Yttrande från Regionkommittén om "ReK:s förslag till regeringskonferensen"

(2004/C 23/01)

BAKGRUND

Presidiets beslut av den 1 juli 2003 att i enlighet med artikel 265 femte stycket i EG-fördraget ge utskottet för konstitutionella frågor och EU:s styrelseformer i uppdrag att utarbeta ett yttrande i ärendet.

Det utkast till fördrag om upprättande av en konstitution för Europa som lades fram för Europeiska rådets ordförande i Rom den 18 juli 2003 (CONV 850/03).

Förklaringen om unionens framtid som antogs vid Europeiska rådets möte i Nice.

Ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådet i Laeken den 14-15 december 2001 och särskilt Laekenförklaringen om Europeiska unionens framtid.

Ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådet i Thessaloniki den 19-20 juni 2003.

Europaparlamentets resolution om utkastet till fördrag om upprättande av en konstitution för Europa samt Europaparlamentets yttrande om sammankallandet av regeringskonferensen (A5-0299/2003).

Kommissionens yttrande enligt artikel 48 i Fördraget om Europeiska unionen om sammankallande av en konferens med företrädare för medlemsstaternas regeringar i syfte att ändra fördragen (KOM(2003) 548 slutlig).

ReK:s resolution av den 3 juli 2003 om Europeiska konventets rekommendationer (CdR 198/2003 fin)(1) (CONV 827/03).

De förslag ReK överlämnade till Europeiska konventet i anslutning till dess arbete, och som inte har tagits med i utkastet till konstitution (se bilaga 1).

Det utkast till yttrande (CdR 169/2003 rév.) som antogs av utskottet för konstitutionella frågor och EU:s styresformer den 26 september 2003 (föredragande: Albert Bore, Regionkommitténs ordförande, ordförande för Birmingham City Council (UK-PSE) och Reinhold Bocklet, Regionkommitténs förste vice ordförande, minister i Bayerns delstatsregering, med ansvar för federala frågor och Europafrågor (DE-PPE)).

och av följande skäl:

1) I förklaringen om unionens framtid som antogs vid Europeiska rådets möte i Nice fastställdes riktlinjerna för den process som vi nu kommit till slutskedet av så här inför regeringskonferensen. Enligt denna förklaring skulle följande fyra frågor behandlas i processen: frågan om hur man skall upprätta och därefter upprätthålla en mer exakt avgränsning av EU:s och medlemsstaternas befogenheter som överensstämmer med subsidiaritetsprincipen; vilken ställning den i Nice proklamerade Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna skall ha, i enlighet med slutsatserna från Europeiska rådet i Köln; en förenkling av fördragen för att göra dem tydligare och lättare att förstå, utan att deras innebörd ändras; de nationella parlamentens roll i den europeiska strukturen.

2) I Laekenförklaringen från december 2001 gavs ett konvent om EU:s framtid i uppdrag att skapa förutsättningar för så breda och öppna förberedelser som möjligt inför regeringskonferensen och att behandla följande frågor: en bättre fördelning och definition av behörighet i Europeiska unionen, förenkling av unionens instrument, mer demokrati, öppenhet och effektivitet i Europeiska unionen, en grundlag för de europeiska medborgarna.

3) Ett bättre erkännande av den lokala och regionala dimensionen inom EU:s nya struktur kommer både att förbättra effektiviteten inom EU och förbättra relationerna med medborgarna.

4) Det utkast som konventet om EU:s framtid lagt fram för stats- och regeringscheferna bildar grundvalen för det framtida fördrag om upprättande av en konstitution för Europa som skall slutbehandlas av regeringskonferensen.

Yttrandet antogs enhälligt vid Regionkommitténs 51:a plenarsession den 9 oktober 2003.

1. Regionkommitténs ståndpunkt

Allmän bakgrund

1.1. Regionkommittén anser att beslutsfattande nära medborgarna är den nödvändiga motvikten och det nödvändiga komplementet till den allmänna globaliseringen.

1.2. Den europeiska integrationen bör i en utvidgad union inte längre begränsas till ekonomiskt samarbete, utan bör i högre grad omfatta politiskt beslutsfattande där hänsyn tas till lokala och regionala myndigheter, därför att en sådan beslutsprocess i allmänhet har inverkan på alla förvaltningsnivåer.

