Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om "Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om ändring av beslut nr 276/1999/EG om antagande av en flerårig handlingsplan på gemenskapsnivå för att främja en säkrare användning av Internet genom att bekämpa olagligt och skadligt innehåll på globala nät"

(KOM(2002) 152 slutlig - 2002/0071 COD)

(2003/C 61/06)

Den 12 april 2002 beslutade rådet att i enlighet med artikel 153 i EG-fördraget rådfråga Ekonomiska och sociala kommittén om ovannämnda förslag.

Sektionen för transporter, energi, infrastruktur och informationssamhället, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 2 september 2002. Föredragande: Ann Davison.

Vid sin 393:e plenarsession den 18-19 september 2002 (sammanträdet den 18 september 2002) antog Ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 132 röster för och 4 nedlagda röster.

1. Inledning

1.1. Europeiska ekonomiska och sociala kommittén har gett särskild prioritet åt ungdomspolitiken(1) och anser att denna hållning bör återspeglas i EU generellt. Det finns ett brådskande behov av en övergripande samordnad politik på EU-nivå rörande frågor om barns villkor.

1.2. I ett flertal av sina yttranden hänvisar EESK till behovet av skydd av barn på Internet i synnerhet. Dessa yttranden har delvis legat till grund för EU:s handlingsplan för ett säkert Internet som innehåller många av EESK:s förslag. Det första av dessa yttranden utarbetades 1997 med Jocelyn Barrow som föredragande(2) och det senaste "Ett program för skydd av barn på Internet", som antogs i november 2001(3), blev ett av EESK:s mest uppmärksammade yttranden och nådde ca 20 miljoner konsumenter genom massmedia på nationell och regional nivå. Detta visar att det hos allmänheten finns ett starkt stöd för kommitténs ståndpunkt att det är angeläget att skydda barn på Internet.

1.3. I yttrandet lade kommittén fram förslag som syftade till att förstärka handlingsplanen för Internet. Kommissionen har tagit fasta på en del av dessa förslag, exempelvis om inrättande av ett EU-forum för ett säkrare Internet och åtgärder för att komma till rätta med hatfullt och rasistiskt innehåll. I detta yttrande och i yttrandet om grönboken om konsumentskydd rekommenderade kommittén att rättsliga ramar skulle fastställas för handlingsplanen för Internet, så att samtliga användare följer de välfungerande uppförandekoder och andra system som utformats inom ramen för handlingsplanen, men som för närvarande enbart tillämpas på frivillig basis och i vissa fall saknar brett stöd.

2. Vidden av problemet

2.1. Ungefär 38 % av alla hushåll i EU hade uppkoppling till Internet i slutet av år 2001 och allt fler skolor i EU får Internetanslutning. Barn får IT-undervisning i skolan och lär sig snabbt behärska det nya mediet, ofta långt före sina föräldrar. När barn använder Internet i hemmet sker det ofta utan föräldrarnas tillsyn och tyvärr har pedofiler utnyttjat anonymiteten på Internet för att få kontakt med barn, vilket i somliga fall har lett till våldtäkter. Ofta behärskar barn Internet bättre än sina föräldrar. I en ny studie från Grekland hävdar hälften av de barn som använder Internet att deras föräldrar aldrig använder Internet, och lika många säger att det inte vet hur de ska skydda sig på nätet(4).

2.2. Av en studie om flickscouter(5) som nyligen utfördes i USA framgår att 30 % hade utsatts för sexuella trakasserier när de chattat på Internet. Enbart 7 % av dessa hade berättat det för sina föräldrar. Barnen var rädda för att de inte skulle få använda Internet igen om föräldrarna fick reda på det. Under Madrid-mötet presenterades ett motsvarande resultat enligt vilket 30 % hade utsatts för oanständiga närmanden(6). En femtedel av alla irländska barn i åldern 10 till 14 år berättar att de blivit tillfrågade om telefonnummer och andra personliga uppgifter på Internet. Andelen är ännu högre för tonårsflickor(7). Med tredje generationens mobiltelefoner kommer det att bli ännu lättare att komma i kontakt med barn.

