[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel den 15.7.2005

KOM(2005) 315 slutlig

Förslag till

RÅDETS BESLUT

om gemenskapens ståndpunkt när det gäller ändring av bilagorna till avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om vissa aspekter rörande offentlig upphandling med hänsyn till utvidgningen av Europeiska unionen och införandet av effektiv konkurrens inom telekommunikationssektorn

(framlagt av kommissionen)

MOTIVERING

1. Genom avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om vissa aspekter rörande offentlig upphandling[1] försöker man säkerställa att båda parters tjänsteleverantörer har ömsesidig, öppen och icke-diskriminerande tillgång till upphandling av särskilda enheter inom försörjningssektorerna. Avtalet kompletterar de åtaganden som Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet har gjort inom ramen för WTO-avtalet om offentlig upphandling.

2. Den gemensamma kommitté som inrättats enligt avtalet skall regelbundet granska bilagorna till avtalet och har befogenhet att ändra dem (se artikel 11.4 i avtalet). I bilagorna I, II, III och IV specificeras vilka av båda parters enheter som omfattas av de detaljerade bestämmelserna i avtalet. Båda parter anser att det är önskvärt att ändra dessa bilagor för att beakta utvecklingen.

3. För det första är det nödvändigt att anpassa bilagorna till avtalet med hänsyn till den senaste utvidgningen av Europeiska unionen. Förteckningarna över enheter i de ”nya” medlemsstaterna bör läggas till förteckningarna över enheter i de ”gamla” medlemsstaterna. Förteckningarna över enheter i de ”nya” medlemsstaterna har tagits från bilaga II i Anslutningsakten.[2]

4. För det andra är det önskvärt att beakta den successiva liberaliseringen av telekommunikationsmarknaderna och införandet av konkurrens i Europeiska unionen och Schweiz. I Europeiska unionen styrks denna utveckling i direktiv 2004/17/EG[3], efterföljaren till direktiv 93/38/EEG[4], som inte längre reglerar upphandling av de enheter som är verksamma inom telekommunikationssektorn. I Schweiz har det schweiziska federala ministeriet för miljö, transport, energi och telekommunikationer på grundval av resultat från schweiziska konkurrenskommissionen dragit slutsatsen att den schweiziska telekommunikationssektorn inte är föremål för upphandlingsbestämmelser. Det är därför önskvärt att i bilaga I i avtalet specificera att teleoperatörerna inte längre omfattas av avtalet.

5. Antagandet av det bifogade rådsbeslutet gör det möjligt för den gemensamma kommittén att ändra bilagorna till avtalet med hänsyn till denna utveckling.

Förslag till

RÅDETS BESLUT

om gemenskapens ståndpunkt när det gäller ändring av bilagorna till avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om vissa aspekter rörande offentlig upphandling med hänsyn till utvidgningen av Europeiska unionen och införandet av effektiv konkurrens inom telekommunikationssektorn

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 300.2 2 i detta,

med beaktande av rådets och kommissionens beslut när det gäller avtalet om vetenskapligt och tekniskt samarbete av den 4 april 2002 om ingående av sju avtal med Schweiziska edsförbundet (2002/309/EG, Euratom)[5], särskilt artikel 7.3 i detta,

med beaktande av kommissionens förslag, och

av följande skäl:

(1) Avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om vissa aspekter rörande offentlig upphandling[6] innehåller bilagor som specificerar vilka enheter i varje medlemsstat som omfattas av avtalet.

(2) Den 1 maj 2004 blev Tjeckien, Estland, Cypern, Lettland, Litauen, Ungern, Malta, Polen, Slovenien och Slovakien medlemsstater i Europeiska unionen.

(3) Det är därför nödvändigt att anpassa bilagorna i avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om vissa aspekter rörande offentlig upphandling genom att lägga till förteckningar över de enheter i dessa nya medlemsstater som omfattas.

(4) I syfte att införa konkurrens på marknaderna för telekommunikationstjänster inom Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet är det önskvärt att i bilaga I till avtalet specificera att teleoperatörerna inom Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet inte längre omfattas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Enda artikel

Den ståndpunkt som Europeiska gemenskapen skall anta i den gemensamma kommittén som inrättats genom artikel 11 i avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om vissa aspekter rörande offentlig upphandling skall grunda sig på det förslag till beslut i den gemensamma kommittén som bifogas till detta beslut.

