Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om "Meddelande från kommissionen om informationssamhällets sociala och arbetsmarknadspolitiska dimension: Människan i centrum - kommande etapper"

(98/C 129/06)

Den 29 juli 1997 beslutade kommissionen i enlighet med artikel 198 i EG-fördraget att rådfråga Ekonomiska och sociala kommittén om ovannämnda meddelande.

Sektionen för sociala frågor och familje-, utbildnings- och kulturfrågor, som ansvarat för beredningen av ärendet, lade fram sitt yttrande den 12 februari 1998. Föredragande var Giampaolo Pellarini.

Vid sin 352:a plenarsession den 25-26 februari 1998 (sammanträdet den 26 februari 1998) antog Ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 97 röster för och 9 röster emot.

1. Inledning

1.1. Kommissionen fortsätter arbetet att bevaka, analysera och orientera om återverkningarna av informationssamhällets problem, och har lagt fram ett nytt dokument som främst behandlar dess sociala dimension och effekterna på arbetsmarknaden.

1.2. Utgångspunkten för dokumentet är 1994 års åtgärdsplan "Vägen till informationssamhället i Europa" och 1996 års grönbok "Leva och arbeta i informationssamhället - Människan i centrum".

Föreliggande dokument bygger vidare på dessa båda grundläggande texter med följande uttryckliga målsättningar:

- Att öka människors medvetenhet om de arbetsmarknadspolitiska och sociala följderna av informationssamhället.

- Att integrera en "informationssamhällesaspekt" i de socialpolitiska riktlinjerna och åtgärderna.

- Att fastställa specifika åtgärder avsedda att maximera informationssamhällets bidrag till att främja sysselsättningen och den sociala integrationen.

1.3. I ett första avsnitt lägger kommissionen tonvikten vid behovet av att underlätta tillgången till informationssamhället. Man måste bygga på "principerna om lika möjligheter, delaktighet och integration för alla".

Infrastruktur och tjänster "bör finnas tillgängliga till rimliga priser". Begreppen "allmänna tjänster" och "allmän tillgång" bör fördjupas och studeras utifrån ett dynamiskt synsätt. Det gäller att göra utrustning och programvara mer användarvänliga; de samhällsgrupper som knappast utnyttjar den nya tekniken och är dåligt insatta i de möjligheter som erbjuds måste engageras i fortlöpande kampanjer.

1.4. Genomförandet av informationssamhället inom de allmänna tjänsterna kan stödja och utveckla de demokratiska processerna genom att öka medborgarnas inflytande och insynen i förvaltningarna. I anslutning till detta meddelar kommissionen att man håller på att utarbeta en grönbok om tillgången till offentlig information och utnyttjande av dessa uppgifter i informationssamhället.

1.5. På det mer specifikt sociala planet kan man slutligen uppnå betydande resultat, som exempelvis i politikområdena för lika möjligheter och för förbättrad livskvalitet och bättre yrkesmässiga möjligheter för funktionshindrade.

1.6. Ett påföljande avsnitt ägnas åt förändringarna i arbetsorganisationen och på arbetsmarknaden. Redan i grönboken "Människan i centrum" föreslog kommissionen en väl underbyggd debatt om moderniseringen av arbetslivet.

Djupgående förändringar har slagit igenom på senare år, och de fortsätter att göra sig påminda i arbetslivets organisation, framför allt med återverkningar på flexibilitet och trygghet.

1.7. Å ena sidan kan nya former för arbetsorganisation bidra starkt till att förbättra samhällsekonomins konkurrenskraft. Det framgår redan av grönboken "Ett partnerskap för en ny arbetsorganisation" att detta är av avgörande betydelse för att Europa skall kunna spela en förstaplansroll efter hand som produktionen och marknaderna vidgas till hela världen.

1.8. Å andra sidan har kommissionens rådfrågningar visat att "arbetstagarna och fackföreningarna är bekymrade för att införandet av informations- och kommunikationsteknik och nya former av arbetsorganisation kan medföra ökad otrygghet i arbetet och sämre arbetsnormer" ().

1.9. I dokumentet ägnar man speciell uppmärksamhet åt olika former av distansarbete. Här har genomslaget i praktiken inte motsvarat förväntningarna, trots allmänhetens betydande intresse för denna arbetsform.