2.3. Internet utnyttjas dessutom för utbyte av barnpornografi. Det förekommer uppskattningsvis en miljon pornografiska bilder av barn(8) och polisen rapporterar tusentals fall där barn utnyttjas genom att bilder och filmer som de figurerar i visas på nätet. Skadligt innehåll är också lättillgängligt på Internet. Man räknar med att ca 30 % av alla besök på Internet avser pornografiska webbplatser. De flesta av flickscouterna meddelade att de försökte undvika pornografiska webbplatser, men att de ofta mottog pornografisk skräppost eller råkade hamna på pornografiska webbplatser. I den irländska undersökningen instämde åtta av tio föräldrar helt eller delvis i påståendet "Jag är orolig för att mitt barn/mina barn kan få tag på skadligt material på Internet, t.ex. webbsidor med pornografiskt material eller våldsinslag".

2.4. Också antalet rasistiska webbplatser ökar snabbt. I Tyskland, som har ett internt säkerhetskontrollsystem och en av världens strängaste lagstiftningar när det gäller rasism, uppgick antalet högerextremistiska webbsidor ändå till 330 under år 2000, vilket är ca tio gånger fler än fyra år tidigare. Europeiska centrumet för övervakning av rasism och främlingsfientlighet spårade en rasistisk hemsida 1995, 600 år 1997, 1430 i januari 1999 och 2100 i juli. Sådana webbplatser kan registrera mellan 20000 och 30000 besökare dagligen(9). Det finns bevis på att antalet rasistiska webbplatser har ökat efter den 11 september. Det finns ca 100 webbplatser som stöder självmordsbombare(10).

2.5. Antalet webbplatser för hasardspel och besökarna på dessa har rapporterats öka i de flesta delarna av Europa(11). Den typiske online-hasardspelaren är ung och ogift med låg inkomst- och utbildningsnivå. En betydligt större del av dem som spelar hasard på nätet (74 %) än övriga hasardspelare befanns ha patologiska eller andra problem(12).

2.6. Förenta staternas federala handelskommission Federal Trade Commission (FTC) har konstaterat att många spelsajter på Internet som är avsedda för barn innehåller annonser för hasardspelsajter med åldersbegränsning. Handelskommissionen besökte också mer än 100 populära webbplatser för hasardspel och fann att det var enkelt för minderåriga att få tillträde till dessa eftersom det saknades effektiva system för att blockera tillträdet. I utredningen framkom det också att ett stort antal spelsajter hade otillräckliga varningar om spelförbud för minderåriga eller varningar som var svåra att upptäcka, och att 20 procent av webbplatserna saknade varningar helt.

2.7. Det är lätt för barn att hitta våldsamma spel och videofilmer samt hatiska och rasistiska webbplatser på nätet. I en nyligen utförd undersökning uppgav nästan två femtedelar av barnen i 11-14-års åldern i Storbritannien och Österrike att de hade hittat "otäcka" sajter och två femtedelar av de engelska barnen och nästan en tredjedel av de österrikiska barnen sade sig ha hittat våldsamma sajter(13). Vid en grundlig undersökning som gjordes i USA kom man fram till att våld i medierna gjorde barnen räddare, aggressivare och mindre känsliga.

2.8. Förekomsten av skadligt material avskräcker familjer från att skaffa Internetanslutning. Drygt en femtedel av de föräldrar som tillfrågades angav detta som det främsta skälet till att inte ha Internetanslutning i hemmet, vilket betyder att det finns ett kommersiellt intresse i att säkerställa bättre skydd av den mänskliga värdigheten. EU:s handlingsplan för ett säkrare Internet är ett led i EU:s svar på dessa problem, i likhet med Europarådets konvention om Internetrelaterad brottslighet(14).

