ä ir EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Biyssel den 07.12.1995 
KOM(95) 625 slutlig 
RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET 
OM SITUATIONEN DEN 30 JUNI 1995 
VAD GALLER GARANTIER SOM BERÖR 
DEN ALLMANNA BUDGETEN 

KOMMISSIONENS RAPPORT OM SITUATIONEN DEN 30 JUNI 1995 
VAD GÄLLER GARANTIER SOM BERÖR DEN ALLMÄNNA BUDGETEN 
I denna rapport redogörs för situationen den 30 juni 1995 vad gäller garantier som berör 
den allmänna budgeten. 
Rapporten har sin bakgrund i kommissionens förklaring i samband med omröstningen om 
tilläggs- och ändringsbudget nr 1/91, där man redogjorde för sin avsikt att "halvårsvis 
lägga fram en rapport om situationen vad gäller garantier som berör budgeten och därmed 
förbundna risker". 
Kommissionen har tidigare lagt fram åtta sådana rapporter till den budgetansvariga 
myndigheten. 
Denna rapport består av tre delar: 
1. Redogörelser för operationer som inletts sedan den förra rapporten och för 
utvecklingen vad gäller risker och utnyttjandet av de garantier som belastar 
budgeten. 
2. En redogörelse för de transaktioner som förts in i budgeten. 
3. Bedömningar, med utgångspunkt från samma datum, av det ekonomiska och 
finansiella läget i de tredje länder som varit föremål för de mest betydande 
transaktionerna. 
DEL 1: OPERATIONER SOM INLETTS SEDAN RAPPORTEN PER DEN 31 
DECEMBER 1994, UTVECKLING VAD GÄLLER RISKER OCH 
UTNYTTJANDE AV DE GARANTIER SOM BELASTAR BUDGETEN 
I. OPERATIONER SOM INLETTS SEDAN RAPPORTEN PER DEN 31 
DECEMBER 1994 
A. MAKROEKONOMISKT STÖD TILL VITRYSSLAND 
Inom ramen för det allmänna stödprogrammet för Vitryssland har 
kommissionen, genom rådets beslut av den 10 april 1995, blivit 
bemyndigad att i gemenskapens namn låna upp 75 miljoner ecu för högst 
tio år. Lånebeloppet skall uppdelas i två delar om 40 respektive 35 miljoner 
ecu vilka skall överföras till Vitryssland. Den första delen har den 30 juni 
1995 ännu ej överförts. 
B. LÅN FRÅN EUROPEISKA INVESTERINGSBANKEN TILL 
SYDAFRIKA 
Rådet antog den 1 juni 1995 de riktlinjer som kommissionen föreslagit 
angående en utvidgning av Europeiska investeringsbankens verksamhet 
gentemot Sydafrika och uppmanade banken att bevilja lån till Sydafrika för 
projekt av ömsesidigt intresse i enlighet med bankens stadgar och gängse 
kriterier. 
Ett generellt tak om 300 miljoner ecu under två år har fastställts. Tiden kan 
utsträckas till två och ett halvt år. 
Dessa lån garanteras till 100 % i gemenskapernas budget. Kommissionen 
lade fram ett förslag till beslut därvidlag den 5 december 1994, vilket ledde 
fram till ett definitivt beslut av rådet den 1 juni 1995. Gemenskapens 
förbindelse gentemot Europeiska investeringsbanken kommer att 
undertecknas senare under 1995. 
C. GARANTI AV GEMENSKAPSKREDITER SOM GES FÖR ATT 
SÄKERSTÄLLA EN EXPORT FRÅN GEMENSKAPEN TILL F.D. 
SOVJETUNIONEN 
De 30 juni 1995 var hela detta lån återbetalat. 
n. RISKSITUATIONEN 
Bedömningen av de risker som påverkar gemenskapernas budget kan genomföras 
med två olika metoder, nämligen 
den metod som ofta används av banker och som utgår från det totala 
utestående lånebeloppet en bestämd dag för transaktionerna i fråga, och 
4-
den i budgetarbete vanligare metoden, enligt vilken den högsta totala 
summan som gemenskapen kan behöva betala ut under budgetåret 
beräknas. 
Denna andra metod har i sin tur tillämpats på två olika sätt, nämligen 
genom att man endast tagit hänsyn till verkliga utbetalningar fram till den 
30 juni 1995, vilket ger den minsta risken för gemenskapen om inga tidiga 
återbetalningar sker (se tabell 2), och 
genom att man även blickat framåt, och tagit hänsyn till alla transaktioner 
som rådet beslutat om eller som föreslagits av kommissionen, så att 
effekten på framtida budgetar kan beräknas. Detta ger, i det fall då alla 
kommissionens förslag i fråga godtas, den största risken för gemenskapen 
(se tabell 3). 
I det senare fallet måste ett antal antaganden göras vad gäller utbetalningsdatum, villkor 
för återbetalning, räntesatser och växelkurser. Närmare uppgifter om detta återfinns i 
bilagan. Metoden ger dock en uppfattning om hur stora de risker som är förknippade med 
förslagen är. 
Resultaten framgår av de tabeller som bifogas, där beräkningar av risker i samband med 
lån till länder inom respektive utanför gemenskapen återges. 
De totala angivelserna innefattar risker av skilda slag. I fallet makroekonomiskt stöd gäller 
det lån till en enda stat, medan det t.ex. inom ramen för Europeiska investeringsbankens 
verksamhet och de nya gemenskapsinstrumenten (förkortning: "NGI") rör sig om 
projektlån. 
I den analys som följer görs skillnad mellan total risk, risker som hänför sig till 
medlemsstater och risker som gäller icke-medlemsstater. 
A. TOTAL RISK 
1. UTESTÅENDE BELOPP DEN 30 JUNI 1995 
Läget beskrivs i tabell 1. 
Den totala risken belöpte sig till 13111 miljoner ecu den 30 juni 1995, 
vilket är en minskning med 4,78 % jämfört med den 31 december 1994. 
2. MAXIMAL RISK ÅR FÖR ÅR I GEMENSKAPENS BUDGET -
UTBETALNINGAR FRAM TILL DEN 30 JUNI 1995 
Läget beskrivs i tabell 2. 
-5 
Den totala risken, 2916 miljoner ecu 1995, kommer att utveckla sig på 
följande sätt: 
År 
Årligt riskbelopp 
(milj. ecu) 
Förändring 1996 
3119 
+ 7% 1997 
3006 
-4% 1998 
3180 
+ 6% 1999* 
918 
-71% 2000 
3418 
+272% 2001 
661 
-81% 2002 
324 
-51% 
* Siffran beror bl.a. på att inga återbetalningar av betalningsbalanslån till 
medlemsstaterna förfaller detta år och på att inga återbetalningar av lån 
till Ungern,Tjeckien, Slovakien och Bulgarien sker, eftersom dessa 
avslutas 1998. 
MAXIMAL TEORETISK RISK ÅR FÖR ÅR I GEMENSKAPENS 
BUDGET 
Läget beskrivs i tabell 3. 
Denna risk, som är 3203 miljoner ecu 1995, kommer regelmässigt att öka i 
den takt som anges nedan till och med år 2000 (bortsett från år 1995, då 
den är 2645 miljoner ecu). 
År 
Årligt riskbelopp 
(milj. ecu) 
Förändring 1996 
3870 
+21% 1997 
4119 
+ 6% 1998 
4635 
+ 13% 1999 
2645 
-43% 2000 
5416 
+ 104% 2001 
4764 
-12% 2002 
5128 
+ 8% 
B. RISKER I SAMBAND MED LÅN TILL MEDLEMSSTATERNA 
1. UTESTÅENDE BELOPP DEN 30 JUNI 1995 
Läget beskrivs i tabell 1. 
Det utestående beloppet vad gäller transaktioner till förmån för 
medlemsstater är 7540 miljoner ecu den 30 juni 1995, vilket innebär en 
minskning med 3,8 % jämfört med den 31 december 1994. 
Denna minskning beror främst på minskade utestående lån till Grekland 
samt inom ramen för Euratom och de finansiella instrumenten. 
Övriga utestående belopp har legat på stabil nivå. 
-6-
2. MAXIMAL RISK ÅR FÖR ÅR I GEMENSKAPENS BUDGET -
UTBETALNINGAR FRAM TILL DEN 30 JUNI 1995 
Läget beskrivs i tabell 2. 
Den totala risken är 1173 miljoner ecu för år 1995. 
Det årliga riskbeloppet som kan belasta gemenskapen budget vad gäller 
utbetalningar, vilket anges i tabell 2, ändras i takt med återbetalningar 
(båda åren) av Greklands och Italiens betalningsbalanslån. För de jämna 
årtalen fram till år 2000 är därför den maximala risken större, och uppgår 
det sistnämnda året till 2843 miljoner ecu. 
3. MAXIMAL TEORETISK RISK ÅR FÖR ÅR I GEMENSKAPENS 
BUDGET 
Läget beskrivs i tabell 3. 
Utvecklingen liknar den i tabell 2 fram till år 2000, då risken uppgår till 
3235 miljoner ecu. Beloppen för åren 2001 och 2002 blir 2446 miljoner 
ecu respektive 2200 miljoner ecu. 
C. RISKER I SAMBAND MED LÅN TILL TREDJE LAND 
1. UTESTÅENDE BELOPP DEN 30 JUNI 1995 
Läget beskrivs i tabell 1. 
Det utestående beloppet är 5572 miljoner ecu den 30 juni 1995, vilket 
innebär en minskning med 6 % jämfört med den 31 december 1994. 
2. MAXIMAL RISK ÅR FÖR ÅR I GEMENSKAPENS BUDGET -
UTBETALNINGAR FRAM TILL DEN 30 JUNI 1995 
Läget beskrivs i tabell 2. 
Risken beräknas till 1744 miljoner ecu för år 1995 och kommer att minska 
till 1045 miljoner ecu 1996. Skillnaden beror främst på två återbetalningar: 
260 miljoner ecu från Ungern. 
205 miljoner från republiker i f.d. Sovjetunionen. 
Därefter kan man konstatera en ökning till 1543 miljoner ecu 1997, på 
grund av en rad återbetalningar som infaller det året: 
80 miljoner ecu från Ungern. 
127 miljoner ecu från Tjeckien. 
-7-
63 miljoner ecu från Slovakien. 
140 miljoner ecu från Bulgarien. 
250 miljoner ecu från Algeriet. 
160 miljoner ecu från Israel. 
161 miljoner ecu från republiker i f.d. Sovjetunionen. 
1998 kommer riskbeloppet att vara lägre, men ändå befinna sig på en hög 
nivå (1110 miljoner ecu), medan risken kommer att minska under de 
följande åren: 616 miljoner ecu 1999, 575 miljoner ecu år 2000, 555 
miljoner ecu 2001 och 294 miljoner ecu 2002. 
3. MAXIMAL TEORETISK RISK ÅR FÖR ÅR I GEMENSKAPENS 
BUDGET 
Läget beskrivs i tabell 3. 
Risken minskar från 1901 miljoner ecu 1995 till 1459 miljoner 1996. Detta 
beror främst på återbetalningar omfattande 205 miljoner ecu av lån från 
republiker i före detta Sovjetunionen. 
Risken ökar åter till 2235 miljoner 1997, 2143 miljoner ecu 1998, 1951 
miljoner ecu 1999, 2181 miljoner ecu år 2000, 2318 miljoner ecu 2001 och 
2928 miljoner ecu 2002. 
III. UTNYTTJANDE AV GARANTIER SOM BELASTAR BUDGETEN 
A. EUROPEISKA INVESTERINGSBANKENS LÅN TILL TREDJE 
LAND 
Investeringsbanken ansökte den 22 februari 1995 återigen om utnyttjande 
av en budgetgaranti för lån till republikerna i f.d. Jugoslavien (Makedonien 
och Serbien). Det gällde denna gång ett belopp om 6,08 miljoner ecu. 
Utbetalning till Europeiska investeringsbanken skedde den 24 maj 1995. 
Investeringsbanken ansökte den 5 juli 1995 åter om utnyttjande av en 
budgetgaranti för lån till republikerna i f.d. Jugoslavien (Makedonien och 
Serbien). Det gällde ett belopp om 8,6 miljoner ecu. Utbetalning till 
Europeiska investeringsbanken torde komma att äga rum den 11 oktober 
1995. 
Den 30 juni 1995 belöpte sig de fordringar som gemenskapen betalat för 
och som ännu ej återbetalats av de låntagare som ansvarat för de försenade 
betalningarna till 54,4 miljoner ecu. Fordringarna gäller alla republiker i f.d. 
Jugoslavien utom Slovenien och Kroatien, som inte ligger efter med sina 
betalningar. 
B. Dessa 54,4 miljoner ecu- i icke betalda fordringar har förts in i budgeten 
med 28,6 miljoner under uteblivna inbetalningar för 1994 och blivit föremål 
för utnyttjande av garantifonden till ett totalt belopp om 25,8 miljoner ecu: 
5,3 miljoner ecu den 11 januari 1995, 14,3 miljoner ecu den 30 januari 
1995 och 6,08 miljoner ecu den 24 maj 1995. 
IN- OCH UTLÅNING ELLER GARANTIER FÖR LÅN TILL TREDJE 
LAND 
ANVÄNDNING AV DE LIKVIDA MEDLEN 
Kommissionen har även brukat sina likvida medel i enlighet med artikel 12 
i rådets förordning nr 1552/89 av den 29 maj 1989 om tillämpning av 
beslut 88/376/EEG, Euratom om systemet för gemenskapernas egna 
medel. Genom detta förfarande har man undvikit förseningar av 
kommissionens utbetalningar försenas i de fall då inbetalningen från 
låntagaren är försenad. 
INTERVENTION FRÅN GARANTIFONDEN 
Om en förfallodag för en betalning av ett lån som beviljats eller garanteras 
av gemenskapen överskrids av låntagaren, skall garantifonden intervenera 
inom tre månader efter förfallodagen och täcka underskottet. 
Dröjsmålsräntor för tiden mellan den dag då de likvida melen utnyttjas och 
dagen då fonden intervenerar täcks genom att beloppet efter att 
garantifonden intervenerat återförs till de likvida medlen. 
Under de sex senaste månaderna har fonden intervenerat vad gäller lån till 
följande låntagare: 
Land Datum för intervention Belopp 
Tadzjikistan 20.1.1995 1.688.215,50 . 
Georgien 20.1.1995 2.150.162,28 
Kirgisistan 20.1.1995 704.696,46 
Tadzjikistan 30.1.1996 4.087.082,35 
Georgien 30.1.1995 3.204.927,24 
Ukraina 30.1.1995 31.925.800,00 
Georgien 12.4.1995 1.366.392,43 
Kazakstan 12.4.1995 776.033,13 
FÖRSENADE ÅTERBETALNINGAR 
Under den period som omfattas av denna rapport har följande tredje 
länder, efter förfallodagen, återbetalat belopp för vilka garantifonden 
-9 
tidigare intervenerat. De beloppen har således nu betalats tillbaka till 
fonden i enlighet med artikel 2 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 
2728/94 av den 31 oktober 1994 om inrättande av en garantifond för 
externa åtgärder. 
Land Datum för återbetalning Belopp 
Kirgisistan 23.2.1995 704.696,46 
Ukraina 16.3.1995 31.925.800,00 
Kazakstan 28.4.1995 776.033,13 
4. STÄLLNING DEN 30 JUNI 1995 VAD GÄLLER ÄNNU EJ 
GENOMFÖRDA ÅTERBETALNINGAR 
De belopp som ännu inte återbetalats vid periodens slut är följande: 
Land Belopp 
Tadzjikistan 5.775.297,85 
Georgien 6.721.481,95 
-10-
DEL 2: TRANSAKTIONER SOM REDAN FÖRTS IN I BUDGETEN 
Den budgetansvariga myndigheten har i 1995 års budget godkänt 29 poster med 
angivelsen "p.m." såsom avsedda för eventuella utbetalningar av garantibelopp. 
Transaktionerna kan delas in i tre kategorier: in- och återutlåning inom gemenskapen, 
in- och återutlåning utanför gemenskapen och garantier till finansiella institutioner. 
I. LÅN AVSEDDA FÖR ÅTERUTLÅNING INOM GEMENSKAPEN 
A. GEMENSKAPSUPPLÅNING TILL STÖD FÖR OLIKA 
MEDLEMSSTATERS BETALNINGSBALANS 
Gemenskapen är bemyndigad att ta upp lån på kapitalmarknaderna eller 
hos finansinstitut för att sedan ställa dessa belopp till förfogande för 
medlemsstater som har tillfälliga problem med betalningsbalansen. 
Den övre gränsen för denna upplåning har satts till 14 miljarder ecu. 
Den 30 juni 1995 skedde en transaktion till Grekland om vilken beslut 
fattats den 4 mars 1991 och en till Italien, om vilken beslut fattats den 
18 januari 1993. 
Summan av de krediter som beviljats i detta syfte uppgick den 30 juni 
1995 till 1000 miljoner ecu för Grekland och 4071 miljoner ecu för 
Italien (se tabell 1). 
B. EURATOMLÅN 
Kommissionen bemyndigades 1977 att ta upp lån för att kunna bidra till 
finansieringen av kärnkraftverk. 
Lånen är avsedda för producenter av elkraft och ledsagas av sedvanliga 
bankgarantier. Låntagarna är ofta statliga företag eller företag som fått 
statliga garantier. 
Maximalt får 4 miljarder ecu lånas upp, varav 500 miljoner godkändes 
genom 1977 års beslut, 500 miljoner 1980, 1 miljard 1982, 1 miljard 
1985 och 1 miljard 1990. Det belopp som lånats upp till och med den 30 
juni 1994 var ca 2900 miljoner ecu, varför lån om 1100 miljoner ecu 
fortfarande får tas upp. 
Det utestående lånebeloppet den 30 juni 1995 var 740,5 miljoner ecu. 
Il-
Kommissionen föreslog den 9 december 1992 att den del av lånebeloppet 
som inte använts inom medlemsstaterna skulle användas till att finansiera 
en förbättring av effektivitet och säkerhet vid kärnkraftverk i Central-
och Östeuropa och inom Oberoende staters samvälde. 
Detta antogs av rådet genom ett beslut den 21 mars 1994 (se del 2, lån 
till tredje land). 
C. UPPLÅNING TILL STÖD FÖR INVESTERINGAR INOM 
GEMENSKAPEN 
Kommissionen har genom rådets beslut av den 16 oktober 1978 
bemyndigats att ta upp lån till främjande av investeringar i gemenskapen 
(nya gemenskapsinstrument). 
Det maximala beloppet fastställdes genom beslut den 16 oktober 1978 
till 1 miljard ecu och höjdes senare med ännu en miljard genom beslut 
av den 15 mars 1982, med 3 miljarder genom beslut av den 19 april 
1983 och med 750 miljoner genom beslut av den 9 mars 1987. 
Det upplånade beloppet utbetalas i form av lån som beviljas av 
Europeiska investeringsbanken såsom ombud, som syftar till finansiering 
av investeringsprojekt och bidrar till konvergens och ökad integration, 
och vilka är i överensstämmelse med gemenskapens prioriterade 
målsättningar inom sektorerna för energi, industri och 
infrastrukturarbeten. Därvid skall hänsyn bl.a. tas till projektens 
regionala konsekvenser och till nödvändigheten av att bekämpa 
arbetslösheten. Stödet till små och medelstora företag har också genom 
ett beslut den 26 april 1982 blivit en prioriterad målsättning. 
Genom ett beslut av den 20 januari 1981 blev det även möjligt för 
gemenskapen att ta upp lån i syfte att ge ett särskilt stöd på 1 miljard ecu 
för återuppbyggnad av de områden i Italien som drabbades av 
jordbävningen i november 1980. Ett motsvarande beslut fattades den 14 
december 1981 för stöd om 80 miljoner ecu till de områden i Grekland 
som drabbades av jordbävningarna i februari och mars 1981. 
De högsta möjliga belopp som får lånas upp är således 6830 miljoner 
ecu. 
Det utestående upplånade beloppet var 1289,2 miljoner ecu den 30 juni 
1995, vilket är en minskning med 31,43 % i förhållande till den 30 juni 
1994. 
Risken är spridd över att antal låntagare vid Europeiska 
investeringsbanken. De flesta av lånen är därtill globala lån som EIB 
12-
undertecknat med finansinstitutioner som är ansvariga för att medlen 
återbetalas. 
Europeiska investeringsbanken överlämnar årligen en förteckning till 
kommissionen över de låntagare som, enligt de uppgifter man har 
tillgång till, riskerar att inte klara av återbetalningar under det 
kommande året. För närvarande finns inga namn på denna förteckning. 
H. LÅN AVSEDDA FÖR ÅTERUTLÅNING TILL TREDJE LAND 
A. EURATOMLÅN TILL VISSA TREDJE LÄNDER 
Rådet fattade den 21 mars 1994 beslut om ändring av beslut 
77/270/Euratom i syfte att möjliggöra för kommissionen att underteckna 
Euratomlån för finansiering av förbättrad säkerhet och effektivitet vid 
kärnkraftverk i vissa tredje länder. 
Detta beslut innebär att en stor del av Euratoms utlåningskapacitet (ca 
1100 miljoner ecu) kan användas till finansiering av projekt som 
avser kärnkraftverk och andra anläggningar i kärnbränslecykeln 
som är igång eller under konstruktion, 
avser nedmontering av anläggningar i fall där en upprustning inte 
är försvarbar ur teknisk eller ekonomisk synvinkel. 
Följande länder kan komma i fråga: 
Bulgarien 
Ungern 
Litauen 
Rumänien 
Slovenien 
Tjeckien 
Slovakien 
Ryska federationen 
Arménien 
Ukraina 
Principen om ekonomiskt stöd på internationell nivå för en stängning av 
Tjernobylreaktorn skrevs in bland slutsatserna vid Europeiska rådets 
möte på Korfu den 24-25 juni 1994 samt vid G7-mötet i Neapel den 7-8 
juli samma år. 
- 13 
B. GEMENSKAPENS UPPLÅNING FÖR MAKROEKONOMISKT 
STÖD TILL LÄNDER I CENTRAL- OCH ÖSTEUROPA 
1. UNGERN 
a) Ungern I 
1990 beviljade gemenskapen Ungern ett medelfristigt lån på 
högst 870 miljoner ecu och för högst fem år. Detta lån är avsett 
att underlätta anpassningen av den ungerska ekonomin till en 
marknadsbaserad ekonomi på så sätt att den får del av alla dess 
fördelar. Lånebeloppet betalas ut till Ungern i tre delar. 
Den första delutbetalningen på 350 miljoner ecu betalades ut den 
20 april 1990, och en andra del på 260 miljoner den 14 februari 
1991. En tredje utbetalning på högst 260 miljoner ecu planerades 
för 1992. Denna tredje del har emellertid fortfarande inte betalats 
ut, på grund av att Ungerns betalningsbalans utvecklats bättre än 
väntat. Varje utbetald del skall återbetalas vid ett tillfälle och 
högst fem år efter det att respektive del ställdes till Ungerns 
förfogande. Räntorna är rörliga och betalas halvårsvis. 
Den första delen, 350 miljoner ecu, återbetalades i sin helhet av 
Ungern den 20 april 1995. 
b) Ungern II 
Eftersom upplösningen av Rådet för ömsesidigt ekonomiskt 
bistånd (Komekon) och krisen vid Persiska viken riskerade att 
äventyra de dittills framgångsrika reformerna beslutade rådet i 
juni 1991 att ge Ungern ett kompletterande makroekonomiskt 
stöd på 180 miljoner ecu, inom ramen för ett G24-program för 
övergripande finansiellt stöd. 
En första delutbetalning om 100 miljoner ecu skedde den 14 
augusti 1991. Denna summa skall återbetalas genom en 
engångsbetalning efter sju år. Räntan är rörlig och skall betalas 
halvårsvis. Den andra delutbetalningen på 80 miljoner ecu skedde 
den 15 januari 1993, och skall återbetalas i januari 1997. Räntan 
är här fast och betalas in årsvis. 
Den 30 juni 1995 uppgick det utestående lånebeloppet till Ungern 
till 440 miljoner ecu. 
- 14-
2. TJECKIEN OCH SLOVAKIEN 
- Kommissionen bemyndigades att i gemenskapens namn och inom 
ramen för ett G24-program för övergripande ekonomiskt stöd låna 
upp 375 miljoner ecu, uppdelat på två delbelopp och för en period om 
högst sju år, i syfte att återutlåna dessa medel till Tjeckoslovakien på 
samma villkor. 
Den första delutbetalningen på 185 miljoner ecu skedde den 14 
augusti 1991. Denna summa skall återbetalas genom en 
engångsbetalning efter sju år. Räntan är rörlig och skall betalas 
halvårsvis. 
Den andra delen, 190 miljoner ecu, betalades ut den 2 mars 1992 och 
skall återbetalas genom en engångsbetalning efter sex år. 
- Efter den delning av republiken i Tjeckien och Slovakien som skedde 
den 1 januari 1993 föreslog kommissionen att också lånet skulle 
uppdelas mellan de två nya republikerna. 
Genom rådets beslut av den 24 januari 1994 delades lånet upp på så 
sätt att två tredjedelar, det vill säga 250 miljoner ecu, gick till 
Tjeckien och en tredjedel, 125 miljoner ecu, till Slovakien. 
Det utestående lånebeloppet till de två republikerna tillsammans den 
30 juni 1995 var 375 miljoner ecu. 
- Slovakien: 
Inom ramen för en ny åtgärd för ekonomiskt stöd till Slovakien har 
kommissionen genom rådets beslut av den 22 december 1994 
bemyndigats att i gemenskapens namn låna upp 130 miljoner ecu, 
uppdelat på två delbelopp och för en period om högst sju år, i syfte 
att återutlåna detta belopp till Slovakien på samma villkor. 
Den 30 juni 1995 hade ännu ingen utbetalning skett. 
3. BULGARIEN 
a) Bulgarien I 
Inom ramen för en G24-åtgärd för ekonomiskt stöd till Bulgarien 
har kommissionen bemyndigats att i gemenskapens namn låna 
upp 290 miljoner ecu, uppdelat på två delbelopp och för en 
period om högst sju år, i syfte att återutlåna detta belopp till 
Bulgarien på samma villkor. 
15-
Den första delutbetalningen om 150 miljoner ecu skedde den 14 
augusti 1991. Denna summa skall återbetalas genom en 
engångsbetalning efter sju år. Räntan är rörlig och skall betalas 
halvårsvis. 
Den andra delen, 140 miljoner ecu, betalades ut den 2 mars 1992 
och skall återbetalas genom en engångsbetalning efter fem år. 
Räntan är rörlig och skall betalas halvårsvis. 
b) Bulgarien II 
Kommissionen har bemyndigats att i gemenskapens namn och 
inom ramen för en ny G24-åtgärd för perioden 1992-93 låna upp 
110 miljoner ecu, uppdelat på två delbelopp och för en period på 
högst sju år, i syfte att återutlåna dessa medel till Bulgarien. På 
grund av förseningen av de ekonomiska reformerna i Bulgarien 
sköts dessa transaktioner emellertid upp. 
