Särskild rapport Hur beräknar, minskar  
och kompenserar EU:s 
institutioner och organ 
sina växthusgasutsläpp?SV 2014  nr 14
EUROPEISKA
REVISIONSRÄTTEN
EUROPEISKA REVISIONSRÄTTEN  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tfn. +352 4398-1
E-post: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
En stor mängd övrig information om Europeiska unionen är tillgänglig på internet  
via Europa-servern ( http://europa.eu ).
Luxemburg: Europeiska unionens publikationsbyrå, 2014
ISBN 978-92-872-0879-8
doi:10.2865/70071
© Europeiska unionen, 2014
Kopiering tillåten med angivande av källan.
Printed in Luxembourg
SV 2014  nr 14
Särskild rapport Hur beräknar, minskar 
och kompenserar EU:s 
institutioner och organ 
sina växthusgasutsläpp?
(i enlighet med artikel 287.4 andra stycket i fördraget om 
Europeiska unionens funktionssätt)
02
 Innehåll
Punkt
 Ordlista
I –VII Sammanfattning
1–7 Inledning
1–2 Europeiska unionens miljöpolitik syftar till en hög skyddsnivå
3–4 Europeiska unionen prioriterar att förhindra en farlig klimatförändring
5–7 Offentliga förvaltningar spelar en viktig roll i insatserna för att uppnå klimatmålen
8–11 Revisionens inriktning och omfattning samt revisionsmetod
12–101 Iakttagelser
12–61 EU:s institutioner och organ har inga gemensamma strategier för att övervaka och begränsa sina 
växthusgasutsläpp
12–29 Hela koldioxidavtrycket från EU:s institutioner och organ är inte känt och den ofullständiga informationen 
riskerar att undergräva rapporteringens trovärdighet
30–43 Det finns belägg för att EU:s institutioner och organ totalt sett har minskat sina utsläpp men bara när det 
gäller energiförbrukningen i byggnader
44–51 Över hälften av de granskade EU‑institutionerna och EU‑organen hade inte fastställt några kvantifierade 
mål för minskningen av sina utsläpp och endast två hade kvantifierade mål för 2020
52–61 Kompensation för resterande utsläpp används i begränsad utsträckning och EU:s institutioner och organ 
har inte någon gemensam metod
62–101 EU:s institutioner och organ utnyttjar inte fullt ut de miljöledningsverktyg som kommissionen 
rekommenderar
62–76 Införandet av unionens miljölednings ‑ och miljörevisionsordning Emas går långsamt
77–89 Miljöanpassad upphandling är ett alternativ snarare än en skyldighet enligt gällande bestämmelser och 
endast några få använde sådan upphandling systematiskt
90–101 Gröna byggnadsnormer för energiprestanda används inte systematiskt för nya byggnader och större 
renoveringsprojekt
03 Innehåll
102–114 Slutsatser och rekommendationer
 Bilaga  — Revisionsmetod för bedömningen av miljöanpassad offentlig upphandling
 Svar från
 — Europeiska rådet och Europeiska unionens råd
 — Europeiska kommissionen
 — Europeiska unionens domstol
 — Europeiska centralbanken
 — Europeiska revisionsrätten
 — Europeiska utrikestjänsten
 —  Europeiska e konomiska och sociala kommittén och Europeiska  
unionens regionkommitté
 — Europeiska investeringsbanken
 — Europeiska byrån för luftfartssäkerhet
 — Europeiska miljöbyrån
 — Europeiska läkemedelsmyndigheten
 —  Kontoret för harmonisering inom den inre marknaden (varumärken och 
mönster)
04
 Ordlista
Begränsning : Insatser för att minska utsläppen eller förbättra sänkorna för växthusgaser. Det kan t.ex. handla 
om att använda fossilbränslen effektivare, gå över till energi från förnybara källor, förbättra isoleringen av 
byggnader och öka den skogsbevuxna arealen, eftersom skog fungerar som en sänka som minskar koldioxidhalten 
i atmosfären.
Emas : Europeiska unionens frivilliga miljölednings- och miljörevisionsordning. Ordningen är förenlig med ISO 14001 
men är mer långtgående i fråga om de villkor som ska uppfyllas.
Energi från förnybara energikällor : I direktiv 2009/28/EG om främjande av användningen av energi från 
förnybara energikällor definieras detta begrepp som energi från icke -fossila energikällor, dvs. vindenergi, solenergi, 
aerotermisk energi (luftvärme), geotermisk energi, hydrotermisk energi (vattenvärme) och havsenergi, vattenkraft, 
biomassa, deponigas, gas från avloppsreningsverk samt biogas.
Energieffektivitet : En företeelse är energieffektivare om den levererar mer vid samma eller lägre energitillförsel. 
Ökad energieffektivitet är ett sätt att minska energiförbrukningen eller begränsa ökningen av energiförbrukningen.
Europeisk uppförandekod för energieffektivitet i datacentraler : En frivillig uppförandekod som Europeiska 
kommissionen rekommenderar i arbetet med att ta itu med energiförbrukningen i datacentraler och minska dess 
konsekvenser för miljön, ekonomin och energiförsörjningstryggheten.
GHG‑protokollet ( Greenhouse Gas , GHG) : En frivillig och allmänt använd standard för redovisning och 
rapportering av växthusgasutsläpp, som har tagits fram genom initiativet för GHG -protokollet. Initiativet är 
ett partnerskap av många olika intressenter där företag, icke -statliga organisationer, regeringar med flera 
sammankallats av World Resources Institut , en Washington -baserad icke -statlig miljöorganisation, och World Business 
Council for Sustainable Development , ett Genève -baserat nätverk av internationella företag.
GreenBuilding‑programmet : Europeiska kommissionens frivilliga program för att stödja kostnadseffektiva 
åtgärder för att förbättra energieffektiviteten och införa förnybara energikällor i andra byggnader än bostadshus.
Heltidsekvivalent : En enhet för att mäta antalet personer på ett sätt som gör dem jämförbara trots att de 
eventuellt arbetar olika många timmar per vecka.
Hållbar utveckling : Enligt Brundlandtrapporten till FN:s generalförsamling 1987 är detta en utveckling som 
tillgodoser dagens behov utan att äventyra kommande generationers möjligheter att tillgodose sina behov.
ISO 14001 : En standard som utvecklats av Internationella standardiseringsorganisationen (ISO) och som 
organisationer kan certifiera sig för. Standarden innehåller kriterier för miljöledningssystem. Den innehåller inte 
miljöprestandakrav utan är ett ramverk som ett företag eller en organisation kan följa för att upprätta ett effektivt 
miljöledningssystem.
Klimatförändring : Enligt FN:s ramkonvention om klimatförändring är detta en förändring av klimatet som direkt 
eller indirekt orsakas av människans verksamheter, som ändrar den globala atmosfärens sammansättning och som 
går utöver den naturliga klimatvariation som observerats under jämförbara tidsperioder.
Koldioxid (CO2): En naturligt förekommande gas och även en biprodukt vid förbränning av fossilbränslen som 
exempelvis olja, gas och kol, förbränning av biomassa, förändrad markanvändning och industriella processer 
(t.ex. cementproduktion). Koldioxid är den främsta antropogena växthusgasen och den referensgas som andra 
växthusgasers effekter jämförs med.
05 Ordlista
Koldioxidavtryck : En term som används för att på ett enkelt sätt beskriva det totala utsläpp av koldioxid och 
andra växthusgaser som en produkt eller verksamhet direkt och indirekt orsakar, eller som är förknippat med en 
persons eller en organisations verksamhet. Det finns inga obligatoriska EU -bestämmelser om beräkningen av 
koldioxidavtryck.
Koldioxidekvivalent (CO2e): Ett universellt mått för växthusgasutsläpp som avspeglar utsläppens olika potential 
för global uppvärmning.
Koldioxidneutralitet : Ett läge där en produkts eller verksamhets nettoutsläpp av koldioxid är lika med noll när 
kompensation har gjorts för utsläpp som inte kan undvikas.
Kompensation : Utsläppskompensation (eller utsläppskredit) är en mekanism varigenom personer eller 
organisationer kompenserar för sina egna utsläpp av växthusgaser, eller för en del av dem, genom att betala för en 
motsvarande växthusgasminskning någon annanstans i världen, t.ex. utsläppsminskningar genom vindkraftparker 
som ersätter koleldade kraftverk. Kompensationen beräknas i förhållande till ett referensvärde som representerar 
ett hypotetiskt scenario över hur stora utsläppen skulle ha varit utan det begränsningsprojekt som generar 
kompensationen.
Läckage : Den andel av de minskade växthusgasutsläppen i länder som försöker uppfylla obligatoriska gränsvärden 
som kan dyka upp i andra länder som inte är bundna av sådana gränsvärden. Det kan exempelvis inträffa om 
företag flyttar sin produktion från utvecklade länder till utvecklingsländer för att undvika utsläppsbegränsningarna.
Miljöanpassad offentlig upphandling ( Green Public Procurement , GPP) : En process varigenom offentliga 
myndigheter strävar efter att upphandla varor, tjänster och arbeten som har mindre miljöpåverkan under hela sin 
livscykel än de varor, tjänster och arbeten med samma primära funktion som annars skulle ha upphandlats.
Nära‑nollenergibyggnad : I direktiv 2010/31/EU om byggnaders energiprestanda definieras detta begrepp som 
en byggnad som har mycket hög energiprestanda. Nära -nollmängden, eller den mycket lilla energimängd som 
krävs, bör i mycket hög grad tillföras från förnybara energikällor, inklusive energi från förnybara energikällor som 
produceras på eller i närheten av platsen.
OEF‑metoden ( Organisation Environmental Footprint method , metod för organisationers miljöavtryck) : 
En metod som Europeiska kommissionen rekommenderar för att mäta och informera om en organisations 
miljöprestanda under hela livscykeln. Rapportering av växthusgasutsläpp ingår men metoden är inte begränsad till 
detta.
06 Ordlista
Potential för global uppvärmning ( Global Warming Potential, GWP ): Definierar vilken effekt en växthusgas 
kommer att ha på den globala uppvärmningen under en tidsperiod jämfört med effekten av koldioxid.
Utbildningspaket i miljöanpassad offentlig upphandling (GPP) : En praktisk vägledning från Europeiska 
kommissionens generaldirektorat för miljö om hur miljökrav kan tas med i upphandlingsdokument som en del av 
de tekniska specifikationerna, urvals- och tilldelningskriterierna samt klausulerna om fullgörande av kontrakt.
Utsläpp i tidigare led : Enligt GHG -protokollet är detta indirekta växthusgasutsläpp som är förknippade med 
inköpta eller förvärvade varor och tjänster. Utsläpp i tidigare led förekommer fram till den punkt där varorna 
eller tjänsterna tas emot av den rapporterande organisationen. Därför kallas de också ibland för ”från vaggan till 
grinden”-utsläpp.
Växthuseffekt : Ackumulering av värme i atmosfären nära jordens yta (troposfären) som orsakas av växthusgaser. 
Precis som glasväggarna i ett växthus höjer lufttemperaturen inuti växthuset värmer växthuseffekten jordens yta. 
Utan den naturliga växthuseffekten skulle temperaturen ligga under fryspunkten. Människans verksamhet har dock 
i hög grad intensifierat den naturliga växthuseffekten, vilket har orsakat den globala uppvärmningen och utlöst 
klimatförändringen.
Växthusgaser : Koldioxid (CO2), metan (CH4), dikväveoxid (N2O) och fluorkolväten (HFC) är exempel på 
växthusgaser vars absorption av solstrålning ger upphov till växthuseffekten. Utsläpp av växthusgaser beräknas 
och rapporteras ofta i måttet koldioxidekvivalenter (CO2e) för att ta hänsyn till att olika växthusgaser har olika 
uppvärmningspotential.
07
I
Om Europeiska unionens klimatpolitik ska vara trovär -
dig måste EU:s institutioner och organ i sin egenskap 
av offentliga förvaltningar gå i täten när det gäller att 
utforma och genomföra en strategi för att minska sina 
växthusgasutsläpp (sitt koldioxidavtryck). Efter 2005 
lyckades EU:s institutioner och organ vända trenden 
med ökande utsläpp från sina byggnader. De har dock 
missat möjligheten att upprätta och genomföra en 
gemensam strategi för att bidra till unionens mål om 
att fram till 2020 minska utsläppen med 20 % jämfört 
med 1990 års nivå.
II
Sex av 15 granskade EU -institutioner och EU -organ 
rapporterade inte sina utsläpp 2012 och de som gjorde 
det beräknade eller informerade inte om utsläppens 
fulla omfattning. Hela deras koldioxidavtryck är så-
ledes inte känt, och den ofullständiga informationen 
riskerar att undergräva trovärdigheten i rapporte -
ringen och begränsningsinsatserna.
III
Det finns endast belägg för att utsläppen från EU:s 
institutioner och organ totalt sett har minskat när det 
gäller energiförbrukningen i byggnader. Det går inte 
att urskilja någon tydlig trend i de uppgifter som finns 
om andra utsläpp, framför allt inte om utsläpp som 
orsakas av rörlighet.
IV
De totala minskningar som uppnåtts hittills kan till 
stor del hänföras till inköp av elektricitet från förny -
bara energikällor, som räknas som nollutsläpp vid 
beräkningen av koldioxidavtrycket.V
EU:s institutioner och organ utnyttjar inte fullt ut de 
miljöledningsverktyg som kommissionen rekom -
menderar. Införandet av unionens miljölednings- och 
miljörevisionsordning (Emas) går långsamt. Offentliga 
förvaltningar har kunnat registrera sig i Emas sedan 
2001. I juni 2014 hade sju av de 15 granskade EU -insti -
tutionerna och EU -organen registrerats. Miljöanpassad 
offentlig upphandling betraktas som ett alternativ 
snarare än som en skyldighet och endast några få 
institutioner och organ använde sådan upphandling 
systematiskt.
VI
EU:s kommande mål om att minska växthusgasutsläp -
pen fram till 2030 ger EU:s institutioner och organ en 
ny möjlighet att utveckla och genomföra en gemen -
sam strategi.
VII
Revisionsrätten rekommenderar att kommissionen 
föreslår en gemensam strategi för att minska kol-  
dioxidavtrycket från EU:s institutioner och organ. 
I strategin bör det ingå ett övergripande och kvantifi -
erat mål för att minska växthusgasutsläppen fram till 
2030. EU:s institutioner och organ bör
a) införa en harmoniserad metod för att rapportera 
sina utsläpp, inklusive alla relevanta indirekta 
utsläpp,
b) utveckla en gemensam metod för att på frivillig 
grund kompensera för de växthusgasutsläpp som 
inte kan undvikas,
c) fullt ut utnyttja de miljöledningsverktyg som kom -
missionen rekommenderar, särskilt för miljöanpas -
sad offentlig upphandling.Sammanfattning
08
 Inledning
Europeiska unionens 
miljöpolitik syftar till  
en hög skyddsnivå
01 
I artikel 11 i fördraget om Europeiska 
unionens funktionssätt föreskrivs 
att miljöskyddskraven ska integreras 
i utformningen och genomförandet 
av unionens politik och verksamhet, 
särskilt i syfte att främja en hållbar 
utveckling.
02 
Unionens miljöpolitik syftar till en hög 
skyddsnivå. Den bygger på försik -
tighetsprincipen och principerna att 
förebyggande åtgärder bör vidtas, 
att miljöförstöring företrädesvis bör 
hejdas vid källan och att förorenaren 
ska betala1.
Europeiska unionen prio ‑
riterar att förhindra en 
farlig klimatförändring
03 
EU har gjort ett bindande åtagande2 
om att fram till 2020 minska sina växt -
husgasutsläpp med 20 % jämfört med 
1990 års nivå3.
04 
Europeiska kommissionen har föresla -
git ett mål om att fram till 2030 minska 
EU:s inhemska utsläpp av växthusgaser 
med 40 % jämfört med 1990 års nivå4. 
Europaparlamentet har krävt en minsk -
ning med minst 40 %5.Offentliga förvaltningar 
spelar en viktig roll i in ‑
satserna för att uppnå 
klimatmålen
05 
De två viktigaste källorna till växthus -
gasutsläpp i Europa är energiproduk -
tion via bränsleförbränning samt trans -
porter6. Offentliga förvaltningar på alla 
nivåer kan påverka storleken på dessa 
och andra utsläpp genom att förändra 
sitt verksamhetssätt. Genom offentlig 
upphandling kan de främja miljömäs -
sigt hållbara lösningar för de arbeten, 
varor och tjänster som behövs.
06 
Om EU:s klimatpolitik ska vara trovär -
dig är det viktigt att EU:s institutioner, 
organ, kontor och byråer (nedan kalla -
de EU:s institutioner och organ ) föregår 
med gott exempel och går i täten när 
det gäller att utforma och genomföra 
strategier för att begränsa de offent -
liga institutionernas koldioxidavtryck. 
I ruta 1  finns vissa upplysningar om 
hur en organisations koldioxidavtryck 
beräknas.
07 
Enligt de principer som fastställts 
i fördraget finns det två ömsesidigt 
kompletterande sätt att begränsa 
effekterna på miljön av de växthusgas-
utsläpp som EU:s institutioner och 
organ orsakar:
a) Genom att i första hand minska 
dessa utsläpp.
b) Genom att kompensera för reste -
rande utsläpp.1 Se artikel 191 i fördraget om 
Europeiska unionens 
funktionssätt.
2 Se ordförandeskapets 
slutsatser från Europeiska 
rådets möte den 8-9 
mars 2007, punkt 32.
3 Europeiska rådet har erbjudit 
sig att utöka detta åtagande 
till en absolut utsläpps-
minskning med 30 % om 
andra stora ekonomier åtar sig 
att genomföra sin skäliga 
andel av en global insats för 
att minska utsläppen.
4 COM(2014) 15 final, 22.1.2014. 
En klimat- och energipolitisk 
ram för perioden 2020–2030 .
5 Europaparlamentets 
resolution av den 5 feb-
ruari 2014 om en ram för 
klimat- och energipolitiken 
fram till 2030 (2013/2135(INI)).
6 Eurostats pocketbok, Energy, 
transport and environment 
indicators  (Energi-, transport- 
och miljöindikatorer), 2013 års 
utgåva.
09 Inledning
Beräkning av en organisations koldioxidavtryck
Koldioxidavtrycket motsvarar den totala mängd växthusgasutsläpp som direkt eller indirekt är förknippad 
med en organisations verksamhet. Källor till utsläpp är bland annat elproduktion i kraftverk, uppvärmning 
med fossilbränslen och transportverksamheter.
Växthusgaser som koldioxid (CO2), metan (CH4), dikväveoxid (N2O) och fluorkolväten (HFC) påverkar den 
globala uppvärmningen i olika grad. Ett ton metan motsvarar exempelvis 25 ton koldioxid. Därför omvandlas 
varje utsläppsmängd till koldioxidekvivalenter (CO2e), så att de sammanlagda effekterna av alla källor kan 
summeras i ett enda siffervärde.
I det allmänt använda GHG -protokollet skiljer man mellan tre kategorier av utsläppskällor ( scopes ). I diagram -
met nedan visas några av de källor som är mest relevanta för offentliga förvaltningar.
Till att börja med var organisationernas rapportering inriktad på utsläpp som ingår i  scope  1 och 2. Även 
utsläpp i  scope  3 uppmärksammas dock allt mer för att risker och möjligheter beträffande växthusgaser ska 
hanteras på ett heltäckande sätt.
Källa : Europeiska revisionsrätten.Ruta 1
Växthusgaser
Scope 2 – indirekta utsläpp
Inköp av elektricitet
Uppvärmning och
kylning i städernaScope 3 – indirekta utsläpp
Pendlingsresor
Aﬀärsresor
Varor och tjänster
AnläggningstillgångarScope 1 – direkta utsläpp
Egen bränsleförbrukning
Ägda fordon
10
 Revisionens inriktning 
och omfattning samt 
revisionsmetod
08 
Alla EU:s institutioner och organ som 
hade fler än 500 anställda 2012 ingick 
i revisionen. Dessutom togs Europe -
iska miljöbyrån med, eftersom dess 
arbetsuppgifter är direkt relaterade till 
ämnet för revisionen. I  tabell 1  förteck -
nas de 15 EU -institutioner och EU - 
organ som omfattades av revisionen. 
Vid revisionen behandlades Europe -
iska rådet och Europeiska unionens råd 
(nedan även kallat rådet ) som en enda 
enhet eftersom Europeiska rådet inte 
har något eget sekretariat utan biträds 
av rådets generalsekretariat. På samma 
sätt behandlades Europeiska eko -
nomiska och sociala kommittén och 
Regionkommittén (nedan kallade kom -
mittéerna ) som en enda enhet efter -
som de delar byggnader, logistik och 
översättningstjänst och förvaltar dem 
tillsammans. Vid revisionen ägnades 
särskild uppmärksamhet åt Europeiska 
kommissionen, inte bara på grund av 
dess storlek utan även för att kommis -
sionen är den EU -institution som har 
befogenhet att ta lagstiftningsinitiativ.
09 
I sin revision granskade revisionsrätten 
om EU:s institutioner och organ hade 
strategier för att minska den adminis -
trativa verksamhetens miljöeffekter 
och om dessa strategier genomfördes 
ändamålsenligt. Revisionsrätten gran -
skade om EU:s institutioner och organ
a) beräknade sina växthusgasutsläpp, 
minskade dessa utsläpp och kom -
penserade för resterande utsläpp,
b) fullt ut utnyttjade de miljöled -
ningsverktyg som kommissionen 
rekommenderar för att minska 
utsläppen.
10 
Revisionen byggde på enkäter och 
intervjuer samt en analys av dokument 
och statistik som offentliggjorts eller 
gjorts tillgängliga av de granskade EU-institutionerna och EU -organen. 
Dessutom granskades ett urval av 
upphandlingsförfarandena.
11 
Revisionen var inte en koldioxidrevi -
sion. Målet var således inte att utföra 
eller göra om de granskade EU -insti -
tutionernas och EU -organens beräk -
ning av koldioxidutsläppen eller att 
verifiera att underliggande uppgifter 
var riktiga. Om inget annat anges avser 
de uppgifter som nämns i rapporten 
år 2012.
11Revisionens inriktning och omfattning samt  
revisionsmetod Tabell 1De 15 EU‑institutioner och EU‑organ som omfattades av revisionen
Antal tjänster i tjänste- för -
teckningen för 2012
(2014)Verksamhetsorter
Europeiska kommissionen25 065  
(24 901 )Bryssel, Luxemburg, Ispra, Geel, Karlsruhe, Petten, Sevilla, 
Grange, representationer i  medlemsstaterna
Europaparlamentet6 684  
(6 773 )Bryssel, Luxemburg, Strasbourg, informations kontor 
i medlemsstaterna
Europeiska rådet13 153  
(3 101 )Bryssel
Europeiska unionens råd Bryssel, Luxemburg
Europeiska investeringsbanken2 2 1853 
(2 369 )3 Luxemburg
Europeiska unionens domstol1 952  
(1 991 )Luxemburg
Europeiska utrikestjänsten1 670  
(1 661 )Bryssel4
Europeiska centralbanken1 448  
(2 602 )Frankfurt am Main
Europeiska ekonomiska och sociala kommittén51 255  
(1 252 )BrysselEuropeiska unionens regionkommitté5
Europeiska revisionsrätten6 887 
(882)Luxemburg
Kontoret för harmonisering inom den inre 
marknaden775 
(861)Alicante
Europeiska byrån för luft‑fartssäkerhet634 
(685)Köln
Europeiska läkemedelsmyndigheten590 
(599)London
Europeiska miljöbyrån136 
(135)Köpenhamn
1 Europeiska rådet biträds av rådets generalsekretariat.
2 Europeiska investeringsbanken deltog frivilligt i revisionen.
3 Antalet tjänster gäller slutet av 2012 och slutet av 2013.
4 Huvudkontor.
5 Kommittéerna delar byggnader, logistik och översättningstjänst och förvaltar dem gemensamt.
6 Granskningsresultatet när det gäller revisionsrätten har inte verifierats externt.
12
 Iakttagelser
EU:s institutioner och 
organ har inga gemen ‑
samma strategier för att 
övervaka och begränsa 
sina växthusgasutsläpp
Hela koldioxidavtrycket 
från EU:s institutioner och 
organ är inte känt och den 
ofullständiga informationen 
riskerar att undergräva rap ‑
porteringens trovärdighet
12 
Revisionsrätten anser att tillförlitlig 
och heltäckande information om den 
verkliga storleken på koldioxidavtryck -
et från EU:s institutioner och organ är 
en viktig förutsättning för att man ska 
kunna utforma och genomföra ända -
målsenliga begränsningsstrategier 
som är trovärdiga och övertygande 
förebilder. Information av detta slag 
saknas för närvarande för de flesta av 
EU:s institutioner och organ.
