Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om "Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om godkännande av ett program för gemenskapsåtgärder för hälsokontroll inom ramen för verksamhet på folkhälsoområdet" () (96/C 174/02)

Den 12 mars 1996 beslutade rådet i enlighet med artikel 129 i Romfördraget att rådfråga Ekonomiska och sociala kommittén om ovannämnda förslag.

Sektionen för miljö, folkhälsa och konsumentfrågor, som var ansvarig för arbetet i frågan, antog sitt yttrande den 5 mars 1996. Föredragande var Markku Lemmetty.

Vid den 334:e plenarsessionen den 27-28 mars 1996 (sammanträdet den 27 mars 1996) antog Ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med stor majoritet och 1 röst emot.

1. ESK:s yttranden om folkhälsa - en tillbakablick

1.1. De senaste åren har kommittén producerat ett antal yttranden i ämnet folkhälsa. I linje med artikel 129 i Maastrichtfördraget har kommittén vid upprepade tillfällen krävt närmare samordning och samarbete mellan olika medlemsstater och mellan gemenskapen och internationella organisationer. Bättre samordning skulle göra det möjligt att jämföra prestationer inom folkhälsoområdet för att hitta bästa möjliga praxis och för att erhålla ett europeiskt "mervärde" till gagn för medlemsstaternas medborgare.

1.2. I sitt yttrande om ramprogrammet menade ESK att folkhälsopolitik inte borde ses ur en begränsad synvinkel och bara handla om sjukdomsförebyggande åtgärder, utan att den i stället borde ses som något hälsofrämjande, vara baserad på ett horisontellt, tvärvetenskapligt synsätt och inbegripa samarbete mellan de olika disciplinerna. Dessutom anmodade kommittén rådet att ge kommissionen mandat att genomföra en heltäckande, horisontell analys av folkhälsan ().

1.3. Betydelsen av välgrundad och tillgänglig information har betonats i flera yttranden. Kommittén har till exempel betonat betydelsen av informationsutbyte mellan medlemsstater för att minska skillnader i tillvägagångssätt. Dessutom skulle relevanta och exakta data om folkhälsotillståndet och om mer detaljerade indikatorer tjäna som en grund för framtida beslutsfattande inom hälsosektorn både på gemenskapsnivå och i medlemsstaterna, som i de flesta fall har ansvaret och fattar besluten.

1.4. I sitt yttrande om främjande av hälsa, information, utbildning och undervisning (dok. CES 50/95) anmodade ESK kommissionen att inrätta en "lämplig struktur för att behandla hälsodata och indikatorer för att få en tydligare bild av olika faktorer, livsstilar, individuella beteenden och miljömässiga och socio-ekonomiska förhållanden, och tillhandahålla en databas som är tillgänglig för medlemsstaterna och andra hälsofrämjande organ, i nära samarbete med Eurostat" ().

1.5. Kommittén har också rekommenderat att en lämplig koppling görs mellan hälsopolitiken och den socio-ekonomiska dimensionen, dvs. begrepp som solidaritet, konkurrenskraft och sysselsättning, inom ramen för ett "socialt Europa" och "Medborgarnas Europa". Detta skulle särskilt ske genom att man gradvis utökar det horisontella sättet att behandla ämnet (arbete, sysselsättning, livsmiljön i städerna, boendet, odlingspolitik, konsumtion, miljön, etc.) ().

1.6. Kommittén har genomgående lagt stor vikt vid samarbete mellan medlemsstaterna och betonat subsidiaritetsprincipen.

1.7. Med hänsyn till ovanstående argument välkomnar därför kommittén varmt kommissionens nya förslag om godkännande av ett program för gemenskapsåtgärder för hälsokontroll. Den huvudsakliga målsättningen är trots allt att garantera en hög nivå av hälsoskydd för alla europeiska medborgare.

2. Huvudsakligt innehåll i förslaget

2.1. Kommissionen föreslår ett femårsprogram för att utveckla ett system för hälsokontroll som håller hög kvalitet. Detta system skall ge gemenskapen och medlemsländerna riktlinjer och data för att stödja deras verksamhet på folkhälsoområdet och underlätta planeringen, övervakningen och utvärderingen av gemenskapsprogram och -åtgärder, i enlighet med subsidiaritetsprincipen.

2.2. Gemenskapens program skulle också omfatta utvecklingen av ett nätverk i syfte att samla och sprida hälsodata och -indikatorer, särskilt genom att utnyttja de möjligheter som erbjuds av informationsteknologin. Programmet skulle även utveckla kapaciteten att genomföra analys av hälsodata och utarbeta rapporter, skrifter och annat material för information om hälsa.

2.3. Programmet inbegriper:

a) Inrättande av hälsoindikatorer för gemenskapen;

b) Utveckling av ett nätverk inom gemenskapen där man kan ta del av hälsodata;

c) Analyser och rapportering.