1.3. Regionkommittén anser att de lokala och regionala myndigheterna måste vara välunderrättade om de pågående processerna och rådfrågas i ett tidigt skede för att kunna delta fullt ut i den europeiska beslutsprocess vars resultat de har ansvar för att genomföra.

1.4. Vi är positiva till den allmänna utveckling som skett sedan i början av 1990-talet, i vilken man tar hänsyn till den lokala och regionala dimensionen i EU:s beslutsprocess. Detta avspeglas både genom inrättandet av ReK och genom den strävan efter att ge nivåerna under den statliga större ansvar och ökade befogenheter som skett parallellt och som är ett uttryck för den decentralisering som skett i flera medlemsstater.

1.5. Regionkommittén ser Europeiska kommissionens vitbok om styrelseformerna i EU som ett bevis på att EU har utvecklats mot ett flernivåstyre. De lokala och regionala förvaltningsnivåerna måste därför ges en större roll och större respekt måste skapas för deras befogenheter.

1.6. Kommittén understryker behovet av en regelbunden dialog mellan Europeiska kommissionen och regionala och lokala myndigheter samt de sammanslutningar som företräder dem och anser sig vara i stånd att främja en effektiv dialog i viktiga politiska frågor.

1.7. Det samarbetsprotokoll som undertecknades av Europeiska kommissionen och ReK är en viktig utgångspunkt för närmare samarbete. Det är nu lämpligt att fördjupa detta samarbete för att återspegla ReK:s roll när det gäller att företräda regionernas och de lokala myndigheternas gemensamma intresse i Europa.

1.8. Det är positivt att ReK allt oftare deltar i informella rådsmöten.

1.9. Regionkommittén upprepar kravet på att inrymma en utvärdering av konsekvenserna för de lokala och regionala förvaltningsnivåerna i de finansiella och administrativa utvärderingarna av Europeiska kommissionens viktigaste förslag.

Konventsprocessen och samråd

1.10. Det är glädjande att konventet om EU:s framtid har erkänt de lokala och regionala myndigheternas roll och ställning i den europeiska integrationsprocessen, vilket i synnerhet framgår av att man ägnat en hel plenarsession åt denna fråga.

1.11. Kommittén välkomnar det goda samarbete som har utvecklats mellan ReK och sammanslutningarna för lokala och regionala myndigheter inom ramen för konventet.

1.12. Regionkommittén välkomnar även de goda relationer som skapades med Europaparlamentet vid utarbetandet av betänkandet om de regionala och lokala myndigheternas roll i den europeiska integrationen. Vi ser fram emot att stärka relationerna med Europaparlamentet ytterligare.

1.13. Kommittén anser att det nu är dags att utöka den lokala och regionala dimensionens roll inom EU:s styrelseformer och EU:s institutionella struktur, vilket beslutades i samförstånd vid konventets plenarsession den 7 februari 2003.

Bedömning av den nya konstitutionen

1.14. Vi noterar med tillfredsställelse det samförstånd som kommit till uttryck för en konstitution för de europeiska medborgarna. Detta utgör ett historiskt framsteg i den europeiska uppbyggnadsprocessen.

1.15. Kommittén ser positivt på de betydande framsteg som konventsdeltagarna gjort när det gäller att säkerställa en bättre definition och fördelning av befogenheterna i unionen, att åstadkomma en förenkling av unionens instrument samt att förstärka institutionernas demokratiska legitimitet, öppenhet och effektivitet. När det gäller EU:s fortsatta utveckling är det nödvändigt att ständigt granska vilka uppgifter som kan utföras gemensamt i en betydligt större union.

1.16. Det är glädjande att EU:s lokala och regionala myndigheter getts ett konstitutionellt erkännande i utkastet till fördrag om upprättande av en konstitution för Europa, särskilt med avseende på

- den vikt som lagts vid de grundläggande värdena och rättigheterna,

- respekten för det lokala och regionala självstyret,

- erkännandet av den kulturella och språkliga mångfaldens betydelse,

- att den territoriella sammanhållningen skrivs in som ett av unionens mål,

- erkännandet av närdemokratins betydelse i unionen,

- den nya definitionen av subsidiaritetsprincipen,

- det tidigarelagda samrådet med representativa sammanslutningar och det civila samhället i samband med förslag till rättsakter,

- att Regionkommittén engageras i förhandskontrollen av tillämpningen av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna,

- att kommittén ges rätt att väcka talan inför EG-domstolen för att försvara sina rättigheter,

- att kommittéledamöternas mandatperiod förlängs från 4 till 5 år i likhet med vad som gäller för ledamöterna i kommissionen och parlamentet.

