Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om "Utbildningens europeiska dimension: karaktär, innehåll och framtidsutsikter"

(2001/C 139/16)

Den 2 mars 2000 beslutade Ekonomiska och sociala kommittén att i enlighet med artikel 23.3 i arbetsordningen utarbeta ett yttrande(1) om "Utbildningens europeiska dimension: karaktär, innehåll och framtidsutsikter".

Sektionen för sysselsättning, sociala frågor och medborgarna som ansvarade för det förberedande arbetet antog sitt yttrande den 31 januari 2001. Föredragande var Christofóros Koryfídis och medföredragande Bernd Rupp.

Vid sin 379:e plenarsession den 28 februari-1 mars 2001 (sammanträdet den 1 mars 2001) antog Ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 100 röster för, 4 emot och 5 nedlagda röster.

1. Inledning

1.1. Informationsrapporten om "Utbildningens europeiska dimension: karaktär, innehåll och framtidsutsikter" är en resurs inför ESK:s fortsatta arbete. Vilket inflytande den kommer att ha på utvecklingen av Europas utbildningsväsende kan bedömas först med en viss eftersläpning. Det måste också gå en tid innan man kan utvärdera dess kvalitativa dimension, men rapporten utgör redan en text som samlar inte bara sakuppgifter utan också ståndpunkter i utbildningsfrågor från det organiserade civila samhällets sida. Den har redan möjliggjort ett substantiellt bidrag i detta avseende genom att driva en av de uppställda målsättningarna att - i alla fall i någon mån - sätta utbildningen i förgrunden i den politiska, ekonomiska och samhälleliga dialogen.

1.2. Det framgår tydligt att informationsrapporten i stor utsträckning bestämmer innehållet i detta yttrande, men beroende på att utvecklingen gått vidare tas inte alla dimensioner och inslag i rapporten upp här. Därför bifogas både informationsrapporten och dess bilaga, och de utgör en integrerad del av yttrandet.

1.3. Parallellt med utarbetandet av informationsrapporten, under den portugisiska ordförandeskapsperioden (första halvåret 2000), var aktivitetsnivån hög med avseende på utbildningsfrågorna inom samtliga institutioner på europeisk nivå (Europaparlamentet, rådet och kommissionen). Ansträngningarna utgick från konstaterandet att utbildning inte längre framstod som bara ett medel för utvecklingen, utan som ett element som är avgörande för den, och samtidigt ett av dess grundläggande mål(2). Vid Europeiska rådets möte den 23-24 mars 2000, inom ramen för EU:s nya strategiska mål för det kommande årtiondet "att bli världens mest konkurrenskraftiga och dynamiska kunskapsbaserade ekonomi, med möjlighet till hållbar ekonomisk tillväxt med fler och bättre arbetstillfällen och en högre grad av social sammanhållning"(3), fattades bland annat följande beslut:

- Man tänker sig ett nytt sätt att angripa utbildnings- och yrkesutbildningsfrågorna, där man konstaterar att "de europeiska utbildningssystemen måste anpassas både till kunskapssamhällets krav och behovet av att öka sysselsättningsnivån och förbättra sysselsättningens kvalitet". Därmed införs en genomgripande breddning av den länk som hittills förenat utbildningsväsendet och medborgarna, genom att ge dem "skräddarsydda utbildningsmöjligheter för målgrupper under livets olika skeden". Detta angreppssätt baseras på tre huvudlinjer: "utveckling av lokala utbildningscentrum, främjande av nya grundläggande färdigheter, särskilt i fråga om informationsteknik, samt klarare och tydligare utbildningsbevis"(4). Europeiska rådet uppmanar därför medlemsstaterna, i överensstämmelse med sina konstitutionella bestämmelser, rådet och kommissionen att inom respektive kompetensområde vidta de åtgärder som krävs, för att uppfylla följande mål:

- Investeringar per capita i mänskliga resurser bör väsentligt ökas år för år.

- Antalet personer mellan 18 och 24 år som enbart har lägre sekundärutbildning och som inte är under vidareutbildning bör halveras senast 2010.

- Skolor och utbildningscentrum som alla bör ha Internetuppkoppling, bör utvecklas till lokala utbildningscentrum för många ändamål som är öppna för alla, och de skall utnyttja de bästa metoderna för att arbeta med en lång rad olika målgrupper; partnerskap för lärande bör upprättas mellan skolor, utbildningscentrum, företag och forskningsanläggningar för ömsesidig nytta.

- Inom en europeisk ram bör de nya grundläggande färdigheter som skall ges genom livslångt lärande definieras: IT-kunskaper, främmande språk, teknisk kultur, entreprenörskap och sociala färdigheter. Ett europeiskt utbildningsbevis för grundläggande IT-kunskaper, med decentraliserade certifieringsförfaranden, bör inrättas för att främja kunskaper i digital teknik i hela unionen.