En första utbetalning till Bulgarien om 70 miljoner ecu skedde 
till sist den 7 december 1994. Detta belopp skall återbetalas 
genom en engångsbetalning den 7 december 2001. Räntan är 
rörlig och skall betalas halvårsvis. 
Det utestående lånebeloppet den 30 juni 1995 var 360 miljoner 
ecu. 
4. RUMÄNIEN 
a) Rumänien I 
Inom ramen för en G24-åtgärd för övergripande ekonomiskt stöd 
har kommissionen bemyndigats att i gemenskapens namn låna 
upp 375 miljoner ecu, uppdelat på två delbelopp och för en 
period om högst sju år, i syfte att återutlåna detta belopp till 
Rumänien på samma villkor. 
Den första delutbetalningen om 190 miljoner ecu med en löptid 
på sju år skedde den 22 januari 1992. Denna summa skall 
återbetalas genom en engångsbetalning den 1 februari 1999. 
Räntan är rörlig och skall betalas halvårsvis. 
Den andra delen, 185 miljoner ecu, betalades ut i april 1992 och 
skall återbetalas efter sex år. Återbetalningen skall ske i form av 
en engångsbetalning den 18 mars 1998. Räntan är rörlig och skall 
betalas halvårsvis. 
-16-
b) Rumänien II 
Kommissionen har bemyndigats att i gemenskapens namn och 
inom ramen för en ny G24-åtgärd låna upp 80 miljoner ecu för 
en period på högst sju år, i syfte att återutlåna dessa medel till 
Rumänien. 
Lånebeloppet betalades ut i form av en enda utbetalning den 26 
februari 1993. Beloppet skall återbetalas genom en 
engångsbetalning den 26 februari 2000, medan räntan skall 
betalas halvårsvis. 
c) Rumänien III 
Genom rådets beslut av den 20 juni 1994 bemyndigades 
kommissionen att i gemenskapens namn och inom ramen för en 
ny, övergripande, makroekonomisk G24-åtgärd låna upp 125 
miljoner ecu, uppdelat på två delar om 90 respektive 35 miljoner 
ecu och för en period på högst sju år. Detta skall ske i syfte att 
återutlåna dessa medel till Rumänien på samma villkor. 
Den 30 juni 1995 hade ännu ingen del av dessa medel betalats ut 
till Rumänien. 
Det totala utestånde beloppet i lån till Rumänien den 30 juni 1995 
var 455 miljoner ecu. 
C. GEMENSKAPENS UPPLÅNING FÖR MAKROEKONOMISKT 
STÖD TILL DE NYA OBEROENDE STATERNA I FÖRE DETTA 
SOVJETUNIONEN 
Medelfristiga lån om 1250 miljoner ecu 
Rådet beslutade i december 1991 att ställa en kreditmöjlighet om högst 
1250 miljoner ecu till Sovjetunionens och dess delrepublikers förfogande 
för finansiering av import av jordbruksprodukter, livsmedel och 
läkemedel med ursprung i Europeiska gemenskapen eller Östeuropa. 
Såsom maximal löptid fastställdes tre år. 
Efter Sovjetunionens upplösning fördelades detta lånebelopp i början av 
1992 mellan de nya oberoende staterna. 
- 17 
Lånekontrakt som undertecknats med utgångspunkt från den 
ursprungliga fördelningen 
De flesta av dessa lånekontrakt undertecknades under 1992, 
nämligen 
med Arménien (38 miljoner ecu), Kirgisistan (32 miljoner 
ecu), Turkmenistan (45 miljoner ecu) och Moldavien (27 
miljoner ecu), samtliga den 10 juli 1992; lånet till 
Kirgisistan minskades senare på dess myndigheters 
begäran till 23,7 miljoner ecu, 
med Ukraina den 13 juli 1992 (130 miljoner ecu), 
med Vitryssland (102 miljoner ecu), Tadzjikistan (55 
miljoner ecu) och Georgien (70 miljoner ecu) den 24 juli 
1992, 
med Ryssland den 9 september 1992 (150 miljoner ecu), 
med Ryssland åter den 9 december 1992 (349 miljoner 
ecu), och 
med Kazakstan den 15 december 1992 (25 miljoner ecu). 
Lånekontrakt som undertecknats med utgångspunkt från den 
modifierade fördelningen 
Under 1993 undertecknades ett antal lån med utgångspunkt från 
ändringar i den ursprungliga fördelningen av lånesumman. 
Den 5 maj 1993 undertecknades lånekontrakt med 
Arménien och Georgien (20 respektive 10 miljoner ecu). 
Det sammanlagda beloppet var ursprungligen avsett för 
Kazakstan. 
Den 6 december 1993 undertecknades ännu ett 
lånekontrakt, denna gång omfattande 40 miljoner ecu, 
med Georgien. Detta belopp motsvarar en minskning av 
lånebeloppet till Uzbekistan. 
Den 14 september 1994 undertecknades ett lånekontrakt 
omfattande 59 miljoner ecu med Uzbekistan. 
Den 12 oktober 1994 undertecknades kontrakt med 
Azerbajdzjan (68 miljoner ecu). 
18 
3. Lânekontrakt som ännu inte undertecknats 
Ett nytt kontrakt om lån till Kazakstan på 30 miljoner ecu hade 
den 30 juni 1995 ännu inte undertecknats. 
4. Utnyttjande av lånebeloppet 1250 miljoner ecu 
Land 
Arménien a 
Arménien b 
Azerbajdzjan 
Vitryssland 
Georgien a 
Georgien b 
Georgien c 
Kazakstan a 
Kazakstan b 
Kirgisistan 
Moldavien 
Ryssland a 
Ryssland b 
Tadzjikistan 
Turkmenistan 
Ukraina 
Uzbekistan 
Totalt Ursprunglig 
fördelning 
(1992) 
38 
68 
102 
70 
55 
32 
27 
150 
349 
55 
45 
130 
129 
1250 Fördelning 
den 
30.6.1995 
38 
20 
68 
100,5 
70 
10 
40 
25 
30 
23,7 
27 
72,9 
349 
55 
45 
129,8 
59 
1162,9 Utnyttjande 
per den 
30.6.1995 
37,9 
19,6 
28,29 
100,5 
69,4 
9,8 
34,1 
24,9 
22,7 
27 
70,0 
299,7 
54,5 
44,9 
129,8 
43,5 
1016,8 
5. Den 30 juni 1995 uppgick mottagarländernas faktiska utnyttjande 
av krediten till 1016,8 miljoner ecu. 
Datum för återbetalning av lånebelopp och för ränteinbetalningar 
Datumen för återbetalningar av lånebelopp och ränteinbetalningar 
varierar med lånebeloppens storlek och med kontraktsdatum: 
För lån till Arménien (38 miljoner), Vitryssland, 
Georgien (70 miljoner), Kirgisistan, Moldavien, 
Tadzjikistan, Turkmenistan, Ukraina, Ryssland (150 
miljoner) 
skall räntor betalas den 20 april och den 20 
oktober, och 
19 
återbetalningar ske den 20 augusti 1995, utom för 
Vitryssland, Ukraina och Ryssland, där de sker 
med halva beloppet 20 augusti 1994 och halva 
beloppet 20 augusti 1995. 
För lån till Arménien (20 miljoner), Kazakstan, Ryssland 
(349 miljoner) och Georgien (lån på 10 och 40 miljoner) 
skall räntor betalas den 15 januari och 15 juli, och 
återbetalningar av lånebelopp ske den 15 januari 
1996, utom för Ryssland (hälften 15 januari 1995, 
hälften 15 januari 1996) och för Georgiens lån på 
40 miljoner, vilket skall återbetalas den 15 januari 
1997. 
För lån till Azerbajdzjan och Uzbekistan 
skall räntor betalas den 28 mars och den 28 
september, och 
lånebeloppen återbetalas den 28 september 1997. 
Den 30 juni 1995 hade uteblivna betalningar på 16,39 miljoner 
ecu konstaterats vad gäller såväl räntor som lånebelopp från 
Georgien och Tadzjikistan (se del IV.2 - Utnyttjande av 
garantier). 
Makroekonomiskt stöd till Moldavien 
Inom ramen för gemenskapens deltagande i de internationella 
stödåtgärderna för Moldavien har kommissionen genom ett beslut 
den 13 juni 1994 bemyndigats att i gemenskapens namn låna upp 
45 miljoner ecu, uppdelat i två delar och för en period om högst 
tio år, i syfte att återutlåna dessa medel till Moldavien på samma 
villkor. 
Den första delutbetalningen om 25 miljoner ecu skedde i 
december 1994. Lånet skall återbetalas genom fem årliga, lika 
stora amorteringar med början det sjätte året. Det skall vara helt 
och hållet återbetalt den 7 december 2004. Räntan är rörlig och 
skall betalas halvårsvis. 
Det totala utestående beloppet i lån till Moldavien uppgick den 
30 juni 1995 till 25 miljoner ecu. 
Makroekonomiskt stöd till Ukraina 
Inom ramen för ett internationellt stödprogram till förmån för 
Ukraina har kommissionen genom ett beslut av rådet den 
20 
22 december L994 bemyndigats att i gemenskapens namn låna 
upp 85 miljoner ecu för en period om högst tio år, i syfte att 
återutlåna dessa medel till Ukraina i form av en enda utbetalning. 
Den 30 juni 1995 hade denna utbetalning ännu inte ägt rum. 
D. GEMENSKAPENS UPPLÅNING FÖR MAKRO­
EKONOMISKT STÖD TILL DE BALTISKA STATERNA 
Kommissionen har, inom ramen för ett G24-program för 
övergripande ekonomiskt stöd till dessa tre länder, 
bemyndigats att i gemenskapens namn ta upp lån om 220 
miljoner ecu för en period om högst sju år, i syfte att 
återutlåna medlen till dessa stater, uppdelat på två 
utbetalningar och på jämförbara villkor. Lånen skall 
fördelas på följande sätt: 
40 miljoner ecu till Estland. 
80 miljoner ecu till Lettland. 
100 miljoner ecu till Litauen. 
De första utbetalningarna till Estland (20 miljoner ecu) 
och Lettland (40 miljoner ecu) skedde den 31 mars 1993. 
Lånen skall återbetalas genom en engångsinbetalning den 
31 mars år 2000. Räntorna är rörliga och skall betalas 
halvårsvis den 31 mars och den 30 september varje år. 
Den första delutbetalningen till Litauen ägde rum den 27 
juli 1993. Lånet skall återbetalas genom en 
engångsinbetalning den 27 juli år 2000. Räntan är fast och 
skall betalas den 27 juli varje år. 
Det utestående beloppet i lån till de baltiska staterna den 
30 juni 1995 var 110 miljoner ecu. 
E. GEMENSKAPENS UPPLÅNING FÖR MAKRO­
EKONOMISKT STÖD TILL LÄNDER I 
MEDELHAVSOMRÅDET 
1. ISRAEL 
Såsom en del av det finansiella biståndet till Israel och 
folken i de ockuperade områdena bemyndigades 
kommissionen i juni 1991 att ta upp lån i gemenskapens 
21 
namn om 160 miljoner ecu, i en enda del och för högst 
sju år, i syfte att återutlåna dessa medel till Israel på 
samma villkor. Israel har också beviljats en 
räntesubvention om 27,5 miljoner ecu ur gemenskapens 
budget. 
Transaktionen inleddes den 2 mars 1992. Lånet skall 
återbetalas i sin helhet den 15 december 1997. 
Det utestående beloppet i lån till Israel den 30 juni 1995 
var 160 miljoner ecu. 
ALGERIET 
I september 1991 bemyndigades kommissionen att i 
gemenskapens namn låna upp 400 miljoner ecu, uppdelat 
i två delbelopp och för en period om högst sju år. Medlen 
är avsedda att återutlånas till Algeriet på samma villkor. 
En första delutbetalning till Algeriet om 250 miljoner ecu 
skedde den 23 december 1991 genom ett övergångslån, 
vilket återbetalades med nettobeloppet av de medel som 
för en period om sex år upplånades den 14 januari 1992. 
Beloppet skall återbetalas genom en engångsbetalning den 
15 december 1997. Räntan skall betalas den 15 december 
varje år. 
Den andra delutbetalningen om 150 miljoner ecu sköts 
upp till följd av förseningar av de ekonomiska reformerna 
i Algeriet, och ägde rum först i augusti 1994, i samband 
med återupptagandet av de strukturella förändringarna i 
Algeriet. Beloppet skall återbetalas i form av en 
engångsbetalning den 17 augusti 2001. Räntan skall 
betalas den 17 augusti varje år. 
Rådet beslutade i samband därmed om nytt 
makroekonomiskt stöd i december 1994. Kommissionen 
har bemyndigats att i gemenskapens namn låna upp 200 
miljoner ecu för en period om högst sju år, i syfte att 
återutlåna dessa medel till Algeriet i form av två 
delutbetalningar. 
Den 30 juni 1995 hade ännu ingen utbetalning skett. 
-22 
Det utestående beloppet i lån till Algeriet den 30 juni 
1995 var 400 miljoner ecu. 
Hl. GEMENSKAPSGARANTIER TILL TREDJE PART 
A. EUROPEISKA INVESTERINGSBANKENS (EIB) LÅN 
TILL LÄNDER I MEDELHAVSOMRÅDET; GARANTIER 
SOM BERÖR GEMENSKAPENS ALLMÄNNA BUDGET 
Enligt rådets förordning av den 8 mars 1977 garanterar 
gemenskapen de lån som beviljas av Europeiska 
investeringsbanken inom ramen för gemenskapens finansiella 
åtaganden gentemot länder i Medel havsområdet. 
Detta beslut låg till grund för det avtal om garanti som 
undertecknades av Europeiska ekonomiska gemenskapen och EIB 
den 30 oktober 1978 i Bryssel och den 10 november 1978 i 
Luxemburg, genom vilket en generell garanti på 75 % av 
krediten infördes för lån till följande länder: Portugal (finansiellt 
protokoll; stöd före anslutningen), Grekland, Spanien 
(ekonomiskt samarbete), Malta, Tunisien, Algeriet, Marocko, 
Turkiet, Cypern, Egypten, Jordanien, Syrien, Israel, Jugoslavien 
och Libanon. 
Genom undantag täcks lån för katastrofhjälp till Portugal av en 
garanti på 100 %, i enlighet med rådets beslut av den 7 oktober 
1975. 
För varje nytt finansprotokoll skall en ny förlängning av 
garantiavtalet fastställas. 
De lån som hade beviljats den 30 juni 1995 uppick till totalt 7782 
miljoner ecu, varav 1500 miljoner till Spanien, Grekland och 
Portugal och 6282 miljoner till tredje länder i 
Medelhavsområdet. Det utestående garanterade beloppet den 30 
juni 1995 var 2195 miljoner ecu (garantigränsen på 75 % 
beaktad), varav 439 miljoner i Spanien, Grekland och Portugal 
och 1756 miljoner i tredje länder i Medelhavsområdet. 
Genom rådets förordning (EEG) nr 1763/92 av den 29 juni 1992 
om ekonomiskt samarbete med avseende på samtliga icke­
medlemsstater i Medelhavsområdet har det blivit möjligt att ge 
lån ur Europeiska investeringsbanken även vid sidan om dessa 
protokoll. 
-23-
Sådana EIB-lån får inte överstiga 1800 miljoner ecu. En generell 
garanti på 75 % ges. 
Den 30 juni 1995 hade krediter om 695 miljoner gjorts 
tillgängliga, varav 62 miljoner ecu betalats ut. Detta belopp 
motsvarar det för närvarande utestående beloppet. 
Den 30 juni 1995 fördelade sig de lånebelopp som beviljats icke­
medlemsstater på följande sätt. 
Beviljade lån 
Algeriet 
Cypern 
Egypten 
Israel 
Jordanien 
Libanon 
Malta 
Marocko 
Slovenien 
Syrien 
Tunisien 
Turkiet 
Jugoslavien ' 
Protokoll, totalt 
Övergripande 
ekonomiskt 
samarbete 640 
92 
802 
215 
198 
222 
55 
517 
150 
323 
418 
90 
760 
4482 
1800 
Medelhavsområdet 
totalt 6282 
Lånen löper normalt på 15 år och är amorteringsfria under 3-4 
år. 
B. EUROPEISKA INVESTERINGS BANKENS LÅN TILL 
LÄNDER I CENTRAL- OCH ÖSTEUROPA 
På en anmodan från rådet den 9 oktober 1989 beslutade 
Europeiska investeringsbankens styrelse den 29 november samma 
år att bemyndiga banken att bevilja lån på högst en miljard ecu ur 
Det andra protokollet med Jugoslavien har sagts upp trots att det återstod 100 miljoner i anslag som 
kunde beviljas. 
-24-
egna medel för finansiering av investeringsprojekt i Ungern och 
Polen. Lånen syftar till finansiering av projekt som uppfyller de 
kriterier som banken normalt tillämpar när den beviljar lån ur 
egna medel. Garantiavtal med gemenskapen täcker 100 % av 
transaktionerna och undertecknades i Bryssel den 24 april 1990 
och i Luxemburg den 14 maj 1990. 
Den 14 maj 1991 utvidgade den budgetansvariga myndigheten 
denna garanti på 100 % till att även omfatta lån om högst 700 
miljoner ecu till Tjeckoslovakien, Bulgarien och Rumänien. 
Utvidgandet av garantiavtalet undertecknades den 31 juli 1991. 
Kommissionen lade den 23 oktober 1992 fram ett förslag till 
rådets beslut om att utvidga denna garanti på 100 % till att 
omfatta även förluster som EIB lider i samband med lån till 
Estland, Lettland och Litauen. Detta förslag antogs av den 
budgetansvariga myndigheten den 15 mars 1993. 
Ett tak för lån från EIB till dessa länder fastställdes till 200 
miljoner ecu under en period på tre år. 
Den 18 december 1992 föreslog kommissionen att en garanti på 
100 % skulle omfatta även förluster som EIB lider i samband 
med lån till Albanien. 
Den budgetansvariga myndigheten förnyade den 13 december 
1993 gemenskapsgarantin, som täcker 100 % av transaktionerna, 
för de lån som Europeiska investeringsbanken beviljar länder i 
Central- och Östeuropa, inklusive de baltiska staterna och 
Albanien, under de följande tre åren och till ett lånetak på 
sammanlagt 3 miljarder ecu. 
Garantiavtalet undertecknades i Bryssel den 22 juli 1994 och den 
12 augusti 1994 i Luxemburg. 
Lånen är i allmänhet långfristiga. De löper på i genomsnitt 15 år, 
med 3-4 amorteringsfria år. 
Den 30 juni 1995 hade krediter om 2698 miljoner ecu gjorts 
tillgängliga i länder i Central- och Östeuropa, medan dock endast 
689 miljoner betalats ut. 
25 
C. LAN SOM BEVILJAS AV EUROPEISKA 
INVESTERINGSBANKEN TILL ÖVRIGA TREDJE 
LÄNDER 
Rådet i sin sammansättning av ekonomi- och finansministrar 
antog den 19 maj 1992 de riktlinjer som kommissionen föreslagit 
vad gäller en utökning av Europeiska investeringsbankens 
verksamhet utanför gemenskapen, och anmodade banken att 
bevilja lån i enlighet med sina stadgar och gängse kriterier för 
finansiering av projekt av ömsesidigt intresse i vissa tredje länder 
(utvecklingsländer i Latinamerika och Asien) med vilka 
gemenskapen slutit samarbetsavtal. 
Ett generellt tak på 250 miljoner ecu har fastställts under en 
period om tre år. Detta tak skall omprövas efter det att perioden 
löpt ut. 
Lånen garanteras till 100 % i gemenskapernas budget. 
Kommissionen lade fram ett förslag till beslut därom den 3 juni 
1992, vilket ledde fram till ett definitivt beslut av rådet den 15 
februari 1995. Garantiavtalet mellan gemenskapen och 
Europeiska investeringsbanken undertecknades den 4 november 
1993 i Bryssel och den 17 november 1993 i Luxemburg. 
Den 30 juni 1995 uppgick de krediter som undertecknats till 344 
miljoner ecu, medan endast 107 miljoner ecu betalats ut fram till 
det datumet. 
D. GARANTI FÖR GEMENSKAPSKREDITER SOM GES 
FÖR ATT SÄKERSTÄLLA EN EXPORT FRÅN 
GEMENSKAPEN TILL F.D. SOVJETUNIONEN 
Gemenskapen har beslutat att stå som garant för en kredit som ett 
bankkonsortium beviljat före detta Sovjetunionen i syfte att 
finansiera import av jordbruksprodukter och livsmedel med 
ursprung i gemenskapen eller i Central- och Östeuropa. 
Gemenskapsgarantin täcker ett totalt belopp på högst 500 
miljoner ecu och till 98 % eventuella förluster avseende på 
lånebelopp (ca 408 miljoner ecu) och ränta (ca 92 miljoner ecu). 
Eftersom krediten inte utnyttjats till fullo och eftersom den tid 
under vilken den kan utnyttjats inte förlängts uppgår 
kreditbeloppet endast till 375,5 miljoner ecu och räntan till 80,3 
miljoner ecu. 
26 
Gemenskapen har för den garanti man ställt mottagit en 
ersättning som utgör 0,67 % av det garanterade beloppet. Hälften 
av det beloppet betalades in den 26 december 1991, i enlighet 
med avtalet. Det som återstod med utgångspunkt från ovan 
angivna gemenskapsgaranti betalades den 28 januari 1993. 
En skriftväxling ägde rum den 26 november 1991 mellan 
kommissionen och de sovjetiska myndigheterna i syfte att 
fastställa lånevillkoren och förhållandena kring användningen av 
krediten. Ett garantiavtal mellan gemenskapen och bankerna 
undertecknades samma dag. 
Efter Sovjetunionens upplösning beslutades att medlen skulle få 
nyttjas av Ryssland. 
Lånet löper på tre och ett halvt år från dagen för 
undertecknandet. 
Räntorna skall betalas halvårsvis och lånebeloppet uppdelat på tre 
tillfällen, tjugo, trettio och fyrtiotvå månader efter 
undertecknandet. 
Vad gäller räntebetalningar fram till den 30 juni 1995 är 
situationen följande: 
Betalning Sista betalningsdag Verklig betalningsdag 
1 9.9.1992 25.9.1992 
2 9.3.1993 2.4.1993 
3 9.9.1993 18.11.1993 
4 9.3.1994 24.3.1994 
5 9.9.1994 9.9.1994 
6 9.3.1995 9.3.1995 
Vad gäller återbetalningar av lånebelopp fram till den 30 juni 
1995 är situationen följande: 
Betalning Sista betalningsdag Verklig betalningsdag 
1 26.7.1993 18.11.1993 
2 26.6.1994 14.7.1994 
3 30.5.1995 30.5.1995 
Alla de dröjsmålsräntor som orsakats av försenade betalningar 
fram till den 26 juni 1994 har reglerats. 
-27 
TREDJE DELEN: BEDÖMNING AV POTENTIELLA RISKER 
De siffror som angetts i de två föregående delarna av rapporten ger information om de 
kvantitativa aspekterna på de risker som belastar den allmänna budgeten. 
Dessa uppgifter behöver emellertid kompletteras med en redogörelse för de kvalitativa 
aspekterna, d.v.s. som berör typen av transaktioner och låntagarnas situation. 
I. TRANSAKTIONERNAS NATUR 
De risker för vilka siffror angetts i det föregående kan indelas i två kategorier: 
transaktioner med makroekonomiska mål och transaktioner med mikroekonomiska 
mål. 
A. TRANSAKTIONER MED MAKROEKONOMISKA MÅL 
Dessa transaktioner utgörs i första hand av betalningsbalanslån till 
medlemsstaterna, lån som i allmänhet bygger på väl definierade ekonomiska 
villkor och åtaganden. 
Transaktioner för makroekonomiskt stöd är av liknande slag men riktar sig till 
icke-medlemsstater. 
Till denna kategori av transaktioner bör slutligen läggas den garanti på 500 
miljoner ecu och det lån på 1250 miljoner ecu som syftar till att finansiera 
import av jordbruksprodukter och livsmedel till länder i före detta 
Sovjetunionen, eftersom riskerna härvidlag till stor del beror på den 
makroekonomiska och politiska utvecklingen i mottagarländerna. 
B. TRANSAKTIONER MED MIKROEKONOMISKA MAL 
Här rör det sig om lån för finansiering av enskilda projekt, där 
återbetalningstiden vanligen är lång och återbetalning sker med hjälp av de 
medel som projektet i fråga är avsett att generera. I allmänhet är det statliga 
företag eller finansinstitutioner som beviljas dessa lån, och lånen omfattas, 
förutom av gemenskapsgarantin, av sedvanliga bankgarantier. 
Detta avser Euratomlån till medlemsstater och lån till medlemsstater inom 
ramen för de nya gemenskapsinstrumenten, samt Euratomlån och EIB-lån till 
länder utanför gemenskapen (Medelhavsområdet, Central- och Östeuropa och 
vissa andra icke-medlemsländer - utvecklingsländer i Asien och Latinamerika). 
28 
A. ALGERIET 
1. ALLMANEKONOMISKT LAGE 
Sedan 1994 har framstegen varit imponerande vad gäller makroekonomisk 
stabilisering inom ramen för standby-avtalet med Internationella valutafonden 
(IMF). Budgetunderskottet halverades från 8,7 % av BNP 1993 till 4,4 % 1994. 
Penningpolitiken stramades åt och den nominella räntan höjdes, dock ej med så 
mycket att realräntan blev positiv. Inflationen ökade i inledningsskedet men planade 
ut igen till nivån 34 % i april 1995 (räknat på de senaste tolv månaderna), vilket 
inte får anses vara orimligt högt med tanke på deprecieringen av dinaren och de 
prishöjningar som följt av avregleringen av priser och sänkningen av 
konsumentsubventioner. 
Prissättningen har avreglerats med undantag för några (subventionerade) 
baslivsmedel, läkemedel, produkter inom energisektorn och hyror i offentligt ägda 
bostadsfastigheter. Importen har avreglerats helt och hållet och statliga 
importmonopol avvecklas gradvis. Den algeriska centralbanken har ersatt den fasta 
växelkursen med en flytande växelkurs (med vissa interventioner) i syfte att 
stabilisera den reala effektiva växelkursen. Utländsk valuta är nu tillgänglig i alla 
bona fide-transaktioner och synliga bytesbalanstransaktioner. Klyftan mellan den 
officiella växelkursen och den parallella marknadskursen har minskat från 250 % i 
slutet av 1993 till mindre än 50 % det andra kvartalet 1995. 
Den finansiella omstruktureringen av icke-autonoma offentliga företag har 
påskyndats och ett utkast till en privatiseringslag har antagits av regeringen. Ett 
försöksprogram för privatisering lanserades också i början av 1995. Algeriska 
centralbanken har börjat auktionera ut refinansieringskrediter och 
finansdepartementet har inrättat en auktionsmekanism och en andrahandsmarknad 
för statsskuldsväxlar. 
Stand by-avtalet med Internationella valutafonden följdes i maj 1995 upp med en 
treårig (1995-98) EFF, "extended fund facility", motsvarande 1,75 miljarder dollar. 
