[pic] | EUROPEISKA KOMMISSIONEN |

Bryssel den 24.2.2011

KOM(2011) 79 slutlig

2011/0038 (COD)

Förslag till

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS DIREKTIV

om ändring av direktiven 89/666/EEG, 2005/56/EG och 2009/101/EG vad avser sammankoppling av centrala register, handelsregister och företagsregister

(Text av betydelse för EES)

SEK(2011) 223 slutligSEK(2011) 222 slutlig

MOTIVERING

BAKGRUND

Finanskrisen har än en gång visat hur viktigt det är med insyn i de finansiella marknaderna, bl.a. i fråga om företagens styrning och affärsverksamheter. I slutsatserna från mötet i rådet (konkurrenskraft) den 25 maj 2010 bekräftades att en förbättrad tillgång till aktuella uppgifter och tillförlitlig information om företag kunde skapa större förtroende för marknaden, underlätta återhämtningen och stärka de europeiska företagens konkurrenskraft.[1] Företagsregister[2] spelar en avgörande roll i detta avseende. Där registreras, granskas och lagras företagsinformation, som uppgifter om ett företags rättsliga form, dess säte, kapital, juridiska företrädare och årsredovisningar, och denna information görs tillgänglig för allmänheten.

Företag bedriver i allt större grad verksamhet utanför de nationella gränserna och utnyttjar de möjligheter som den inre marknaden erbjuder. Framstegen inom it-området gör det lättare för enskilda och företag att köpa och sälja varor och tjänster utomlands. Gränsöverskridande koncerner och många omstruktureringsåtgärder, som fusioner och uppdelningar, berör företag från olika medlemsstater i EU. Därför finns det en växande efterfrågan på information om företag i ett gränsöverskridande sammanhang, antingen för kommersiella ändamål eller för att underlätta rättsliga prövningar.

För gränsöverskridande tillgång till företagsinformation krävs gränsöverskridande samarbete mellan företagsregister. Det förekommer redan ett visst samarbete mellan registren, men det är begränsat till vissa typer av information och täcker inte alla medlemsstater. Detta samarbete är alltså inte tillräckligt för att tillgodose det informationsbehov som uppstår till följd av företagens verksamhet på den inre marknaden. Dessutom är ett effektivt, gränsöverskridande samarbete mellan företagsregister inte bara nödvändigt för den inre marknadens funktion, utan minskar också kostnaderna för företag som bedriver gränsöverskridande verksamhet.

År 2007 lanserade kommissionen ett åtgärdsprogram för att minska administrativa bördor i syfte att skapa ett bättre företagsklimat i EU.[3] Åtgärdsprogrammet antogs vid Europeiska rådets vårmöte i mars 2007.[4] Under 2008 genomfördes en storskalig mätning av de administrativa kostnaderna, och där betraktades bolagsrätt som ett prioriterat område.[5] Högnivågruppen av oberoende intressenter för administrativa bördor stödde idén med driftskompatibilitet mellan handelsregister i Europa.[6]

Sammankoppling av företagsregister är ett av förslagen i meddelandet om en inre marknadsakt[7], som syftar till att skapa en mer företagsvänlig rättslig och skattemässig miljö och även bidra till Europa 2020-agendan[8] genom att stärka förtroendet för den inre marknaden.

SYFTE

Syftet med detta initiativ är att öka förtroendet för den europeiska inre marknaden genom att skapa en tryggare företagsmiljö för konsumenter, kreditgivare och andra affärspartner, att stärka europeiska företags konkurrenskraft genom att minska de administrativa bördorna och stärka rättssäkerheten och förbättra den offentliga förvaltningen genom att främja samarbete mellan företagsregister i Europa i fråga om förfaranden för gränsöverskridande fusioner eller omlokalisering av företagssäten, samt uppdatering av registreringen av lokalkontor i andra medlemsstater där samarbetsmekanismerna är bristfälliga eller begränsade.

Ändringarna av direktiv 2009/101/EG är därför avsedda att underlätta gränsöverskridande tillgång till officiell företagsinformation genom att inrätta ett elektroniskt nät av register och fastställa en gemensam minimiuppsättning av aktuell information som ska göras tillgänglig för tredje parter på elektronisk väg i alla medlemsstater.

Ändringarna av direktiv 89/666/EEG[9] ska garantera att ett företagsregister lämnar aktuell information om företagets ställning till filialregister i hela Europa.

Syftet med ändringarna av direktiv 2005/56/EG[10] är att förbättra ramen för samarbete mellan företagsregister i gränsöverskridande fusionsförfaranden. I förordningarna (EG) nr 2157/2001[11] och (EG) nr 1435/2003[12] krävs ett gränsöverskridande samarbete mellan företagsregister i fråga om omlokalisering av sätet för ett europabolag eller för europeiska kooperativa föreningar, men det kan vara lämpligare att ändra dessa rättsakter inom ramen för den kommande översynen av dessa förordningar.

