Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om "De många konsekvenserna av krisen med bovin spongiform encefalopati (BSE) inom EU"

(96/C 295/13)

Ekonomiska och sociala kommittén beslutade vid plenarförsamlingen den 25 april 1996, i enlighet med artikel 23.3 i arbetsordningen, att utarbeta ett yttrande på eget om "De många konsekvenserna av krisen med bovin spongiform encefalopati (BSE) inom EU".

Underkommittén "BSE", som tillsatts i enlighet med artikel 19 i arbetsordningen och som ansvarat för kommitténs förberedande arbete i ämnet, antog med majoritetsbeslut och tre nedlagda röster kommitténs utkast till yttrande den 2 juli 1996. Föredragande var Manuel Ataide Ferreira och medföredragande var Campbell Christie och Guiseppe Pricolo.

Ekonomiska och sociala kommittén antog följande yttrande den 10 juli 1996 vid sin 337:e plenarsession. Yttrandet antogs med 126 röster för, 18 röster emot och 6 nedlagda röster.

0. Sammandrag av yttrandet

0.1. Bovin spongiform encefalopati har fått formen av en epidemi i Storbritannien - medan den visat sig sporadiskt och begränsat i några medlemsstater som importerat nötkött eller i djurfodret använt mjöl, tillverkat av kött från Storbritannien.

Dessutom finns det en grundad misstanke att det finns en samband mellan några dödsfall bland människor i Europa och BSE. Denna situation har orsakat en naturlig reaktion hos konsumenterna, med en ekonomisk kris som följd inom sektorn för nötkreatursuppfödning och näraliggande sektorer. Många tjänster har dragits in i hela produktionsledet, bearbetningen och försäljningen av kött.

0.2. Ekonomiska och sociala kommittén anser det signifikativt att krisen sammanfaller med ökade krav på att de offentliga utgifterna i allmänhet skall minska och nedskärningar när det gäller investeringar för forskning inom allmänna sektorn, till följd av budgetrestriktioner, privatiseringar och avregleringar. Det finns inget alternativ till kontrollen och tillämpningen av säkerhetsnormerna för livsmedel, som utförs av offentliga organ med adekvat finansiering och oberoende forskning om BSE och tänkbara kopplingar till den nya varianten av Creutzfeldt-Jakobs sjukdom. Kommittén uttrycker sålunda sin oro över det faktum att BSE-krisen sammanfaller med nedskärningar inom dessa sektorer.

0.3. Vid det senaste toppmötet i Florens nåddes en principöverenskommelse om att förverkliga en plan för att utrota sjukdomen i Storbritannien och för att tillhandahålla hjälp till uppfödarna. Man fastställde att problemet med BSE måste lösas på vetenskaplig väg och med respekt för konsumenternas rättigheter och skyddet för mänsklig hälsa. Kommittén gläder sig åt detta principbeslut och konstaterar att kommissionens enheter har gjort en stor samordnande ansträngning för att i rätt tid bemöta den allvarliga krisen.

0.4. Det ankommer inte på kommittén att ersätta de vetenskapliga strukturer, inte heller de politiska instanser, som måste besluta om ytterligare åtgärder för att bemästra krisen. Kommittén är dock oroad över medborgarnas och konsumenternas misstroende och vill också ta hänsyn till synpunkterna från de organisationer som företräder jordbrukarna, industrin, handeln, konsumenterna och arbetstagarna i Europeiska unionen och anser sig därför behöva komma med en rad allmänna synpunkter och ge de europeiska institutionerna några rekommendationer, i enlighet med artikel 198 i Romfördraget. Detta för att man skall dra lärdom av den kris som har medfört mycket allvarliga konsekvenser för folkhälsan och den inre marknaden.

0.5. Kommittén uttrycker även sin oro över att beslutsmekanismerna inom EU satts ur spel genom en unilateral obstruktion. Detta är en fråga som regeringskonferensen absolut måste ta sig an och därför går kommittén inte närmare in på den i detta forum.

1. Folkhälsan

1.1. De vetenskapliga och tekniska rön som tenderar att bekräfta hypotesen att BSE kan överföras till människan via livsmedel är oroande.

1.1.1. Enligt WHO:s slutsats i april 1996 är det ännu inte bevisat att det finns något samband mellan den nya varianten av Creutzfeldts-Jakobs sjukdom och kontakt med BSE-agensen. Men kontakt med BSE är den mest troliga hypotesen ().

1.1.2. Inför denna situation har EU visat sig föga rustad för en snabb, effektiv och förtroendeingivande insats, i syfte att värna om hälsan och konsumenternas övriga rättigheter.