Utfärdat i Bryssel den

På rådets vägnar

Ordförande

BILAGA

BESLUT NR /…. AV DEN GEMENSAMMA KOMMITTÉN FÖR OFFENTLIG UPPHANDLING SOM INRÄTTATS GENOM AVTALET MELLAN EUROPEISKA GEMENSKAPEN OCH SCHWEIZISKA EDSFÖRBUNDET OM VISSA ASPEKTER RÖRANDE OFFENTLIG UPPHANDLING

om ändring av bilagorna till avtalet med hänsyn till utvidgningen av Europeiska unionen och införandet av effektiv konkurrens inom telekommunikationssektorn

DEN GEMENSAMMA KOMMITTÉN HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om vissa aspekter rörande offentlig upphandling (nedan kallat ”avtalet”), särskilt artikel 11.4 i detta, och

av följande skäl:

Den 1 maj 2004 blev Tjeckien, Estland, Cypern, Lettland, Litauen, Ungern, Malta, Polen, Slovenien och Slovakien medlemmar i Europeiska unionen.

Det är nödvändigt att ändra bilagorna till avtalet så att de återspeglar utvidgningen av Europeiska unionen och den ökning av antalet ömsesidiga upphandlingstillfällen enligt avtalet som blir resultatet.

Det är nödvändigt att anpassa bilaga I till avtalet för att beakta införandet av effektiv konkurrens inom telekommunikationssektorn inom Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Art ikel 1

Ändringar till bilaga I

Bilaga I skall ersättas med följande:

“Bilaga I

(som avses i artiklarna 3.1 och 3.2 a till c samt 3.5 i avtalet)

Teleoperatörer som omfattas

Teleoperatörer som inte längre omfattas av avtalet.”

Arti kel 2

Ändringar till bilaga II

Följande skall läggas till i bilaga II – JÄRNVÄGSOPERATÖRER SOM OMFATTAS AV AVTALET, bilaga II A – Gemenskapen:

”TJECKIEN

Operatörer av allmänna transportsystem och företag som tillhandahåller järnvägstjänster till allmänheten (avsnitt 2 b) i lag nr 199/1994 Sb. om offentlig upphandling).

ESTLAND

Enheter som drivs enligt artikel 5 i lagen om offentlig upphandling (RT I 2001, 40, 224) och artikel 14 i lagen om konkurrens (RT I 2001, 56 332).

LETTLAND

Valsts akciju sabiedrība "Latvijas dzelzceļš" (Publik aktiebolag ”Latvijas dzelzceļš”).Valsts akciju sabiedrība ”Vaiņodes dzelzceļš” (Publikt aktiebolag ”Vaiņodes dzelzceļš”).

LITAUEN

AB ”Lietuvos geležinkeliai” som drivs enligt Lietuvos Respublikos geležinkelio transporto kodeksas (Žin., 1996, nr 59-1402) och andra enheter som är verksamma på området för järnvägstjänster och överensstämmer med bestämmelserna i Lietuvos Respublikos viešųjų pirkimų įstatymas (Žin., 2002, nr 118-5296).

UNGERN

Enheter som tillhandahåller järnvägstransporter till allmänheten på grundval av lag XCV från 1993 om järnvägstransporter (1993. évi XCV. törvény a vasútról) och på grundval av ett tillstånd enligt dekret nr 15/2002. (II. 27.) KöViM från ministeriet för transport och vattenförvaltning om tillståndgivning för järnvägsföretag (15/2002. (II. 27.) KöViM rendelet a vasútvállallatok működésének engedélyezéséről).

POLEN

Podmioty świadczące usługi w zakresie transportu kolejowego, działające na podstawie Ustawy o komercjalizacji, restrukturyzacji i prywatyzacji przedsiębiorstwa państwowego "Polskie Koleje Państwowe" z dnia 8 września 2000 r., w szczególności :

– PKP Intercity Sp. z o. o.

– PKP Przewozy Regionalne Sp. z o. o.

– PKP Polskie Linie Kolejowe S. A.

(Enheter som tillhandahåller järnvägstjänster och som bedriver verksamhet i enlighet med lag av den 8 september 2000 om marknadsföring, omstrukturering och privatisering av det statliga företaget ”Polska järnvägarna”, särskilt

– PKP Intercity Sp. z o.o.

– PKP Przewozy Regionalne Sp. z o.o.

– PKP Polskie Linie Kolejowe S.A).

SLOVENIEN

Slovenske železnice, d.d.

SLOVAKIEN

Den upphandlande enheten definieras i artikel 3.2 och 3.3 i lag nr 263/1999 Z. z. om offentlig upphandling, i dess senaste lydelse, som en rättslig enhet som bedriver järnvägstransporter (Lag nr 164/1996 Z. z. i dess senaste lydelse, lag258/1993 Z. z. i dess senaste lydelse – t.ex. Železnice Slovenskej republiky, Železničná spoločnosť a.s.)";

Artikel 3

Ändringar till bilaga III

Bilaga III – ENHETER MED VERKSAMHET PÅ ENERGIOMRÅDET, bilaga III A – Gemenskapen ändras på följande sätt:

(a) följande skall läggas till ”(a) Transport eller distribution av gas och värme”

”TJECKIEN

Alla producenter, speditörer eller distributörer av gas eller värme som förser offentliga nätverk som tillhandahåller sina tjänster till allmänheten (avsnitt 2 b) i lag nr 199/1994 Sb. om offentlig upphandling).

