Yttrande från Regionkommittén om "Expertgruppens rapport: för ett Europa med medborgerliga och sociala rättigheter"

(97/C 244/11)

BAKGRUND

- Den slutrapport "För ett Europa med medborgerliga och sociala rättigheter" som expertgruppen antog i oktober 1995.

- Regionkommitténs beslut av den 18 september 1996, i enlighet med artikel 198c, fjärde stycket, i EG-fördraget, att avge ett yttrande i rubricerat ärende och ge utskott 8 "Ekonomisk och social sammanhållning, socialpolitik och folkhälsa" i uppdrag att bereda detta yttrande.

- Utkastet till yttrande (CdR 79/97 rev.) som antogs av utskott 8 den 7 april 1997. Föredragande var Kenneth Bodfish.

Regionkommittén antog vid sin 18:e plenarsession den 11-12 juni 1997 (sammanträdet den 11 juni) enhälligt följande yttrande.

1. Inledning

Expertgruppens arbete förutsågs i Europeiska kommissionens medelfristiga sociala åtgärdsprogram 1995-1997 (SAP). I SAP planerades att en expertgrupp skulle tillsättas för att studera hur gemenskapens stadga för arbetstagares grundläggande sociala rättigheter skall vara utformad i framtiden mot bakgrund av revideringen av EU-fördragen. Expertgruppen beslöt sedan att utvidga området för sitt uppdrag i syfte att lämna en mer omfattande rapport om frågan om medborgerliga och sociala rättigheter. Expertgruppens rapport lades fram första gången vid det forum för socialpolitik som kommissionen arrangerade i mars 1996.

I det sociala åtgärdsprogrammet finns en strävan att bygga vidare på den socialpolitik som förs i Europeiska unionen, med den underliggande tanken att Europa är i behov av en framåtblickande och nydanande socialpolitik på bred basis om unionen på ett framgångsrikt sätt skall kunna anta kommande utmaningar och då inte minst ekonomiska sådana. "Vi kan inte skapa ett konkurrenskraftigt ekonomiskt klimat i ett samhälle med höga arbetslöshetsnivåer, fattigdom, brottslighet, låg hälsonivå och ett lågpresterande utbildningssystem" (Padraig Flynn).

2. Ett socialt Europa

Huvudpoängen i expertgruppens rapport är att nästa steg i Europas utveckling, efter skapandet av en ekonomisk union, är en social union. Expertgruppen menar att alla stater i Europa är sociala enheter med respekt för sina medborgares rättigheter och att Europa därför redan har en social dimension.

Expertgruppen menar att man skall stärka det sociala Europa genom att bygga vidare på de sociala rättigheter som redan finns i medlemsstaterna, och att man vid nästa regeringskonferensen som ett första steg och på områden där det råder tydlig samstämmighet borde inarbeta de existerande rättigheterna i fördraget. Därefter skulle ett andra steg följa som inbegriper en process för samråd och medbeslutande när det gäller de rättigheter och skyldigheter som medborgarna i unionen skall ha. "Rättigheterna bör utvecklas i en demokratisk process som grundar sig på principen om ett aktivt medborgarskap". Syftet är att upprätta en uttömmande förteckning över de medborgerliga och sociala rättigheterna vilken sedan skall presenteras vid en kommande regeringskonferens om fyra eller fem år.

Regionkommittén instämmer i att medborgerliga och sociala rättigheter nu är ömsesidigt beroende och att man i fördraget "inledningsvis, dvs. i samband med den nu pågående regeringskonferensen, borde inarbeta vissa grundläggande sociala och medborgerliga rättigheter och att fördraget borde återspegla unionens fasta föresats att utforma en rättighetskatalog för att vi skall få vägledning in i 2000-talet".

Regionkommittén vill rikta uppmärksamheten mot det betydelsefulla bidrag som lämnats av lokala och regionala myndigheter vad gäller socialpolitik och tillhandahållande av sociala trygghetssystem, samt mot den betydelse dessa förslag har för de lokala och regionala myndigheternas roll och för tillhandahållande av lokala tjänster. Regionkommittén skulle också vilja medverka till och rådfrågas om de förändringar som krävs för att man skall kunna skapa ett i socialt avseende starkare Europa.