1.2. Trots varningar från sakkunniga som rådfrågats av WHO (Genève maj 1995) och Europaparlamentets undersökning och resolution (), var gemenskapen föga uppmärksam när det gällde den allmänna hälsovården, för att inte säga rent försumlig med hänsyn till frågans eventuella allvar.

1.2.1. Trots att man vidtog en rad lagstiftande åtgärder (), måste man konstatera hur ineffektivt kontrollen fungerade av medlemsstaternas tillämpning av dessa. Situationen förvärrades av rekommendationernas icke-bindande karaktär.

1.2.2. Dessutom noterar kommittén den försening, med vilken man inom sektorn för mänsklig hälsa tog itu med problemkomplexet med överföringen av BSE och priona sjukdomar. Kommittén gläder sig dock åt man äntligen i det nya förslaget - som fortfarande är under behandling - om inrättandet av ett epidemiologiskt övervakningsnät (), uppmärksammar Creutzfeldt-Jakobs sjukdom.

1.3. Det tycks som om den varning som uttryckts av olika företrädare för den vetenskapliga världen och styrkan i de hypoteser som dessa hävdat () inte lyckats påverka företrädarna för gemenskapen tillräckligt, eftersom man inte vidtagit rigorösa åtgärder för att förhindra att "artbarriären" överskrids.

1.3.1. Kommittén anser det nödvändigt att öka resurserna för forskning på gemenskapsnivå om BSE och C-J:s sjukdom och uttrycker en förhoppning om att resultaten skall komma allmänheten bättre till del, än resultaten av de program som inleddes 1990.

1.4. Att värna om hälsan har kommit på andra plats, av hänsyn till de enorma ekonomiska intressen som står på spel.

Man har ignorerat experternas yttrande av ekonomiska och politiska hänsyn och likställt bristen på bevis för risk med en reell frånvaro av risk ().

1.4.1. Förändringarna i processen för produktion av mjöl för djurutfodring, uppenbarligen motiverade av producenternas intresse, har möjliggjorts genom avsaknaden av adekvat reglering och kontroller, en situation som kan drabba alla, inklusive just de ekonomiska intressena.

1.5. Jordbruks- och livsmedelsindustrin och den farmaceutiska och kosmetiska industrin är just nu föremål för berättigad kritik för att de i några fall använt föga säkra produkter, till följd av bristande kontroll av förvärv av råmaterial.

1.5.1. Tyvärr finns det ännu inte något test som jordbruks- och livsmedelsindustrin och den farmaceutiska och kosmetiska industrin kan använda för att kontrollera att det inte finns någon förekomst av BSE i deras råmaterial. Så länge sådana test inte finns tillgängliga, måste man vid kvalitetskontroll helt förlita sig på intyg från leverantörer av råmaterialen.

1.6. Det är således inte säkert att praxis inom industrin och för kvalitetskontroller är de mest lämpade. Dessutom, om man beaktar hur olika metoder medlemsstaterna använt i programmet för epidemiologisk övervakning samt de nya slutsatserna från sakkunniga som rådfrågats av WHO i april 1996 (), är råmaterialens säkerhet svår att kontrollera genom att enbart gå efter härkomst.

1.7. De åtgärder som är inriktade på att ta bort vissa produkter från marknaden är relevanta, men man måste enträget följa upp att detta verkligen sker på ett sätt som överensstämmer med de tillsatta vetenskapliga kommittéernas yttranden och där man utan avkall värnar om människans hälsa. Kommittén hälsar med glädje tillkomsten av BSE-kommittén som består av vetenskaplig expertis från olika områden, något som bör kunna garantera att man på ett oberoende och övergripande sätt angriper frågan.

1.8. Vad beträffar förfarandet med att inaktivera råmaterialet och råmaterialets ursprung är kommittén bekymrad över att kommissionen ignorerade den vetenskapliga livsmedelskommitténs rekommendationer i yttrandet av den 15 april () och hävde blockaden gällande gelatin, talg och sperma på vissa villkor ().

1.9. Enligt den Europeiska byrån för läkemedelsbedömning och dess utlåtande av den 16 april 1996 handlar problemet som rör den farmaceutiska industrin om följande tre punkter:

a) råmaterialens ursprungliga härkomst;

b) vävnadernas ursprung;

c) säkerheten i utvinningsprocesserna (temperatur, tryck och tidslängd).

1.9.1. Beträffande konsistensgivare baserade på gelatin eller animaliskt fett måste man också fortsättningsvis hänvisa till instruktionerna från 1992 (), som nyligen bekräftades av den Europeiska byrån för läkemedelsbedömning. Man måste dock vara uppmärksam på svårigheten - som industrin själv har - att klart fastställa råmaterialens ursprung (punkt a) ovan).