Det saknas en gemensam 
metod för att beräkna 
koldioxidavtrycket från EU:s 
institutioner och organ
13 
Det finns ingen bindande EU -lagstift -
ning om beräkningen av offentliga för -
valtningars koldioxidavtryck. I princip 
har EU:s institutioner och organ därför 
friheten att bestämma om de vill re -
dovisa de utsläpp som deras verksam -
heter orsakar och i så fall hur de ska 
beräkna och övervaka dem. De kan dock vara ålagda vissa redo -
visningsskyldigheter i sina respek -
tive värdländer, t.ex. i fråga om sina 
byggnaders energiprestanda. Dessa 
redovisningsskyldigheter är dock inte 
harmoniserade i hela EU.
14 
Till skillnad från den nya praxis som 
successivt håller på utvecklas i den 
privata sektorn7 krävs det enligt EU:s 
budgetförordning8 inte att miljöinfor -
mation ska ingå i de rapporter som 
ska lämnas enligt dess avdelning IX 
(Årsredovisningar och löpande räken -
skaper)9. Det finns inte heller några 
interinstitutionella avtal om detta.
15 
Organisationer som deltar i unionens 
frivilliga miljölednings- och miljörevi -
sionsordning (Emas)10 ska rapportera 
om kärnindikatorer för utsläpp, vilket 
inbegriper de totala växthusgasutsläp -
pen per år uttryckt i ton koldioxidek -
vivalenter. Men enligt kommissionens 
beslut om en användarhandledning för 
att delta i Emas11 behöver man förtydli -
ga vilken metod som ska användas för 
att kvantifiera utsläppen. Enligt väg -
ledningen rekommenderas dock att 
organisationerna redovisar inte bara 
direkta utan även betydande indirekta 
koldioxidutsläpp (se ruta 1 ).7 I rådets fjärde direktiv  
78/660/EEG av den 25 juli 1978 
grundat på artikel 54.3 g i 
fördraget om årsbokslut i vissa 
typer av bolag (EGT L 222, 
14.8.1978, s. 11) föreskrivs att 
när så är lämpligt och i den 
utsträckning som krävs för att 
förstå företagets utveckling 
ska årsrapporten även 
innehålla icke -finansiell 
information, inklusive 
information om miljöfrågor. 
I april 2013 lade kommissionen 
fram ett lagstiftningsförslag 
(COM(2013) 207 final, 
16.4.2013) för att göra sådan 
rapportering obligatorisk för 
företag med i genomsnitt fler 
än 500 anställda.
8 Europaparlamentets och 
rådets förordning (EU, 
Euratom) nr 966/2012 av den 
25 oktober 2012 om finansiella 
regler för unionens allmänna 
budget och om upphävande 
av rådets förordning (EG, 
Euratom) nr 1605/2002 (EUT 
L 298, 26.10.2012, s. 1). 
Förordningen är inte tillämplig 
på Europeiska centralbanken 
och Europeiska investerings-
banken. EU:s byråer har 
finansiella regler som 
överensstämmer med de 
regler som gäller för unionens 
allmänna budget.
9 Europeiska centralbankens 
årsrapport innehåller ett 
avsnitt om miljöfrågor. 
Europeiska investerings-
banken rapporterar om 
miljöfrågor i sin rapport om 
bankens ansvar, som ingår 
i EIB -gruppens årsrapport.
10 För mer information om Emas, 
se punkterna 62-76.
11 Se sidorna 25 och 26 
i kommissionens beslut 
2013/131/EU av den 
4 mars  2013 om upprättande 
av en användarhandledning 
om hur man ska gå till väga för 
att delta i Emas i enlighet med 
Europaparlamentets och 
rådets förordning (EG) 
nr 1221/2009 om frivilligt 
deltagande för organisationer 
i gemenskapens 
miljölednings- och 
miljörevisionsordning (Emas) 
(EUT L 76, 19.3.2013, s. 1).
13 Iakttagelser
16 
I en rekommendation som antogs den 
9 april 201312 rekommenderar kom -
missionen att den s.k. OEF- metoden 
(metod för att mäta organisationers 
miljöavtryck, Organisation Environme -
ntal Footprint ) används för att mäta 
och kommunicera offentliga organi -
sationers miljöprestanda utifrån ett 
livscykelperspektiv, vilket inbegriper 
redovisning av växthusgasutsläpp. 
OEF -metoden har utvecklats av 
kommissionens gemensamma forsk -
ningscentrum med beaktande av 
rekommendationerna enligt befintliga 
och allmänt erkända miljöredovis -
ningsmetoder för organisationer samt 
vägledningsdokument.
17 
Enligt kommissionen motiverades 
utvecklingen av OEF- metoden av att 
det för närvarande finns ”många olika 
metoder och initiativ för att bedöma 
och kommunicera miljöprestanda, vil -
ket ger upphov till förvirring och lågt 
förtroende för denna typ av informa -
tion”13. Så som framgår av revisions -
rättens revision är denna analys även 
relevant för EU -institutionernas och 
EU-organens rapportering av sina 
egna koldioxidavtryck.Sex av de 15 granskade 
EU‑institutionerna och 
EU‑organen rapporterade 
inte sina växthusgasutsläpp 
2012 och de som gjorde 
det redovisade inte alla 
beståndsdelar
18 
Revisionsrätten granskade lättillgäng -
lig information från EU:s institutioner 
och organ om deras respektive växt -
husgasutsläpp 2012. Europeiska rådet 
och rådet, Europeiska revisionsrätten, 
Europeiska utrikestjänsten, Europeiska 
byrån för luftfartssäkerhet och Europe -
iska läkemedelsmyndigheten offent -
liggjorde inte någon information om 
sina utsläpp 2012. Övriga redovisade 
endast ofullständig information.
19 
Eftersom det inte finns några bindan -
de regler för hur en organisations kol -
dioxidavtryck ska beräknas, användes 
Europaparlamentets koldioxidavtryck 
som riktmärke vid revisionen på grund 
av dess breda underlag. I  tabell 2  
visas en jämförande uppdelning av 
utsläppskällor som beaktats eller inte 
beaktats och de utsläppsnivåer som 
rapporterats.12 Kommissionens rekom-
mendation 2013/179/EU av 
den 9 april 2013 om an-
vändningen av gemensamma 
metoder för att mäta och 
kommunicera produkters och 
organisationers miljö-
prestanda utifrån ett 
livscykelperspektiv (EUT L 124, 
4.5.2013, s. 1).
13 Se skäl 2 i kommissionens 
rekommendation 2013/179/EU.
14 Iakttagelser Tabell 2
EuropaparlamentetEU‑domstolenEuropeiska 
investeringsbankenEuropeiska centralbankenKontoret för harmonisering 
inom den inre marknadenEuropeiska miljöbyrånEuropeiska kommissionenKommittéerna  
(EESK och Rek)Europeiska rådet och 
EU‑rådetEuropeiska revisionsrättenEuropeiska utrikestjänstenEuropeiska byrån för 
luftfartssäkerhetEuropeiska 
läkemedelsmyndigheten
Utsläpp 2012 (ton CO2e) 91 893 18 801 16 441 17 793 2 145 704 42 911 1 066 e.t. e.t. e.t. e.t. e.t.
RAPPORTERINGENS OMFATTNING inklusive 
utsläpp från följande:
Energiförbrukning i  byggnader1 2 2x x x x x
Läckage av kylgaser x x x x x x x x x x
Varutransporter () x x x x x x x x x x x
Persontransporter
Pendlingsresor x x x x x x x x x x
Affärsresor3 4x x x x x x
Besökare x x x x x x x x x
Inköp av varor och tjänster ()5 5x x x x x x x x x
Avfall x x x x x x x x x x
Anläggningstillgångar6
Uppförande av byggnader () x x x x x x x x x x x
Kontorsmöbler () x x x x x x x x x x x
It‑utrustning () x x x x x x x x x x x
Övrig utrustning () x x x x x x x x x x x
1 Årliga uppgifter har inte offentliggjorts, endast övergripande uppgifter för 2010–2012. 
2 Endast byggnader som omfattas av unionens miljölednings- och miljörevisionsordning (Emas).
3 Parlamentsledamöters resor för att delta i sammanträden i Bryssel och Strasbourg ingår inte.
4 Endast tjänstebilar ingår.
5 Endast papper ingår. 
6 Utsläpp genererade under uppförande eller tillverkning av kapitalvaror.
Anm. : Merparten av utsläppsuppgifterna har hämtats från de rapporterande EU -institutionernas och EU -organens olika årliga miljöredovisningar . När det gäller domsto -
len kommer uppgifterna från en extern koldioxidavtrycksstudie. När det gäller Europeiska investeringsbanken kommer uppgifterna från dess koldioxidavtrycksrapport 
för 2012.Rapportering av koldioxidekvivalenter för 2012 (endast information som offent ‑
liggjorts eller kommer att offentliggöras, Europaparlamentets rapportering har 
använts som riktmärke)
Förklaring :
 Ingår
() Ingår i  en uppskattning
 Ingår delvis
x Ingår inte
e.t. Ej tillgängligt
15 Iakttagelser
20 
Som framgår av tabell 2  beaktade  
Europaparlamentet en stor mängd 
olika utsläppskällor när det rapportera -
de sina årliga totala utsläpp. På grund 
av detta breda underlag är de utsläpp 
som parlamentet rapporterat nästan 
lika stora som de utsläpp som alla and-
ra EU -institutioner och EU -organ har 
rapporterat tillsammans. De katego -
rier av utsläppskällor som beaktats av 
parlamentet är i princip heltäckande, 
men det beslutade att inte rapportera 
om utsläpp som orsakas av ledamöter -
nas resor från hemländerna till möten 
i Bryssel och Strasbourg.
21 
Kommissionens rapportering om ut -
släpp av växthusgaser i form av koldi -
oxidekvivalenter i miljöredovisningen 
för 2013 var begränsad till information 
om utsläpp orsakade av energiförbruk -
ningen i byggnader som omfattades 
av Emas i Bryssel, Luxemburg och Pet -
ten14 och av tjänstebilar som används 
på dessa orter.
22 
Europeiska ekonomiska och sociala 
kommittén och Regionkommittén rap -
porterade endast utsläpp som orsaka -
des av energiförbrukningen i byggna -
der. Kommittéerna förklarade att de 
var villiga att överväga att beräkna ett 
heltäckande miljöavtryck när det finns 
en harmoniserad metod i enlighet 
med en EU -standard som bygger på 
OEF- metoden.Tre EU‑institutioner och 
EU‑organ strävade efter att 
förbättra rapporteringen
23 
Underlaget för Europeiska central -
bankens rapportering har successivt 
utökats sedan 2008. Utsläpp orsakade 
av personalens pendlingsresor till och 
från arbetet och utsläpp som uppstår 
i samband med uppförandet av ban -
kens nya lokaler beräknades dock inte.
24 
Från och med 2012 års rapportering 
tillämpar Europeiska investeringsban -
ken den metod som anges i GHG -pro-
tokollet15. Rapporteringen omfattar 
inte utsläpp som uppstår vid tillverk -
ningen av inköpta produkter (andra 
än papper), utsläpp som uppstår 
i samband med inköpta tjänster samt 
utsläpp som uppstår vid tillverkningen 
av kapitalvaror (såsom utrustning och 
fordon).
25 
Kontoret för harmonisering inom den 
inre marknaden har planerat att utöka 
sin rapportering från och med 2013 
på grundval av en studie som utförts 
av en extern konsult. I denna studie 
ingick dock inte utsläpp i tidigare led 
från inköpta varor och tjänster el -
ler från kapitalvaror. Den omfattade 
dessutom endast utsläpp från flygresor 
men inte från andra affärsresor eller 
resor för personal från de nationella 
myndigheter som besöker kontoret.14 Se tabell 6 .
15 World Business Council for 
Sustainable Development/
World Resources Institute, 
GHG Protocol Corporate 
Standard  (GHG -protokollets 
företagsstandard).
16 Iakttagelser
Tre EU‑institutioner måste 
förbereda rapportering av 
utsläpp eftersom de har inlett 
processen för att ansluta sig till 
Emas
26 
Rådets generalsekretariat har planerat 
att beställa en studie för att fastställa 
rådets koldioxidavtryck. Studien kom -
mer endast att omfatta verksamhe -
terna i Bryssel. Utsläpp orsakade av att 
medlemsstaternas företrädare reser till 
och från sina hemländer för att delta 
i möten som anordnas av rådets gene -
ralsekretariat ingår inte i den plane -
rade studien. Rådsmöten i Luxemburg 
eller i medlemsstaterna kommer inte 
heller att beaktas.
27 
EU-domstolen mottog en heltäckande 
extern studie av sitt koldioxidavtryck 
2010. Metoden för att beräkna koldi -
oxidavtrycket var densamma som för 
parlamentet. Uppdateringar gjordes 
när det gällde stora utsläppskällor 
2011 och 2012. Uppgifterna offentlig -
gjordes i juni 2014.
28 
I november 2013 ingick revisionsrät -
ten ett avtal med en extern konsult 
om förberedelser inför anslutningen 
till Emas. Ett beslut om hur utsläpps -
rapporteringen ska genomföras var 
förestående vid tiden för revisionen.Kommissionen har ännu 
inte bestämt om den ska 
använda metoden för 
beräkning av organisationers 
koldioxidavtryck för sin 
rapportering
29 
En studie av OEF -metoden som ge -
nomfördes i gemensamma forsknings -
centrumets anläggning i Ispra visade 
att metoden kan tillämpas på offentlig 
förvaltning. Kommissionen har dock 
ännu inte startat processen för att ta 
fram mer detaljerade OEF-sektorsmål 
för offentliga förvaltningar. En eventu -
ell tillämpning av metoden bör enligt 
kommissionen analyseras ytterligare, 
särskilt vad gäller de resurser som 
krävs för att genomföra metoden.
Det finns belägg för att EU:s 
institutioner och organ totalt 
sett har minskat sina utsläpp 
men bara när det gäller ener ‑
giförbrukningen i byggnader
30 
Eftersom det saknas heltäckande och 
tillförlitlig information om den verkliga 
storleken på koldioxidavtrycket från 
EU:s institutioner och organ är det 
svårt att urskilja övergripande tren -
der i deras växthusgasutsläpp. För att 
göra detta var revisionsrätten ibland 
tvungen att förlita sig på antaganden 
som var rimliga men som byggde på 
begränsat underlag.
17 Iakttagelser
16 Exempelvis låg den totala 
energiförbrukningen i 
kommissionens byggnader 
i Bryssel 2005 60 % över 2000 
års nivå, det tidigaste år för 
vilket uppgifter lämnades till 
revisionsrätten.
17 Den totala nivån på 
energiförbrukningen 
i byggnader påverkas av olika 
faktorer, bland annat följande: 
antalet byggnader och deras 
storlek, beläggningsintensite-
ten i form av antalet lokal-  
användare och använd-
ningsperioder, byggnadernas 
tekniska energiprestanda, 
fastighetsförvaltningens 
effektivitet, personalens 
beteende samt 
klimatvariationer.
18 Grön elektricitet måste 
uppfylla kriterierna för 
ursprungsgaranti i Europa-
parlamentets och rådets 
direktiv 2009/28/EG av den 
23 april 2009 om främjande av 
användningen av energi från 
förnybara energikällor och om 
ändring och ett senare 
upphävande av direktiven 
2001/77/EG och 2003/30/EG 
(EUT L 140, 5.6.2009, s. 16).
19 Grön elektricitet redovisas inte 
som nollutsläpp i kommis-
sionens årliga miljöredovis-
ning för byggnader i Bryssel.31 
I EU:s beslut eller förslag till beslut om 
att minska utsläppen används 1990 
som referensår (se punkterna 3 och 4). 
Det finns dock inga specifika uppgifter 
om EU -institutionernas och EU -orga -
nens utsläpp så långt tillbaka i tiden 
som till 1990. Följaktligen är det inte 
möjligt att utvärdera deras aktuella 
prestanda jämfört med deras verkliga 
utsläpp 1990.
32 
Det finns dock vissa belägg för att 
deras sammanlagda utsläpp ökat 
betydligt efter 1990, åtminstone fram 
till 200516. Denna ökning berodde på 
utvidgningen av EU, den växande verk -
samheten hos befintliga institutioner 
och organ samt inrättandet av nya 
institutioner och organ.
33 
Arbetet med att begränsa växthusgas -
utsläppen i större skala började 2006. 
Vändpunkten innebar att man började 
koncentrera sig på utsläpp som orsaka -
des av energiförbrukning i byggnader. 
Storleken på dessa utsläpp beror på 
den totala energiförbrukningen för 
uppvärmning, kylning, belysning, mat -
lagning, elektriska och elektroniska ap -
parater och datacentraler17 samt på hur 
stor andel av den förbrukade energin 
som produceras med låga växthusgas -
utsläpp eller nollutsläpp.Användning av grön elektricitet 
bidrog till att vända trenden av 
ökande utsläpp som orsakas av 
energiförbrukning i byggnader
34 
År 2007 började EU:s institutioner och 
organ köpa elektricitet från förnybara 
energikällor (grön elektricitet18) för den 
del av sin elefterfrågan som inte täck -
tes av egen produktion. Alla granskade 
EU-institutioner och EU -organ täcker 
nu hela, eller åtminstone en betydan -
de andel, av sin externa eltillförsel med 
grön elektricitet.
35 
Vid beräkningen av koldioxidavtryck 
brukar grön elektricitet räknas som 
noll i fråga om utsläpp19. Den gröna 
elektricitetens begränsande effekt 
i beräkningen av det totala koldiox -
idavtrycket uppskattas vara i stor -
leksordningen 20 %, förutsatt att all 
elektricitet kommer från förnybara 
energikällor och att rapporteringen av 
växthusgasutsläpp är uttömmande. 
En övergång till grön elektricitet leder 
därför till att de totala utsläppen 
minskar, såvida det inte samtidigt sker 
en sådan stor ökning av den totala en -
ergiförbrukningen från icke -förnybara 
energikällor att den inte kan kom -
penseras av den gröna elektriciteten. 
Något sådant scenario har dock inte 
konstaterats i de granskade EU -institu -
tionerna och EU -organen.
18 Iakttagelser
Grön elektricitet från 
externa leverantörer har 
sina begränsningar som 
verktyg för att minska 
växthusgasutsläppen
36 
Huvuddelen av den gröna elektrici -
tet som EU:s institutioner och organ 
förbrukar upphandlas från externa 
leverantörer. I Bryssel och Luxemburg 
sker detta genom interinstitutionella 
kontrakt. Grön elektricitet som till -
handahålls av externa leverantörer 
har dock två viktiga begränsningar 
när det gäller att minska växthusgas -
utsläppen: för närvarande är den inte 
tillgänglig för alla och den är inte ett 
verktyg för kontinuerlig förbättring av 
energiprestandan.
37 
Mängden grön elektricitet på mark -
naden är för närvarande begränsad. 
Inköpet av grön elektricitet minskar 
därför endast de globala växthus-
utsläppen om sådana inköp leder till 
att elektricitet som produceras från 
fossila bränslen ersätts av elektricitet 
som produceras vid nya, ytterligare an -
läggningar för produktion av förnybar 
elektricitet. Ökad efterfrågan på grön 
elektricitet kommer dock sannolikt 
att leda till ökat utbud, åtminstone på 
längre sikt.
38 
Grön elektricitet är en engångsåtgärd 
för att uppnå snabb och synlig minsk -
ning av utsläppen. Det är dock inte ett 
verktyg för kontinuerlig förbättring. 
En övergång till grön elektricitet köper 
ytterligare tid innan ytterligare åtgär -
der vidtas för att minska den totala 
energiefterfrågan.Det finns ingen tydlig trend i de 
uppgifter som finns om utsläpp 
som orsakas av rörlighet
39 
På grund av EU -institutionernas och 
EU-organens särskilda beskaffenhet, 
tenderar de utsläpp som orsakas av 
rörlighet att vara mer betydande än 
för de flesta av förvaltningarna i med -
lemsstaterna. För att göra en heltäck -
ande beräkning av utsläpp orsakade av 
rörlighet måste följande källor beaktas:
a) Pendlingsresor till och från arbetet.
b) Affärs-/tjänsteresor.
c) Besökare och externa deltagare 
i möten och konferenser som ar -
rangeras av institutionerna och 
organen.
40 
Om dessa källor togs med skulle de ut -
släpp som orsakas av rörlighet stå för 
minst hälften av de totala utsläpp som 
rapporteras av EU:s institutioner och 
organ. De flesta tillgängliga uppgifter 
om utsläpp som orsakas av rörlighet är 
för närvarande dock mindre fullstän -
diga och tillförlitliga än uppgifterna 
om energiförbrukningen i byggnader. 
Exempelvis har de uppgifter som 
ligger till grund för beräkningarna av 
personalens pendlingsresor till och 
från arbetet oftast hög felmarginal. 
Det var endast uppgifterna för Euro -
paparlamentet och Europeiska inves -
teringsbanken som möjliggjorde en 
trendbedömning över längre tid, och 
deras respektive resultat i absoluta tal 
pekar i olika riktning.
19 Iakttagelser
20 Endast resor som 
subventioneras av 
parlamentet har beaktats.
21 För 2012 rapporterade 
parlamentet att personalens 
resor mellan de tre viktigaste 
tjänstgöringsorterna stod för 
2,5 % av koldioxidavtrycket. 
Personalresor till andra 
destinationer (huvudsakligen 
med flyg) stod för 6,9 % av 
koldioxidavtrycket.
22 I parlamentets användning av 
begreppet ”heltidsekvivalent” 
(se ordlistan) ingår inte bara 
ledamöter och personal utan 
även besökare.
Mindre utsläpp orsakade av resor mellan Bryssel, Luxemburg och Strasbourg
Växthusgasutsläppen från parlamentspersonalens resor mellan Bryssel, Luxemburg och Strasbourg 
hade minskat med 34 % 2012 jämfört med 2006. Detta beror i hög grad på att tågresor till stor del ersatt 
flygresorna.
Kilometer 
(miljoner )2006 2012 Utveckling
Per bil 10,4 9,3 ‑ 10 %
Per tåg 3,0 7,1 + 139  %
Per flyg 4,8 0,5 ‑ 90 %
Totalt 18,1 16,9 - 7 %
Källa : Revisionsrättens beräkningar baserade på uppgifter från parlamentet.  
Anm.:  Eventuella skillnader mellan totalsumman och summan av de enskilda uppgifterna beror på avrundning.Ruta 241 
Europaparlamentet rapporterade 
rörlighetsrelaterade utsläpp som 
i absoluta tal var cirka 20 % högre 
2012 än 2006. Ökningen berodde till 
stor del på ökade utsläpp orsakade 
av resor som företogs av parlamen -
tets besökare20 i Bryssel och Stras -
bourg. De berodde även på att de 
minskade personalresorna mellan 
Bryssel, Luxemburg och Strasbourg 
(se ruta 2 ) uppvägdes av att antalet 
affärsresor utanför dessa tre orter 
ökade21. Men i relativa tal uppnådde 
parlamentet en minskning på 3,3 % 
i sina rörlighetsrelaterade utsläpp per 
heltidsekvivalent22.42 
Europeiska investeringsbanken rap -
porterade att dess rörlighetsrelaterade 
utsläpp 2012 var 6 % lägre än 2007. 
De rörlighetsrelaterade utsläppen per 
capita minskade med 36 %.
20 Iakttagelser
Anläggningstillgångar samt 
varor och tjänster tenderar att 
förbises som utsläppskällor 
trots sin betydelse
43 
Varor (t.ex. livsmedel eller kontors -
materiel) och tjänster (t.ex. städning 
eller catering) leder till utsläpp som 
sällan utvärderades, med undantag 
för utsläpp som avser papper. Samma 
sak gäller för utsläpp som uppstår vid 
tillverkningen av kapitalvaror (t.ex. 
it-utrustning) samt vid uppförande 
eller renovering av byggnader. Det var 
endast Europaparlamentet som fullt ut 
beräknade anläggningstillgångarnas, 
varornas och tjänsternas inverkan på 
sitt koldioxidavtryck, vilken utgjorde 
ungefär 30 % av den summa som 
rapporterades för 2012. När det gäller 
domstolen uppskattades deras inver -
kan utifrån uppgifter för 2010.
Över hälften av de gran ‑
skade EU‑institutionerna 
och EU‑organen hade inte 
fastställt några kvantifierade 
mål för minskningen av sina 
utsläpp och endast två hade 
kvantifierade mål för 2020
44 
Revisionsrätten anser att det är viktigt 
att fastställa kvantifierade minsknings -
mål för att man ska kunna planera och 
se till att en organisation har en hållbar 
miljöledning. Att sådana mål offent -
liggörs och uppnås är viktigt för att 
insatserna för att minska växthusgas -
utsläppen ska vara trovärdiga.45 
År 2013 hade över hälften av de gran -
skade EU -institutionerna och EU -orga -
nen inte fastställt några kvantifierade 
mål för att minska sina växthusgasut -
släpp. Övriga hade fastställt mål för 
specifika verksamheter eller utsläpp -
skällor eller fastställt övergripande 
mål. Europaparlamentet hade gjort 
bådadera (se tabell 3 ).