Fortsatta politiska problem och säkerhetsproblem har emellertid försvagat 
förtroendet hos konsumenter och investerare, och kan även påverka landets 
kapacitet till export av fossila bränslen. BNP-tillväxten under 1994 beräknas till noll 
och utsikterna för 1995 tycks inte vara nämnvärt bättre under de förutsättningar som 
nu råder. Reformer av systemet för social trygghet är under arbete, men är 
fortfarande otillräckliga för att förmå förbättra situationen för de fattigaste. 
-29 
2. BETALNINGSBALANS 
En betydande avreglering av importen och valutahandeln har lett fram till en 
försämring av bytesbalansen, från ett överskott på 1,6 % av BNP 1993 till ett 
underskott på 4,3 % 1994. Importen ökade väsentligt under andra halvan av 1994, 
och eliminerade underskottet på konsumtionsvaror och många nödvändiga 
reservdelar och insatsvaror för industrin och byggsektqrn. Exportinkomsterna 
minskade under 1994, vilket har sin bakgrund i såväl lägre exportpriser på fossila 
bränslen som minskad exporterad kvantitet. En ytterligare försämring bytesbalansen 
är att vänta under 1995. 
Läget i betalningsbalansen som helhet har förbättrats på grund av omläggning av 
återbetalningsplaner, vilket under 1994 tillförde ca 4,4 miljoner dollar i 
extraordinär finansiering. Via Internationella valutafonden och genom andra 
internationella program för betalningsbalansstöd, bland annat från EU, tillfördes 
ytterligare 1,25 miljarder dollar i extraordinär finansiering under 1994, och 
ytterligare medel väntas under 1995. 
3. UTLANDSSKULD 
Algeriets utlandsskuld har stabiliserats, främst till följd av de bilaterala avtalen med 
Parisklubben om omläggning av återbetalningar, en utveckling som torde fortsätta 
inom ramen för det nya IMF-programmet. De algeriska myndigheterna har också 
nått avtal ad referendum med affärsbankerna inom Londonklubben om omläggning 
av återbetalningsplanerna under tiden 1 mars 1994 till 31 december 1997 vad gäller 
lån på 3,2 miljarder dollar, inklusive 1,1 miljarder dollar som skulle återbetalas 
enligt 1992 års "re profiling-plan" (Credit Lyonnais-avtalet). Enligt omläggningen 
skall återbetalning ske i tre delar, och återbetalningstiden variera mellan 11 Vi och 
16 år, med 4 xh till 6 V4 amorteringsfria år. Nuvarande räntor skall gälla tills de 
ursprungliga kontrakten löper ut, därefter skall Libor+13/16 tillämpas. 
Utlandsskulden utgjorde 71 % av BNP vid slutet av 1994, och förväntas inte 
genomgå några större förändringar under de närmaste åren. Skuldtjänstens andel av 
exportinkomsten minskade dock från 82 % av exportinkomsten 1993 till under 
50 % 1994, och förväntas sjunka ytterligare under de närmaste tre åren till följd av 
omfattande omläggningar av återbetalningar hos Parisklubben och Londonklubben. 
30 
B. VITRYSSLAND 
1. ALLMANEKONOMISKT LAGE 
Reformerna i Vitryssland skedde i långsam takt fram till 1994. En stor del av 
kommandostrukturen fanns kvar (handeln var styrd, subventionerna stora, etc). 
BNP föll med ca 10 % per år under 1992 och 1993, vilket var mindre än i 
Ryssland. Djupdykningen med 20 % 1994 var dock en av de kraftigaste som skett i 
de länder som nu håller på att omvandla sin ekonomi. 
En av de avgörande orsakerna till att stabiliseringen av ekonomin försenats är 
avsaknaden av en klar och självständig valutapolitik. Trots att en lokal, provisorisk 
rubel infördes 1992 stod idén om monetär union med Ryssland stark fram till i 
början av 1994. I maj 1994 förklarades den vitryska rubeln vara det enda giltiga 
betalningsmedlet i landet. Allt sedan presidentvalet i juli samma år har den nya 
regeringen antagit en reformvänlig hållning och utarbetat omfattande 
reformprogram, med förbehållet att penningpolitiken förblir under statlig kontroll. 
Vitryssland undertecknade i januari 1995 ett avtal om tullunion med Ryssland. 
Det som i första hand måste prioriteras är ekonomisk stabilisering. Penningmängden 
ökade fortfarande kraftigt under 1994 och den genomsnittliga inflationen var ca 
30 % per månad. Efter juli 1994 sattes gränser för penningexpansionen. I början av 
1995 sjönk inflationen till 20 % per månad under det första kvartalet, och beräknas 
till ca 5 % per månad under det andra. Myndigheterna har som mål att få ner den 
till 1 % per månad vid slutet av året. Budgetsituationen förbättrades under 1994, 
och underskottet utgjorde ca 2 % av BNP, vilket kan jämföras med 8 % för 1993. I 
1995 års budget förutses ett underskott på 3,2 % av BNP. 
De centrala strukturreformerna går fortfarande långsamt och förblir den svagaste 
punkten, vilket försenade ett stand by-avtal med IMF. Prissättningen avreglerades i 
juni 1993, även om subventionerna på baslivsmedel behölls fram till slutet av 1994, 
och hyror och därtill knutna bikostnader (vatten, gas, o. dyl.) förblev kontrollerade 
på en mycket låg nivå. Före 1994 fanns inget banksystem i landet - det var 
etablerad praxis att lån - och även bidrag - till företag gavs direkt av centralbanken. 
I arbetet med omstrukturering av företagen har inga större framsteg gjorts. 
Privatiseringen har hittills bromsats på grund av motstånd hos företagen själva och 
hos olika sektorministerier. Även om en lag om privatisering antogs i juli 1993 
svarade den privata sektorn fortfarande i slutet av 1994 endast för en liten del av 
den ekonomiska aktiviteten. Konkurslagstiftningen, som antogs redan 1992, är 
fortfarande långt ifrån effektiv. Detsamma gäller en lag om värdepapper och aktier 
som också antogs 1992. 
31 
2. BETALNINGSBALANS 
Eftersom Vitryssland lidit av de störningar i handel och betalningar som rått i före 
detta Sovjetunionen har man hittills varit oförmögen att omorientera sin handel mot 
väst. Därtill har landet påverkats negativt av försämringen av bytesförhållandet, 
bl.a. i form av en stigande kostnad för energiimporten, vilken nu närmar sig 
världsmarknadspriset. Handelsbalansen, som var positiv 1991 (främst genom handel 
inom före detta Sovjetunionen), är nu därigenom negativ och ett underskott på 600 
miljoner dollar kunde konstateras 1994, varav större delen beror på energiimport 
från Ryssland, vilken svarar för mer än 50 % av den totala importen. Eftersom 
Vitryssland saknar den valutareserv som krävs för att betala detta, ökade de 
innestående mellanstatliga nettoskulderna med en halv miljard dollar i slutet av 
1994, främst för ryska gasleveranser. 
Underskottet i bytesbalansen uppgick 1994 till ca 545 miljoner dollar (motsvarande 
ca 11 % av BNP). På grund av en minskad import och en viss ökning av exporten 
torde bytesbalansunderskottet för 1995 komma att ligga kring 360 miljoner dollar. 
Hårdvalutareserven, som var nästan obefintlig i slutet av 1994, uppges ha vuxit 
betydligt under första halvan av 1995. 
IMF betalade i januari ut den andra delen, omfattande 100 miljoner dollar, av den 
systemomvandlingsfacilitet (Systemic Transformation Facility, STF) som beviljades 
1993, och avser fortsätta stödja landet genom ett tolvmånaders stand by-avtal från 
mitten av 1995 till mitten av 1996, under förutsättning att landet genomför centrala 
strukturomvandlingsåtgärder. Världsbanken torde också bevilja ett lån på 100-120 
miljoner dollar, av vilka 60 miljoner kan komma att betalas ut redan under andra 
halvan av 1995. 
3. UTLANDSSKULD 
Genom avtalet om en nollösning mellan Ryssland och de andra nya oberoende 
staterna tog Ryssland över det forna Sovjetunionens tillgångar och skulder. 
Vitrysslands utlandsskuld har således uppstått de senaste åren (efter 1992). 
Landets utlandsskuld i slutet av 1994 har uppskattats till ca 1,5 miljarder dollar. Vid 
denna beräkning har man tagit hänsyn till en omläggning av innestående skulder till 
Ryssland för gas, vilka utgör ca en halv miljard dollar och som omvandlats till 
medel- och långfristiga lån. Skuldtjänstens (inklusive amorteringar) andel av 
exportinkomsten var i genomsnitt endast 6 % under 1994, men utgjorde ändå en 
tung börda med tanke på landets mycket begränsade tillgång på hårdvaluta. Under 
1995 kan utlandsskulden stiga upp emot två miljarder dollar, eller 40 % av BNP, 
om stand by-avtalet med IMF sluts och kompletterande medel skjuts till av 
internationella långivare. 
32-
C. BULGARIEN 
1. ALLMANEKONOMISKT LAGE 
1994 innebar slutet på den bulgariska ekonomins nedgång. BNP i reala termer 
ökade med 1,4 %, vilket kan ses mot bakgrund av ett gynnsammare affärsklimat, 
nya exportmöjligheter och stärkt inhemsk efterfrågan. Arbetslösheten minskade från 
16 % 1993 till ca 13 % 1994, vilket delvis kan tillskrivas den ekonomiska 
omställningen. Vid slutet av det första kvartalet 1995 hade den sjunkit ytterligare 
till 12 %. 
Under 1994 fluktuerade priserna betydligt till följd av att mervärdesskatt infördes 
och en kraftig devalvering av valutan (lev) genomfördes, samt på grund av 
inkonsekvenser i politiken. Under 1994 var den årliga inflationen mätt på 
konsumentprisindex 121,9 %, vilket är betydligt högre än 1993 (63,8 %). 
Regeringen förutspår en inflation på ca 50 % 1995, men detta mål tycks vara 
optimistiskt i överkant. I april 1995 uppmättes inflationen på årsbasis mätt på 
konsumentprisindex till 106,6 %. 
Under 1994 avsåg regeringen införa en stram penning- och kreditpolitik för att på 
så sätt bekämpa inflationstrycket. Därvid var även en stabil växelkurs, hårdare krav 
på stramhet i företagens budgetar och en kraftig nedskärning av statens budget 
viktiga beståndsdelar. Åtgärderna på beskattningsområdet genomfördes på ett 
relativt framgångsrikt sätt (1994 var budgetunderskottets andel av BNP ca 6 %, 
jämfört med 13,6 % 1993) och regeringens politik på löne- och 
privatinkomstområdet har varit relativt restriktiv. Under andra halvan av året blev 
det emellertid svårare att bibehålla en stram penningpolitik. 
I maj 1995 antog regeringen ett nytt åtgärd sprogram, enligt vilket 
budgetunderskottet under 1995 bör kunna minska till 5,5 % av BNP och den reala 
ökningen i penningtillgången begränsas till 5 %. Dock måste bulgariska 
centralbankens direktfinansiering anses oroväckande. 
Vad beträffar strukturreformer utarbetade ett antal större förlustföretag 
rationaliseringsplaner under 1994. Regeringen har för avsikt att ge ut obligationer 
med lång löptid till ett totalt värde av 1,8 miljarder dollar, så att dyra banklån och 
ränteskulder kan ersättas med bättre krediter. Kontrollen av bankverksamheten har 
skärpts, och ett konsolideringsprogram för bankerna har genomförts. En 
"massprivatisering" av 500 företag har skjutits upp, och den normala, 
marknadsbaserade privatiseringen går långsamt. 
33-
2. BETALNINGSBALANS 
Vad gäller Bulgariens yttre ekonomiska förbindelser fortsatte och befästes 
omställningen av handeln mot OECD och andra tredjelandsmarknader under 1994, 
vilket kan ses mot bakgrund av associations- och handelsavtalen med EU och 
EFTA, devalveringen av leven och låga kostnader för arbetskraft. 1993 visade 
handels- och bytesbalansen underskott på 0,9 respektive 1,4 miljarder dollar. 1994 
visade däremot handelsbalansen ett överskott på 200 miljoner dollar, medan 
bytesbalansen var i jämvikt. 
Under 1994 påverkades kapitalbalansen positivt av nytt finansiellt bistånd från IMF 
(stand by-avtal och systemomvandlingsfacilitet), Världsbanken, EU och andra lån-
eller bidragsgivare på bilateral basis, inom ramen för G24:s initiatitiv till stöd för 
Bulgarien. De utländska direktinvesteringarna låg kvar på en extremt låg nivå, trots 
den avreglerande lagstiftning som infördes 1992. Kapitalinflödet på kort sikt var 
också blygsamt. 
Valutareserven (inklusive guld) fylldes på under 1994 och nådde ett värde av 1,3 
miljarder dollar, eller motsvarande 2,7 månaders import. I slutet av maj 1995 hade 
de stigit till 1,6 miljarder dollar (motsvarande 3,3 månaders import). 
3. UTLANDSSKULD 
Det principavtal som nåddes i november 1993 med de kommersiella långivarna 
inom Londonklubben om ett program för skuld- och räntereduktioner (DDSR) löpte 
ut i juli 1994. Man beräknar att avtalet minskat den berörda skulden på 8,2 
miljarder dollar till affärsbanker i väst med ca 46 %. De inledande kostnaderna för 
operationen (715 miljoner dollar) täcktes delvis av landets hårdvalutareserv, delvis 
genom yttre extraordinär finansiering, vilken ställdes till förfogande av IMF och 
Världsbanken i september 1994. En tredje överenskommelse om omläggning av 
återbetalningar nåddes mellan Bulgarien och dess långivare inom ramen för 
Parisklubben i april 1994. Denna täcker alla åtaganden som följer av den förra 
omläggningen med datum den 30 april 1995 eller tidigare. 
Dessa arrangemang för Bulgariens skulder torde hjälpa upp landets 
betalningsbalansproblem, och därigenom öka dess attraktionskraft för utländska 
investerare och åter ge tillgång till internationella finansmarknader. I slutet av 1994 
utgjorde utlandsskulden 117 % av BNP (jämfört med 144 % 1992), och 
skuldtjänstkvoten inklusive amorteringar hade minskat till 19 % (jämfört med 39 % 
1992). 
-34 
D. TJECKIEN 
1. ALLMANEKONOMISKT LAGE 
Efter en stark nedgång under åren 1990-1992 och stagnation under 1993 erfor den 
tjeckiska ekonomin en tillväxt på 2,6 % under 1994, vilket återspeglar en stark 
återhämtning för privatkonsumtion och investeringar. Industriproduktionen steg 
med 2,3 % och arbetslösheten fortsatte minska, och nådde nivån 2,8 % i maj 1995. 
Det mycket gynnsamma sysselsättningsläget förblir unikt bland de länder där 
ekonomin är under omvandling. Indikationer från det första kvartalet 1995 tyder på 
att tillväxten kommer att öka ytterligare. 
Inflationstrycket kunde bringas under kontroll under första halvan av 1994, och 
inflationen sjönk i maj det året till 9,2 %. Därefter har inflationen tenderat att stiga 
till följd av den snabbt växande penningmängden och inhemska konsumtionen. 
Inflationen på årsbasis låg på nivån 10,2 % i maj 1995. 
Penningmängden (M2) växte med 22 % under 1994, vilket vida översteg det 
ursprungliga målet 12 %. Denna stora ökning av tillgången på likvida medel har 
påverkats starkt av det omfattande inflödet av utländskt kapital, ett inflöde som 
tjeckiska centralbanken endast delvis lyckats sterilisera genom operationer på den 
öppna marknaden och genom en höjning av minimikravet på bankernas reserver. 
Vad beträffar finanspolitiken kan konstateras att 1994 års budget slutade med ett 
överskott på 11,2 miljarder CK (ca 336 miljoner dollar), och parlamentet har röstat 
för en balanserad budget för 1995. 
Vad beträffar strukturreformer slutfördes i november 1994 en andra våg av 
storskalig kupongprivatisering, omfattande tillgångar i 861 företag med ett 
bokföringsvärde av sammanlagt 155 miljarder CK (motsvarande 4,7 miljarder 
dollar). Man uppskattar att omkring 80 % av produktionskapaciteten i ekonomin nu 
är i privat ägo. 
2. BETALNINGSBALANS 
Mot bakgrund av den allt starkare ökningen av den inhemska efterfrågan, den 
tjeckiska valutans appreciering i reala termer och de handelshinder som rests av 
Slovakien förvandlades ett överskott på 115 miljoner dollar (0,5 % av BNP) 1993 
till ett litet underskott (16 miljoner dollar) 1994. Underskottet har fortsatt växa 
under det första kvartalet 1995 och förväntas nå 1,5-2 % av BNP för hela året. 
Bakom den jämvikt i bytesbalansen som uppnåddes för 1994 gömmer sig ett mycket 
kraftigt underskott i handelsbalansen (865 miljoner dollar), vilken vägs upp av ett 
överskott på 766 miljoner dollar i tjänstebalansen (till stor del bestående av 
inkomster från turism och transporter) och ett överskott i transfereingsnettot. 
35 
Försämringen av den bilaterala bytesbalansen gentemot Slovakien har kommit 
Tjeckien att konstant överskrida det kredittak på 130 miljoner ecu som fastlagts 
inom ramen för det tjeckisk-slovakiska clearingsystemet. Efter den tjeckiska 
regeringens officiella begäran därom förväntas detta clearingsystem avskaffas i 
oktober 1995. 
Nettoinflödet av utländska direktinvesteringar mattades av väsentligt under 1993 
(552 miljoner dollar jämfört med 983 miljoner dollar under 1992), men återhämtade 
sig delvis under 1994 (749 miljoner dollar). Inflödet till den tjeckiska ekonomin av 
annat utländskt kapital har dock ökat sedan tredje kvartalet 1993. 
Bruttoportfölj investeringarna (huvudsakligen i stamaktier vid Prags fondbörs samt 
utländsk investering i tjeckiska utgivningar av internationella obligationer) nådde 
1994 upp till 901 miljoner dollar, och tjeckiska företag lånade upp 1378 miljoner 
dollar utomlands i finansiella krediter. Tjeckiska banker har också lånat ut stora 
belopp från bankkonsortier på den internationella marknaden. Tjeckiens tillgång till 
de internationella kapitalmarknaderna har förbättrats genom landets allt bättre 
kreditvärdighet; i juni 1994 flyttade Moody's åter upp Tjeckien, nu från Baa3 till 
Baa2, och i juli samma år flyttade S & P upp landet från BBB till BBB-f. 
Kombinationen av en sund bytesbalans och starkt kapitalinflöde har pressat den 
nominella växelkursen uppåt och resulterat i en kraftig tillväxt i den offentliga 
valutareserven, vilken i slutet av april 1995 uppgår till motsvarande 8,6 miljarder 
dollar (eller ca 7 månaders import), vilket kan jämföras med 0,7 miljarder dollar i 
slutet av 1992. I syfte att uppväga eller begränsa delar av valutainflödet har 
myndigheterna återbetalat alla återstående IMF-lån (totalt 1,1 miljard dollar) före 
tidsplanen, utarbetat ett förslag till en valutalagstiftning -i förslaget ingår ett gradvis 
införande av full konvertibilitet för den tjeckiska kronan - och infört (i slutet av juni 
1995) ett tak för de kortfristiga utlandslån som tjeckiska banker får ta. Tjeckiska 
centralbanken överväger också några möjligheter att öka flexibiliteten i 
valutapolitiken, bland annat att utvidga det band inom vilket den tjeckiska kronan 
tillåts fluktuera i förhållande till D-mark/dollar, revalvera kronkursen centralt eller 
övergå till en flytande växelkurs. 
3. UTLANDSSKULD 
Trots den starka tillväxten i lån i konvertibel valuta som konstaterades 1993 och 
1994, och som främst var kopplad till tjeckiska företags och bankers 
utlandsupplåning, är Tjeckiens utlandsskuld fortfarande låg. Den totala summan av 
lån i konvertibel valuta ökade från 6,9 miljarder dollar i slutet av 1992 till 10,3 
miljarder i slutet av 1994, men utlandsskuldens andel av BNP var fortfarande 
måttliga 29 %. Skuldtjänstkvoten inklusive amorteringar har stigit mellan 1992 och 
1994, men var fortfarande såpass blygsam som 13 % 1994. Prognoserna för dessa 
indikatorer under 1995 och 1996 pekar på ytterligare försiktiga ökningar. 
36-
E. ESTLAND 
1. ALLMANEKONOMISKT LAGE 
Under hösten 1993 började Estlands ekonomi hämta sig efter en 
konjunkturnedgång, och BNP steg med 4 % under 1994 trots den svåra torka som 
drabbade jordbruksproduktionen. Sedan 1993 svarar tjänstesektorn för mer än halva 
BNP. Tillväxten är främst beroende av den privata sektorns utveckling. 
Bestämmelserna från det valutaråd som inrättades 1992 (enligt vilken kronan är 
knuten till D-marken med en fast kurs om 8 mot 1, och den monetära basen 
begränsas av reserven av hårdvaluta och guld i centralbanken) har stabiliserat 
ekonomin på ett framgångsrikt sätt. I slutet av 1993 och början av 1994 ökade dock 
åter inflationstrycket, till följd av högre priser på energi importen. Priserna ökade 
med över 40% under 1994, vilket kraftigt översteg de mål man satt, men de senast 
noterade månatliga prisökningarna i slutet av 1994 och början av 1995 var mer 
måttliga (2,4 % i mars 1995, 1 % i april) men fortfarande nyckfulla. Enligt 
valutarådet får centralbanken inte låna ut till staten, vilket har bidragit till 
budgetdisciplinen. Statens allmänna budget var i jämvikt 1994, jämfört med ett 
underskott på 1,8 % för 1993, till följd av högre inkomster och trots ökade 
offentliga investeringar. I 1995 års budget förutses ett underskott på 1 % av BNP. 
Strukturreformarbetet i Estland har fortgått på ett framgångsrikt sätt. Landet gjorde 
ytterligare framsteg under 1994 vad gäller privatiseringar (80 % av småföretagen 
och minst 258 större statligt ägda företag har nu sålts ut till privata ägare), och 
konkurslagen tillämpades i ett antal fall. Kontrollen över bankerna har förbättrats, 
och efter 1993 års bankkris har en omstrukturering av banksystemet skett. Antalet 
affärsbanker minskade till 21, huvudsakligen genom samgåenden. Estland har 
fortfarande en liberal lagstiftning för utrikeshandel och utländska investeringar. Den 
estniska kronan är helt konvertibel. 
2. BETALNINGSBALANSEN 
Estlands bytesbalanssituation försämrades under 1994. Det faktum att den inhemska 
inflationen överstigit den internationella prisutvecklingen har undergrävt landets 
konkurrenskraft och har, i kombination med en återhämtning i den inhemska 
efterfrågan, lett till ökade importutgifter. Bytesbalansunderskottet, som 1993 stod i 
5,7 % av BNP, kom därför att nå upp till 9 % 1994 (exklusive statliga 
transfereringar). 
IMF:s plan inom ramen för stand by-avtalet kunde fortfarande följas under perioden 
oktober 1993 till mars 1995, och IMF beviljade ett nytt femtonmånaders stand by-
avtal omfattande ett belopp på 14 miljoner SDR (20 miljoner dollar). Inflödet av 
utländska direktinvesteringar var för tredje året i rad betydande (motsvarande ca 
37 
253 miljoner dollar). Den offentliga reserven av utländsk valuta fortsatte växa och 
motsvarade 450 miljoner dollar, eller ca 3 månaders import, i slutet av 1994. 
3. UTLANDSSKULD 
Estland har inte ärvt några skulder från före detta Sovjetunionen. Utlandsskulden 
växte under 1994 från 135 miljoner till ca 170 miljoner dollar (ca 6,5 % av BNP). 
Skuldtjänsten (inklusive amorteringar) gentemot utlandet förblev låg under 1994, 
och utgjorde mindre än 1 % av exporten av varor och tjänster exklusive 
faktorinkomster. En stor del av Estlands utlandsskuld har lånats upp hos 
internationella finansinstitutioner. 
38-
F. UNGERN 
1. ALLMANEKONOMISKT LAGE 
Den ungerska ekonomin återhämtade sig under 1994. BNP i reala termer beräknas 
ha ökat med 2 % och industriproduktionen med 9 %. Arbetslösheten hade sjunkit 
till 10,1 % av arbetskraften under det första kvartalet 1995, efter att som mest ha 
varit uppe i 11,8 % i början av 1993. Man förutspår emellertid att tillväxten 
kommer att mattas av under 1995 till följd av det sparprogram som antogs av 
regeringen i mars 1995 i syfte att reducera landets stora budget- och 
bytesbalansunderskott. 
Sparprogrammet innehåller följande: 1) En tillfällig tilläggsavgift på 8 % skall 
införas på import, inklusive energiråvaror och investeringsvaror, samt vid passiv 
förädling. 2) En devalvering på 8,3 % av forinten och övergång till ett system med 
"crawling peg" och förutbestämda deprecieringar, som skulle leda till en månatlig 
devalvering på 1,9 % under det andra kvartalet 1995 och 1,3 % under andra halvan 
av året. 3) En rad nedskärningar i utgifter samt åtgärder för ökning av inkomsterna, 
t. ex. reformer av välfärdssystemet, nedskärningar i antalet tjänster och reallöner i 
offentliga sektorn, höjd förbrukningsskatt på bilar och effektivisering av 
skattesystemet. 
De finanspolitiska åtgärder som ingår i paketet beräknas uppbringa medel 
motsvarande 3 % av BNP. Trots detta beräknas det samlade underskottet i 
statsbudgeten endast minska från 6,9 % av BNP 1994 till 6 % av BNP 1995. 
Under 1994 ökade konsumentpriserna med drygt 19 %, och den gradvisa 
minskningen av inflationstakten har därmed fortsatt sedan 1992, då inflationen av 
konsumentprisindex vid slutet av året nådde 24,7 %. Den kombinerade effekten av 
den snabbare devalveringen av forinten, tilläggsavgiften på import, höjningen av 
mervärdesskatten och av förbrukningsavgifter knutna till boendet torde förmodligen 
pressa upp inflationen mot 28-30 % 1995. Inflationen på årsbasis låg på 30,8 % i 
maj 1995. Efter fyra års tillbakagång ökade till sist reallönerna med 8 % under 
1994, men de första månaderna under 1995 visar åter på en minskning. 
Meningsskiljaktigheter inom den koalitionsregering som tillträdde i juli 1994 ledde 
inledningsvis till en låsning i privatiseringsprocessen. Även om man gav en ny 
impuls till fortsatta privatiseringar har få företag sålts ut till dags dato. Regeringen 
torde därmed knappast komma att uppnå det högt satta målet 150 miljarder forinter 
(eller 3 % av BNP) i inkomster från privatiseringar. Huvuddelen av dessa inkomster 
skulle komma från utförsäljningen av ett antal större företag inom energi-, 
telekommunikations- och banksektorerna (den sistnämnda i mindre utsträckning). 
39 
2. BETALNINGSBALANS 
Bytesbalansunderskottet för 1994 uppgick till 3,9 miljarder dollar (9,5 % av BNP), 
och ingen utjämning kunde konstateras under det första kvartalet 1995. 
