uppnå dessa mål, i synnerhet ändrad riskdelning, portföljstrategier, höjda risknivåer och införande av egenfinansiering. Detta arbete kommer att mynna ut i en ändring av Europeiska kommissionens och EIB:s överenskommelse om genomförandet av finansieringsinstrumentet redan under första halvåret 2011.

Kommissionen välkomnar den oberoende expertgruppens rekommendationer om målen för nästa programperiod (efter 2013). Den konstaterar att de överensstämmer med målen i meddelandet om en innovationsunion[15] som går ut på att öka tillgången till finansiering, locka till sig betydligt mer privat finansiering och i betydligt högre grad utnyttja finansieringsinstrument till stöd för innovation[16]. Man håller på att analysera hur man rent konkret ska finansiera en utvidgning av finansieringsinstrumentets räckvidd så att en ökad riskdelning för både FoU-projekt och innovationsprojekt möjliggörs och hur EU ska kunna finansiera och stödja genomförandet av ambitiösa nya mål (som den strategiska planen för energiteknik), inklusive flaggskeppsinitiativ inom Europa 2020 som den digitala agendan och ett resurseffektivt Europa. Kommissionen och EIB-gruppen arbetar för närvarande med att utveckla en effektiv och rationell användning av finansieringsinstrument, i synnerhet inom området forskning, utveckling och innovation, som omfattar politiken inom olika områden.

Slutligen stödjer kommissionen den oberoende expertgruppens rekommendation om en regelbunden uppföljning av hur finansieringsinstrumentet tillämpas och den kommer att vidta konkreta åtgärder under 2011.

[1] EUT L 412, 30.12.2006, s.1.

[2] Catalysing European Competitiveness in a Globalising World, panelrapport från den preliminära utvärdering av IKT-aspekter av sjunde ramprogrammet. Andra relevanta utvärderingar inom IKT-området är de preliminära bedömningarna av de gemensamma teknikinitiativen Artemis och Eniac och den preliminära utvärderingen av det gemensamma programmet för IT-stöd i hemmet: http://ec.europa.eu/dgs/information_society/evaluation/rtd/index_en.htm.

[3] C/2009/8412-1.

[4] http://ec.europa.eu/research/evaluations.

[5] Europaparlamentets och rådets beslut 1982/2006/EG, 18 december 2006, bilaga II.

[6] Rådets beslut 2006/971/EG, 19 december 2006, bilaga III.

[7] Rådets beslut 2006/974/EG, 19 december 2006, bilaga III .

[8] Bilaga II till beslut nr 1982/2006/EG, s. 38.

[9] http://ec.europa.eu/research/evaluations.

[10] Rubrikerna till varje rekommendation återges här, men den fullständiga texten kan läsas i den utvärderingsrapport som berörs.

[11] http://ec.europa.eu/information_society/digital-agenda/index_en.htm

[12] KOM(2010) 187, 29.4.2010.

[13] Den oberoende expertgruppens rapport presenterades av Erika Mann (ordförande) och Luc Soete (föredragande) för Europaparlamentets utskott för industrifrågor, utrikeshandel, forskning och energi, rådets arbetsgrupp för forskning samt berörda programkommittéer inom sjunde ramprogrammet.

[14] I slutet av 2009 hade investeringsinstrumentet (RSFF) godkänt lån på 6,3 miljarder euro och totala investeringar i forskning, teknisk utveckling och innovation på 16,2 miljarder stöddes, vilket gav en betydande hävstångseffekt på 15 (EU/EIB-budgetkällor jämfört med de totala investeringar i forskning och utveckling och innovation som stöddes). Det finns RSFF-projekt i 18 EU-medlemsstater och två associerade länder. Siffrorna för finansieringsinstrumentet fram till september 2010 är : 8,1 miljarder euro i godkända lån för 82 projekt och 5,3 miljarder euro i låneavtal för 54 projekt.

[15] KOM(2010) 546, 6.10.2010.

[16] Detta belyses också i meddelandet ”Hur regionalpolitiken kan bidra till smart tillväxt i Europa 2020, KOM(2010)553, 6.10.2010.