Förslag till driftsbudget för EKSG avseende år 2001

(framlagt av kommissionen)

I N N E H Å L L

Förord

I. Allmän inledning

A. Ekonomisk bakgrund

1. Läge och utsikter för kolindustrin

2. Läge och utsikter för stålindustrin

B. Finansiell och politisk bakgrund

1. Utvecklingen av EKSG:s finansiella verksamhet

2. Inriktningen av budgeten för 2001

3. Överföring av EKSG:s aktiviteter till den allmänna budgeten

II. Förslag till driftsbudget för EKSG avseende år 2001

A. Medel

B. Behov

C. Budgetförslag för 2001

D. Sammanfattande tabell

Bilagor

I. EKSG-scenario fram till år 2002

II. Genomförandet av EKSG:s driftsbudget för 1999

III. EKSG:s driftsbudget för år 2000

IV. EKSG:s balansräkning per 31.12.1999

V. EKSG:s upp- och utlåningsverksamhet (1999-2000-2001)

VI. Analys av behov och medel för år 2001

F Ö R O R D

I vanlig ordning sker samråd med Europaparlamentet innan kommissionen fattar sitt definitiva beslut om EKSG:s driftsbudget för budgetåret 2001.

Detta budgetförslag, som skall ligga till grund för samrådet, består av följande två kapitel samt bilagor:

I. Allmän inledning.

II. Förslag till driftsbudget för EKSG avseende år 2001.

Detta förslag till EKSG-budget för år 2001 sänds för kännedom även till EKSG:s rådgivande kommitté samt till rådet. Rådet har uttryckt ett önskemål om att informeras om utsikterna för EKSG:s finansiella verksamhet.

Det bör noteras att beloppen i EKSG:s driftsbudget för år 2001 är uttryckta i euro i den mån de rör budgetåret 1999 eller följande budgetår. Belopp som hänför sig till budgetår före 1999 uttrycks givetvis liksom förut i ecu.

***

I. Allmän inledning

I en sammanfattning placeras här förslaget till EKSG:s driftsbudget för år 2001 i sitt ekonomiska, finansiella och politiska sammanhang.

A. Ekonomisk bakgrund

1. Läge och utsikter för kolindustrin

De inhemska leveranserna av stenkol i medlemsstaterna låg 1999 på 248,8 miljoner ton, ungefär 14,6 miljoner ton mindre (-5,6 %) än 1998, då samma siffra var 263,4 miljoner ton De plötsligt stigande oljepriserna under andra halvåret bromsade inte den nedåtgående trenden i någon större utsträckning.

Leveranserna uppgick sektor för sektor till följande under 1999: Till kraftverken uppgick leveranserna till 173,8 miljoner ton, vilket är lägre (-5,6 %) än 1998 då de uppgick till 184,1 miljoner ton. Leveranserna sjönk i alla medlemsstater med undantag för Spanien och Portugal där siffrorna var 27 miljoner ton respektive 5 miljoner ton, vilket är över 1998 års nivå på 24,9 miljoner respektive 4,2 miljoner ton. Ökningen berodde på att kraftproduktionen minskade i vattenkraftverken på grund av torkan som drabbade Iberiska halvön. Den största nedgången, från 48,3 till 40,3 miljoner ton, skedde i Förenade kungariket där ett antal långfristiga leverantörskontrakt med kraftproducenter löpte ut och förnyades till att gälla lägre nivåer.

Leveranserna till koksugnar under 1999 uppgick troligen till 49 miljoner ton mot 51,9 miljoner ton 1998. "Övriga" industrier och den inhemska sektorn (däribland gratisransoner till anställda) verkar uppvisa samma tendens. Leveranserna uppgick till 25,5 miljoner ton, jämfört med 27 miljoner ton 1998. Detta motsvarar en sänkning med 1,5 miljoner ton, eller 5,5 %.

De totala inhemska leveranserna i medlemsstaterna beräknas under 2000 bli c:a 239,3 miljoner ton; en sänkning med 10,5 miljoner ton eller 3,8 % jämfört med 1999. Detta förväntas ske huvudsakligen (- 8,7 miljoner ton) inom kraftverkssektorn, även om en viss nedgång förväntas i leveranserna till koksverken och till "övriga" industrier. Smärre minskningar kommer även att äga rum inom andra sektorer.