1.9.2. Av det skälet är det absolut nödvändigt inte bara att förhindra produktionen, utan också att avlägsna från marknaden alla farmaceutiska produkter och placeboprodukter, som finns inom EU, och som innehåller riskprodukter från I-III och som inte är väsentliga ur medicinsk synpunkt. De kvarvarande produkterna skall istället vara receptbelagda. Det tillkommer läkarna att avgöra riskerna för patienten, både när det gäller den gängse medicinen och - i än högre grad - den homeopatiska.

1.10. När det gäller kosmetika är man inne på samma linje. Man måste vidta åtgärder för att förhindra att produkter som inte varit föremål för adekvata inaktiveringsåtgärder kommer ut på marknaden.

1.11. Arbetarna inom industrin har uttryckt oro för konsekvenserna för hälsan, av en eventuell kontakt med BSE via smittade djur eller djurkadaver.

1.12. Arbetarna har informerats om att man - på basis av de slutsatser som den oberoende rådgivande kommittén för farliga sjukdomsframkallande substanser, inom det statliga organet "Public Health and Safety Executive" och fackföreningarnas experter kommit fram till - inte har funnit något sammanhang där man exponerats för sjukdomen på arbetet. Kommittén uppmanar ändå till försiktighet, eftersom det är omöjligt att fastställa effekterna på lång sikt, framför allt för arbetare som har direktkontakt med bearbetningen av köttet och anmodar att man skall vidta alla försiktighetsåtgärder () och notera alla tillbud.

2. Inre marknaden och konsumenten

2.1. Gemenskapens myndigheters agerande, och Storbritanniens dröjsmål med att erkänna risken att BSE kan överföras till människor, har uppenbarligen orsakat att man mist konsumenternas förtroende i medlemsstaterna, när det gäller vissa produkter som fritt cirkulerar inom EU. Denna berättigade misstro härrör från det faktum att infekterade djur, smittade livsmedel och andra eventuellt farliga nötköttsprodukter under en period var i fritt omlopp inom Europeiska unionen.

2.2. Ett resultat av detta sviktande förtroende är att protektionistiska tendenser åter framskymtar. Man har klart kunnat notera en viss motvilja mot att äta importerade produkter och - i vissa fall - till och med en motvilja mot icke lokala eller regionala produkter.

2.3. Den kraftiga nedgången av nötköttskonsumtionen har medfört en ökning av konsumtionen av annat kött och av fisk, med en abnorm prisstegring som följd på dessa produkter, till förfång för konsumenter med lägre inkomst.

2.4. I den aktuella situationen, när det gäller nötköttsprodukter, vore det önskvärt att utestänga produkter med infektionsrisk () från marknaden. Produkter utan påvisbar infektionsrisk måste befrias från ben och från tydliga nervvävnader och lymfatiska vävnader, så att eventuella smittade eller smittbärande substanser utesluts från inhemsk konsumtion.

2.5. I samband med konsumenternas oro när det gäller livsmedlens säkerhet, uppmanar kommittén till främjandet av en utbildnings- och upplysningskampanj om sunda och balanserade livsmedel, i linje med det hälsofrämjande aktionsprogrammen.

2.6. Rent allmänt framhåller kommittén att tillgång till klar och trovärdig information - förutom att det är en grundläggande rättighet för medborgarna - är en avgörande faktor när det gäller att återupprätta det förtroendefulla klimat man eftersträvar. Vid upplysningskampanjer som riktar sig till allmänheten krävs ett aktivt engagemang från konsumenternas och detaljhandlarnas sammanslutningar. En uppdaterad information i rätt tid måste tillförsäkras alla sektorer som berörs av krisen. Det skall också vid etiketteringen av produkterna anges sammansättning och respektive procentsats för de olika ingredienserna.

2.7. Det är dessutom nödvändigt att studera effekterna av direktivet om produkternas allmänna säkerhet (92/59/EEG) och se över direktivet om ansvar för skador som uppkommit på grund av felaktiga produkter (85/374/EEG) i syfte att utvidga det - vilket kommittén redan har begärt - till att omfatta jordbruksprodukter och riskerna i anslutning till dem ().

2.8. Förutom den kritik som riktar sig till vissa industrier som använder råmaterial som härrör från nötkreatur, finns också en annan fråga som rör de problem, i synnerhet av ekonomisk natur, som många företag i nötkreatursbranschen råkat ut för till följd av BSE-krisen (slakterier, djurtransporter, förpacknings- och förädlingsindustrier, mejerier etc.). Dessa företag kan näppeligen ses som direkt ansvariga, men lider ekonomiska förluster till följd av konsumenternas återhållsamhet.

3. Effekterna av BSE på nötköttsproduktionen

3.1. Krisen inom den europeiska nöttköttsproduktionen blev dramatisk i våras på grund av den plötsliga, drastiska och allmänna konsumtionsminskningen och den efterföljande kraftiga nedgången av grossistpriset. Konsumentpriset låg dock kvar på samma nivå.