ESTLAND

Enheter som bedriver verksamhet i enlighet med artikel 5 i lagen om offentlig upphandling (RT I 2001, 40, 224) och artikel 14 i lagen om konkurrens (RT I 2001, 56 332).

LETTLAND

Akciju sabiedrība ”Latvijas gāze” (Publikt aktiebolag ”Latvijas gāze”).Publika enheter inom de lokala myndigheterna som tillhandahåller värme till allmänheten.

LITAUEN

Enheter som transporterar eller distribuerar gas i enlighet med Lietuvos Respublikos gamtinių dujų įstatymas (Žin., 2000, nr 89-2743) och överensstämmer med bestämmelserna i Lietuvos Respublikos viešųjų pirkimų įstatymas (Žin., 2002, nr 118-5296).

Lokala myndigheter eller sammanslutningar av sådana myndigheter som tillhandahåller värme till allmänheten och som överensstämmer med bestämmelserna i Lietuvos Respublikos viešųjų pirkimų įstatymas (Žin., 2002, nr 118-5296).

UNGERN

Enheter som transporterar eller distribuerar gas på grundval av ett tillstånd i enlighet med lag XLI från 1994 om gasleverans (1994. évi XLI. törvény a gázszolgáltatásról).

Enheter som transporterar eller distribuerar värme på grundval av ett tillstånd i enlighet med lag XVIII från 1998 om lokala uppvärmningstjänster (1998. évi XVIII. törvény a távhőszolgáltatásról).

MALTA

Korporazzjoni Enemalta (Enemalta Corporation).

POLEN

Przedsiębiorstwa energetyczne w rozumieniu ustawy z dnia 10 kwietnia 1997 r. Prawo energetyczne (Energiföretag i enlighet med lagen av den 10 april 1997 ”Energilag”).

SLOVENIEN

Podjetja, ki opravljajo transport ali distribucijo plina s skladu z Energetskim zakonom (Ur. l. RS, št. 79/99) in podjetja, ki opravljajo transport ali distribucijo toplote v skladu z odloki občin.

Enheter som transporterar eller distribuerar gas i enlighet med energilagen (Republiken Sloveniens officiella tidning 79/99) och enheter som transporterar eller distribuerar värme i enlighet med beslut som utfärdats av lokala myndigheter.

SLOVAKIEN

Den upphandlande enheten definieras i artikel 3.2 och 3.3 i lag nr 263/1999 Z. z. om offentlig upphandling, i dess senaste lydelse, som en rättslig enhet som bedriver verksamhet på energiområdet genom att generera, upphandla och distribuera gas och värme samt genom att överföra gas (Lag nr 70/1998 Z. z. i dess senaste lydelse – t.ex. Slovenský plynárenský priemysel).";

(b) följande skall läggas till ”(b) Prospektering och utvinning av petroleum och gas”:

”TJECKIEN

Kommersiella företag som prospekterar, gör utgrävningar eller utvinner råolja och gas (avsnitt 2 b) i lag nr 199/1994 Sb. om offentlig upphandling).

ESTLAND

Enheter som bedriver verksamhet enligt artikel 5 i lagen om offentlig upphandling (RT I 2001, 40, 224) och artikel 14 i lagen om konkurrens (RT I 2001, 56 332).

LITAUEN

Enheter som bedriver verksamhet i enlighet med Lietuvos Respublikos žemės gelmių įstatymas (”gruvlag” i Litauen) (Žin., 2001, Nr.35-1164) och överensstämmer med bestämmelserna i Lietuvos Respublikos viešųjų pirkimų įstatymas (Žin., 2002, nr 118-5296).

UNGERN

Enheter som prospekterar eller utvinner petroleum eller gas på grundval av ett tillstånd eller en koncession i enlighet med lagen från 1993 om gruvdrift (1993. évi XLVIII. törvény a bányászatról).

MALTA

Lagen om petroleum (produktion) (kap. 156) och underordnad lagtiftning enligt denna lag och lagen om kontinentalsockeln (kap. 194) och underordnad lagstiftning enligt denna lag.