De lokala och regionala myndigheternas styrka i dessa frågor ligger i att de:

- faktiskt redan spelar en huvudroll i socialpolitiken i alla unionens länder,

- är stora arbetsgivare som inte bara har ett ansvar för sina anställda i frågor som lika möjligheter för kvinnor och män, yrkesutbildning och arbetarskydd, utan också i vidare bemärkelse bidrar till att skapa förutsättningar för ekonomisk utveckling och tillväxt, och

- är de största tillhandahållarna av tjänster inom områden som utbildning, yrkesutbildning, socialt boende, socialvård och välfärdstjänster, kollektivtransporter, hälsovård och miljöskydd.

3. Förslagen

Expertgruppens uppdrag var att granska hur gemenskapens stadga för arbetstagares grundläggande sociala rättigheter skall vara utformad i framtiden mot bakgrund av revideringen av de europeiska fördragen. Syftet med dessa inledande förslag är därför huvudsakligen att förändra fördragen och utforma en rättighetskatalog, och följaktligen kommer förslagen att få mest omedelbara och direkta effekter på uppbyggnaden av och verksamheten i själva Europeiska unionen. Vid sidan av dessa förändringar konstateras det att sammanflätningen mellan sociala och medborgerliga rättigheter skapar ett behov av att upprätta en rättighetskatalog och en uttömmande förteckning över medborgliga och sociala rättigheter och skyldigheter.

Effekterna av dessa förslag kommer att komma till synes undan för undan, och de lokala och regionala myndigheterna förväntar sig inte att se den fulla verkan av dem förrän i början av nästa århundrade. Regionkommittén vill emellertid redan nu göra de lokala och regionala myndigheternas röst hörd, för att se till att de förändringar som föreslås överensstämmer med de prioriteringar och värden som de lokala och regionala myndigheterna själva har. Värden såsom främjande av lika möjligheter och aktivt medborgarskap är viktiga för lokala och regionala myndigheter, och Regionkommittén vill se till att alla medlemsstater erkänner att de lokala och regionala myndigheterna är av avgörande betydelse för att försvara demokratin och främja medborgarskapet. Regionkommittén vill nu se till att lokala och regionala myndigheter befinner sig i främsta ledet vid genomförandet av dessa förslag och att de blir förespråkare för dem när de börjar bära frukt.

4. Konsekvenser för de lokala och regionala myndigheterna

Dessa förslag kommer att påverka lokala och regionala myndigheter direkt i takt med att förslagen får fastare form till följd av förändringarna i fördragen och utformningen av rättighetskatalogen. Detta kommer att få konsekvenser för de lokala och regionala myndigheterna i deras roller som:

- arbetsgivare,

- samhällets beskyddare,

- tillhandahållare av sociala tjänster,

- främjare av de medborgerliga rättigheterna,

- instans för att möjliggöra demokratiskt deltagande - lokalstyre,

- regelgivare - exempelvis inom arbetarskydd, och

- instans för att motverka den sociala utslagningen.

Lokala och regionala myndigheter har en roll att spela i samband med följande förslag från exepertgruppen:

5. Särskilda kommentarer till de olika kapitlen i expertgruppens rapport

5.1. Ingående undersöka våra uppfattningar om arbete, verksamhet och sysselsättning i Europa för att se till att den politik vi för skall göra det möjligt för människor att finna sin rätta plats i samhället

I takt med att uppfattningen om arbete, verksamhet och sysselsättning förändras, måste även de lokala och regionala myndigheterna förändras i deras funktioner både som arbetsgivare och som främjare av ekonomisk tillväxt och samhällelig nydaning. Man bör införa och främja flexibla arbetstider och olika former av heltids- och deltidsarbete. Man måste på liknande sätt se till att det finns fritidsaktiviteter, öppna möjligheter till frivilligarbete, barnomsorg samt möjligheter till utbildning och yrkesutbildning för att medborgarnas behov i denna nya arbetslivsmiljö skall kunna tillgodoses.