- Före utgången av 2000 bör instrument utformas för att främja rörlighet för studenter, lärare och utbildnings- och forskningspersonal, både genom att man på bästa sätt utnyttjar de befintliga gemenskapsprogrammen (Sokrates, Leonardo, Ungdom) genom att undanröja hinder och genom en större genomblickbarhet vid erkännande av utbildningsbevis och studie- och utbildningsperioder. Åtgärder bör före utgången av 2002 vidtas för att undanröja hinder för lärares rörlighet och för att locka till sig goda lärarkrafter.

- En gemensam europeisk modell för meritförteckningar, vilken kan användas på frivillig basis, bör utvecklas för att underlätta rörligheten och som kan tjäna som ett stöd i bedömningen av inhämtad kunskap, både av utbildningsanstalter och arbetsgivare(5).

Samma rådsmöte "anmodar rådet (utbildning) att allmänt dryfta konkreta framtida mål för utbildningssystemen med fokusering på gemensamma intressen och prioriteringar och respekt för den nationella mångfalden i syfte att bidra till Luxemburgprocessen och Cardiffprocessen och för att lägga fram en mer omfattande rapport inför Europeiska rådet under våren 2001"(6).

- En integrerad handlingsplan för ett elektroniskt Europa (e-Europa) kommer att utarbetas. Inom ramen för detta program skall man bland annat garantera samtliga skolor i EU tillgång till Internet före slutet av 2001, och ge all pedagogisk personal som behöver det möjlighet att lära sig utnyttja nätet och multimediatillämpningar före slutet av 2002.

- Ett europeiskt forskningsområde kommer att skapas, med bland annat följande mål(7):

- Utarbeta mekanismer för inrättande av nätverk för nationella och gemensamma forskningsprogram på frivillig basis runt fritt valda målsättningar.

- Uppmärksamma högkvalitativa insatser på forskningsområdet.

- Förbättra miljön för privata forskningsinvesteringar och partnerskap för forskning och utveckling.

- Vidta åtgärder för att senast 2002 undanröja hinder för forskares rörlighet i Europa och att dra till sig och behålla de stora forskartalangerna i Europa.

- Säkerställa att ett gemenskapspatent, inklusive bruksmönster, finns tillgängligt före utgången av 2001.

1.3.1. Utbildningsministrarna, församlade i rådet den 8 juni 2000, noterade att "rådet är berett att utföra Europeiska rådets uppdrag"(8). Konkret är man beredd att bidra till en rapport om utbildningsväsendets framtida utmaningar och mål som skall läggas fram för det extra rådsmötet i Stockholm sommaren 2001, i enlighet med slutsatserna från Lissabon.

1.3.2. Vid samma utbildningsministermöte i rådet föredrogs, och välkomnades, kommissionens meddelande om initiativet "e-learning - att utforma morgondagens utbildning" av den 24 maj 2000. Initiativet ansluter till vissa nyckelelement i slutsatserna från Europeiska rådet i Lissabon på området för utvecklingen av kunskapssamhället, och det syftar till att konkretisera initiativet "e-Europa" inom grund- och yrkesutbildningen. Det gäller att närmare definiera utbildningens roll för spridningen av den digitala tekniken över hela Europa, så att alla européer får de kunskaper som behövs för att utnyttja den. Efter att ha tagit del av den europeiska rapporten om kvaliteten i skolväsendet och dess 16 kvalitetsindikatorer, liksom utvecklingen på området för samarbete och kvalitativ utvärdering, uppmanade samma rådsmöte kommissionen att skapa en databas för att sprida kunskap om verktyg som är effektiva när det gäller att utvärdera skolors kvalitet(9).

1.3.3. Slutligen antog Europeiska rådet i Santa Maria da Feira den 19-20 juni 2000 rådets (utbildning) riktlinjer i samband med de utmaningar som utbildningsväsendet bör ta itu med och de mål som det skall uppnå inom kunskapssamhället(10). Man menade att grundutbildning och livslångt lärande är en grundläggande insats för att medborgarna skall utvecklas, för att den sociala sammanhållningen skall stärkas och för att utveckla sysselsättningen.

1.3.4. Det skall betonas att hela denna mobilisering sker under det franska ordförandeskapet(11), som stöder genomförandet av de nämnda besluten och engagerar sig i att de skall utvecklas och preciseras, både på Europaparlamentets och kommissionens nivå. Det franska ordförandeskapet uppmuntrar bland annat följande:

- Att utbildningen skall integreras i riktlinjerna för sysselsättningen.

- Att främja livslångt lärande och dess roll för sysselsättningen.

- Att handlingsplanen e-Europa skall sättas i verket.