Kortfristiga mål föredrogs
46 
I de flesta fall användes kortsiktiga 
mål med en tidshorisont på mellan ett 
och tre år. Revisorerna konstaterade 
att sådana kortsiktiga mål kan vara 
till nytta om det går att åstadkomma 
”snabba framgångar”, exempelvis att 
minska utsläppen genom att byta till 
grön elektricitet. Den största risken 
med kortsiktiga mål är att de inte ger 
en tillräcklig tidshorisont för åtgärder 
som kräver mer förberedelser och som 
kan leda till utsläppsminskningar först 
flera år efter det ursprungliga beslu -
tet (särskilt byggnadsprojekt). Under 
revisionen konstaterades också att 
kortsiktiga mål för energiförbrukning -
en i byggnader som fastställs från ett 
år till nästa år riskerar att förvanskas av 
klimatfluktuationer.
21 Iakttagelser Tabell 3Kvantifierade minskningsmål för utsläpp av växthusgaser
Sektormål
Övergripande mål
Absoluta mål
Relativa mål
Kortfristiga mål  
(ett till tre år)
Medelfristiga mål 
(2020)
Långfristiga mål 
(2030)
Europaparlamentet x x1x
Europeiska kommissionen x x x
Europeiska centralbanken x x x x
Kommittéerna (EESK och ReK) x x x x
Europeiska investeringsbanken x x x x
Europeiska miljöbyrån x x x
Europeiska rådet och EU‑rådet x x x x x x x
EU‑domstolen x x x x x x x
Europeiska revisionsrätten x x x x x x x
Europeiska utrikestjänsten x x x x x x x
Kontoret för harmonisering inom den inre 
marknadenx x x x x x x
Europeiska byrån för luftfartssäkerhet x x x x x x x
Europeiska läkemedelsmyndigheten x x x x x x x
1 En del mellanliggande minskningsmål till 2016 för energi, papper och avfall har också fastställts.
Kvantifierade  mål fastställer de utsläppsminskningar som ska uppnås över tiden. Fyra typer av kvantifierade mål kan särskiljas:  
 ο Sektorsmål  gäller utsläpp som orsakas av särskilda aktiviteter (t.ex. utsläpp från uppvärmning och kylning av byggnader).
 ο Ett övergripande mål gäller de totala utsläpp som orsakas av en institutions/ett organs aktiviteter.
 ο Absoluta  mål syftar till att minska de utsläpp som orsakas särskilda aktiviteter eller av en institution/ett organ som helhet jämfört 
med mängden utsläpp ett basår.
 ο Relativa mål syftar till att minska utsläppen per capita eller per kvadratmeter jämfört med ett basår.Förklaring :
 Ja
x Nej
47 
Minskningsmålen har fastställts an -
tingen som absoluta tal (minskning 
av totala utsläpp) eller som relativa tal 
(minskning av utsläpp per person eller 
kvadratmeter) eller som en kombina -
tion av båda. Fastställandet av abso -
luta minskningsmål överensstämmer mer med EU:s klimatpolitik, där 
unionen åtagit sig att minska de totala 
utsläppen. Arbetet med att försöka nå 
absoluta utsläppsmål medför dess -
utom att prestandan förbättras även 
i relativa tal, förutsatt att en institution 
eller ett organ inte befinner sig i en 
situation med minskande verksamhet.
22 Iakttagelser
Om det finns mål för 2020 är de 
relativa
48 
Europaparlamentet och Europeiska 
investeringsbanken har fastställt mål 
som ska uppnås senast 2020. Dessa 
mål rapporteras som relativa mål.49 
I parlamentets miljöredovisning är 
målet att minska utsläppen med 30 % 
per anställd (heltidsekvivalent) mel -
lan 2006 och 2020. I  tabell 4  jämförs 
utsläppen 200623 med utsläppen 2012, 
både i absoluta tal och i relativa tal per 
heltidsekvivalent24.23 2006 var det första året för 
vilket parlamentets 
koldioxidavtryck 
rapporterades.
24 Nettoutsläpp (grön elektricitet 
redovisas som nollutsläpp). 
I parlamentets användning av 
begreppet ”heltidsekvivalent” 
(se ordlistan) ingår inte bara 
parlamentets ledamöter och 
personal utan även besökare.
25 Nettoutsläpp (grön elektricitet 
redovisas som nollutsläpp). 
Det bör noteras att Europeiska 
investeringsbankens 
utsläppssiffror inte kan 
jämföras med parlamentets 
utsläppssiffror eftersom de 
baseras på olika metoder.Minskning av parlamentets utsläpp av växthusgaser 
i absoluta och relativa tal
2006 2012 Minskning
Totala utsläpp i ton CO2e 100 138 91 893 ‑8,2 %
Utsläpp per heltidsekvivalent 9,37 6,89 ‑26,4  %
Källa:  Europaparlamentets miljöredovisning 2013.Tabell 4 Tabell 550 
I Europeiska investeringsbankens 
koldioxidavtrycksrapport för 2012 
används ett mål om att minska koldi -
oxidavtrycket per person med minst 
20 % fram till 2020 för att övervaka och 
redovisa de framsteg som görs jämfört 
med basåret 2007. I  tabell 5  jämförs 
utsläppen 2007 med utsläppen 2012, 
både i absoluta tal och i relativa tal per 
anställd25.
Minskning av Europeiska investeringsbankens utsläpp av 
växthusgaser i absoluta och relativa tal
2007 2012 Minskning
Totala utsläpp i ton CO2e 17 932 16 441 8,3 %
Utsläpp per anställd 11,9 7, 5 37, 0  %
Källa:  Europeiska investeringsbankens koldioxidavtrycksrapport 2012.
23 Iakttagelser
Långfristiga mål efter 2020 har 
inte fastställts
51 
Inga EU -institutioner eller EU -organ 
har fastställt långsiktiga mål för tiden 
efter 2020. Kommissionens förslag från 
januari 2014 om ett bindande EU -mål 
om växthusgasminskningar fram till 
2030 (se punkt 4) ger EU:s institutioner 
och organ möjlighet att utveckla och 
genomföra en gemensam långsiktig 
strategi.
Kompensation för resterande 
utsläpp används i begränsad 
utsträckning och EU:s insti ‑
tutioner och organ har inte 
någon gemensam metod
52 
Koldioxidkompensation (utsläppskre -
diter)26 är en mekanism varigenom 
en organisation kompenserar för sina 
egna koldioxidutsläpp eller för en del 
av dem genom att betala för en mot -
svarande koldioxidminskning någon 
annanstans i världen. Det kan exem -
pelvis handla om utsläppsminskningar 
när vindkraftsparker ersätter koleldade 
kraftverk. Kompensationer av hög 
kvalitet bör verifieras enligt ett erkänt 
system som säkerställer att utsläp -
pen minskar mer än vad som skulle ha 
skett i alla fall och att minskningarna 
är permanenta, inte dubbelräknas och 
att läckage undviks. Om alla utsläpp 
som inte kan undvikas kompense -
ras kan en verksamhet anses vara 
koldioxidneutral27.53 
EU:s institutioner och organ är inte 
skyldiga att använda koldioxidkom -
pensation. En del av dem har dock bör -
jat använda det, men oftast i begrän -
sad utsträckning. Under revisionen 
konstaterades att de priser som beta -
lades för kompensation låg i intervallet 
mellan 3,45 och 24,50 euro per ton 
koldioxidekvivalenter. De låg således 
långt under den maximala kostnad på 
40 euro (i 2007 års priser) som Europa -
parlamentet och rådet fastställt i sitt 
direktiv om rena fordon28.
En minoritet av EU:s 
institutioner och organ har 
frivilligt använt kompensation
54 
Europeiska miljöbyrån var den som 
först använde kompensation. År 2006 
införde man ett system för koldioxid -
kompensation för affärsresor. Euro -
peiska miljöbyråns resebyrå beräknar 
de utsläpp som resorna orsakar och 
kompensationerna används för att 
stödja s.k. Gold Standard29-projekt för 
energieffektivisering i Afrika. Total -
kostnaderna 2012 för att kompensera 
för 745 ton uppgick till 11 286 euro, 
till ett pris av 15,15 euro per ton. I juli 
2013 fattades beslut om att även kom -
pensera för uppvärmningsrelaterade 
utsläpp under 2010, 2011 och 2012 till 
ett belopp av 2 420 euro och priset 
10 euro per ton till ett vindkraftparks -
projekt i Turkiet.26 Koldioxidkompensation 
(utsläppskrediter) ska inte 
sammanblandas med EU:s 
utsläppshandelssystem (EU 
ETS), som är ett system med 
obligatoriska utsläppstak och 
handel med utsläppsrätter för 
verksamheter med stor 
energiförbrukning. Se 
Europaparlamentets och 
rådets direktiv 2003/87/EG av 
den 13 oktober 2003 om ett 
system för handel med 
utsläppsrätter inom 
gemenskapen och om 
ändring av rådets direktiv 
96/61/EG (EUT L 275, 
25.10.2003, s. 32).
27 Se definitionen i dokumentet 
A guide to carbon offsetting for 
the public sector  (handledning 
om koldioxidkompensation 
för offentlig sektor) från 
Storbritanniens departement 
för energi och klimatför-
ändring, version 2, 2011, s. 11. 
Där anges att koldioxidneutral 
innebär att nettokoldioxid-
utsläppen – enligt en klar och 
tydlig metod för beräkningen 
av utsläpp, där utsläppen 
minskas och resterande 
utsläpp kompenseras  – är lika 
med noll.
28 Se bilagan (tabell 2) till 
Europaparlamentets och 
rådets direktiv 2009/33/EG av 
den 23 april 2009 om 
främjande av rena och 
energieffektiva vägtransport-
fordon (EUT L 120, 15.5.2009, 
s. 5).
29 Gold Standard, som infördes 
2003 av en grupp icke -statliga 
organisationer, är en ofta 
använd frivillig certifierings-
standard för projekt för 
koldioxidkompensation.
24 Iakttagelser
55 
Kontoret för harmonisering inom den inre 
marknaden har använt kompensation 
sedan 2010 med målet att successivt bli 
koldioxidneutralt och under beaktande av 
att kontoret kommer att utöka underlaget 
för rapporteringen av sina koldioxidut -
släpp under kommande år. För de 2 145 
ton utsläpp som rapporterades 2012 upp -
gick kostnaderna för kompensationen till 
52 549 euro, dvs. 24,50 euro per ton, som 
gick till ett projekt för att sprida effektiva 
vedeldade ugnar i Nigeria.
56 
Europaparlamentet använde ett system 
för koldioxidkompensation för första 
gången 2012. Parlamentets presidium fat -
tade beslut om att kompensera för vissa 
utsläppskategorier (framför allt utsläpp 
i samband med energiförbrukningen 
i byggnader och tjänstemännens tjäns -
teresor). Dessa utgjorde ungefär 27 % av 
parlamentets rapporterade koldioxid-
avtryck för 2011. På grund av nedgången 
i marknadspriser för utsläppskrediter 
betalade parlamentet 89 558  euro30 
(3,45 euro per ton), inte 705 000 euro som 
i den inledande prisprognosen, för ett 
energieffektiviseringsprojekt vid ett stål -
verk i Kina som uppfyllde kvalitetskraven 
i Gold Standard31.
57 
Europeiska centralbanken använde 
kompensation för affärsresor med tåg. 
Med 30,9 ton koldioxidekvivalenter 2012 
utgjorde detta endast en liten del av 
de utsläpp som affärsresorna orsakade. 
I Europeiska centralbankens riktlinje för 
hållbar upphandling32 från december 
2012 rekommenderas att banken vid 
upphandling av internationella affärs-
resetjänster ska kräva att den anbudsgi -
vare som tilldelas avtalet kompenserar 
för 100 % av de växthusgasutsläpp som 
tjänsteresorna orsakar. I riktlinjen föreslås att projekt som ger 
utsläppskompensation bör uppfylla 
kriterierna om additionalitet och varaktig -
het, att läckage och dubbelräkning bör 
undvikas samt att kompensationer bör 
verifieras av en oberoende tredje part. Vid 
tiden för revisionen hade rekommenda -
tionen ännu inte genomförts.
Två EU‑organ har beslutat att 
använda kompensation men 
skjutit upp eller avvaktat med 
genomförandet
58 
År 2007 förordade Europeiska investe -
ringsbankens direktion principen om 
koldioxidneutralitet. Den beslutade att 
banken, efter att ha vidtagit åtgärder 
för att minska sina utsläpp, skulle kom -
pensera för sina resterande utsläpp 
genom utsläppskrediter av hög kvali -
tet. Vid tiden för revisionen hade dock 
beslutet ännu inte genomförts. Euro -
peiska investeringsbanken beslutade 
att genomförandet ska inledas 2014 
med kompensation för sitt resterande 
koldioxidavtryck för 2013.
59 
År 2008 undertecknade Europeiska 
byrån för luftfartssäkerhet ett ramav -
tal om tillhandahållandet av tjänster 
för koldioxidkompensation för att 
kompensera för utsläpp orsakade av 
flygresor. Enligt byrån sköts avtalet 
upp 2010 efter det att nedskärningar 
av resebudgeten hade tillkännagetts. 
Under 2012 använde byrån kompensa -
tion för affärsresor med tåg.30 Detta var mindre än 10 % av 
det belopp som var till-
gängligt i artikel 239 i 
parlamentets budget för 
utgifter för koldioxid-
kompensationer 
(950 000 euro). Det 
återstående beloppet i artikel 
239 användes dock inte till att 
köpa fler kompensationer.
31 Det ingick inte några krav i de 
tekniska specifikationerna när 
det gäller utsläppskrediternas 
ursprungsländer, fastän 
parlamentets externa konsult 
hade rekommenderat att EU:s 
medlemsstater eller de minst 
utvecklade länderna skulle ges 
företräde.
32 Se även punkt 88.
25 Iakttagelser
Kommissionen använder inte 
kompensation
60 
På kommissionens webbplats33 föreslår 
kommissionsledamoten med ansvar 
för klimatfrågor att EU -medborgarna 
överväger att frivilligt kompensera för 
sina flygresor (se ruta 3 ).
61 
Precis som majoriteten av EU:s institu -
tioner och organ kompenserar kom -
missionen dock för närvarande inte 
för sina utsläpp, inte ens de utsläpp 
som orsakas av ledamöternas och 
personalens flygresor. De ansvariga 
vid de institutioner och organ som för 
närvarande inte kompenserar för sina 
utsläpp använder olika argument. De 
kan sammanfattas på följande sätt:
a) Kompensation uppfattas inte som 
ett komplement till att minska 
de egna utsläppen utan snarare 
som ett alternativ som är mindre 
trovärdigt än att minska de egna 
utsläppen. Därför bör alla till -
gängliga budgetanslag investeras 
i energieffektiviseringsåtgärder.b) Kompensation anses vara en för 
tidig åtgärd så länge alla andra 
möjligheter att eliminera eller 
minska befintliga utsläpp inte har 
uttömts.
c) En strategi för att bli koldioxidneu -
tral med hjälp av kompensation 
skulle kräva en lämplig rättslig 
och finansiell ram som är gemen -
sam för alla EU:s institutioner och 
organ.
d) Utsläppskrediternas kvalitet är inte 
alltid tillräckligt garanterad.
Revisionsrätten anser att användning -
en av utsläppskrediter av hög kvalitet i 
kombination med utsläppsminskande 
åtgärder (och inte i stället för sådana 
åtgärder) vore en lämplig åtgärd för att 
komma till rätta med dessa problem.33 Ways you can fight climate 
change  (Hur du kan bekämpa 
klimatförändringen), januari 
2014 ( http://ec.europa.eu/
clima/citizens/tips/
tips_04_en.htm ).
Kommissionsledamoten med ansvar för klimatfrågor föreslår att man överväger 
att kompensera för flygresor som inte kan undvikas
Flygresor är världens snabbast ökande källa till koldioxidutsläpp. Om du flyger bör du överväga att kompen -
sera för dina koldioxidutsläpp. Det finns organisationer som beräknar de utsläpp som du har orsakat och 
investerar pengar i förnybar energi.Ruta 3
26 Iakttagelser
EU:s institutioner och 
organ utnyttjar inte fullt 
ut de miljöledningsverk ‑
tyg som kommissionen 
rekommenderar
Införandet av unionens 
miljölednings‑  och miljö ‑
revisionsordning Emas går 
långsamt
62 
Kommissionen stöder främjandet av 
EU:s miljölednings- och miljörevisions -
ordning i alla medlemsstater. Syftet 
med Emas är att kontinuerligt för -
bättra organisationers miljöprestanda 
genom att systematiskt och regelbun -
det utvärdera deras hantering av alla 
miljöaspekter av deras verksamheter. 
Det gäller således inte enbart växthus -
gasutsläppen. Ackrediterade externa 
miljökontrollanter måste godkänna or -
ganisationens efterlevnad av bestäm -
melserna i Emas- förordningen innan 
organisationen kan registrera sig hos 
de behöriga organen i medlemsstater -
na, och därefter regelbundet innan re -
gistreringen kan förnyas34. Enligt kom -
missionen är Emas det mest trovärdiga 
och kraftfulla miljöledningsverktyget 
på marknaden35. Det är öppet även för 
organisationer utanför EU.63 
Deltagandet i Emas är frivilligt och de 
som deltar ”kan få ett mervärde i fråga 
om tillsyn, kostnadsbesparingar och 
anseende förutsatt att de kan påvisa 
en förbättring av sin miljöprestanda”36. 
Enligt Emas -förordningen får deltagar -
na även registrera endast vissa delar av 
en organisation.
Offentliga förvaltningar har 
kunnat registrera sig i Emas 
sedan 2001, och i juni 2014 
hade sju av de granskade 
EU‑institutionerna och 
EU‑organen registrerats
64 
Den första Emas -förordningen, som 
antogs 1993, var begränsad till företag 
inom industrisektorer. Efter den första 
översynen av Emas -förordningen 2001 
(Emas II) öppnades ordningen för alla 
ekonomiska sektorer, inklusive offent -
liga och privata tjänster. EU:s institu -
tioner uppmanades att ”eftersträva 
att anta de principer som kommer 
till uttryck i denna förordning”37. Den 
andra översynen (Emas III), som antogs 
2009, gjorde ordningen attraktivare för 
små organisationer, inklusive offent -
liga myndigheter som har färre än 250 
anställda.34 I januari 2014 var över 4 500 
organisationer och ungefär 
7 800 anläggningar 
Emas -registrerade.
35 Se Emas faktablad EMAS and 
ISO 14001: complementarities 
and differences  (Emas och ISO 
14001: likheter och skillnader) 
(http://ec.europa.eu/
environment/emas/pdf/
factsheet/EMASiso14001_
high.pdf ).
36 Se skäl 8 i Europaparlamentets 
och rådets förordning (EG) 
nr 1221/2009 av den 25 
november  2009 om frivilligt 
deltagande för organisationer 
i gemenskapens miljö-
lednings- och miljö-
revisionsordning (Emas) och 
om upphävande av förordning 
(EG) nr 761/2001 och 
kommissionens beslut 
2001/681/EG och 2006/193/EG 
(EUT L 342, 22.12.2009, s. 1).
37 Se skäl 21 i Europa-
parlamentets och rådets 
förordning (EG) nr 761/2001 av 
den 19 mars 2001 om frivilligt 
deltagande för organisationer 
i gemenskapens miljö-
lednings- och miljörevi-
sionsordning (Emas) (EGT 
L 114, 24.4.2001, s. 1).
27 Iakttagelser
65 
I juni 2014 var sju av de granskade 
EU-institutionerna och EU -organen 
Emas -registrerade, medan fem andra 
förberedde en registrering. I  tabell 6  
ges en översikt över läget.66 
Tre av de EU -institutioner och EU -organ 
som är Emas -certifierade har använt sig 
av möjligheten att registrera endast de -
lar av sina anläggningar eller byggna -
der. Dessa inskränkningar är i de flesta 
fall tillfälliga och gäller byggnader som 
ännu inte överensstämmer med Emas 
eller som man planerar att flytta ut från 
under kommande år.
Registrering enligt EU:s miljölednings ‑ och miljörevisionsordning
Institution/organEmas -registrerad eller planerar  
att registrera sigByggnadsyta som omfattas 2013
Europeiska miljöbyrån Sedan 2005 100 %
Europeiska kommissionen Sedan 2005 Bryssel 85 %
Luxemburg 31 %
Petten (JRC) 100 %
Övriga JRC ‑anläggningar 0 %
Publikationsbyrån (LUX) 0 %
Grange 0 %
Genomförandeorgan 0 %
Representationer i  medlemsstaterna 0 %
TOTAL BYGGNADSYTA som 
omfattas57 %
Europaparlamentet Sedan 2007De tre huvudorterna 85 %
Kontor i medlemsstaterna 0 %
Kontoret för harmonisering inom den inre 
marknadenSedan 200877 %  
(en hyrd fastighet ingår inte)
Europeiska centralbanken Sedan 2010100 %  
(exklusive lokaler i en extern datacentral)
Europeiska ekonomiska och sociala kommittén 
Sedan 2011100 % av fem byggnader som helt disponeras av 
kommittéerna.
0 % av den byggnad som delas med 
kommissionenEuropeiska unionens regionkommitté
Europeiska rådet  Förberedelser pågår, registrering planeras till 2015 e.t.Europeiska unionens råd
Europeiska läkemedels‑myndigheten Förberedelser pågår, registrering planeras till 2015 e.t.
Europeiska unionens domstol Förberedelser pågår, registrering planeras till 2016 e.t.
Europeiska revisionsrätten Förberedelser pågår, registrering planeras till 2016 e.t.
Europeiska investerings  bankenFörberedelser pågår om ett miljöledningssystem.
Inget beslut om att anta Emas (ISO 14001 övervägs 
som alternativ)e.t.
Europeiska byrån för luftfartssäkerhet Inget beslut om förberedelser för Emas e.t.
Europeiska utrikestjänsten Inget beslut om förberedelser för Emas e.t.Tabell 6
28 Iakttagelser
Vid kommissionen tillämpas 
Emas för närvarande med stora 
inskränkningar
67 
Vid kommissionen tillämpas Emas för 
närvarande med större inskränkningar 
än vid andra institutioner och organ. 
Detta kan delvis förklaras av kom -
missionens storlek, särskilt de många 
kontoren i en rad medlemsstater och 
det stora antal byggnader som omfat -
tas. Förseningarna beror dock också 
på en långsam beslutsprocess och 
låg prioritering i form av tillgängliga 
personalresurser.
68 
År 2005 genomförde kommissio -
nen ett lyckat Emas -pilotprojekt för 
vissa avdelningar som omfattade åtta 
byggnader i Bryssel. Det var dock först 
i september 2009 som kommissionen 
beslutade att Emas -registreringen 
skulle utökas till alla kommissionens 
verksamheter och byggnader i Brys -
sel och Luxemburg. Ingen tidsfrist har 
fastställts för när detta mål ska uppnås.
69 
Ledningssystemen på det gemensam -
ma forskningscentrumets fem loka -
liseringsplatser certifierades för ISO 
14001 år 2010. Däremot tog man inte 
tillfället i akt att samtidigt registrera 
sig i Emas38.70 
I november 2013 åtog sig kommis -
sionen att så småningom tillämpa 
Emas på alla sina verksamheter och 
kontor inom Europeiska unionen39. 
I beslutet nämns uttryckligen att även 
gemensamma forskningscentrumets 
verksamheter och anläggningar och 
kontoret för livsmedels- och veterinär -
frågor i Grange ska registreras i Emas. 
Inget sägs dock om genomförande-
organen och kommissionens represen -
tationer i medlemsstaterna (i fler än 
35 byggnader med totalt cirka 38 000 
kvadratmeters yta). Användningen av 
Emas -ordningen vid representatio -
nerna skulle innebära en möjlighet att 
aktivt främja Emas i medlemsstaterna 
och visa att ordningen kan vara till 
nytta för små organisationer40.
71 
Liknande omständigheter gäller för 
EU-delegationerna (i fler än 140 länder 
med totalt cirka 250 000 kvadratme -
ters yta) som nu förvaltas av Europeis -
ka utrikestjänsten. Utrikestjänsten har 
ännu inte åtagit sig att anta Emas.38 Emas innehåller alla kraven 
i ISO 14001 och är dessutom 
mer långtgående än så. En 
organisation kan bli godkänd 
och certifierad för båda 
systemen på en och samma 
gång. Det innebär därför inga 
eller begränsade merkostna-
der att registrera sig i båda 
samtidigt.