Det bör påpekas att den europeiska e-juridikportalen[13] kommer att bli den viktigaste ingången till juridisk information, juridiska och administrativa institutioner, register, databaser och andra tjänster inom EU. Detta förslag kompletterar e-juridikprojektet och bör bidra till att förenkla tillgången till företagsinformation via portalen.

RÄTTSLIG GRUND

Den rättsliga grunden för förslaget är artikel 50.2 g i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

SUBSIDIARITETS- OCH PROPORTIONALITETSPRINCIPERNA

Nästan tjugo års erfarenhet av frivilligt samarbete mellan europeiska företagsregister visar att självreglering inte är tillräckligt för att uppnå målen för detta initiativ. Medlemsstaterna kan inte heller uppnå dessa mål, eftersom det behöver inrättas en gemensam uppsättning bestämmelser och villkor för gränsöverskridande samarbete mellan registren. Om dessa bestämmelser skulle fastställas på nationell nivå skulle de riskera att bli oförenliga med varandra och olämpliga för att uppnå de fastställda målen.

De föreslagna ändringarna är begränsade till vad som krävs för att inrätta fungerande kommunikationsmekanismer mellan företagsregister i de berörda områdena och står i proportion till detta mål. Det är alltså nödvändigt och motiverat att vidta åtgärder på EU-nivå.

SAMRÅD MED BERÖRDA PARTER

Den 5 november 2009 antog Europeiska kommissionen en grönbok[14] åtföljd av en lägesrapport[15] om sammankoppling av företagsregister. I lägesrapporten beskrivs läget i fråga om befintliga mekanismer för samarbete mellan företagsregister och andra myndigheter. Rapporten kompletterades av grönboken där olika politiska alternativ för framtiden behandlades.

Grönboken lade grunden till ett offentligt samråd som genomfördes den 5 november 2009–31 januari 2010. Nästan alla respondenter uttryckte sitt stöd för att förbättra sammankopplingen av företagsregister i EU. Det fanns ett brett samförstånd om att ett sådant nätverk endast kan skapa ett äkta mervärde i fråga om insyn i marknaden om det knyter samman företagsregistren i alla 27 medlemsstater. När det gäller att underlätta kommunikationen mellan register i gränsöverskridande förfaranden (fusioner, omlokalisering av företagssäten, registrering av utländska filialer) stödde de flesta respondenterna en lösning som skulle göra det möjligt med automatisk dataöverföring mellan företagsregistren.

Den 25 maj 2010 antog rådet (konkurrenskraft) slutsatser som välkomnade kommissionens initiativ för att förbättra sammankopplingen av företagsregister.[16] Rådet betonade att initiativet bör garantera att alla medlemsstater deltar i nätet, att tillförlitliga, uppdaterade och standardiserade uppgifter överförs via nätet och att det bör finnas en rättslig grund för samarbete mellan registren. Dessutom bör det upprättas tydliga kommunikationskanaler för att garantera att företagsregistren kan samarbeta smidigt vid gränsöverskridande förfaranden. På lång sikt bör man undersöka möjligheten att koppla det förbättrade nätverket av företagsregister till det elektroniska nätverk som upprättats enligt insynsdirektivet (2004/109/EG) för lagring av obligatorisk information om börsnoterade företag.

Europaparlamentet antog en resolution den 7 september 2010 där parlamentet uttryckte sitt generella stöd för projektet och betonade att projektets nytta för en fortsatt integration av den europeiska ekonomin endast kan utnyttjas om alla medlemsstater deltar.[17]

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén[18] och Regionkommittén[19] antog också positiva yttranden.

KONSEKVENSBEDÖMNING

Konsekvensbedömningsnämnden godkände rapporten i sitt yttrande av den 15 september 2010. Efter nämndens anmärkningar har konsekvensbedömningen förbättrats på ett antal punkter, särskilt i fråga om att införliva tekniska lösningar bättre och kostnaderna för detta i analysen. Kostnaderna för initiativet beror dock på vilken IKT-lösning som väljs, och detta val måste göras i projektets genomförandefas.

Frågorna i samband med sammankoppling av företagsregister grupperades i tre avsnitt.

Brist på uppdaterad företagsinformation i registret över utländska filialer

Enligt direktiv 89/666/EEG ska företag offentliggöra vissa uppgifter och handlingar när de öppnar en filial i en annan medlemsstat. Företag underlåter dock ofta att uppdatera denna information. Denna underlåtenhet kan få kritiska följder för skyddet av konsumenter och affärspartner, särskilt när filialregistret inte informeras om att företaget har avvecklats eller gått i konkurs. Enligt vissa undersökningar hade ungefär 15 procent av de filialer till utländska företag som granskades inte något befintligt företag bakom sig, vilket innebär att 16 800 filialer kan befinna sig i den situationen i dag.

Bristen på samarbete mellan företagsregister skapar en administrativ börda för företagen eftersom de måste uppdatera innehållet i registret för den utländska filialen. En lösning på detta skulle kunna innebära en besparing på 69 miljoner euro.

I konsekvensbedömningen konstateras att EU-lagstiftningen bör innehålla ett rättsligt krav på att registren ska samarbeta elektroniskt i fråga om uppdatering av registreringen av utländska filialer och att kommissionen bör fastställa de tekniska detaljerna för detta samarbete i en delegerad akt.