5.2. Avgöra hur vår välfärdsstat skall kunna omstruktureras för att den på ett mer effektivt sätt skall kunna bidra till en stärkning av konkurrenskraften och den sociala sammanhållningen, och för att varje enskild människas hela potential skall kunna förverkligas

Regionkommittén stöder sådana förändringar som bidrar till att välfärdsstatens uppbyggnad förbättras liksom den tonvikt som lagts på investeringar i systemet för sociala rättigheter och socialt skydd. Detta är i överensstämmelse med principen om att man skall förebygga hellre än vidta korrigerande åtgärder, och det skulle förhindra att välfärdsstaten måste bära stora kostnader för hälsovård och åldringsvård. Regionkommittén noterar att sådana förändringar skulle kräva att lokala och regionala myndigheter tänker över hur resurserna är allokerade och att de genomför en omstrukturering av tjänsteutbudet.

5.3. Underlätta praktiska åtgärder för att män och kvinnor skall få möjlighet att förena familjeliv med yrkesliv

Regionkommittén instämmer i att familjeansvar och yrkesåtaganden i högre grad måste sammanflätas och delas mellan de båda parterna. Lokala och regionala myndigheter måste såsom arbetsgivare kunna möjliggöra detta, men de måste också, såsom tillhandahållare av sociala tjänster, kunna erbjuda eller ge utrymme för den infrastruktur som kan främja detta. På så sätt kan man verka för att faktiskt råda bot på den diskriminering som kvinnor fortfarande utsätts för.

5.4. Främja utvecklingen av en ny generation medborgerliga och sociala rättigheter som återspeglar teknologiska förändringar, ökad medvetenhet om miljöproblemen och demografisk förändring

Regionkommittén stöder ett stärkande av de medborgerliga och sociala rättigheterna. Lokala och regionala myndigheter spelar en nyckelroll när det gäller att skapa ett aktivt medborgarskap. De har i sin verksamhet en skyldighet att främja medborgerliga och sociala rättigheter. Något som hänger samman med detta är behovet att stärka den gemenskapsledning som de lokala och regionala myndigheterna redan har erkänt.

5.5. Att vid den kommande regeringskonferensen initiera steg 1 genom att i fördragen inarbeta en elementär uppsättning grundläggande medborgerliga och sociala rättigheter i form av en rättighetskatalog

Regionkommittén stöder att man vid nästa regeringskonferens (dvs. 1997) i fördraget inarbetar sådana rättigheter om vilka det redan råder bred enighet. Lokala och regionala myndigheter skyddar eller försvarar redan de rättigheter, som finns inskrivna i den existerande lagstiftningen och är utformade för att skydda antingen samhället i stort eller de enskilda individerna. ReK anser att rätten till lokalt självstyre även den faller inom ramen för medborgarnas rättigheter. Den princip om regionalt självstyre och den princip om lokalt självbestämmande som definieras i Stadgan om regionalt självstyre, respektive i Europarådets stadga om lokalt självstyre bör inarbetas i fördraget vid 1997 års regeringskonferens såsom två allmänna principer för gemenskapens lagstiftning, principer härledda från de konstitutionella traditioner som medlemsstaterna delar.

5.6. Bland de rättigheter det talas om i förslag V skall ett förbud mot varje form av diskriminering ingå

Regionkommittén anser att arbetet med att förebygga diskriminering och utslagning av missgynnade grupper eller minoritetsgrupper bör vara en väletablerad princip i samhället och välkomnar expertgruppens krav att denna princip skall gälla med omedelbar laga kraft i hela unionen så snart den inkorporerats i fördragen. Man föreslår även att unionen skall spela en samordnande och experimenterande roll när det gäller att bekämpa social utslagning. Ledamöterna i Regionkommittén befinner sig i främsta ledet vad gäller åtgärder och initiativ som är utformade för att bekämpa social utslagning, och här har de lokala och regionala myndigheterna en roll att spela med stora möjligheter att bidra till spridning av en bästa praxis.

5.7. I stället för att enbart ansluta sig till Europeiska konventionen om de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna av den 4 november 1950, bör särskilda arrangemang för juridiskt bistånd vad avser grundläggande rättigheter införas i form av en specifik unionsdomstol, som skall bestå av icke-permanenta domare från medlemsstaternas konstitutionsdomstolar eller högsta domstolar

Regionkommittén anser att det krävs rationella och billiga metoder för att skydda rättigheterna. Ombudsmän bör användas där så är lämpligt.