POLEN

Podmioty prowadzące działalność polegającą na poszukiwaniu, rozpoznawaniu miejsc występowania lub wydobywaniu gazu ziemnego, ropy naftowej oraz jej naturalnych pochodnych, węgla brunatnego, węgla kamiennego lub innych paliw stałych na podstawie ustawy z dnia 4 lutego 1994 r. Prawo geologiczne i górnicze (Enheter som utvinner, prospekterar fyndigheter eller utvecklar naturgas, olja och dess naturliga derivater, brunkol, kol i dagbrott eller andra fasta bränseln på grundval av lagen av den 4 februari 1994 (”geologiska frågor och gruvsdrift”).

SLOVENIEN

Podjetja, ki opravljajo raziskovanje in izkoriščajo nafto, skladno z Zakonom o rudarstvu (Uradni list RS, 56/99).

SLOVAKIEN

Den upphandlande enheten definieras i artikel 3.2 och 3.3 i lag nr 263/1999 Z. z. om offentlig upphandling, i dess senaste lydelse, som en rättslig enhet som bedriver verksamhet när det gäller geologiska frågor och utvinning genom att lokalisera råoljafyndigheter och utvinning av råolja, naturgas”.

(c) följande skall läggas till ”(c) Prospektering och utvinning av kol och andra fasta bränslen”:

”TJECKIEN

Kommersiella företag som prospekterar, gör utgrävningar eller utvinner kol eller andra typer av bränsle (avsnitt 2 b) i lag 199/1994 Sb. om offentlig upphandling).

ESTLAND

Enheter som bedriver verksamhet enligt artikel 5 i lagen om offentlig upphandling (RT I 2001, 40, 224) och artikel 14 i lagen om konkurrens (RT I 2001, 56 332).

LITAUEN

Enheter som prospekterar eller utvinner torv i enlighet med Lietuvos Respublikos žemės gelmių įstatymas (Žin., 2001, nr 35-1164) och överensstämmer med bestämmelserna i Lietuvos Respublikos viešųjų pirkimų įstatymas (Žin., 2002, nr 118-5296).

UNGERN

Enheter som prospekterar eller utvinner kol eller andra fasta bränslen på grundval av ett tillstånd eller koncession enligt lag XLVIII från 1993 om gruvdrift (1993. évi XLVIII. törvény a bányászatról).

POLEN

Podmioty prowadzące działalność polegającą na poszukiwaniu, rozpoznawaniu miejsc występowania lub wydobywaniu gazu ziemnego, ropy naftowej oraz jej naturalnych pochodnych, węgla brunatnego, węgla kamiennego lub innych paliw stałych na podstawie ustawy z dnia 4 lutego 1994 r. Prawo geologiczne i górnicze (Enheter som bedriver utvinning, prospektering eller utveckling av naturgas, olja och dess naturliga derivater, brunkol, kol i dagbritt eller andra fasta bränslen på grundval av lagen av den 4 februari 1994 (”geologiska frågor och gruvdrift”).

SLOVENIENPodjetja, ki opravljajo raziskovanje in izkoriščajo premog, skladno z Zakonom o rudarstvu (Uradni list RS, 56/99).

SLOVAKIEN

Den upphandlande enheten definieras i artikel 3.2 och 3.3 i lag 263/1999 Z. z. om offentlig upphandling, i dess senaste lydelse, som en rättslig enhet som bedriver geologisk verksamhet och gruvdrift genom att lokalisera råkolsfyndigheter och utvinning av råkol och andra fasta bränslen.”

Arti kel 4

Ändringar till bilaga IV

Bilaga IV – PRIVATA ENHETER SOM TILLHANDAHÅLLER OFFENTLIGA TJÄNSTER SOM OMFATTAS AV AVTALET, Bilaga IV A – Gemenskapen ändras på följande sätt:

(a) följande skall läggas till ”(a) Produktion, transport eller distribution av dricksvatten”

”TJECKIEN

Alla producenter, speditörer eller distributörer av dricksvatten som tillhandahåller sina tjänster till allmänheten (avsnitt 2 b) i lag nr 199/1994 Sb. om offentlig upphandling).

ESTLAND

Enheter som bedriver verksamhet enligt artikel 5 i lagen om offentlig upphandling (RT I 2001, 40, 224) och artikel 14 i lagen om konkurrens (RT I 2001, 56 332).

CYPERN

Vattenmyndigheter som distribuerar vatten till kommuner och andra områden enligt lagen om vattenförsörjning (kommuner och andra områden), kap. 350. (Τα Συμβούλια Υδατοπρομήθειας που διανέμουν νερό σε δημοτικές και άλλες περιοχές, δυνάμει του περί Υδατοπρομήθειας Δημοτικών και Άλλων Περιοχών Νόμου, Κεφ. 350).

LETTLAND

Publika enheter inom lokala myndigheter för produktion och distribution av dricksvatten till fasta nätverk som är avsedda för tjänster till allmänheten.