3. Sammanfattning av kommissionens förslag

3.1. Den nuvarande handlingsplanen för ett säkrare Internet löper ut den 31 december 2002. Handlingsplanen omfattar följande fyra åtgärdsområden:·

Att skapa en säkrare miljö

- Skapa ett europeiskt nätverk med telejourer som konsumenter kan använda för att anmäla misstankar om barnpornografi(15).

- Uppmuntra självreglering och utveckling av etiska regler.·

Att utveckla filtrerings- och klassificeringssystem

- Demonstrera fördelarna med frivilliga filtrerings- och utvärderingssystem, t.ex. Icra(16).

- Underlätta internationella avtal om utvärderingssystem.·

Att uppmuntra åtgärder för ökad medvetenhet

- Ta fram underlag för informationsåtgärder.

- Främja genomförandet av omfattande informationsåtgärder.·

Stödåtgärder

- Bedömning av rättsliga följder.

- Samordning med liknande internationella initiativ.

- Utvärdering av effekterna av gemenskapsåtgärder.

3.2. Kommissionen föreslår att man förlänger handlingsplanen med ytterligare två år och att verksamheten inom de olika åtgärdsområdena samordnas i större utsträckning. Handlingsplanen utökas till att även omfatta ny online-teknik, inklusive mobilt innehåll och bredband, online-spel, icke-hierarkisk filöverföring, alla typer av realtidskommunikation såsom chattrum och direktmeddelanden. Handlingsplanen föreslås täcka ett större spektrum av olagligt och skadligt innehåll, exempelvis rasism, våld och även innehålla åtgärder för att öka medvetenheten om frågor som rör dataskydd/skydd av privatlivet, nätverks- och datasäkerhet samt konsumentskydd. Diskussioner har inletts med kandidatländerna beträffande deras medverkan i framtiden.

3.3. Målsättningen är att göra näringslivet och regeringarna mer delaktiga i den nya handlingsplanen och sträva efter ett integrerat europeiskt nätverk kopplat till forumet för ett säkrare Internet och en internationell rundabordkonferens. Större synlighet är ett av huvudmålen. Andra mål är att upprätta en webbportal och tanken är att man skall forska vidare kring de sociologiska aspekter som är kopplade till skydd av barn på Internet.

3.4. Självregleringsmodellen skall tillämpas och utvärderas och man skall inrätta ett observationssystem för att övervaka marknadsutvecklingen på det rättsliga och tekniska området. Vid utvärderingen kommer man att ta hänsyn till konvergensutvecklingen. Filtreringssystem kommer att utvärderas och gemenskapens forsknings- och utvecklingsprogram kommer att användas.

4. Allmänna kommentarer

4.1. Kommittén ställer sig bakom den övervägande positiva bedömningen av handlingsplanen för Internet. Utökat stöd från stat och näringsliv bör gynna handlingsplanen.

4.2. Kommittén ställer sig även positiv till att kommissionen i sitt dokument tar upp behovet av lämpliga webbplatser på Internet även för barn. Om det finns mer spännande och positivt Internetinnehåll kan mediaklimatet komma att förändras successivt. Barn kan dra stora fördelar av Internet. De använder Internet för kommunikation, nöje, utbildning och för att inhämta information. En förteckning över de 20 främsta rekommenderade webbplatserna för barn på franska och tyska har nyligen utarbetats som ett led i handlingsplanen för Internet(17). EESK stöder kommissionens avsikt att främja barnvänliga webbplatser och uppmuntra näringslivet att tillämpa god praxis och avgränsa områden för barn. Det är viktigt att de bästa traditionerna inom radio och TV förs vidare till det nya mediet. I likhet med planer i USA skulle man kunna tänka sig att man i EU skapar ett stort "inhägnat område" för barn som kan övervakas av en kids.eu-domän. En sådan webbplats måste dock skyddas mot pedofiler, och det skulle fortfarande finnas behov av förbättrade filtrerings- och kontrollsystem på övriga delar av Internet, eftersom barn inte kan förväntas hålla sig inom ett sådant område (de kommer åtminstone att vilja besöka museer) och eftersom man måste ta hänsyn till vuxnas åsikter om smak och anständighet.