Produktionen av stenkol i medlemsstaterna har fortsatt att gå ned p.g.a. de höga utvinningskostnaderna jämfört med det importerade kol som tack vare en mycket svag fraktmarknad finns till mycket låga priser. Under 1999 förväntas produktionen bli c:a 100 miljoner ton. Detta kan jämföras med 1998 då siffran var 106,6 miljoner ton och innebär en sänkning med 6,6 miljoner ton, d.v.s. 6,2 %.

Prognoserna för 2000 visar på en fortsatt minskning av den inhemska produktionen. Totalproduktionen förväntas sjunka till cirka 86 miljoner ton, d.v.s. en ytterligare sänkning med 14 % som kommer att beröra alla kolproducerande länder.

Importen för 1999 från länder utanför EU hade uppskattats till 152,9 miljoner ton. Några väsentliga förändringar har inte ägt rum jämfört med 1998, och importen står alltså för 60 % av den totala försörjningen i medlemsstaterna. Kolimportörernas inköpsstrategier avspeglas i förändringar av var kolet köps in. Eftersom mycket kol finns tillgängligt på marknaden har det under de senaste åren allt oftare inhandlats genom direktköp, medan långtidskontrakten minskat särskilt för energikol. Eftersom kolpriserna fortsatte att försvagas under 1999 upphörde lönsamheten för vissa typer av kol (t.ex. kol från USA, reservleverantören - "the swing supplier" - som även drabbats av den höga växelkursen) som försvann från marknaden, utom där det fanns långtidskontrakt till förmån för andra exportländer. Sydafrika har med sitt billiga kol förblivit den ledande kolexportören till EG. Landet levererade mer än 30 miljoner ton, följt av Australien med 23 miljoner. Tillsammans levererade de mer än en tredjedel av EU:s kolimport.

Prognoserna för importen under 2000 är 154 miljoner ton, d.v.s. ingen större förändring jämfört med 1999.

Medlemsstaternas totala koksproduktion 1999 låg på 37,7 miljoner ton. Detta skall jämföras med den rapporterade koksproduktionen på 39,4 miljoner ton år 1998.

De totala inhemska leveranserna uppgick till 45,3 miljoner ton 1999, varav 40,3 miljoner ton, c:a 89 %, gick till stålindustrin. År 1998 uppgick leveranserna till 46,8 miljoner ton. Importen av koks från länder utanför EU låg 1999 på 7,9 miljoner ton, men förväntas stiga till 8,2 miljoner ton 2000.

Koksproduktionen förutspås öka under 2000 till 38 miljoner ton. Den ligger dock fortfarande under den nivå på 39,4 miljoner ton som rapporterades 1998. Leveranserna kommer att ligga på 44,9 miljoner ton 2000, d.v.s. aningen lägre.

>Plats för tabell>

* Prognoser från mars 2000

2. Läge och utsikter för stålindustrin

Efter 1998 års utmärkta resultat följde fram till mitten av 1999 en avtagande period, om än ganska kort, för gemenskapens ekonomi på grund av störningar orsakade av krisen i Asien, som först påverkade handeln, sedan industriproduktionen och slutligen även investeringarna.

Gemenskapens ekonomi har likväl noterat en mycket tydlig förbättring sedan sommaren 1999 till följd av att den externa efterfrågan återupptagits och medfört att industrins framtidstro märkbart förbättrats. Förbättringen av det allmänna konjunkturklimatet under denna period har emellertid också berott på konsumenternas alltmer optimistiska syn på unionens ekonomiska tillväxt på kort sikt.

De största stålkonsumenterna, och då främst de internationellt mest konkurrensutsatta, har tack vare den ekonomiska återhämtningen kunnat återuppta sin export och snabbt öka sin verksamhet. Efterfrågan har ökat märkbart vilket påverkar stålpriserna, dock med vissa tendensskillnader produkterna emellan.

Under 2000 har man på gemenskapens stålmarknad kunnat notera en förstärkning av de gynnsamma tendenserna från andra halvåret 1999 med stabilare efterfrågan och ökad produktion jämfört med 1999 års nivå och god prisutveckling.

Dessa gynnsamma utsikter på stålområdet gör att verksamheten ligger på en hög nivå inom de huvudsakliga förbrukarsektorerna, däribland tillverkningssektorn som nu uppvisar en lång tillväxtperiod trots att en liten tillbakagång väntas inom bilsektorn, som ju har visat goda resultat de senaste åren.