39 Decision C(2013) 7708 final of 
18 November 2013 on the 
application by the Commission’s 
services of the Community 
eco -management and audit 
scheme (EMAS) (beslut om att 
kommissionens avdelningar 
ska tillämpa Emas, ej översatt 
till svenska).
40 Kommissionen har offentlig-
gjort en Emas -verktygslåda för 
små organisationer och re-  
kommenderar en standardi-
serad metod kallad Emas Easy .
29 Iakttagelser
Emas medför kostnader 
men leder till både 
miljöförbättringar och 
ekonomiska besparingar
72 
Under revisionen konstaterades att 
driftskostnaderna för Emas låg på mel -
lan 50 000 euro och en miljon euro per 
år beroende på EU -institutionens eller 
EU-organets storlek och ambitions-
nivån för systemets prestanda. I denna 
uppskattning ingår personalutgifter 
och utgifter i samband med verifiering 
och internrevision, men inte några 
Emas -motiverade investeringar.
73 
Införandet av Emas brukar leda till pre -
standaförbättringar som börjar visa sig 
under förberedelserna inför den första 
Emas -registreringen. För 2012 rappor -
terade exempelvis både Europeiska 
centralbanken (Emas -registrerad sedan 
2010) och kommittéerna (Emas -regist -
rerade sedan 2011) att elförbrukningen 
per person hade minskat med 20 % 
jämfört med 2008, i båda fallen med 
en stadig minskning från 2009.
74 
Sådana besparingar har inte bara 
positiv inverkan på miljön utan även 
på ekonomin. De EU -institutioner och 
EU-organ som har infört Emas gör 
i allmänhet inte någon specifik kart -
läggning av de besparingar som gjorts 
tack vare ordningen. Emas har dock en 
direkt positiv ekonomisk inverkan i de 
fall besparingar i energiförbrukningen 
och andra resurser uppnås utan några 
föregående investeringar. Det handlar 
framför allt om en bättre förvaltning 
av byggnaderna (t.ex. justering av 
uppvärmningsperioderna och me-
deltemperaturen) eller förändringar 
av personalens beteende (t.ex. att 
de stänger av elektroniska apparater 
innan de lämnar kontoret).75 
I de fall investeringar krävs för att 
uppnå prestandaförbättringar tar det 
längre tid att göra ekonomiska be -
sparingar. Ett exempel är Kontoret för 
harmonisering inom den inre markna -
den som utvärderade de ekonomiska 
konsekvenserna av sina Emas -motive -
rade investeringar för att öka energief -
fektiviteten i sin byggnad (solpaneler, 
invändig renovering, kylanläggning) 
under perioden 2010–2012, vilka upp -
gick till cirka 2,5 miljoner euro. Enligt 
kontoret tyder de förväntade bespa -
ringarna av energikostnader på att det 
krävs ungefär sju år innan investering -
en har betalat sig.
76 
Kommissionen beräknade att man 
gjort bruttobesparingar på cirka 
sju miljoner euro under 2012, tack vare 
Emas -åtgärder för att minska energi- 
och vattenförbrukningen i kommis -
sionens byggnader i Bryssel41. År 2012 
var den totala energiförbrukningen 
i kommissionens byggnader i Bryssel42 
ungefär 15 % lägre än 2005.
Miljöanpassad upphandling 
är ett alternativ snarare än 
en skyldighet enligt gällande 
bestämmelser och endast 
några få använde sådan upp ‑
handling systematiskt
77 
Miljöanpassad offentlig upphandling 
definieras i kommissionens med -
delande Offentlig upphandling för en 
bättre miljö43 som ”ett förfarande för de 
offentliga myndigheternas upphand -
ling av varor, tjänster och arbeten med 
lägre miljöpåverkan över hela livscy -
keln, jämfört med varor, tjänster och 
arbeten med samma primärfunktion 
som annars skulle ha upphandlats”.41 I den metod som tillämpades 
var basåret 2005. En ”virtuell 
förbrukning” för 2012 (utan 
genomförande av Emas - 
åtgärderna för energi- och 
vattenhushållning) 
beräknades med hjälp av 
energiförbrukningsindikatorn 
för 2005 [kWh/m2] och den 
verkliga ytan 2012. Den 
”virtuella förbrukningen” 2012 
jämfördes med den verkliga 
förbrukningen 2012. 
Kostnaden för denna ”virtuella 
förbrukning” i 2012 års priser 
jämfördes sedan med de 
verkliga kostnaderna 2012 för 
att få fram storleken på den 
uppnådda ekonomiska 
besparingen.
42 Uppgifterna avser de 
byggnader som kommis-
sionen utnyttjar och som ingår 
i fastighetsportföljen under 
varje givet år. Genomförande-
organen ingick inte i beräk-  
ningen.
43 KOM(2008) 400 slutlig av den 
16 juli 2008.
30 Iakttagelser
78 
De bestämmelser som för närvarande 
är tillämpliga på EU -institutionernas 
och EU -organens offentliga upphand -
ling innehåller inte, med ett undan -
tag44, någon skyldighet att upphandla 
varor, tjänster och arbeten med mindre 
miljöpåverkan. Miljöanpassad offentlig 
upphandling behandlas som ett alter -
nativ och är inte obligatoriskt.
79 
Det står ingenting om miljöanpassad 
offentlig upphandling i EU:s budget -
förordning45. Enligt dess tillämpnings -
föreskrifter46 är det tillåtet att inklude -
ra miljöhänsyn i offentlig upphandling. 
Tillämpningsföreskrifterna innehåller 
även bestämmelser om hur institutio -
nerna ska gå till väga för att inkludera 
sådana hänsyn i tekniska specifikatio -
ner, som urvals- eller tilldelningskrite -
rier eller i klausuler om fullgörande av 
kontrakt. Tillämpningsbestämmelserna 
är anpassade till det tidigare EU -direk -
tivet om offentlig upphandling47.
80 
Bestämmelserna i direktivet om 
främjande av rena och effektiva väg -
transportfordon48, som innebär att 
offentliga myndigheter måste beakta 
energi- och miljöpåverkan under hela 
livscykeln, har inte införlivats i tillämp -
ningsföreskrifterna. Samma sak gäller 
för direktivet om energimärkning49, 
som innebär att de upphandlande 
myndigheterna måste sträva efter att 
enbart upphandla produkter som upp -
fyller kriterierna för de högsta prestan -
danivåerna och som tillhör den högsta 
energieffektivitetsklassen50. Slutligen har de relevanta bestäm -
melserna i direktivet om energief -
fektivitet51 ännu inte heller beaktats 
i budgetförordningens tillämpnings -
föreskrifter. Detta har lett till att de 
rättsliga skyldigheter som alla EU - 
institutioner och EU -organ för närva -
rande har när det gäller miljöanpas -
sad offentlig upphandling är mindre 
krävande än de rättsliga skyldigheter 
som medlemsstaternas myndigheter 
ska fullgöra.
Kommissionen främjar frivillig 
miljöanpassad upphandling
81 
I handboken om offentlig upphand -
ling52, som getts ut av kommissionens 
generaldirektorat för budget, och 
i dess Circular on the inclusion of envi -
ronmental considerations in public cont -
racts awarded by the EU Institutions53 
(PM om införandet av miljöaspekter 
i offentliga upphandlingskontrakt som 
tilldelas av EU -institutionerna ) hänvi -
sas läsaren till rekommendationerna 
om frivillig miljöanpassad offentlig 
upphandling54 och utbildningspaketet 
i miljöanpassad offentlig upphandling 
som offentliggjorts av kommissionens 
generaldirektorat för miljö (nedan kal-
lat GD Miljö ).44 Det är för närvarande bara på 
ett område miljöanpassad 
offentlig upphandling är 
obligatoriskt för EU:s 
institutioner: energieffektiv 
kontorsutrustning som 
omfattas av Energy 
Star-programmet. Se artikel 6 
i Europaparlamentets och 
rådets förordning (EG) 
nr 106/2008 av den 15 janua-
ri 2008 om ett unionsprogram 
för energieffektivitets-
märkning av kontorsutrust-
ning (EUT L 39, 13.2.2008, s. 1).
45 Mer allmänt nämns inte heller 
begreppen miljö, hållbar 
utveckling  eller hållbarhet  
i budgetförordningen.
46 Kommissionens delegerade 
förordning (EU) nr 1268/2012 
av den 29 oktober 2012 om 
tillämpningsföreskrifter för 
Europaparlamentets och 
rådets förordning (EU, 
Euratom) nr 966/2012 om 
finansiella regler för unionens 
allmänna budget (EUT L 362, 
31.12.2012, s. 1).
47 Europaparlamentets och 
rådets direktiv 2004/18/EG av 
den 31 mars 2004 om sam-  
ordning av förfarandena vid 
offentlig upphandling av 
byggentreprenader, varor och 
tjänster (EUT L 134, 30.4.2004, 
s. 114).
48 Direktiv 2009/33/EG.
49 Europaparlamentets och 
rådets direktiv 2010/30/EU av 
den 9 maj 2010 om märkning 
och standardiserad produkt-
information som anger 
energirelaterade produkters 
användning av energi och 
andra resurser (EUT L 153, 
18.06.2010, s. 1).
50 Se artikel 9 i direktiv 
2010/30/EU.
51 Europaparlamentets och 
rådets direktiv 2012/27/EU av 
den 25 oktober 2012 om 
energieffektivitet, om ändring 
av direktiven 2009/125/EG  
och 2010/30/EU och om 
upphävande av direktiven 
2004/8/EG och 2006/32/EG 
(EUT L 315, 14.11.2012, s. 1).
52 I versionen från april 2013.
31 Iakttagelser
82 
I utbildningspaketet i miljöanpassad 
offentlig upphandling ges förslag på 
miljökrav som kan tas med i de teknis -
ka specifikationerna, urvals- och/eller 
tilldelningskriterierna och klausulerna 
om fullgörande av kontrakt i upphand -
lingsdokumenten. När revisionsrät -
tens revision inleddes omfattade de 
kriterier för miljöanpassad offentlig 
upphandling som rekommenderas 
i utbildningspaketet 19 produkt- och 
tjänstegrupper55. Två slags kriterier för 
miljöanpassad upphandling föreslås 
för var och en av dessa produkt- och 
tjänstegrupper. GD Miljö beskriver 
dem så här:
a) Kärnkriterierna är lämpade att 
användas av alla upphandlande 
myndigheter och handlar om de 
viktigaste miljöeffekterna. De är 
utformade så att de kan användas 
med så lite extra kontrollinsatser 
eller ökade kostnader som möjligt 
för att göra det enkelt att tillämpa 
miljöanpassad upphandling.
b) De övergripande kriterierna är 
avsedda för dem som vill köpa 
de bästa miljöprodukterna på 
marknaden. De kan medföra extra 
verifieringsinsatser och/eller högre 
kostnader jämfört med andra pro -
dukter med samma funktionalitet.De flesta institutioner och 
organ använde miljöanpassad 
upphandling, men det var 
få som gjorde det på ett 
systematiskt sätt
83 
Revisionsrätten konstaterade att 
Europeiska miljöbyrån och Europe -
iska centralbanken56 genom interna 
instruktioner och systematisk övervak -
ning i praktiken har gjort miljöanpas -
sad upphandling obligatorisk i alla 
relevanta fall. Vid Regionkommittén 
och Europeiska ekonomiska och 
sociala kommittén var miljöanpassad 
upphandling endast obligatorisk vid 
samfunktionernas upphandlingar. 
Europeiska utrikestjänsten informe -
rade revisionsrätten att den ännu inte 
använde miljöanpassad upphandling. 
Alla de övriga använde miljöanpassad 
upphandling men inte på ett systema -
tiskt sätt.
84 
Under revisionen bedömdes upp -
handlingsdokumenten i 160 upp -
handlingsförfaranden inom samtliga 
EU-institutioner och EU -organ som var 
relevanta för miljöanpassade förfaran -
den för att se om utbildningspaketet 
i miljöanpassad offentlig upphandling 
och andra kriterier för miljöanpassad 
offentlig upphandling hade tagits med 
i upphandlingsdokumenten. De flesta 
av dessa förfaranden inleddes och/
eller slutfördes under 2012. Resulta -
ten sammanfattas i  tabell  7. Närmare 
upplysningar om revisionsmetoden 
ges i  bilagan .53 Maj 2007, uppdaterat januari 
2013.
54 Europeiska kommissionen: Att 
köpa grönt! En handbok om 
miljöanpassad offentlig 
upphandling , 2:a utgåvan 2011. 
Dokumentet är ”ett 
vägledande dokument från 
kommissionens avdelningar” 
som ”inte på något sätt [kan] 
betraktas som bindande för 
kommissionen”.
55 1. Tryck- och kopierings-
papper; 2. Rengöringsmedel 
och städtjänster; 3. It -utrust-
ning för kontor; 4. Bygg- och 
anläggningsarbeten; 5. Trans-  
port; 6. Möbler; 7. El; 8. Livs-  
medel och cateringtjänster; 
9. Textilprodukter; 10. Träd-
gårdsprodukter och träd-  
gårdstjänster; 11. Fönster, 
glasade dörrar och takfönster; 
12. Värmeisolering; 13. Hårda 
golvbeläggningar; 14. Vägg-
skivor; 15. Kraftvärme; 16. Väg-  
byggnad och vägmärken; 17. 
Gatubelysning och trafik-
signaler; 18. Mobiltelefoner; 
19. Inomhusbelysning.
56 För Europeiska centralbanken 
var det för tidigt att bedöma 
om instruktionerna följdes 
fullt ut, men det var tydligt att 
framsteg hade gjorts.
32 Iakttagelser
85 
Över hälften av förfarandena bedöm -
des vara ”inte miljöanpassade” eller 
endast ”något miljöanpassade” av 
något av följande skäl:
a) Inga miljökriterier hade tagits med 
i upphandlingsdokumenten eller 
så var anbudsgivarna inte skyldiga 
att följa tillämplig miljölagstiftning 
(inte miljöanpassad).
b) Kärnkriterier som rekommenderas 
i utbildningspaketet i miljöanpas -
sad offentlig upphandling hade 
inte används alls (inte miljöanpas -
sad) eller endast i begränsad ut -
sträckning (något miljöanpassad).
c) Miljömässiga tilldelningskriterier 
hade en låg inbördes viktning, 
vilket gjorde det osannolikt att 
de skulle ha någon inverkan på 
resultatet av förfarandet, såvida de 
inte kombinerades med miljökrav 
i de tekniska specifikationerna 
eller i urvalskriterierna (något 
miljöanpassad).Kommissionens kriterier 
för miljöanpassad offent ‑
lig upphandling täcker 
inte alla relevanta upp ‑
handlingsområden, och 
kärnkriterierna saknar  
ibland ambition
86 
Sedan 2008 har kommissionen offent -
liggjort 22 uppsättningar med kriterier 
för miljöanpassad offentlig upphand -
ling. Ett antal relevanta upphand -
lingsområden omfattas dock inte. GD 
Miljös arbetsprogram för miljöanpas -
sad offentlig upphandling för 201457 
innehåller inte någon vägledning om 
följande områden: datacentraler58, 
underhåll och reparationer av byggna -
der samt affärsresor (t.ex. miljövänliga 
hotell, flygtransporter, biluthyrning). 
De befintliga kriterierna för tryck- och 
kopieringspapper inbegriper inte 
några kriterier för trycktjänster.57 Arbetsprogrammen 
offentliggörs på webbplatsen 
för GD Miljö http://ec.europa.
eu/environment/gpp/
gpp_criteria_wp.htm
58 Detta område omfattas dock 
av den europeiska upp-
förandekoden för energi-
effektivitet i datacentraler (se 
punkt 101).Tabell 7Användning av miljökriterier i upphandlingsdokumenten
Kategori Antal Andel
Till sin natur miljöanpassad 8 5 %
Mycket miljöanpassad 21 13 %
Miljöanpassad 32 20 %
Något miljöanpassad 57 36 %
Inte miljöanpassad 42 26 %
Totalt antal förfaranden som granskades 160 100  %
33 Iakttagelser
87 
Revisionen visade att kärnkriterierna 
för miljöanpassad offentlig upphand -
ling i vissa fall saknade ambition. De 
var antingen mycket enkla att uppfylla 
eller gick inte längre än vad som redan 
krävs enligt tillämplig lagstiftning59. 
Å andra sidan förklarade en del utan -
ordnare att de var tveksamma till att 
använda de övergripande kriterierna 
på grund av risken att det skulle be -
gränsa antalet potentiella anbudsgiva -
re, eftersom alla anbudsgivare kanske 
inte klarar att uppfylla övergripande 
kriterier.
88 
Europeiska centralbanken (ECB) har 
till stor del på grundval av kom -
missionens rekommendationer om 
miljöanpassad offentlig upphand -
ling utvecklat en intern riktlinje för 
hållbar upphandling. Denna riktlinje 
innehåller inte någon möjlighet att 
välja mellan grundläggande och mer 
ambitiösa kriterier. ECB föreslår i stäl -
let en enda uppsättning kriterier för 
varje kategori av varor eller tjänster 
som ska upphandlas. ECB:s kriterier är 
i regel mer krävande än kärnkriterierna 
i utbildningspaketet i miljöanpassad 
offentlig upphandling utan att helt nå 
upp till de övergripande kriterierna. 
När det gäller it -utrustning är dock 
ECB:s kriterier mer långtgående än de 
övergripande kriterierna i utbildnings -
paketet. Riktlinjen omfattar dessutom 
vissa områden för vilka det inte finns 
några kriterier för utbildningspaketet 
i miljöanpassad offentlig upphandling, 
nämligen kontorstillbehör/kontors-  
materiel och internationella resor.Otillräcklig beräkning av 
livscykelkostnader
89 
Livscykelkostnader ingår i viss ut -
sträckning i de nuvarande kriterierna 
i utbildningspaketet i miljöanpassad 
offentlig upphandling. I det nya direk -
tivet om offentlig upphandling från 
februari 201460 fastställs dock stränga 
krav. Det innebär att livscykelkost -
nader i den mån som det är relevant 
ska omfatta delar av eller alla följande 
kostnader under en varas, tjänsts eller 
byggentreprenads livscykel:
a) Kostnader som betalas av den 
upphandlande myndigheten eller 
andra användare, såsom kostnader 
för förvärv, användningskostnader, 
såsom förbrukning av energi och 
andra resurser, underhållskost -
nader och kostnader vid livsläng -
dens slut, såsom insamlings- och 
återvinningskostnader.
b) Kostnader som kan tillskrivas 
externa miljöeffekter som är 
kopplade till varor, tjänster eller 
byggentreprenader under deras 
livscykel, under förutsättning att 
deras penningvärde kan fastställas 
och kontrolleras. Dessa kostna -
der kan innefatta kostnader för 
utsläpp av växthusgaser och andra 
förorenande ämnen samt andra 
klimatanpassningskostnader.
Sådana heltäckande livscykelkostna -
der ingår för närvarande inte i utbild -
ningspaketet i miljöanpassad offentlig 
upphandling.59 Se kärnkriterierna för 
miljöanpassad offentlig 
upphandling för mobil-
telefonladdare (externa 
nätaggregat) för uppgifter om 
genomsnittlig verkningsgrad, 
som helt enkelt är en åter-  
givning av kraven i kommis-
sionens förordning (EG) 
nr 278/2009 av den 
6 april 2009 om genom-
förande av Europapa-
rlamentets och rådets 
direktiv 2005/32/EG när det 
gäller krav på ekodesign för 
externa nätaggregats 
elförbrukning vid noll -last och 
deras genomsnittliga 
verkningsgrad (EUT L 93, 
7.4.2009, s. 3).
60 Se artikel 68 (Livscykel-
kostnader) i Europa-
parlamentets och rådets 
direktiv 2014/24/EU om 
offentlig upphandling och  
om upphävande av 
direktiv 2004/18/EG (EUT L 94, 
28.3.2014, s. 65).
34 Iakttagelser
Gröna byggnadsnormer för 
energiprestanda används 
inte systematiskt för nya 
byggnader och större 
renoveringsprojekt
Förbättringen av byggnaders 
energiprestanda kommer att 
vara en stor utmaning under 
kommande år
90 
Byggnader står för ungefär 40 % av 
den totala energiförbrukningen i EU. 
Förbättringen av byggnaders energi -
prestanda är därför ett viktigt verktyg 
för att minska växthusgasutsläppen. 
Det är under utformningsprocessen för 
en ny byggnad eller en större renove -
ring som det finns störst möjlighet att 
påverka den framtida energiprestan -
dan. Följaktligen är det viktigt att 
EU-institutionerna och EU -organen 
fastställer ambitiösa mål för sina 
egna byggnader om de vill minska 
utsläppen.
91 
För att leva upp till de högsta normer -
na för energiprestanda måste EU -insti -
tutionerna och EU -organen eftersträva 
att ha byggnader som uppfyller de 
övergripande kriterierna för bygg- och 
anläggningsarbeten i utbildningspake -
tet i miljöanpassad offentlig upphand -
ling. I dessa frivilliga kriterier rekom -
menderas två alternativ:
a) En byggnads energiprestanda 
måste uppfylla kriterierna för låg -
energi- eller passivhusnormen.b) Alternativt måste det finnas både 
lokala förnybara energiresurser 
(inom själva byggarbetsplatsen, 
t.ex. solpaneler, biomassapannor 
eller vindturbiner) och en maxi -
mal total energiefterfrågan som 
är betydligt lägre än den högsta 
tillåtna enligt gällande nationell 
lagstiftning.
92 
I de mindre krävande kärnkriterierna 
i utbildningspaketet i miljöanpassad 
offentlig upphandling rekommenderas 
att man fastställer normer för total en -
ergiförbrukning som är betydligt lägre 
än den högsta tillåtna enligt gällande 
lagstiftning. Denna strategi används 
i GreenBuilding -programmet, som 
startades av kommissionens gemen -
samma forskningscentrum 2005. Syftet 
med detta frivilliga program är att 
ägare av andra byggnader än bostads -
hus ska vidta kostnadseffektiva åtgär -
der för att öka energieffektiviteten 
i sina byggnader61. En ”GreenBuilding 
Partner” ska åstadkomma följande:
a) Nya byggnader måste förbruka 
25 % mindre total primärenergi, 
om detta är ekonomiskt bärkraf -
tigt, än vad som krävs enligt gäl -
lande byggnorm.
b) Befintliga byggnader måste 
förbruka minst 25 % mindre total 
primärenergi, om detta är ekono -
miskt bärkraftigt, efter renovering.61 Antal byggnader registrerade 
i programmet: 936 (per den 
24 februari  2014).
35 Iakttagelser
EU‑institutionernas 
fastighetspolitik i Bryssel har 
inte varit ambitiös när det 
gäller energiprestanda
93 
Vid tiden för revisionen hade ingen 
av de granskade EU -institutionerna 
följt den strategi som rekommenderas 
i utbildningspaketet i miljöanpassad 
offentlig upphandling och GreenBuil -
ding -programmet för byggnadsprojekt 
i Bryssel.
94 
Kommissionens infrastruktur- och lo -
gistikbyrå i Bryssel (OIB) använde Ma-
nual of standard  building  specifications  
(handbok om standardspecifikationer 
för byggnader) från december 2011 
som referensdokument för att faststäl -
la teknisk prestanda och de egenska -
per som krävs för de byggnader där 
kommissionens avdelningar ska ha sina 
arbetslokaler62. Enligt handboken var 
det tillräckligt att byggnaderna upp -
fyllde de lagstadgade regionala mini -
mikraven på primärenergiförbrukning.
95 
Kommissionen förväntar sig att ha 
ersatt eller renoverat 50 % av sin totala 
lokalyta i Bryssel fram till 2025. Dess 
infrastruktur- och logistikbyrå har 
ännu inte bedömt vilka konsekvenser 
bestämmelserna i direktiv 2010/31/
EU om byggnaders energiprestanda 
(omarbetning) får på detta projekt. 
Enligt direktivet ska nya byggnader 
som utnyttjas och ägs av offentliga 
myndigheter från 2018 vara nära -noll-
energibyggnader och alla andra nya 
byggnader ska ha uppnått denna 
standard före utgången av 2020.96 
När Europaparlamentet senast sonde -
rade den lokala fastighetsmarknaden 
i Bryssel 2010 skulle, enligt urvalskri -
teriet för miljöprestanda, information 
lämnas om de föreslagna projektens 
prestanda men det fastställdes inga 
minimikrav för denna prestanda. För 
det valda Trebel -projektet gjorde 
byggherren ett åtagande om att den 
nya byggnaden skulle respektera den 
högsta tillåtna primärenergiförbruk -
ningen enligt gällande lagstiftning 
i Bryssel.