5.8. Vidta åtgärder för att i det nya fördraget införa en artikel med syftet att inleda en omfattande, demokratisk process i vilken man på unionsnivå skall sammanställa en uttömmande förteckning över medborgerliga och sociala rättigheter och skyldigheter. Denna process, som måste äga rum i nära samarbete med nationella parlament och som kräver bidrag såväl från traditionella samhälls- och näringslivsorganisationer som från frivilligorganisationer, skall initieras av Europaparlamentet på förslag från kommissionen och kulminera vid nästa regeringskonferensen om fem års tid

Regionkommittén ger ett starkt stöd till den princip som är grunden till detta förslag, och betonar att ReK, som är det EU-organ som står närmast medborgarna, också måste rådfrågas under arbetet med att sammanställa en förteckning över medborgerliga rättigheter och skyldigheter. Med hänsyn till tidpunkten för en kommande regeringskonferensen måste emellertid effekterna i termer av allmänhetens attityder till EU även de beaktas.

5.9. Utöka möjligheterna att få stöd från strukturfonderna så att åtgärder som är avsedda att främja grundläggande sociala rättigheter kan bli stödberättigade

I överensstämmelse med vad som anges slutdeklarationen från Europaparlamentets och Regionkommitténs konferens i oktober 1996 om ett Europa grundat på demokrati och solidaritet, anser att Regionkommittén att principen om ekonomisk och social sammanhållning utgör det konkreta uttrycket för solidaritet mellan Europas folk. Om åtgärder som främjar sociala rättigheter blev berättigade att få stöd från strukturfonderna, skulle lokala och regionala myndigheter få möjlighet att ta initiativ till omfattande åtgärder avsedda att på ett mer effektivt sätt bekämpa såväl ekonomiska som sociala olägenheter.

5.10. Utvidga gemenskapens befogenhetsområde till att omfatta invandrings- och asylpolitik samt politik rörande inresa, rörlighet och bosättning för personer som är medborgare i länder utanför EU

Regionkommittén noterar att förslagen om invandrings- och asylpolitik samt om rätten till rörlighet och bosättning får konsekvenser för de lokala och regionala myndigheterna, inte bara i deras egenskap av arbetsgivare utan också såsom tillhandahållare av tjänster. Lokala och regionala myndigheter kommer att få anledning att mycket noggrant se över vilka tjänster de tillhandahåller och hur dessa tillhandahålls.

5.11. Utvidga gemenskapens befogenhetsområde för att bekämpa narkotikamissbruk och handel med illegala droger

ReK ställer sig positiv till allt extra stöd från Europeiska unionen som syftar till att komplettera medlemsstaternas, regionernas och kommunernas politiska insatser när det gäller att förebygga narkotikamissbruk, minska missbrukets omfattning och bekämpa narkotikahandel. Dessa åtgärder bör även vidtas parallellt med åtgärder som syftar till att förebygga diskriminering och social utslagning av narkotikamissbrukarna.

5.12. Klargöra begreppet allmännyttiga tjänster, eftersom sådana bastjänster ofta betingar det sätt som vissa sociala rättigheter kan utövas på

Regionkommittén noterar att om unionen skall försöka definiera vad som skall kallas "allmännyttiga tjänster", bastjänster eller tillgång till tjänster, får de lokala och regionala myndigheterna ytterligare en skyldighet, nämligen att tillhandahålla eller garantera tillgång till sådana bastjänster som kollektivtransport eller bostäder till medborgarna.

6. Konsekvenser för de åtgärder lokala och regionala myndigheter kan vidta

Regionkommittén stöder såsom ett organ som befinner sig nära medborgarna såväl en utveckling av begreppet medborgarskap som expertgruppens förslag att göra förändringar i fördragen och däri införa en rättighetskatalog som syftar till angripa de problem som sammanhänger med arbetslöshet, social utslagning och otillräcklig medborgarskapskänsla. Regionkommittén noterar att de viktigaste punkterna är följande:

6.1. Uppfattningen om arbete, verksamhet och sysselsättning måste förändras om människor skall kunna inta sina rätta platser i samhället. Olika modeller för heltidsarbete, som gör det möjligt att växla mellan perioder med avlönad verksamhet och perioder med yrkesutbildning eller med fritid som ägnas åt annan sysselsättning, minskar tendensen till marginalisering och utslagning av människor.