Gemenskapens ekonomi under 2001 kommer förmodligen att utvecklas ungefär som under 2000, dels på grund av en oförminskad inre efterfrågan tack vare privatkonsumtionen, dels på grund av en tydlig ökning av investeringar i maskiner och utrustning. Därför kan man förvänta sig en uppgång inom stålindustrin både i fråga om konsumtion och tillverkning av stål, om man även tar hänsyn till en stabilare internationell ekonomi.

Tabellen nedan visar de förväntade siffrorna för gemenskapens stålproduktion och arbetstillfällena inom stålsektorn i unionen för åren 2000 och 2001. Siffrorna bygger på de aktuella tendenserna och angivna utsikterna.

>Plats för tabell>

* Prognoser från mars 2000

B. Finansiell och politisk bakgrund

1. Utvecklingen av EKSG:s finansiella verksamhet

EKSG:s finansiella rapport nr 44 i vilken EKSG:s upp- och utlåningsverksamhet sammanfattas liksom dess finansiella åtgärder under loppet av budgetåret 1999 kommer inom kort att offentliggöras.

Mot bakgrund av att EKSG-fördraget löper ut i juli 2002 har kommissionen sedan juni 1994 sett över sin upp- och utlåningspolicy enligt detta fördrag.

EKSG har i detta sammanhang varken lånat upp eller lånat ut något under 1999.

Finansieringen av subventionerade bostäder upphörde under 1998.

Per den 31 december 1999 belöpte sig den utestående upplåningen till 2,432 miljoner euro och utestående utlåning till 2,473 miljoner euro.

Slutligen bekräftade kommissionen den 11 september 1996 att man avser att reserverna till 100 % skall motsvara de utestående lån som inte omfattas av någon säkerhet från någon medlemsstat efter den 23 juli 2002. Garantifonden har utökats med 23 miljoner euro för att man skall kunna uppfylla detta mål.

2. Inriktningen av budgeten för 2001

Budgetens inriktning för år 2001 måste ses i samband med EKSG:s samlade budget- och finansförvaltning inför avvecklingen 2002.

Kommissionens förslag från och med detta budgetförfarande måste därför sättas in i ett övergripande scenario för tiden fram till det att fördraget löper ut.

Naturligtvis föregriper detta scenario inte på något sätt de årliga besluten i samband med budgetförfarandet, i stället möjliggörs bedömning av hur EKSG:s budget- och finansförvaltning utvecklas.

Eftersom avgiftsuttaget har satts till noll från 1 januari 1998, inriktas budgeten fr.o.m. 1998 främst på att till 100 % finansiera socialstödsbehov och på att anpassa nivån på forskningsstödet så att bästa möjliga kontinuitet kan uppnås i finansieringen.

Förändringarna i EKSG:s driftsbudget kommer härvid främst att bero på nivån på de interna inkomsterna (nettosaldot), på i vilken takt åtagandena avvecklas och på hur snabbt medlen för finansiering av driftsbudgeten används.

Hur som helst visar prognoserna att nu tillgängliga medel är tillräckliga för att bibehålla budgetverksamheten på en nivå som motsvarar de nuvarande behoven av socialt stöd och stöd till forskning, samtidigt som kommissionens mål vad gäller nivån på reserverna också kan bibehållas fram till det att fördraget löper ut den 23 juli 2002.

3. Överföring av EKSG:s budgetaktiviteter till den allmänna budgeten

Situationen är följande vad beträffande avvecklingen och integreringen av EKSG:s åtgärdsområden:

- Vad gäller sociala åtgärder beslutade kommissionen den 24 juni 1994 att från och med den 1 januari 1995 upphöra med sitt stöd till programmen för yrkesutbildning och starta eget-hjälp enligt artikel 56 i EKSG-fördraget och meddelade (EGT C 178, 30.6.1994) att dessa åtgärder hädanefter skall medfinansieras av Europeiska socialfonden, på villkor att de faller under förordningen för strukturfonderna. När den allmänna budgeten övertar denna verksamhet måste medlemsstaterna också ge dem den nödvändiga prioriteringen och föreslå en gemensam finansiering.