97 
Under de närmaste åren kommer 
parlamentet att behöva renovera sina 
huvudbyggnader i Bryssel. Den första 
byggnad som renoveras kommer att 
vara Paul Henri Spaak -byggnaden. 
Parlamentets förvaltning har föreslagit 
fyra alternativ, varav det mest ambitiö -
sa är en nära -nollenergibyggnad. I sep -
tember 2012 valde arbetsgruppen för 
byggnader, transporter och ett grönt 
parlament det näst bästa alternativet 
när det gäller miljöprestanda. Vid tiden 
för revisionen hade parlamentets pre -
sidium ännu inte fattat något beslut.62 Handboken är tillämplig på 
nya byggnader eller bygg-  
nader som genomgått 
storskaliga renoveringar.
36 Iakttagelser
98 
Rådet anser inte att GreenBuil -
ding -programmet är relevant för dess 
Europa -byggnad som är under uppfö -
rande. Stora delar av den byggnad som 
ska integreras i projektet uppfördes 
mellan 1922 och 1927 och är K -märkta. 
Enligt rådet utgör detta en viktig 
teknisk begränsning med betydande 
inverkan på byggnadens energi -
prestanda. Beslut om renovering av 
Justus Lipsius- byggnaden hade ännu 
inte fattats. Rådet planerar att inleda 
processen för att förnya byggnadens 
miljötillstånd 2015.
På andra platser har nya 
byggnadsprojekt startats som 
är ambitiösa när det gäller 
energiprestanda
99 
Revisionen visade att de flesta pågå -
ende byggnadsprojekt på andra plat -
ser som tillhör EU:s institutioner och 
organ var ambitiösare när det gäller de 
normer för energiprestanda som ska 
uppfyllas. De överensstämde därför 
med den strategi som rekommenderas 
i utbildningspaketet i miljöanpas -
sad offentlig upphandling och med 
GreenBuilding -programmet. Euro-
peiska centralbanken är dock den enda 
som med sina nya lokaler i Grossmarkt -
halle i Frankfurt är formellt registrerad 
enligt GreenBuilding -programmet.100  
Vissa ansvariga hävdar att det är 
mer önskvärt och/eller tillräckligt att 
använda BREEAM (BRE63 Environmen -
tal Assessment Method ) eller liknande 
kommersiella bedömningssystem 
såsom DGNB64. GreenBuilding -pro-
grammet är dock mer inriktat på ett 
byggnadsprojekts energieffektivitet 
än sådana bedömningssystem och det 
går att uppfylla kraven i GreenBuil -
ding -programmet parallellt.
Inga av de granskade 
EU‑institutionerna och  
EU‑organen hade under ‑
tecknat den frivilliga 
europeiska uppförande ‑
koden för energieffektivitet 
i datacentraler
101  
Datacentraler är en viktig orsak till 
den stigande energiefterfrågan i för -
valtningsbyggnader. Kommissionen 
har sedan 2008 rekommenderat den 
europeiska uppförandekoden för ener-
gieffektivitet i datacentraler. Det är en 
frivillig uppförandekod som har till -
kommit med anledning av den ökande 
energiförbrukningen i datacentraler65 
och behovet av att minska de konse -
kvenser som detta medför för miljön, 
ekonomin och energiförsörjningen. 
Syftet är att informera och uppmuntra 
operatörer och ägare av datacentraler 
att minska energiförbrukningen på ett 
kostnadseffektivt sätt. Det är möjligt 
att ansluta sig till uppförandekoden 
som deltagare och/eller underteck -
nare. Ingen av EU:s institutioner och 
organ hade undertecknat uppförande -
koden vid tiden för revisionen.63 Building Research 
Establishment (BRE), tidigare 
en brittisk statlig inrättning 
men numera en privat 
organisation, utför forskning, 
konsulttjänster och provning 
inom sektorerna bygg- och 
samhällsbyggnadsteknik.
64 Deutsches Gütesiegel 
Nachhaltiges Bauen, DGNB 
GmbH.
65 Enligt uppförandekoden 
omfattar termen datacentraler 
alla byggnader, anläggningar 
och rum som innehåller 
företagsservrar, utrustning för 
serverkommunikation, 
kylutrustning och utrustning 
för strömförsörjning och som 
tillhandahåller någon form av 
datatjänst (från storskaliga 
verksamhetskritiska anlägg-  
ningar hela vägen ned till  
små serverrum i kontors-  
byggnader).
37
 Slutsatser och 
rekommendationer
102  
Om EU:s klimatpolitik ska vara trovär -
dig är det viktigt att EU:s institutioner 
och organ föregår med gott exempel. 
De måste gå i täten när det gäller att 
utforma och genomföra strategier för 
att minska offentliga förvaltningars 
koldioxidavtryck.
103  
EU:s institutioner och organ har ingen 
gemensam metod för att ta itu med 
denna uppgift. De har försatt möjlig -
heten att upprätta och genomföra 
en gemensam strategi för att bidra 
till unionens mål om att fram till 2020 
minska växthusgasutsläppen med 
20 % jämfört med 1990 års nivå.
104  
Kommissionen har inte föreslagit 
några särskilda bindande regler om 
att EU -institutionerna och EU -organen 
i sin administrativa verksamhet ska be -
akta principen om hållbar utveckling 
i enlighet med artikel 11 i fördraget om 
Europeiska unionens funktionssätt.
105  
Insatserna för att begränsa utsläppen 
har gett konkreta resultat. Efter 2005 
lyckades EU:s institutioner och organ 
vända trenden med ökande utsläpp 
från sina byggnader. Men framför allt 
avsaknaden av bindande regler har lett 
till försenade, få eller inga åtgärder.
106  
Det kommande målet om att minska 
växthusgasutsläppen fram till 2030 
ger EU:s institutioner och organ en ny 
möjlighet att utveckla och genomföra 
en gemensam strategi.Rekommendation  
En gemensam 
strategi för att minska 
växthusgasutsläppen
1.  Kommissionen bör föreslå en gemen -
sam strategi för att minska koldioxid-
avtrycket från EU -institutionernas 
och EU -organens administrativa 
verksamhet. En sådan strategi bör
a) inbegripa ett kvantifierat övergri -
pande mål om att minska växthus -
gasutsläppen fram till år 2030, och 
helst även delmål för vart femte år 
fram till dess,
b) överensstämma med EU:s strategi 
i internationella klimatförhandling -
ar och målet bör därför fastställas 
som ett absolut minskningsmål.
107  
De 15 granskade EU -institutionerna 
och EU -organen har ingen gemensam 
strategi för övervakning av sina växt -
husgasutsläpp. Sex av dem rapportera -
de inte sina utsläpp och de som gjorde 
det beräknade eller informerade 
inte om utsläppens fulla omfattning. 
EU-institutionernas och EU -organens 
hela koldioxidavtryck är således inte 
känt och den ofullständiga information 
som är tillgänglig riskerar att under -
gräva trovärdigheten i rapporteringen 
och begränsningsinsatserna.
38 Slutsatser och rekommendationer
108  
Det finns endast belägg för att utsläp -
pen från EU:s institutioner och organ 
totalt sett har minskat när det gäller 
energiförbrukningen i byggnader. Det 
går inte att urskilja någon tydlig trend 
i de uppgifter som finns om utsläpp 
som orsakas av rörlighet. Utsläpp 
i tidigare led som orsakas av inköpta 
varor och tjänster och av uppförandet 
av byggnader bortses ofta ifrån.
109  
De minskningar som uppnåtts hittills 
kan till stor del hänföras till inköp av 
elektricitet från förnybara energikällor, 
som i regel räknas som nollutsläpp vid 
beräkningen av koldioxidavtrycket.
Rekommendation  
En harmoniserad 
beräkning och 
rapportering av utsläpp
2.  EU:s institutioner och organ bör in -
föra en harmoniserad metod för att 
beräkna och rapportera sina direkta 
och indirekta växthusgasutsläpp. 
Rapporteringen bör
a) omfatta alla relevanta indirekta 
utsläpp, med beaktande av utveck -
lingen av kommissionens metod 
för beräkning av organisationers 
koldioxidavtryck (OEF),
b) göra det möjligt att mäta de fram -
steg som görs i de olika EU -institu -
tionerna och EU -organen när det 
gäller att nå utsläppsmålen.110  
Frivillig kompensation för resterande 
utsläpp har endast använts i begrän -
sad omfattning och EU:s institutioner 
och organ har inte någon gemensam 
metod för detta ändamål.
Rekommendation  
En gemensam metod för 
frivillig kompensation
3.  EU:s institutioner och organ bör ut -
veckla en gemensam metod genom 
Emas för att frivilligt kompensera för 
sina resterande växthusgasutsläpp.
4.  När kompensation används bör den 
vara av hög kvalitet och verifieras 
enligt erkända system.
5.  När kompensation används bör den 
inriktas på projekt som inte enbart 
bidrar till utsläppsminskningar utan 
även till hållbar utveckling genom 
att vara till nytta för den lokalbefolk -
ning som berörs av projekten.
111 
EU:s institutioner och organ utnyttjar 
inte fullt ut de miljöledningsverktyg 
som kommissionen rekommenderar. 
Detta riskerar att undergräva både 
deras och verktygens trovärdighet.
39 Slutsatser och rekommendationer
112  
Införandet av unionens miljölednings- 
och miljörevisionsordning Emas går 
långsamt. Offentliga förvaltningar 
har kunnat registrera sig i Emas se -
dan 2001. I juni 2014 hade sju av de 
granskade EU -institutionerna och 
EU-organen registrerats. Kommissio -
nen tillämpade endast Emas med stora 
inskränkningar.
113  
Miljöanpassad upphandling betrak -
tas som ett alternativ snarare än som 
en skyldighet enligt EU:s nuvarande 
finansiella regler, och endast några få 
EU-institutioner och EU -organ använ -
de sådan upphandling systematiskt. 
Revisionsrätten fann vid sin gransk -
ning av 160 relevanta förfaranden att 
mer än hälften av dem antingen inte 
innehöll några miljökriterier alls eller 
endast svaga kriterier som sannolikt 
inte hade någon inverkan på resul -
tatet av förfarandet. Kommissionens 
frivilliga GreenBuilding -normer för 
energiprestanda används inte syste -
matiskt för nya byggnader och större 
renoveringsprojekt.114  
Vid tiden för revisionen hade inga av 
EU:s institutioner och organ under -
tecknat den frivilliga europeiska upp -
förandekoden om energieffektivitet 
i datacentraler.
Rekommendation  
Fullt genomförande av 
Emas och miljöanpassad 
upphandling
6.  Alla EU:s institutioner och organ 
bör registrera sig i EU:s miljöled -
nings- och miljörevisionsordning 
Emas, genomföra den och successivt 
minska eventuella inskränkningar 
i dess tillämpningsområde. De bör 
också överväga att underteckna den 
europeiska uppförandekoden om 
energieffektivitet i datacentraler.
7.  EU:s institutioner och organ bör 
använda miljöanpassad upphand -
ling i den mån det är möjligt. De 
finansiella regler och/eller upphand -
lingsbestämmelser som gäller EU:s 
institutioner och organ bör tillhan -
dahålla verktyg som bidrar till skydd 
av miljön och hållbar utveckling och 
samtidigt se till att EU:s institutioner 
och organ kan få största möjliga 
valuta för pengarna när det gäller de 
kontrakt som de ingår.
Denna rapport antogs av revisionsrättens avdelning IV, med ledamoten 
Milan Martin CVIKL som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 
24 juni 2014.
 För revisionsrätten
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA  
 Ordförande
40
 Bilaga
Revisionsmetod för bedömningen av miljöanpassad offentlig upphandling
Revisionsrätten granskade 160 upphandlingsförfaranden som översteg tröskelvärdet på 60 000  euro och som 
var relevanta för miljöanpassad upphandling för att se om upphandlingsdokumenten innehöll miljökriterier. 
Mottagna anbud och tilldelningsbeslut i anslutning till dessa förfaranden granskades inte.
Kriterier för bedömning av upphandlingsdokument
Miljöanpassad offentlig upphandling definieras av kommissionen som ”ett förfarande för de offentliga myndig -
heternas upphandling av varor, tjänster och arbeten med lägre miljöpåverkan över hela livscykeln, jämfört med 
varor, tjänster och arbeten med samma primärfunktion som annars skulle ha upphandlats”1.
Kommissionen har tillhandahållit vägledning om miljöanpassad offentlig upphandling2 och tagit fram ett 
utbildningspaket om hur man utformar sådana upphandlingar som vid tiden för revisionen omfattade 19 olika 
produkt -och tjänstegrupper3. Två slags kriterier föreslås för var och en av dessa grupper: ”kärnkriterier” och mer 
ambitiösa ”övergripande kriterier”. GD Miljö beskriver dem så här:
a) Kärnkriterierna  är lämpade att användas av alla upphandlande myndigheter och handlar om de viktigaste 
miljöeffekterna. De är utformade så att de kan användas med så lite extra kontrollinsatser eller ökade kostna -
der som möjligt för att göra det möjligt att enkelt tillämpa GPP .
b) De övergripande kriterierna  är avsedda för dem som vill köpa de bästa miljöprodukterna på marknaden. 
De kan medföra extra verifieringsinsatser och/eller högre kostnader jämfört med andra produkter med 
samma funktionalitet.
Exempel på kärnkriterier och övergripande kriterier för tryck- och kopieringspapper
Inköp av återvunnet kontorspapper tillverkat av 100 % returfiber
Kärnkriterier Övergripande kriterier
Papperet måste vara tillverkat av 100 % returfiber. 
Returfiber innehåller både returfibrer efter konsument och returfibrer före 
konsument från pappersbruk, även kallat avfallspapper. Returfibrer efter 
konsument kan komma från konsumenter, kontor, tryckerier, bokbinderier 
eller liknande.Papperet måste vara tillverkat av 100 % returfiber med minst 65 % returfi ‑
ber efter konsument. 
Returfiber innehåller både returfibrer efter konsument och returfibrer före 
konsument från pappersbruk, även kallat avfallspapper. Returfibrer efter 
konsument kan komma från konsumenter, kontor, tryckerier, bokbinderier 
eller liknande.
Papperet måste vara minst elementärt klorfritt (ECF). Totalt klorfritt papper 
(TCF) godtas också.De ekologiska kriterier för att tilldelas EU:s miljömärke eller ett annat natio ‑
nellt miljömärke av typ I som är direkt knutna till papperstillverkningen (och 
inte till hur fabriken drivs) måste uppfyllas. Dokument med fullständiga 
kriterier finns på följande webbplats: 
• EU:s miljömärke: http://ec.europa.eu/environment/ecolabel/product/
pg_copyingpaper_en.htm  
Källa : Tryck- och kopieringspapper − Miljöanpassad offentlig upphandling - Produktblad, Europeiska kommissionen, Utbildningspaket i miljöanpassad offentlig 
upphandling – Modul 3: Inköpsrekommendationer,  Bryssel 2008. ( http://ec.europa.eu/environment/gpp/pdf/toolkit/paper_GPP_product_sheet.pdf )
1 KOM(2008) 400 slutlig, s. 4.
2 Europeiska kommissionen: Att köpa grönt! En handbok om miljöanpassad offentlig upphandling, 2:a utgåvan 201 1.
3 1. Tryck- och kopieringspapper; 2. Rengöringsmedel och städtjänster; 3. It -utrustning för kontor; 4. Bygg- och anläggningsarbeten; 5. Transport; 
6. Möbler; 7. El; 8. Livsmedel och cateringtjänster; 9. Textilprodukter; 10. Trädgårdsprodukter och trädgårdstjänster; 11. Fönster, glasade dörrar och 
takfönster; 12. Värmeisolering; 13. Hårda golvbeläggningar; 14. Väggskivor; 15. Kraftvärme; 16. Vägbyggnad och vägmärken; 17. Gatubelysning och 
trafiksignaler; 18. Mobiltelefoner; 19. Inomhusbelysning.Bilaga
41 Bilaga
Vid revisionen bedömdes upphandlingsdokumenten i den mån det var möjligt utifrån rekommendationerna 
i utbildningspaketet. Om utbildningspaketet inte omfattade det berörda området tillämpade gransknings -
teamet kriterierna för andra produkt- och tjänstegrupper med nödvändig anpassning. Exempel: Utbildnings -
paketet innehöll inga kriterier för kopieringsapparater, men vissa kriterier för it -utrustning kunde tillämpas 
efter nödvändig anpassning. Det fanns inte heller några kriterier för hyra eller leasing av byggnader, men vissa 
kriterier i utbildningspaketets produktblad för bygg- och anläggningsarbeten kunde användas efter nödvändig 
anpassning.
Fem kategorier för att klassificera förfaranden
Följande fem kategorier användes för att klassificera de förfaranden som granskades.
Inte miljöanpassad
Upphandlingsdokumenten innehåller inte någon hänvisning till miljöhänsyn eller innehåller endast bestämmel -
ser som inte påverkar inköpsstrategin. Exempel: Upphandlingsdokumenten innehåller en kopia av/hänvisning 
till institutionens allmänna miljöpolicy eller krav på efterlevnad av gällande miljölagstiftning.
Något miljöanpassad
a) Om det finns ett utbildningspaket : Kärnkriterierna är endast delvis uppfyllda. Om miljöinriktningen i förfa -
randet främst ligger på tilldelningskriterierna, ligger viktningen av miljökriterierna som andel av den totala 
viktningen (för pris och kvalitet) under 10 %.
b) Om det inte finns något utbildningspaket : Upphandlingsdokumenten innehåller vissa miljöbestämmelser men 
dessa bestämmelser gäller endast en eller flera sekundära funktioner i det föreslagna kontraktet. Om miljö -
inriktningen i förfarandet främst ligger på tilldelningskriterierna, ligger viktningen av miljökriterierna som 
andel av den totala viktningen (för pris och kvalitet) under 10 %.
Miljöanpassad
a) Om det finns ett utbildningspaket : Kärnkriterierna är helt eller i stort sett uppfyllda och/eller de övergripande 
kriterierna är delvis uppfyllda. Om miljöinriktningen främst ligger på tilldelningskriterierna, ligger viktningen 
av miljökriterierna som andel av den totala viktningen på minst 10 %.
b) Om det inte finns något utbildningspaket : Upphandlingsdokumenten innehåller betydande miljöbestämmel -
ser som gäller den primära funktionen hos de varor, tjänster eller arbeten som ska upphandlas. Om miljö -
inriktningen främst ligger på tilldelningskriterierna, ligger viktningen av miljökriterierna som andel av den 
totala viktningen på minst 10 %.Bilaga
42 Bilaga
Mycket miljöanpassad
a) Om det finns ett utbildningspaket : De övergripande kriterierna är helt eller i stort sett uppfyllda. Det innebär 
att det finns miljömässiga urvalskriterier, att det ställs höga miljökrav i de tekniska specifikationerna och/el -
ler att miljöaspekter betonas starkt i tilldelningskriterierna (viktning på minst 25 %).
b) Om det inte finns något utbildningspaket : Upphandlingsdokumenten bygger till stor del på bästa miljöpraxis. 
Det innebär att det finns miljömässiga urvalskriterier, att det ställs höga miljökrav i de tekniska specifikatio -
nerna och/eller att miljöaspekter betonas starkt i tilldelningskriterierna (viktning på minst 25 %).
Miljöanpassad till sin natur
Detta är en kategori där den primära funktionen hos de varor, tjänster eller arbeten som ska upphandlas 
är miljöanpassad, t.ex. uppförandet av ett grönt tak eller upphandling av konsulttjänster för att förbättra 
miljöprestandan.
Urvalet
Totalt 160 offentliga upphandlingsförfaranden granskades från alla granskade EU -institutioner och EU -organ 
med undantag av Europeiska utrikestjänsten4.
I urvalet ingick förfaranden som inleddes och/eller slutfördes under perioden januari 2012 till februari 2013. 
Revisionsrätten tog också med vissa förfaranden som inleddes före eller efter denna period för att få en mer 
rättvisande bild, särskilt för mindre EU -institutioner och EU -organ med ett fåtal upphandlingsförfaranden.
4 Europeiska utrikestjänsten har informerat revisionsrätten om att den ännu inte tillämpar de förfaranden för miljöanpassad offentlig upphandling 
som kommissionen rekommenderar.Bilaga
43
Europeiska kommissionen
Sammanfattning
I
Europeiska unionen intar en ledande position inter -
nationellt genom sin proaktiva klimatpolitik och sitt 
framsynta agerande. Kommissionen anser att Emas 
(EU:s miljölednings- och miljörevisionsordning) är 
det rätta verktyget för att minska EU -institutioner -
nas och EU -organens koldioxidavtryck. Det finns 
för övrigt många exempel på hur åtgärder som 
vidtagits för att uppnå målet om att fram till 2020 
minska utsläppen med 20 % även gällt offentliga 
institutioner, däribland EU:s institutioner och deras 
personal. Detta kommer att fortsätta vara fallet 
beträffande de nya målen för 2030 (inklusive det 
föreslagna målet om att utsläppen av växthusgaser 
ska minskas med 40 %).
Kommissionen har en miljöpolitik för sin egen 
verksamhet som prioriterar förebyggande av föro -
reningar, effektivt utnyttjande av naturresurser, 
minskning av koldioxidutsläpp, minskad avfalls -
generering, främjande av återvinning, inkludering 
av miljökriterier i anbudsinfordringar, respekt för 
miljölagstiftningen och ett hållbarare agerande av 
personal och intressenter etc.
Kommissionens strategi är därför att minska den 
faktiska miljöpåverkan av sin dagliga och adminis -
trativa verksamhet genom miljöledningssystemet 
Emas.
Kommissionen försöker genom Emas minska de 
faktiska effekterna, snarare än (i synnerhet genom 
kompensationer) koldioxidutsläppen.
På grund av kommissionens storlek och organisa -
tion genomfördes Emas -systemet först i ett mindre 
antal av dess byggnader i Bryssel och har därefter 
gradvis utvidgats. År 2013 omfattade Emas -registre -
ringen 89 % av personalen och 57 % av golvytan på 
alla platser.Europeiska rådet och  
Europeiska unionens råd
Rådets generalsekretariat, som är medvetet om 
miljöfrågornas ökande betydelse, anstränger sig 
sedan flera år för att förbättra miljöaspekten av sin 
verksamhet. Generalsekretariatet, som inser vilket 
positivt bidrag det kan ge till en hållbar utveckling 
för samhället, har för avsikt att införliva principerna 
om god miljöledning i sin dagliga verksamhet. 
Generalsekretariatet är i färd med att utveckla ett 
miljöledningsprogram för att möjliggöra genom-
förandet av EU:s miljölednings- och miljörevisions -
ordning (Emas) såsom den definieras i Europaparla -
mentets och rådets förordning (EG) nr 1221/2009.
Slutligen noterar generalsekretariatet att målen 
i dess miljöledningsprogram är i linje med revisions -
rättens rekommendationer.De granskade 
EU‑institutionernas och 
EU‑organens svar 
De granskade EU ‑institutionernas och EU ‑organens svar 44
VII
Kommissionen godtar delvis denna rekommenda -
tion. Kommissionen anser att Emas är det rätta 
verktyget för att minska EU -institutionernas och 
EU-organens koldioxidavtryck. Kommissionen 
kommer därför att beakta denna rekommendation 
under den fortsatta utvidgningen av Emas.
Fastställandet av ett kvantifierat mål för minsk -
ningen av växthusgasutsläppen fram till 2030 tar 
emellertid inte hänsyn till mer allmänna frågor som 
kostnadseffektivitet och skillnader mellan EU:s insti -
tutioner och organ.
Kommissionen kommer att fortsätta utforma lämp -
liga politiska åtgärder för att minska växthusgas -
utsläppen på ett sätt som är kostnadseffektivt och 
i möjligaste mån ser till helheten, även i förhållande 
till 2030, som grundas på noggranna konsekvens -
bedömningar som i lämpliga fall ger en fullständig 
utvärdering av kostnader och nytta.
Att minska utsläpp där det är minst kostsamt är ett 
viktigt inslag i den nuvarande politiken, vilket är 
skälet till att bindande minskningsmål i regel bara 
fastställs på EU- eller medlemsstatsnivå och inte för 
enskilda organisationer. Därmed har man flexibilitet 
att uppnå målen på bästa möjliga sätt.
Några särskilda utsläppsminskningsmål för offent -
liga förvaltningar fastställs visserligen inte i EU -lag-
stiftningen, men ytterligare åtgärder kan vidtas 
på denna nivå, bl.a. genom fortsatt utvidgning av 
Emas, som är en gemensam politik för att minska 
koldioxidavtrycket från EU -institutionernas och 
EU-organens administrativa verksamhet.