Svårigheter för samarbetet mellan register i gränsöverskridande förfaranden för fusioner och omlokalisering av företagssäten

Det gränsöverskridande samarbetet mellan företagsregister i gränsöverskridande förfaranden för fusioner och omlokalisering av företagssäten föreskrivs uttryckligen i EU-lagstiftningen. Dessa bestämmelser kan skynda på registreringsförfarandena och öka rättssäkerheten, men det återstår praktiska problem med att tillämpa dem, eftersom de inte ger någon vägledning om vilken metod som ska användas för att skicka meddelandet eller om hur översättningsfrågan ska lösas. I praktiken skickas meddelanden mellan företagsregister oftast med vanlig post, och de är skrivna på det språk som används av den utfärdande myndigheten.

I konsekvensbedömningen konstateras att kommissionen bör få delegerade befogenheter genom EU-lagstiftningen för att fastställa de tekniska detaljerna för förfaranden för gränsöverskridande fusioner och omlokalisering av företagssäten i en delegerad akt.

Svårt att få gränsöverskridande tillgång till företagsinformation

Medan det är lätt att få tillgång till information om företag i registreringslandet, kan tillgången till samma information från en annan medlemsstat försvåras av tekniska eller språkliga hinder. Det finns redan en frivillig mekanism för samarbete mellan register (europeiska företagsregistret), men den omfattar inte samtliga 27 medlemsstater och den information som finns tillgänglig via nätverket varierar från ett land till ett annat.

Avsaknaden av en unik företagsidentifiering gör det också svårt att identifiera och spåra företag i gränsöverskridande situationer (t.ex. fusioner eller koncerner). Dessutom har frekvensen för uppdatering av företagsinformation inte harmoniserats än, och det finns ingen information tillgänglig för uppgiftsanvändarna i fråga om det rättsliga värdet (dvs. om tredje parter kan förlita sig på den) i de olika medlemsstaterna.

I konsekvensbedömningen konstaterades att det bästa alternativet för att förbättra den nuvarande situationen är att fastställa ett krav i EU-lagstiftningen om att medlemsstaterna ska delta i ett elektroniskt registernätverk, fastställa förteckningen över den information som ska överföras via nätet och frekvensen för uppdatering av den registrerade informationen. Dessutom konstaterades att kommissionen bör fastställa de tekniska detaljerna för samarbetet i en delegerad akt.

REDOGÖRELSE FÖR FÖRSLAGET

Artikel 1: Ändring av direktiv 89/666/EEG

Genom punkt 1 garanteras att filialer (precis som företag) har en unik europeisk identifiering som innebär att det går lätt att identifiera och koppla dem till det företag som de tillhör. Punkt 2 innebär att det blir obligatoriskt för en utländsk filials register att skicka information på elektronisk väg till moderföretagsregistret om förändringar i de registrerade uppgifterna. Det bör fortfarande vara upp till medlemsstaterna att avgöra vilka åtgärder de ska vidta till följd av ett sådant meddelande, t.ex. om de ska ge det ett rättsligt värde eller betrakta det som information. I vilket fall som helst bör de se till att filialer till avvecklade utländska företag tas bort från registret så snart som möjligt. Punkterna 3 och 4 innehåller de bestämmelser som krävs för delegerade akter och uppgiftsskydd.

Artikel 2: Ändring av direktiv 2005/56/EG

Punkt 1 innehåller en mindre förändring som förtydligar att företagsregister ska skicka meddelanden till varandra på elektronisk väg i gränsöverskridande förfaranden. Dessutom ges kommissionen befogenheter att genom delegerade akter fastställa tekniska detaljer för kommunikationen mellan register. Närmare uppgifter om delegering och uppgiftsskydd anges i punkterna 2 och 3.

Artikel 3: Ändring av direktiv 2009/101/EG

Genom punkt 1 säkerställs att dokumenten och uppgifterna i medlemsstaternas företagsregister alltid är uppdaterade. Medlemsstaterna måste se till att de registrerade uppgifterna uppdateras inom 15 kalenderdagar efter det att den underliggande förändringen görs. För att följa detta krav måste medlemsstaterna säkerställa att företagen anmäler de aktuella ändringarna i tid och att förändringen registreras utan dröjsmål.

Syftet med punkt 2 är att införa en unik identifiering för alla europeiska aktiebolag, vilket skulle underlätta identifieringen mellan företag och deras utländska filialer. En sådan identifiering skulle också kunna användas av andra register för att t.ex. identifiera börsnoterade företag, finansinstitut eller multinationella företagsgrupper.