4.3. Telejourer

4.3.1. Man kan hoppas att telejourer införs i övriga länder. EU sponsrar åtgärder för att spåra och hjälpa barn som fallit offer för missbruk på Internet. Verksamheten måste dock intensifieras, i synnerhet i de kandidatländer där skyddet av barn fortfarande är begränsat. För att kunna stärka skyddet krävs EU-riktlinjer för icke-statliga organisationer som arbetar med barn och för adoptionskontor som är verksamma över gränserna.

4.4. Självreglering

4.4.1. Kommittén är osäker på om det är tillräckligt med självreglering. Man har inte lyckats säkerställa skydd mot skadligt innehåll för barn genom självreglering, eftersom utvärderingssystemen inte har införts i stor skala, även om både Microsoft och AOL nyligen följde EESK:s råd att utöva påtryckningar på innehållsleverantörer att klassificera sitt material.

4.4.2. Kommittén betraktar Internetskydd som en konsumentfråga (Internet är en tjänst) och anser att man på så sätt kan stärka skyddet. Kommissionens grönbok om konsumentskydd skapar underlag för det. Den kan fungera som en rättslig ram för att skydda sårbara konsumenter, till exempel genom att stödja frivillig klassificering/filtrering och system på Internet som skyddar barn genom att upptäcka och ta bort skadligt innehåll, som kommittén har visat når ut till barn i stor omfatting(18). Internetleverantörer bör vara skyldiga att skydda barn på Internet, bland annat genom olika säkerhetsmeddelanden och system för att minska barnpornografi och hindra pedofiler från att ta kontakt med barn på nätet.

Kommittén rekommenderar med andra ord en lagstiftningsram med en kompletterande uppförandekodex, dvs. samreglering snarare än självreglering.

4.4.3. Som kommittén framhöll i sitt yttrande om datorrelaterad brottslighet bör man även vidta strängare åtgärder för att bekämpa rasism på Internet(19). Amerikanska Internetleverantörer driver 90 % av alla webbplatser väl medvetna om att EU-myndigheter inte kan tvinga dem att avslöja vem som ansvarar för en viss webbplats(20).

4.4.4. Direktivet om e-handel 2000/31/EG ålägger Internetleverantörer att vidta åtgärder för att avlägsna olagligt material eller blockera tillträdet om de får kännedom om att olagligt material förekommer på deras webbplats. Det innebär att ett företag som inhyser webbplatser på företagets datorer inte kan hållas ansvarigt för spridning av olagligt material om man inte känner till att materialet existerar. Om en Internetleverantör eller en webbvärd däremot får kännedom om att viss information är olaglig måste denna information omedelbart avlägsnas eller tillträdet till webbplatsen blockeras. Direktivet om e-handel skulle ha trätt i kraft den 17 januari 2002(21), men enbart fem medlemsstater har hittills genomfört direktivet i den nationella lagstiftningen.

4.4.4.1. Kommittén är mycket oroad över att beslut från amerikanska domstolar kommer att undergräva effekten av bestämmelserna. I Frankrike har två fall dragits inför domstol med hänvisning till avsnitt R 645-1 i den franska strafflagstiftningen som förbjuder rasistisk propaganda och försäljning av rasistiska objekt. Domstolen ålade Internetleverantörer att blockera rasistiska webbplatser. En amerikansk domstol i San José beslutade emellertid den 7 november 2001 att Internetleverantörer inte behöver följa franska domstolsbeslut. Det finns ett brådskande behov av ett internationellt avtal som föreskriver att det är lagstiftningen i användarens land som gäller.