3.2. Krisens effekter på nötköttssektorn kan sammanfattas enligt följande:

- En bestående minskning och i vissa områden blockad av slakteriverksamheten. Detta får till följd att boskapsinköpen minskar hos uppfödarna.

- Motsvarande minskning och i några fall blockad av bearbetningen av kött och köttprodukter.

- Drastisk minskning av leveranserna, även av de traditionella leveranserna till tredje land.

- Minskning av distributionen och försäljningen till detaljisterna.

3.3. De omedelbara och direkta konsekvenserna för uppfödarna är:

- Försäljningsblockad och därmed är man tvungen att ha kvar boskap som egentligen är klar för slakt.

- Minskning av möjligheterna till alternativ jordbruksproduktion, därför att marken används för odling av foder till den boskap som man inte kan sälja.

- Svårigheter för jordbrukarna och uppfödarna att som alternativ kunna dra nytta av planerade GJP-åtgärder när det gäller utsäde och så kallad biologisk odling.

3.4. Det är överflödigt att understryka att alla ovanstående effekter härrör från konsumtionsminskningen som uppgår till 40 % i några länder. Dess återverkan på jordbrukarnas inkomster går inte att fastställa definitivt. Man kan dock säga att få kontrakt genomförs och att priserna ligger ca 20 % under priserna före krisen.

3.5. Det är förhastat att komma med en definitiv rapport om stormarna kring "galna ko-sjukan" när det gäller den strukturella minskningen av nötköttskonsumtionen.

Det har dock redan beräknats att en konsumtionsminskning inom EU på 5 % skulle kunna resultera i ett överskott på en miljon ton i förhållande till den interna konsumtionen. Om minskningen skulle uppgå till 20 % skulle överskottet redan 1997 vara två miljoner ton.

Om konsumtionen inte skulle återhämta sig är det klart att marknadsjämvikten skulle sättas ur spel. Denna marknadsjämvikt har uppnåtts först efter år av kostsamma statliga ingripanden.

4. Åtgärder på gemenskapsnivå inom nötköttssektorn

4.1. Hittills har marknadsåtgärder förts fram på gemenskapsnivå - förutom åtgärder av ren hälsokaraktär som är inriktade på att förbjuda export av nötkreatur, köttprodukter och produkter som härrör från nötkreatur från Storbritannien till andra medlemsstater och tredje land - för att underlätta ingrepp inom nötköttssektorn ().

4.2. Kommissionen är medveten om att sådana åtgärder bara utgör en "provisorisk tilltäppning" av krisen och föreslog att man skulle avsätta 650 miljoner ecu för att stödja nötköttsproducenterna. Denna summa höjdes av Europeiska rådet i Florens till 850 miljoner ecu.

4.3. För att förnya boskapssektorn anser kommittén att man, förutom stöd i nödsituationer, bör planera åtgärder på lång sikt.

4.3.1. I den första kategorin ingår:

- Kompensation till producenter i smittade områden för slakt av djur ().

- Kompensation för skötsel av boskap som är färdiga för slakt men som inte tas emot på marknaden.

- Fördelaktiga lån till driftskostnader under åtminstone två produktionsår.

- Höjning av de aktuella premierna för nötkreatur av hankön och dikor.

4.3.2. Bland åtgärder på längre sikt övervägs:

- Prioritet för subventioner till uppfödarna, inom ramen för de planerade strukturella programmen, för att anpassa uppfödningsstrukturerna till de sanitära kontrollkraven och för preventiva åtgärder (däri inberäknat regelbundet återkommande sanering av betesmarker och ängar/betesmarker).

- Subventioner för omvandling av intensiv inomhusuppfödning av nötkreatur av hankön till extensiv eller halvextensiv uppfödning.

- Åtgärder för att främja initiativet att organisera producenter av noga deklarerat kött som kan garantera produkternas kvalitet, ursprung och handelsvärde även på marknader i tredje land.

5. Djurhälsa

5.1. Vetskapen om produktionsöverskotten och det ovillkorliga kravet på foder av hög kvalitet, bra miljö och välbefinnande hos djuren har styrt utvecklingen av de aktuella europeiska produktionsmodellerna inom jordbruket mot mer extensiva modeller.

Denna positiva utveckling som är påtaglig i GJP strävar efter ekologisk jämvikt. Tills helt nyligen hotades denna jämvikt av ett intensivt produktionssystem som var helt inriktat på produktion av stora kvantiteter.

5.2. Behovet att främja bättre hälsa hos djuren genom program inom hälsoområdet kvarstår emellertid. Dessa skall säkerställa en effektiv utrotning av djursjukdomar inom hela gemenskapsområdet.