Myndigheterna förutspår emellertid att "stabiliseringspaketet" kommer att leda till 
en minskning av bytesbalansunderskottet till ca 2,5 miljarder dollar, eller 6 % av 
BNP under 1995. 
De utländska direktinvesteringarna minskade från 2,3 miljarder dollar 1993 till 1,1 
miljarder 1994. Myndigheterna hoppas att det planerade påskyndandet av pri-
vatiseringsprocessen, vilket till stor del torde bygga på försäljning av företag till 
utländska investerare, skall öka inflödet av utländska investeringar till ca 2,5 
miljarder dollar. Till följd av det försenade genomförandet av denna 
privatiseringsprocess torde dock knappast de utländska investeringarna nå ens i 
närheten av denna siffra. Detta innebär att det valutainflöde som inte ger upphov till 
skuldsättning kommer att vara otillräckligt för att väga upp underskottet i 
bytesbalansen, och utlandsskulden kommer åter att öka, såväl brutto som netto. 
Trots det stora underskottet i bytesbalansen, avmattningen av utländska 
investeringar och stora återbetalningar av lån höll sig den offentliga valutareserven 
kvar på en relativt hög nivå under 1994, och uppgick till 6,8 miljarder dollar i 
slutet av februari 1995 (motsvarande 7 månaders import). Detta har främst sin 
förklaring i de betydande lån som ungerska banker och företag tagit upp utomlands 
och ungerska centralbankens upplåning på den internationella kapitalmarknaden. 
Under de första fem månaderna av 1995 lyckades ungerska centralbanken sälja 
internationella obligationer till ett värde av 1 miljard dollar, trots den stigande oron 
vad beträffar Ungerns ekonomiska framtidsutsikter. 
Det artonmånaders stand by-avtal som IMF beviljade Ungern i september 1993 har 
avbrutits, till följd av avvikelser från en rad av de mål som anges i IMF:s plan. 
Regeringens åtstramningspaket och en förmodat stram budget för 1996 torde dock 
göra det möjligt att återuppta stand by-avtalet i slutet av 1995. 
3. UTLANDSSKULD 
Eftersom bytesbalansunderskottet kraftigt har överstigit nettoinflödet av utländska 
direktinvesteringar sedan 1993 har utlandsskulden vuxit snabbt, såväl netto som 
brutto, och därtill från en nivå som redan från början var hög. Utlandsskulden i 
konvertibla valutor har stigit från 21,5 miljarder dollar i slutet av 1992 till 31,7 
miljarder (77 % av BNP) i slutet av mars 1995. Nettoutlandsskulden steg från 13,1 
miljarder dollar till 21,4 miljarder under samma period. Andelen medel- och 
långfristiga lån låg praktiskt taget stilla på ca 91 %, efter att dessförinnan ha stigit 
under några år. 
-40-
Den totala skuldtjänsten inklusive amorteringar har ökat konstant sedan 1992, och 
nådde 1994 en nivå på ca 61 % av exporten av varor och tjänster exklusive 
faktorinkomster (jämfört med 35 % 1991). De förhandsbetalningar som gjordes av 
ungerska centralbanken under 1994 har på ett betydande sätt minskat den ansamling 
av återbetalningar som stod att vänta under 1995-96. Återbetalningarna under de 
åren beräknas nu komma att uppgå till 3,4 miljarder dollar. 
-41 
G. ISRAEL 
1. ALLMANEKONOMISKT LAGE 
Den årliga BNP-tillväxten mattades av till ca 5,5 % under andra halvan av 1994, 
och 2,6 % under första kvartalet 1995.Den officiella prognosen för 1995 har sänkts 
till 4 %. Arbetslösheten fortsatte sjunka, från 9 % 1993 till 7,8 % 1994, efter det 
att den våg av invandring från Östeuropa och före detta Sovjetunionen som ägde 
rum under 90-talets början ebbat ut, och då upprepade stängningar av gränserna till 
de ockuperade områdena lett till att palestinska arbetare i allt högre grad ersatts av 
invandrade. 
Inflationstakten ökade betydligt under det sista kvartalet 1994, och nådde 14,5 % 
(mätt på de tolv senaste månaderna), men har på sistone minskat något - den låg på 
10,8 % i maj 1995. Den underliggande inflationen, som hålls uppe av en mycket 
stark efterfrågan i konsumentledet och höjda reallöner för anställda i den offentliga 
sektorn, förblir dock på en hög nivå. Myndigheterna håller emellertid fast vid det 
intervall för inflationen som tidigare angetts, dvs. 8-11 % vid slutet av 1995. 
Inflations differensen jämnades inte helt ut av den nominella deprecieringen av 
shekeln. Den reala växelkursen pressades därmed uppåt och bytesbalansunderskottet 
översteg 3 miljarder dollar i slutet av 1994. Trycket mot shekeln går därför nu i 
nedåtgående riktning, och den israeliska centralbanken har därför lämnat den 
tidigare linjen med successivt sänkta räntor. Den viktigaste styrräntan var 13,5 % i 
slutet av maj 1995. 
Det statliga budgetunderskottet minskade ytterligare, från 2,5 % av BNP 1993 till 
2 % 1994, till följd av åtstramningar i bostadsprogrammet och andra subventioner 
till invandrare, inklusive arbetslöshetsstöd, samt skattehöjningar, i synnerhet på 
inkomst av kapital. Inkomster av privatiseringar uppgick till 700 miljoner dollar 
1994 och förutses stiga till 1,5 miljarder dollar 1995, trots att 
privatiseringsprocessen stannat av något. 
2. BETALNINGSBALANS 
Handelsbalansens utveckling den senaste tiden ger anledning till viss oro. 
Exporttillväxten var fortfarande stor, och uppmätte 11 % för de senaste fem 
månaderna under 1995, jämfört med 10,4 % under 1994. Importen har emellertid 
vuxit än mer, med ca 15,6 % under samma period (mätt på dollarvärdet). Det 
kumulativa handelsbalansunderskottet uppgick till 4,3 miljarder dollar, vilket kan 
jämföras med 3,5 miljarder under motsvarande period föregående år. 
Kapitalinflödet har gått i höjden under första kvartalet 1995 då det nådde 2,6 
miljarder dollar, jämfört med 2,3 miljarder för hela det föregående året, såsom 
-42 
effekt av det allt större gapet mellan den inhemska räntan och räntan på den 
internationella kapitalmarknaden. Kapitalinflödet har också ökat inflationstrycket. 
Den israeliska centralbanken håller fast vid den valutaordning med en annonserad 
årlig måldepreciering ("crawling peg") på 6 %. Det spelrum som tillåts runt den 
växelkurs man satt som mål förstorades nyligen till 7 %. De officiella 
valutareserverna nådde den tillfredsställande nivån 6,7 miljarder dollar i slutet av 
1994, växte ytterligare till drygt 8 miljarder dollar (eller 3,5 månaders import) 
under första kvartalet 1995 och ökar fortfarande till följd av det kraftiga 
kapitalinflödet. 
3. UTLANDSSKULD 
De garantier på 10 miljarder dollar som landet mottog från USA 1992 har 
möjliggjort medel- och långsiktiga krediter för investeringsprojekt. I slutet av 1994 
hade 4,4 miljarder använts, främst av regeringen samt av några företag inom den 
offentliga sektorn, vilket gjort det möjligt för dessa att etablera sig på den 
internationella marknaden. Huvuddelen av medlen har gått till ett stärkande av 
israeliska nationalbankens valutareserv. Dock har låntagare inom den privata 
sektorn funnit dess krediter alltför dyra, då räntorna legat kring 7,3 % på 30 år 
medan de kortfristiga räntorna på lån i dollar legat kring 5 %. 
Israel är klassificerat i BBB+ på den internationella kapitalmarknaden, vilket bör ge 
landet tillgång till marknaden utan att garantier krävs. Sannolikt kommer regeringen 
att meddela sin avsikt att ge ut obligationer under andra halvan av 1995, i syfte att 
finansiera sitt budgetunderskott och sätta sin ställning på den internationella 
kapitalmarknaden på prov. 
43 
H.LETTLAND 
1. ALLMANEKONOMISKT LAGE 
Lettland är på väg ut ur den kraftiga lågkonjunktur som under perioden 1991-1993 
ledde till ett BNP-fall på 45%. 1994 uppvisades en beskedlig tillväxt på 2%, en 
siffra som bl.a. pressades nedåt av den kraftiga torkan i regionen. Arbetslösheten är 
redan hög, och uppmättes vid utgången av 1994 till 7%, vilket är ett av de högsta 
värdena bland länderna i före detta Sovjetunionen. 
Den lettiska valutan (lat) infördes 1993 med en flytande växelkurs, men 
myndigheterna har trots detta lyckats hålla kursen stabil, med en informell koppling 
till SDR. 1994 stramade regeringen åt valutapolitiken ytterligare genom att begränsa 
tillväxten i penningmängden i vidare bemärkelse till 48 %. Inflationen, som 1992 
var på hyperinflationsnivå, har därigenom minskat ytterligare, och uppmättes till 26 
%i slutet av 1994 jämfört med 35 % i slutet av 1993. 
1994 överskred statens budgetunderskott inte det ursprungliga målet 2% av BNP. 
Det totala underskottet (inkl. statens nettoutlåning), som utgjorde ca 4% av BNP, 
finansierades huvudsakligen genom lån i utlandet. För 1995 förutses en större 
ökning av såväl offentliga utgifter (särskilt för sociala förmåner) som inkomster, 
och man förväntar sig ett ungefär motsvarande underskott (1,7% av BNP). Däri har 
man dock inte räknat in offentliga investeringar som finansierats genom lån i 
utlandet. Större delen av underskottet torde komma att finansieras genom utgivning 
av statsskuldsväxlar. 
Strukturreformerna fortsatte under 1994. Den "statsegendomsfond" som ansvarar 
för offentliga tillgångar, inledde sin verksamhet i september. 
Privatiseringsprocessen,som startade långsamt under 1992-93, tog bättre fart i 
november 1994, då regeringen lagt ut ett bud internationellt om försäljning till 
högstbjudande av 45 medelstora och stora företag. Privatiseringsorganet fungerar nu 
fullt ut, och har för avsikt att privatisera 50 företag per år genom försäljning till 
högstbjudande under 1995 och 1996. Den finansiella sektorn skakades i början av 
1995 på grund av den kris som drabbade Lettlands viktigaste affärsbank, Baltija 
Bank, vilken fick staten att garantera inlåningen i banken.Ytterligare två viktiga 
banker, Universal Bank of Latvia (UBL) och Latvian Savings Bank, som deltar i 
omstruktureringsprocessen, har fått sina portföljer stärkta, och vad gäller UBL 
förväntas banken vara klar för privatisering i slutet av 1995. Genom den nya 
utrikeshandelslagstiftning som antogs i september i fjol infördes en schablonmässig 
värdetull på import, med undantag för ett mindre antal varor (huvudsakligen 
jordbruksprodukter och bilar). Frihandelsavtalet med Europeiska unionen trädde i 
kraft den 1 januari 1995. 
-44-
2. BETALNINGSBALANS 
Lettlands bytesbalans, som visade ett kraftigt överskott 1993, var negativ 1994 
(- 160 miljoner dollar exkl. statliga transfereringar, dvs. 4,6 % av BNP), 
huvudsakligen på grund av att importen växte medan exporten minskade. Orsaken 
till detta är den kraftigt stigande ekonomiska aktiviteten, vilken fört med sig en 
betydande investeringsrelaterad import. 
Stora offentliga transfereringar, utländska direktinvesteringar (150 miljoner dollar) 
« och utbetalningar från internationella finansinstitutioner har bidragit till 
finansieringen av underskottet. Lettlands reserver av hårdvaluta fortsatte växa under 
1994 och belöpte sig till 620 miljoner dollar vid årets slut, vilket motsvarar ca 5 
månaders import. Utländska direktinvesteringar rapporteras ha ökat ytterligare i 
början av 1995. På grund av den nuvarande bankkrisen i Lettland kan emellertid 
kapitalinflödet komma att falla väsentligt under de kommande månaderna. 
I april 1995 förlängde IMF stand by-avtalet med ytterligare 13 månader och gav 
därmed uttryck för sitt stöd för myndigheternas politik. Lettland förväntas dock inte 
utnyttja dessa möjligheter (ca 44 miljoner dollar), såvida inte dess reserv av 
utländsk valuta minskar betydligt. 
3. UTLANDSSKULD 
Lettland har inte tagit över någon utlandsskuld från det forna Sovjetunionen. Dess 
skuld är alltså av senare datum. Under 1994 steg utlandsskulden från 240 miljoner 
dollar till 370 miljoner dollar, eller 11% av BNP. Skuldtjänstkvoten inklusive 
amorteringar är fortfarande måttlig (5%). Mer än 50 % av Lettlands utlandsskuld 
består av lån från internationella finansinstitutioner. 
45 
I. LITAUEN 
1. ALLMANEKONOMISKT LAGE 
Efter ett kraftigt fall på ca 55% under perioden 1989-1993 stabiliserades Litauens 
BNP 1994, då tillväxten uppskattades till 2%. Arbetslösheten, som beräknades 
utgöra 2 % av arbetskraften, har stigit betydligt under första delen av 1995. 
Inflationen, som nådde hyperinflationsnivå under 1992, sjönk under 1993 och 1994. 
Ett viktigt steg i processen för att stabilisera ekonomin var det valutarådssystem som 
infördes den 1 april 1994, enligt vilken centralbanken inte längre får låna ut till 
staten samt att penningmängden inte får överstiga marknadsvärdet på litauiska 
centralbankens reserv av guld och hårdvaluta. Valutan litas knöts till dollarn till 
kursen 4 LTL=1 USD. Tillväxten i penningmängden minskade under 1994. Under 
månaderna efter det att valutarådssystemet infördes föll inflationen till under 3 % 
per månad, och det statliga budgetunderskottet minskade betydligt. 
Konsumentpriserna steg totalt med 45 % under 1994 (räknat från december till 
december). 
I början av 1994 vidtog regeringen ett antal besparingar i budgeten, bland annat 
skar med successivt ner de offentliga subventionerna, vilka utgjorde 1 % av BNP 
1994 (jämfört med 5,5 % 1991). Inkomsterna steg under andra halvåret och 
underskottet slutade på måttliga 3 % av BNP. Målet vad gäller underskottet för 
1995 och 1996 är 1,5 % respektive 2 % av BNP. Regeringen har antagit ett treårigt 
makroekonomiskt program för perioden oktober 1994 till september 1997. 
Programmet omfattar en stram budgetpolitik i enlighet med den gällande 
valutarådsordningen och upprätthållande av takten i strukturreformarbetet. 
Också vad gäller strukturreformer har framsteg gjorts. Fri prissättning är så gott 
som genomförd, och de enda exemplen på styrd prissättning är vissa 
monopolsituationer. Regeringen har också fortsatt sina åtgärder för privatisering och 
restitution. I september 1994 var 76 % av företagen förberedda för privatisering och 
30 % av statens tillgångar hade privatiserats genom kuponger, teckningsrätter för 
allmänheten och auktioner. I december antogs en ny centralbankslag, och i början 
av 1995 en lag om affärsbanker. Omstruktureringen av företagen går emellertid 
långsamt, och man har skjutit upp konkurslagens ikraftträdande tills de domstolar 
som krävs för att tillämpa den är inrättade. 
2. BETALNINGSBALANS 
Västs andel av Litauens utrikeshandel fortsätter att växa. 1994 gick ca 50% av 
landets export till marknader i väst, och den 1 januari 1995 trädde frihandelsavtalet 
med Europeiska unionen i kraft. Fram till och med 1992 visade handelsbalansen ett 
överskott, men 1993 och 1994 vändes detta i underskott (det senare året 
46 
motsvarande 200 miljoner dollar) på grund av den starka ökningen av 
energiimporten från Ryssland, där priserna nu ligger tätt under 
världsmarknadspriserna. Energiimporten utgör ca 50 % av Litauens import. 
Bytesbalansen för 1994 visade därför enligt landets 
egna uppgifter ett underskott på 90 miljoner dollar (1,6 % av BNP), vilket dock 
uppvägdes av ett stort inflöde av privat kapital. Efter att regeringen under hösten 
antog sitt treårsprogram, beviljade IMF i oktober en utvidgad facilitet på 134,55 
miljoner SDR (ca 200 miljoner dollar). Därmed torde Litauen vara i stånd att bygga 
upp de nödvändiga reserverna och finansiera huvuddelen av den energi- och 
investeringsrelaterade importen. 
Tillväxttendensen förväntas förbli stark, och den investeringsrelaterade importen 
torde stiga betydligt. Detta torde leda till ett konstant underskott i bytesbalansen 
under de närmaste fem åren, och landet kommer att vara starkt beroende av 
tillförsel av privat kapital och stöd från internationella finansinstitutioner. 
3. UTLANDSSKULD 
Litauen har inte övertagit några skulder från före detta Sovjetunionen. Under 1994 
ökade skuldsättningen till utlandet med nästan 200 miljoner dollar, och nådde 
därmed upp till beloppet 530 miljoner. Utlandsskuldens andel av BNP är emellertid 
beskedlig (10 %), vilket också gäller förhållandet mellan betalningar på utlandslån 
och export (ca 1%). 
-47 
J. MOLDAVIEN 
1. ALLMANEKONOMISKT LAGE 
Moldaviens BNP i fasta priser minskade med ca 22 % under 1994, vilket inte 
endast beror på de ständiga störningarna i produktionen och handeln till följd av 
centralplaneringens sammanbrott, utan även på ogynnsamma väderförhållanden. 
Industriproduktionen har under 1995 förblivit på en mycket låg nivå. Däremot 
förväntas jordbruksproduktionen återhämta sig från den låga nivån 1994, och BNP 
borde därför stiga något under senare delen av 1995. Den officiella arbetslösheten 
är fortfarande låg (ca 2 % i början av 1995), men ca 17 % av arbetskraften är 
långtidspermitterad utan lön. 
Inflationen minskade kraftigt 1994: den årliga inflationen beräknad på 
konsumentprisindex minskade från 788,5 % 1993 till 329,6 % 1994, och under det 
senare året minskade den genomsnittliga inflationen på kvartalsbasis från 83 % det 
första kvartalet till ca 9 % det fjärde kvartalet. I början av 1995 konstaterades ett 
visst inflationstryck, vilket centralbanken bemötte genom en åtstramning av 
kreditgivningen. I mars var inflationen på månadsbasis 0,7 %, jämfört med 2,9 % i 
januari och 2,3 % i februari. 
Budgetunderskottet kunde hållas nere på 8 % av BNP under 1994, även om såväl 
den reala produktionen som inflationen minskade mer än väntat. På grund av det 
strikta kontrollsystemet för utgifter i likvida medel har emellertid innestående 
utbetalningar stigit med 1,5 % av BNP, bland annat för löner. Under första 
kvartalet 1995 vidtogs omfattande åtgärder för att driva in återstående skatter för 
1994, vilka användes för att täcka resterande utgifter från 1994. Trots stränga 
kontroller av de offentliga utgifterna växte de innestående utgifterna kontinuerligt 
under de första månaderna av 1995.1 slutet av mars utgjorde den offentliga sektorns 
löneskulder (både på statlig och kommunal nivå) 1,3 % av BNP på kvartalsbasis. 
Strukturreformerna har inte varit lika framgångsrika som stabiliseringen på 
finansområdet, även om en rad viktiga åtgärder vidtogs under första kvartalet 1995. 
Privatiseringsprocessen går till exempel inte så snabbt som tidigare, vilket bland 
annat beror på företagens avvaktande hållning inför 1995-96 års 
privatiseringsprogram, vilket till sist antogs av parlamentet i mars 1995. 
Omstruktureringen av företagen har skett med större framgång. Tre stora statliga 
företag har upplösts och ändringar har gjorts i konkurslagstiftningen. 
2. BETALNINGSBALANS 
Betalningsbalansen utsattes för hårt tryck även under 1994, särskilt på grund av 
höjda priser på energiimporten och till följd av naturkatastrofer. Bytesbalansen visar 
enligt preliminära uppgifter ett underskott på 9,6 % av BNP (183 miljoner dollar). 
48-
Såväl export som import befann sig på en låg nivå under 1994. Exporten har 
påverkats negativt av fortlöpande ekonomiska nedskärningar hos Moldaviens 
viktigaste handelspartners samt av stigande transportkostnader, medan importen 
bromsats av de långsamma betalningarna av bistånd från utlandet och av den 
dramatiska minskningen av den inhemska efterfrågan. Första kvartalet 1995 visade 
bytesbalansen ett underskott på 53 miljoner dollar. Detta förhållandevis gynnsamma 
läge kan förklaras av den kraftigt ökade exporten till länder utanför före detta 
Sovjetunionen (75 miljoner dollar, jämfört med 27 miljoner under samma period 
1993). 
Preliminära uppgifter rörande kapitalbalansen visar på ett överskott på ca 300 
miljoner dollar 1994, vilket kan jämföras med ett överskott på 117 miljoner dollar 
1993. Direktinvesteringarna, som beräknas till 23 miljoner dollar, förblev alltså på 
en mycket låg nivå under 1994. Medel- och långfristiga lån utgjorde den största 
delen av kapitalinflödet, och motsvarade 163 miljoner dollar under 1994. Eftersom 
biståndsbetalningama från utlandet tog fart i slutet av året nådde centralbankens 
bruttoreserver i slutet av 1994 upp till en nivå som motsvarar 3 månaders import 
(jämfört med 1,4 månader vid utgången av 1993), och de låg kvar på den nivån i 
slutet av mars 1995. 
3. UTLANDSSKULD 
Moldavien har slutit avtalet om en nollösning med Ryska federationen och belastas 
därför inte av det forna Sovjetunionens skulder. Landets totala utlandsskuld 
beräknades till 343 miljoner dollar vid utgången av 1994 (eller ca 26 % av BNP), 
och långivarna är huvudsakligen Ryssland, IMF och Världsbanken. Skulden kan 
jämföras med 1993 års totala skuld på 168 miljoner dollar (eller 23 % av BNP). 
Förhållandet mellan räntor på utlandslån och export uppges ha stigit från ca 1 % 
1993 till ca 2 % 1994, och den förväntas stiga ända upp mot 12-15 % under 1995. 
49 
K. RUMÄNIEN 
1. ALLMÄNEKONOMISKT LÄGE 
Den ekonomiska tillväxten i Rumänien fortsatte långsamt sin återhämtning, vilken 
främst genererades av exporten, som Ökat sedan landets valuta deprecierades kraftigt 
i början av 1994. BNP-tillväxten i fasta priser uppskattades till 3 % 1994, och 
förväntas stiga under 1995. Konsumentförtroendet var fortfarande svagt och 
hushållen prioriterade sparande, vilket fört med sig att sparandet fortsätter stiga 
kraftigt. Inflationen på årsbasis minskade från nästan 300 % i början av 1994 till 
under 50 % i mitten 1995. 
Budgetunderskottet var fortfarande under kontroll 1994, då det utgjorde 4,4 % av 
BNP, och förväntas sjunka ytterligare under 1995. På grund av en stramare 
penningpolitik och den nu positiva realräntan steg förtroendet för valutan leu 1994, 
och hushållens sparande stimulerades. 
1994 gjordes valutan flytande och en marknad för handel med utländsk valuta 
mellan banker infördes. I slutet av 1994 och i början av 1995 uppstod en kraftig 
skillnad mellan den officiella växelkursen och den som gavs vid privata 
växlingskontor, vilket tydde på att full öppenhet inte rådde på valutamarknaden. 
Vad gäller strukturreformer har framstegen varit små. Myndigheterna har försökt 
ålägga de statliga förlustföretag som ligger efter med stora betalningar 
budgetdisciplin, men de innestående utgifterna fortsätter att stiga, och motsvarade i 
slutet av 1994 ca 14 % av BNP. Parlamentet antog först i mars 1995 den 
konkurslag som för länge sedan borde ha antagits och som är ett viktigt steg i 
övergången till marknadsekonomi. Även privatiseringen av statligt ägda företag går 
långsamt. I mitten av 1995, då tre år gått efter att privatiseringslagen antogs, har 
ännu endast ca 1000 av de närmare 6300 statligt ägda företagen övergått helt i 
privat ägo. Det krävdes nästan ett år för att få ett nytt program för massprivatisering 
godkänt i parlamentet. 
2. BETALNINGSBALANS 
Underskottet i bytesbalansen har minskat kraftigt, från 1,2 miljarder dollar 1993 till 
0,3 miljarder dollar 1994. Detta kan hänföras till de stora framstegen vad gäller 
exporten (+23 % räknat i dollar), huvudsakligen till följd av valutans devalvering i 
början av 1994. Kraftiga betalningssvårigheter och svag tillväxt i konsumtionen på 
hemmamarknanden drev därtill företagen att sälja på export, där snabbare 
betalningar kunde förväntas. Importen ökade däremot bara med 5 %. Mot slutet av 
1994 hamnade bytesbalansen åter under tryck, till följd av bland annat 
säsongsbundna utgifter som energiimport under vintern. Det associationsavtal med 
-50 
EU som bereder Rumänien tillgång till EU-marknaden trädde i kraft den 1 februari 
1995. 
Kapitalbalansen, som steg från plus 14 miljoner dollar 1993 till plus 414 miljoner 
1994, påvisade en ökning av privata direkt- och portföljinvesteringar. Trots denna 
ökning är inflödet av utländska direktinvesteringar fortfarande mycket blygsamt 
uttryckt i procent av BNP. Även om ett minskat betalningsinflöde av statliga lån 
konstaterats, är detta fortfarande den viktigaste källan till extern finansiering. 
Centralbankens reserver av utländsk valuta var nästan uttömda i början av 1994, 
men hade i mitten av oktober samma år stigit till 620 miljoner dollar (1,2 månaders 
import). Till följd av att valutakursdifferenser åter uppstått, och eftersom 
myndigheterna uppenbarligen vill hålla den officiella kursen under 
marknadsclearingvärdet, sålde centralbanken ut en del av sina reserver. Den föll till 
407 miljarder dollar, då centralbanken i februari 1995 åter började köpa utländsk 
valuta. Från januari till december 1994 steg bankernas totala behållning av utländsk 
valuta från 0,9 miljarder till 2 miljarder dollar. 
3. UTLANDSSKULD 
Den totala utlandsskulden steg snabbt från praktiskt taget noll 1989 till 4,7 miljarder 
dollar, eller 16 % av BNP, i slutet av 1994, och betalningar på utlandsskulden 
utgjorde ca 6 % av de löpande inkomsterna. Denna andel beräknas stiga upp mot 
20 % fram till 1999. Trots denna snabba ökning befinner sig fortfarande både 
skuldkvoten och skuldtjänstkvoten inklusive amorteringar på en relativt låg nivå. 
Rumänien lyckades nyligen uppbringa 150 miljoner dollar på de internationella 
finansmarknaderna till en ränta på ca 275 räntepunkter över Libor i syfte att stärka 
centralbankens reserver. Ytterligare transaktioner av detta slag väntas under 1995. 