4.4.5. Innehållsleverantörerna bör alltid registrera verkliga adresser så att polisen lättare kan spåra potentiellt suspekt material på Internet. Även om yttrandefriheten är en värdefull princip får man inte använda den som en förevändning för att tillåta brottslighet.

4.5. Filtrerings- och klassificeringssystem

4.5.1. Det finns inget filtreringssystem som kan ersätta föräldrars tillsyn, och det är för närvarande svårt att hitta något skydd mot i synnerhet webbplatser med våldsinslag. Av undersökningar som nyligen utförts av Test Achats och medfinansierats genom EU:s handlingsplan för Internet framgår dock att filtrering förmodligen är det bästa sättet att blockera åtminstone de flesta "pornografiska webbplatser" och kommittén anser att utvecklingen av sådana filtreringssystem är en viktig prioritering(22).

4.5.2. Olika typer av filtreringssystem

4.5.2.1. Svartlistade webbplatser: En förteckning över svartlistade webbplatser har utarbetats (med exempelvis oanständigt eller rasistiskt material eller våldsinslag) och barn vars föräldrar har infört detta filtreringssystem nekas tillträde till dessa webbplatser. Vissa program är baserade på förteckningar över förbjudna ord. Om dessa ord påträffas i en webbadress eller på en webbplats är det omöjligt att öppna sidan. Nackdelen med sådana förteckningar är att de måste uppdateras mycket ofta.

4.5.2.2. Omedelbar filtrering: Filtret kontrollerar ord och bilder efter hand som de hämtas hem och hindrar sidor med oönskad text eller oönskade bilder från att visas. Problemet är att en del av en sida kan visas innan filtret hittar det stötande ordet eller den stötande bilden. Dessutom kan filtret göra att det tar längre tid att öppna vissa webbplatser.

4.5.2.3. Märkning och klassificering av webbplatser: Ägare till webbplatser sätter frivilligt rubriker på sina webbplatser för att visa om webbsidan innehåller en viss typ av material (våld, nakenbilder, hasardspel, "adult", osv.). Märkningen och kategorierna har utarbetats av Icra. Filtret "läser" rubrikerna och "beslutar" om en viss bild eller text kan visas, beroende på vad föräldrarna har valt att tillåta sina barn att se. Problemet med detta system är att det bygger på att webbplatsägarna frivilligt sätter rubriker på sina webbplatser, och än så länge är det få webbplatser som har klassificerats.

4.5.2.4. Inhägnade områden: Man utarbetar förteckningar över webbplatser som är lämpliga för små barn och enbart de webbplatser som ingår i denna förteckning kan öppnas. Detta är det säkraste sättet att skydda mindre barn.

4.5.3. Många av filtreringsprogrammen kommer från USA. Det innebär att filtreringskriterierna i hög grad kan vara påverkade av amerikanska värderingar. Till exempel gäller mycket stränga kriterier för nakenbilder, men inte lika stränga för vapen och våld. Många av filtreringsprogrammen utgår i huvudsak från engelska ord. Prisskillnaderna mellan olika filtreringsprogram kan vara stora, och de dyrare programmen är inte nödvändigtvis bättre.

4.5.4. Konsumentorganisationer i Belgien, Spanien, Italien och Portugal testade nyligen 18 olika filtreringsprogram som nu finns i handeln och kom fram till att det bästa programmet kunde laddas ner gratis från nätet. I allmänhet kunde man konstatera att pornografiska webbplatser kunde filtreras bort relativt effektivt. Filtreringssystemen filtrerade inte bort harmlösa webbplatser, exempelvis sådana som utifrån rubriken kunde ha gett upphov till missförstånd. Å andra sidan slapp webbsidor med vapen, våld, hatfullt innehåll, rasism, droger eller sekter relativt lätt genom filtret. Ett annat problem var att de filtreringssystem som testades i allmänhet inte kunde stå emot datakunniga barns försök att ta bort filtret. Många av programmen var dessutom relativt svåra att använda.