LITAUEN

Enheter som producerar, transporterar och distribuerar dricksvatten i enlighet med Lietuvos Respublikos geriamojo vandens įstatymas (Žin., 2001, nr 64-2327) och Lietuvos Respublikos vandens įstatymas (Žin., 1997, nr 104-2615) och överensstämmer med bestämmelserna i Lietuvos Respublikos viešųjų pirkimų įstatymas (Žin., 2002, nr 118-5296).

UNGERN

Enheter som producerar, transporterar och distribuerar dricksvatten i enlighet med lag LVII från 1995 om vattenfrågor (1995. évi LVII. törvény a vízgazdálkodásról).

MALTA

Korporazzjoni għas-Servizzi ta" l-Ilma (Sammanslutning för vattentjänster).

POLEN

Przedsiębiorstwa wodociągowo-kanalizacyjne w rozumieniu ustawy z dnia 7 czerwca 2001 r. o zbiorowym zaopatrzeniu w wodę i zbiorowym odprowadzaniu ścieków prowadzące działalność gospodarczą w zakresie zbiorowego zaopatrzenia w wodę lub zbiorowego odprowadzania ścieków. (Vattenförsörjning och och reningsverk enligt lagen av den 7 juni 2001 om kollektiv vattenförsörjning och utsläpp av avfallsvatten).

SLOVENIEN

Podjetja, ki črpajo, izvajajo prenos ali dobavo pitne vode, skladno s koncesijskim aktom, izdanim na podlagi Zakona o varstvu okolja (Uradni list RS, 32/93, 1/96) in odloki občin. (Enheter som producerar, transporterar eller distribuerar dricksvatten i enlighet med koncession som beviljats enligt miljöskyddslagen (Official journal of the Republic of Slovenia, 32/93, 1/96) och de beslut som fattats av kommunerna).

SLOVAKIEN

Den upphandlande enheten defnieras i artikel 3.2 och 3.3 i lag nr 263/1999 Z. z. om offentlig upphandling, i dess senaste lydelse, som en rättslig enhet som är verksam på vattenområdet genom att bedriva offentlig distribution av dricksvatten, offentlig rening eller reningsverk (t.ex. Západoslovenské vodárne a kanalizácie, Stredoslovenské vodárne a kanalizácie, Východoslovenské vodárne a kanalizácie).”

(b) följande skall läggas till ”(b) Produktion, transport eller distribution av el”:

”TJECKIEN

Den upphandlande myndigheten definieras i avsnitt 2 b) i lag nr 199/1994 Sb. om offentlig upphandling as České energetické závody, a.s. (Czech Power Works, producent) och åtta regionala distributionsföretag: Středočeská energetická a.s. (Central-Bohemian Power Company), Východočeská energetická, a.s. (East-Bohemian Power Company), Severočeská energetická a.s. (North-Bohemian Power Company), Západočeská energetická, a.s. (West-Bohemian Power Company), Jihočeská a.s. (South-Bohemian Power Company), Pražské energetické závody, a.s. (Prague´s Power Works), Jihomoravská energetická, a.s. (South-Moravian Company), Severomoravská energetická, a.s. (North Moravian Power Company); dessa enheter producerar eller transporterar el på grundval av lagen om energi nr 458/2000 Sb.

ESTLAND

Enheter som bedriver verksamhet enligt artikel 5 i lagen om offentlig upphandling (RT I 2001, 40, 224) och artikel 14 i lagen om konkurrens (RT I 2001, 56 332).

CYPERN

Cypriotiska elmyndigheten som inrättats genom lagen om elutveckling, kap. 171. (Η Αρχή Ηλεκτρισμού Κύπρου που εγκαθιδρύθηκε από τον περί Αναπτύξεως Ηλεκτρισμού Νόμο, Κεφ. 171).

LETTLAND

Valsts akciju sabiedrība "Latvenergo" (Publika företaget "Latvenergo").

LITAUEN

Enheter som producerar, transporterar eller distribuerar el i enlighet med Lietuvos Respublikos elektros energetikos įstatymas (Žin., 2000, nr 66-1984) och överensstämmer med bestämmelserna i Lietuvos Respublikos viešuju pirkimų istatymas (Žin., 2002, nr 118-5296).

Valstybės įmonė Ignalinos atominė elektrinė (Statliga företaget Ignalina kärnkraftsanläggning) som inrättats enligt Lietuvos Respublikos branduolinės energijos įstatymas (Žin., 1996, nr 119-2771).

UNGERN

Enheter som producerar, transporterar eller distribuerar el på grundval av ett tillstånd i enlighet med lag CX of 2001 om elektricitet (2001. évi CX. törvény a villamos energiáról).

MALTAKorporazzjoni Enemalta (Enemalta Corporation).