- Att man avlägsnar rörlighetshindren för studerande, pedagoger och forskare (utbildningsministrarnas möte den 30 september 2000).

- Att fullfölja ändring och förenkling av direktiven om erkännande av examensbevis.

- Att europeisk ungdom redan i skolan skall få gemensamma kulturella referenspunkter via kunskaper i två främmande språk utöver modersmålet, och att den europeiska dimensionen skall föras in i historiekurserna.

- Att ett program för elektronisk inlärning skall tillämpas över hela EU.

1.3.4.1. De ståndpunkter som formulerades vid utbildningsministrarnas möte den 9 november 2000 inom ramen för det franska ordförandeskapet innebär att avsevärda framsteg gjorts för att främja utbildningens europeiska dimension. Bland annat tar man upp följande:

- Rörligheten och anslutande handlingsplan (42 vägledande åtgärder som syftar till att utveckla rörligheten och avlägsna hindren på detta område).

- De framtida målsättningarna för det europeiska utbildningsväsendet (förbättrad undervisningskvalitet, bättre tillgång till utbildning för samtliga unionsmedborgare).

- Främjande av den öppna samordningsmetoden i enlighet med slutsatserna från Europeiska rådet i Lissabon.

- Strukturering av utbildningsvillkoren som en funktion av anställbarheten.

1.3.4.2. Vad beträffar rörligheten utgör den resolution som antogs vid det europeiska toppmötet i Nice (7-8 december 2000) ett avgörande framsteg. Där betonas "att en utvecklad rörlighet för ungdomar, skolungdomar, studenter, forskare och alla som är under utbildning och deras lärare är ett viktigt politiskt mål" som de 15 stats- och regeringscheferna uttryckligen förbinder sig att förverkliga.

1.3.4.3. Kommissionens promemoria(12) med preciseringar om införandet av det livslånga lärandet och om hur det skall realiseras är också av stor vikt. Dokumentet understryker att livslångt lärande i dag måste inriktas på två lika viktiga mål:

- Att stimulera till aktiv medverkan i åtgärder med social prägel.

- Att öka anställbarheten.

1.4. ESK fäster särskild vikt vid Europeiska rådets ställningstaganden i Lissabon beträffande de krav som den moderna utbildningen ställer i Europa. Dessa relevanta och kraftfulla ställningstaganden kan faktiskt få en avgörande betydelse för de europeiska framtidsperspektiven i detta avseende. De kan också erbjuda de nödvändiga förutsättningarna för att skapa ett framtida europeiskt utbildningsområde som kan komplettera befintliga regionala och nationella system och täppa till eventuella luckor. Slutligen kan de dessutom ge breda grupper inom det europeiska samhället en impuls att delta i skapandet av en ny verklighet som varje dag formas av den globala utveckling som äger rum i tekniskt, ekonomiskt, socialt och politiskt hänseende.

1.4.1. Mot den bakgrunden vill ESK ge sitt arbete i utbildningsfrågor en ny inriktning som är anpassad till denna nya verklighet. Avsikten är att noga undersöka både den allmänna filosofin bakom Europeiska rådets ställningstaganden och de konkreta åtgärdsförslag som presenterats.

1.4.2. Det är välkommet att Europeiska rådets beslut i Lissabon bekräftar de farhågor som kommittén sedan en tid tillbaka har uttryckt när det gäller utbildningen i Europa och dess framtidsutsikter. Flera av kommitténs ställningstaganden har också övertagits av Europeiska rådet och förts fram i besluten i Lissabon. Med utgångspunkt i sina sakkunskaper och tidigare arbeten redovisar kommittén därför med glädje sina synpunkter på detta ämne, både när det gäller själva förfarandena och innehållet i besluten från Lissabon. Syftet med dessa synpunkter är naturligtvis att täppa till de luckor som finns samt att räta ut vissa frågetecken och lyfta fram andra.

2. Allmänna kommentarer

2.1. Utbildningens framtid i Europa, men också dess roll i den fortsatta europeiska integrationen, har emellanåt varit föremål för intensiva diskussioner och meningsskiljaktigheter inom EU. Dessa åsiktsskillnader försvårar en europeisk utbildningspolitisk strategi och inverkar negativt på EU:s roll i detta avseende. Hittills har EU:s medverkan i huvudsak inskränkt sig till särskilda program för enskilda sektorer och ämnesområden. Omvänt har det europeiska perspektivet - och följaktligen europeiskt innehåll i allmänhet(13) - fått begränsat utrymme i många länders utbildningssystem.