1.10. Även själva arbetsmarknadsdialogen påverkas av ny teknik: Kommissionen konstaterar att "arbetsmarknadens parter arbetar i allt mindre utsträckning inom ramen för traditionella kollektivförhandlingssystem", på grund av att arbetsorganisationen blir alltmer flexibel och marknaderna och produktionen blir alltmer världsomspännande ().

1.11. Slutligen ägnas ett avsnitt av dokumentet åt de sysselsättningsmässiga perspektiven av informations- och kommunikationstekniken.

1.12. Avregleringen av telekommunikationssektorn kommer att få sysselsättningseffekter beroende på "hur snabbt avregleringen sker och hur snabbt tekniken sprids" (punkt 42).

Det är främst småföretag som är specialiserade på programvara och datatjänster som står i första ledet när det gäller att skapa arbetstillfällen i Europa, men det går inte att bortse ifrån att det råder brist på kvalificerad arbetskraft och att man regelbundet måste aktualisera sina kunskaper.

1.13. De lokala och regionala beslutsnivåerna har en nyckelroll i fråga om att hjälpa småföretagen att förstärka kapaciteten.

1.14. Även den sociala ekonomin (kooperativ, ömsesidiga bolag, föreningar, stiftelser) kan spela en viktig roll genom att utnyttja den nya tekniken till stöd för missgynnade samhällsgrupper så att de kan bryta sin marginalisering.

1.15. De offentliga arbetsförmedlingarna kommer att kunna få tillgång till effektivare data- och kommunikationssystem som kan sammanföra utbud och efterfrågan på arbetskraft.

1.16. Slutligen konstaterar man i meddelandet att det krävs långtgående integrering av den sociala dimensionen i medlemsstaternas strategier för informationssamhällets utveckling.

2. Allmänna kommentarer

2.1. I yttrandet över kommissionens meddelande "Europa i ledningen för det globala informationssamhället: löpande åtgärdsplan" uttrycker kommittén "sin tillfredsställelse över det målinriktade arbete som engagerat kommissionen och alla gemenskapens organ" ().

2.2. Det råder ingen tvekan om att föreliggande dokument - med de komplicerade frågor och problemställningar som presenteras - entydigt bekräftar den objektiva betydelsen av denna nya tekniska revolution, som får djupgående effekter på det ekonomiska, sociala och kulturella livets alla aspekter.

2.3. Men även om de möjligheter som bjuds är stora, finns det betydande risk för att omfattande befolkningsgrupper marginaliseras.

2.4. Det är inte första gången som kommissionen tar upp problemet med informationssamhällets återverkningar på det sociala området, särskilt på sysselsättningen, men detta dokument utgör tveklöst ett språng framåt i kvalitetshänseende med avseende på hur väl komplicerade frågor behandlas, såsom den sociala sammanhållningen och förhållandet mellan sysselsättningen och den nya tekniken.

2.5. Det som framför allt är positivt är att man inte föreslår några isolerade åtgärder som kan få skiftande effekt på en eller annan aspekt, utan en regelrätt strategi för unionens agerande under de närmaste åren. Detta gäller inte enbart det rent finansiella planet utan också nivån för mer allmänna mål inom ekonomisk politik och social- och kulturpolitik.

2.6. I denna anda uttryckte sig också kommittén i ovannämnda yttrande i fråga om den rullande åtgärdsplanen: Vi noterade att "uppbyggnaden av informationssamhället är en lång och invecklad process, som kommer att uppvisa ständigt nya scenarier med stora möjligheter till ekonomisk och social utveckling. Denna process kommer att ställa oss inför olika val som inte kan göras vart och ett för sig, utan de bör återföras till den övergripande planen och hänsyn tas till de juridiska, organisatoriska, ekonomiska, sociala och kulturella konsekvenserna" ().

2.7. I meddelandet framgår det tydligt att man vill sätta "människan i centrum", inte bara genom att presentera kommissionens strategi för att vidareutveckla informationssamhällets sociala dimension; efter varje genomgången punkt föreslås åtgärder som visserligen måste bevakas under genomförandefasen men som redan är en intressant ram för kommissionens åtaganden inför de kommande åren.

2.8. I varje avsnitt om informationssamhällets huvudaspekter på det sociala planet presenterar kommissionen formella åtgärder, studie- och analysdokument samt konkreta initiativ för att föra diskussionen vidare och sprida information.