5.3. För att dessa gränsöverskridande program skall kunna utarbetas och genomföras är det nödvändigt med ett gemenskapsingripande för att samordna åtgärderna och kontrollen av deras tillämpning. Det är också nödvändigt med en bättre harmonisering av utbildningen av personalen som skall genomföra kontrollerna. Subsidiaritetsprincipen får inte utgöra ett hinder för att åtgärder antas för att upprätthålla ett gott hälsotillstånd hos djuren. Med anledning av detta välkomnar kommittén resolutionen från rådets möte (jordbruksministrarna) i juni om veterinärpolitiken och den inre marknaden.

5.4. När det gäller det konkreta fallet med BSE verkar det lämpligt, även med hänsyn till frågans natur, att man där det behövs inrättar speciella administrativa strukturer, som är oberoende av produktionsintressen, för att kontrollera jordbruk, slakterier och transporter av levande djur och djurprodukter, däri inbegripet importerade produkter från tredje land.

5.5. I detta sammanhang beaktar kommittén kommissionens förslag från den 29 maj 1995, som avsåg att inrätta Europeiska byrån för djurhälsa och växtskydd i Irland, men man tar först senare ställning till detta organs verksamhet, särskilt när det gäller förebyggande åtgärder.

6. Sanitära åtgärder inom nötköttssektorn

6.1. Med tanke på att BSE har drabbat hela kedjan från uppfödning, slakt och bearbetning till distribution och detaljistförsäljning av nötkött så hårt anser kommittén att följande åtgärder bör vidtas så snart som möjligt:

6.2. I första hand är det nödvändigt att utrota den huvudsakliga orsaken till sjukdomens uppkomst och dess spridning, det vill säga användningen av kadavermjöl som foder till idisslande djur.

Detta förbud bör i själva verket tillämpas utan uppskov i hela gemenskapen och av försiktighetsskäl bör möjligheten att utsträcka förbudet även till icke-idisslande djur undersökas.

6.3. Användningen av kadavermjöl som foder till gräsätare har skadliga effekter på folkhälsan, jordbruksekonomin och miljön därför att:

- Det är smittbärare av BSE.

- Det hindrar användning av vegetabiliskt fodermjöl som är och skall vara det naturliga fodret för idisslande djur.

- Det medför att uppfödningsmetoder som bygger på betesmarker och ängar/betesmarker överges och att det är lämpligt att vara på sin vakt åtminstone i de områden (i allmänhet bergsområden och missgynnade regioner) där det finns risk för försämring av markens jämvikt.

6.4. Veterinärkontroller skall inrättas och förstärkas för att undersöka boskapens hälsotillstånd och fastställa vilka kompletterande fodertyper som används till boskapen.

I detta sammanhang kommer ett aktivt ansvarstagande från uppfödarna in i bilden, med införandet av ett speciellt dokument som följer med djuret ända till slakten. (Där anges härkomst, typ av utfodring, eventuella sjukdomar, etc.). Detta dokument skulle kunna ligga till grund för en tydlig och detaljerad etikettering, riktad till konsumenten.

7. Konsekvenser för sysselsättningen

7.1. Effekterna på sysselsättningen och många företags betalningsflöde på grund av konsumenternas underminerade förtroende för nötkött har haft allvarliga verkningar i ett stort antal EU-länder. En uppskattning (som gjorts av EFS - Europeiska fackliga samarbetsorganisationen) av effekterna i alla medlemsstater beräknar antalet förlorade jobb till cirka 50 000.

7.2. I Storbritannien är effekterna på sysselsättningen redan uppenbara. I slutet av april ansåg den brittiska regeringen att 4 000 personer hade blivit arbetslösa på grund av BSE-krisen. De totala effekterna blir troligtvis mycket högre och tidiga bedömningar från fackföreningshåll pekade på att minst 10 000 arbeten skulle gå förlorade. Denna bedömning anses nu vara låg och antalet förlorade jobb är avsevärt högre.

7.3. Man måste vara medveten om att det rör sig om fortlöpande effekter som hela tiden utvecklas och att alla löntagare och företag inom livsmedelssektorn påverkas. Till exempel kommer slakten av djur som är äldre än 30 månader att under några månader drabba löntagarna inom jordbruket mycket allvarligt. Cirka en fjärdedel av dem är direkt berörda av nötköttssektorn. Slakten av djur som är äldre än 30 månader kommer att kräva extrapersonal till slakterierna. Dessa arbetsuppgifter begränsas dock till slaktperioden.

7.4. Slakten kommer att innebära svåra följdverkningar för mjölkkorna och dem som är beroende av mjölkproducerande jordbruk. Leveranserna av mjölk till konsumenterna kommer att störas och tillverkarna av mjölkprodukter (till exempel smör och ost) kommer att sakna råvaror.