2.2. Kommittén upprepar och bekräftar sitt tidigare uttalande: "Medlemsstaternas utbildningssystem, med de inbördes skillnader och olika särdrag som de uppvisar, utgör utan tvivel en ovärderlig tillgång som inte får gå förlorad. Denna tillgång måste man i stället ta till vara."(14) Men ESK inser också att det finns vissa hinder och svårigheter när det gäller att utforma en utbildningspolitik med europeiskt perspektiv och innehåll. Kommittén framhåller också nödvändigheten av att utveckla en strategi för genomgripande modernisering av utbildningen som omfattar såväl kvalitativa och kvantitativa som strukturella aspekter(15). Denna modernisering kräver att man strävar efter en ny jämvikt mellan det historiska europeiska arvet, det krav som den aktuella situationen i Europa medför och i synnerhet de framtida behov som kan hänföras till det europeiska perspektivet. Moderniseringen måste också bygga på principen att utbildningen inte bara skall tillgodose näringslivets behov, utan också individens mer övergripande behov av att förverkliga sig själv, bland annat kulturellt och socialt. Det krävs ett nytt angreppssätt för att definiera utbildningstid, områden, villkor, resurser och metoder i detta sammanhang. Slutligen behövs också en kvalitativt sett ny skola med(16)

- bredare målsättningar än de nuvarande (som ett svar på de krav som informationssamhället och kunskapssamhället, mångfalden samt den nya europeiska verkligheten och den ekonomiska globaliseringen medför),

- en annorlunda struktur (som ett svar på den nya situation som begreppet livslångt lärande ger upphov till),

- ett bredare utbildningsområde (som ett svar på behovet av längre obligatorisk utbildning och livslångt lärande),

- moderna resurser, metoder och läroplaner (att man lär sig att använda ny teknik, i synnerhet informationsteknik, i utbildningsplanering och i praktiken).

2.3. ESK välkomnar de betydelsefulla synpunkter som framförts av Europeiska rådet vid sammanträdena i Lissabon, Santa Maria da Feira och Nice samt ministerrådets (utbildning) möten den 17 december 1999, 8 juni 2000(17) och 9 november 2000. Det är också positivt att livslångt lärande införs, något som är av stor politisk betydelse. I några medlemsstater arbetar man för övrigt sedan många år tillbaka med detta. Utvecklingen av livslångt lärande som "ett grundläggande inslag i den europeiska sociala modellen", i samarbete med arbetsmarknadens parter och med en europeisk ram för de grundläggande färdigheterna(18) kan helt klart betraktas som ett stort framsteg. Det gäller också Europeiska rådets (Lissabon) uppmaning till medlemsstaterna, rådet och kommissionen att vidta de åtgärder som krävs för att uppnå bland annat följande mål:

- Investeringar (per capita) i mänskliga resurser bör väsentligt ökas år för år.

- Lokala utbildningscentrum för många ändamål som alla bör ha Internetuppkoppling och vara öppna för alla; de skall utnyttja de bästa metoderna för att arbeta med en lång rad olika målgrupper(19).

2.4. Trots de uppenbara framsteg som gjorts när det gäller att skapa rörlighet och en dynamisk beredskap för förändringar inom utbildningen (på alla nivåer och i alla avseenden), kräver ESK att ståndpunkterna från Europeiska rådet i Lissabon lanseras i snabbare takt. Kommittén är också övertygad om att det behövs en samlad insats för att klargöra begreppen och tydligare fastställa de olika nivåernas ansvarsområden och uppgifter med avseende på utbildningsinsatserna. Slutligen föreslår ESK en kontinuerlig uppföljning och utvärdering av samtliga åtgärder. Kommittén är beredd på och begär också att få delta i detta arbete.

2.4.1. I linje med detta vill ESK framföra följande kommentarer och förslag, som bygger på kommitténs informationsrapport om utbildningens europeiska dimension(20):

2.4.1.1. Kommittén anser att den formella utbildningen är en process som huvudsakligen grundar sig på humanistiska värderingar: Denna dimension måste vara närvarande vid varje beslut som fattas, oavsett etapp eller nivå inom utbildningen. I vår tid då utbildningen på ett farligt sätt tenderar att anpassas till den nya teknologiska och ekonomiska verkligheten måste vi mer än någonsin särskilt uppmärksamma utbildningens europeiska dimension. Om medborgarna skall uppfatta den nya teknologiska och ekonomiska verkligheten som meningsfull och acceptera den, måste den vara till gagn för dem själva och samhället. De 15 stats- och regeringschefernas och Europeiska rådets åtagande ger tveklöst en möjlighet att garantera att utbildningen i Europa inte förlorar sina huvudmål eller sin humanistiska identitet.

2.4.1.2. ESK anser att utbildningen kan anpassas till de nya kunskaperna och bli mer effektiv om man stärker dess humanistiska identitet och samtidigt tar fasta på slutsatserna från Europeiska rådets möte i Lissabon. Man måste följaktligen välja åtgärder som skapar kommunikation och samverkan mellan de nationella och regionala utbildningssystemen samt utforma ett europeiskt utbildningssystem där så anses nödvändigt, med respekt för den breda mångfalden i de nationella systemen. På så vis kan man skapa förutsättningar för att på ett effektivt sätt undanröja olika hinder för övergången till informations- och kunskapssamhället.