4.5.5. I den nya handlingsplanen bör man därför försöka inrikta sig på att förklara för konsumenterna vilka alternativ som finns på marknaden (exempelvis bör enkla råd om filtrering ges vid försäljning av datorer), förenkla systemen (på olika språk) och göra dem effektivare mot våldsinnehåll. Kommittén uppmanar än en gång alla Internetleverantörer att märka sina webbplatser, till exempel enligt Icras kriterier (Internet Content Rating Association). Som framgår av yttrandet om datorrelaterad brottslighet anser kommittén att definitionen av olagligt innehåll bör utökas till att även omfatta hatfullt och rasistiskt material och farliga webbplatser, exempelvis webbsidor med instruktioner för bombtillverkning och självmord.

4.5.6. Kommittén anser att en förutsättning för att Icra-systemet, som bygger på frivillig bedömning och klassificering av webbplatser, skall nå ut till den breda allmänheten är att regeringarna och näringslivet i långt större utsträckning stöder det. Det är av största vikt att detta sker.

4.6. Öka medvetenheten

4.6.1. Kommittén har aktivt stött de åtgärder på området som vidtagits inom ramen för handlingsplanen för ett säkrare Internet, bland annat genom sitt yttrande om ett program för skydd för barn på Internet och den hearing som kommittén anordnade för näringslivet och andra berörda parter. Vi erbjuder oss att stå som värd för ett av mötena inom ramen för forumet för ett säkrare Internet. Dessutom kommer kommittén att utnyttja sitt nätverk av gemensamma rådgivande kommittéer med många av kandidatländerna för att sprida information om initiativet. Man kommer dock inte enbart genom övervakning och lagstiftning att kunna tackla de problem som Internet ger upphov till.

4.6.2. Kommittén har vid ett flertal tillfällen noterat att ett statistiskt underlag med jämförbara uppgifter från olika delar av Europa saknas som underlag för handlingsplaner och lagstiftning. Det här området utgör inget undantag. De nya informationskampanjerna bör användas för att samla in statistik över risker för barn på Internet. EU bör till exempel ha lättillgängliga jämförbara uppgifter beträffande antalet Internetrelaterade brott mot barn. Uppgifter från telejourer ger enbart information om antalet anmälningar som gjorts om barnpornografi på nätet.

4.6.3. Näringslivet bör spela en aktiv roll i detta sammanhang, exempelvis genom att sätta upp säkerhetsmeddelanden, framför allt vid ingången till chattrum, informera om och erbjuda nerladdning av effektiva filtreringssystem(23), uppmuntra till klassificering av webbplatser och erbjuda kontrollsystem även för barn. Man bör följa det irländska exemplet med en uppförandekod som föreskriver att kunder inte får använda Internetleverantörens tjänster för att skapa, vara värd för eller föra vidare någon form av olagligt, ärekränkande, oanständigt, stötande, vulgärt eller obscent material(24).

4.6.4. För att informationsmeddelanden skall få största möjliga effekt kan kommissionen införliva dem i pågående program såsom e-Europe och e-Learning och även öka effekten av dem genom decentralisering. IT-undervisning för föräldrar och barn bör omfatta säkerhetsfrågor. Skolorna spelar en nyckelroll i detta sammanhang.

4.7. Internationellt samarbete

4.7.1. Kommittén ställer sig bakom det föreslagna internationella samarbetsprogrammet. Kommittén är dock medveten om att USA i viss mån känner sig begränsad av den amerikanska konstitutionens första paragraf om yttrandefrihet, medan EU försöker väga detta mot säkerhetsbehov och mänsklig värdighet. EU är trots allt en tillräckligt stor marknad för att själv kunna vidta åtgärder, och detta är ett viktigt exempel på att medborgarna förväntar sig att EU skall skydda dem.

Bryssel den 18 september 2002.

Ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

Göke Frerichs

(1) Några exempel: Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande om "Kampen mot sexuellt utnyttjande av barn och sexturism", EGT C 284, 14.9.1998 och Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande om "En europeisk barnkulturpolitik", CES 250/1996.