POLEN

Przedsiębiorstwa energetyczne w rozumieniu ustawy z dnia 10 kwietnia 1997 r. Prawo energetyczne (Energiföretag enligt lagen av den 10 april 1997 ”energilagen”).

SLOVENIEN

ELES- Elektro Slovenija, podjetja, ki proizvajajo električno energijo, skladno z Energetskim zakonom (Uradni list RS, 79/99), podjetja, ki izvajajo transport električne energije, skladno z Energetskim zakonom (Uradni list RS, 79/99), podjetja, ki dobavljajo električno energijo, skladno z Energetskim zakonom (Uradni list RS, 79/99) (ELES- Elektro Slovenija; enheter som producerar, transporterar eller distribuerar el i enlighet med energilagen (Official Journal of the Republic of Slovenia, 79/99)).

SLOVAKIEN

Den upphandlande enheten definieras i artikel 3.2 och 3.3 i lag nr 263/1999 Z. z. om offentlig upphandling, i dess senaste lydelse, som en rättslig enhet som bedriver verksamhet på energiområdet genom att generera, upphandla och distribuera el och genom att överföra el (lag nr 70/1998 Z. z. i dess senaste lydelse – t.ex. Slovenské elektrárne a.s., Regionálne rozvodné závody).";

(c) följande skall läggas till ”(c) Upphandlande enheter inom området lokaltrafiktjänster”:

”TJECKIEN

Alla operatörer av offentliga transportsystem och personer som tillhandahåller tjänster till allmänheten med järnväg, spårvagn, trådbuss eller buss (avsnitt 2 b) i lag nr 199/1994 Sb. om offentlig upphandling.

ESTLAND

Enheter som är verksamma enligt artikel 5 i lagen om offentlig upphandling (RT I 2001, 40, 224) och artikel 14 i lagen om konkurrens (RT I 2001, 56 332).

LETTLAND

Offentliga enheter som tillhandahåller passagerartransporttjänster i följande städer med buss, trådbuss, spårvagn: Rīga, Jūrmala, Liepāja, Daugavpils, Jelgava, Rēzekne, Ventspils.

LITAUEN

Enheter som tillhandahåller urbana trådbusstjänster, buss- eller kabeltjänster till allmänheten enligt Lietuvos Respublikos kelių transporto kodeksas (Žin., 1996, nr 119-2772) och överensstämmer med bestämmelserna i Lietuvos Respublikos viešųjų pirkimų įstatymas (Žin., 2002, nr 118-5296).

UNGERN

Enheter som tillhandahållre vägtransporttjänster till allmänheten på grundval av lag I från 1988 om vägtransporter (1988. évi I. törvény a közúti közlekedésről) och på grundval av ett tillstånd i enlighet med dekret nr 89/1988. (XII. 20.) MT från ministerrådet för vägtransporttjänster och om drift av vägfordon (89/1988. (XII. 20.) MT rendelet a közúti közlekedési szolgáltatásokról és a közúti járművek üzemben tartásáról).

Enheter som tillhandahåller järnvägstransporttjänster till allmänheten på grundval av lag XCV från 1993 om järnvägstransporter (1993. évi XCV. törvény a vasútról) och på grundval av ett tillstånd i enlighet med dekret nr 15/2002. (II. 27.) KöViM från ministeriet för transport och vattenförvaltning för tillståndsgivning för järnvägsföretag (15/2002. (II. 27.) KöViM rendelet a vasútvállallatok működésének engedélyezéséről).

MALTAL-Awtorita` dwar it-Trasport ta' Malta (Malta Transport Authority).

POLEN

Podmioty świadczące usługi w zakresie miejskiego transportu kolejowego, działające na podstawie koncesji wydanej zgodnie z ustawą z dnia 27 czerwca 1997 r. o transporcie kolejowym (Dz.U. nr 96, poz.591 ze zm.).(Enheter som tillhandahåller urbana järnvägstjänster och som är verksamma på grundval av lagen av den 27 juni 1997 om järnvägstransporter (Dz. U. nr 96, poz. 591 i dess senaste lydelse).

Podmioty świadczące usługi dla ludności w zakresie miejskiego transportu autobusowego działające na podstawie zezwolenia zgodnie z ustawą z dnia 6 września 2001 r. o transporcie drogowym (Dz.U.Nr 125, poz. 1371 ze zm.) oraz podmioty świadczące usługi dla ludności w zakresie miejskiego transportu (Enheter som tillhandahåller allmänt tillgängliga urbana busstjänster och som är verksamma på grundval av tillstånd som beviljats enligt lagen av den 6 september 2001 om vägtransporter (Dz. U. nr 125, poz. 1371 i dess senaste lydelse) och enheter som tillhandahåller lokaltrafikjänster.