2.4.1.3. Kommittén framhåller att det inom det organiserade civila samhället råder stor enighet om att utbildningen är en både nationell och europeisk angelägenhet. Det förutsätter bland annat att man på EU-nivå måste stärka dialogen om utbildningsfrågor och systemen för samråd mellan EU-institutionerna och medlemsstaterna i alla utbildningsfrågor. Alla kandidatländer bör dessutom delta i samrådsprocessen och den sociala dialogen.

2.4.1.4. ESK anser också att den förestående nya utbildningen, den nya skolan, som beskrivs ovan, bör präglas av en enhetlig intern logik och tillgodose de lokala, nationella och europeiska utbildningsbehoven. De bör närmare bestämt ha resurser att tillgodose följande:

- Mångfalden av kulturella och språkliga behov i Europa (till följd av invandring och ekonomins utvidgning och globalisering).

- Behov som rör EU-medborgarnas fria rörlighet (t.ex. erkännande av examensbevis).

- Behov som rör införandet av ett permanent livslångt lärande.

2.4.1.5. ESK anser att man bör införa ett delat ansvar för utbildningsområden som rör europeisk integration och utformning av en ny europeisk kultur (en aktiv, mångkulturell och flerspråkig medborgare) samt mer allmänt för områden som, efter överenskommelse med medlemsstaterna, kan bli föremål för konvergens.

2.4.1.6. Slutligen föreslår kommittén att den öppna samordningsmetoden utnyttjas till att dels planera och förbättra livslångt lärande som rör informations- och kunskapssamhället (nya områden), dels inrätta ett modernt europeiskt institut för utbildningsforskning som bland annat samlar in och analyserar europeisk utbildningsstatistik, som kan förmedlas till medlemsstaterna och bidra till ökad objektivitet. De europeiska utbildningsinsatserna accepteras lättare på lokalplanet om de rör nya utbildningsområden och har en vetenskaplig grund. Omvänt förkastas ofta insatser som rör traditionell utbildning, i synnerhet om de inte är vetenskapligt underbyggda.

2.5. ESK fäster särskild vikt vid skapandet av ett europeiskt utbildningsområde som med hänsyn till den senaste utvecklingen har ett bredare innehåll och kan utvecklas till ett europeiskt utbildnings- och kulturområde. Ett sådant område innefattar inte bara en europeisk utbildningsdimension, utan också alla utmaningar och förfaranden på utbildningsområdet som berör de europeiska medborgarna. Ett självklart inslag i detta område är följaktligen att europeiska medborgare i alla åldrar får möjlighet till livslångt lärande och kan bli väl förtrogna med informationssamhällets möjligheter. I detta område bör också ingå att alla medborgare är medvetna om den nya verklighet som skapats av globaliseringen samt att alla måste genomgå den svåra anpassningen till den ökande takten och de snabba förändringar som förorsakats av den moderna tekniken. I detta område ingår slutligen att förmedla en ny europeisk kultur, en europeisk integrationskultur, som kommer att forma Europa och européerna under det nya årtusendet, dock utan vi gör avkall på Europas historiska arv.

2.5.1. Det får inte råda en konkurrensrelation mellan det europeiska utbildningsområdet och motsvarande nationella och regionala områden. Det bör snarare handla om en samarbetsinriktad relation och en växelverkan där de olika nivåerna kompletterar varandra. Gemensamma mål - och det sätt på vilket dessa mål skall uppnås - utgör tillsammans med utbyte av god praxis, lärarkrafternas och studenternas rörlighet, sammankoppling i nätverk, kvalitetsinriktade utvärderingar och jämförande statistik (inbegripet elektronisk kommunikation) beröringspunkter för de olika ländernas nationella utbildningspolitik. Samtidigt utgör allt detta också en grund för konvergens på ett gemensamt europeiskt plan och för handlingsalternativ och åtgärder på utbildningsområdet (innehåll).

2.5.2. I det avseendet anser ESK att tiden är mogen för konkreta strategiska åtgärder från Europeiska unionens sida (definition av det europeiska utbildnings- och kulturområdets karaktär och innehåll). I detta syfte bör man föra en innehållsrik och välförberedd dialog mellan alla berörda parter och nivåer. Denna dialog har i viss mån redan inletts i och med besluten i Lissabon, och kommittén är redo att delta i den.