VII a)
Kommissionen godtar rekommendationen med för -
behåll för att man lyckas utveckla en framgångsrik 
OEF -metod för offentlig förvaltning (metod för att 
mäta organisationernas miljöavtryck). Kommissio -
nen anser dessutom att man genom att införa Emas 
har skapat ett lämpligt sätt att identifiera, mäta 
och rapportera om de mest betydande direkta och 
indirekta miljöeffekterna, däribland dess utsläpp av 
växthusgaser.I det nuvarande budgetklimatet utvidgar kom -
missionen systemet successivt inom ramen för 
tillgängliga resurser. Kommissionen föregår med 
gott exempel och uppmuntrar andra institutioner 
och organ att införa Emas via sitt ordförandeskap 
i Gime ( Groupe inter -institutionell de management 
environnementa l).
II
Kommissionen utökar hela tiden Emas räckvidd och 
sina utsläppsrapporter. Den enorma utvidgningen 
av Emas räckvidd är ett tydligt bevis för kommis -
sionens beslutsamhet att minska sin miljöpåverkan. 
En fullständig rapportering är fortfarande kommis -
sionens mål för när Emas är helt infört.
IV
Kommissionen har minskat sina koldioxidutsläpp 
i Bryssel avsevärt sedan 2005 räknat i kvadratme -
ter och utan att för den skull utgå ifrån att el som 
produceras från förnybara kälor inte skapar några 
utsläpp (- 46,2 % mellan 2005 och 2012 i Emas 
kontorsbyggnader).
V
Inom kommissionen har Emas genomförts och 
gradvis utvidgats i god takt jämfört med kraven 
i förordningen och budgetrestriktionerna. Utvidg -
ningen av Emas måste dessutom betraktas som 
väsentlig i fråga om storlek, geografisk spridning 
och organisationsmönster.
Att införa miljökriterier i offentlig upphandling är 
ett av målen med kommissionens miljöpolitik.
VI
Kommissionen tänker fortsätta utvidga Emas, som 
är en gemensam politik för att minska det koldiox -
idavtryck som är följden av EU -institutionernas och 
EU-organens administrativa verksamhet.
De granskade EU ‑institutionernas och EU ‑organens svar 45
Inledning
01
Den klassiska definitionen av hållbar utveckling är 
en utveckling som tillgodoser dagens behov utan 
att äventyra framtida generationers möjligheter att 
tillgodose sina behov. Den omfattar därför idén om 
”begränsningar” för att se till att miljön kan tillgo -
dose både dagens och framtidens behov.
04
Europeiska unionen intar en ledande position inter -
nationellt genom sin proaktiva klimatpolitik och 
sitt proaktiva agerande. Det finns många exempel 
på hur åtgärder som vidtagits för att uppnå målet 
om att fram till 2020 minska utsläppen med 20 % 
även gällt offentliga institutioner, däribland EU:s 
institutioner och deras personal. Detta kommer att 
fortsätta att vara fallet beträffande de nya målen för 
2030 (inklusive det föreslagna målet om att utsläp -
pen av växthusgaser ska minskas med 40 %).
06
Kommissionen planerar att fortsätta att föra en 
proaktiv klimatpolitik och vidta proaktiva åtgärder, 
och kommer att fortsätta utforma lämpliga politiska 
åtgärder för att minska växtgasutsläppen på ett sätt 
som är kostnadseffektivt och i möjligaste mån ser 
till helheten. Några särskilda utsläppsminsknings -
mål för offentliga förvaltningar fastställs visserligen 
inte i EU -lagstiftningen, men ytterligare åtgärder 
kan vidtas på denna nivå, bl.a. genom fortsatt 
utvidgning av Emas. Den enorma utvidgningen av 
Emas räckvidd är ett tydligt bevis för kommissio -
nens beslutsamhet att minska sin miljöpåverkan.
07
Kommissionen kommer att fortsätta försöka uppnå 
verkliga minskningar av utsläpp genom sin befint -
liga politik, bl.a. genom Emas, men även överväga 
andra alternativ, t.ex. kompensation.VII b)
Kommissionen godtar denna rekommendation, 
men understryker frivilligheten och varje EU -institu -
tions och EU -organs rätt att själva bestämma om en 
sådan kompensation är lämplig.
Kommissionen kommer att fortsätta försöka uppnå 
verkliga minskningar av utsläpp genom sin befint -
liga politik, bl.a. genom Emas.
En sådan gemensam metod måste även ta hänsyn till
i) vikten av att inte avskräcka från ytterligare åtgärder 
för att uppnå faktiska minskningar av utsläppen,
ii) befintliga mekanismer, däribland utsläppshandel, 
och 
iii) om det finns rapporteringssystem och kompen -
sationssystem som är av tillräckligt hög standard. 
Därutöver måste effekterna på EU:s resurser och 
utnyttjandet av offentliga medel bedömas.
VII c)
Kommissionen godtar denna rekommendation och 
ger sitt fulla stöd åt främjandet av Emas. Begräns -
ningar av räckvidden är en del av själva Emas som 
syftar till att låta varje organisation hantera de mest 
betydande miljöaspekterna.
Kommissionen kommer att överväga att under -
teckna den europeiska koden för datacentralers 
energieffektivitet efter närmare bedömning av om 
den är förenlig med budgetplanen och inte minst 
kan införas på förvaltningarna.
I den aktuella revideringen av budgetförordningen/
tillämpningsföreskrifterna fastställs ett regelverk 
som uppmuntrar ännu mer miljöanpassad offentlig 
upphandling, däribland beräkning av livscykelkost -
nader i enlighet med direktiv 2014/24/EU.
Kommissionen kommer att ta fram fler dokument 
med riktlinjer för miljöanpassad offentlig upphand -
ling och lägga fram dessa i Gime -gruppen.
De granskade EU ‑institutionernas och EU ‑organens svar 46
21
En utvidgning av de aktiviteter som omfattas 
behandlades redan i Emas handlingsplan för 2014 
och kommer att leda till en fullständigare rapporte -
ring för 2013 och till fler resultat.
29
OEF- metoden, som rekommenderas av kommissio -
nen, är för närvarande föremål för en omfattande 
testfas som ska pågå till slutet av 2016.
Syftet med testfasen är bl.a. att definiera en del 
tekniska krav som krävs för bredare tillämpning av 
metoden i en förvaltning som är organiserad som 
kommissionen. Resultaten av testfasen kommer 
dessutom sannolikt att leda till revidering/förbätt -
ring av OEF- metoden. Under denna testfas har kom -
missionen prioriterat utarbetandet av regler i sam -
band med OEF -metoden som är anpassade till de 
sektorer som svarar för den största miljöpåverkan. 
Den offentliga förvaltningen är inte en av dessa sek -
torer. Efter att ha sett över resultaten av testfasen 
och när en reviderad gemensam metod för att mäta 
och kommunicera organisationers miljöprestanda 
finns tillgänglig kommer kommissionen att över -
väga möjligheten att genomföra en intern testfas 
för att ta fram särskilda sektorsanpassade regler för 
beräkning och rapportering av kommissionens eller 
liknande offentliga förvaltningars miljöavtryck.
31
De flesta organisationer vet inte vad utsläppen var 
1990. Bedömningen av deras nuvarande resultat 
mot de faktiska utsläppen 1990 baseras i regel på 
uppskattningar.
35
Kommissionen anser att om utsläpp som baseras 
på användning av grön elektricitet rapporteras som 
noll kan det dölja den faktiska minskningen (eller 
ökningen) av energiförbrukningen.
37
Genom att köpa grön elektricitet uppmuntrar insti -
tutionerna elproducenter att välja anläggningar för 
produktion av förnybar elektricitet.Sådana överväganden måste även ta hänsyn till 
i)  vikten av att inte avskräcka från ytterligare åtgärder 
för att uppnå faktiska minskningar av utsläppen, 
ii) befintliga mekanismer, däribland utsläppshandel, och 
iii) om det finns rapporteringssystem och kompen -
sationssystem som är av tillräckligt hög standard. 
Därutöver måste effekterna på EU:s resurser och 
utnyttjandet av offentliga medel bedömas.
Iakttagelser
12
Tillförlitlig och heltäckande information om koldiox -
idavtrycket är inte en förutsättning för att utforma 
och genomföra begränsningsstrategier. Begräns -
ningsstrategier finns på kommissionen och har lett 
till tydliga minskningar av miljöpåverkan.
16
Kommissionen anser att användningen av den 
gemensamma metoden för att mäta och kommu -
nicera organisationers miljöprestanda utifrån ett 
livscykelperspektiv i enlighet med dess rekommen -
dation av den 9 april 2013 bör uppmuntras, bl.a. av 
Emas -registrerade organisationer. Efter att ha sett 
över resultaten av testfasen och när en reviderad 
gemensam metod för att mäta och kommunicera 
organisationers miljöprestanda finns tillgänglig 
kommer kommissionen att överväga möjligheten 
att genomföra en intern testfas för att ta fram 
särskilda sektorsanpassade regler för beräkning 
och rapportering av kommissionens eller liknande 
offentliga förvaltningars miljöavtryck.
18
När det gäller hänvisningen till EU -institutioner och 
EU-organ som inte lämnar fullständig information 
om sina växthusgasutsläpp fastställs i Emasförord -
ningen att organisationer måste rapportera utsläpp 
när det är lämpligt och om utsläppen är betydande. 
Det finns utrymme för organisationer att lämna 
ofullständig rapportering om sina direkta och indi -
rekta utsläpp beroende på, bland annat, räckvidden 
för deras Emas -registrering. Om organisationer inte 
rapporterar alls om någon av Emas kärnindikatorer 
måste de lämna en förklaring.
De granskade EU ‑institutionernas och EU ‑organens svar 47
Några särskilda utsläppsminskningsmål för offentliga 
förvaltningar fastställs visserligen inte i EU -lagstift -
ningen, men ytterligare åtgärder kan vidtas på denna 
nivå, bl.a. genom en fortsatt utvidgning av Emas.
52
Det finns ett mycket stort antal möjliga kompensa -
tionskrediter som är av mycket varierande kvalitet.
Det finns regler för hur kompensationer kan 
användas enligt EU:s klimatlagstiftning som, av 
konsekvensskäl, bör avspeglas i all användning av 
kompensationer av EU -institutionerna. Dessa regler 
gäller både kvantiteten egna insatser och vilken typ 
av insatser som anses vara av tillräcklig kvalitet. Det 
är nödvändigt att bl.a. se till att utsläppskompen -
sationer innebär att utsläppen minskar mer än vad 
som skulle ha skett i alla fall, att det finns en nog -
grann övervakning, rapportering och kontroll i syfte 
att minska utrymmet för fusk och redovisningsreg -
ler som undanröjer risken för dubbelräkning.
Kommissionen kommer att fortsätta att i första 
hand försöka uppnå verkliga minskningar av utsläpp 
genom sin befintliga politik, bl.a. genom Emas, men 
även överväga andra alternativ, t.ex. kompensation.
Sådana överväganden måste även ta hänsyn till 
i) vikten av att inte avskräcka från ytterligare åtgärder 
för att uppnå faktiska minskningar av utsläppen, 
ii) befintliga mekanismer, däribland utsläppshandel, och 
iii) om det finns rapporteringssystem och kompen -
sationssystem som är av tillräckligt hög standard. 
Därutöver måste effekterna på EU:s resurser och 
utnyttjandet av offentliga medel bedömas.
61 – Sista strecksatsen
Kommissionen kommer att fortsätta försöka uppnå 
verkliga minskningar av utsläpp genom sin befint -
liga politik, bl.a. genom Emas, men överväga rekom -
mendationen att utarbeta en gemensam metod för 
EU-institutionerna när det gäller kompensation.
Det är viktigt att komma ihåg att koldioxidutsläp -
pen från alla flygningar inom och mellan EES -län-
derna sedan 2012 omfattas av EU:s system för 
utsläppshandel (vilket även gäller Kroatien fr.o.m. 
den 1  januari  2014). 39 c)
De flesta besökare och deltagare utifrån rapporte -
rar om sina utsläpp till följd av resor via den egna 
organisationen, vilket kan leda till att de räknas två 
gånger.
44
Några särskilda utsläppsminskningsmål för offent -
liga förvaltningar fastställs visserligen inte i EU -lag-
stiftningen, men ytterligare åtgärder kan vidtas på 
denna nivå, bl.a. genom en fortsatt utvidgning av 
Emas.
Att minska utsläpp där det är minst kostsamt är ett 
viktigt inslag i den nuvarande politiken, vilket är 
skälet till att bindande minskningsmål i regel bara 
fastställs på EU- eller medlemsstatsnivå och inte för 
enskilda organisationer. Därmed har man flexibilitet 
att uppnå målen på bästa möjliga sätt.
46
I januari 2014 beslutade kommissionen i Emas styr -
kommitté att man skulle sätta upp långsiktiga mål 
vid sidan om de nuvarande årliga målen. Beslutet 
fattades för att göra det lättare för kommissionens 
avdelningar att fastställa årliga mål och insatser.
47
Eftersom kommissionens personal har minskat 
(- 5 % enligt den nuvarande budgetplanen) och 
eftersom Emas omfattning håller på att förändras 
kommer kommissionen att fortsätta rapportera 
i både absoluta och relativa tal.
51
Kommissionen kommer att fortsätta utforma lämp -
liga politiska åtgärder för att minska växthusgas -
utsläppen på ett sätt som är kostnadseffektivt och 
i möjligaste mån ser till helheten, även i förhållande 
till 2030, som grundas på noggranna konsekvens -
bedömningar som i lämpliga fall ger en fullständig 
utvärdering av kostnader och nytta.
Att minska utsläpp där det är minst kostsamt är ett 
viktigt inslag i den nuvarande politiken, vilket är 
skälet till att minskningsmål i regel bara fastställs 
på EU- eller medlemsstatsnivå och inte för enskilda 
organisationer. Därmed har man flexibilitet att 
uppnå målen på bästa möjliga sätt.
De granskade EU ‑institutionernas och EU ‑organens svar 48
76
Det bör framhållas att minskningen av energi -
förbrukningen i byggnaderna i Bryssel med 15 % 
mellan 2005 och 2012 uppnåddes samtidigt som 
kommissionens personal ökade med 25 % till följd 
av utvidgningen.
79
Budgetförordningen och dess tillämpningsföreskrif -
ter utgår från samma principer som direktiven, vil -
ket innebär att EU -reglerna stämmer överens med 
de regler som tillämpas av medlemsstaterna.
Den nya budgetförordningen och tillämpningsfö -
reskrifterna som håller på att godkännas bör upp -
muntra ökad tillämpning av miljöhänsyn, däribland 
beräkning av livscykelkostnader som en tilldelnings -
metod i enlighet med direktiv 2014/24/EU.
80
Budgetförordningen/tillämpningsföreskrifterna är 
en övergripande förordning som inte är avsedd att 
ange skyldigheter för de olika sektorerna inom olika 
politikområden, utan att fastställa allmänna regler 
för budgetens genomförande.
Budgetförordningen/tillämpningsföreskrifterna 
som för närvarande håller på att godkännas bör 
ange att när beräkning av livscykelkostnader 
används ska EU -institutionerna tillämpa metoder 
som har antagits på EU -nivå, om sådana finns. 
Denna möjlighet bör tillämpas av relevanta avdel -
ningar inom ramen för Emas -policyn.
81
Kommissionen anser det vara lämpligt att använda 
handboken och särskilda riktlinjer för att främja 
miljöanpassad upphandling på frivillig basis och 
samtidigt se till att även spridning av god praxis ger 
medlemsstaterna vägledning.Detta innebär att flygbolag måste köpa och över -
lämna utsläppsrätter för att täcka alla sådana 
utsläpp. För flygningar inom EES -området gäller 
därför koldioxidpriset i EU:s system för utsläpps -
handel, vilket kan anses vara likvärdigt med 
kompensationer.
Se kommentar om punkt 52.
65
Kommissionen vill påpeka att tabell 6  inte visar det 
faktiska antalet kvadratmeter som omfattas, utan 
bara den procentuella andelen av byggnadsytan.
67
Arbetet med att följa Emaskraven bör inte under -
skattas. Kommissionen är med god marginal 
den största institutionen. Kommissionen har en 
mycket tydlig policy att gradvis utvidga Emas till 
att omfatta alla arbetsplatser och all verksam -
het inom ramen för den tillgängliga budgeten (se 
beslut C(2013)7708).
68
Emas -registreringens utvidgning till Bryssel och 
Luxemburg inleddes omedelbart efter beslutet 
2009; 2010 omfattades all verksamhet i Bryssel och 
2012 all verksamhet i Luxemburg. Alla byggnader 
kommer att vara registrerade 2015 i Bryssel och 
gradvis på andra platser.
69
Beslutet om att ISO 14001-certifiera det gemen -
samma forskningscentrumets institut fattades före 
kommissionens beslut om att utöka Emas -registre -
ringen 2009. Emas -registreringen för dessa institut 
pågår.
70
Kommissionen har beslutat att utökningen av 
Emas -registreringen måste övervakas på högre nivå 
av Emas styrkommitté. Utökningen sker gradvis 
med de viktigaste arbetsplatserna först. I fråga 
om yta utgör kommissionens representationer 
i medlemsstaterna omkring 2 % av kommissio -
nens samlade byggyta. En del av dem hyser andra 
institutioner.
De granskade EU ‑institutionernas och EU ‑organens svar 49
87
Det är en mycket resurskrävande process att upp -
datera kriterierna. Kommissionen försöker täppa till 
befintliga luckor och revidera varukategorier inom 
ramen för de befintliga resurserna. Mobiltelefon -
kriterierna har tagits bort från webbplatser därför 
att de mycket riktigt inte var ambitiösa längre och 
dessutom inte har fastställts ha hög prioritet av den 
rådgivande gruppen för miljöanpassad offentlig 
upphandling.
89
Det är inte säkert att det är meningsfullt att 
använda beräkning av livscykelkostnader för alla 
varukategorier. Om den som upphandlar vill köpa 
miljövänligt papper skulle det t.ex. räcka med att 
ange att papperet ska vara ”återvunnet” eller ”ha 
tillverkats av hållbara källor”, eftersom det inte 
skulle finnas några underhålls- eller driftskostnader 
för denna varukategori.
Kommissionen håller på att förbereda införlivandet 
av detta direktiv i budgetförordningen, men kom -
mer inte att göra beräkning av livscykelkostnader 
till ett obligatoriskt krav.
89 – Sista strecksatsen
Kommissionen undersöker för närvarande möj -
ligheten att fastställa riktlinjer för beräkning av 
livscykelkostnader.
90
Kommissionen har mål för byggnaders energi -
prestanda och uppnår positiva resultat genom 
Emas -systemet. I Bryssel, där direktiv 2012/27/EU 
om energieffektivitet leder till årliga energibespa -
ringar på 0,13 %, har kommissionen t.ex. i sin plan 
föreslagit en årlig energibesparing på 1 %, vilket är 
åtta gånger så mycket.
1 The Uptake of Green Public Procurement in the EU27 , Centre of 
European Policy Studies: http://ec.europa.eu/environment/gpp/
pdf/CEPS -CoE -GPP%20MAIN%20REPORT.pdf .
2 Rådets slutsatser av den 22 september 2008: http://register.
consilium.europa.eu/doc/srv?l=SV&f=ST%2013067%202008%20INIT .84
Totalt sett används någon form av miljöanpassad 
användning i de flesta fall, även om många proces -
ser ännu inte är helt miljöanpassade. Bara omkring 
en fjärdedel av kontrakten innehöll inte några 
miljökriterier. Detta resultat visar att institutionerna 
är betydligt bättre än de genomsnittliga myndig -
heterna i Europa. Enligt en studie1 baserad på en 
EU-omfattande undersökning hade i genomsnitt 
54 % av myndigheterna inkluderat något slags miljö -
kriterium i sin senaste upphandling under perioden 
2009–2010 inom tio prioriterade kategorier (byggna -
tion, elektricitet, renhållningsprodukter och renhåll -
ningstjänster, textilier, mat- och cateringtjänster, 
möbler, IT -utrustning för kontor, papper, trädgårds -
produkter och trädgårdsmaskiner, transporter).
85
I kommissionens meddelande Offentlig upphandling 
för en bättre miljö  (se fotnot 43) föreslog kommis -
sionen att 50 % av alla upphandlingar fram till 2010 
ska vara miljöanpassade och att ”miljöanpassade” 
ska innebära att de ”uppfyller godkända, gemen -
samma kärnkriterier för offentlig upphandling”. 
Den procentuella andelen skulle uttryckas både 
i antal och värde avseende miljöanpassade kontrakt 
jämfört med det totala antalet och värdet avseende 
kontrakt som ingåtts inom sektorer för vilka gemen -
samma kärnkriterier för miljöanpassad offentlig 
upphandling har fastställts. Detta mål godkändes 
senare av rådet2.
Eftersom även revisionsrätten inkluderade varu-
kategorier för vilka det inte finns några gemen -
samma EU -kriterier för upphandling är metoderna 
för att bedöma uppnåendet av målet om miljöan -
passad upphandling inte helt överensstämmande.
86
Tillsammans med de medlemsstater som är repre -
senterade i den informella rådgivande gruppen för 
miljöanpassad offentlig upphandling genomförde GD 
Miljö under 2012 och 2013 en prioriteringsundersök -
ning avseende sådan upphandling för att fastställa 
vilka kriterier för miljöanpassad offentlig upphand -
ling som behöver fastställas. Datacentraler står högt 
i prioriteringsordningen, och det kommer inom kort 
att beslutas om huruvida kriterier ska utformas för 
datacentraler. Underhåll av byggnader förväntas ingå 
i de kommande kriterierna för kontorsbyggnader. 
Affärsresor ansågs inte vara en särskild prioritering.
De granskade EU ‑institutionernas och EU ‑organens svar 50
101
Uppfyllandet av kraven i uppförandekoden för 
datacentraler i kommissionens byggnader skulle få 
mycket omfattande budgetkonsekvenser. Ett beslut 
om att gå vidare skulle även förutsätta en omfat -
tande revision av byggnader, och vissa krav kan 
inte ens uppfyllas av kommissionens byggnader på 
grund av deras ålder. Datacentralernas interna orga -
nisation respekterar emellertid uppförandekodens 
rekommendationer.
Förutom sina egna datacentraler har kommissio -
nen hyrt datacentraler i Luxemburg och Bryssel. 
Ägarna av dessa datacentraler har undertecknat 
uppförandekoden.
Kommissionen håller för närvarande på att se över 
sin policy för datacentraler, bl.a. användningen av 
”molnet”.
Slutsatser och rekommendationer
102
Europeiska unionen intar en ledande position inter -
nationellt genom sin proaktiva klimatpolitik och 
sitt framsynta agerande och kommer att fortsätta 
på samma väg i samband med de nya målen för 
2030 och det föreslagna målet om att utsläppen av 
växthusgaser ska minskas med 40 %.
103
Kommissionen anser att Emas (EU:s miljölednings- 
och miljörevisionsordning) är det rätta verktyget 
för att minska EU -institutionernas och EU -organens 
koldioxidavtryck.
Det finns för övrigt många exempel på hur åtgärder 
som vidtagits för att uppnå målet om att fram till 
2020 minska utsläppen med 20 % även gällt offent -
liga institutioner, däribland EU:s institutioner och 
deras personal. Detta kommer att fortsätta vara fal -
let beträffande de nya målen för 2030 (inklusive det 
föreslagna målet om att utsläppen av växthusgaser 
ska minskas med 40 %).93
Medan programmet pågått har kommissionens infra -
struktur- och logistikbyråer i Bryssel och Luxemburg 
och det gemensamma forskningscentrumets priori -
teringar uppfyllt gällande nationella eller regionala 
krav. Detta utesluter inte att en del av kommissio -
nens senaste byggnadsprojekt, i synnerhet de som 
pågår vid det gemensamma forskningscentrumets 
anläggning i Ispra, faktiskt skulle uppfylla kraven 
i GreenBuilding -programmet. Kommissionens infra -
struktur- och logistikbyrå i Bryssel ska gå med i pro -
grammet i framtiden om det skulle ge ett mervärde.
94
Handboken om standardspecifikationer för byggna -
der syftar till att uppnå passiv byggnadsprestanda 
och fastställer följande minimikrav för projekt:
 — Direktiv 2010/31/EU om byggnaders 
energiprestanda.
 — Regionala rättsliga minimikrav.
Enligt handboken ska även energirevisioner och/
eller energiundersökningar genomföras för att 
bedöma genomförandet av energieffektivitets-
lösningar och införandet av förnybar energi.
95
Kommissionen ställer sig bakom att offentliga organ 
ska föregå med gott exempel genom sitt åtagande 
att tillämpa kraven i direktiv 2012/27/EU om ener -
gieffektivitet (artiklarna 4-5) och kommissionens 
infrastruktur- och logistikbyrå i Bryssel har bedömt 
direktivets tekniska inverkan på dess byggnader.