2.4. Kommissionen påpekar i sitt förslag att valet av hälsoindikatorer för gemenskapen kommer att ge de nödvändiga medlen för övervakning av gemenskapens hälsosituation och de faktorer som påverkar den, liksom för planering, övervakning och utvärdering av gemenskapsprogram och -åtgärder. Det kommer också att förse medlemsstaterna med hälsorelaterad information som stöd för utveckling av hälsopolitiken.

3. Allmänna kommentarer

3.1. ESK anser att kommissionens föreslagna beslut och det meddelande som stödjer det har en realistisk och solid grund. Kommittén stöder förslagets målsättningar och principer.

3.2. Ämnet är viktigt, och det föreslagna programmet för hälsokontroll behövs om EU skall utöva sina befogenheter inom folkhälsoområdet. Det förberedande arbetet har utförts med omsorg och är välgrundat. De åtgärder som föreslås är helt och hållet motiverade.

3.3. Huvudproblemet, både på nationell och internationell nivå, har visat sig i bristen på tillräckligt omfattande indikatorer som utformats för att bedöma effekterna av hälsopolitiska åtgärder och i dålig jämförbarhet mellan indikatorerna.

3.4. Utvecklingen och införandet av nya indikatorer är nog programmets viktigaste bidrag. ESK tycker att programmet borde betona detta utvecklingsstadium ännu mer.

3.5. ESK anser också att kommissionens syn på principerna bakom ett system för hälsokontroll är riktig:

- Man bör använda färdiga system och befintliga data;

- Man bör undvika allt dubbelarbete;

- Man bör inte lägga några onödiga eller omotiverade bördor på medlemsstaterna;

- Man bör göra en kostnads-/intäktsanalys;

- Systemet måste vara så anpassningsbart som möjligt.

3.5.1. ESK vill särskilt betona kommissionens samarbete med WHO (Världshälsoorganisationen), OECD (Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling), och EMCDDA (European Monitoring Centre for Drugs and Drug Addiction). Kommissionen bör också överväga omfattningen av samarbetet med andra europeiska organisationer som Europeiska miljöagenturen, Byrån för arbetarskydd och Europeiska fonden för förbättring av levnads- och arbetsvillkor. Man behöver jämförbara data från andra länder, lika väl som från EU:s medlemsländer.

3.5.2. När det gäller tredje länders och associerade länders deltagande skulle kommittén välkomna att man i beslutet för in en hänvisning till ett samarbete baserat på överenskommelser med alla Medelhavsländer.

3.6. På samma sätt är samarbete med medlemsstaterna viktigt om arbetet skall skapa ett mervärde. Analysen och tolkningen av insamlade data är ett krävande arbete som inbegriper mycket forskning och expertis. Man bör också använda specialistinstitutioner och sakkunniga i medlemsstaterna, och en del av den magra budget som föreslås kunde till exempel användas till att finansiera deras deltagande i och bidrag till arbetet.

3.7. Kommittén noterar med tillfredsställelse att kommissionen enligt förslagets artikel 7 skall skicka rapporter till Ekonomiska och sociala kommittén. Detta kommer att förstärka den praxis som etablerats för alla folkhälsoprogram.

4. Hälsoindikatorer för gemenskapen

4.1. Enligt kommissionens förslag innebär inrättandet av hälsoindikatorer att man både identifierar och analyserar befintliga indikatorer och väljer ut eller skapar hälsoindikatorer för gemenskapen och definierar dem. I utvecklingsstadiet bör man fundera över tidigare och aktuellt forsknings- och utvecklingsarbete, både det som utförts inom medlemsstaterna på deras egen bekostnad och det som grundlagts av EU i olika medlemsländer.

4.2. Enligt förslaget skulle kommissionen assisteras av en kommitté sammansatt av två representanter från varje medlemsstat. ESK anser att det är mycket viktigt att den sakkunskap som finns i medlemsstaterna och i de gemenskapskommittéer som behandlar hälso- och säkerhetsstatistik används i det förberedande arbetet med att välja ut "områden" och "rubriker" för indikatorer. ESK betonar särskilt betydelsen av att man konsulterar den rådgivande kommittén för säkerhet, hygien och hälsa på arbetet (Advisory Committee on Safety, Hygiene and Health Protection at work).

4.3. ESK noterar att en viktig del av programmet, dvs. listor över områden och rubriker för indikatorer, finns i meddelandets bilaga A. Trots att listan är allmänt hållen och preliminär föreslår kommittén att den läggs med förslaget som en bilaga, så att förslaget innehåller uppgifter om områden för indikatorer.

4.4. Några inledande allmänna kommentarer om meddelandets bilaga A är på sin plats här. Följande punkter bör betonas när man utvecklar listan:

- Begreppet hälsa och de faktorer som avgör den bör vara tillräckligt generella så att uppgifterna avspeglar både yrkesmässiga bedömningar och befolkningens egna åsikter.