SLOVENIEN

Podjetja, ki opravljajo javni mestni avtobusni prevoz, skladno z Zakonom o prevozih v cestnem prometu (Uradni list RS, 72/94, 54/96, 48/98 in 65/99).

SLOVAKIEN

Den upphandlande enheten defnieras i artikel 3.2 och 3.3 i lag nr 263/1999 Z. z. om offentlig upphandling, i dess senaste lydelse, som en rättslig enhet som tillhandahåller vägtransporter genom att bedriva allmänt tillgängliga busstransporter och transport på järnvägar (Lag nr 164/1996 Z. z. i dess senaste lydelse, lag nr 168/1996 Z. z. i dess senaste lydelse – t.ex.

Železnice Slovenskej republiky /ŽSR/

Železničná spoločnosť a.s.

Dopravný podnik Bratislava, a.s.

Dopravný podnik mesta Žiliny, a.s.

Dopravný podnik mesta Prešov, a.s.

Dopravný podnik mesta Košíc, a.s.

Banskobystrická dopravná spoločnosť, a.s.).";

(d) följande skall läggas till ”(d) Upphandlande enheter i fråga om luftfartsanläggningar”:

"TJECKIEN

Flygplatsoperatörer (avsnitt 2 b) i lag nr 199/1994 Sb. om offentlig upphandling).

ESTLAND

Enheter som är verksamma enligt artikel 5 i lagen om offentlig upphandling (RT I 2001, 40, 224) och artikel 14 lagen om konkurrens (RT I 2001, 56 332).

LETTLAND

Valsts akciju sabiedrība "Latvijas gaisa satiksme" (Publikt företag ”Latvijas gaisa satiksme”).

Valsts akciju sabiedrība ""Starptautiskā lidosta ”Rīga”” (Publikt företag ”International airport ”Rīga””).

LITAUEN

Flygplatser som bedrivs enligt Lietuvos Respublikos aviacijos įstatymas (Žin., 2000, nr 94-2918) and Lietuvos Respublikos civilinės aviacijos įstatymas (Žin., 2000, nr 66-1983).

Valstybės įmonė "Oro navigacija" (publikt företag "Oro navigacija") som bedrivs enligt Lietuvos Respublikos aviacijos įstatymas (Žin., 2000, nr 94-2918) och Lietuvos Respublikos civilinės aviacijos įstatymas (Žin., 2000, nr 66-1983).

Andra enheter som är verksamma på området för flygplatsanläggningar och som överensstämmer med bestämmelserna i Lietuvos Respublikos viešųjų pirkimų įstatymas (Žin., 2002, nr 118-5296).

UNGERN

Flygplatser som bedrivs på grundval av ett tillstånd i enlighet med lag XCVII från 1995 om luftfartstrafik (1995. évi XCVII. törvény a légiközlekedésről).

Budapest Ferihegy International Airport som förvaltas av Budapest Ferihegy International Airport Operator Plc. (Budapest Ferihegy Nemzetközi Repülőtér som förvaltas av Budapest Ferihegy Nemzetközi Repülőtér Üzemeltetési Rt.) på grundval av lag XVI från 1991 om koncessioner (1991. évi XVI. törvény a koncesszióról), lag XCVII från 1995 om luftfartstrafik (1995. évi XCVII. törvény a légiközlekedésről), dekret nr 45/2001. (XII. 20.) KöViM från ministeriet för transport och vattenförvaltning om avveckling av luftfartstrafik och flygplatsförvaltning och inrättandet av Hungaro Control Hungarian Air Navigation Services (45/2001. (XII. 20.) KöViM rendelet a Légiforgalmi és Repülőtéri Igazgatóság megszüntetéséről és a HungaroControl Magyar Légiforgalmi Szolgálat létrehozásáról).

MALTA

L-Ajruport Internazzjonali ta" Malta (Malta International Airport).

POLEN

Przedsiębiorstwo Państwowe "Porty Lotnicze" (det statliga företaget ”Polish Airports”).

SLOVENIEN

Javna civilna letališča, skladno z Zakonom o letalstvu (Uradni list RS, 18/01).

SLOVAKIEN

Den upphandlande enheten definieras i artikel 3.2 och 3.3 i lag nr 263/1999 Z. z. om offentlig upphandling, i dess senaste lydelse, som en rättslig enhet som bedriver civil luftfart genom att inrätta och driva civila flygplatser och flygplatsanläggningar (Lag nr 143/1998 Z.z. i dess senaste lydelse – t.ex. Flygplatser – Letisko M.R. Štefánika, Letisko Košice – Barca, Letisko Poprad – Tatry, Letisko Sliač, Letisko Piešťany – som förvaltas av Slovenská správa letísk /Slovak Airports Administration/ och som är verksam på grundval av tillstånd som utfärdats av ministeriet för transport, post och telekommunikationer i Slovakien i enlighet med 32§ i lag nr 143/1998 Z. z. om civilflyg).”;

(e) följande skall läggas till ”(e) Upphandlande enheter inom området hamnar och andra terminaler”:

”TJECKIEN

Hamnoperatörer (avsnitt 2 b) i lag nr 199/1994 Sb. om offentlig upphandling).