Ambitionerna när det gäller framtida projekt och 
de ekonomiska effekterna av dessa bör under 
alla omständigheter ske inom ramen för det till -
gängliga budgetanslaget enligt den fleråriga 
budgetramen 2014–2020.
100
Kommissionen begränsar sig inte till byggnaders 
energieffektivitet och anser att BREEAM eller 
liknande program är mer omfattande och bättre 
anpassade till dess politik och den samlade miljöpå -
verkan av dess verksamhet.
De granskade EU ‑institutionernas och EU ‑organens svar 51
fastställs på EU- eller medlemsstatsnivå och inte för 
enskilda organisationer. Därmed har man flexibilitet 
att uppnå målen på bästa möjliga sätt.
Några särskilda utsläppsminskningsmål för offent -
liga förvaltningar fastställs visserligen inte i EU -lag-
stiftningen, men ytterligare åtgärder kan vidtas 
på denna nivå, bl.a. genom fortsatt utvidgning av 
Emas, som är en gemensam politik för att minska 
koldioxidavtrycket från EU -institutionernas och 
EU-organens administrativa verksamhet.
Gemensamt svar på rekommendation 1 a och 1 b  
Kommissionen godtar inte denna del av rekom -
mendationen, eftersom den inte tar hänsyn till mer 
allmänna frågor som kostnadseffektivitet och skill -
nader mellan EU:s institutioner och organ. En sådan 
metod skulle förutsätta att den nytta som hävdas 
kan bevisas.
107
Kommissionen planerar att öka övervakningen 
av sina växthusgasutsläpp inom ramen för 
Emas -systemet.
108
Kommissionen har riktat in sitt arbete på sina bygg -
naders energiförbrukning, eftersom det var den 
viktigaste källan till växthusgasutsläpp där avkast -
ningen på gjorda investeringar var störst. Kommis -
sionen håller för närvarande på att behandla frågan 
om rörlighet som är den näst största källan till dess 
utsläpp.
109
Kommissionen har i hittills inte utgått från att 
koldioxidavtrycket ska vara noll när den har beräk -
nat utsläppen från sin elförbrukning från förnybara 
energikällor i Bryssel. I kontorsbyggnader som 
omfattas av Emas har energiförbrukningen sjunkit 
med 40,5 % mellan 2005 och 2012 (Bryssel, kWh/m2).104
Kommissionen eftersträvar att minska växthus -
gasutsläppen på ett sätt som är kostnadseffektivt 
och i möjligaste mån ser till helheten, särskilt 
genom klimat- och energipaketet. Med tanke på 
den begränsade andelen utsläpp som härrör från 
EU-institutionernas administrativa verksamhet har 
kommissionen inte ansett det lämpligt att fastställa 
bindande regler för denna verksamhet. Utsläppen 
omfattas under alla omständigheter av de minsk -
ningsmål som fastställts på EU -nivå eller nationellt.
105
Det finns inget som tyder på att bindande regler 
för alla EU:s institutioner och organ skulle ha lett till 
bättre resultat.
106
Kommissionen tänker fortsätta utvidga Emas, som 
är en gemensam politik för att minska det koldiox -
idavtryck som är följden av EU -institutionernas och 
EU-organens administrativa verksamhet.
Rekommendation – En gemensam  
strategi för att minska växthus ‑ 
gasutsläppen
1. 
Kommissionen godtar delvis denna rekommenda -
tion. Kommissionen anser att Emas (EU:s miljö -
lednings- och miljörevisionsordning) är det rätta 
verktyget för att minska EU -institutionernas och 
EU-organens koldioxidavtryck. Kommissionen 
kommer därför att beakta denna rekommendation 
under den fortsatta utvidgningen av Emas.
Kommissionen kommer att fortsätta utforma lämp -
liga politiska åtgärder för att minska växthusgas -
utsläppen på ett sätt som är kostnadseffektivt och 
i möjligaste mån ser till helheten, även i förhållande 
till 2030, som grundas på noggranna konsekvens -
bedömningar som i lämpliga fall ger en fullständig 
utvärdering av kostnader och nytta.
Att minska utsläpp där det är minst kostsamt är ett 
viktigt inslag i den nuvarande politiken, vilket är 
skälet till att bindande minskningsmål i regel bara 
De granskade EU ‑institutionernas och EU ‑organens svar 52
Rekommendation – En gemensam 
metod för frivillig kompensation
3. 
Kommissionen godtar denna rekommendation, 
men understryker frivilligheten och varje EU -institu -
tions och EU -organs rätt att själv bestämma om en 
sådan kompensation är lämplig.
Det stämmer vidare att EU:s klimatpolitik eller 
klimatlagstiftning inte förutser obligatoriska system 
för utsläppskompensationer. Kommissionen kom -
mer att fortsätta försöka uppnå verkliga minsk -
ningar av utsläpp genom sin befintliga politik, bl.a. 
genom Emas.
En gemensam metod för att kompensera för 
utsläpp måste även ta hänsyn till 
i) vikten av att undvika att avskräcka från ytterli -
gare åtgärder för att uppnå faktiska minskningar 
av utsläppen, 
ii) befintliga mekanismer, däribland utsläppshandel, 
och 
iii) om det finns rapporteringssystem och kompen -
sationssystem som är av tillräckligt hög standard. 
Därutöver måste effekterna på EU:s resurser och 
utnyttjandet av offentliga medel bedömas.
4. 
Kommissionen godtar delvis denna rekommendation. 
Det finns ett mycket stort antal möjliga kompensa -
tionskrediter som är av mycket varierande kvalitet.
Det finns regler för hur kompensationer kan 
användas enligt EU:s klimatlagstiftning som, av 
konsekvensskäl, bör avspeglas i all användning av 
kompensationer av EU -institutionerna. Dessa regler 
gäller både kvantiteten egna insatser och vilken typ 
av insatser som anses vara av tillräcklig kvalitet. Det 
är nödvändigt att bl.a. se till att utsläppskompen -
sationer innebär att utsläppen minskar mer än vad 
som skulle ha skett i alla fall, att det finns en nog -
grann övervakning, rapportering och kontroll i syfte 
att minska utrymmet för fusk och redovisningsreg -
ler som undanröjer risken för dubbelräkning.
Kommissionen kommer att fortsätta att i första 
hand försöka uppnå verkliga minskningar av 
utsläpp genom sin befintliga politik, bl.a. genom 
Emas, men även överväga andra alternativ, t.ex. 
kompensation.Rekommendation – En samordnad 
beräkning och rapportering av utsläpp
2. 
Kommissionen godtar rekommendationen med 
förbehåll för att man lyckas utveckla en framgångs -
rik OEF- metod för offentlig förvaltning (metod för 
att mäta organisationernas miljöavtryck). Kommis -
sionen anser att man genom att införa Emas har 
skapat ett lämpligt sätt att identifiera, mäta och 
rapportera om de mest betydande direkta och indi -
rekta miljöeffekterna, däribland utsläpp av växthus -
gaser. Genom Emas och utökat interinstitutionellt 
samarbete kommer institutionerna att kunna få en 
samordnad beräkning av växthusgasutsläpp.
2. a)  
OEF- metoden, som rekommenderas av kommissio -
nen, är för närvarande föremål för en omfattande 
testfas som ska pågå till slutet av 2016. Syftet med 
testfasen är bl.a. att definiera en del tekniska krav 
som krävs för en bredare tillämpning av meto -
den i en komplex förvaltning som kommissionen. 
Resultaten av testfasen kommer dessutom sannolikt 
att leda till revidering/förbättring av OEF- metoden. 
Under denna testfas har kommissionen prioriterat 
utarbetandet av regler i samband med OEF -meto -
den som är anpassade till de sektorer som svarar för 
störst miljöpåverkan. Den offentliga förvaltningen 
är naturligtvis inte en av dessa sektorer. Efter att ha 
sett över resultaten av testfasen och när en revide -
rad gemensam metod för att mäta och kommuni -
cera organisationers miljöprestanda finns tillgänglig 
kommer kommissionen att överväga möjligheten 
att genomföra en intern testfas för att ta fram 
särskilda sektorsanpassade regler för beräkning 
och rapportering av kommissionens eller liknande 
offentliga förvaltningars miljöavtryck.
110
Det stämmer att EU:s klimatpolitik eller klimat -
lagstiftning inte förutser obligatoriska system för 
utsläppskompensationer. Kommissionen har försökt 
uppnå verkliga minskningar av utsläpp genom sin 
befintliga politik, bl.a. genom Emas.
De granskade EU ‑institutionernas och EU ‑organens svar 53
114
Kommissionen överväger att undersöka närmare 
om ett deltagande i den europeiska uppförande-
koden för datacentralers energieffektivitet skulle 
vara förenligt med budgetplanen och inte minst 
kan införas på förvaltningarna.
Rekommendation – Fullt 
genomförande av Emas och 
miljöanpassad upphandling
6. 
Kommissionen godtar denna rekommendation och 
ger sitt fulla stöd åt främjandet av Emas. Begräns -
ningar av räckvidden är en del av själva Emas som 
syftar till att låta varje organisation hantera de mest 
betydande miljöaspekterna.
Kommissionen kommer att överväga att under -
teckna den europeiska koden för datacentralers 
energieffektivitet efter vidare bedömning av om 
den är förenlig med budgetplanen och inte minst 
kan införas på förvaltningarna.
7. 
Kommissionen godtar denna rekommendation. 
I den aktuella revideringen av budgetförordningen/
tillämpningsföreskrifterna fastställs ett regelverk 
som uppmuntrar en ännu mer miljöanpassad 
offentlig upphandling, däribland beräkning av livs -
cykelkostnader i enlighet med direktiv 2014/24/EU.
Kommissionen kommer att ta fram fler dokument 
med riktlinjer för miljöanpassad offentlig upphand -
ling och lägga fram dessa i Gime -gruppen.5. 
Kommissionen godtar denna rekommendation, 
men konstaterar att de positiva effekterna för lokal -
befolkningen är det enda hänsyn som bör beaktas 
i bedömningen av kompensationernas kvalitet.
111
Kommissionen instämmer i revisionsrättens iakt -
tagelse om att institutionerna bör införa och/eller 
utnyttja Emas på ett bättre sätt.
112
Emas är ett kraftfullt och krävande miljölednings -
verktyg och ett snabbt genomförande är inte 
möjligt på grund av de flesta EU -institutionernas 
budgetbegränsningar. Inskränkningarna när det 
gäller Emas är en del av själva Emas -systemet. Emas 
måste genomföras på ett sätt som är kostnadseffek -
tivt och i möjligaste mån ser till helheten.
113
Totalt sett används någon form av miljöanpassad 
användning i de flesta fall, även om många proces -
ser ännu inte är helt miljöanpassade. Bara omkring 
av fjärdedel av kontrakten innehöll inte några 
miljökriterier. Detta resultat visar att institutionerna 
är betydligt bättre än de genomsnittliga myndighe -
terna i Europa. Enligt en studie (se fotnot 1 i kom -
missionens svar) baserad på en EU -omfattande 
undersökning hade i genomsnitt 54 % av myndig -
heterna inkluderat något slags miljökriterium i sin 
senaste upphandling under perioden 2009–2010 
inom tio prioriterade varukategorier (byggnation, 
elektricitet, renhållningsprodukter och renhåll -
ningstjänster, textilier, mat- och cateringtjänster, 
möbler, IT -utrustning för kontor, papper, trädgårds -
produkter och trädgårdsmaskiner, transporter).
Kommissionen använder i regel BREEAMs utmärkta 
standard för merparten av sina renoveringar och/
eller nybyggnation, vilken inte är begränsad till 
energiprestanda.
De granskade EU ‑institutionernas och EU ‑organens svar 54
På så sätt kan en korrektare uppskattning ske av de 
framsteg som hittills har gjorts, som t.ex.
 — påbörjandet av Emas -projektet,
 — genomförandet av en utförlig kartläggning av 
de utsläpp av växthusgaser som domstolens 
verksamhet orsakade under år 2010 och upp -
dateringen av nyckelposter i Bilan Carbone 
(kolbalansen) för åren 2011  och  2012,
 — den stora minskningen av utsläppen av växt -
husgaser som har skett sedan år 2010 tack vare 
ett flertal förbättringsåtgärder,
 — beaktandet i större utsträckning av miljö-  
kriterier vid offentlig upphandling, och
 — tillämpningen av BREEAM i samband med den 
femte utbyggnaden av domstolens lokaler.
Domstolens kolbalans är utförlig 
och en märkbar förbättring har 
skett av domstolens carbon footprint  
(koldioxidavtryck) (12–61)
Såsom en av de konkreta åtgärderna för att redu -
cera utsläppen av växthusgaser gör domstolen 
sedan år 2010 en kartläggning av de utsläpp av 
växthusgaser som domstolens verksamhet ger 
upphov till. År 2013 uppdaterades nyckelposterna 
i denna kolbalans för åren 2011 och 2012.
Domstolen har valt att göra en mycket utförlig kart -
läggning, vilket framgår av att posten ”Resor” inte 
endast omfattar resor mellan hemmet och arbets -
platsen, utan också tjänsteresor och besökares 
resor. Dessutom ska det påpekas att ansträngning -
arna för att förbättra domstolens carbon footprint  
inte endast beaktas från ”Energi”-aspekten.Europeiska unionens 
domstol
Inledning (01–11)
Precis som vanligt när det gäller årsrapporterna 
och alla övriga särskilda rapporter fäster domstolen 
stor uppmärksamhet vid revisionsrättens iakttagel -
ser, och den vinnlägger sig alltid om att vidta de 
åtgärder som är nödvändiga för att följa eventuella 
rekommendationer.
Såsom den här särskilda rapporten visar fäster 
domstolen stor vikt vid miljöfrågor och den har, 
trots begränsningarna av de mänskliga och ekono -
miska resurserna under de senaste åren, engagerat 
sig i miljöarbetet med stor beslutsamhet, framför 
allt med hjälp av den heltäckande och strukture -
rade miljölednings- och miljörevisionsordningen 
Emas (Eco Management and Audit Scheme). Detta 
arbete har för övrigt redan gett konkreta resultat. 
Minskningen av utsläppen av växthusgaser utgör 
ett bevis på detta.
Syftet med de svar som lämnas nedan är följaktli -
gen i huvudsak att göra vissa förtydliganden med 
avseende på vissa av revisionsrättens iakttagelser 
och rekommendationer.
Iakttagelser (12–101)
Rent allmänt är det lämpligt att de olika EU -insti -
tutionernas framsteg vad gäller deras miljöpolicy 
bedöms i förhållande till de resurser som de har haft 
möjlighet att avsätta för detta ändamål. Det bör 
exempelvis påpekas att de av domstolens ansträng -
ningar och åtgärder som nämns i föreliggande 
särskilda rapport har genomförts med iakttagande 
av krav på största möjliga sparsamhet (framför allt 
har budgetmyndigheten endast godkänt en enda 
ny tjänst, vilken tillsattes år 2012). 
De granskade EU ‑institutionernas och EU ‑organens svar 55
När det gäller det faktum att något system med 
kompensation för utsläpp av växthusgaser inte 
används är domstolen av den uppfattningen att 
finansiering av sådana kompensationsprojekt 
endast bör komma i fråga om alla andra möjlighe -
ter att, i ett tidigare skede, avskaffa och reducera 
utsläppen redan har uttömts, och detta i syfte 
att behålla en stark mobilisering bland samtliga 
aktörer inom institutionen och att uppmuntra de 
viktiga initiativtagandena på detta område i större 
utsträckning. Dessutom anser domstolen att finan -
sieringen av sådana kompensationsprojekt kräver 
att institutionerna först har enats om en gemensam 
strategi sinsemellan, framför allt vad gäller faststäl -
landet av lämpliga budgetramar, kriterier för och 
typer av godtagbara projekt samt de budgetmedel 
som kan användas för detta ändamål.
Domstolen har med beslutsamhet 
påbörjat arbetet med att genomföra 
Emas‑projektet (62–75)
Genomförandet av Emas -projektet vid dom -
stolen gick in i en mycket aktiv fas år 2012, 
framför allt i samband med utnämningen av en 
Emas -samordnare.
Under det första skedet lade domstolen särskilt 
tyngdpunkten på regelbundna insatser för att infor -
mera och skapa medvetenhet inom institutionen 
och hos personalen beträffande vissa miljöfrågor.
Därefter inrättades en operativ struktur bestående 
av två nivåer för att säkerställa en långsiktig ledning 
av Emas -projektet.
År 2013 genomförde domstolen en studie som låg 
till grund för utarbetandet av en plan för institu -
tionens genomförande av Emas -projektet. Studien 
innehöll dels en genomgång av den rådande miljö -
situationen inom institutionen med beaktande av 
kraven i Emas -förordningen, men den syftade fram -
för allt till att fastställa de olika delmål som måste 
uppnås för att institutionen ska kunna registreras, 
vilket enligt planeringen borde kunna ske år 2016.De efterföljande kartläggningarna har gjort det 
möjligt att objektivt fastställa att domstolen har 
reducerat sina utsläpp sedan år 2010, framför allt på 
nedan angivna områden:
 — mellan åren 2011 och 2012 reducerades utsläp -
pen av växthusgaser på området ”Besökares 
resor” med 14 procent,
 — mellan åren 2010  och  2011 samt mellan åren 
2011 och 2012 reducerades utsläppen av växt -
husgaser med koppling till elförbrukningen 
med 98 procent respektive 6 procent, och
 — mellan åren 2011 och 2013 reducerades kost -
naden för avfallshantering med 25 procent och 
hushållsavfallsvolymen minskade under samma 
period med 10 procent.
Dessa minskade värden är framför allt ett resultat av 
följande åtgärder:
 — tecknande av ett avtal om grön energi med 
elleverantören,
 — åtgärder för att förbättra byggnadernas isolering,
 — optimering av energianvändningen i vissa 
byggnader, och
 — minskning av organiskt avfall och förbättrad 
avfallssortering.
Den mer exakta uppskattningen av de utsläpp 
som är kopplade till ”Resor mellan hemmet och 
arbetsplatsen” och ”Kylmedelsläckor” har lett till 
förbättring av informationskvaliteten för dessa två 
poster i kolbalansen. Den osäkerhet som är kän -
netecknande för sådana poster har således kunnat 
begränsas.
För att säkerställa största möjliga insyn har domsto -
len lagt ut rapporterna angående domstolens kol -
balans på sin webbplats Curia, och EU -medborgarna 
har således möjlighet att ta del av dessa rapporter.
De granskade EU ‑institutionernas och EU ‑organens svar 56
Det är lämpligt att använda 
standarden BREEAM i arbetet 
för en ytterligare minskning av 
miljöpåverkan av domstolens 
fastigheter (90–101)
Domstolen har, för att i största möjliga mån be-
gränsa den inverkan på miljön som institutionens 
fastigheter ger upphov till, föredragit att vid den 
femte utbyggnaden av dess lokaler använda sig av 
standarden BREEAM i stället för den av revisions -
rätten nämnda standarden GBP . BREEAM omfattar 
nämligen inte enbart aspekten ”energibesparing” 
utan också andra fullt lika viktiga aspekter (såsom 
vattenkonsumtion, avfallshantering och hållbar 
transport). Detta är säkerligen skälet till att denna 
standard tillämpas i en större utsträckning inom 
EU:s institutioner.
Slutsatser och rekommendationer  
(102 och 114)
På det hela taget ställer sig domstolen positiv till de 
iakttagelser och rekommendationer som återfinns 
i revisionsrättens rapport.
Domstolen erkänner, i linje med revisionsrät -
tens slutsatser, betydelsen av att ansluta sig till 
Emas -systemet och arbetar aktivt i denna riktning 
sedan år 2012, framför allt sedan utnämningen av 
en Emas -samordnare som möjliggjordes efter att 
budgetmyndigheten gett sitt samtycke till en ny 
tjänst. Trots de krav på att hushålla med medlen 
som följer av den aktuella budgetkrisen siktar dom -
stolen på att bli Emas -registrerad år 2016.
Parallellt med detta räknar domstolen med att 
fortsätta arbetet med att förbättra sin kolbalans 
och att, i enlighet med gällande bestämmelser, 
främja användningen av miljökriterier i de offentliga 
upphandlingar som domstolen ansvarar för. Dess -
utom kommer den förestående femte utbyggnaden 
av domstolens lokaler att bidra till att reducera den 
inverkan som domstolens fastigheter har på miljön 
genom att BREEAM -kraven på området kommer att 
fullgöras i största möjliga mån.När det gäller miljömålen, framför allt reduceringen 
av utsläppen av växthusgaser, förespråkar domsto -
len ett fastställande av relativa mål (t.ex. relaterade 
till byggnadernas yta och/eller antalet personer) 
som kan mätas med hjälp av de indikatorer som 
anges i Emas -förordningen (EG nr 1221/2009). Ett 
fastställande av mål uttryckta i absoluta tal, vilket 
förordas av revisionsrätten, är nämligen lämpligt 
endast om den underliggande databasen är till -
räckligt stabil och om utvecklingen av den valda 
indikatorn kan ge konsekvent information över 
tiden. Domstolen konstaterar dock att även om 
de nödvändiga villkoren för ett fastställande av 
en tillräckligt tillförlitlig kvantifierad indikator inte 
ännu är uppfyllda kommer detta att vara fallet inom 
en snar framtid, allteftersom Emas -projektet går 
framåt.
Användningen av miljökriterier 
i offentlig upphandling (gröna inköp) 
främjas (77–89)
Domstolen delar revisionsrättens önskan om att 
främja användningen av miljökriterier vid offentlig 
upphandling, så att man därmed kan bidra till en 
hållbar utveckling, bland annat med hjälp av Green 
Public Procurement toolkit  som tillhandahålls av 
kommissionen. Domstolens handledning för offent -
lig upphandling innehåller därför ett särskilt avsnitt 
om ekologiska upphandlingar, med en direktlänk 
till motsvarande uppgifter hos Europeiska kom -
missionen. Domstolen anser dock att de utanord -
nande enheterna vid varje institution bör kunna 
behålla ett tillräckligt utrymme för skönsmässig 
bedömning avseende miljökriterierna för att kunna 
göra en omdömesgill avvägning mellan de olika 
bedömningskriterierna i förhållande till de aktuella 
anbudsinfordringarnas speciella särdrag.
De granskade EU ‑institutionernas och EU ‑organens svar 57
Europeiska centralbanken
Europeiska centralbanken (ECB) välkomnar Europe -
iska revisionsrättens granskning av hur EU:s insti -
tutioner och organ beräknar, minskar och kom -
penserar sina utsläpp av växthusgaser och rättens 
särskilda rapport. Det är ECB:s fasta övertygelse att 
hållbarhetspolitik och samordnade ansträngningar 
är viktiga för att hantera de utmaningar som vår 
ekonomi och miljö står inför. ECB är därför särskilt 
tacksam för revisionsrättens allmänna observatio -
ner om de möjligheter som ett gemensamt tillväga -
gångssätt från EU -institutionernas sida kan skapa 
när det gäller att bidra till EU:s långsiktiga mål om 
att minska utsläppen.
ECB noterar i detta sammanhang även att revisions -
rätten konstaterar att ECB har vidtagit åtgärder 
för att minska de negativa miljöeffekterna av sin 
administrativa verksamhet, vilket framgick av den 
rapport om granskningen av ECB:s förvaltning av 
sitt koldioxidavtryck som offentliggjordes den 
28 april 2014. Utöver de svar som ECB lämnade på 
denna rapport lämnar ECB nedan sina kommentarer 
på iakttagelserna och rekommendationerna i den 
särskilda rapporten:
Punkt 8 – Tabell 1
Höjningen av ECB:s tak för antalet anställda från 
1 448,5 heltidsekvivalenter 2012 till 2 602 heltidsek -
vivalenter  2014 beror främst på inrättandet av den 
gemensamma tillsynsmekanismen (SSM).
Punkt 23
När det gäller utsläpp som orsakas av personalens 
resor till och från arbetet håller ECB på att utarbeta 
en beräkningsmetod i syfte att få med dessa upp -
gifter i sin nästa rapport om koldioxidavtrycket.Slutligen stöder domstolen särskilt de av revisions -
rättens rekommendationer som innebär större 
strategiharmonisering och starkare samarbete mel -
lan EU:s institutioner på det reviderade området, 
särskilt med hjälp av de initiativ som kommissionen 
har tagit eller kommer att ta. Domstolen är villig att 
delta i det arbete som kommer att behövas för att 
definiera de bästa gemensamma strategierna.
De granskade EU ‑institutionernas och EU ‑organens svar 58
Europeiska revisionsrätten
Europeiska revisionsrättens generalsekretariat 
välkomnar Europeiska revisionsrättens iakttagelser 
och uppskattar revisionsrättens rekommendationer 
till förbättring.