2.9. Men i meddelandet behandlas också vissa frågor mer på djupet. I detta avseende är det exempelvis betydelsefullt att kommissionen säger sig vilja studera - granska och vid behov justera - de grundläggande vägvalen på nytt, såsom frågan om de samhällsomfattande tjänsternas spridning, kvalitet, nivå och pris per den 1 januari 1998, med syftet att garantera tillgång för alla.

2.10. I anslutning till främjandet av det demokratiska engagemanget godtar kommissionen också Europaparlamentets förslag att utarbeta en informationsstrategi med målsättningen att göra det lättare för allmänheten och föreningslivet att komma i kontakt med institutionerna.

2.11. När det gäller sysselsättningsproblematiken, som är meddelandets centrala punkt, klargör framställningen att de djupgående förändringar som den nya informations- och kommunikationstekniken medför måste bevakas och detaljgranskas. Dels skall företagens kapacitetsutveckling säkerställas, dels måste arbetstagarnas rättigheter respekteras.

2.12. Det är välkommet att man beslutat utveckla ett europeiskt nätverk för att förstärka FoTU och sprida välfungerande nya metoder för arbetsorganisation och produktion. Forskning och studier skall också bedrivas i anslutning till ramprogrammen för forskning och teknisk utveckling och åtgärdsplanen för innovationer.

2.13. Med avseende på distansarbetet vill kommissionen särskilt angripa problemet med den rättsliga definitionen och inleda samråd med arbetsmarknadens parter och intresseorganisationer för att utröna i vilken mån gemenskapen bör agera för att ta till vara de distansarbetandes rättigheter.

2.14. Det är också centralt att kommissionen betonar att man måste betrakta sysselsättningen, förhållandet mellan flexibilitet och social trygghet samt arbetsvillkoren som några av den sociala dialogens framtida prioritetsärenden. Denna dialog kan också vidareutvecklas tack vare informationsteknikens möjligheter.

2.15. I fråga om möjligheterna till nya arbetstillfällen är det lämpligt att granska samhällsekonomins utveckling mot mindre "materiellt" innehåll. Kommissionen planerar att studera dessa aspekter i samband med den femte ramprogrammet för FoTU, samtidigt som man bevakar de faktiska tendenserna till stöd för en uppföljning och Eurostats och ESIS' statistiska uppgifter.

2.16. Kommissionen uppmärksammar särskilt det tillskott av nya arbetstillfällen som kan väntas när den nya tekniken sprids till den lokala utvecklingen. Kommittén har åtskilliga gånger noterat att man bör satsa maximalt på dessa ekonomiska sektorer de närmaste åren, eftersom de är en viktig sysselsättningsreserv. Tillämpning av ny teknik kan förstärka och påskynda dessa möjligheter.

2.17. Det är emellertid lika viktigt att angripa det strukturella problem som består i att företagen behöver kvalificerade och aktuella kunskaper samtidigt som yrkesutbildningen till stora delar är otillräcklig. En undersökning som citeras i meddelandet har visat att 52 % av de arbetssökande helt saknar yrkesutbildning och att det bara är en liten minoritet av dessa sökande som erbjuds faktiska möjligheter till kompetensutveckling.

2.18. Kommissionen "avser att inom ramen för de förslag som läggs fram i samband med Agenda 2000 även i fortsättningen engagera sig starkt för att förbättra systemen för utveckling av mänskliga resurser, så att det blir möjligt att göra prognoser för den ekonomiska och sociala utvecklingen, värna om människors möjligheter till anställning och tillvarata informationssamhällets sysselsättningspotential" (punkt 48).

3. De samhällsomfattande tjänsterna

3.1. Kommittén anser att kommissionens arbete med att formulera informationssamhällets allmänna strategi har en riktig inriktning, men att det kan fördjupas och gå in mer på detaljer, framför allt när det gäller frågan om de samhällsomfattande tjänsterna.

3.2. I detta dokument intar kommissionen en ny och mer problematisk hållning till frågan om de samhällsomfattande tjänsterna. Vid upprepade tillfällen har kommittén uttryckt sin tveksamhet inför alltför långtgående liberalisering i detta känsliga och grundläggande ämne. Den försiktighet som kommissionen visar kan uppfattas som ett erkännande av kommitténs synsätt och de många framställningar som gjorts.

3.3. Det finns olika aspekter att ta hänsyn till:

- Den reella möjligheten att tillgången till informationssamhället garanteras utifrån allmänintresset.