- Inget annat EKSG-instrument som avser återanpassningsstöd (förtidspension, överbryggningsersättning, kompensationsersättning för lönebortfall, ersättning för geografisk rörlighet, avgångsvederlag o.s.v.) har berörts av integreringen och avvecklingen av verksamheterna. Det finns inga planer på att avskaffa medfinansieringen av andra åtgärder innan EKSG-fördraget löpt ut, och heller inte att i nuvarande läge förändra storleken på medfinansieringen per förlorad arbetsplats inom åtgärder som nämns ovan.

- Vad gäller forskningsstöd visar resultaten från den första förslagsinfordran att EKSG:s forskningsverksamhet endast i begränsad omfattning integrerats i femte ramprogrammet.

- Ramprogrammen är utformade för att stödja generisk forskning och multisektoriella tillämpningar som är konfidentiella och icke-konkurrensutsatta.. Detta står delvis i motsättning till EKSG:s forskning, som är sektorsinriktad och förutsätter att forskningsresultaten ställs till förfogande för alla berörda inom gemenskapen.

II. Förslag till driftsbudget för EKSG avseende år 2001

A. Medel

Budgetförslaget för år 2001 grundas på antagandet att avgiften kommer att vara noll. Således kommer EKSG:s intäkter att utgöras av nettosaldot, övriga intäkter, annulleringar av åtaganden och ianspråktagande av reserverna för finansiering av driftsbudgeten.

Nettosaldot för budgetåret 2001 beräknas till 48 miljoner euro. I denna beräkning tas hänsyn till investeringsnivån och den förväntade ränteutvecklingen.

Övriga intäkter avser återbetalning av fordringar som för år 2001 beräknas till ungefär 3 miljoner euro.

Annulleringar av åtaganden som sannolikt inte kommer att genomföras uppskattas till 36 miljoner euro.

För att balansera budgeten måste 103 miljoner euro tas i anspråk från de reserver som byggdes upp för att kompensera avgiftens avskaffande.

B. Behov

Kommissionens förslag är följande:

- 5 miljoner euro till administrativa utgifter.

- 109 miljoner euro till socialstöd. Av detta belopp avser 80 miljoner euro traditionellt återanpassningsstöd, varav 41 miljoner euro gäller förlorade, reella arbetstillfällen under 2000 och 39 miljoner under 2001, vilket möjliggör en justering innan fördraget löper ut. 29 miljoner euro är öronmärkta för sociala åtgärder inom kolsektorn.

Det bör noteras att fördelningen av återanpassningsstöden blir ungefär 55 miljoner euro till arbetstagare inom kolsektorn och 25 miljoner euro till arbetstagare inom stålsektorn.

- 76 miljoner euro till forskningsstöd, varav 54 miljoner euro till stålindustrin och 22 miljoner euro till kolindustrin.

Det bör noteras att fördelningen av forskningsmedlen fram till 2000 (69 % stål, 31 % kol), kommer att ändras något (71 % stål, 29 % kol), vilket gör det möjligt att stegvis närma sig rådets mål för 2002 och framåt (72,8 % stål, 27,2 % kol).

För övrigt kommer de vägledande belopp som rör tekniska forskningsprojekt om bekämpning av miljöproblem på arbetsplatser och vid stålverksanläggningar att ligga på runt 4 miljoner euro, medan beloppen för forskningsprojekt om arbetshygien och säkerhet i gruvanläggningar kommer att ligga på ungefär 3 miljoner euro.

C. Budgetförslag för 2001

Förslaget till driftsbudget för EKSG avseende år 2001 som upprättats på denna grundval uppgår till 190 miljoner euro och presenteras i form av den sammanfattande tabellen II.D nedan.

FÖRSLAG EKSG:s DRIFTSBUDGET FÖR 2001

(miljoner euro)

>Plats för tabell>

(1) Stöden till återanpassning förväntas fördelas enligt följande: ca 55 miljoner euro till arbetstagare inom kolsektorn och ca 25 miljoner euro till arbetstagare inom stålsektorn.

(2) Inbegripet projekt med betydelse för bekämpningen av miljöproblem på arbetsplatserna och vid stålverksanläggningar, för arbetshygien och för säkerhet i gruvanläggningar (ca 4

respektive 3 miljoner euro).

BILAGA I

EKSG-SCENARIO FRAM TILL ÅR 2002 - version 10****

EKSG:s DRIFTSBUDGET

milj. ecu/euro

>Plats för tabell>

* Utom reserver för böter eller annan uppbörd.