1.17. Regionkommittén är positiv till sina framtida rättigheter och skyldigheter enligt utkastet till konstitution, t.ex. de som fastställs i subsidiaritetsprotokollet. Vi är beredda att göra den interna omorganisation som krävs för att ha möjlighet att uppfylla våra nya skyldigheter på ett tillfredsställande sätt.

1.18. Regionkommittén måste stärka sina interna mekanismer för att utarbeta yttranden om remisser som rör de förväntade nya områden som omfattas av obligatoriskt samråd, utarbeta förberedande rapporter och utvärderingsrapporter på begäran från Europeiska kommissionen och för att vid behov kunna agera i EG-domstolen på ett tillfredsställande sätt.

1.19. ReK betonar att det mot bakgrund av en eventuell utökning av områden som kräver samråd med ReK vid sidan av Europaparlamentets allt större makt i samband med medbeslutanderätten enligt utkastet till konstitution är lämpligt att fördjupa relationerna för att öka förståelsen för den lokala och regionala dimensionen i Europaparlamentet. Mot denna bakgrund är det även lämpligt att Europaparlamentet i högre grad utnyttjar den möjlighet att höra ReK som fastställs i fördragen.

1.20. Vi ser fram emot att delta mer regelbundet vid ministerrådets möten och informella rådsmöten för att företräda den lokala och regionala nivån.

2. Regionkommitténs rekommendationer

2.1. Regionkommittén uppmanar stats- och regeringscheferna att låta utkastet till fördrag om upprättande av en konstitution för Europa vara utgångspunkten för förhandlingarna vid regeringskonferensen eftersom utkastet återspeglar den jämvikt mellan institutionerna som man förhandlat fram så minutiöst i konventet om EU:s framtid.

2.2. Kommittén anser dock att man bör ta hänsyn till de viktiga ändringar som anges i detta yttrande för att rätta till inkonsekvenserna i fördragets olika delar utan att man upphäver jämvikten mellan institutionerna.

2.3. Regionkommittén rekommenderar därför i enlighet med utvecklingen av ReK:s roll i del I och i subsidiaritetsprotokollet att de områden i del III som omfattas av obligatoriskt samråd med ReK utökas till politikområden som har direkt inverkan på lokal och regional nivå, bl.a. jordbruk, statligt stöd och tjänster av allmänt intresse, forskning och utveckling, industri och invandring, social trygghet, säkerhet och rättvisa.

2.4. Regionkommittén önskar att dess nuvarande funktion skall stärkas genom en övergripande klausul som föreskriver att ReK skall rådfrågas på områden med delad behörighet, vad gäller åtgärder för samordning av den ekonomiska politiken och sysselsättningspolitiken samt insatser för stöd, samordning och kompletterande verksamhet.

2.5. Regionkommittén delar kommissionens åsikt att det i utkastet till konstitutionellt fördrag finns en viss brist på överensstämmelse mellan unionens mål och målen inom vissa politikområden som inte har setts över. ReK anmodar regeringskonferensen att skapa samstämmighet.

2.6. Vi rekommenderar vidare att Regionkommittén omnämns jämte Europaparlamentet, rådet och medlemsstaternas regeringar i avdelning VI: unionens demokratiska liv, artikel 45 om principen om representativ demokrati, detta mot bakgrund av att dess medlemmar företräder den demokratiska närhetsprincipen som är central för unionen.

2.7. Kommittén begär att regionala ministrar skall få delta i rådets möten i enlighet med artikel 203 i EG-fördraget. Detta måste även säkerställas i framtiden.

2.8. Regionkommittén kräver att man beaktar förslaget från såväl Regionkommitténs representanter i konventet som från många representanter för medlemsstaterna, Europaparlamentet och de nationella parlamenten om att inkludera frågan om samarbete över nations- och regiongränser i del I i konstitutionen samt dess rättsliga grund i del III i konstitutionen eftersom regionerna i medlemsstaterna och anslutningsländerna anser att detta är särskilt viktigt för den europeiska integrationsprocessen och begär att regeringskonferensen ser till att fördraget kommer att innehålla en tydlig rättslig grund för stödet till vänortssamarbete.

2.9. Regionkommittén begär att man i utkastet till fördrag tydligt klargör att Europeiska unionen inte har någon behörighet att besluta om utformningen av tjänster av allmänt intresse.