- Garantier för att tillgången inte stängs eller begränsas för människor som bor på landsbygden och i utkantsregioner eller som är socialt missgynnade.

- Bred spridning av informationssamhällets tekniska möjligheter och kunskapsstoff.

3.4. Framför allt aktualiseras problemet med tillgång som en funktion av allmänintresset. Kommittén ansluter sig till kommissionens ståndpunkt, att uppmana medlemsstaterna att se till att tillgången görs till ett centralt mål i strategierna för informationssamhället, och vi vill erinra om högnivågruppens deklarationer om att undvika utslagning och värna om den regionala sammanhållningen. Dagens definition av samhällsomfattande tjänster bör modifieras så att "skyldigheten begränsas till att gälla lokala institutioner på områdena utbildning, kultur, medicin och ekonomi samt på det sociala området" ().

3.5. I detta sammanhang erinrar kommittén om sitt aktuella yttrande över meddelandet "Sammanhållningen och informationssamhället" () och uppmanar kommissionen:

- att precisera vilka typer av tjänster som skall täckas av begreppet samhällsomfattande service; läget har utvecklats dithän att dessa tjänster inte begränsas till fasta telefonanläggningar utan också måste inrymma mer avancerade tjänster som tillgång till Internet,

- att fastställa offentliga platser och institutioner där sådana tjänster kan göras tillgängliga för alla,

- att ange vilka finansierings- och avgiftsuppbördssystem som kan möjliggöra denna tillgång, exempelvis i form av en fond för samhällsomfattande tjänster, med de taxor som tillämpas av telekommunikationsföretagen.

3.6. Dessa problem är speciellt betydelsefulla i utkantsregioner och generellt på landsbygden och i regioner som kommit efter i utvecklingen.

Kommittén är oroad över att alla indikatorer som berör nätverksinstallationer och tjänster () klart och tydligt visar att de odiskutabla framstegen kanske inte kan hindra den tekniska "klyftan" från att vidgas ytterligare under de närmaste åren.

Medlemsstaterna och kommissionen måste noga bevaka att avregleringsprocessen inte innebär fler pålagor - med hänsyn till kostnadshöjningar och intäktsminskningar - som kan minska incitamenten för de privata operatörerna att investera i dessa regioner.

Det nya begreppet samhällsomfattande tjänster bör ge alla tillgång till avancerade telekommunikationstjänster till överkomliga priser.

3.7. Kommittén ställer sig bakom kommissionens ansträngningar att sprida de nya tjänsterna till småföretag i missgynnade regioner. Detta kan bidra till ekonomisk och social sammanhållning, till nya arbetstillfällen och till generellt förbättrad konkurrenskraft i dessa regioner.

Pilotprojekten inom ramen för Wolf och initiativen Implace och Marsource bör förstärkas och vidgas.

3.8. I syfte att utveckla utvärderingsinstrumenten och öka kunskaperna skulle det för övrigt vara lämpligt att kommissionen genomför årliga studier av informationssamhällets utveckling i Europa, ur den ekonomiska och sociala sammanhållningens synvinkel ().

4. Kontinuerlig utbildning

4.1. Ett informationssamhälle för alla kräver utbredd användning av de nya tjänsterna och en allmän "alfabetisering", för att möjliggöra en övergång från informationssamhället till kunskapssamhället.

4.2. Framför allt skolorna har här en nyckelroll att spela.

Kommittén vill upprepa den åsikt som redan framförts i ett tidigare yttrande (): informations- och kommunikationsteknologin måste integreras i all slags undervisning och på alla utbildningsnivåer.

4.3. I vissa medlemsstater har regeringarna utformat och håller på att genomföra planer för att införa informationsteknologin i stor skala på alla utbildningsnivåer.

"En dator i varje klassrum" bör vara målet för samtliga medlemsstater och kommissionen bör aktivt verka för detta genom program och åtgärder till stöd för regeringarnas ansträngningar, experimentell undervisning och erfarenhetsutbyte.

Utbildning och lärarfortbildning bör ägnas särskild uppmärksamhet; lärarna bör ges ökade möjligheter att utnyttja den nya informationsteknologin i undervisningen.

4.4. Att inrätta ett elektroniskt nätverk mellan skolorna i samtliga medlemsstater skulle kunna vara intressant för att gynna ett kulturellt utbyte, genom att det därvid skapas ett "nätverk för lärande".