-51 
L. RYSSLAND 
1. ALLMÄNEKONOMISKT LAGE 
Efter några år av misslyckade stabiliseringsåtgärder kvarstod en stor osäkerhet om 
Rysslands ekonomiska politik ännu i början av 1995. Den senaste tidens utveckling, 
bland annat åtstramningen av den makroekonomiska politiken, antagandet av en 
krisbudget i mars 1995 och överenskommelsen med IMF i april om ett stand by-
avtal påvisar dock att myndigheterna nu har en stark vilja och ett tillräckligt stöd för 
de sedan länge emotsedda stabiliseringsåtgärderna. 
Efter att redan ha krympt dramatiskt under de föregående åren, minskade BNP 1994 
med ytterligare 15 %. Industriproduktionen minskade under 1994 till en nivå som 
låg 45 % under 1991 års nivå, men stabiliserades dock under andra halvan av året. 
Enligt uppgifter från början av 1995 tycks det fortfarande mycket osäkert om den 
tillväxt som man förutsåg i slutet av förra året verkligen kommer att ske, I maj 
noterades för första gången att industriproduktionen stigit på årsbasis jämfört med 
föregående år (+1%). Arbetslösheten steg emellertid till 7,1 % 1994 jämfört med 
5,5% vid utgången av 1993. 
Den nya utvidgade regeringen siktade ursprungligen på ett budgetunderskott på ca 
6,5 % av BNP under 1994. Efter förhållandevis goda resultat under första halvåret 
gick genomförandet av budgeten emellertid överstyr under sommaren till följd av att 
regeringen ökade utgifterna till de norra territorierna och till jordbruket. För året 
som helhet blev budgetunderskottet större än väntat, och slutade på 10 % av BNP. 
På grund av att penningmängden ökade under det tredje kvartalet började inflationen 
åter att stiga i slutet av året då den uppmättes till ca 15 % per månad. Under 1994 
som helhet steg konsumentpriserna med i genomsnitt 10 % per månad (300 % 
räknat från december till december). 
I början av 1995 inleddes åter förhandlingar med IMF om ett stand by-program, 
och budget- och penningpolitiken stramades åt. Under första kvartalet växte den 
monetära basen endast med 1 %, och budgetunderskottet utgjorde ca 3,5 % av 
kvartals-BNP. I 1995 års budget, som antogs i mars, förutses ett underskott på 5,5 
% av BNP. Inflationen har dock minskat i långsammare takt än väntat, och den 
beräknades till 7,9 % i maj, jämfört med 18 % i januari. I april godkände IMF:s 
styrelse ett tolvmånaders stand by-avtal, som syftar till att få ner den månatliga 
inflationen till 1 % under det andra halvåret. Den monetära finansieringen av 
underskottet skall minskas till under 3% av BNP, jämfört med 8 % 1994. IMF och 
myndigheterna har enats om att programmet skall övervakas noggrant på månatlig 
basis. Utvecklingen var i stora drag under kontroll vid den första månatliga 
översynen i april. 
Man är i många avseenden långt framme med strukturreformarbetet i Ryssland. 
Prissättningen är i stort sätt helt avreglerad, och resterande kontroller på området 
52 
skall avlägsnas under 1995, med undantag för vissa klart definierade monopol. Som 
en förutsättning för stand by-avtalet avskaffades i april alla handelshinder. Dessa 
hade tidigare haft en negativ inverkan på oljeexporten.Även privatiseringsprocessen 
är långt framskriden; 85 % av arbetstagarna var privat anställda vid 1994 års slut. 
Processen skall dock påskyndas genom kontantförsäljning av en rad stora företag. 
På andra områden återstår emellertid mycket att göra, bland annat vad gäller 
jordreformer, åtstramning av den finansiella sektorn och uppbyggnad av ett effektivt 
system för social trygghet. 
2. BETALNINGSBALANS 
I Rysslands fall är det svårt att göra en värdering av betalningsbalansen, på grund 
av att de tillgängliga uppgifterna är av låg kvalitet. Det finns till exempel bevis för 
att en betydande kapitalflykt ägt rum ända sedan början av 1990-talet utan att detta 
registrerats. 
1994 noterade Ryssland ett stort överskott i handelsbalansen, vilket beräknas till 12 
miljarder dollar - överskottet 1993 var 14 miljarder dollar. Beloppet kan emellertid 
vara för högt satt, eftersom en del av importen inte registreras därför att man vill 
undgå avgifter. En av de viktigaste förändringarna inom handeln är dess omställning 
mot väst. 1994 svarade industriländerna för 69 % av Rysslands import, jämfört med 
60 % för 1993, medan importen från de tidigare Komekon-länderna stadigt minskat. 
Bytesbalansen visade ett överskott på 2,5 miljarder dollar 1993. 1994 noterades åter 
ett överskott, nu på 3,6 miljarder dollar (1,4 % av BNP). Dock är 
betalningsbalansläget fortfarande mycket besvärligt i Ryssland med tanke på den 
tunga börda i form av skuldbetalningar som landet bär, vilken skulle kräva ett 
överskott på omkring 15 miljarder dollar varje år. Denna situation förväntas bli 
värre i slutet av 1990-talet. Landet kommer därför att vara mycket beroende av 
skuldsanering och av utländska direktinvesteringar - detta för att täcka den privata 
sektorns externa behov - samt av lån från internationella finansinstitutioner. 
Statens nettoreserver steg med 4 miljarder dollar, varav 1,5 miljarder kom från 
utbetalningar inom ramen för IMF:s systemomvandlingsfacilitet. Större delen av de 
medel som omfattas av IMF:s nya stand by-program (6,5 miljarder dollar), vilket 
beviljades i april, skall betalas ut under 1995 (5,2 miljarder) om programmet fortgår 
enligt planerna. 
3. UTLANDSSKULD 
Enligt de avtal som ingåtts med de nya oberoende staterna skall Ryssland vara 
arvtagare till Sovjetunionens tillgångar och skulder. Dessa skulders omfattning utgör 
ett allt större problem för Ryssland, på grund av konjunkturläget och de växande 
innestående utgifterna. Utlandsskulden motsvarade 40 % av BNP 1994 och 
-53 
uppskattades till 119 miljarder dollar. Skuldtjänstens (inklusive amorteringar)andel 
av exporten var 42 %. Den största delen av skulden utgörs av bilaterala statliga lån 
(ca 75 miljarder dollar). En annan stor del har lånats upp av affärsbankerna (ca 30 
miljarder dollar), och en växande andel av skulden utgörs av lån från internationella 
finansinstitutioner (ca 6 miljarder dollar). Den övervägande delen av Rysslands 
skulder härrör från före detta Sovjetunionen (108 miljarder dollar). 
Rysslands oförmåga att återbetala sina skulder har sedan 1992 gett upphov till ett 
antal förhandlingsrundor i Parisklubben. Den 3 juni 1995 ingick Ryssland ett avtal 
med sina långivare inom Parisklubben om en ny omläggning av de lån som förfaller 
till återbetalning under 1995. Det beräknas därmed att skuldtjänsten inklusive 
amorteringar kommer att uppgå till 7,9 miljarder dollar, eller ca 11 % av den 
export som förutses, vilket är ca 1,1 miljarder mer än vad som ursprungligen var 
avsatt för låneåterbetalningar i 1995 års budget. Långivarna inom Parisklubben är 
därtill villiga att under hösten 1995 inleda förhandlingar om mer omfattande 
omläggningar av Rysslands skuld, på så sätt att betalningarna under följande år når 
en mer realistisk nivå. Ett liknande övergripande avtal med Londonklubben 
förväntas före 1995 års utgång. 
54 
M. SLOVAKIEN 
1. ALLMÄNEKONOMISKT LAGE 
Efter fyra års lågkonjunktur fick Slovakien till stånd en kraftfull ekonomisk tillväxt 
under 1994. BNP i fasta priser steg således med 4,8%, och industriproduktionen 
med 6,4 %. Arbetslösheten tycks ha stabiliserats kring 14,5 %. Inflationen, som 
1993 var uppe i 25,1 %, visar en nedåtgående trend sedan 1994, och låg på 11,2 % 
i maj 1995. 
Den minskade inflationen har ledsagats av en stram makroekonomisk politik. Det 
totala underskottet i statsbudgeten minskade från 7,6 % av BNP för 1993 till 2,7 % 
för 1994, och i 1995 års statsbudget förutses ett totalt underskott på ca 3 % av 
BNP. På det penningpolitiska området kan konstateras att banksystemets 
nettotillgångar endast växte med 2 %, jämfört med 11,1 % under 1993. Slovakiens 
centralbank förväntas fortsätta sin återhållsamma penningpolitik under 1995. 
Centralbanken har beslutat att behålla de individuella kredittak för affärsbankerna 
som infördes i februari 1994 fram till slutet av 1995, och har som mål att 
banksystemets nettotillgångar skall stiga med 4,5 % under 1995 och att 
penningmängden M2 skall stiga med 12,3 %. 
Den nya regering som bildades i december 1994 beslutade i juni 1995 att ställa in 
den plan för en kupongprivatisering som infördes av den föregående regeringen. I 
stället för aktier i statliga företag skall de slovaker, ca 3,5 miljoner, som under 
förra året köpte sådana kuponger tilldelas femåriga räntebärande obligationer som 
skall utställas av den statliga egendomsfonden. Vad gäller reformeringen av 
banksektorn trädde strängare och mer detaljerade regler i kraft i mars 1995 vad 
gäller dåliga krediter, och mitten av 1995 förväntas parlamentet anta vissa 
ändringar, vilka skall ge de banker som lägger fram en effektiv 
omstruktureringsplan fullt skatteavdrag för de resurser de avsätter för att täcka 
dåliga krediter under perioden 1995-97. 
2. BETALNINGSBALANS 
Betalningsbalansen har förbättrats väsentligt sedan det andra kvartalet 1994. 
Underskottet på 0,6 miljarder dollar (5,4 % av BNP) 1993 blev 1994 ett överskott 
på 0,7 miljarder (6 % av BNP). Forbättringen i bytesbalansen har varit särskilt 
tydlig gentemot Tjeckien, där den bilaterala balansen 1994 nådde upp i ett överskott 
på 0,8 miljarder dollar. 
Kapitalbalansen har också förbättrats. Sedan mitten av 1994 har ca 295 miljoner 
dollar betalats ut av IMF i makroekonomiskt bistånd (från IMF, lån från 
Världsbanken för ekonomisk återuppbyggnad och från Japan Exim Bank). 
Slovakiens nationalbank utfärdade i juli även obligationer med ett totalt värde av 
55 
250 miljoner dollar på den japanska Samurai-marknaden. De utländska 
direktinvesteringarna steg från 134 miljoner dollar 1993 till 184 miljoner dollar 
1994, men är dock fortfarande beskedlig (1,5 % av BNP). Ett visst kapitalinflöde 
på kort sikt har uppstått till följd av centralbankens strikta styrning av 
banklikviditeten och den slovakiska kronans stabilitet (under första halvåret 1995 
finns vissa förväntningar om att den skall skrivas upp i förhållande till den tjeckiska 
kronan). 
Denna positiva utveckling av bytesbalansen och kapitalbalansen har medfört en 
märkbar ökning av reserverna. Statens reserver av utländsk valuta steg från 415 
miljoner dollar vid 1993 års utgång till 2,2 miljarder dollar (eller 3 månaders 
import) i april 1995. Efter att kronan devalverades med 10 % i juli 1993 har den 
legat stilla i förhållande till en korg av västvalutor. I juli 1994 minskades antalet 
valutor i denna korg från fem till två, nämligen tyska mark och dollar. 
Trots en klart förbättrad situation både vad avser bytesbalans och betalningsbalans 
har de slovakiska myndigheterna beslutat att bibehålla den importavgift som 
infördes i mars 1994 fram till 1996 års utgång. Dock förväntas avgiften sänkas från 
10 % till 7,5 % i slutet av 1995. Den 1 januari 1995 ökades tilldelningen av 
resevaluta. Myndigheterna har för avsikt att göra valutan helt konvertibel vad avser 
bytesbalanstransaktioner från och med den 1 januari 1996, och man avser även 
avreglera vissa kapitalflöden. På den tjeckiska regeringens officiella begäran 
förväntas det tjeckisk-slovakiska clearingsystemet avskaffas under oktober 1995. 
Det amerikanska kreditvärderingsinstitutet Standard & Poor's flyttade i april 1995 
upp Slovakien från BB- till BB+, och i maj 1995 gav Moody's Slovakien rating 
Baa3 vad gäller investeringar. Tillsammans borde allt detta innebära att landets 
tillträde till internationella kapitalmarknader underlättas. 
3. UTLANDSSKULD 
Slovakien övertog en mycket liten del av det sammanhållna Tjeckoslovakiens 
utlandsskuld. Även om skuld- och skuldtjänstkvoter försämrats rör det sig 
fortfarande om förhållandevis små belopp. Utlandsskulden har stigit från 25,7 % av 
BNP vid utgången av 1992 till 31,1 % i utgången av 1994. Skuldtjänsten inklusive 
amorteringar uttryckst som andel av exporten har stigit från 3,3 % 1992 till 8,8 % 
1994. 
56 
N. CENTRALASIATISKA OCH TRANSKAUKASISKA REPUBLIKER 
1. ALLMÄNEKONOMISKT LAGE 
Situationen i de transkaukasiska och asiatiska nya oberoende staterna varierar 
avsevärt staterna emellan. Samtliga tidigare sovjetrepubliker led under 1992-93 av 
försvagningen av de socialistiska strukturerna och av att den inbördes handeln 
mellan dessa stater bröt samman. Nedgången i handeln mellan de nya oberoende 
staterna (troligen ca 20-30 % per år sedan 1992) har fått en förödande effekt på 
produktionen. Upplösningen av rubelområdet ledde under 1993 till en betalningskris 
som ytterligare förvärrade situationen och som ledde till stora innestående 
betalningar företagen emellan. Flera av staterna har fört en osammanhängande 
ekonomisk politik, vilket ytterligare har försvårat konsekvenserna av de yttre 
omvälvningarna. Prisstegringen närmade sig hyperinflationsnivå under 1993. Därtill 
har situationen förvärrats kraftigt av politiska och militära konflikter. 
Redan under 1993 inleddes omfattande ekonomiska reformer i de flesta av de nya 
oberoende staterna. Några av länderna, bland andra Kirgisistan, har redan gjort 
betydande framsteg på vägen mot en marknad sbaserad ekonomi, och man för 
samtidigt en stram finanspolitik. Under 1994 tog reformerna fart i Georgien och 
Arménien. Inflationen, som låg på hyperinflationsnivå i de flesta av länderna under 
1993, minskade generellt sett under 1994. I början av 1995 kunde man också skönja 
en ekonomisk stabilisering i Azerbajdzjan och Tadzjikistan. De flesta av länderna 
lider dock fortfarande av stora underskott i statsbudgeten. 
Kirgisistan och Kazakstan är de länder som kommit längst med stabiliseringen och 
reformerna, och de har redan fått stöd av IMF (hittills i form av ett stand by-avtal i 
Kazakstans fall, och en förstorad strukturanpassningsfacilitet i Kirgisistans fall). 
I Turkmenistan har genomförandet av ett antal viktiga strukturreformer försenats, 
men landet har ändå en relativt stark ställning gentemot omvärlden till följd av sin 
olje- och gasexport. I Tadzjikistan, där reformerna försenats av inbördeskrig och 
politiskt instabila förhållanden, satte man en rad stabiliserande åtgärder i verket i 
början av 1995, och ett nytt reformprogram är för närvarande under utformning. 
Uzbekistan har under 1995 satt ett reformprogram i verket, och fått stöd av IMF i 
form av en systemomvandlingsfacilitet (STF). 
I de transkaukasiska republikerna har inbördeskrig och regionala konflikter lett till 
en kraftigt fallande produktion (ca 70 % från 1991 till 1994) och till att reformer 
försenats. De reformer som påbörjades i Arménien i början av 1994 gav resultat 
redan samma år, och landets BNP steg för första gången sedan 1991. I Georgien 
inleddes reformer i slutet av 1994. Båda länderna fick stöd av IMF i form av 
systemomvandlingsfaciliteter i slutet av 1994, och man förhandlar nu även om 
stand by-avtal. I Azerbajdzjan inleddes stabiliserings- och reformåtgärderna först i 
början av 1995, och man fick då stöd av IMF i form av en 
sysyemomvandlingsfacilitet. Azerbajdzjan har också nyligen ingått avtal med en rad 
57 
internationella oljebolag, vilket förväntas leda till ett ökat inflöde av utländska 
investeringar. 
2. BETALNINGSBALANS 
Vad gäller betalningsbalansen är dessa länders situation mycket ogynnsam, med 
undantag för Turkmenistan och Uzbekistan. För de övriga länderna har stora 
underskott i handelsbalansen gentemot Ryssland och Turkmenistan,främst till följd 
av höga priser på energi och råvaror, lett till en särskilt svår bytesbalanssituation. 
Trovärdigheten vad gäller den finansiella situationen i de flesta av republikerna har 
ytterligare belastats av att de inte besitter några reserver av utländsk valuta, och 
deras underskott i bytesbalansen leder ofta till betalningskriser och uppbyggnad av 
stora innestående utgifter. 
Framtidsutsikterna skiljer sig avsevärt från land till land. Några av staterna har stor 
potential att få in utländsk valuta (Kazakstan, Uzbekistan, Azerbajdzjan), medan 
andra är betydligt mindre utvecklade och mer beroende av hjälp utifrån. Arménien, 
Georgien, Azerbajdzjan, Kirgisistan och Tadzjikistan har redan godkänts som 
mottagare av mycket förmånliga lån från Bretton Woods-institutionerna. 
3. UTLANDSSKULD 
Under 1993 gjordes stora framsteg vad gäller frågan om de nya oberoende staternas 
ställning i förhållande till före detta Sovjetunionens skuld. Parisklubbens avtal med 
Ryssland i april 1993 medförde att avtalen om återbetalning av Sovjetunionens 
skulder ändrades på så sätt att Ryssland i praktiken ensamt skall förvalta skulden. 
Långivarna godtog därmed att det avtal om nollösning som Ryssland ingått med de 
före detta sovjetrepublikerna fritar dessa från återbetalning av före detta 
Sovjetunionens skuld (enligt avtalet tar Ryssland ensamt ansvaret för Sovjetunionens 
skulder samtidigt som man i helhet tar över dess externa tillgångar). 
Bara Kazakstan och ett par andra av de nya staterna har fått lån från väst sedan de 
blev oberoende. Deras huvudsakliga externa långivare är Ryssland och 
Turkmenistan. Skulden utgörs främst av den ryska centralbankens tillgodohavanden 
i de olika staternas centralbanker och av obetalda skulder för energileveranser. 
Ryssland har beviljat ett antal länder bilaterala lån (Arménien, Georgien, 
Uzbekistan, Kirgisistan) och ingått flera avtal om omläggning av lån. De 
innestående utbetalningarna för handeln med de två energiexporterande nya 
oberoende staterna fortsatte dock att stiga under 1994. Turkmenistan ingick i början 
av 1995 omfattande avtal med Ukraina och Georgien om anstånd med sådana 
innestående betalningar. 
Gemenskapen har beviljat alla de nya oberoende staterna omfattande treåriga 
handelskrediter inom ramen för den lånefacilitet på 1250 miljoner ecu som infördes 
58 
1992 för livsmedels- och medicinleveranser. Som redan har konstaterats har flera av 
dessa länder för närvarande stora problem med att hålla tidsfristerna för 
återbetalningen av lånen till gemenskapen. Georgien och Tadzjikistan ligger redan efter 
med betalningen av räntor. Arménien, Georgien och Tadzjikistan har till följd av 
inbördeskrig och regionala konflikter drabbats av en kraftig nedgång i den ekonomiska 
aktiviteten, och har klargjort att bristen på hårdvaluta kan leda svårigheter med 
framtida betalningar. 
59 
O. UKRAINA 
1. ALLMÄNEKONOMISKT LÄGE 
Efter ett produktionsfall på 38 % under perioden 1990-1993 och ett fall på 23 % 
under 1994 planade minskningen ut under första kvartalet 1995,då produktionen låg 
10 % under motsvarande period under föregående år. Industriproduktionen beräknas 
ha stigit något under andra kvartalet. Den officiella arbetslösheten på 0,3% 
avspeglar inte på något sätt det långvariga fallet i produktionen. Internationella 
arbetsorganisationen beräknade under hösten 1994 att 12 % av arbetskraften i 
Ukraina redan är långtidspermitterad utan lön, och uppskattningar av den dolda 
arbetslösheten närmar sig ofta 20 %. 
Efter en period präglad av "stop and go "-politik stramade Ukrainas centralbank 
under hösten 1994 åt penningpolitiken såsom ett led i Ukrainas omfattande 
stabiliserings- och reformprogram, vilket sedan oktober 1994 fått stöd av IMF 
genom en systemomvandlingsfacilitet (STF), och sedan i april 1994 genom ett stand 
by-avtal. Sedan man lättat på tyglarna vad gäller kreditpolitiken under sommaren 
1994 och efter att prissättningen avreglerades under hösten följde en starkt stigande 
inflation. Sedan i november 1994 har den månatliga inflationen dock minskat 
kraftigt från 72 % till 4,6% i maj 1995. Om centralbanken ger efter för det allt 
starkare trycket för ökade kreditmöjligheter för jordbrukssektorn inför hösten torde 
inflationen åter komma att stiga. 
Budgetunderskottet minskade kraftigt under 1993 (det utgjorde 10 % av BNP 
jämfört med 29 % 1992) och myndigheterna lyckades pressa ner det ytterligare 
under 1994 (till 8,6 % av BNP) och begränsa statens monetära finansiering till 5 % 
av BNP det fjärde kvartalet. De viktigaste finanspolitiska åtgärderna vidtogs i form 
av minskade utgifter, bland annat vad gäller stöd till kolgruvor, jordbruk och 
kommunal service. Parlamentet antog i april 1995 förslaget till 1995 års budget, i 
vilken underskottet skall begränsas till 3,3% av BNP. 
Sedan september 1994 har en rad viktiga reformer genomförts. Myndigheterna 
genomförde snabbt en fullständig avreglering av prissättningen, där ett avskaffande 
av vinstmarginalkontrollen ingick, och man höjde de priser som fastställs av den 
statliga förvaltningen. Regeringen tog också en rad initiativ för att begränsa statens 
inflytande. I början av 1995 inledde man genomförandet av det program för 
massprivatisering som utarbetades i slutet av 1994. Systemet med statliga order 
avskaffades den 1 januari 1995, och systemet får nu bara användas i samband med 
statens inköp, vilka definieras snävt och måste ske genom öppet anbudsförfarande. 
Förändringen är särskilt tydlig inom upphandling på jordbruksområdet. Man har 
också vidtagit en rad åtgärder för att avreglera utrikeshandeln och valutamarknaden, 
bland annat genom införandet av en enhetlig valutakurs. För att skydda utsatta 
grupper från anpassningsåtgärdernas verkningar har man infört miniminivåer för 
pensioner och sociala förmåner. 
60 
2. BETALNINGSBALANS 
Eftersom Ukraina är mycket energiberoende och energipriserna sedan 1992 
successivt anpassats till världsmarknadspriserna är betalningsbalansen utsatt för ett 
kontinuerligt tryck. Man beräknar att underskottet i bytesbalansen vuxit ytterligare 
under 1994, och nått upp till 1,6 miljarder dollar (ca 6 % av BNP). Till följd av 
kapitalflykt, begränsade utländska direktinvesteringar och krav på amortering av 
medel- och långfristiga lån som inte ersatts av nya lån samlade Ukraina på sig 
betydande belopp i obetalda skulder under de tre första kvartalen 1994 (sammanlagt 
mer än 2 miljarder dollar). 
Ukraina mottog under hösten 1994 en första delutbetalning (271 miljoner dollar) av 
en systemomvandlingsfacilitet från IMF samt en första delutbetalning om 100 
miljoner dollar av ett återuppbyggnadslån från Världsbanken (totalt 500 miljoner), 
till stöd för betalningsbalansen och stabiliserings- och reformprogrammen. Under 
1994 steg de offentliga reserverna av utländsk valuta från motsvarande 0,2 till 0,6 
månaders import. 
I början av 1995 tycktes Ukrainas betalningsbalanssituation förbättras något, då 
centralbanken samlat något mer utländsk valuta än väntat. Detta syns dock främst 
hänga samman med uppskjutna betalningar för gasleveranser från Ryssland. Under 
1995 kommer situationen som helhet att vara ogynnsam - ett finansieringsbehov på 
ca 3,5 miljarder dollar kommer att återstå efter de internationella 
finansinstitutionernas bidrag (vilka omfattar ca 2 miljarder dollar). Efter en 
omläggning av de återstående betalningarna till Ryssland och Turkmenistan återstår 
fortfarande en brist på ca 900 miljoner dollar som behöver täckas genom 
kompletterande finansiering från Europeiska unionen (ca 285 miljoner dollar) och 
andra långivare på bilateral basis. 
3. UTLANDSSKULD 
Ukrainas utlandsskuld, vilken uppgick till 4,1 miljarder 1993, steg under 1994 till 
7,1 miljarder dollar. Uttryckt i procent av BNP rör det sig om en ökning från 12 % 
till 29 %. De externa skuldtjänstens (inklusive amorteringar) andel av exporten av 
varor och tjänster växte från 1 % till 12 %. I november 1994 ingick Ukraina ett 
avtal med Turkmenistan om annullering av återstående betalningar för gasleveranser 
samt om omläggning av återstående sådana skulder. Ryssland har beviljat en 
omläggning av ukrainska skulder på 2,5 miljarder dollar, inklusive de innestående 
betalningar för gas som byggdes upp under 1994. 
- GA~ 
IIF-3 Länderrisklndikatorer 
Senaste uppdatering 
22/06/95 Land: Algeriet 
Real BNP-tilMxt (%) 
Produktion, fossila bränslen (%) 
Inflationstakt (dec./dec.) 