3. Särskilda kommentarer

3.1. Mot bakgrund av Europeiska rådets och ministerrådets senaste ståndpunkter och deras tidigare arbeten, vill ESK framhålla följande när det gäller den ovannämnda dialogen:

3.1.1. Man bör snarast mobilisera alla krafter för att uppfylla målsättningarna och genomföra besluten från Europeiska rådets möten i Lissabon, Santa Maria da Feira och Nice. Den viktigaste frågan i detta sammanhang är informationen till de nationella utbildningssystemen och de europeiska medborgarna. Det centrala ansvaret för en välplanerad och fullödig informationsstrategi bör enligt ESK:s mening ligga hos Europeiska kommissionen. En viktig roll i denna strategi kan spelas av aktörerna i det befintliga utbildningssamhället (utbildare, föräldrar, studenter och elever) samt naturligtvis också av arbetsmarknadens parter, och av det organiserade civila samhället i allmänhet.

3.1.2. Kommittén föreslår att man i högre grad preciserar vad som menas med vissa mål och roller samt särskild behörighet. Rent generellt är det viktigt att snabbt inventera, fastställa och sprida information om följande:

- målen för livslångt lärande,

- de nya basfärdigheterna,

- metoder för kompetenserkännande,

- den roll som den nya skolan bör spela i vid bemärkelse såsom "lokala utbildningscentrum för många ändamål som är öppna för alla"(21),

- den högre utbildningens nya funktion och den allmänna ram inom vilken utbildningens olika dimensioner skall ta form.

3.1.2.1. Kommittén vill värna om vissa idéer i fråga om livslångt lärande och anser att det livslånga lärandet utgör en mycket central punkt i arbetet med att öka EU-medborgarnas kunskaper om logiken bakom informationssamhället(22), den nya tekniken och "den nya ekonomin". Vi kommer därigenom att kunna anpassa oss till den nya företagarandan och skaffa nya sociala färdigheter. Kommittén anser också att det livslånga lärandet kan bidra till att vi hittar kloka lösningar på de problem som uppstår när samhället får en ny livsrytm och allt sker mycket snabbare enligt en ny logik som bygger på ovannämnda utmaningar. Inom ramen för det livslånga lärandet kan dagens aktiva EU-medborgare bidra till att påverka världsutvecklingen på politiskt, ekonomiskt och tekniskt plan.

3.1.2.2. Kommittén föreslår att en serie banbrytande europeiska pilotåtgärder som tar hänsyn till befintliga mönster utvecklas i anslutning till nätverken för utbyte av erfarenheter, programvara, forum för sommarutbyte, utveckling av europeiska utbildningssystem osv.

3.1.2.3. Vad beträffar skolans aktuella, mångfacetterade roll vill kommittén understryka att det finns gränser för effektiviteten. Skolan kan inte lösa alla problem i samhället. I detta sammanhang föreslår kommittén en ny skola som är

- demokratisk, engagerande och framsynt när det gäller planeringen av verksamheten,

- effektiv i förverkligandet av denna planering,

- öppen och mångfacetterad i bemärkelsen att den vänder sig till alla medborgare i den region där den har sin verksamhet, under hela deras livstid, på ett sätt som bidrar till att uppfylla alla behov för deras enskilda och yrkesmässiga utveckling och som tar särskild hänsyn till särdrag och mångfald,

- flexibel och har förmåga att anpassa sig dynamiskt till den aktuella förändringsrytmen, oavsett vilken form den tar sig,

- nyskapande på forsknings- och problemlösningsområdet,

- präglad av företagsamhet i de samarbetsprojekt som den bygger upp, i syfte att hitta lösningar på arbetsmarknads- och sysselsättningsproblem samt skapa en företagaranda,

- attraktiv i bemärkelsen att den lockar till sig medborgare (särskilt personer med särskilda behov), men också i fråga om att den skall kunna dra till sig och behålla pedagogiskt begåvade människor,

- kommunicerande, med avseende på att den hela tiden måste vilja bygga ut utbytet inom unionen, kontakterna och nätverkssamarbetet; en kunskapsskola i bemärkelsen att den måste tillämpa logik och kontinuerliga forskningsmekanismer och kontrollera att kunskaperna är giltiga; en informationsskola i bemärkelsen att den måste göra det möjligt för de medborgare som den står i kontakt med att skaffa korrekt information på kontinuerlig basis,

- lokal och regional, med avseende på att den skall skapa direkta kopplingar till lokalsamhället och medborgaren,

- nationell, som skyddar, odlar och utvecklar de kultur- och civilisationselement som präglar nationen,

- europeisk, i bemärkelsen att den deltar i de europeiska insatser som i dag görs på utbildningsområdet och i utarbetandet av dessa, men också i fråga om att odla, utnyttja och bevara Europas värdesystem, den sociala modellen och dess uppbyggnadshistoria (skälen bakom dess framväxt, EU:s funktionssätt, unionens politik, medborgarnas skyldigheter och rättigheter).