4.5. Kommittén vill ta upp förslaget från expertgruppen på hög nivå om att inrätta en byrå och ett nätverk för kompetensutveckling på europeisk nivå (ELAN - European Learning Agency and Network) i syfte att främja och sprida kunskap om spjutspetstillämpningar av informations- och kommunikationstekniken på områden som rör utbildningen i Europa.

4.6. Starka ansträngningar för att öka informationssamhällets genomslag i skolan skulle få avsevärda återverkningar även på spridningen bland hushållen.

4.7. Medan tillgången till informationssamhället i viss grad är självklar för den unga generationen riskerar vuxenvärlden, i synnerhet de äldre, i hög grad att stängas ute.

Expertgruppen hävdar att det är oerhört viktigt att se informationssamhället som ett kunskapssamhälle och konstaterar att incitamenten för att investera i livslång kompetensutveckling är otillräckliga i Europa ().

4.8. Kommittén stöder kommissionens avsikt att främja åtgärder för att öka medvetenheten hos de kategorier vuxna som för närvarande förefaller vara de som är längst bort från informationssamhället eller som löper störst risk att utestängas från det, t.ex. arbetslösa, kvinnor och äldre.

4.9. Numera är det inte bara maskiner som riskerar att bli obsoleta utan även kvalifikationer och människor. Många är utestängda från arbetslivet och lyckas inte ta sig in på arbetsmarknaden eftersom de inte förmått att hinna med i den snabba tekniska utvecklingen, som kräver avsevärt mycket större flexibilitet och anpassningsförmåga än vad som behövdes förr.

Offentliga och privata utbildningsinstanser bör erbjuda alla medborgare möjligheter att fortbilda sig och uppdatera sina kvalifikationer genom att förbättra sina kunskaper om informationsteknologin, som numera används genomgående inom produktion och handel.

4.10. Kommittén stöder kommissionens förslag att undersöka möjligheten att inrätta "kunskapsresurscentrum" där människor som riskerar att utestängas kan få tillgång till grundläggande datakunskaper och informationssamhällets tekniska möjligheter, och på så vis erhålla de färdigheter som behövs.

4.11. Dessa ansträngningar för att verkligen ge alla tillgång till informationssamhället bör höra till prioriteringarna när den europeiska modellen för informationssamhället skall konstrueras. Denna modell bör bland annat ha förmågan att minska den sociala utslagningen och skapa nya möjligheter för missgynnade grupper. Detta är särskilt viktigt i detta historiska skede när man i samtliga medlemsstater håller på att omvandla de sociala skyddssystemen.

5. Demokrati och offentliga tjänster

5.1. Ett informationssamhälle för alla får även betydelsefulla återverkningar på det demokratiska livet eftersom det ger medborgarna nya möjligheter till information och deltagande, och eftersom det möjliggör större kontroll av och ökad inblick i administrativa förfaranden.

5.2. Kommittén välkomnar kommissionens avsikt att utarbeta ett meddelande om en informationsstrategi för att göra institutionerna mer lättillgängliga för allmänheten och olika organisationer.

Kommittén anser att IKT-användningen bör utvecklas i medlemsstaterna både som ett redskap för att samråda med medborgarna om frågor av gemensamt intresse, framför allt inom lokala organ (livskvalitet i städerna, prioriteringar för statliga program, beslut i ekonomiska och skattemässiga frågor, transporter, offentliga institutioners och privata företags öppettider, frågor av socialt eller kulturellt intresse osv).

IKT skulle kunna utgöra en direkt och kontinuerlig förbindelse mellan offentliga organ och medborgarna genom ett elektroniskt utbyte av uppgifter.

5.3. Dessutom vill ESK uppmana kommissionen att utarbeta åtgärder för att öka medvetenheten hos allmänheten och inom offentliga organ på nationell och lokal nivå i medlemsstaterna om elektroniska källor till information (genom Internet) om de europeiska institutionerna. I detta sammanhang skulle det vara intressant att bygga upp databaser och Internethemsidor, nationella eller regionala, för europeiska frågekomplex. Detta skulle göra det lättare för alla berörda att få del av stöd, EU-finansiering och andra gemenskapsinitiativ.

5.4. Offentliga myndigheter kan - tillsammans med utbildningsinstitutioner - bli tillväxtmotorn för informationssamhället för alla genom att erbjuda möjligheter att använda tekniken och förvärva de kunskaper som behövs.