Rekommendation 2
Generalsekretariatet accepterar rekommendationen 
och kommer att införa mätning och rapportering 
av revisionsrättens direkta och indirekta växthus -
gasutsläpp och även fastställa mål om att minska 
utsläppen. Arbetet med koldioxidavtrycket och 
införandet av GHG -protokollet kommer att tas upp 
som ett prioriterat mål i miljöprogrammet efter det 
pågående EMAS -projektet.
Rekommendation 3–5
Generalsekretariatet accepterar rekommendatio -
nerna och kommer att fastställa en metod för att 
kompensera för revisionsrättens resterande växt -
husgasutsläpp och införa kompensation av hög 
kvalitet. Dessa åtgärder kommer att vidtas så fort 
åtgärderna under rekommendation 2 har slutförts.
Rekommendation 6
Generalsekretariatet accepterar rekommendatio -
nen, och revisionsrätten kommer att registrera sig 
i EU:s miljölednings- och miljörevisionsordning 
Emas. En miljöledningsordning i enlighet med Emas 
håller för närvarande på att införas. Den inledande 
miljöutredningen och revisionen av om revisions -
rättens byggnader uppfyller kraven påbörjades den 
10 april 2014.
Generalsekretariatet stöder också idén med och 
målen i den frivilliga europeiska uppförandekoden 
om energieffektivitet i datacentraler som handlar 
om att minska energiförbrukningen i datacentraler 
i hela Europa och därigenom minska utsläppen, 
begränsa den globala uppvärmningen och spara 
pengar. Generalsekretariatet kommer därför att 
överväga att underteckna uppförandekoden efter 
en kostnads-nyttoanalys av effekterna och riskerna 
med den. Revisionsrätten avdelningar har redan 
tillämpat många bra metoder, till exempel virtuali -
sering eller grön upphandling av datorutrustning.Punkt 83 och 88
ECB uppskattar att revisionsrätten konstaterar att 
ECB genom interna instruktioner och systema -
tisk övervakning i praktiken har gjort miljövänlig 
upphandling obligatorisk, och att ECB planerar att 
börja rapportera om sin tillämpning av riktlinjen om 
hållbar upphandling i sina årliga miljöredovisningar.
Rekommendation 1–7
ECB välkomnar och stöder revisionsrättens rekom -
mendationer om att gemensamma strategier bör 
utformas för att minska utsläppen av växthusgaser, 
harmonisera beräkningen och rapporteringen av 
utsläpp och kompensera för kvarvarande utsläpp. 
Vidare stöder ECB målet i EU:s frivilliga uppfö -
randekod om energieffektivitet i datacentraler, 
nämligen att minska energiförbrukningen i data -
centraler i hela Europa och därigenom minska 
utsläpp, begränsa global uppvärmning och spara 
pengar, och ECB kommer att överväga att ansöka 
om deltagarstatus.
De granskade EU ‑institutionernas och EU ‑organens svar 59
Europeiska utrikestjänsten
Europeiska utrikestjänsten inrättades den 1  janu -
ari 2011 och flyttade största delen av personalen 
vid huvudkontoret till en ny, modern byggnad som 
uppfyller de högsta standarderna avseende energi-
förbrukning och miljöskydd. Europeiska utrikes -
tjänsten ärvde även tre äldre byggnader från rådet. 
Hyresavtalen för dessa löper ut 2018 och Europeiska 
utrikestjänsten överväger för närvarande hur den 
på bästa sätt kan öka sin effektivitet och vilka alter -
nativ Bryssels fastighetsmarknad har att erbjuda.
Europeiska utrikestjänstens fastighetsförvalt -
ning i Bryssel har anförtrotts åt Infrastruktur- och 
logistikbyrån i Bryssel (OIB) genom ett service-
nivåavtal. Europeiska utrikestjänsten räknar med 
att OIB genomför bästa möjliga praxis i fråga om 
fastighetsförvaltning.
År 2012 undertecknade Europeiska utrikestjänsten 
ett kontrakt gällande grön högspänningsel för 
huvudkontorsbyggnaderna (kontrakt EEAS-106-
DIVA4-SUP -DIR). Det levererar 100 % grön elektrici -
tet (LGO) och uppfyller även leverantörslicenser på 
belgisk federal och regional nivå.
Vad beträffar frivilligt deltagande i EU:s miljöstyr -
nings– och miljörevisionsordning (EMAS) vill Euro -
peiska utrikestjänsten veta mer om förvaltningen 
av detta program och möjligheterna att införa det 
på resursneutral basis. Europeiska utrikestjänsten är 
också redo att införa principer om ”miljöanpassad 
upphandling”, närhelst detta kan uppnås (detta är 
dock tyvärr inte alltid fallet för EU:s delegationer 
i tredjeländer).Rekommendation 7
Generalsekretariatet accepterar rekommendationen 
och kommer att fortsätta att använda miljöanpas -
sad upphandling mer systematiskt och införliva 
miljöanpassad offentlig upphandling i revisionsrät -
tens miljöledningssystem – framför allt genom att 
utveckla interna förfaranden och genom systema -
tisk övervakning.
De granskade EU ‑institutionernas och EU ‑organens svar 60
Europeiska ekonomiska och 
sociala kommittén och  
Europeiska unionens 
regionkommitté
65 – Tabell 6
Fem av kommittéernas sex byggnader är integre -
rade i Emas. Den sjätte byggnaden delas med kom -
missionen, som också äger den. Denna byggnad 
har därför inte inkluderats i kommitténs miljöled -
nings- och miljörevisionsordning, även om den 
kommittépersonal som arbetar i den måste följa 
Emas -förfarandena.
Kommittéerna överväger för närvarande att inklu -
dera även denna byggnad i sitt tillämpningsområde.
72
EESK och ReK anser att alla rättsliga krav (investe -
ringar) och kontroller som härrör från Emas och som 
är viktiga bör beaktas.
83
Under 2014 har kommittéerna beslutat att alla deras 
direktorat i framtiden ska genomföra obligatoriska 
samråd om grön upphandling med Emas -teamet 
när kontraktsbeloppet överstiger 60 000 euro.
91
EESK och ReK är överens om att EU -institutionerna 
och EU -organen behöver sträva mot att ha byggna -
der som uppfyller de sammanhållna kriterierna för 
uppbyggnad av verktygslådan för miljöanpassad 
offentlig upphandling .
I den stadsmiljö i Bryssel där kommitténs bygg -
nader ligger finns det dock begränsade möjlig -
heter att använda lokala förnybara energiresurser 
inom själva byggnaden. Kommittéerna kan därför 
inte genomföra alternativ b) i verktygslådan för 
miljöanpassad offentlig upphandling för sina 
byggnader.Trots det visar några delegationer goda exempel: 
för närvarande studeras och installeras solpaneler 
vid delegationer i Kambodja, Kap Verde, Samoa 
och Kosovo. I nya byggprojekt i Burundi, Niger och 
Mexiko har vi bett de arkitekter som ansvarar för 
projekten att utveckla miljöanpassade lösningar 
med målet att minska utsläppen av växthusgaser 
och uppmärksamma frågan om miljöaspekter av 
projekten (dvs. hållbara material, bioklimatiska lös -
ningar, användning av alternativ energi osv.). Andra 
fastighetsmarknader är svårare.
Europeiska utrikestjänsten har åtagit sig att göra 
mer för att begränsa sina utsläpp av växthusgaser 
inom sina operativa arbetsvillkor.
De granskade EU ‑institutionernas och EU ‑organens svar 61
Rekommendation 3
EESK och ReK instämmer i rekommendationen att 
EU-institutionerna och EU -organen bör utarbeta ett 
gemensamt tillvägagångsätt i denna fråga.
Att lägga pengar på att kompensera utsläpp 
bör dock ske först efter det att man vidtagit alla 
åtgärder som går för att minska kommittéernas 
miljöpåverkan.
111
Kommittéerna vill understryka att de till fullo 
använder de miljöförvaltningsverktyg som kommis -
sionen för fram.
114
Se punkt 101.
Rekommendation 6
Se svar på punkterna 65 och 101.
Rekommendation 7
EESK och ReK instämmer i rekommendationen. 
Under 2014 har kommittéerna beslutat att alla deras 
direktorat ska genomföra obligatoriska samråd om 
grön upphandling med Emas -teamet när kontrakts -
beloppet överstiger 60 000 euro.Även om kommittéerna väsentligen skulle öka anta -
let solpaneler på sina byggnader så skulle dessa 
stå för en mycket låg procentandel av den totala 
elkonsumtionen. Kommittéerna studerar alternati -
vet med en kraftvärmeanläggning i syfte att minska 
sitt miljöavtryck.
101
EESK och ReK har analyserat uppförandekoden och 
noterat att denna kod är särskilt fokuserad på data -
centraler som inrättats efter 2011, medan kommit -
téns datacentraler är från 2004.
Ett undertecknande av uppförandekoden skulle 
lägga en onödig börda på kommittéerna eftersom 
de redan har genomfört många av de bra meto -
der för ”IT -utrustning och system” som framhålls 
i koden.
105
Trots avsaknaden av bindande regler för alla institu -
tioner har kommittéerna genom Emas uppnått kon -
kreta resultat när det gäller att minska utsläppen.
Under 2013 var konsumtionen av naturgas per 
capita 51 % lägre än 2008, och konsumtionen av 
elektricitet per capita var 21 % lägre än 2008.
109
Kommittéerna vill understryka att de inte bara 
köper grön el, utan de har också lyckats minska sin 
energikonsumtion tack vare tekniska investeringar 
(se också punkt 105).
Rekommendation 2
EESK och ReK instämmer i rekommendationen. 
Så snart det finns en harmoniserad standard ska 
kommittéerna överväga att beräkna sina direkta 
och indirekta utsläpp av växthusgaser och inrätta 
en särskild handlingsplan. Så länge det inte finns 
någon harmoniserad metod för att beräkna koldi -
oxidavtrycket tänker kommittéerna investera sina 
resurser i att minska koldioxidavtrycket.
De granskade EU ‑institutionernas och EU ‑organens svar 62
Rekommendation 1
EIB välkomnar en gemensam politik för att minska 
koldioxidutsläppen från administrativ verksam -
het i EU:s institutioner och organ, som föreslås 
i rekommendationen.
Rekommendation 2
EIB välkomnar ett harmoniserat tillvägagångs -
sätt för att beräkna och rapportera de direkta och 
indirekta växthusgasutsläppen för EU:s institutioner 
och organ.
Rekommendationer 3–5
Sedan 2013 kompenserar EIB för sina resterande 
koldioxidutsläpp genom kolkrediter som genereras 
av ett REDD+-projekt som validerats enligt Verified 
Carbon Standard (VCS)  och Climate, Community and 
Biodiversity Alliance (CCBA ), guldnivån. Det bidrar till 
minskade utsläpp men också till hållbar utveckling, 
vilket den berörda lokalbefolkningen kan dra nytta 
av.
Rekommendation 6
EIB noterar Europeiska revisionsrättens rekom -
mendation och kommer att ta den i särskilt beak -
tande i samband med bankens införande av ett 
miljöledningssystem.
1 Minskade utsläpp från avskogning och skogsförstörelse 
(REDD) som upprättades av Förenta nationerna för att hjälpa till 
att stoppa förstörelsen av världens skogar. Förutom att undvika 
skogsskövling innehåller programmet ”REDD+” också bevarande 
av djurliv, samhällsutveckling och skapande av sysselsättning 
samt förbättring av skogarnas kollager för att nämna några sociala 
utvecklingsbidrag.Europeiska 
investeringsbanken
Allmän kommentar
Europeiska investeringsbanken (EIB) vill tacka Euro -
peiska revisionsrätten för att ha inbjudit EIB att på 
frivillig basis delta i revisionen ”Hur beräknar, mins -
kar och kompenserar EU:s institutioner och organ 
sina växthusgasutsläpp?”.
Som Europeiska unionens bank, placerar EIB sitt 
företagsansvar centralt i sin verksamhet och är 
erkänt effektiv när det gäller att identifiera och 
hantera bankens påverkan på miljön. EIB uppskat -
tar Europeiska revisionsrättens slutsatser, som visar 
på bankens goda resultat inom detta område, och 
lämnar nedan sina ytterligare kommentarer till de 
preliminära iakttagelserna:
19 och 24
EIB kontrollerar regelbundet utsläppskällorna i sin 
växthusgasinventering och anpassar rapporterings -
innehållet där det är lämpligt och genomförbart.
42
EIB minskade per capita -utsläppen från transporter 
från 11,10 ton koldioxidekvivalenter under 2007 till 
7,10 ton koldioxidekvivalenter under 2012, vilket är 
en minskning på 36 %.
45, 48 och 50
EIB anser att koldioxidutsläpp som rapporteras även 
per capita bättre återspeglar vilka effekter som 
aspekter som affärsvolymer och antalet anställda 
har på bankens koldioxidutsläpp.
58
Efter att ha genomfört långsiktiga åtgärder för att 
minska koldioxidutsläppen, som till stor del redan 
har trätt ikraft, beslutade EIB att kompensera de 
resterande koldioxidutsläppen från och med 2013 
års utsläpp, och valde ett REDD+1-projekt mot vilket 
kompensation kan göras.
De granskade EU ‑institutionernas och EU ‑organens svar 63
18 och 19
Projektet GREEN ska undersöka sätt att mäta och 
rapportera byråns miljöprestanda, bland annat 
dess utsläpp från och med 2014 med 2013 som 
referenspunkt. Projektet kommer att ta hänsyn till 
Europaparlamentets rapport om koldioxidavtryck 
när det bedöms hur utsläppen bäst kan mätas och 
rapporteras.
45
Genom projektet GREEN kommer mål för att minska 
byråns växtgasutsläpp att fastställas. Troligen kom -
mer år 2013 att användas som riktmärke.
59
Under  2012 införde byrån kompensation för kol-
dioxidutsläpp för affärsresor med tåg. Dessutom 
kommer projektet GREEN att uppmuntra klimat -
vänliga transportsätt för pendling, affärsresor och 
besökares resor. Kompensation för affärsresor med 
flyg kommer att övervägas i den mån budget-
ramarna tillåter det.
65
Genom projektet GREEN kommer vi att granska ett 
eventuellt gradvist genomförande av utvalda delar 
av Emas. Hänsyn kommer då att tas till flytten till 
nya lokaler under 2016. Vi kommer även att titta på 
fördelarna med att söka erkännande av miljöför -
bättringar genom mindre formella system än Emas.
Rekommendation 1
Vi välkomnar en gemensam strategi för att minska 
växthusgasutsläppen. En sådan strategi bör ta hän -
syn till de många olika verksamheter som institu -
tionerna och organen bedriver. Kommissionen bör 
också samråda med institutionerna och organen när 
den utarbetar den gemensamma strategin och bör 
överväga att helt eller delvis subventionera kostna -
derna i samband med genomförandet av strategin. 
Observera att det förväntas att mål för minskning 
av växthusgasutsläpp kommer att fastställas inom 
ramen för projektet GREEN.Europeiska byrån för 
luftfartssäkerhet
Byrån erkänner till fullo vikten av att dess verksam -
het påverkar miljön och växthusgasutsläppen så 
lite som möjligt. Miljöskydd inom civil luftfart ingår 
i byråns rättsliga uppdrag som tillsynsmyndighet.
Under sin inrättandefas, som inleddes 2003, kunde 
byrån inte ägna sig åt några omfattande åtgär -
der för att minska sina växthusgasutsläpp. Byrån 
befinner sig nu i en stabil utvecklingsfas och tack 
vare flera nya styrelsebeslut kommer vi att kunna 
koncentrera oss på denna fråga:
1) Under 2014 lanserade vi ett miljöinitiativ, projek -
tet GREEN, med stöd av verkställande direktören.
2) Under 2016 flyttar byrån till ett nytt huvudkontor 
där det inte finns några andra hyresgäster. Det 
kommer att ge fler möjligheter att minska vårt 
koldioxidavtryck.
3) Viktig operativ verksamhet har centraliserats (dvs. 
upphandling och hantering av affärsresor och 
konferenser). All denna verksamhet omfattas av 
projektet GREEN.
Genom Project GREEN strävar vi efter att öka 
medvetenheten om byråns skyldigheter på miljö-
området och dess åtagande att ta hänsyn till omgiv -
ningen. De omedelbara uppgifterna för projektet är 
följande:
1) Att fastställa byråns miljöpolitik med hänsyn till 
den typ av verksamhet byrån bedriver och effek -
ten av denna.
2) Att fastställa indikatorer på centrala miljöprestan -
da och progressiva mål.
3) Att införa miljöanpassade upphandlingsförfaranden.
4) Att tillsammans med lokalsamhället engagera sig 
i miljöprojekt.
De granskade EU ‑institutionernas och EU ‑organens svar 64
Rekommendation 7
Vi välkomnar den föreslagna ändringen av de 
finansiella reglerna och/eller upphandlingsreglerna 
för att främja och underlätta miljöanpassad upp -
handling. Projektet GREEN stöder framtagandet av 
standardbestämmelser om miljöhänsyn för byråns 
upphandlingsförfaranden och när bestämmelserna 
har tagits fram kommer deras genomförande att 
övervakas inom ramen för projektet. Bestämmel -
serna i utbildningspaketen i miljöanpassad offentlig 
upphandling kommer att tillämpas och införlivas 
i specifikationerna (de tekniska specifikationerna 
samt urvals- och tilldelningskriterierna) om så 
behövs.Rekommendation 2
I projektet GREEN kommer vi att titta på hur den 
metod för beräkning av organisationers koldioxid -
avtryck som kommissionen rekommenderar bäst 
genomförs inom ramen för byråns verksamhet.
Rekommendationerna 3, 4 och 5
Vi välkomnar möjligheten att samarbeta med insti -
tutionerna och organen för att åstadkomma kom -
pensationer av hög kvalitet genom att utveckla en 
gemensam metod för frivillig kompensation utifrån 
ett register över erkända system.
Vi håller med om att utvecklingen av en gemensam 
metod för kompensation inte bara skulle bidra till 
utsläppsminskningar utan även till hållbar utveck -
ling genom att vara till nytta för den lokalbefolk -
ning som berörs av projektet. Det skulle kunna 
innebära stordriftsfördelar om ett kompensations -
system infördes inom EU:s institutioner och blev 
tillgängligt för alla byråer och organ.
Rekommendation 6
Inom ramen för projektet GREEN kommer ett 
eventuellt gradvist genomförande av utvalda delar 
av Emas att granskas. Hänsyn kommer då att tas till 
flytten till nya lokaler under 2016. Vi kommer även 
att titta på fördelarna med att söka erkännande av 
miljöförbättringar genom mindre formella system 
än Emas.
Genom projektet GREEN kommer vi också att titta 
på fördelarna med att ansluta byrån till den euro -
peiska uppförandekoden för energieffektivitet 
i datacentraler, särskilt med tanke på flytten till nya 
lokaler under 2016.
Det bör noteras att byrån genom projektet GREEN 
har åtagit sig att ta hänsyn till omgivningen genom 
samarbete med lokalsamhället.
De granskade EU ‑institutionernas och EU ‑organens svar 65
Europeiska 
läkemedelsmyndigheten
12–13
Europeiska läkemedelsmyndigheten har vidtagit 
inledande åtgärder för att minska sitt koldioxid-
avtryck. Den viktigaste är att köpa el producerad 
från förnybara energikällor. Tidigare har elförsörj -
ningen varit myndighetens största källa till kol-  
dioxidutsläpp, men genom att enbart köpa el som 
är producerad från 100 procent förnybara energi-
källor har vi sänkt vårt koldioxidavtryck till noll.
I övrigt saknar myndigheten egna källor till bränsle -
förbrukning och äger inga fordon.
Som en del av förberedelserna inför en kommande 
harmoniserad beräkning av koldioxidavtryck har vi 
dessutom börjat mäta utsläppen av affärsresorna 
som personalen företar, liksom utsläppen som 
besökarnas resor till våra lokaler orsakar i de fall då 
myndigheten anordnar resorna i fråga. Från 2015 
kommer vi inte längre att tillhandahålla parkerings -
platser åt våra anställda, för att därigenom upp -
muntra dem att resa till och från jobbet på annat 
sätt än med bil. Som en del av förberedelserna kom -
mer dessutom myndighetens riktlinjer för offentlig 
upphandling att miljöanpassas med hjälp av en rad 
miljökriterier.
18
I december 2013 antog myndigheten en miljöstra -
tegi som bland annat innehåller ett åtagande att 
följa Storbritanniens klimatförändringslag från 2008 
och riktlinjerna för miljörapportering som antogs 
i juni 2013 av samma land. I enlighet med denna 
miljöstrategi kommer det att ingå en miljödel 
i framtida årsrapporter från myndigheten.
19
I väntan på de harmoniserade riktlinjerna för 
miljörapportering kan vi komma att begränsa den 
icke -ekonomiska informationen i årsrapporterna till 
nyckeltal på områdena energiförbrukning, transport 
och avfall.Europeiska miljöbyrån
19 – Tabell 2
All el som miljöbyrån köpte under 2012 kom från 
förnybara energikällor, precis som de föregående 
åren. De utsläpp som härrörde från uppvärmningen 
av miljöbyråns huvudbyggnad på Kongens Nytorv 
6 uppgick till 71 ton koldioxid för 2012. Kompensa -
tionen för dessa utsläpp har skett tillsammans med 
den för de uppvärmningsrelaterade utsläppen för 
2010 och 2011 (se punkt 54 i rapporten).
Rekommendationer
Miljöbyrån instämmer helt i revisionsrättens 
rekommendationer.
De granskade EU ‑institutionernas och EU ‑organens svar 66
Kontoret för harmonisering 
inom den inre marknaden 
(varumärken och mönster)
Granskningsrapporten ”How do the EU institutions 
and bodies calculate, reduce and offset their green -
house gas emissions?”  har analyserats av relevant 
avdelning på KHIM (Kontoret för harmonisering 
inom den inre marknaden), som kommit fram till 
att rapportinnehållet inte föranleder någon särskild 
kommentar från KHIM:s sida.
De iakttagelser som specifikt rör KHIM och dess 
miljöledning är riktiga och beskriver verklighe -
ten såsom den såg ut vid tiden för rapportens 
utarbetande.
De allmänna iakttagelser som rör alla granskade 
institutioner och organ överensstämmer med de 
objektiva data som presenteras i granskningen.
De slutsatser och rekommendationer som gransk -
ningen utmynnar i är välgrundade och rimliga. De 
visar vilka mål som måste uppfyllas för att EU ska 
kunna vara ett föredöme på miljöområdet och där-
igenom stärka trovärdigheten för den miljöpolitik 
som unionen förordar.45
Inom ramen för vårt miljöledningssystem kommer 
vi att ta fram en handlingsplan som bland annat 
innehåller utsläppsmål för växthusgaser.
65
Vi har som ett led i vårt miljöåtagande påbörjat en 
miljöutredning som kommer att följas av en miljö -
policy och ett miljöledningssystem. Slutlig anslut -
ning till EU:s miljölednings- och miljörevisionsord -
ning, Emas, väntas ske någon gång under 2015.
99–100
Vi har uppmärksammat fastighetsägaren på Green -
Building -programmet och fått besked om att inle -
dande steg tagits för att GreenBuilding -certifiera 
lokalerna.
101
Myndigheten har vidtagit åtgärder för att kunna 
underteckna EU:s uppförandekod för energieffekti -
vitet i datacentraler.
HUR HITTAR MAN EU: s PUBLIKATIONER?
Gratispublikationer
•  Ett enskilt exemplar 
genom EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
•  Flera exemplar/affischer/kartor 
hos Europeiska unionens representationer ( http://ec.europa.eu/represent_sv.htm), 
hos delegationer i länder utanför EU ( http://eeas.europa.eu/delegations/index_sv.htm), 
genom att kontakta nätverket Europe Direct ( http://europa.eu/europedirect/index_sv.htm) 
eller ringa 00 800 6 7 8 9 10 11 (gratis inom hela EU) (*).
(*) Varken informationen eller samtalen kostar i regel något (men vissa operatörer, telefonkiosker och hotell kan ta betalt för samtalen). 
Avgiftsbelagda publikationer
• Genom EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Avgiftsbelagda prenumerationer
•  Genom ett av Europeiska unionens publikationsbyrås försäljningsombud 
(http://publications.europa.eu/others/agents/index_sv.htm).
QJ-AB-140-14-SV-C  ISSN 1831-0990
Om Europeiska unionens klimatpolitik ska 
vara trovärdig måste EU:s institutioner 
och organ gå i täten när det gäller att 
utforma och genomföra en strategi för att 
minska sina växthusgasutsläpp. I denna 
rapport granskade revisionsrätten hur EU:s 
institutioner och organ klarar utmaningen att 
bidra till unionens mål om att fram till 2020 
minska utsläppen med minst 20 % jämfört 
med 1990 års nivå genom att minska den 
administrativa verksamhetens miljöeffekter. 
EUROPEISKA
REVISIONSRÄTTEN