(2) Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande om grönboken om skyddet av minderåriga och den mänskliga värdigheten inom de audiovisuella tjänsterna och informationstjänsterna, EGT C 287, 22.9.1997.

(3) Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande om "Ett program för skydd av barn på Internet", EGT C 48, 21.2.2002.

(4) Den grekiska konsumentorganisationen EKATO, våren 2002.

(5) http://www.girlscouts.org/news/ presrel/NetEffects_021302.pdf

(6) Europeiska konsumentdagen i Madrid den 13-15 mars 2002. http://www.Delitosinformaticos.com

(7) Studie om nackdelarna med Internet som lades fram för Irish Internet Advisory Board av Amarch Consultning i augusti 2001.

(8) Wellard (2001).

(9) Simon Wiesenthal Center. Se http://www.wiesenthal.com

(10) Simon Wiesenthal Center. Se http://www.wiesenthal.com

(11) http://www.netvalue.com

(12) http://www.nua.com/surveys

(13) www.net-consumers.org/erica/policy/survey.htm. Se även Rådets resolution av den 25 mars 2002 om handlingsplanen eEurope 2002: tillgänglighet till offentliga webbplatser och deras innehåll, EGT C 086,10.4.2002.

(14) http://conventions.coe.int/Treaty/ en/Treaties/Word/185.doc

(15) Anmälan kan göras till någon av följande e-postadresser: melding@stopline.at i Österrike, childfocus-net-alert.be i Belgien, redbarnet@redbarnet.dk i Danmark, contact@pointdecontact.net i Frankrike, hotline@jugendschutz.net eller hotline@fsm.de i Tyskland, report@hotline.ie i Irland, crimino@unige.it i Italien, meldpunt@meldpunt.org i Nederländerna, a.acpi@terra.es i Spanien, minor@press.rb.se i Sverige och report@iwf.org.uk i Storbritannien. Portugal har en webbplats på www.pgr.pt

(16) Internet Content Rating Association (Icra).

(17) Se European Research into Consumer Affairs hemsida på följande adress: www.net-consumers.org/erica/policy/topsites.htm

(18) ESK:s yttrande om "Ett program för skydd av barn på Internet", CES 1473/2001 bilaga II, s. 15. Den grekiska konsumentorganisationen (EKATO) har visat skrämmande exempel på hasardspel på Internet som barn deltagit i. Enligt undersökningen sade sig 36 % av barnen ha lurat sina föräldrar att betala med kreditkort på Internet.

(19) ESK:s yttrande om informationssamhället och datorrelaterad brottslighet, EGT C 311, 7.11.2001, s. 12.

(20) Simon Wiesenthal Centre. Se http://www.wiesenthal.com

(21) Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/31/EG av den 8 juni 2000 om vissa rättsliga aspekter på informationssamhällets tjänster, särskilt elektronisk handel, på den inre marknaden (Direktiv om elektronisk handel). EGT L 178, 17.7.2000.

(22) Resultaten finns på www.net-consumers.org/erica/policy/tafilter.htm

(23) Exempel på olika säkerhetstips som man kan skriva ut och sätta upp på datorn:

"Stäm aldrig träff med någon från Internet, såvida inte dina föräldrar följer med och ni träffas på en offentlig plats."

"Kom ihåg att folk kan låtsas på Internet, ingen kan se dem."

"Lämna därför inte ut personliga uppgifter som din adress, namnet på din skola, foto eller lösenord till någon. Det kan vara en bluff!"

"Om du ser något oanständigt, eller om det är någon som besvärar dig på Internet, kom ihåg att det inte är ditt fel. Tala om det för dina föräldrar."

Källa: www.net-consumers.org

(24) Internet Service Providers of Ireland Code of Practice and Ethics, punkt 5.1.1, s. 11. Webbsidan finns på följande adress: www.iab.ie/Publications/Reports/d33.pdf