Växelkurs (dinar/USD) (vid periodens slut) 
Nominell effektiv växelkurs (förändr.Q4/Q4)(- -depreciering) 
Real effektiv växelkurs (förändr. Q4/Q4)(- ^depreciering) 
Offentligt överskott/underskott (i % av BNP) 
Betalningsbalans 
Export av varor och tjänster (mrd USD) 
Bytesbalans (i % av BNP) 
Nettoinflöde av uti. direktinv. (milj. USD) 
( )ffentligareserver av uti. valuta (vid periodens slut) 
i miljarder USD 
i månader av import av varor och tjänster 
Utlandsskuld 
Utlandsskuld 
(i konvertibla valutor, räknat i mrd USD, vid periodens slut) 
medel- och långfristiga (>1 år) 
kortfristiga ( "< 1 år) 
Betalning av lån i konvertibla valutor (mrd USD) 
lånebelopp 
räntor 
Utlandsskuld/BNP (%) 
Utlandsskuld/export av varor och tjänster (%) 
Betalningar på lån/export av varor och tjänster (%) 
Eftersläpande betalningar (lånebelopp och räntor, milj. USD) 
Avtal om minskad skuldbörda och omlägga av lån (mrd USD) 
lMF-avtal 
Typ/nr 
(Datum) 
Löper enl. plan/ej enl. plan 
Landets kreditvärdfghet enligt marknaden - indikatorer 
Moody's valutavärdering på lång sikt (vid periodens slut) 
S & P:s valutavärdering på lång sikt (vid periodens slut) 
Euromoney 
Placering i rangordningen ( 1 ) 
(antal länder) 
The Institutional Investor 
Placering i rangordningen (1) 
(antal länder) 
Kreditbedömning (2) IW 
2,2 
2,6 
28,0 
22,8 
-1,0 
20,7 
-1,3 
12,1 
2,9 
30,0 
1,5 
2,0 
26,3 
25,2 
1,2 
9,1 
6,8 
2,3 
58,6 
215,6 
75,0 
No 
No 
No 
Not rated 
Not rated 
66 
(169) 
Mai' Sep 
53 57 
(119) (126) 
33.1 28.9 I9<M 
-2,0 
-0.6 
16.1 
24,0 
-7,9 
12,8 
-8,7 
10,9 
1,6 
0,0 
1.5 
1.9 
25,4 
24,6 
0,8 
9,1 
7,0 
2,1 
53,4 
240,2 
82,2 
No 
No 
No 
Noi rated 
Not rated 
Mar Sep 
68 79 
(169) (170) 
Mar Sep 
62 69 
(127)(133) 
28.2 27.1 1994 
-0,2 
-2,5 
38,6 
42,9 
-78,6 
-40,4 
-4,4 
8,9 
-4,3 
0,0 
2,6 
2,'' 
26,3 
25,6 
0,7 
8,9 
7,1 
1,8 
71,0 
312,4 
49,7 
No 
5,2 
SBA 
(694-6/95) 
On-Track 
3-year EEF 
(sirux May 1995) 
Not rated 
Not rated 
Mar Sep 
92 96 
(167) (167) 
Mar Sep 
75 78 
(135) (135) 
26.3 24.6 
(1) Ju högre siffra, desto lägre kreditvärdighet. 
(2) Länderna betygsätts på en skala från 0 till 100, där 100 motsvarar den minsta risken för uteblivna återbetalningar. 
Ett land kan uppnå ett högre betyg men ändå rangordnas lägre om det allmänna betygsgenotnsnitlct stiger. 
n.a. ingen uppg. 
No -•• Inga 
Not rated ^ Ingen not. 
SBA - SB-a 
On-Track '- Enl. plan 
3-year EFF (since May 1995) 3-årigt EFF (sedan maj -95) 
-<od-
II-F-3 Länder-riskindikatorer | 
Senaste uppdatering | 
27,0<>/95 Land: Vitryssland | 
I 1992 
Real BNP-tillväxt (%) 
Industriproduktion, (förändring i %) 
Arbetslöshet (%, vid periodens slut) 
Inflationstakt (dec-dec.) 
Växelkurs (rubelAJSD) (medelvärde) 
Nominell effektiv växelkurs (förändr. Q4/Q4X- ^depreciering) 
Roal effektiv växolkurs (förändr. Q4/Q4X- doprecioring) 
Offentligt överskott/underskott (i % av BNP) 
Betalningsbalans 
Expon (milj USD) 
Bytesbalans (i % nv BNP) 
Nettomflöde av uti diieklmv (milj USD) 
Offentligareserver av uti. valuta (vid periodens slut) 
i miljoner USD 
i månader av import 
Utlandsskuld 
Utlandsskuld 
(i konvertibla valutor, räknat i milj USD, vid periodens slut) 
medel- och långfristiga (>1 år) 
kortfristiga (-< 1 år) 
Betalning av lån i konvertibla valutor (milj USD) 
lånebelopp 
räntor 
Utlandsskuld/BNP (%) 
Utlandsskuld/export av varor och tjänster (%) 
Betalningar på lån/export av varor och tjänster (%) 
liltersläpande betalningar (lånebelopp och räntor, mrd. USD) 
Avtal om omläggn av lån 
JMK-uvtuI 
Typ/nr 
(Datum/-) 
Löper enl plan/ej enl plan 
(-/Datum) 
Landets kreditvärdighet enligt marknaden - indikatorer 
Moody's valutavärdermg på lång sikt (vid periodens slut) 
S & P:s valutavärdering på lång sikt (vid periodens slut) 
BIU, bedömn. av länderrisker (1 ) 
betyg (vid periodens slut) 
plac i rangordn. (vid periodens slut) 
Euromoney 
Placering i rangordningen (2) 
(antal länder) 
The Institutional Investor 
Placering i rangordningen (2) 
(antal länder) 
Kreditbedömning (3) -9,6 
-10,0 
0.6 
1560 
226 
na 
1) H 
-15 
35Xn 
0,7 
Ii a. 
X 
i! a 
338 
n.a 
n a 
n.a. 
n a 
n.a. 
7,3 
11.1 
n.a 
n a 
Not rated 
Not rated 
Not rated 
Not rated 
132 
(169) 
Mai Sep 
- (126) 1993 
-11,6 
-10,0 
1.5 
1990 
269 
ri a 
-8,3 
2941 
-8,7 
IX 
75,0 
0.3 
964,0 
n.a. 
n a 
2,9 
n.a. 
n a 
2S,0 
33,0 
0,1 
n.a. 
S'il' 
((1X93 X94) 
oft" Hack 
See footnote 
(-1) 
Not rated 
Not rated 
Not rated 
Not rated 
Mai' Sep 
148 139 
(169) (170,1 
Mai Sep 
100 
(127) (133) 1994 
-20,0 
-35,0 
2.0 
2220 
3650 
n.a. 
n.a 
-1,9 
3073 
-11,4 
10 
99 
0,3 
1500,0 
n.a. 
na 
197,0 
n.a. 
na. 
20,0 
32,0 
6,5 
493 
with Russia 
on gas arrears 
STF 
(01.95) 
See footnote 
(4) 
Not rated 
Not rated 
Not rated 
Not rated 
Mar Sep 
145 138 
(167)067)' 
Mai Sep 
109 109 
(135) (135) 
15.5 15.7 
(1 ) Ländenia värderas här i klass A till K, och med 1 till 100 poäng. E 1 00 motsvarar den största risken 
(2) Ju högre siffra, desto lägre ta editvärdighet 
(3) Länderna betygsätts på en skala från 0 till 100, där 100 motsvarar den minsta risken för uteblivna återbetalningar 
Ett land kan uppnå ett. högre betyg men ändå rangordnas lägre om det allmänna bctygsgenomsnittel si igur 
(4) Avvikelse från planen inom ramen för 1993 års IMF-systemomvandlmgsfacilitet (STF.) skedde i boij.in in 1 994 IME 
reagerade dock positivt på det program som regeringen antog under hösten 1994, och gav sitt stöd genom en andni 
utbetalning inom STF i slutet av januari 1995. IMF avser följa upp med ett stand by-avtal senare undei 1995 
n.a.= Ingen uppg 
Not rated = Ingen not. 
STF = STF 
With Russia on gas arrears = med Ryssland ang belaln. för gas 
Off track = Ej enl. plan 
See footnote (4) - Se fotnot 4 
-63-
II-F-J Landerriskindikatorer 
Senaste uppdatering 
30/06/95 Land: Bulgarien 
RcalfiNP-tilivaxt(%) 
Industriproduktion, (fbrandrmg i %) 
Arbetslöshet (•'», vid periodens slut) 
Inflationstakt (vid periodens slut) 
Växelkurs (leva/USD) (vid periodens slut) 
Nominell effektiv växelkurs (förändr. Q4/Q4)(- ^depreciering) 
Real effektiv växelkurs (förändr Q4/Q4)(- ^depreciering) 
Offentligt Överskott/underskott (i % av BNP) 
Betalningsbalans 
Export av varor och tjänster (mrd USD) 
Bytesbalans (i % av BNP) 
Nettoinflöde av uti direktinv. (milj. USD) 
Offentliga reserver, inklusive guld (vid penodens slut) 
i miljarder USD 
i månader av import av varor och tjänster 
Utlandsskuld 
Utlandsskuld 
(i konvertibla valutor, räknat i mrd USD, vid periodens slut) 
medel- och långfristiga (>] år) 
kortfristiga (=< 1 ar) 
Betalning av län i konvertibla valutor (mrd USD) 
lånebelopp 
räntor 
Utlandsskuld/BNI' (%) 
Utlandsskuld/expoit av varor och tjänster (%) 
Betalningar pa lin/export av varor och tjänster (%) 
Eftersläpande betalningar (lönebelopp och räntor, mrd USD) 
AvtaJ om minskad skuldbörda och omläggn. av län 
IMF-avtal 
Typ/nr 
(Datum/-) 
Löper en! plan/ej enl plan 
(-/Datum) 
Landets kredilvardighet enligt marknaden - indikatorer 
Moody» valutavärdering pä läng sikt (vid penodens slut) 
S & P.s valutavärdering på lång sikt (vid periodens slut) 
E1U, bedömn. av länderrisker (1) 
betyg (vid periodens slut) 
plac. i rangordn. (vid periodens slut) 
Euromoney 
Placering i rangordningen (2) 
(antal länder) 
The Institutional Investor 
Placering i rangordningen (2) 
(antal länder) 
Kreditbedömiiing (3) 1992 
-7.3 
11,0 
15,3 
79,4 
24,5 
-15,7 
43,6 
-15.0 
4.0 
-9,2 
42 
1,2 
2,8 
12,5 
na 
n.a 
2,0 
1,4 
0,6 
144,0 
248,0 
39,0 
OJ 
Parts ( Inb 
(resched ) 
London Cl 
(roll-overs) 
SBA 
(4/92-4/9.1) 
Off-track 
Not rated 
Not rated 
80 
E 
Sep 
91 
fl 69) 
Mar Sep 
81 86 
(119)026) 
211 19,8 199! 
-2,4 
-8.5 
H\3 
63,8 
33,3 
3,1 
59,2 
-15,7 
3,7 
-7,9 
55 
1,0 
2.1 
12,8 
n.a 
na 
1,7 
1,1 
0,6 
124,0 
249,0 
32,0 
London Club 
(roll-overs, and 
DDSK agreed 
in principle) 
No 
Not rated 
Not rated 
80 
r; 
Mar Sep 
122 125 
(169)(170) 
Mar Sep 
91 89 
(12"!(133; 
18 9 19 5 1994 
Latest data or 
estimates (10 
1,4 
4,0 
12,9 
121,9 
66,5 
n a 
na. 
-6,7 
4,2 
2,0 (E) 
n.a 
1,3 
10,8 
na. 
n.a. 
1,0 
0,5 
0,4 (E) 
117,0 (E) 
204,6 (K) 
19,0 (K) 
London(lub 
DDSR (July) 
Pans (lub 
resched. (Apr) 
SBA t-STF 
(3/94-3/95) 
Not rated 
Not rated 
80 (Aug) 
E(Aug) 
Mar 
88 98 
(167) (167) 
Mar Sep 
91 95 
(135)035) 
19.8 208 
(1) Ländenia värderas liär i klass A till E, och med 1 till 100 poäng. E 100 motsvarar den största risken 
(2) Ju högre siffra, desto lägre kreditvärdighet. 
(3) Länderna betygsätts på en skala från 0 till 100, där 100 motsvarar den minsta risken för uteblivna aterbelaljungai 
Ett land kan uppnå ett högre betyg men ändå rangordnas lägre om det allmänna betygsgenomsnittet stiger. 
Latest data or estimates (E) = senaste uppg. el. uppskatta. 
na ingen uppg 
No- Inga 
Not rated Ingen not. 
SBA SB-a 
STF -STF 
Off track ••= Ej enl. plan 
Pans Club (resched.) London Cl. (roll-overs) =- Pariskl. (omläggn.) Londonkl. (fbrlängn ) 
London Club (roll-overs, and DDSR agreed in principle) = Londonkl. (förlängn., principavt i i DDSR) 
-M-
ll-K-J Liiiiderriskindikatorer 
Senaste uppdatering 
JO/06/95 Laud: Tjeckien 
Real BNP-tillväxt (%) 
IndiisUiproduktion, (förändring i %) 
Arbetslöshet (%av arbetskraften, vid periodens slut) 
Inflationstakt (dec-dec) 
Växelkurs (krona/t JSD) (vid periodens slut) 
Nominell effektiv växelkurs (förändr. 04/Q4X- depreciering) 
Real effektiv växelkurs (förändr. Q4/Q4X- depreciering) 
Offentligtt överskutt/underskott (i % av BNP) 
Betalningsbalans 
Export av varor och tjänster (milj. DSD) 
Bytesbalans (i % av BNP) 
Nettoinflöde av ull direktinv. (milj USD) 
Offentliga reserver av uti. valuta (vid periodens slut) 
i miljarder 11SD 
i månader av import av varor och tjänster 
Utlandsskuld (vid periodens slut) 
Utlandsskuld 
(i konvertibla valutor, räknat i mrd USD, vid penodens slut) 
medel- och långfristiga (>1 år) 
kortfristiga (=< 1 år) 
Betalning av lån i konvertibla valutor (mrd USD) 
lånebelopp 
räntor 
Utlandsskuld/BNP (%) 
Utlandsskuld/export av varor och tjänster (%) 
Betalningar på lån/export av varor och tjänster (%) 
Eftersläpande betalningar (lånebelopp och räntor, milj LISD) 
Avtal om minskad skuldbörda och omläggn. av lån 
IMF-avtal 
Typ/nr 
(Datiun) 
Löpoi enl plan/ej enl plan 
(-/datum) 
Landets kreditvärdighet enligt marknaden - indikatorer 
Moody's valutavärdenng på lång sikt (vid periodens slut) () ) 
S & P:s valutavärdering på lång sikt (vid periodens slut) 
EIU, bedömn. av länderrisker (2) 
betyg (vid periodens slut) 
plac. i rangordn (vid periodens slut) 
Euromoney 
Placering i rangordningen (3) 
(antal länder) 
The Institutional Investor (1 ) 
Placering i rangordningen (3) 
(antal länder) 
Kreditbedömning (4) 1 992 
-7,1 
-l(),(i 
3.1 
12,7 
-0,1 
1 4.7 
0.7 
14X00 
0,4 
983 
0,7 
1,1 
6,9 
5,1 
1,8 
L4 
0,8 
0,5 
25,4 
46,8 
9,1 
No 
No 
SBA 
(4/92-1/93) 
on-ti act. Lui 
cxpiicd Willi 
dissolnlK.il 
ofcSFK 
liai 
Not rated 
.30 
B 
•19 
. (1691 
Mar Sep 
37 39 
(119)(125) 
47,1 46.1 199.3 
-0,9 
-5,4 
3,5 
18,2 
29,9 
4,2 
19,3 
0,5 
1 6728 
0,5 
.552 
3,9 
2,8 
8,7 
6,6 
2,1 
1,4 
0,9 
0,5 
27,4 
52,0 
8,4 
No 
No 
SBA 
(3/93-3/94) 
< in-track 
ltea.3 
I3BB 
25 
B 
Mar Sep 
48 43 
(1691(170) 
Mar Sep 
42 40 
(127)(133) 
44.6 46.6 1994 
2,6 
2,3 
2,8 
10,2 
28,2 
0,0 
na 
0,1 
18837 
0,0 
748 
6,2 
4,2 
10,3 
7,6 
2,7 
2,5 
n.a 
n a 
28,5 
54,7 
1 3,0 
No 
No 
SBA 
Oil-track 
All debts lo IM!•' 
paid ahead of 
schedule 
Baa2 (Jun) 
BBBt (Jul) 
25 (Aug) 
B (Aug) 
Mai Sep 
40 ^9 
(167) (167) 
Mar Sep 
40 39 
(135) (135) 
49.7 52.8 
(1) För 1992 avser angivelserna f.d. Tjeckoslovakien. 
(2) Länderna värderas har i klass A till E, och med 1 till 100 poäng. E 100 motsvarar den största risken 
(3) Ju högre siffra, desto lägre kreditvärdighet. 
(4) Länderna betygsatts på en skala från 0 till 100, där 100 motsvaiar den minsta risken for uteblivna älcrlietaliiiiigai 
Htt land kan uppnå ett högre betyg men ändå rangordnas lägre om det allmänna belygsgerioinsintlel si i;>er 
n.a " ingen uppg. 
No Inga 
Not rated Ingen not 
SBA - SB-a 
On-liack enl plan 
On-track but expired with dissolution of CSFR enl.plan, men löpte ut p ga Tjeckoslov. iipplösn 
All debts to IMF paid ahead of schedule = Alla EvIF-lån betalda före plan 
-€S-
n-F-3 
Senaste uppdatering 
JO/Ofi/US I JndrrHskindikatorer 
Land: Kalland 
Real BNP-tillvaxt (%) 
Industriproduktion, ( (brändring i •/•) 
Arbetslöshet (%, vid penodens slut) -3,5 
-27,0 
1,7 6,0 
10,0 
4,0 
Inflationstakt 
Växelkurs (krona/USD) 
Nominell effektiv växelkurs 
Real effektiv växelkurs (vid periodens slut) 
(vid periodens slut) 
(förändr. Q4/Q4X- =depreciering) 
(förändr. Q4/Q4X- =depreciering) 953,5 
11,7 35,7 
13,2 
na 
n.a 41,6 
13,0 
n.a. 
na 
Statligt överskott/underskott (i % av BNP) 
Exklusive nettoutlåning ("Financial balance") (1 ) 
Inklusive nettoutlåning ("Fiscal balance") (1 ) 0,9 
0.0 
Betalningsbalans 
Expor! uv varor (milj USD) 
Byleslial.uis (i % av HNPxexkl. siad train»!") 
Netloinflö»le av uti. direktinv. (milj USD) 
Offonlliga reserver av ull valuta (vid periodens slut) 
i miljoner t ISD 
i månader av import av varor l')\2 
1 •> 188 
t.» 881 O 
9(1 
253.0 
Utlandsskuld 
Utlandsskuld 
(i konvertibla valutor, räknat i milj USD, vid periodens slut) 
medel- och långfristiga (>1 år) 
kortfristiga (=< 1 år) 
Betalning av lån i konvertibla valutor (milj. USD) 
lånebelopp 
räntor 
Utlandsskuld/BNP (%) 
Utlandsskuld/export av varor och tjänster {%) 
Betalningar på lån/export av varor och tjänster (%) 
Eftersläpande betalningar (lånebelopp och räntor, milj. USD) 
Avtal om minskad skuldbörda och omläggn. av lån 135,5 
n.a 
n.a 
13,5 
n.a. 
n.a 
8,6 
L? 
1,2 
No 
No 228,1 
na. 
n.a. 
10,2 
n.a 
n.a. 
6,5 
0,5 
0,7 
No 
No 
IMF-avtal 
Typ/nr 
(Datum/-) 
Löper enl plan/cj enl. plan 
(-/Datum) SBA 
(9/92-9/93) 
» >n lliicl SBA/STF 
(10/93-3/95) 
( >II 11 ack SBA/STF 
(10/93-3/95) 
On track 
Landets kredUvûrdighet enligt marknaden - indikatorer 
Moody's valutavärdering på lång sikt (vid periodens slut) 
S & F.s valutavärdering på lång sikt (vid periodens slut) 
EILT, bedömn. av länderrisker (2) 
betyg (vid periodens slut) 
plac i rangordn. (vid periodens slut) 
Euromoney 
Placering i rangordningen (3) 
(antal länder) 
The Institutional Investor 
Plaœring i rangordningen (3) 
(antal länder) 
Kreditbedömning (4) Not laled 
Not Mltfd 
80 
E 
Sep 
117 
(169) 
Mar Sep 
68 74 
(119)(126| 
25 7 22.1 Not rated 
Not ruled 
75 
D 
Mai Sep 
126 122 
(169.1(170) 
Mar Sep 
81 84 
(127)(133) 
214 20.9 Not rated 
Not rated 
70 (Aug) 
D(Aug) 
Mar Sep 
105 102 
(167)(I67) 
Mar Sep 
88 86 
(135) (135) 
20.7 23.6 
(1 ) I "financial balance" räknas statens nettoupplåning alltså inte in, vilket den däremot gör i "öscal balance". 
(2) Länderna värderas här i klass A till E, och med 1 till 100 poäng. E 100 motsvarar den största nsken 
(3) Ju högre siffra, desto lägre kreditvärdighet. 
(4) Länderna betygsätts på en skala från 0 till 100, där 100 motsvarar den minsta risken för uteblivna återlietalningar 
Ett land kan uppnå ett högre betyg men ändå rangordnas lägre om det allmänna betygsgenonisnittel stiger 
n.a. ; uigen uppg. 
No - Inga 
Not rated Ingen not 
SBA SB-a 
SBA/STF " SB-a/STF 
On track = Enl. plan 
66-
n-F-3 
Senaste uppdatering 
30/06/95 Länderriskindikatorer 
Land: Ungern 
Real BNP-tillv»xl (%) 
Industriproduktion, (förtuutuug i •>/•) 
Arbetslöshet (%av arbetskraften, vid péruviens slut) -2.3 
4,0 
12,1 
Inflationstakt 
Växelkurs (fonnter/USD) 
Nominell effektiv växelkurs 
Real effektiv växelktu-s (dec.-dec.) 
(vid péruviens slut) 
(förändr Q4/Q4X- depreciering) 
(förändr Q4/Q4X- depreciering) 24,7 
84,0 
-5,4 
7,9 21,1 
1(K),7 
-3,1 
10,2 21,2 
111,0 
-14,3 
0,0 
Samlat statligt överskott/underskott (i % av BNPHGFS definition) -6,1 
Betalningsbalans 
Export av varor och tjänster (milj. USD) 
Bytesbalans (i % av BNP) 
Nettoinflöde av uti direktinv. (milj. USD) 
Offentliga reserver (vid periodens slut) 
- i miljarder USD 
- i månader av import av varor och tjänster 2.300 
0,9 
1471 10371 
-9,6 
2328 
6,7 
7.1 10219 
-9,5 
1100 
7,0 
7,4 
Utlandsskuld 
Utlandsskuld 
(i konvertibla valutor, räknat i mrd I ISf), vid periodera slut) 
model- och långfristiga (-1 år) 
kortfristiga ( • I Ar I 
Betalning av lån i konvertibla valutor (mrd USD) 
lånebelopp (1) 
ränlor 
Utlandsskuld/BNP (%) 
Utlandsskuld/export av varor och tjänster (%) 
Betalningar på lån/export av varor och tjänster (%) 
Innestående betalningar (lånebelopp och räntor, milj. USD) 
Avtal om minskad skuldbörda och omläggn. av lån 21.5 
19,2 
2,3 
4,7 
3,1 
1,6 
58,7 
174,8 
35,0 
No 
No 24,6 
22,6 
2,0 
4,9 
3,3 
1,6 
68,0 
2.37,2 
47,4 
No 
No 28,5 
26,1 
2,4 
6,2 
4,3 
1,9 
69,5 
27S.9 
60,8 
No 
No 
IMF-avtal 
Typ/nr 
(Datum/-) 
Löper enl. plan/ej enl. plan 
(-/Datum) EFF 
(2/91-2/94) 
Off track 
Summer SBA 
(9/93-12/94) 
On track SBA 
First review 
uncompleted 
Landets kreditvärdighet enligt marknaden - indikatorer 
Mixxly's valutavärdering på lång sikt (vid periodens slut) 
S&l's valutavärdering på lång sikt (vid periodens slut) 
EIU, bedöinn. av länderrtsker (2) 
betyg (vid penodens slut) 
plac. i rangordn. (vid periodens slut) 
Euromoney 
Placering i rangordningen (3) 
(antal länder) 
The Institutional Investor 
Placering i rangordningen (3) 
(antal länder) 
Kreditbedömning (4) Bal 
Bin 
40 
B 
46 
(169) 
Mar Sep 
42 43 
(119) (126) 
41.7 42.3 Bal 
DB i 
50 
Mar Sep 
47 46 
(169) (170) 
Mai Sep 
43 43 
(127) (133) 
44.3 44.8 Bal 
BB t 
50 (Ang) 
C (Aug) 
Mar Sep 
44 46 
(167) (167) 
Mar Sep 
43 44 
(135) (135) 
46.1 46.2 
(1 ) Ateriietalnmgar före plan inräknade. 
(2) Ländenia värderas liar i klass A till E, och mod 1 till 1 00 poäng. E 100 moUvarar den stcirsla risken 
(3) Ju högre siffra, desto lägre kreditvärdighct 
(4) Länderna betygsätts på en skala från 0 till 100, där 100 motsvarar den minsta risken för uteblivna ateriietalnmgar 
Ett land kan uppnå ert högre betyg men ändå rangordnas lägre om det allmänna betygsgenomsnittet suger. 
n.a. = uigen uppg. 
No = Inga 
Not rated = Ingen not. 
EFF=EFF 
SBA = SB-a 
On-Track = Enl. plan 
Off track = Ej enl. plan 
Summer = sommaren 
First review uncompleted = Första översyn ej slutf. 
-6?-
II-F-3 
Senaste uppdatering 
21/06/95 Ländcrriskindikatorer 
Land: Israel 
1992 199.3 1994 
Real BNP-tillväxt (%) 
Industriproduktion, (forändring i %)(i 1990 års priser) 
Arbetslöshet (%, medelvärde) 6,6 
8,2 
11,2 3,5 
6,5 
10,0 6,8 
4,7 
7,8 
Konsumentprisindex 
Växelkurs (shekel/USD) 
Nominell effektiv växelkurs 
Real effektiv växelkurs (dec.-dec.) 
(vid periodens slut) 
(förändr. Q4/Q4)(- -depreciering) 
(förändr. Q4/Q4)(- ^depreciering) 9,4 
2,764 
-9,7 
-4,9 11,3 
2,986 
-6,1 
1,8 14,5 
3,018 
-Ll 
n.a. 
Statligt överskott/underskott (i % av BNP) -2.4 -2,0 
Betalningsbalans 
Export (mrd USD) 
Bytesbalans (i % av BNI') 
Netloinflödc av uti. direktinv. (milj. USD) 
n reserver av uti. valuta (vid periodens slut) 
i miljarder USD 
i månader av import av varor och tjänster 133 
0,1 
-340 
5.127 
7 7 14.9 
-L« 
0 
6,382 
2,4 14,8 
3,0 
156 
6,689 
2,5 
Utlandsskuld 
Utlandsskuld (brutto) 
(räknat i mrd USD, vid periodens slut) 
medel- och långfristiga (>1 år) 
kortfristiga (=< 1 år) 
Betalning av lån (mrd USD) 
lånebelopp 
räntor 
Utlandsskuld/BNP (%) 
Utlandsskuld/export (%) 
Betalningar på lån/export av varor och tjänster (%) 
Innestående betalningar (lånebelopp och räntor, milj. USD) 
Avtal om minskad skuldbörda och omläggn. av lån 33.6 
23,2 
10,4 
6,5 
4,2 
2.3 
52,3 
252,6 
.31,0 
No 
No 36.1 
n.a. 
n.a. 
6,4 
4,1 
2,3 
55,8 
242,3 
29,0 
No 
No 37,4 
n.a. 
n.a. 
n.a. 
n.a. 
n.a. 
n.a. 
226,7 
n.a. 