2.10. Regionkommittén upprepar kravet från ordföranden i konventet om EU:s framtid, Valéry Giscard d'Estaing, att den kommande regeringskonferensen skall tillämpa samma öppna arbetssätt som konventet. Vi begär därför att ändringsförslagen offentliggörs om det skulle göras några betydande ändringar i utkastet till konstitution, så att medborgarna hålls underättade och har möjlighet att reagera om det skulle behövas.

2.11. Det är välkommet att man föreslår att konventets öppna arbetssätt bibehålls vid översynen av EG-fördraget. Vi anser dock att detta skulle förbättras ytterligare genom att låta Regionkommitténs representanter delta som fullvärdig part och genom att verka för en ökad återkoppling på den debatt som förs med hänsyn till de nationella parlamenten.

Bryssel den 9 oktober 2003.

Regionkommitténs

ordförande

Albert Bore

(1) EUT C 256, 24.10.2003, s. 62.

BILAGA

till Regionkommitténs yttrande

Sammanfattning av de viktigaste förslagen som Regionkommittén lämnat till konventet om EU:s framtid och som inte tagits med i utkastet till konstitution (CONV 850/03 av den 18 juli 2003).

- STÄLLNING INOM DEN NYA KONSTITUTIONEN:

ReK har begärt att tas upp i förteckningen över institutioner som nämns i artikel 18.2 i del I av utkastet till konstitution och har även lagt fram följande ändringsförslag:

Artikel 31: Unionens rådgivande organ Regionkommittén

1. Europaparlamentet, ministerrådet och kommissionen skall bistås av en regionkommitté för att säkerställa att hänsyn tas till den lokala, regionala och territoriella dimensionen samt mångfalden i Europas folks kultur och traditioner i utformningen, genomförandet och utvärderingen av unionens politik. Denna kommitté skall också bidra till att kontrollera tillämpningen av subsidiaritets-, proportionalitets- och närhetsprinciperna.

2. Regionkommittén skall bestå av företrädare för regionala och lokala organ som antingen har valts till ett regionalt eller lokalt organ eller är politiskt ansvariga inför en vald församling. Regionkommitténs ledamöter får inte bindas av några instruktioner. De skall i unionens allmänna intresse fullgöra sina skyldigheter under full oavhängighet.

3. Regionkommittén skall höras av Europaparlamentet, rådet och kommissionen inom de områden som nämns i artiklarna 13, 14 och 16 och i enlighet med del III. Som observatör övervakar kommittén lagstiftningsprocessen inom dessa områden(1).

4. Regionkommittén kan höras av Europaparlamentet, rådet och kommissionen i alla övriga fall, särskilt sådana som rör gränsöverskridande samarbete, där en av dessabådatre institutioner finner det lämpligt.

5. Regionkommittén får på eget initiativ avge ett yttrande i sådana fall där den anser att det är lämpligt.

6. Reglerna för denna kommittés sammansättning, för hur dess ledamöter skall utses, för dess befogenheter och arbetssätt fastställs i artiklarna 268,269,270III-292 till III-294 i del IIIII i konstitutionen. Reglerna för dess sammansättning skall regelbundet ses över av rådet på förslag från kommissionen efter att ha hört Europaparlamentet och Regionkommittén för att följa unionens utveckling på det ekonomiska, sociala ochdemografiska området.

ReK har föreslagit följande ändringar i artikel III-294 i del III:

Regionkommittén skall höras av Europaparlamentet, ministerrådet eller kommissionen i de fall som anges i konstitutionen och inom de områden som nämns i artiklarna 13, 14 och 16 i alla övriga fall, särskilt sådana som rör gränsöverskridande samarbete, där en av dessa institutioner finner det lämpligt.

I fall där det enligt denna konstitution krävs samråd med kommittén skall den institution som har hört kommittén ange sina skäl till att man eventuellt inte följer kommitténs rekommendationer.

Regionkommittén har rätt att ställa frågor både skriftligt och muntligt till kommissionen.

- FLER OMRÅDEN DÄR ReK BÖR HÖRAS

Beskrivning av ReK:s ändringsförslag som lades fram för konventet om EU:s framtid beträffande del III i utkastet till konstitution

Nya prioriterade områden där ReK begär att få bli hörd:

- Regler för rösträtt och rätt att delta i kommunala val III-10.