3.1.2.4. Med avseende på gränser och innehåll i utbildningens olika gestaltningar och dimensioner har kommittén följande kommentarer:

- Kommittén anser att livslångt lärande bör kopplas till den undervisning som ges inom utbildningsväsendet. Följden av detta blir att den formella utbildningen nu bör få en långsiktig dimension och att det livslånga lärandet bör definieras som ett av statens åligganden. Det innebär också att övergångarna mellan den obligatoriska utbildningen och det livslånga lärandet bör vara steglösa och väletablerade, samt att de båda formerna skall stödja varandra.

- Förskolan är den första - och mycket centrala - delen av den obligatoriska utbildningen, och längden på den obligatoriska formella utbildningen, utom förskolan, bör motsvara de nya målsättningarna. Kursplanerna för denna period bör breddas så att de innefattar det kunnande och de baskunskaper som de nya utmaningarna förutsätter (informationssamhället, den nya ekonomin, det nya läget i Europa osv.). Det är också under denna period som åtgärder bör vidtas för att angripa problemen med funktionell och teknisk analfabetism, så att det livslånga lärandet kan fungera utan hinder.

- Undervisningsinsatser för barn med särskilda behov bör inledas så fort man upptäcker omständigheter som tyder på att detta behov finns, oavsett barnets ålder, eller om man ser en risk för att utvecklingshinder skall uppkomma.

4. Rekommendationer

Med tanke på de mycket betydelsefulla beslut för den europeiska utbildningen som fattats och på basis av

- de ståndpunkter som uttryckts av de ekonomiska och sociala intressegrupper som kommittén företräder, och

- kommitténs arbeten i fråga om grund- och yrkesutbildning

vill ESK framföra följande rekommendationer till Europaparlamentet, rådet och kommissionen:

4.1. Ansträngningarna att skapa ett verkligt europeiskt utbildnings- och lärdomsområde bör fortsätta och intensifieras. Detta område kommer att ta vara på vår mångfald och omvandla den till kompletterande kvaliteter, samtidigt som det bygger upp den gemensamma europeiska politiska medvetenhet som behövs i dag. Det kommer att fungera i samverkan med och som komplement till de nationella och regionala områdena, där båda parter drar nytta av varandra. Ett sådant utbildningsområde är ett absolut villkor för att våra ekonomiska resultat skall förbättras ytterligare. Som ett inslag i en metod för öppen samordning och klart definierad jämförande utvärdering rekommenderar ESK att det europeiska området skall omfatta

- områden med koppling till den europeiska integrationen och formandet av den moderna europeiska medborgarens medvetande,

- nya utbildningsområden såsom livslångt lärande och sådana som berör informationssamhället och den nya ekonomin.

4.2. Särskild uppmärksamhet behöver ägnas åt hur detta europeiska lärdoms- och utbildningsområde är konstruerat. Det gäller att ta hänsyn till att det krävs omfattande förändringar i enskildas och lokalsamhällens tänkesätt. Det bör stå klart att processen att skapa ett kunskapens och den nya ekonomins Europa bör drivas medvetet och under samförstånd. Det skall också klargöras att en modernisering av skolvärlden i första hand innebär att den anpassas till att motsvara vår tids medborgares och samhällets behov, till exempel de som uppstår genom den europeiska integrationen, globaliseringen, den moderna tekniken och anställbarhetsfrågorna.

4.3. Alla typer av rörlighet inom utbildningsväsendet bör prioriteras: elektronisk och fysisk rörlighet, pedagogers och studerandes rörlighet samt rörligheten för nya tankegångar och spridning av välfungerande lösningar. Handlingsplanen i denna fråga och resolutionen från Europeiska rådet i Nice är utomordentligt positiva steg i detta sammanhang, och de kan komma att förstärka eller bygga nya broar mellan de nationella utbildningssystemen. Enligt ESK:s uppfattning måste slutmålet för alla ansträngningar att avlägsna rörlighetshinder på utbildningsområdet vara att varje europeisk medborgare ges möjlighet att - om så bara en kortare period - studera i ett annat EU-land än det egna. ESK anser att detta bör vara en rättighet för de europeiska medborgarna.

4.4. Enligt ESK:s uppfattning är det livslånga lärandet nyckeln till att göra de europeiska medborgarna förtrogna med informationssamhället, den nya tekniken och den nya ekonomin. Vi rekommenderar därför maximala insatser på grundval av kommissionens PM om livslångt lärande, i samarbete med arbetsmarknadens parter, samt att inlärningscentra med brett spektrum snarast utvecklas för att svara för bland annat detta.