7.5. I detta skede är det omöjligt att uppskatta de totala konsekvenserna på sysselsättningen inom mejeribranschen, men de kommer troligtvis att bli svåra.

7.6. En av konsekvenserna för mjölkproducenterna är att de äldsta korna, som normalt slaktas när de inte är tillräckligt produktiva, på grund av krisen inte längre slaktas utan fortsätter att producera mjölk. På grund av att man hela tiden tillför unga kor till hjordarna kommer tusentals mjölkproducenter eventuellt att överskrida mjölkkvoterna och få betala dryga böter.

7.7. Frågan om det finns möjlighet eller inte för en jordbrukare som kompenserats för slakt av sina djur att förnya sin boskap är mycket viktig för jordbrukarna. Därtill kommer dessutom problemet med en "obesmittad" återväxt.

7.8. Förutom arbetarna i själva jordbrukssektorn finns det tusentals som arbetar med bearbetning och packning av nötkött, men också med produktion av köttpatéer, korvar och andra specialiteter, med transporter av levande djur och fruset kött, förpackningar, i den farmaceutiska industrin och konfektindustrin. I alla dessa branscher kommer man att märka av en minskning av antalet arbetstillfällen och företagen lider redan av konsekvenserna från nedgången i verksamheten.

7.9. Dessutom är det nödvändigt att ta hänsyn till att de berörda jordbruks- och livsmedelsföretagen, men också att arbetare som befinner sig i en kritisk situation spenderar mindre hos företag och leverantörer av lokala tjänster, med påföljden att arbetstillfällena kommer att minska på landsbygden. Således skulle de små byarna och de lokala tjänsteleverantörerna som ofta kämpar för att överleva inte kunna återhämta sig från inkomstförlusten på grund av BSE-krisen.

7.10. Krisens sociala omfattning, som ännu inte har beräknats och som framkallats av BSE-epidemin, avslöjar enligt kommittén betydelsen av Maastrichtfördragets sociala protokoll. Kommittén är bekymrad över att effekterna på sysselsättningen inte fick den prioritet som de förtjänade vid toppmötet i Florens och att man sköt upp besluten ytterligare. Kommittén föreslår att sysselsättningskrisen skall bli föremål för ett extra gemenskapsinitiativ genom att man på ett flexibelt sätt använder de olika disponibla strukturfonderna och är medveten om situationens allvar.

8. Slutsatser

8.1. Eftersom man anser att folkhälsan och säkra livsmedelsprodukter är viktiga frågor för alla medborgares livskvalitet i unionen begär kommittén att rådet, kommissionen, Europaparlamentet och medlemsstaterna vidtar åtgärder inom respektive befogenhetsområde för att garantera konsumenterna säkra livsmedelsprodukter och för att undvika att den aktuella situationen förvärras. Således efterlyser man att:

a) Produktion och försäljning av köttbaserat foder som är avsett för idisslande djur förbjuds och att möjligheten att utvidga förbudet till icke-idisslande djur undersöks, samtidigt som man garanterar tillförlitliga produktionssystem för foder till husdjur och till djur i fångenskap.

b) Transport och försäljning av produkter som Världshälsoorganisationens experter anser vara förenade med stor risk förbjuds och att ett samarbete mellan Världshälsoorganisationen och kommissionen utvecklas.

c) Kontroller säkerställs av nationella oberoende och samordnade instanser.

d) Ett informationsprogram för alla konsumenter och berörda socio-ekonomiska aktörer bör utarbetas i samarbete med de organ som representerar dem, medlemsstaternas hälsovårdsorganisationer och andra oberoende organisationer. Dessutom stöder man en stor livsmedelskampanj när det gäller hälsa och förebyggande åtgärder och speciellt när det gäller skyddsåtgärder mot överföring av BSE.

e) Införandet av ett speciellt dokument som följer med djuret ända till slakten, där härkomst, typ av utfodring, eventuella sjukdomar etc. anges. Detta dokument skulle kunna ligga till grund för en tydlig och detaljerad etikettering, riktad till konsumenten.

8.2. Kommittén ber kommissionen lägga fram ett förslag till direktiv om etikettering av kosmetiska produkter, liknande det som finns för farmaceutiska produkter, och också om etikettering av alla produkter som kommer från idisslande djur, med uppgift om varifrån fodret kommer och om fodertyp, och samt en standardisering av etiketteringen av foder för nötkreatur, där alla ingredienser och respektive procentsatser skall anges.

8.3. Kommittén önskar dessutom att man omedelbart ser över rådets direktiv 85/374/EEG och inte längre gör undantag för jordbruksprodukter och de risker som dessa kan medföra ().