- Kommissionens rapport om medborgarskap III-13.

- Liberalisering av tjänster III-32.

- Harmonisering av lagstiftningen om indirekt beskattning III-62.

- Tillnärmning av lagstiftningen rörande den inre marknaden III-64, III-65.

- Statligt stöd III-56, III-57, III-58.

- Samarbete i fråga om socialt skydd III-116.

- Jordbruk III-127.

- Forskning och teknisk utveckling III-149, III-150, III-151, III-152, III-154.

Prioriterade områden där ReK begär att det skall införas en hänvisning till lokala och regionala myndigheter inom följande av unionens politikområden:

- Tjänster av allmänt intresse III-6.

- Statligt stöd III-57.

- Inre säkerhet (ett område med frihet, säkerhet och rättvisa) III-158-178.

- Tillnärmning av lagstiftningen rörande den inre marknaden III-64, III-65.

- ReK:s SAMMANSÄTTNING

ReK lade fram ett ändringsförslag angående vikten av att rådfrågas men lade inte fram något förslag om sin framtida sammansättning.

Artikel III-292

Antalet ledamöter i Regionkommittén får inte överstiga 350. Kommitténs ledamöter skall fastställas i ett europeiskt beslut som skall antas av ministerrådet med enhällighet efter att ha hört Regionkommittén.

- UTKAST TILL PROTOKOLL OM TILLÄMPNING AV SUBSIDIARITETS- OCH PROPORTIONALITETSPRINCIPERNA

ReK har lagt fram en rad ändringsförslag till utkastet till protokoll, vilket nu skiljer sig betydligt från den ursprungliga versionen. De centrala förslagen från ReK omfattar en begäran om att Europeiska kommissionen för ett brett samråd med ReK och att ReK skall erhålla alla officiella dokument som EU:s institutioner och de nationella parlamenten erhåller.

ReK önskar framför allt att vid sidan av de nationella parlamenten vara delaktig i att värna subsidiaritetsprincipen under den sex veckor långa perioden för tidig varning, och ha rätt att utarbeta ett motiverat yttrande om förslaget strider mot denna princip.

Slutligen begär ReK även att få erhålla kommissionens rapport om tillämpningen av artikel 9 i konstitutionen i likhet med de övriga institutionerna och medlemsstaternas nationella parlament.

- UNIONENS DEMOKRATISKA LIV

Artikel 45.2

Medborgarna skall företrädas direkt på unionsnivå i Europaparlamentet. Medlemsstaterna skall företrädas i Europeiska rådet och i ministerrådet av sina regeringar vilka själva skall vara ansvariga inför de nationella parlamenten, som valts av deras medborgare. Lokala och regionala organ skall företrädas i Regionkommittén, vars ledamöter skall väljas av medborgarna eller vara politiskt ansvariga inför en vald församling.

- GRÄNSÖVERSKRIDANDE OCH MELLANREGIONALT SAMARBETE

Vi har en lång tradition av samarbete över nations- och regiongränser i Europa. Den utgör en av de sociokulturella grundvalarna i den europeiska integrationen. Det är därför nödvändigt att skapa en rättslig grund för att ge unionen möjlighet att bedriva sådant samarbete.

Artikel 3

3. Den skall främja ekonomisk, social och territoriell sammanhållning, gränsöverskridande och mellanregionalt samarbetesamt solidaritet mellan medlemsstaterna.

Artikel 13

Tillägg till huvudområdena med delade befogenheter: "gränsöverskridande och mellanregionalt samarbete".

Artikel 56

Gränsöverskridande och mellanregionalt samarbeteöver nations- och regionsgränser kan vara en viktig faktor för god grannsämja.

Artikel III-116

Unionen skall utveckla och fullfölja sin verksamhet för att stärka den ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållningen i syfte att främja en harmonisk utveckling inom hela unionen. Unionen skall särskilt sträva efter att minska skillnaderna i utvecklingsnivå mellan de olika regionerna och eftersläpningen i de minst gynnade regionerna eller öarna, inbegripet landsbygdsområdena. Den skall underlätta gränsöverskridande och mellanregionalt samarbete.

- ÄNDRING AV FÖRDRAGET

Slutligen har ReK begärt att tas med som fullvärdig part i artikel IV-7 vid en eventuell framtida ändring av fördraget om upprättande av en konstitution.

(1) Se ReK:s bidrag till konventet (CONV 618/03).