- Begreppet hälsa borde täcka avgörande hälsofaktorer i lokalsamhället och på individnivå, liksom verkliga sjukdomar och invaliditeter. Om man tar med dessa faktorer skulle det vara hälsofrämjande. Socio-ekonomiska faktorer, liksom de som har samband med arbete och miljö bör alltså anses påverka hälsan. Därför borde man beakta hälsovanor, inklusive kostvanor.

- Ett av gemenskapens prioriterade områden är konsumentskydd. Vad beträffar konsumenterna är kvaliteten på, tillhandahållandet av och finansieringen av hälsovårdstjänster samt rättvis tillgång till tjänster två viktiga områden. Kommissionens meddelande hänvisar indirekt till dessa genom att ta upp det genomförbara och kostnadseffektiva med att utveckla statistik om dataskydd inom folkhälsosektorn. Patienters rättigheter och att omsätta dem i praktiken är också något som bör övervägas.

5. Datainsamling och informationsspridning

5.1. ESK betonar att reglerna för dataskydd beträffande individer måste följas både när indikatorerna inrättas och när man samlar in data.

5.2. Utöver befintliga informationskällor krävs det separata studier. Några av dessa skulle kunna utföras årligen beroende på vad de skall mäta, medan andra skulle kunna utföras mindre ofta. Dessa studier skulle utvecklas i de olika medlemsstaterna för att utgöra en del av ett fortlöpande hälsoinformationssystem och man borde samarbeta för att garantera att de huvudsakliga förfaranden man använder i dessa studier är så lämpliga och jämförbara som möjligt.

6. Analysera och dela data

6.1. Den trend som vore att föredra är att gemensamma data utvecklas genom att man använder elektroniska datanätverk, men man bör även använda andra metoder. Man bör också utnyttja andra, liknande projekt.

6.2. Formuleringen, insamlandet, analysen och tolkningen av hälsoindikatorer kommer att kräva att medlemsstater och expertinstitutioner samarbetar i nätverk.

7. Kopplingar till annan gemenskapspolitik och andra av gemenskapens handlingsområden

7.1. Kommissionens meddelande räknar upp ett antal områden inom gemenskapspolitiken som har anknytning till det föreliggande förslaget.

7.1.1. Kommittén lägger särskilt stor vikt vid samarbete inom området "hälsa och säkerhet på arbetet", vilket skulle göra det möjligt att få kunskap om hur ofta yrkessjukdomar och olyckor på arbetsplatsen förekommer.

7.1.2. Inom det statistiska ramprogrammet 1993-1997 producerar dessutom Eurostat värdefull statistik på områden som hälsa och säkerhet, sysselsättning, levnadsvillkor och socialskydd, som är prioriterade handlingsområden inom sektorprogrammen för socialpolitik, ekonomisk och social sammanhållning och konsumentskydd. En panelundersökning av konsumenthushåll påbörjades 1994, som täckte demografiska fakta, inkomst, sysselsättning, utbildning, boende och vissa hälsoaspekter.

7.1.3. Kommissionens förslag om stöd till datautbyte via telekommunikationsnät mellan administrationer kommer att ge upphov till tre projekt på hälsoområdet.

7.1.4. Kommittén hänvisar också till hälsovårdsåtgärder inom de tredje och fjärde ramprogrammen för forskning och teknisk utveckling. Man bör också överväga att inrätta en europeisk central för hälsoresultat.

8. Slutsatser och utvärdering

8.1. ESK anser att kommissionens förslag är betydelsefullt och ger det sitt fulla stöd.

8.2. ESK betonar betydelsen av att inrätta och upprätthålla hälsoindikatorer och anser att det är viktigt att engagera informationsanvändarna i utvecklingsstadiet.

8.3. Det kan bli svårt att klämma in alla de indikatorer som behövs för en allmän övervakning av folkhälsan och hälsopolitiken i samma ram som de indikatorer som för närvarande krävs för viss aktuell EU-politik beträffande folkhälsan. Det kanske vore bättre i framtiden att utveckla dessa tillsammans bara där det är lämpligt, och tillåta separat utveckling där så krävs.

8.4. ESK fäster uppmärksamheten på storleken på programmets anslag. Anslaget för insamling och spridning av uppgifter är för liten med tanke på frågans betydelse för medlemsstaternas och Europeiska unionens hälsopolitik. Med hänsyn till programmets fundamentala betydelse bör anslagen ökas.

Bryssel den 27 mars 1996.

Ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

Carlos FERRER

() EGT nr C 338, 19. 12. 1995, s. 4.

() EGT nr C 388, 31. 12. 1994.

() EGT nr C 102, 24. 4. 1995.