8.4. Kommittén uppmanar kommissionen att uppmuntra till vetenskaplig forskning om BSE. Man begär särskilt att följande punkter beaktas på gemenskapsnivå:

a) Orsaker till BSE och orsakssamband med den nya varianten av Creutzfeldt-Jakobs sjukdom.

b) Metoder för att på ett tidigt stadium diagnostisera BSE.

c) Ett forskningsprojekt för att undersöka hälsotillståndet hos arbetare som på ett eller annat sätt är berörda av BSE på arbetsplatsen.

8.5. Kommittén ber vidare rådet, parlamentet och kommissionen att man skall förse de europeiska byråerna och behöriga gemenskapsorgan och gemenskapstjänster med juridiska, finansiella och mänskliga resurser för åtgärder inom sektorn för skydd mot BSE.

8.6. Som ett komplement till åtgärderna för att stödja uppfödarna och andra sektorer som drabbats av krisen begär kommittén att man skall överväga stödåtgärder för berörd personal, företag och områden som förlorar inkomst till följd av BSE. Det är viktigt att säkerställa detta stöd på ett flexibelt, snabbt och effektivt sätt.

8.7. Kommittén uppmanar berörda parter att överväga ett extra gemenskapsinitiativ som omfattar alla områden i Europa som drabbats av krisen, oavsett om det handlar om städer eller landsbygd, genom att utnyttja de disponibla jordbruks-, social- och regionalfonderna.

Bryssel den 10 juli 1996.

Ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

Carlos FERRER

() WHO/EMC/DIS/96.147.

() EGT nr C 42, 15. 2. 1993.

() EGT nr L 172, 7. 7. 1994, s. 23; EGT nr L 172, 7. 7. 1994, s. 25. Mod. (95/29/CE); EGT nr L 38, 18. 2. 1995, s. 17, EGT nr 194, 29. 7. 1994, s. 96. Mod (94/794/CE); EGT nr L 325, 17. 12. 1994, s. 60. Mod (95/287/CE); EGT nr L 181, 1. 8. 1995, s. 40; EGT nr L 78, 28. 3. 1996, s. 47. För en fullständig förteckning över vidtagna åtgärder, se Bilaga 1 till "Vademecum om bovin spongiform encefalopati", utarbetad av Generaldirektorat XXIV.

() Dok. KOM(96) 78 fin.

() För exempel på överföring över "artbarriären", observerade före 1995, se Supporting Document för OIE:s ("Office International des Epizooties") International Health Code Chapter 3.2.13 om Bovin spongiform encefalopati (BSE), (uppdaterad i maj) 1996, och hänvisningar i den.

() The Lancet, vol. 347, april 1996.

() "I frånvaro av uppgifter på utförd kontroll, måste effekten av BSE i ett land anses som okänd".

() EGT nr L 139, 12. 6. 1996.

() I yttrandet hävdas följande: "Till följd av att informationen för närvarande är ofullständig rörande BSE och dess möjliga överföring till människan, liksom osäkerheten när det gäller inaktiveringen av den smittsamma agensen, kan kommittén endast rekommendera import av substanser från nötkreatur från geografiska områden, där BSE inte förekommer i epidemisk form" (Vetenskapliga kommittén för människoföda, yttrande om produkter härrörande från vävnader från nötkreatur, i relation till BSE. Bil I till dok. III/5124/96).

() Förklarande noter rörande minskning av riskerna för överföring från djur till människa via läkemedel av BSE-agensen, publicerade i volym III, tillägg nr 2, i Föreskrifterna för läkemedel inom EU.

() Anställda som arbetar med avlägsnandet av Specificerat slaktavfall från nötkreatur (hjärna och ryggrad) skall:

- Täcka skärsår och skrubbsår med vattentäta kläder;

- Bära skyddskläder, inklusive handskar;

- Undvika skär- och sticksår;

- Använda ansiktsskydd (främst för ögon och mun) om det finns risk för stänk;

- Använda vassa föremål så lite som möjligt;

- Tvätta sig före intagande av mat och dryck, rökning och toalettbesök;

- Rengöra smittade områden med rengöringsmedel/desinficeringsmedel;

- Tvätta och desinficera skyddskläderna efter användning.

() I WHO:s veterinärsenhets rapport om en rådfrågning rörande folkhälsan i samband med mänsklig och animal överförbar spongiform encefalopati (report of a WHO consultation on public health issues related to human and animal transmissible spongiform encephalopathies) från maj 1995, klassificeras vävnader i fyra kategorier, efter infektionsgrad. Den fjärde gruppen, som bland annat omfattar mjölk och skelettmuskler, uppvisar inga risker som går att påvisa i laboratorium.