** Beräknat genomförande för 1999och budget för 2000.

*** Till och med den 23 juli 2002.

**** Detta scenario föregriper inte besluten i samband med det årliga budgetförfarandet.

GENOMFÖRANDE AV EKSG:s DRIFTSBUDGET FÖR ÅR 1999*

(miljoner euro)

>Plats för tabell>

* beräknat genomförande

EKSG:s DRIFTSBUDGET FÖR ÅR 2000

(miljoner euro)

>Plats för tabell>

(1) Stöden till återanpassning förväntas fördelas enligt följande: ca 34 miljoner euro till arbetstagare inom kolsektorn och ca 27 miljoner euro till arbetstagare inom stålsektorn.

(2) Inbegripet projekt med betydelse för bekämpningen av miljöproblem på arbetsplatserna och vid stålverksanläggningar, för arbetshygien och för säkerhet i gruvanläggningar (ca 4

respektive 3 miljoner euro).

BILAGA IV

EKSG:s BALANSRÄKNING PER DEN 31 DECEMBER 1999 *

(montants exprimés en euros)

>Plats för tabell>

* Denna balansräkning skall ses som ett förslag; den har ännu inte godkänts av kommissionen, och revisionsrätten

har ännu inte utarbetat sin rapport om EKSG:s bokslut för budgetåret 1999

** inbegrepet reserver för böter eller annan uppbörd

BILAGA V

EGSK:S IN- OCH UTLÅNINGSVERKSAMHET (1999-2000-2001)

Tillgodohavanden

>Plats för tabell>

Belopp att utbetalas

>Plats för tabell>

BILAGA VI

Analys av behov OCH TILLGÄNGLIGA medel för år 2001

(se sammanfattande tabell II.D)

1. Kapitel 1: Administrationsutgifter - 5 miljoner euro

EKSG:s bidrag till administrationsutgifterna föreskrivs i artikel 50 i EKSG-fördraget och specificeras inom ramen för artikel 20 i fusionsfördraget. Rådets beslut av den 21 november 1977, fattat med stöd av samma fördrag, har reducerat utgifterna till ett schablonbelopp om 5 miljoner euro årligen.

2. Kapitel 2 och 4: Socialt stöd - 109 miljoner euro

Det sociala stödet beviljas enligt artikel 56 i EKSG-fördraget och i enlighet med bestämmelser i bilaterala avtal mellan kommissionen och medlemsländerna. Stödet ges för att samfinansiera nationella åtgärder (t.ex. förtidspensioneringar eller arbetslöshetsförsäkringar) som vidtagits till förmån för arbetstagare som drabbats av omstruktureringarna av stål- och kolindustrin.

Ett villkor för stödet är att den berörda medlemsstaten betalar ett särskilt bidrag som minst motsvarar EKSG:s stödbelopp. Maximinivåerna för det genomsnittliga stödbeloppet per arbetare har fastställts i tillämplig lagstiftning och i de bilaterala avtalen.

Kapitel 2: Stöd till återanpassning ("traditionellt stöd") - 80 miljoner euro

Ungefär 18 400 arbetstagare inom kolsektorn och 8 200 arbetstagare inom stålsektorn kommer att ta del av traditionellt stöd för återanpassning under 2001. Av dessa kommer 13 800 att beröras av omstruktureringar under 2000 och 12 800 under 2001.

Kapitel 4: Sociala åtgärder i samband med omstruktureringen av kolsektorn - 29 miljoner euro

Omkring 7 200 arbetstagare förväntas ta del av detta stöd under år 2001, och utgifterna beräknas uppgå till cirka 29 miljoner euro.

3. Kapitel 3: Stöd till forskning - 76 miljoner euro

Stöd till forskning beviljas med stöd av artikel 55 i EKSG-fördraget. Enligt denna artikel skall kommissionen främja teknisk och ekonomisk forskning som har betydelse för produktionen och kol- och stålkonsumtionen samt arbetssäkerhet inom dessa industrier. För att uppfylla detta mål beviljar kommissionen ekonomiskt stöd till forskningen efter samråd med EKSG:s rådgivande kommitté och sedan samtycke erhållits från rådet.

Det bör noteras att fördelningen av forskningsmedlen fram till 2000 (69 % stål, 31 % kol), kommer att ändras något (71 % stål, 29 % kol), vilket gör det möjligt att stegvis närma sig rådets mål för beträffande den finansiella fördelningen efter 2002 (72,8 % stål, 27,2 % kol).