5.5. Kommittén förbehåller sig rätten att fördjupa sin granskning på basis av det meddelande som kommissionen aviserat till kommande månader och som måste följas av en diskussion om grönboken om tillgång till och utnyttjande av den offentliga sektorns information.

5.6. I avvaktan på detta vill kommittén betona att en ökad IKT-tillämpning inom offentliga tjänster dessutom skulle få viktiga konsekvenser vad gäller tjänsternas kvalitet, särskilt genom möjligheten till tillgång till information på distans, vilket gör att väntetiderna minskar och att även de som är mindre rörliga får möjlighet till självständig tillgång till information.

Inom en mängd områden, alltifrån folkbokföring och certifierande instanser till tjänster inom hälsovård eller på kulturområdet, kommer offentliga myndigheter tack vare IKT att kunna erbjuda medborgarna nya möjligheter.

5.7. Kommittén välkomnar särskilt kommissionens riktlinjer för att öka människors medvetenhet om informations- och kommunikationsteknikens potential när det gäller att förbättra hälso- och sjukvårdssystemen, särskilt förslaget att utveckla gemenskapstäckande nätverk för att utbyta uppgifter om smittsamma sjukdomar och sprida europeiska folkhälsoprogram.

6. Funktionshinder

6.1. Ett informationssamhälle som verkligen är avsett för alla bör erbjuda högre livskvalitet och nya arbetstillfällen även för funktionshindrade personer.

Inom olika typer av tjänster erbjuder IKT tillämpningar och teknik som kan uppfylla dessa krav.

6.2. Kommittén kräver att man vid översynen av de samhällsomfattande tjänsterna tar upp problemet med funktionshindrade personers tillgång till informationssamhället som ett prioriterat område, något som kommissionen för övrigt också har för avsikt att göra. I sammanhanget bör man även fastställa vilka tjänster som skall ingå i definitionen av samhällsomfattande tjänster.

6.3. Kommittén anser också att kommissionen bör sträva efter att göra medlemsstaterna medvetna om värdet av att förse funktionshindrade personer med lättillgängliga bastjänster och mer avancerade tjänster.

Kommissionen skulle kunna initiera och finansiera pilotprogram för utbildning i IKT som riktar sig speciellt till funktionshindrade.

6.4. När det gäller möjligheterna till arbete bör distansarbetets utbredning göra det lättare för framför allt svårt rörelsehindrade personer att ta sig in på arbetsmarknaden. Detta får dock inte leda till att de blir mer socialt isolerade.

6.5. Slutligen bör man eftersträva ett mer ingående samarbete mellan näringslivet och handikapporganisationerna, för att göra datautrustningen mer lättillgänglig och utveckla ny programvara, i synnerhet för personer med nedsatt kommunikationsförmåga.

7. Distansarbete

7.1. Distansarbete har på senare år, trots skiftande omdömen, kommit att betraktas som en av de viktigaste möjligheterna inom det nya informationssamhället. Det förtjänar därför särskild uppmärksamhet.

7.2. I alla avancerade länder erbjuder den nuvarande arbetsorganisationen ett flertal flexibla lösningar, däribland distansarbete.

Detta kan antingen ses som ytterligare en möjlighet för arbetstagarna eller som en markant försvagning av deras ställning och avsaknad av garantier.

7.3. Förutom de tekniska och organisatoriska aspekterna är också de aspekter som rör social trygghet, hälsa och säkerhet samt de rättsliga aspekterna av speciellt intresse. Dessa områden bör studeras närmare i syfte att finna nya lösningar.

7.4. Distansarbetarnas ställning diskuteras nu i nästan alla medlemsstater, men det finns också behov av gemenskapsinsatser på detta område.

För närvarande har ingen av medlemsstaterna någon konsekvent uppbyggd speciallagstiftning i detta avseende.

Lämpligt nog ägnar kommissionen avsnitt III.3 i sitt meddelande åt denna fråga i syfte att skapa adekvata riktlinjer för distansarbete.

7.5. Ekonomiska och sociala kommittén stöder kommissionens initiativ att samråda med arbetsmarknadens parter för att undersöka möjligheterna till gemenskapsåtgärder för att ge distansarbetarna juridiskt skydd och social trygghet.

Kommittén kommer att delta i denna debatt under de former som så småningom fastställs av behöriga instanser.