ESTLAND

Enheter som är verksamma enligt artikel 5 i lagen om offentlig upphandling (RT I 2001, 40, 224) och artikel 14 i lagen om konkurrens (RT I 2001, 56 332).

CYPERN

Den cypriotiska hamnmyndigheten inrättades genom lagen om den cypriotiska hamnmyndigheten från 1973 (Η Αρχή Λιμένων Κύπρου, που εγκαθιδρύθηκε από τον περί Αρχής Λιμένων Κύπρου Νόμο του 1973).

LETTLAND

Myndigheter som förvaltar hamnar i enlighet med lagen "Likums par ostām":

Rīgas brīvostas pārvalde (Rīga frihamnsmyndighet)

Ventspils brīvostas pārvalde (Ventspils frihamnsmyndighet)

Liepājas ostas pārvalde (Liepāja hamnmyndighet)

Salacgrīvas ostas pārvalde (Salacgrīva hamnmyndighet)

Skultes ostas pārvalde (Skulte hamnmyndighet)

Lielupes ostas pārvalde (Lielupe hamnmyndighet)

Engures ostas pārvalde (Engure hamnmyndighet)

Mērsraga ostas pārvalde (Mērsrags hamnmyndighet)

Pāvilostas pārvalde (Pāvilosta hamnmyndighet)

Rojas ostas pārvalde (Roja hamnmyndighet).

LITAUEN

Valstybės įmonė "Klaipėdos valstybinio jūrų uosto direkcija" (det statliga företaget "Klaipėda State Seaport Authority") som är verksamt enligt Lietuvos Respublikos Klaipėdos valstybinio jūrų uosto įstatymas (Žin., 1996, nr 53-1245).

Valstybės įmonė "Vidaus vandens kelių direkcija" (det statliga företaget ”Inland Waterways Administration”) som är verksamt enligt Lietuvos Respublikos vidaus vandenų transporto kodeksas (Žin., 1996, nr 105-2393).

Andra enheter som är verksamma inom området för havs- och inlandshamnar eller andra terminaler och som överensstämmer med bestämmelserna i Lietuvos Respublikos viešųjų pirkimų įstatymas (Žin., 2002, nr 118-5296).

UNGERN

Publika hamnar som bedrivs helt eller delvis av staten i enlighet med lag XLII från 2000 om vattentransport (2000. évi XLII. törvény a vízi közlekedésről).

MALTA

L-Awtorita' Marittima ta' Malta (Malta Maritime Authority).

POLEN

Podmioty zajmujące się zarządzaniem portami morskimi lub śródlądowymi i udostępnianiem ich przewoźnikom morskim i śródlądowym. (Enheter som förvaltar havs- eller inlandshamnar och upplåter dem för användning för sjötransportörer och transportörer på inre vattenvägar).

SLOVENIEN

Morska pristanišča v državni ali delni lasti države, ko opravljajo gospodarsko javno službo, skladno s Pomorskim zakonikom (Uradni list RS, 26/01).

SLOVAKIEN

Den upphandlande enheten definieras i artikel 3.2 och 3.3 i lag nr 263/1999 Z. z. om offentlig upphandling, i dess senaste lydelse, som en rättslig enhet som är verksam på området för inlandssjöfart genom att underhålla vattenvägar och genom att inrätta och underhålla offentliga hamnar och vattenvägar (Lag nr 338/2000 Z. z.– t.ex. Prístav Bratislava, Prístav Komárno, Prístav Štúrovo)."

Utfärdat i Bryssel/Bern

För Gemensamma kommittén Ordförande

Chef för den parts delegation som inteinnehar ordförandeskapet

[1] EGT L 114, 30.4.2002, s. 430.

[2] EUT L 236, 23.9.2003, s. 53; se sidorna 86 och följande.

[3] Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/17/EG av den 31 mars 2004 om samordning av förfarandena vid upphandling på områdena vatten, energi, transporter och posttjänster (försörjningsdirektivet), EUT L 134, 30.4.2004, s. 1.

[4] EGT L 199, 9.8.1993, s. 84.

[5] EGT L 114, 30.4.2002, s. 1.

[6] EGT L 114, 30.4.2002, s. 430.