() ESK:s yttrande, EGT nr C 339, 31. 12. 1991. I yttrandet i fråga understryker kommittén de potentiella riskerna som ett fullbordande av den inre marknaden skulle kunna medföra utan adekvat övervakning och kontroll och begär att man skall driva en sammanhållen politik när det gäller produktsäkerhet, och i synnerhet när det gäller ansvar för felaktiga produkter (punkt 5.3.4).

() Dessa åtgärder består av: En åtgärd som inrättades den 17. 4. 1996 för 50 000 ton nötkreaturskadaver i alla kategorier, ett avsteg från de aktuella bestämmelserna (Förordning EEG nr 701/96, 17. 4. 1996). En åtgärd som godkändes den 6. 5. 1996 för ytterligare 50 000 ton nötkött men med särskilda undantag för några produkter från Storbritannien och Irland (Förordning EEG nr 834/96, 6. 5. 1996). Stöd till privat uppsamling av kalvkött godkändes den 6. 5. 1996.

() I budgetförslaget 1997 har kommissionen lagt till en post på 873 miljoner ecu som är avsedd att finansiera planen för att bränna nötkreatur som smittats eller riskerar att smittas av BSE.

() EGT nr L 228, 11. 8. 1992.

BILAGA 1 till Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande

Nedröstat ändringsförslag

Under debatten röstades följande ändringsförslag ned, som fick minst 25 % av rösterna.

Punkt 1.4.1

Ändra enligt följande:

"Förändringar i förädlingen av kött har influerats av avregleringen ..."

(resten oförändrad)

Motivering

Självförklarande.

Resultat av omröstning

För: 34, emot: 83, nedlagda röster: 13.

BILAGA 2 till Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande

Följande medlemmar, närvarande eller representerade, röstade för yttrandet:

AMATO, ANDRADE, ANDREWS, ATAÍDE FERREIRA, BAGLIANO, BARROS VALE, BASTIAN, BENTO GONÇALVES, BERNABEI, BETELU BAZO, BLESER, BOGH, BORDES-PAGES, BOUSSAT, BREDIMA-SAVOPOULOU, BRIESCH, BURANI, BURKHARD, BYRNE, CAL, CARROZZA, CASSINA, CEBALLO HERRERO, CHAGAS, CHRISTIE, COLOMBO, DANTIN, DAVISON, DECAILLON, DELAPINA, de KNEGT, DE NORRE, DRIJFHOUT-ZWEIJTZER, DUNKEL, ENGELEN-KEFER, EULEN, FERNÁNDEZ, FORGAS I CABRERA, FRERICHS, FUCHS, GAUDER, GHIGONIS, GIACOMELLI, GIESECKE, GIRÓN, GOTTERO, HAGEN, HAMRO-DROTZ, HAUSMANN, HERNÁNDEZ BATALLER, JENKINS, KALLIO, KANNISTO, KARGAARD, KAZAZIS, KIENLE, KONITZER, KONTIO, KORYFIDIS, KUBENZ, LAUR, LEHNHOFF, LEHTI, LEMMETTY, LERIOS, LINSSEN, LIVERANI, LÖNNBERG, LÖW, LYONS, MADDOCKS, MALOSSE, MARGALEF i MASIÀ, MASUCCI, MAYAYO BELLO, MEGHEN, MENGOZZI, MERIANO, MERTEN, MOLINA VALLEJO, MULLER E., MUÑIZ GUARDADO, NIELSEN B., NYBERG, OLAUSON, OLSSON, OSENAT, PAPAMICHAÏL, PE, PELLARINI, PELLETIER R., PEZZINI, PIETTE, POMPEN, PRICOLO, QUEVEDO ROJO, REUNA, ROSSITTO, RUPP, SABIN, SÁNCHEZ MIGUEL, SANTIAGO, SANTOS, SARALEHTO, SEQUEIRA, SKLAVOUNOS, SKOUBY, SOLARI, STECHER NAVARRA, STOKKERS, STRASSER, STRÖM, STÖLLNBERGER, TIXIER, TSIRIMOKOS, TÜCHLER, van DIJK, VEVER, VINAY, VOGLER, von der DECKEN, von SCHWERIN, WAHROLIN, WESTERLUND, ZÖHRER, zu EULENBURG.

Följande medlemmar, närvarande eller representerade, röstade emot yttrandet:

ASPINALL, BEALE, DOCK, ETTL, GARDNER, GUILLAUME, KRITZ, LINDMARK, LITTLE, MOBBS, MORELAND, MORGAN, NIELSEN L., NILSSON, SCULLY, SIMPSON, WALKER, WHITWORTH.

Följande medlemmar, närvarande eller representerade, lade ner sina röster:

GAFO FERNÁNDEZ, JOHANSEN, MERCÉ JUSTE, de PAUL de BARCHIFONTAINE, SIRKEINEN, STRAUSS.