Faktaruta 3.2: Framsynsscenarier för EU:s klimatstrategi för 2050 och deras relevans för den gröna given 18 av de senaste 20 åren har varit de varmaste någonsin. Om temperaturerna fortsätter att stiga med så lite som 0,2 °C per årtionde kan kostnaderna för översvämningar i Europa öka från 5 miljarder euro till 112 miljarder euro per år, och 16 % av det nuvarande Medelhavsområdet kan bli torrt och icke-produktivt i slutet av århundradet. Fram till 2050 skulle klimatförändringar, förlust av biologisk mångfald och översvämmade kustområden kunna tvinga över 140 miljoner människor att bli interna migranter i Afrika, Sydasien och Latinamerika . EU:s strategi för att minska utsläpp av växthusgaser som lagts fram för Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändringar (UNFCCC) är baserad på åtta scenarier med framsynsdimensioner. De första fem scenarierna behandlar målet att begränsa uppvärmningen till väl under 2° C med en ambition att till 2050 minska utsläppen av växthusgaser med cirka 80 % jämfört med 1990. Olika alternativ för utfasning av fossila bränslen övervägs och kompromisser identifieras; exempelvis kräver en inriktning på elektrifiering för slutanvändning också att lagringskapaciteten byggs ut (till sex gånger dagens nivåer) för att hantera variationer i elproduktionen, medan en inriktning på mer vätgas kräver mer el för att produceras i första hand. Åtgärder och teknik från den första kategorins fem scenarier har kombinerats till ett sjätte scenario (Combo). Detta leder till en nettominskning av växthusgasutsläppen fram till 2050 på nära 90 % jämfört med 1990, utan något större beroende av teknik för negativa utsläpp och utan att konsumenternas preferenser behöver förändras. Slutligen beaktas i de två sistnämnda scenarierna vad som krävs för att EU ska uppnå nettonollutsläpp av växthusgaser senast 2050 och göra sin del av de globala ansträngningarna för att uppnå Parisavtalets mål att begränsa temperaturökningen till 1,5 °C jämfört med förindustriella nivåer. I det sjunde scenariot tittar man på avskiljning och lagring av koldioxid, och det åttonde scenariot utgår från en satsning på en mer cirkulär ekonomi som följer av affärs- och konsumtionsmönster i EU. Detta sistnämnda inbegriper en fortsatt utveckling mot mindre koldioxidintensiva kostvanor, delningsekonomi inom transportsektorn, användning av mer hållbara transportsätt och en mer rationell energianvändning för uppvärmning och kylning. Scenarierna visar olika alternativ för att mobilisera befintlig och ny teknik inom alla ekonomiska sektorer så att Europa blir klimatneutralt senast 2050. Scenarioarbetet fortsätter till stöd för utvecklingen av klimatpolitiken, men den gröna omställningen kräver att alla hjälper till. Med den europeiska gröna given har det upprättats en dagordning för förändring som bygger på inslagen nedan, med hållbarhet integrerad i all EU-politik och en säkrad rättvis omställning: 1.En ökning av EU:s klimatambitioner för 2030 och 2050 2.Ren och trygg energiförsörjning till rimligt pris 3.Industrin ska verka för en ren och cirkulär ekonomi 4.Byggande och renovering på ett energi- och resurseffektivt sätt 5.Snabbare omställning till hållbar och smart mobilitet 6.Från jord till bord: ett rättvist, hälsosamt och miljövänligt livsmedelssystem 7.Bevarande och återställande av ekosystem och biologisk mångfald 8.En nollutsläppsvision för en giftfri miljö