Genom punkt 3 förbättras den gränsöverskridande tillgången till en gemensam minimiuppsättning registrerad företagsinformation genom att medlemsstater åläggs att göra de handlingar och uppgifter som anges i artikel 2 och som registrerats inom ramen för kraven i direktivet tillgängliga genom en gemensam europeisk elektronisk plattform, t.ex. en centraliserad webbtjänst som gör det möjligt att söka i alla företagsregister i EU. Eftersom det finns skillnader mellan medlemsstaterna när det gäller tillämpningen av artikel 3.5–3.7, bör det i tillägg till de uppgifter som anges i artikel 2 läggas till ytterligare en uppgift till varje dataöverföring där man förklarar bestämmelserna i den tillämpliga nationella bolagsrätten om det rättsliga värdet i den registrerade företagsinformationen, särskilt i vilken omfattning tredje parter kan förlita sig på den (”allmänhetens tillit”).

Enligt punkterna 4 och 6 ska medlemsstaterna se till att deras företagsregister är driftskompatibla och alltså inrätta ett elektroniskt nätverk. Detaljerna för detta samarbete bör utformas av experter och antas i form av en delegerad akt. I punkt 5 fastställs kraven för uppgiftsskydd.

2011/0038 (COD)

Förslag till

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS DIREKTIV

om ändring av direktiven 89/666/EEG, 2005/56/EG och 2009/101/EG vad avser sammankoppling av centrala register, handelsregister och företagsregister

(Text av betydelse för EES)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 50.2 g,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande[20],

efter att ha samrått med Europeiska datatillsynsmannen[21],

i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet, och

av följande skäl:

1. Företag bedriver i allt större grad verksamhet utanför de nationella gränserna och utnyttjar de möjligheter som den inre marknaden erbjuder. Såväl gränsöverskridande koncerner som många omstruktureringsåtgärder som fusioner och uppdelningar berör företag från olika medlemsstater. Därför finns det en växande efterfrågan på information om företag i ett gränsöverskridande sammanhang. Det är dock inte alltid lätt att få tillgång till officiell information om företag på gränsöverskridande basis.

2. I rådets elfte direktiv 89/666/EEG av den 21 december 1989 om krav på offentlighet i filialer som har öppnats i en medlemsstat av vissa typer av bolag som lyder under lagstiftningen i en annan stat[22] fastställs förteckningen över de handlingar och uppgifter som företag är skyldiga att offentliggöra i sitt filialregister. Det finns dock ingen rättslig skyldighet för registren att utbyta uppgifter om utländska filialer. När viktiga ändringar i fråga om företaget inte avspeglas i registret skapar detta rättslig ovisshet för tredje parter i det land där filialen ligger.

3. Åtgärder som gränsöverskridande fusioner eller omlokalisering av företagssäten har gjort det nödvändigt för företagsregister att samarbeta på daglig basis. Enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/56/EG av den 26 oktober 2005 om gränsöverskridande fusioner av bolag med begränsat ansvar[23] ska registren samarbeta över gränserna. Det saknas dock etablerade kommunikationskanaler som kan skynda på förfaranden, hjälpa till att lösa språkproblem och öka rättssäkerheten.

4. Genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/101/EG av den 16 september 2009 om samordning av de skyddsåtgärder som krävs i medlemsstaterna av de i artikel 48 andra stycket i fördraget avsedda bolagen i bolagsmännens och tredje mans intressen, i syfte att göra skyddsåtgärderna likvärdiga inom gemenskapen[24] säkerställs bl.a. att det går att få tillgång till de handlingar och uppgifter som lagras i registret på papper eller elektroniskt. Enskilda och företag behöver dock fortfarande göra sökningar från land till land, särskilt som det nuvarande frivilliga samarbetet mellan register inte har visat sig vara tillräckligt.

5. I kommissionens meddelande om den inre marknadsakten[25] identifieras sammankoppling av centrala register, handelsregister och företagsregister som en åtgärd för att skapa en mer företagsvänlig rättslig och skattemässig miljö. Sammankopplingen bör bidra till att stärka konkurrenskraften hos europeiska företag genom att minska administrativa bördor och öka rättssäkerheten och därmed göra det lättare att komma ur krisen, vilket är en av prioriteringarna för Europa 2020-agendan[26]. En sammankoppling borde också förbättra den gränsöverskridande kommunikationen mellan registren med hjälp av IKT-innovationer.

6. I rådets slutsatser av den 25 maj 2010 om sammankoppling av företagsregister[27] bekräftades att en förbättrad tillgång till uppdaterad och tillförlitlig information om företag kommer att uppmuntra till ökat förtroende för marknaderna och främja återhämtningsförmågan och konkurrenskraften hos europeiska företag.

7. Europaparlamentet betonade i sin resolution av den 7 september 2010 om sammankoppling av företagsregister[28] att projektets nytta för en fortsatt integration av den europeiska ekonomin kan utnyttjas bara om alla medlemsstater deltar.

8. Enligt handlingsplanen för europeisk e-juridik[29] ska det utvecklas en europeisk e-juridikportal som ska fungera som enda ingång för juridisk information, juridiska och administrativa institutioner, register, databaser och andra tjänster. Sammankopplingen av centrala register, handelsregister och företagsregister är en viktig del i detta.