6.2. Välfärdssystemet måste ses över såsom nyckelkomponent i den europeiska ekonomiska effektiviteten, den sociala utslagningen av missgynnade grupper måste minimeras och enighet nås om en samordnad hållning till en allt äldre befolkning.

6.3. Medborgarskap i unionen borde innebära att varje medborgare skall kunna förverkliga hela sin potential, att han eller hon skall kunna anse sig ha möjligheter att medverka i unionen och känna samhörighet med den.

6.4. En kärna av minimistandarder på det sociala området måste skapas om utvidgningen och globaliseringen av Europa skall nå framgång. Stater som söker medlemsskap i unionen måste vara medvetna inte bara om vad EU:s ekonomiska politik innebär utan också om vad EU:s socialpolitik kräver.

Regionkommittén har redan bekräftat sin begäran om att mekanismer skall skapas för regioners och lokala myndigheters deltagande i Europeiska unionens beslutsprocess. ReK vill också framhålla att lokala och regionala myndigheter är en mycket betydande länk i den dialog som måste inledas mellan medborgarna och de europeiska institutionerna. Regionkommittén efterlyser sådana förändringar i fördragen som skulle hjälpa lokala och regionala myndigheter att inta sin rätta plats såsom parter i de beslut och åtgärder som påverkar deras funktioner.

7. Regeringskonferensen

De målsättningar som ligger bakom dessa resonemang är i överensstämmelse med den linje som expertgruppen följer i sin rapport, men denna rapport beaktar inte i tillräckligt hög grad de lokala och regionala myndigheternas roll. ReK vill därför erinra om principerna i den deklaration vi avgav i mars 1996 inför regeringskonferensen. I denna nämndes följande punkter:

- Subsidiaritet: subsidiaritetsprincipen borde göras klarare och omfatta regionernas och de lokala myndigheternas roll och ställning i förhållande till subsidiariteten.

- Regionalt självstyre och lokalt självstyre: principen om regionalt självstyre och principen om lokalt självstyre borde inarbetas i fördraget i den form som de är definierade i Stadgan om regionalt självstyre och Europarådets stadga om lokalt självstyre.

- Samarbete: på de platser i fördraget där det finns bestämmelser som anger att nationella myndigheter skall samarbeta eller medverka i unionens politik, bör det även läggas till bestämmelser rörande regionala eller lokala myndigheters samarbete eller medverkan, i de fall då politiken påverkar de regionala och lokala myndigheternas ansvarsområden.

8. Slutsats

Regionkommittén välkomnar expertgruppens rapport och dess försvar av de medborgerliga och sociala rättigheternas oberoende. Regionkommittén anser att man såväl vid den pågående regeringskonferensen som vid kommande regeringskonferenser måste agera för att främja medborgarnas rättigheter inom EU. Lokala och regionala myndigheter spelar en nyckelroll när det gäller att främja ett aktivt medborgarskap och att garantera de medborgerliga och sociala rättigheterna, eftersom dessa myndigheter är den styrelsenivå som ligger närmast medborgarna. De flesta förslag och slutsatser som expertgruppen framfört får konsekvenser för de lokala och regionala verksamheterna. Regionkommittén menar att dessa förslag kommer att stärka de lokala och regionala myndigheternas roll som parter inom Europeiska unionen. Regionkommittén kräver därför att lokala och regionala myndigheter fullt ut skall beaktas i förslag som de europeiska institutionerna framför i syfte att utveckla kommitténs rekommendationer. Dessutom bör Regionkommittén själv ges en fullvärdig roll i den samrådsprocess som anges i del IV i expertgruppens rapport, en process som syftar till att upprätta en modern förteckning över medborgerliga och sociala rättigheter och skyldigheter.

Bryssel den 11 juni 1997.

Regionkommitténs ordförande

Pasqual MARAGALL i MIRA