No 
No 
IMF-avtal 
Typ/nr 
(Datum/-) 
Löper enl. plan/ej enl. plan 
(-/Datum) CCFF 
(3/92-3/93) 
( )n-track No No 
Landets kreditvärdighet enligt marknaden - indikatorer 
Moody's valutavärdering på lång sikt (vid periodens slut) 
S «fe P:s valutavärdering på lång sikt (vid periodens slut) 
Euromoney 
Placering i rangordningen (1) 
(antal länder) 
The Institutional Investor 
Placering i rangordningen (1) 
(antal länder) 
Krcditbedömning (2) Not rated 
DBB-
32 
(169) 
Mar Sep 
50 52 
(119) (126) 
37 1 35.1 Not rated 
BBB+ 
Mar Sep 
29 29 
(169) (170) 
Mar Sep 
46 46 
(127) (13.3) 
39.6 40.5 Not rated 
BBB+ 
Mar Sep 
30 00 
(167) (000) 
Mar Sep 
46 43 
(1.35) (135) 
43.4 46.5 
( 1 ) Ju högre siffra, desto lägre kreditvärdighet. 
(2) Länderna betygsätts på en skala från 0 till 100, där 100 motsvarar den minsta risken lör uteblivna återbetalningar. 
Ett land kan uppnå ett högre betyg men ändå rangordnas lägre om det allmänna betygsgenomsnittet stiger 
n.a. - ingen uppg. 
No = Inga 
Not rated - Ingen not. 
CCFF = CCFF 
On-Track = Enl. plan 
-C8-
Il F J L/inderrisklndlkatorer 
Senaste uppdatering 
30/06/95 Lund: Lettland 
Real BNP-tillväxt (%) 
Industriproduktion, (förändring i %) 
Arbetslöshet (%, vid periodens slut) 
Inflation 
Växelkurs (lat/USD) (vid periodens slut) 
Nominell effektiv växelkurs (förändr. Q4/Q4X- ^depreciering) 
Real effektiv växelkurs (förändr Q4/Q4X- -depreciering) 
Offentligt överskott/underskott (i % av BNP) 
Exklusive nettoutlåning ("Financial balance") (1 ) 
biklusive nettoutlåning ("Fiscal balance") (1 ) 
Betalningsbalans 
Export (milj USD) 
Bytesbalans, exkl stall transfereringar (i % av BNP) 
Ncltomfliide av uti direktinv. (milj USD) 
Offentliga reserver av uti. valuta (vid periodens slut) 
i miljoner 11SD 
i månader av import av varor och tjänster 
Utlandsskuld 
Utlandsskuld 
(i konvertibla valutor, räknat i milj. USD, vid periodens slut) 
medel- o<Ji långfristiga (>1 år) 
kortfristiga (-•< 1 år) 
Betalning av län i konvertibla valutor (milj. USD) 
lånebelopp 
räntor 
Utlandsskuld/BNP (%) 
Utlandsskuld/export av varor (%) 
Betalningar på lån/export av varor (%) 
Innestående betalningar (lånebelopp och räntor, milj. USD) 
Avtal om minskad skuldbörda och omläggn av lån 
IMF-avtal 
Typ/m 
(Datum/-) 
l.opcronl plun/oj enl plan 
(-/Datum) 
Landets kreditvärdighet enligt marknaden - indikatorer 
Moody's valutavärdering på lång sikt (vid periodens slut) 
S & P:s valutavärdetuig på lång sikt (vid periodens slut) 
EIU, bedöimi. av ländcrrisker (2) 
betyg (vid periodens slut) 
plac i rangordn. (vid periodens slut) 
Euromoriey 
Placering i rangordningen (3) 
(antal länder) 
The Institutional Investor 
Placering i rangordningen (3) 
(antal länder) 
Kreditbedömning (4) 199: 
-33.8 
-35,1 
2.3 
9W. 1 
0.843 
n.a. 
u a 
o.o 
-0,8 
K.". 
11 
|S(, 
2.0 
58 
58 
0,0 
0 
0 
0 
4,7 
7,0 
0.0 
No 
No 
SKA 
(9/92 9/'M.i 
»mima 
Not rated 
Not r,ited 
80 
K 
Se,. 
123 
(169) 
Mai Sep 
72 77 
(119) (126) 
23.9 21.4 1993 
-12,0 
-32.6 
5.8 
34,8 
0,595 
n.a. 
n.a. 
1,0 
0,6 
'»98 
4.6 
51 
5,6 
240 
240 
0,0 
20 
n.a, 
n.a 
11,0 
24,0 
2,0 
No 
No 
SB/VNÏI 
(12/9M/9S) 
imtinck 
Not rated 
Not rated 
7.5 
D 
Mai So| > 
133 132 
(169) (170) 
Mar Sep 
89 87 
(127) (133) 
19 5 20.0 1994 
2,0 
-2,2 
7,0 
26,0 
0,548 
n.a. 
n a. 
-1,7 
-4,1 
951 
-4.6 
155 
620 
5,5 
370 
370 
0,0 
48,0 
na 
n.a. 
11,0 
38,0 
5,0 
No 
No 
SIWSÏÏ' 
(12/9L3/95) 
i »n li «ok 
Not rated 
Not rated 
7 5 (Aug) 
D (Aug) 
Mar Sep 
104 125 
(167) (167) 
Mar Sep 
94 "92 
(135) (135) 
19.6 21.3 
(1)1 "financial balance" räknas alltså statens iiettoupplåiiing inte in, vilket den däremot goi i "fis»;al balance" 
(2) Landenia värderas här i klass A till E, i>ch med 1 till 100 poäng K 100 motsvarai don sloisla i iske.n 
(3) Ju högre siffra, »lesto lägre kredit vänlighet 
(4) Länderna betygsätts på en skala från 0 till 100, där 100 motsvarai den rnmsta risken lor uteblivna återbetalningar. 
Ett land kan uppnå ett högre betyg men ändå rangordnas lägre om det allmänna betygsgeiiotiisnittet stiger 
na •- n d 
No - Non 
Not rated non coté 
SBA =SB-a 
SBA/STF = SB-a/STF 
On-Track = Enl. plan 
-69-
II K J IJndrrrlskindlkatorrr 1 
Senaste uppdatering 
ill/Ofi/95 l.»nd: Litauen 
Real BNP-tillväxt ('%) 
Industriproduktion. (Idiaiuliing i "o) 
Arbetslöshet (V vid IK-IIOIIOIIS slut) 
Inflation (vid periodens slut) 
Växelkurs (litas/USD) (vid periodens slut; för 1994: 1.4.1994) 
Nominell effektiv växelkurs (förändr. Q4/Q4X- "depreciering) 
Real effektiv växelkurs (förändr. Q4/Q4)(- depreciering) 
Statligt överskott/underskott (i % av BNP) 
Exkusive netloullåning ("Financial balance") ( 1 ) 
Inklusive ncttoutläning ("Fiscal balance") ( 1 ) 
Betalningsbalans 
F.xporl (milj. USD) 
Bytesbalans (i % av BNP) 
Nettoinllöde av ull direktinv (milj USD) 
Offentliga reseiver av uti valuta (vid periodens slut) 
i miljoner USD 
i månader av import av v-.iror och tjänster 
Utlandsskuld 
Utlandsskuld 
(i konvertibla valutor, räkual i milj. USD, vid penodens slut) 
medel- ocli långfristiga (> 1 år) 
kortfristiga (-< 1 åi) 
Betalning av län i konvertibla valutor (mil). USD) 
lånebelopp 
räntor 
Utlandsskuld/BNP (%) 
Utlandsskuld/export av varor och tjänster (%) 
Betalningar på lån/export av varor och tjänster (%) 
Innestående betalningar (lånebelopp och räntor, milj. USD) 
Avtal om minskad skuldbörda och omläggn av lån 
IMF-avtal 
Typ/nr 
(Datum/-) 
Löper enl plnu/cj enl plan 
(-/Datum) 
Landets kredilvarriighel enligt marknaden - Indikatorer 
Moody's vnlulavardcmig på lång sikl (vid penodens slut) 
S & P:s valutavardenng på lång sikt (vid periodens slut) 
KIU, bedönm. av länderrisker (2 ) 
betyg (vid periodens slut) 
plac i langoidn (vid periodens slut) 
Euromoney 
Placering 11angordningen (3) 
(antal länder) 
The Institutional Investor 
Placering i rangordningen (3) 
(antal länder) 
Kreditbedömnuig 14) 1992 j 199* 
i 
i 
ii. <> 
i » 
1161. 1 
18 
na 
n.a 
0.6 
0." 
IMS 
3.4 
KU. 
9XN 
n a 
n a 
2,d 
n a 
n a 
5.4 
7,8 
0.2 
No 
Nd 
SBA 
1)0/92-9/93) 
On track 
Nul tat'il 
Not inled 
80 
i-: 
Sep 
118 
(169) 
Mar Sep 
73 89 
(119)026) 
2.3.7 20 7 ,16.2 
4/.0 
1.6 
INN 6 
3,9 
n a 
0,9 
1.6 
1N77 
-6.2 
23 
lio 
? 1 
345 1 
n a 
IV) 
n a 
n.a. 
11,2 
16,3 
0.7 
No 
SB/VSTF 
( 10-93-3/91 ) 
( )n track 
NM lilted 
Mot ruled 
75 
D 
Mar Sep 
134 139 
(169)070) 
Mar Sep 
91 93 
(127)113.3) 
1<S»> |0() 1994 
1,5 
1,0 
2.0 
45,0 
4,0 
n a 
n.a. 
-3.0 
-3,0 
2220 
-1,6 
60 
650 
3,5 
5.30 
n a 
n a 
25,4 
n a 
n a. 
9,7 
25,0 
1,0 
No 
No 
STF (10/93-3/94) 
HFF( 10/94-11/95) 
» in b ack 
Nol rated 
Not rated 
75 (Aug) 
D (Aug) 
Mar Sep 
110 121 
(167)067) 
Mai Sep 
97 96 
(135M 135) 
18 4 20.0 
( 1 ) 1 "financial balance" räknas alltså statens nettoupplåniiig inte in, vilket den däremot gör i "fiscal balance" 
(2) Länderna viirderas här i klass A till E, och med 1 till 100 poäng V. 100 motsvarar den största risken 
(3) Ju högre siffra, desto lägre kreditväldighet. 
(4) Länderna betygsätts på en skala från 0 till 100. där 100 motsvarar den nunsta risken för uteblivna äleibeiiilnmga 
Ett land kan uppnå ett högre betyg men ändå rangordnas lägre om det allmänna betygsgeiioinsiullel stiger. 
n.a. mgen uppg 
No Inga 
Not rated Ingen not. 
SBA - SB-a 
SBA/STF SB-a/STF 
EFF -= KFF 
On-Track Enl. plan 
- ^o-
II-F-3 Länderriskindikalorcr 
Senaste uppdatering 
29/06/95 Land: Moldavien 
Real BNP-tillväxt (%) 
Industriproduktion, (förändring i %) 
Arbetslöshet (% av arb kraften, vid periodens slut) 
Inflation (vid periodens slut) 
Växelkurs (leu/l LSI )) (vid pciiodens slut) 
Nominell effektiv växelkurs (föriindr Q4/Q4)( depreciering) 
Real effektiv växelkurs (lorändr Q4/Q4)(- depreciering) 
Offentligt överskott/underskott (i % av BNP) 
Betalningsbalans 
Export av varor (milj. USD) 
Bytesbalans (i % av BN P) 
Nettoinflöde av uti direktinv. (milj USD) 
Offentliga reserver av uti valuta (vid penodens slut) 
i miljoner USD 
i månader av import av varor 
Utlandsskuld 
Utlandsskuld 
(i konvertibla valutor, räknat i milj USD, vid periodens slut) 
medel- och långfristiga(>1 år) 
kortfristiga ( - 1 år) 
Betalning av lån i konvi-rtihla valutor (milj USD) 
lånebelopp 
ränloi 
Utlandsskuld/BNP <%) 
Utlandsskuld/export av varor (%) 
Betalningar på lån/export av varor (%) 
Innestående betalningar (lånebelopp och räntor, milj USD) 
Avtal om minskad skuldbörda och omläggn av lån 
IMF-avtal 
Typ/nr 
(Datum/-) 
Löper enl plan/ej enl plan 
(-/I )atum) 
Landets kreditväi dighet enligt marknaden - indikatorer 
Moody's valutavärdcring på lång sikt (vid periodens slut) 
S & P s valutavärdering på lång sikt (vid periodens slut) 
H1U, bedömn av länderrisker(l) 
betyg (vid periodens slut) 
plac i rangordn (vid periodens slut) 
Euromoney 
Placering i rangordningen (2) 
(antal länder) 
The Institutional Investor 
Placering i rangordningen (2) 
(antal länder) 
Kreditbedömmng (3) 
_____ . /. ... ....... 1092 
•2'/. 1 
-27 K) 
,:|9NO 
1) |9 
n a 
n a 
:.. -i 
n a 
-3.4 
na 
2 5 
II 0 
n a 
n.a 
na 
n a 
n a 
n a 
n a 
n a 
ti a 
n a 
n a 
Not rated 
Not rated 
Not rated 
Sep 
15r> 
(109) 
Not rated 1993 
-8,7 
•7.20 
n a 
!07 
V<4 
n a 
n a 
-0,8 
451 
-9.3 
14.0 
79,6 
1 4 
k.x.o 
n a. 
n a 
5.0 
n a. 
n a. 
21.0 
37 J 
1,1 
No 
No 
SBA 
(3/9.3- 3/94) 
On-track 
Not rated 
Not rated 
Not rated 
Mur Sep 
15') lod 
(109) 0 70) 
Not rated 1994 
-22,2 
-30,0 
1,0 
116,0 
4,27 
n a 
n.a 
s, i 
617 
-9,6 
23,0 
178,8 
3,0 
.34.3,0 
na 
n a 
12,3 
n a 
n a 
26.0 
.55,6 
2,0 
No 
No 
SBA 
(12/93-3/95) 
( >n~traek 
Not rated 
Not rated 
Not rated 
Mar Sep 
148 15.5 
(167) (167) 
Not rated 
(1) Länderna värderas här i klass Atill E, och med 1 till 100 poäng E 100 motsvarar den största risken 
(2) Ju högre siffra, desto lägre kreditvärdighet. 
(3) Länderna betygsätts på en skala från 0 till 100, där 100 motsvarar den minsta risken fur uteblivna återbetalningai 
Ett land kan uppnå ett högre betyg men ändå rangordnas lägre om det allmänna helygsgeiiomsniUet sligei 
na. -- ingen uppg. 
No = Inga 
Not rated Ingen not 
SBA =' SB-a 
On-Track ^ Enl plan 
-n-
1I-F-3 Länder-riskindikatorer 
Senaste uppdatering 
26/06/95 Land: Rumänien 
Real BNP-tillväxt (%) 
Industriproduktion, (förändring i %) 
Arbetslöshet (%, vid penodens slut) 
Inflation (dec-dec.) 
Växelkurs (lei/I JSD) (vid periodens slut) 
Nominell effektiv växelkurs (förändr Q4/Q4X- -depreciering) 
Real effektiv växelkurs (förändr. Q4/Q4)(- -^depreciering) 
Offentligt överskott/underskott (i % av BNP) 
Betalningsbalans 
lixport av varor och tjänster (milj. USD) 
Bytesbalans (i % av BNP) 
Nettoinflöde av uti direktinv. (milj USD) 
Offentliga reserver av uti valuta (vid penodens slut) 
i miljoner l !SI ) 
i månader av import av varor och tjänster 
Utlandsskuld 
Utlandsskuld 
(i konvertibla valutor, räknat i mrd USD, vid periodens slut) 
medel- och långfristiga (>1 år) 
kortfristiga ( •<- 1 år) 
Betalning av lån i konvertibla valutor (milj USD) 
lånebelopp 
räntor 
Utlandsskuld/BNP (%) 
Utlandsskuld/export av varor och tjänster (%) 
Betalningar pä lån/export av varor och tjanster(%) 
Innestående betalningar (lånebelopp och räntor, milj USD) 
Avtal om minskad skuldbörda och omläggn av lån 
IMF-avtal 
Typ/nr 
(Datum/-) 
Löper enl plan/ej enl. plan 
(-/Datum) 
Landets kl editvärdighet enligt marknaden - indikatorer 
Moody's valutavantcring pä lång sikt (vid periodens slut) 
S & P s valutavSrdering på lång sikt (vid periodens slut) 
EIU, bedömn av länderrisker (1) 
betyg (vid periodens slut) 
plac i rangordn (vid periodens slut) 
Euromoney 
Placering i rangordningen (2) 
(antal länder) 
The Institutional Investor 
Placering i rangordningen (2) 
(antal länder) 
Kreditbedömning (3) loo: 
-1 O. 
-22,1 
K,4 
19H.S 
460 
-74,6 
-24,0 
4,S 
.|;oo 
-XX 
7< 
01 
3,5 
2,4 
1.1 
17o 
X~> 
»1 
1X, 1 
-»5.1 
4.1 
No 
SBA 
(5/92-3 -)3i 
Off track 
Dee'l.' 
Not rated 
Not rated 
60 
D 
72 
(169) 
Mar Sep 
69 OX 
019)0 20) 
25 6 24 X I99< 
1.3 
7,7 
9.9 
295,5 
1276 
-56,9 
39,7 
0,1 
4XX2 
-5,5 
4X 
52 
0,1 
4,7 
3,3 
1,4 
312 
147 
165 
21,4 
129,6 
6,4 
No 
No 
No 
Not Kited 
Not rated 
o5 
D 
Mar Sep 
60 75 
(169)070) 
Mar Sep 
73 75 
(127)033) 
24.2 24 4 1994 
3,4 
9,9 
10,9 
61,7 
1767 
-29,4 
n a 
-4,4 
5998 
340 
.591 
1,5 
4,9 
4,5 
0,4 
449,0 
224,0 
225,0 
23,5 
81,7 
10,0 
No 
No 
SBA/STF 
(5/94-12/95) 
On track 
Not rated 
Not rated 
65 (Aug) 
D (Aug) 
Mar Sep 
74 77 
(167) (167) 
Mar Sep 
76 74 
(135) (135) 
25.4 26.2 
(1) Länderna värderas här i klass Atill Fi, och med 1 till 100 poäng Fi 100 motsvarar den största nsken 
(2) Ju högre siffra, desto lägre kreditvärdighet 
(3) Länderna betygsätts på en skala från 0 till 100, där 100 motsvarar den minsta risken tor uteblivna återbetalningar 
Filt land kan uppnå ett högre betyg men ändå rangordnas lägre om det allmänna betygsgenonv-nitlet stiger 
n.a ingen uppg 
No - Inga 
Not rated Ingen not 
SKA SB-a 
SUA/STF SB-a/STK 
On- frack tinl. plan 
Off track Ii) enl plan 
v-
H-F-3 Länderrisklndlkatorer 
Senaste uppilalering 
311/06/95 Land: Ryssland 
Real BNP-tillväxt C») 
Indusfriproduklion, (löiändring i °b) 
Arbetslöshet C i,vid penodens slut) 
Inllulion (dec -dee ) 
V,i\elktiiMiiibcl/t ISD) (vid penodens slut) 
Nominell växelkur, (liiiiliuli (.)1/(,.4)( fli-pictiicnng. 
Reulvii\elkius(5| (lön.ndr ()4/(>1)(- dcpiecieiing) 
Offentligt överskott/underskott (1 % av BNP) 
Betalningsbalans (6) 
Export av varor oeh tjänster (mrd USD) 
Bytesbalans ( i °o a v BN P) 
NeltoinQöde av uti direktinv (mrd USD) 
Offentliga reserver av uti. valuta (vid penodens stut)(exkl. guld)(netto) 
i miljoner USD 
i månader av import av varor och tjänster 
Utlandsskuld (7) 
UtlandsskiUd 
(i konvertibla valutor, räknat i mrd USD, vid periodens slut) 
medel- oeli lunj<fristiga (-•! år) 
kortfristiga ( •• 1 är) 
Betalning av lån i konvertibla valutor (milj USD) (Före omläggning) 
lånebelopp 
räntor 
Ullandsskilld'hNI'O'nl 
1 )||,ui(Kikiilil/c.\poil av vin.« oi.li luinMci ("») 
Betalningar pii lån/export av varor »Hill Ijänslei ("uKböie <uiili.ggiiing) 
Innestående betalningar (lånebelopp och räntor, mrd 1 ISD) 
Avt.il om minskad skuldbörda och omläggn. av lan 
IMF-avtal 
Typ/nr 
(Datum/-) 
1 .öper enl plan/ej enl. plan 
(•/Datum) 
Landets kreditvärdighet enligt marknaden - Indikatorer 
Moody's valutavärdering på lång sikt (vid penodens slut) 
S & P:s valutavärdering pä lång sikt (vid periodens slut) 
F1U, bedömn. av ländenisker (1) 
betyg (vid periodens slut) 
plac. i rangordn. (vid periodens slut) 
Euromoney 
Placering i rangordningen (2) 
(antal länder) 
The Institutional Investor 
1'latciiiig i langorcliiuigen (2) 
(antal länder) 
Kreditbedömning (3) 1992 1 1"<)3 
-1 ') 0 1.' 0 
IK 1 II» 1 
na S| 
.' M)l) 
II 1 • 
(OlOtl .M, 
-1X.S. 
5" 
-1.2 
0,7 
2,0 
0,5 
78.7 
o 5 . 
131) 
15 1) 
K) 1 
S ,' 
.'Hl 
13/ 0 
•SO 
HK 
Palls (.'lull 
(détenais) 
London Club 
(toll-overs) 
1 si credit 
tranclic 
Not rated 
Not lated 
95 
E 
129 
ll()9) 
Mai Sep 
- 73 
- (12b) 
- 23(i K It» 
1/ 1 •' 
-V 
5X 
l.n 
0.7 
0.1 
1.3 
10J.0 
u a 
19 t 
I 1 '• 
1 ' 
3|.() 
I 'HO 
(.III 
II I) 
falls (.'lull 
(lesehed) 
doll-over:. > 
S'l'F 
(0~"3-()'9.n 
Oil'hack 
Not lated 
Not rated 
95 
I 
Mil Sep 
141 137 
(li.^li 170) 
Miir Sep 
X~ 'i2 
(1271(1.33) 
20 2 19 0 .004 
-15,3 
-21,0 
7,1 
203 
3571 
n a 
2,20 
-11,5 
66 
-0,1 
-0,2 
2,3 
0,4 
119,0 
n a 
19,9 
14,2 
5,7 
40,0 
1X0,0 
31,0 
n a 
Palis Club 
(resched.) 
iioll-oveis) 
S3T(1| 
(07 93-07 94) 
Otl'track 
Not rated 
Not rated 
90 (Aug) 
t. (Aug) 
Mai Sep 
I.3X 136 
Il()7)(l(i7) 
Mar Sep 
9X too 
(1.35) (135) 
IX.I 18 4 
(1) Länderna värderos hår i klass A till E, och ined 1 till 100 poäng E 100 motsvarar den största risken 
(2) Ju högre siffra, desto lägre kreditvärdighct 
(3) Länderna betygsatts på en skala från 0 till 100, där 100 motsvarat den imnsta nsken lör uteblivna àleibelalnuigiu 
Ett land kan uppnå ett högre betyg men ändå rangordnas lägre om det allmänna betygsgenomsnittet sligei 
(4) Andra delutbetalningen om 1,5 miljarder dollar, verkställd i april 1994 
(5) Real växelkurs: (USD/mbel-kursen x amerikanska prisnivån) / (ryska prisnivån) 
(6) För 1992 exklusive transaktioner som rör f.d. Sovjetunionen För 1993-94 inkluderas dessa IrarisakUoner 
(7i Uppgifterna föi 1993-94 är inte jämförbara med dera nån 1992 1 de sisliiänmda ingår inte skuldei till Id socialistiska laiidei 
na ingen uppg 
No -'; Inga 
Not rated •= Ingen not 
STF = STF 
Off track - Ej enl plan 
Pans Club (deferrals) London Cl. (roll-overs) •-• Paiiskl (uppskj ) Londonkl (förlängn ) 
Paris Club (resched.) - Pariskl. (omläggn.) 
1st credit tranche -' Första utbet. 
-?3-
UK» 1 jindei i Uklndlkalorer 
Senaste uppdatering 
3(1/06/95 ..and: Slovaklen 
Real l.NP-Ullvsixl l» 
Indushipioduktion, ( förändring i "•) 
Arbetslöshet (% av arbetskraften), (vid periodens slut) 
Inflation (dec.-dec.) 
Växelkuiiä (kronor/USD) (vid periodens slut) 
Nominell effektiv växelkurs ( förändr. Q4/Q4 K - depreciering) 
Real effektiv växelkurs (förändi y4/i>lH- deprecienng) 
Offentligt överskott/underskott (1 % av BNI') 
Betalningsbalans 
Lxport av varor och tiànstei (milj USD) 
Bytesbalans (i "o ,iv UNI") 
Nctloinllöde av ull direktinv (milj USD) 
( ilfcnlltga reserver av ull valuta t vid |Kinodcns slut ) 
i miljoner USD 
i månader av import av varor och tjänster 
Utlandsskuld 
Utlandsskuld 
(i konvertibla valutor, räknat i uud USD, vid penodens slut) 
medel- och långfristiga (1 år) 
kortfristiga < 1 år) 
Betalning av lån i konvertibla valutor (milj USD) 
lånebelopp 
i aulor 
UI_aiidssku.d'BNP(%i 
Utlandsskuld-export av varor och tjänster (%) 
Betalningar på lån/expon av varor och tjänster (%) 
Innestående betalningar (lånebelopp och räntor, milj. USD) 
Avtal om minskad skuldbörda och omläggn. av lån 
IMF-avtal 
Typ/nr 
(Daliun/-) 
Löpei enl plan/ej enl plan 
( 'Datum 1 
1 .andels kreditvärdighct enligt marknaden Indikatorer 
Moody's valutavärdering på lång sikt (vid periodens slut) ( 1 ) 
S & P:s valulavärderuig på lång sikt (vid periodens slut) 
E1U, bedömn av ländenisker (2) 
betyg (vid periodens slut) 
plac i rangordn (vid penodens slut) 
Euromoney 
Placering i rangordningen (3) 
(antal länder) 
The Institutional Investor (1) 
Placering i rangordningen (3) 
(antal länder) 
Kreditbedömning (4) 1992 
•1 _,s 
1') .1 
9. 1 
2S " 
II a 
i ; 1 
s.:i" 
1 5.- -, 1 
:-ii) 
2 s 
" i 
T 1 
167 
PM 
•>L: 
SL... 
11 •>:. i '»i. 
Oil-lliiel. l-.lt 
expne.l .villi 
diss, .lulion 
öl CSI 1/ 
Pal 
Not uited 
Kol rated 
Wot i.iied 
5.5 
il69. 
Mar - Sep 
37 30 
(119)11251 
47 ! -16 1 1993 
1.1 
S.6 
1 1.4 
25,1 
33,2 
n a 
-!.<• 
•" 
''Vi). 
'' 
! )| 
W5 
3,4 
674 
190 
184 
3u.S 
14.5 
8,9 
No 
No 
S1. •' 
l~'9t 
' Hl II.K k 
Not rated 
Nol ra i ed 
Not ruled 
Nol rated 
Mar Sep 
56 6.3 
(169i(l'0) 
Mar - Sep 
57 57 
(127,(133) 
.31 30.6 1991 
4,8 
7.0 
14.6 
11,7 
31,3 
na. 