9. Den gränsöverskridande tillgången till företagsinformation kan bara förbättras om alla deltar i uppbyggnaden av ett elektroniskt nätverk av register och överför information till företagsinformationen på ett standardiserat sätt (liknande innehåll och driftskompatibel teknik) över hela unionen. Användarna bör kunna få tillgång till information via en enda europeisk elektronisk plattform som ingår i det elektroniska nätverket.

10. Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter[30] bör styra den behandling av personuppgifter, inbegripet överföring av personuppgifter genom ett elektroniskt nätverk, som utförs i medlemsstaterna.

11. Det bör införas en unik företagsidentifiering i tillägg till företagens befintliga registreringsnummer för att underlätta identifieringen av företag som t.ex. har en närvaro genom filialer eller dotterbolag i mer än en medlemsstat.

12. När det gäller företag bör filialer också, i tillägg till sitt nummer i registret, ha en unik identifiering som gör det möjligt att entydigt identifiera dem inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet. En ändring av direktiv 89/666/EEG i detta avseende bör göra det möjligt att upprätta en tydlig koppling mellan företag och deras utländska filialer, vilket är nödvändigt för att regelbundet kunna uppdatera informationen i företagsregistret och i filialregistret. Samstämmigheten i den registrerade informationen bör garantera att tredje parter får tillgång till uppdaterade uppgifter om filialer i sin medlemsstat. Medlemsstaterna bör kunna besluta om vilka förfaranden de ska tillämpa i fråga om de filialer som är registrerade inom deras territorium, men de måste minst säkerställa att filialer till avvecklade företag tas bort från registret utan onödig fördröjning.

13. Direktiv 2005/56/EG bör också ändras för att se till att kommunikationen mellan register går genom det elektroniska registernätverket.

14. För att se till att det inte finns några signifikanta skillnader i kvaliteten i de handlingar och uppgifter som registreras i unionen bör medlemsstaterna se till att all information som registreras enligt artikel 2 i direktiv 2009/101/EG uppdateras och att uppdateringen offentliggörs senast den femtonde kalenderdagen efter den händelse som ledde till förändringen i den registrerade uppgiften. För att förbättra skyddet för tredje parter i andra medlemsstater bör alla handlingar och uppgifter som överförs via nätverket dessutom åtföljas av tydlig information om deras rättsliga värde.

15. Kommissionen bör ha befogenhet att anta delegerade akter enligt artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt i fråga om det elektroniska nätverkets styrning, förvaltning, drift, representation och finansiering, villkoren för att låta länder utanför Europeiska ekonomiska samarbetsområdet delta i det elektroniska nätverket, minimistandarder för säkerhet, användning av en unik identifiering, vilka språk som ska användas i det elektroniska nätverket, metoden för att överföra information mellan registren för att garantera gränsöverskridande tillgång till informationen, driftskompatibilitet hos de informations- och kommunikationstekniker som medlemmarna i det elektroniska nätverket använder, definition av standarder för format, innehåll och begränsningar för lagring och hämtning av handlingar och uppgifter som möjliggör automatiskt datautbyte, följder av bristande efterlevnad, metoden för att identifiera kopplingen mellan ett företag och dess utländska filial, tekniska standarder för överföring av information mellan registren samt standardformulär för meddelanden om gränsöverskridande fusioner som ska användas i registren. Styrningen av nätverket bör omfatta en återkopplingsmekanism för användare så att deras behov kan beaktas. Det är nödvändigt att kommissionen ges befogenheter på obestämd tid för att göra det möjligt att justera bestämmelserna vid behov.

16. Eftersom målen för detta direktiv, dvs. att förbättra gränsöverskridande tillgång till företagsinformation, säkerställa att uppdaterad information sparas i filialregistret och inrätta tydliga kommunikationskanaler mellan register i gränsöverskridande registreringsförfaranden, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och därmed, på grund av omfattningen och effekterna, bättre kan uppnås på unionsnivå, får unionen besluta om åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen så som den anges i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta direktiv inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål.

17. Direktiven 89/666/EEG, 2005/56/EG och 2009/101/EG bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE:

Artikel 1 Ändringar av direktiv 89/666/EEG

Direktiv 89/666/EG ändras på följande sätt:

18. I artikel 1 ska följande punkt 3 läggas till:

3. Filialer ska ha en unik identifiering som gör det möjligt att entydigt identifiera dem inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet.

19. Följande artikel ska införas som artikel 5a:

” Artikel 5a

1. Filialregistret ska utan dröjsmål genom det elektroniska nätverk som avses i artikel 4a i Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/101/EG(*) meddela företagsregistret alla ändringar i de handlingar och uppgifter som anges i artikel 2 i det här direktivet.

2. Medlemsstaterna ska fastställa det rättsliga förfarande som ska följas vid mottagandet av de meddelanden som avses i punkt 1 denna artikel och i artikel 4a.2 i direktiv 2009/101/EG. Dessa förfaranden ska garantera att filialer till företag som har avvecklats eller på annat sätt har avlägsnats från registret stängs utan onödig fördröjning.

3. Kommissionen ska anta delegerade akter i enlighet med artikel 11a och på de villkor som anges i artiklarna 11b och 11c om

a) metoden för att identifiera kopplingen mellan ett företag och dess filial,

b) metoden och de tekniska standarderna för överföring av information mellan företagsregistret och filialregistret.”