Som högnivågruppen föreslår skulle konventionen och rekommendationen om hembaserade arbetstagares skydd från 1995 års internationella arbetskonferens - vid sidan av kommissionens förslag till direktiv om arbeten med otypiska arbetsvillkor () - kunna tjäna som europeiska riktlinjer.

7.6. Kommittén föreslår att kommissionen uppmuntrar arbetsmarknadsparterna i medlemsländerna att skriva in en särskild klausul om distansarbete i de nya avtalen för olika arbetstagarkategorier.

Kommissionen skulle också kunna dokumentera och sprida information om framgångsrika exempel på kollektivavtal och praktiska erfarenheter och föreslå sådana för arbetsmarknadens parter i samband med den sociala dialogen.

7.7. Till sist föreslår kommittén att man utökar satsningarna på lokala "telestugor" eller servicecentraler, som också skulle kunna fungera som centrum för utbildnings- och informationsinsatser.

Utöver att underlätta sysselsättning i form av distansarbete för personer som löper stor risk att utestängas från arbetsmarknaden, exempelvis långtidsarbetslösa som inte har råd att investera i datautrustning, skulle detta också innebära sociala kontakter. På så vis minskar den risk för social isolering som distansarbete annars innebär.

8. Slutsatser och förslag

8.1. Kommittén ser positivt på kommissionens strategi när det gäller att underlätta tillgång till informationssamhället.

Denna strategi måste grunda sig på jämställdhet, integration och engagemang från alla parter.

8.2. Strategin måste förverkligas genom att informationssamhällets dimension beaktas vid politiska och sociala åtgärder, samtidigt som sysselsättning och integration främjas.

I synnerhet rekommenderar kommittén att man när det gäller planerade eller framtida åtgärder bemödar sig, liksom kommissionen föreskriver, att erbjuda "en verklig möjlighet att främja jämställdheten mellan könen" (), med aktivt deltagande från kvinnor när det gäller information och kommunikation.

8.3. När det gäller den samhällsomfattande tjänsten uppmanar kommittén kommissionen att undersöka hur både basservice och mer utvecklade tjänster (till exempel tillgång till Internet) skall kunna kombineras med ökad tillgänglighet och minskade kostnader.

8.4. Kommittén uppmärksammar expertgruppens förslag som innebär att den samhällsomfattande tjänsten måste föra informationssamhället närmare kommunernas och regionernas olika institutioner för utbildning, kultur, hälsovård, socialvård och ekonomi för att förhindra utslagning och upprätthålla den regionala sammanhållningen.

8.5. Kommittén understryker att informations- och kommunikationstekniken måste integreras i alla undervisningssystem och på alla utbildningsnivåer.

Särskild uppmärksamhet skall ägnas åt utbildning och fortbildning för lärare. De skall beredas möjlighet att använda den nya informations- och kommunikationstekniken i sin undervisning.

8.6. Kommittén ser positivt på att kommissionen vill främja fortbildningsåtgärder för att öka medvetandegraden hos vuxna i de segment som för närvarande har begränsad tillgång till informationssamhället och riskerar att slås ut, till exempel arbetslösa, kvinnor och äldre.

8.7. Kommittén tror att de centrala och lokala offentliga myndigheterna tillsammans med skolorna kan bli informationssamhällets motor. En ökad tillämpning av informations- och kommunikationsteknik när det gäller offentliga tjänster skulle ha betydande effekter även när det gäller dessa tjänsters kvalitet, till exempel genom att nya möjligheter och tjänster erbjuds medborgarna inom sysselsättningsområdet.

8.8. Ett informationssamhälle som är till för alla måste även erbjuda förbättrad livskvalitet och nya arbetsmöjligheter för funktionshindrade personer.

Kommittén stöder kommissionens avsikt att ta upp de funktionshindrades problem med tillgången till informationssamhället bland prioriteringarna vid översynen av den samhällsomfattande tjänsten.

8.9. Kommittén ser positivt på kommissionens initiativ att rådfråga arbetsmarknadens parter och andra intresseorganisationer huruvida en gemensam insats när det gäller rättsligt och socialt skydd av distansarbete och en förbättrad definition av hälsovårds- och säkerhetsfrågor är möjlig.

8.10. Med de nämnda åtgärderna vill man på ett konkret sätt bemöta de problem som uppstår genom informations- och kommunikationstekniken och i så stor utsträckning som möjligt sprida informationssamhällets möjligheter.