4.5. Kommittén betraktar "e-learning"-initiativet som en hörnsten i Europas ansträngningar att föra in medborgarna i den digitala tidsåldern, och mer specifikt att främja Internetutnyttjande, nätverk mellan utbildningsinstitutioner och utveckling av den virtuella rörligheten. Vi rekommenderar följaktligen att man snarast eliminerar hindren för en verksam utveckling av detta initiativ, där de viktigaste är den elektroniska infrastrukturens kostnad och kvalitet, anslutningskostnaderna, det digitala programinnehållet och Internets språkliga realiteter.

4.6. ESK bedömer att den föreslagna metoden för öppen samordning, på basis av jämförande utvärdering, kommer att fungera bra och främja uppbyggnaden av ett dynamiskt europeiskt lärdoms- och utbildningsområde. Vi rekommenderar därför att man lägger sig vinn om att dessa uppgifter är tillförlitliga och jämförbara.

4.7. Bortanför utbildningens europeiska dimension och det europeiska lärdoms- och utbildningsområdet vill ESK betona behovet av att utbildningen även fortsättningsvis bygger på de övergripande humanistiska värderingarna. Vi rekommenderar därför att alla planeringsalternativ inom utbildningen skall ligga i linje med dessa värderingar.

4.8. Kommittén erkänner och understryker utbildningens centrala roll i den framtida europeiska integrationen, och rekommenderar att alla ansträngningar görs för att hålla den i förgrunden i Europas politiska, ekonomiska och sociala liv. Detta kan åstadkommas genom att man utvecklar en öppen, kontinuerlig och substantiell dialog om i vilken riktning Europas utbildningsväsende skall utvecklas under 2000-talet, med medverkan av alla parter - EU-institutionerna, medlemsstaterna och kandidatländerna, arbetsmarknadsparterna och alla andra typer av ekonomiska och sociala organisationer, utbildningssakkunniga och alla engagerade europeiska medborgare. ESK är beredd att delta i denna dialog.

Bryssel den 1 mars 2001.

Ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

Göke Frerichs

(1) Den 27 maj 2000 beslutade Ekonomiska och sociala kommitténs presidium att i enlighet med artikel 26 i arbetsordningen utarbeta en informationsrapport om "Utbildningens europeiska dimension: karaktär, innehåll och framtidsutsikter".

Efter diskussion den 13 juni 2000 i sektionen för sysselsättning, sociala frågor och medborgarna, som fick i uppgift att bereda kommitténs arbete i frågan, antogs enhälligt det utkast till informationsrapport som utarbetats av studiegruppen (föredragande: Christofóros Koryfídis, medföredragande: Bernd Rupp). Under sammanträdet den 13 juli 2000 godkände plenarförsamlingen sektionens beslut och beslutade översända informationsrapporten till de övriga EU-institutionerna.

(2) Unescos rapport om utbildningen inför 2000-talet, Jacques Delors inledningstext.

(3) Europeiska rådet i Lissabon (23-24 mars 2000), ordförandeskapets slutsatser - http://ue.eu.int/council/off/conclu/mar2000/index. htm (punkt 5). Se också ESK:s yttrande i anslutning till detta (CES 244/2000, punkterna 5 och 8) till Lissabontoppmötet.

(4) Samma dokument, punkt 25.

(5) Samma dokument, punkt 26.

(6) Samma dokument, punkt 27.

(7) För detaljer, se samma dokument, punkt 13.

(8) Samma dokument, punkt 27 och rådet (utbildning) den 8 juni 2000.

(9) Se pressmeddelandet från rådets (utbildning) 2270:e möte den 8 juni 2000.

(10) Ordförandeskapets slutsatser (Europeiska rådet i Santa Maria da Feira) från den 19-20 juni 2000, punkt 32.http://presidence.europe.fr/pfue/static/acces3.htm.

(11) Se det franska ordförandeskapets prioriteringar, punkt 1, andra strecksatsen. http://presidence.europe.fr/pfue/static/acces3/htm.

(12) Se SEK(2000) 1832.

(13) http://www.ces.eu.int/en/org/fr_org_6_sections.htm.

(14) http://www.ces.eu.int/en/org/fr_org_6_sections.htm.

(15) Se punkt 3.1.

(16) Samma dokument.

(17) Se punkterna 1.3, 1.3.1 och 1.3.2.

(18) Ordförandeskapets slutsatser (Europeiska rådet i Lissabon) från den 23-24 mars 2000, punkterna 26 och 29.

(19) Se föregående fotnot (punkt 26).

(20) "Sysselsättning, ekonomiska reformer och social sammanhållning" - EGT C 117, 26.4.2000. "Europeiskt samarbete om kvalitetsbedömning inom skolutbildningen" - EGT C 168, 16.6.2000.

(21) Se slutsatserna från Europeiska rådets möte i Lissabon, 23-24 mars 2000, punkt 26, tredje strecksatsen.

(22) EGT C 117, 26.4.2000.