______

(*) EUT L 258, 1.10.2009, s. 11.”

20. Följande avsnitt ska införas som avsnitt IIIa:

”AVSNITT IIIA

DELEGERADE AKTER

Artikel 11a

1. Kommissionen ska tilldelas befogenhet att anta de delegerade akter som avses i artikel 5a.3 på obestämd tid.

2. Så snart som kommissionen antagit en delegerad akt ska den samtidigt underrätta Europaparlamentet och rådet.

3. Befogenheten att anta delegerade akter ges till kommissionen med förbehåll för de villkor som anges i artiklarna 11b och 11c.

Artikel 11b

1. Europaparlamentet eller rådet får när som helst återkalla den delegerade befogenhet som avses i artikel 11a.

2. Den institution som har inlett ett internt förfarande för att besluta huruvida en delegering av befogenhet ska återkallas, ska sträva efter att underrätta den andra institutionen och kommissionen i rimlig tid innan det slutliga beslutet fattas och ange de delegerade befogenheter som eventuellt ska återkallas.

3. Beslutet om återkallande innebär att delegeringen av de befogenheter som anges i beslutet upphör att gälla. Det får verkan omedelbart eller vid ett senare, i beslutet angivet, datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft. Det ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning .

Artikel 11c

1. Europaparlamentet och rådet får invända mot en delegerad akt inom två månader efter anmälningsdagen.

På Europaparlamentets eller rådets initiativ får denna period förlängas med två månader.

2. Om varken Europaparlamentet eller rådet meddelat några invändningar inom den bestämda tidsfristen ska den delegerade akten offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning och träda i kraft det datum som anges i akten.

Den delegerade akten kan offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning och träda i kraft innan denna period löper ut, förutsatt att både Europaparlamentet och rådet har underrättat kommissionen om att de inte har för avsikt att göra några invändningar.

3. Om Europaparlamentet eller rådet invänder mot en delegerad akt ska den inte träda i kraft. Den institution som invänt mot en delegerad akt, ska ange skälen därtill.”

21. Följande avsnitt ska införas som avsnitt IIIb:

”AVSNITT IIIB

UPPGIFTSSKYDD

Artikel 11d

Den behandling av personuppgifter som utförs inom ramen för detta direktiv ska omfattas av Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG(*).

______

(*) EGT L 281, 23.11.1995, s. 31.”

Artikel 2 Ändringar av direktiv 2005/56/EG

Direktiv 2005/56/EG ändras på följande sätt:

22. Artikel 13 ska ersättas av följande:

” Artikel 13

1. Lagstiftningen i varje medlemsstat som de fusionerande bolagen omfattades av ska avgöra för respektive stats territorium hur den gränsöverskridande fusionens genomförande, i enlighet med artikel 3 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/101/EG(*), ska offentliggöras i de offentliga register till vilka varje bolag var skyldigt att lämna in sina handlingar.

Registreringsenheten för registrering av det bolag som uppstår genom den gränsöverskridande fusionen ska utan dröjsmål, via det elektroniska nätverket som avses i artikel 4a i direktiv 2009/101/EG, meddela den registreringsenhet hos vilken vart och ett av bolagen var skyldigt att lämna in sina handlingar att den gränsöverskridande fusionen har ägt rum. Den föregående registreringen ska raderas, i tillämpliga fall, vid mottagandet av det meddelandet, men inte tidigare.

2. Kommissionen ska anta delegerade akter i enlighet med artikel 17a och på de villkor som anges i artiklarna 17b och 17c om

a) de tekniska standarderna för överföring av information mellan registreringsenheterna,

b) de standardformulär som ska användas för meddelande om gränsöverskridande fusioner.”

_____

(*) EUT L 258, 1.10.2009, s. 11.”

23. Följande artiklar ska införas som artikel 17a, 17b och 17c:

” Artikel 17a

Utövande av delegering

1. Kommissionen ska tilldelas befogenhet att anta de delegerade akter som avses i artikel 13.2 på obestämd tid.

2. Så snart som kommissionen antagit en delegerad akt ska den samtidigt underrätta Europaparlamentet och rådet.

3. Befogenheten att anta delegerade akter ges till kommissionen med förbehåll för de villkor som anges i artiklarna 17b och 17c.

Artikel 17b

Återkallande av delegering

1. Europaparlamentet eller rådet får när som helst återkalla den delegerade befogenhet som avses i artikel 13.2.

2. Den institution som har inlett ett internt förfarande för att besluta huruvida en delegering av befogenhet ska återkallas, ska sträva efter att underrätta den andra institutionen och kommissionen i rimlig tid innan det slutliga beslutet fattas och ange de delegerade befogenheter som eventuellt ska återkallas.

3. Beslutet om återkallande innebär att delegeringen av de befogenheter som anges i beslutet upphör att gälla. Det får verkan omedelbart eller vid ett senare, i beslutet angivet, datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft. Det ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning .

Artikel 17c

Invändning mot delegerade akter

1. Europaparlamentet och rådet får invända mot en delegerad akt inom två månader efter anmälningsdagen.

På Europaparlamentets eller rådets initiativ får denna period förlängas med två månader.

2. Om varken Europaparlamentet eller rådet meddelat några invändningar inom den bestämda tidsfristen ska den delegerade akten offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning och träda i kraft det datum som anges i akten.

Den delegerade akten kan offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning och träda i kraft innan denna period löper ut, förutsatt att både Europaparlamentet och rådet har underrättat kommissionen om att de inte har för avsikt att göra några invändningar.

3. Om Europaparlamentet eller rådet invänder mot en delegerad akt ska den inte träda i kraft. Den institution som invänt mot en delegerad akt, ska ange skälen därtill.”

24. Följande artikel ska införas som artikel 17d:

” Artikel 17d

Uppgiftsskydd

Den behandling av personuppgifter som utförs inom ramen för detta direktiv ska omfattas av Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG(*).”

______

(*) EGT L 281, 23.11.1995, s. 31.”

Artikel 3 Ändringar av direktiv 2009/101/EG

Direktiv 2009/101/EG ändras på följande sätt:

25. I artikel 2 ska följande punkt läggas till:

”Medlemsstaterna ska vidta de åtgärder som krävs för att se till att alla ändringar i de handlingar och uppgifter som avses i första stycket offentliggörs inom 15 kalenderdagar.”

26. I artikel 3.1 ska följande stycke läggas till:

”Företag ska ha en unik identifiering som gör det möjligt att entydigt identifiera dem inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet.”

27. Följande artikel ska införas som artikel 3a:

” Artikel 3a

1. Medlemsstaterna ska se till att varje sökande får tillgång till de handlingar och uppgifter som avses i artikel 2 och som har getts in till deras register, i elektronisk form genom en enda europeisk plattform som är tillgänglig från varje medlemsstat.

2. Medlemsstaterna ska också se till att det till varje handling och uppgift som finns i deras register och som har överförts enligt punkt 1, bifogas tydlig information med en förklaring av de bestämmelser i nationell lagstiftning som innebär att tredje part kan förlita sig på dessa handlingar och uppgifter, i enlighet med punkterna 5–7 i artikel 3.

3. De avgifter som tas ut för tillgång till handlingar och uppgifter får inte överskrida de administrativa kostnaderna för tillgången.”

28. Följande artikel ska införas som artikel 4a:

” Artikel 4a

1. Medlemsstaterna ska vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa att de register som anges i artikel 3.1 är driftskompatibla och bildar ett elektroniskt nätverk (nedan kallat det elektroniska nätverket ).

2. Företagsregistret ska utan dröjsmål genom det elektroniska nätverket meddela sitt filialregister alla ändringar i de handlingar och uppgifter som anges i artikel 2 i direktiv 89/666/EEG(*).

3. Kommissionen ska anta delegerade akter i enlighet med artikel 13a och på de villkor som anges i artiklarna 13b och 13c om

a) bestämmelser för styrning, förvaltning, drift och representation av det elektroniska nätverket,

b) finansiering av det elektroniska nätverket,

c) villkor för att länder utanför Europeiska ekonomiska samarbetsområdet ska få delta i det elektroniska nätverket,

d) minimistandarder för säkerhet i det elektroniska nätverket,

e) användning av en unik identifiering,

f) de språk som ska användas i det elektroniska nätverket,

g) metoden för att överföra information mellan registren och säkerställa gränsöverskridande tillgång till information i enlighet med artikel 3a, inklusive valet av den enda europeiska elektroniska plattformen,

h) driftskompatibiliteten hos de informations- och kommunikationstekniker som medlemmarna i det elektroniska nätverket använder, inklusive ett betalningsgränssnitt,

i) definitionen av standarder för format, innehåll och gränser för att lagra och använda handlingar och uppgifter, som möjliggör automatiserat datautbyte,

j) konsekvenserna av underlåtenhet att uppfylla villkoren i punkterna a–i och hur dessa villkor ska verkställas.”

_____

(*) EGT L 395, 30.12.1989, s. 36.

29. Följande artikel ska införas som artikel 7a:

” Artikel 7a

Den behandling av personuppgifter som utförs inom ramen för detta direktiv ska omfattas av Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG(*).”

______

(*) EGT L 281, 23.11.1995, s. 31.

30. Följande kapitel ska införas som kapitel 4a:

”KAPITEL 4A

DELEGERADE AKTER

Artikel 13a

1. Kommissionen ska tilldelas befogenhet att anta de delegerade akter som avses i artikel 4a.3 på obestämd tid.

2. Så snart som kommissionen antagit en delegerad akt ska den samtidigt underrätta Europaparlamentet och rådet.

3. Befogenheten att anta delegerade akter ges till kommissionen med förbehåll för de villkor som anges i artiklarna 13b och 13c.