Den grundläggande frågan hur uppfattningen av informationssamhället skall förändras återstår och berörs enbart indirekt av kommissionsdokumentet och tidigare dokument. Enligt kommittén bör denna fråga bli föremål för särskilda åtgärder.

8.11. Ända sedan man första gången började tala om informationssamhället på arbetsmarknaden har många betraktat detta som en negativ faktor när det gäller sysselsättningen.

Visserligen försvann miljoner arbetstillfällen under åren som gått på grund av automatiseringen och telekommunikationernas ökning, men andra arbetstillfällen har skapats genom produktion av hård- och mjukvara och genom de nya möjligheter som erbjuds genom informations- och kommunikationstekniken inom arbetsmarknadens olika sektorer.

8.12. En odelat positiv syn på informationssamhället har dock svårt att göra sig gällande.

De senaste kommissionsdokumenten () har dock bidragit till att rikta in debatten på informationssamhällets positiva effekter inom sysselsättningsområdet.

I synnerhet det aktuella meddelandet om den sociala dimensionen och arbetsmarknaden är inriktat på detta och bör framhållas.

8.13. Kommittén stöder alltså kommissionens ansträngningar när det gäller att integrera den sociala dimensionen i informationssamhällets politiska utveckling och vill göra en positiv insats i detta avseende.

Målgrupperna för dessa informationsåtgärder måste framför allt vara ungdomar, långtidsarbetslösa och kvinnor som i många regioner upplever arbetslöshet på nära håll.

8.14. Slutligen anser kommittén att denna strategi, som innebär att den sociala dimensionen uppmärksammas och att konkreta åtgärder genomförs (som syftar till att ta vara på möjligheterna inom sysselsättningsområdet och till social integration), kan bidra till en positivare bild av informationssamhället.

Bryssel den 26 februari 1998.

Ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

Tom JENKINS

() Meddelandet "Informationssamhällets sociala och arbetsmarknadspolitiska dimension", KOM(97) 390, punkt 26.

() Meddelandet "Informationssamhällets sociala och arbetsmarknadspolitiska dimension", KOM(97) 390, punkt 32.

() EGT C 296, 29.9.1997, s. 13.

() EGT C 296, 29.9.1997, s. 13.

() Slutrapporten från expertgruppen på hög nivå: "Att skapa ett europeiskt informationssamhälle för alla", april 1997, rekommendation 10a.

() EGT C 355, 21.11.1997, yttrandet "Sammanhållningen och informationssamhället", 1-2 oktober 1997.

() Se statistikbilagan till meddelandet "Sammanhållningen och informationssamhället".

() För tillfället finns bara Nexus-studien från slutet av 1995, där siffermaterialet får anses föråldrat; i informationssamhällena är förändringarna snabbare än på alla andra tekniska områden. Därför riskerar man att utgå ifrån ett diskussionsunderlag som inte motsvarar den föränderliga verkligheten.

() Yttrande om "Grönbok - 'Leva och arbeta i informationssamhället - Människan i centrum'", EGT C 206, 7.7.1997.

() Rapporten från expertgruppen på hög nivå "Att skapa ett europeiskt informationssamhälle för alla"; rapporten citerar även Delors-rapporten "Learning: The Treasure Within" samt rapporten från International Commission on Education for the Twenty-First Century, Unesco, 1996.

() KOM(90) 228 slutlig - SYN 280 och SYN 281.

() KOM(97) 390 slutlig, punkt 18.

() Från vitboken "Tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning" till de dokument som behandlar sammanhållningen och informationssamhället, människan i centrum etc.

BILAGA till Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande

Följande ändringsförslag fick mer än en fjärdedel av de avgivna rösterna.

Punkt 7.5

Stryk den sista meningen som gäller konventionen och rekommendationen om hembaserade arbetstagares skydd (från 1995 års internationella konferens om arbete) som tänkbar modell för europeiska riktlinjer.

Motivering

Begreppet "hembaserade arbetstagare" är begränsat till den plats där man utför arbetet. Distansarbete är ett mycket vidare begrepp.

Arbetsgivarna motsatte sig som grupp en konvention om hembaserat arbete och deltog inte i diskussionen. Det är inte många regeringar som har ratificerat konventionen. Meningen bör därför strykas.

Resultat av omröstning

För 34, emot 71, nedlagda 3.