3.1 Artikel 3.1: Stål - 54 miljoner euro

Forskningen skall i huvudsak behandla följande:

- Förbättrad kvalitet och minskade produktionskostnader.

- Vidmakthållande av stålets traditionella avsättningsmarknader och erövring av nya marknader.

- Anpassning av produktionen till allt strängare miljökrav.

Noteras kan att tekniska forskningsprojekt som delvis rör miljöproblem på arbetsplatser och vid stålverksanläggningar, och som ursprungligen fanns inom EKSG:s program för social forskning, nu finansieras under rubriken stålforskning upp till ett riktvärde i storleksordningen 4 miljoner euro, allt efter förslagens kvalitet.

3.2 Artikel 3.2: Kol - 22 miljoner euro

Forskningen skall i huvudsak behandla följande:

- Effektivt miljöskydd och information till allmänheten om kolets roll som energikälla.

- Förbättring av kolets konkurrenssituation.

- Rationellt utnyttjande av gemenskapsresurser.

Tekniska forskningsprojekt som delvis handlar om arbetshygien och säkerhet i gruvanläggningar, som tidigare budgeterades under EKSG:s program för social forskning, finansieras nu under rubriken kolforskning upp till ett riktvärde i storleksordningen 3 miljoner euro, allt efter förslagens kvalitet.

Medel

1. Artikel 1.1: Intäkt av avgifter - p.m.

Under budgetåret 1998 avskaffades avgiften helt. Också för år 2001 kommer avgiftssatsen att vara 0 %.

2. Artikel 1.2: Nettosaldo för budgetåret - 48 miljoner euro

Budgetårets nettosaldo motsvarar resultatet av de finansiella och budgetmässiga transaktionerna med avdrag för reserver och eventuella avsättningar till reserver.

I enlighet med kommissionens beslut av den 30.6.1993 [1] krediteras budgetårets nettosaldo budgeten i sin helhet. Eftersom saldots exakta belopp först fastställs efter budgetårets slut, då kommissionen fastställer EKSG:s balansräkning och tillhörande räkenskaper, är beloppet i budgeten en uppskattning.

[1] SEC (93)988 slutlig

3. Artikel 1.3: Böter och dröjsmålsräntor - p.m.

Under denna post uppförs inbetalningar av böter och viten som kommissionen har utdömt, i synnerhet enligt artiklarna 47, 48 och 60 i fördraget. Eftersom de i vissa fall kan överklagas vid domstolen, bör dessa intäkter betraktas som uppskjutna medel. Endast de betalningar som väntas äga rum inom loppet av budgetåret uppförs därför som budgetmedel.

4. Artikel 1.4: Övrigt - 3 miljoner euro

Under denna post kan övriga intäkter under budgetåret uppföras, bland annat återbetalningar av för stora utbetalningar.

5. Kapitel 2: Annulleringar av åtaganden som troligen inte kommer att realiseras - 36 miljoner euro

Grundvalen för denna post är interna föreskrifter om uppställningen och genomförandet av EKSG:s driftsbudget. När alla förpliktelser uppfyllts inom ramen för ett åtagande annulleras enligt dessa föreskrifter motsvarande belopp i reserven. Även vid avtal eller överenskommelser som inte genomförts enligt föreskrifterna kan motsvarande åtaganden helt eller delvis annulleras. De belopp som på så sätt frigörs betraktas som intäkter i det löpande budgetåret.

De beräkningar som uppförs här avser de normalt väntade annulleringarna vad gäller återanpassning och räntesubventioner till investeringslån. Härtill kommer disponibla restbelopp i samband med avslutade forskningskontrakt.

Hur raskt annulleringarna sker är svårt att förutse. Flera olika faktorer spelar in, t. ex. förhandlingarna med de nationella och regionala myndigheterna om återanpassningsstödet och de sociala åtgärderna och med bankerna om subventionerade lån. Annulleringsnivån förväntas sjunka i takt med den allmänna minskningen av EKSG:s verksamhet.

6. Kapitel 3: Utnyttjande av reserver för finansiering av driftsbudgeten - 103 miljoner euro

Med hjälp av denna post kan driftsbudgeten balanseras vid budgetårets slut, främst via reserver som byggdes upp för finansiering av driftsbudgeten inför avskaffandet av avgiften.