Artikel 13b

1. Europaparlamentet eller rådet får när som helst återkalla den delegerade befogenhet som avses i artikel 13a.

2. Den institution som har inlett ett internt förfarande för att besluta huruvida en delegering av befogenhet ska återkallas, ska sträva efter att underrätta den andra institutionen och kommissionen i rimlig tid innan det slutliga beslutet fattas och ange de delegerade befogenheter som eventuellt ska återkallas.

3. Beslutet om återkallande innebär att delegeringen av de befogenheter som anges i beslutet upphör att gälla. Det får verkan omedelbart eller vid ett senare, i beslutet angivet, datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft. Det ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning .

Artikel 13c

1. Europaparlamentet och rådet får invända mot en delegerad akt inom två månader efter anmälningsdagen.

På Europaparlamentets eller rådets initiativ får denna period förlängas med två månader.

2. Om varken Europaparlamentet eller rådet meddelat några invändningar inom den bestämda tidsfristen ska den delegerade akten offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning och träda i kraft det datum som anges i akten.

Den delegerade akten kan offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning och träda i kraft innan denna period löper ut, förutsatt att både Europaparlamentet och rådet har underrättat kommissionen om att de inte har för avsikt att göra några invändningar.

3. Om Europaparlamentet eller rådet invänder mot en delegerad akt ska den inte träda i kraft. Den institution som invänt mot en delegerad akt, ska ange skälen därtill.”

Artikel 4 Införlivande

1. Medlemsstaterna ska senast den 1 januari 2014 anta de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv. De ska genast överlämna texterna till dessa bestämmelser till kommissionen tillsammans med en jämförelsetabell för dessa bestämmelser och bestämmelserna i detta direktiv.

När en medlemsstat antar dessa bestämmelser ska de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen ska göras ska varje medlemsstat själv utfärda.

2. Medlemsstaterna ska till kommissionen överlämna texten till de centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.

Artikel 5 Ikraftträdande

Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning .

Artikel 6 Adressater

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den …

På Europaparlamentets vägnar På rådets vägnar

Ordförande Ordförande[pic][pic][pic]

[1] Rådets slutsatser om sammankoppling av företagsregister, 9678/10.

[2] Begreppet företagsregister , som används i motiveringen, omfattar alla centrala register, handelsregister och företagsregister i den mening som avses i artikel 3 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/101/EG av den 16 september 2009 om samordning av de skyddsåtgärder som krävs i medlemsstaterna av de i artikel 48 andra stycket i fördraget avsedda bolagen i bolagsmännens och tredje mans intressen, i syfte att göra skyddsåtgärderna likvärdiga inom gemenskapen, EUT L 258, 1.10.2009, s. 11.

[3] Kommissionens meddelande till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Åtgärdsprogram för minskning av administrativa bördor i Europeiska unionen (KOM(2007)23 slutlig).

[4] Ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets möte i Bryssel – 7224/07.

[5] Cap Gemini, Deloitte, Ramboll Management: Final Report for Priority Area Annual Accounts/Company Law.

[6] Yttrande från högnivågruppen av oberoende intressenter för administrativa bördor (Stoibergruppen) om det prioriterade området bolagsrätt/årsredovisningar, 10.7.2008.

[7] Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén – På väg mot en inre marknadsakt: Att skapa en verkligt konkurrenskraftig social marknadsekonomi (KOM(2010) 608 slutlig).

[8] Europeiska rådets slutsatser EUCO 13/10 – 17 juni 2010.

[9] Rådets elfte direktiv 89/666/EEG av den 21 december 1989 om krav på offentlighet i filialer som har öppnats i en medlemsstat av vissa typer av bolag som lyder under lagstiftningen i en annan stat, EGT L 395, 30.12.1989, s. 36.

[10] Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/56/EG av den 26 oktober 2005 om gränsöverskridande fusioner av bolag med begränsat ansvar, EUT L 310, 25.11.2005, s. 1.

[11] Rådets förordning (EG) nr 2157/2001 av den 8 oktober 2001 om stadga för europabolag, EGT L 294, 10.11.2001, s. 1.

[12] Rådets förordning (EG) nr 1435/2003 av den 22 juli 2003 om stadga för europeiska kooperativa föreningar (SCE-föreningar), EUT L 207, 18.8.2003, s. 1.

[13] https://e-justice.europa.eu/home.do

[14] Grönbok om sammankoppling av företagsregister, (KOM(2009) 614 slutlig).

[15] Kommissionens arbetsdokument (SEK(2009) 1492).

[16] 9678/10.

[17] Europaparlamentets resolution om sammankoppling av företagsregister, 2010/2055(INI).

[18] CES296-2010_PA.

[19] CdR 20/2010.

[20] EUT C …, s. … .

[21] Yttrande av den …, EUT C … .

[22] EGT L 395, 30.12.1989, s. 36.

[23] EUT L 310, 25.11.2005, s. 1.

[24] EUT L 258, 1.10.2009, s. 11.

[25] KOM(2010) 608 slutlig.

[26] Europeiska rådets slutsatser EUCO 13/10 – 17 juni 2010.

[27] 9678/10.

[28] A7-0218/2010.

[29] 2009/C 75/01.

[30] EGT L 281, 23.11.1995, s. 31.