2.4 
-2.7 
K983 
6,0 
1X4 
1725. 
9,4 
3,9 
n.a 
na 
791 
n a 
II a 
31,1 
13,4 
8.8 
No 
No 
S'il-
( 7-94) 
SBA 
.: 7/91-3/961 
' m-truck (6) 
Baa3(May) 
BB t (Apr) 
50 (Aug) 
C (Aug) 
Mar Sep 
64 66 
(1671(167) 
Mar Sep 
59 59 
(135)(135) 
31 6 33.1 
( 1 ) Angivelser lör 1992 galler f.d. Tjeckoslovaken. 
(21 I .änderna värderas har i klass A till K, och med 1 till 100 (xiang K 100 motsvaiat den största r 
(3) Ju högre silfia, desto lägre kieditvardigliet 
(4) Länderna betygsätts på en skala från 0 till 100. där 100 motsvarar den minsta risken tor iiicfln 
lilt laud kan uppnå ett högre betyg men ändå rangordnas lägre om del allmänna l-elygsgciK.iin 
C5) Kfler overlömigai av skattemedel från Tjeckien; uppskattas till ca 7 % av Slovakiens BNP 
(6) Den lialvtidsiilväi dering av progianunet som inleddes i fehiuan 1995 ar ännu inte sliilloid 
n a ingen uppg 
No Inga 
Not rated Ingen nol 
SBA SB-a 
STF - STF 
Ofi-nack but expired with dissolution of CSFR - Enl plan, men löpt ut p.g.a Tjeckoslov apple 
-?v-
Il -V-i Landet-riskindikatorer 
Senaste uppdatering 
23/06/95 land: Ukraina 
Real MNP-lillvaM(l»'iaiidiiiigi0o) 
liidiisliipioduktiou, (Ibrändring i %| 
A.il.etHlc>sliel (%. vid penodens slut i 
Inflation (dee -dee ) 
Växelkurs i.Krb-t ISD) (vid periodens slut) 
- ktm> |>ä interbarikmarkn. 
- koutaii-ktirs 
Nominell effektiv växelkurs (förändr y-1/Q4)(- ••depreciering) 
Real effektiv växelkurs (förändr. Q4/(,)4)(- depreciering) 
Oiliiitligt överskolt/undeiskutt (i % av BNP) 
Betalningsbalans 
Kxport av varor oeli tjänster (mid USD) 
Bytesbalans (exkl öveiföiingai ) (i °b av BNP) 
Nettomllodeav uti dneklniv (mrd USD) 
Offentliga reservei av «Il valuta (vid periodens slut) 
i miljoner t ISD 
i månader av impoil av v.noi oeli I|.ius1ei 
Utlandsskuld 
Utlandsskuld 
(i konvertibla valutoi. läknat i mrd 1 'SD, vid periodens slut) 
medel- oeli langfi isliga ( 1 år) 
korifristiga ( I är) 
Helalningiiv lån i konvertibla valutor (milj. USD) 
lånebelopp 
lanlor 
lltlaiidsskiild/l.MPCo) 
t .'tlandsskuld/expoil av varor och 1 puistei C/o) 
Betalningar pä lån, export av varor och tjat 1st ert ° 61 
Innestående betalningar (lånebelopp och räntor, milj I LSD.) 
Avtal om minskad skuldbörda och omläggn. av lån 
IMF-avtal 
Typ/nr 
(Diiliun/-) 
1 opei enl plan.'e| enl plan 
1 /Diiluni) 
Landets kndiHiinli.ihil enligt inarkiiaden indikatorer 
Moody's valiitavaidenng pii läng sikt (vid periodens slut ) 
S <V_ P s valut.iviii.leirug pä läng sikt (vid periodens slut ) 
l.ll). bedonin. av ländenisker (2) 
betyg (vid penodens slut ) 
plac. i rangordn. (vid penodens slut) 
Luroirioney 
Placering i rangordningen ( 3 ) 
(antal lander) 
The Institutional lnvesloi 
Placering i langordilingen (3) 
(anlal länder l 
Kreditbei.ömiiing<4l inö. 
I -, 
20(lii 
MX 
"49 
tu 1 
1\9 
3 5 
II 
1,2 
'M 
261 
Not laled 
Nol late.I 
|(l() 
i-; 
l 22 
(169 i 
Mai Sep 
79 
- (126, 
- 21 1 ! i 
'1 1 
12610 
23000 
11 1 
ii a 
l'i ! 
11 1 
. s 0 
• 1 1 
12.1 
13 
•3 IX 
1 ...1 i.ile.l 
\. ! l.ll, ,1 
1 ,. H 1 
! 12 1 16 
- It 'h> l "Ol 
M.,1 Sep 
Os '.-•, 
,12 iiH.l, 
i S 2' 1 S 2 2 t 0 
13 ,, 
o 3 
401 
1 OS 196 
12SOOO 
n.a 
S.(, 
1 -t.« 
646 
"• 1 
ti .i 
i, a 
29.2 
48.0 
12,4 
u scheduling of 
debi owed lo 
i iiikineiiistiin 
STP(1 i 
''o. .cl 9 1 
cntiiiel. 
2...I laled 
\ol i.ile.l 
UKilAiigi 
h ( Aug) 
M;ii Seji 
149 14" 
,10 '1(16-1 
Mai Sep 
1 1 1 113 
, 135)(|351 
13 ) 14 3 
( 1 ) Kompletterades med oit stand by-avtal i april 1995. 
(21 Länderna vanteras bai' i klass A till Fi. och med 1 till 100 poäng. Fi 100 motsvarar den slöislu nsken 
(Hi Ju högre siffia, desto lägje kreditvärdighct. 
(4) Länderna betygsätts på en skala från 0 till 100, där 100 motsvarar den minsta risken för uteblivn,, äieiLei iliiing.u 
lit t land kan uppnå ett högre betyg men ändå rangordnas lägre om det allmänna betygsgciioin .-nittel si it;,, 
n a ingen uppg 
Nol rated Ingen not 
STP STIi 
( m-frack Isnl plan 
rescheduling of debt owed lo Turkmenistan ( »uilaggu av skuld till 'furkiiieiustaii 
-)i"-
TABELL 1 
UTESTÅENDE BELOPP FOR GODKÄNDA TRANSAKTIONFR 
(i miljoner ecu) 
Transaktioner 
MEDLEMSSTATER 
A. Betalningsbalansen 
1. Grekland I 
2. Grekland II 
3. Italien 
B. Övrigt 
4. Euratom 
5 NGI, NGI jordbävn.stöd 
6 EIB, medelhavsomrädet; 
Spanien, Grekland, Portugal 
MEDLEMSSTATER TOTALT 
TREDJE LAND 
A Ekonomiskt stöd 
1 Ungern 
2. Tjeckien 
3. Slovakien 
4 Bulgarien 
5. Rumänien 
6. Algeriet 
7. Israel 
8. De baltiska staterna 
9. Moldavien 
10. Ukraina 
11. Vitryssland 
12. F.d. Sovjetunionen 
B Övriga åtgärder 
13. EIB, medelhavsomrädet 
14. EIB, Central- och Östeuropa I 
15 EIB, Central- och Östeuropa II 
16 EIB, Latinamerika och Asien 
17. EIB, Sydafrika 
18. Garanti, OSS-lander 
TREDJE LAND TOTALT 
TOTALT Högsta 
godkända 
totalbelopp 
14000 
1750 
2200 
8000 
4000 
6830 
1500 
26330 
1050 
250 
255 
400 
580 
600 
160 
220 
45 
85 
75 
1250 
6282 
1700 
3000 
750 
300 
500 
17502 
43832 Utestående 
länebelopp 
den 31.12 1994 
1000 
4022 
779 
1570 
473 
7843 
790 
250 
125 
360 
455 
400 
160 
110 
25 
810 
1688 
572 
2 
46 
133 
5925 
13769 Utestående 
lånebelopp 
den 30.6.1995 
1000 
4071 
741 
1289 
439 
7540 
440 
2!>0 
125 
360 
455 
400 
160 
110 
25 
702 
1756 
658 
24 
107 
0 
5572 
13111 Äierstaende 
godkänt belopp 
den 30.6.1995 
0 
1200 
4000 
0 
0 
0 
5200 
260 
0 
130 
40 
125 
200 
0 
110 
20 
85 
75 
233 
3645 
1035 
2976 
643 
300 
9877 
15077 
1 ) Ingen utbetciïnir.g är planerad-
2) Den tredje och fjärde delutbetalningen hade ännu ej skett den 30.6.1995, eftersom den italienska regeringen 
inte anhållit om detta 
BILAGA TILL TABELL 1 
STÄLLNING DEN 30 6.1995 VAD GÄLLER EUROPEISKA INVESTERINGSBANKENS TRANSAKTIONER 
Transaktion 
EIB, Medelhavsomrädet; 
Spanien, Grekland, Portugal 
Tredje land - EIB, Medelhavsomr. 
Central- och Östeuropa I 
Central- och Östeuropa II 
Latinamerika och Asien Godkända krediter 
1500 
6282 
1700 
3000 
750 Tillgängliga 
krediter minus 
annulieringar 
1465 
4287 
1647 
1051 
344 Första 
utbetalningar 
1612 
2637 
665 
24 
107 Utestående belopp 
den 30.6.1995 
439 
1756 
658 
24 
107 
Anmärkning; Det faktum att de första utbetalningarna ibland kan överstiga den totala godkända krediten beror pa 
variationer i ecu-kursen mellan dagen för undertecknandet av krediten och den 30 juni 1995 
- 76-
TABELL 2 
MAXIMAL RISK AR FOR AR I GEMENSKAPENS BUDGL t 
(Uppskattningar i miljoner ecu med^.utg^angs^nkt från transaktioner som skett liam till den 
Ml 1)1 FM3.. I Al FR 
lÄNntLiopr' 
J A Betalnmysbalanslân 
! 1 Grekland 
! 2 Italien 
B Strukturellalan 
3 Euratom 
4 NGI, NGI jordbävn stod 
5 EIB, Medel h , gamla protok. 
Spa , Gre, Por 
Länebelopp totalt 
RÄNTOR 
A Betalningsbalansen 
1 Grekland 
2 Italien 
B Strukturella län 
3 Euratom 
4 NGI. NGI jordbävn stod 
5 EIB, Medelhavsområdet, gamla protok 
Spanien, Grekland, Portugal 
Räntor totalt 
MEDLEMSSTATER TOTALT 
TREDJE I AND 
LÅNEBELOPP 
A Ekonomiskt stöd 
6 Ungern 
7 Tjeckien 
8. Slovakien 
9. Bulgarien 
10. Rumänien 
11 Israel 
12 Algeriet 
13. F.d. Sovjetunionen 
14. De baltiska staterna 
15 Moldavien 
B Garantier 
16 EIB, Medelhavsomrädet 
17. EIB, Central- och Östeuropa I och II 
18. EIB, Latinamerika och Asien 
19 Stöd till Ryssland, garanti 500 milj 
Lånebelopp totalt 
RÄNTOR 
A Ekonomiskt stöd 
6. Ungern 
7 Tjeckien 
8 Slovakien 
9 Bulgarien 
10 Rumänien 
11 Israel 
12 Algeriet 
13 F.d Sovjetunionen 
14 De baltiska staterna 
15 Moldavien 
B Garantier 
16 EIB, Medelhavsområdet 
17. EIB, Central- och Osteuropa I och II 
18 EIB, Latinamerika och Asien 
19. Stöd till Ryssland, garanti 500 milj. 
Räntor totalt 
! TREDJE LANDER TOTALT 
[TOTALT 
i (Osteuropa) 
| (övriga) 1995 
47 
458 
587 
95 
254 
62 
133 
586 
556 
139 
14 
133 
1192 
79 
25 
13 
36 
46 
16 
40 
112 
11 
3 
120 
39 
3 
552 
1744 
1426 
318 1996 
500 
500 
154 
305 
76 
1535 
95 
257 1997 
440 
545 
75 
1060 
216 
27 
539 403 
1463 
205 
13/ 
27 
44 
25 
13 
36 
46 
16 
40 
15 
11 
3 
118 
47 
3 
1045 
731 
314 80 
127 
63 
140 
160 
250 
161 
143 
36 
11 
1171 
18 
25 
13 
36 
46 
16 
40 
9 
11 
3 
108 
45 
3 
373 
1543 
3006 
812 
732 1998 
500 
1012 
48 
216 
316 
100 
123 
62 
150 
185 
157 
50 
14 
268 
1110 
823 
287 1999 i 2000 
110 
13 
_15_ 
192 
i 20 
h. 
38 | 
3 I 
4 
339 
277 i 
20()i i 
H 
70 
7 ! 
I 
I 
10 ; 
i 2 i I 
65 j 
2V\ 
(16 ! 
661 1000 
4071 
763 
1554 
7820 
285 
1266 
175 
352 
.__163_ 
2240 
10060 
128 
63 
15 
211 790 
250 
125 
360 
455 
160 
400 
922 
110 
15 
1146 
379 
84 
133 
5329 
45 
151 
219 
48 
175 
136 
66 
25 
724 
300 
23 
9 
7488 
4727 
2761 
-v-
TABELL 3 
MAXIMAL IFONLIISKNISKAKfoKARIGfcMhNSKAI'l NMIUIX.I i 
(uppskattning i miljoner ecu med utgångspunkt frän genomförda, beslutade eller av kommissionen 
MEDLEMSSTATER 
LÅNEBELOPP 
A Betalningsbalansen 
1. Grekland 
2 Italien 
B Strukturella lån 
3 Euratom och NGI 
4. EIB, Spanien, Grekland, Portugal 
Lånebelopp totalt 
RÄNTOR 
A Betalningsbalanslän 
1 Grekland 
2 Italien 
Ii SiiukUiiella län 
'. I un.torn och NGI 
4 I II.!, Spanien, Grekland, Poittuial 
Räntor totalt 
MEDLEMSSTATER TOTALT 
TREDJE LAND 
LANÈTËLÔPP 
A Ekonomiskt stöd 
5 Ungern 
6 Tieckien 
7 Slovakien 
8 Bulgarien 
9 Rumänien 
10 Israel 
11 Algeriet 
12 F d Sovletunionen 
13 De baltiska staterna 
14 Moldavien 
15 Ukraina 
16 Vitryssland 
17 Euratom, Central- och Östeuropa 
B Garantier 
18 EIB, Medelhavsområdet 
19 EIB, Central- och Östeuropa I och II 
20 EIB. Latinamerika och Asien 
21 EIB. Sydafrika 
22 Stod till Ryssland, gatantt 500 mill 
l åtiet>'lopp totalt 
RAN I OR " """" "'" 
A Ekonomiskt stöd 
5 Ungern 
6 Tieckien 
7 Slovakien 
8 Bulgarien 
9 Rumänien 
10. Israel 
11 Algeriet 
12 F.d Sovjetunionen 
13 De baltiska staterna 
14 Moldavien 
15 Ukraina 
16 Vitryssland 
17 Euratom, Central- och Östeuropa 
B Garantier 
18 EIB, Medelhavsområdet 
19 EIB, Central- och Östeuropa I och II 
20 EIB, Latinamerika och Asien 
21 EIB, Sydafrika 
22 Stöd till Ryssland, garanti 500 milj. 
Räntor totalt 
TREDJE LANDER TOTALT 
(Osteuropa) 
(övriga) 1995 
505 
81 
95 
383 
J33 
119? 
92 
25 
16 
40 
52 
16 
50 
127 
17 
4 
7 
2 
10 
153 
85 
5 
1537 
364 1996 
500 
500 
459 
76 
95 
595 
137 
27 
230 
172 
995 
464 1997 
985 
75 
48 
638 1998 
500 
1012 
183 
59 
638 
31 
127 
63 
140 
160 
250 
161 2492 
143 i 
36 j 
11 ! 210 
112 
j 22 
j 1 
44 
25 
26 
44 
58 
16 
60 
18 
22 
5 
29 i 
8 | 
50 | 
331 | 
284 | 
35 j 
11 i 416 
369 
50 
20 
1218 
1017 1389 
754 1999 
_52 
110 2000 
292 
210 
35 
6 
14 
15 
40 
35 
22 
29 
88 
/|!.« 399 
58 
1044 
90/ 33R 
315 
.,.l 
461 I 
389 ! 8 
23 
439 
366 
62 
29 
8 
106 
440 
364 
53 1000 
8071 
2317 
432 
285 
3869 
—4 -
1210 i M 34 
?1f;1 : 2318 
'•Alf, ! «I'M 65 
80 
125 
110 
9 
57 
15 
40 
477 
397 
69 
25 
13 
20 
11 
3 
25 
7 
102 
408 
316 
48 
26 1050 
250 
190 
440 
580 
160 
600 
922 
220 
23 
94 
23 
73 
2223 
1477 
251 
66 
_J33_ 
136 
211 
311 
48 
330 
169 
149 
33 
198 
54 
557 
2897 
2368 
324 
142 
9 
8342 
10075 
'-•041 
78-
FORKLARANDE ANMÄRKNINGAR 
Syftet med dessa tabeller är att ge en allmän översikt över de räntebetalningar och 
återbetalningar av lånebelopp som skall ske varje år i samband med in- och utlåning, 
och som medför risker som berör gemenskapens budget. Beloppen avser den maximala 
risk som transaktionerna kan utgöra för gemenskapen. Man kan alltså inte tolka 
beloppen så, att de faktiskt i helhet kommer att belasta budgeten. I tabell 3 är det inte 
ens säkert att alla angivna belopp kommer att betalas ut. Dröjsmålsräntor och andra 
extrakostnader - till exempel för rättshjälp - har inte beaktats. 
F. TRANSAKTIONERNAS ART OCH NÄRMARE BESTÄMMELSER FÖR 
UTBETALNING AV GARANTIER UR BUDGETEN 
A. TRANSAKTIONERNAS ART 
De risker för utbetalningar som belastar gemenskapens budget härrör från 
följande typer av transaktioner: 
- In- och återutlåning. 
- Garantier som beviljas tredje part. 
a) In- och återutlåning 
Gemenskapen tar upp lån på den internationella kapitalmarknaden och 
återutlånar dessa medel på samma villkor vad avser ränta och löptid. 
Återutlåning sker till medlemsstater (betalningsbalanslån), till tredje land 
(ekonomiskt stöd på medellång sikt) samt till företag (inom ramen för de nya 
gemenskapsinstrumenten och Euratom). 
Återbetalningen av lånen skall täcka motsvarande utbetalningar för det lån 
som gemenskapen tagit upp. I de fall då återbetalningar från låntagarna är 
försenade skall kommissionen återbetala lånet den dag som fastställts med 
hjälpa sina medel. 
b) Garantier som beviljas tredje part 
Garantier innebär att gemenskapen står som garant för lån som beviljas av en 
finansinstitution (Europeiska investeringsbanken eller, i f.d. Sovjetunionens 
fall, affärsbanker). Om EIB konstaterar att låntagaren inte återbetalat ett av 
gemenskapen garanterat lån på utsatt tid, uppmanar banken gemenskapen att i 
enlighet med garantiavtalet gå in och täcka det belopp som låntagaren visat 
sig oförmögen att betala. Denna betalning skall äga rum högst tre månader 
efter det att investeringsbanken uppmanat gemenskapen därom. EIB skall 
79 
förvalta lånet enligt god bankpraxis och driva in de betalningar som förfallit 
efter det att garantin trätt i kraft. 
B. UPPBRINGANDE AV MEDEL FÖR UTBETALNING AV GARANTIN 
Vid försenade återbetalningar från låntagarens sida av lån som garanteras av 
gemenskapen kan de medel som krävs för att betala ut garantin uppbringas på 
följande sätt: 
a) I samband med in- och återutlåning: 
1) Genom tillfälligt utnyttjande av de likvida medlen i enlighet med artikel 12 i 
budgetförordningen. Gemenskapen kan därigenom betala direkt på 
förfallodagen i de fall då låntagarens återbetalning försenas. 
2) Om förseningen överstiger tre månader efter förfallodagen, kan 
kommissionen i det skedet utnyttja garantifonden för att täcka det belopp som 
inte betalts av låntagaren. Syftet med detta är att kompensera uttag ur 
kommissionens likvida medel. 
3) I syfte att förse budgetposten för garantier med de anslag som krävs för att 
täcka den uteblivna återbetalningen kan en överföring ske. Detta förfarande 
är nödvändigt då anslagen till garantifonden är otillräckliga, och det kräver 
förhandsgodkännande från den budgetansvariga myndigheten. 
4) Medel som betalats in av låntagare som tidigare varit försenade med 
betalningar, med följd att en garanti ur gemenskapsbudgeten utnyttjats, kan 
återanvändas. Därigenom kan utbetalningar ske med kort frist, så länge 
tillräckliga medel står till buds. 
b) Vad gäller gemenskapsgarantier för lån ur Europeiska investeringsbankens 
egna medel: 
Sedan förordningen om inrättandet av en garantifond för externa åtgärder 
trädde i kraft ingår det i överenskommelsen mellan gemenskapen och EIB att 
kommissionen skall bemyndiga banken att ur garantifonden lyfta de belopp 
som krävs för att täcka en försenad betalning senast tre månader efter det att 
banken anhållit om detta. 
Om fondens medel är otillräckliga skall garantin aktiveras på samma sätt som 
vid förfarandet för in- och återutlåning. 
-80-
II. ANTAGANDEN 
Vissa belopp är resultat av uppskattningar. Dessa har gjorts utifrån en rad 
antaganden: 
Vad gäller lån i andra valutor än ecu har man generellt sett antagit att kurserna 
legat stabilt sedan den 30 juni 1995. Dock bör in- och återutlåningstransaktioner 
inte föra med sig valutarisker för gemenskapen. Om inget annat anges antas den 
genomsnittliga räntesatsen vara 10 %. Denna räntesats är sannolikt lite för högt 
satt vad gäller EIB-lån enligt protokollen, där räntesubventioner ofta 
förekommer. 
A. MEDLEMSSTATER 
1. Grekland: Det betalningsbalanslån som beviljats uppgår till 2200 miljoner 
ecu. Därav har 1000 miljoner hittills utbetalats, uppdelat i två delutbetalningar 
om 500 miljoner vardera, vilka skall återbetalas under 1996 respektive 1998. 
Den återstående krediten om 1200 miljoner ecu antas inte utbetalas under de 
närmaste åren. 
2. Italien: Rådet beslutade den 18 januari 1993 om ett betalningsbalanslån 
omfattande 8000 miljoner ecu till Italien. Lånet skall utbetalas i fyra delar om 
2000 miljoner ecu vardera, och beviljas - med undantag för den första 
delutbetalningen - under förutsättning att Italien uppnår de överenskomna målen 
med avseende på statsskuld och budgetunderskott. 
De första två utbetalningarna ägde rum 1993. Enligt rådets beslut kan den tredje 
utbetalningen ske från och med den 1 februari 1995, men Italiens regering har 
ännu inte anhållit om den. Den fjärde delen kan inte utbetalas förrän tidigast den 
1 februari 1996. 
Om den italienska regeringen beslutar att anhålla om en tredje och fjärde 
delutbetalning och villkoren för detta anses uppfyllda skall 2000 miljoner ecu 
betalas ut per år till Italien under 1995 och 1996. 
3. EIB - gamla medelhavsprotokollen: Spanien. Grekland och Portugal: Detta 
gäller garantier som gemenskapen beviljat EIB för transaktioner i Spanien, 
Grekland och Portugal före dessa länders anslutning. Beloppen är nu slutliga, 
eftersom alla lånen är återbetalade. 
B. TREDJE LAND 
A. EKONOMISKT STÖD 
1. Ungern I: Beloppen för de första två delarna är slutliga. Den tredje 
utbetalningen av det makroekonomiska stöd som beslutades om 1990 
för väntas äga rum under andra halvåret 1995. Ungern återbetalade 
den 20 april 1995 hela den första delen. 
2. Ungern II: 180 miljoner ecu har beviljats och betalats ut. 
3. Tjeckien och Slovakien: 375 miljoner ecu har beviljats. Längsta 
löptid är satt till 7 år (bullet). Krediten uppdelas i två 
delutbetalningar: den första omfattar 185 miljoner ecu och den andra 
190 miljoner ecu, med en löptid på 6 år. 
Slovakien har beviljats ett lån på 130 miljoner ecu uppdelat i två 
delutbetalningar och med en maximal löptid på 7 år (bullet). Det 
antas här att hela beloppet om 130 miljoner ecu utbetalas under 
1995. 
Den 30 juni 1995 hade ingen delutbetalning ännu ägt rum. 
4. Bulgarien I: 290 miljoner ecu har beviljats med en längsta löptid på 
7 år (bullet) odh uppdelat på två delutbetalningar, varav den första 
omfattar 150 miljoner ecu och har en löptid på 7 år, och den andra 
omfattar 140 miljoner ecu och har en löptid på 5 år. 
5. Bulgarien II: Bulgarien har beviljats ett ekonomiskt stöd genom 
beslut 1992. Stödet omfattar 110 miljoner ecu, är uppdelat i två 
delutbetalningar och har en maximal löptid på 7 år. Den första 
delutbetalningen på 70 miljoner ecu skedde den 7 december 1994. 
Den andra antas ske under 1995. 
6. Rumänien I: Ett belopp som beräknas till 375 miljoner ecu, med en 
längsta löptid på 7 år (bullet). Det delas upp i två delar, varav den 
första, som omfattar 190 miljoner ecu och har en löptid på sju år, 
utbetalades 1992. Den andra delen, som har en löptid på 6 år, 
utbetalades också 1992. 
7. Rumänien II: En ny transaktion omfattande 80 miljoner ecu med en 
längsta löptid på 7 år skedde 1993. 
8. Rumänien III: Ett lån på 125 miljoner ecu med en löptid på 7 år, som 
skall utbetalas i två delar. Den 30 juni 1995 hade ännu ingen 
utbetalning skett. Utbetalningar på 55 och 70 miljoner ecu antas här 
äga rum. 
9. Moldavien: Ett lån på 45 miljoner ecu med en löptid på 10 år och 
uppdelat i två delutbetalningar. En första delutbetalning på 25 
miljoner ecu skedde den 7 december 1994. En andra utbetalning på 
20 miljoner ecu förväntas ske under 1995. 
82-
10. Ukraina: Ett belopp på 85 miljoner ecu som skall utbetalas i en del 
och ha en maximal löptid på 10 år. Utbetalningen hade ännu inte 
skett den 30 juni 1995. 
11. De baltiska staterna: Lån omfattande 220 miljoner ecu, varav en 
första delutbetalning på 110 miljoner ecu betalades ut 1993. Den 
andra delutbetalningen antas ske 1995. De två delarna skall 
återbetalas år 2000 respektive 2002. 
12. Algeriet I: Ett belopp på 400 miljoner ecu har beviljats. Det har 
betalats ut i två delar, omfattande 250 respektive 150 miljoner ecu. 
Den första delen, som har en löptid på 6 år, utbetalades i december 
1991. 
Den andra delen, som omfattar 400 miljoner ecu, betalades ut den 
17 augusti 1994. 
13. Algeriet II: Ett belopp på 200 miljoner ecu har beviljats. Det skall 
betalas ut i två delar, med en längsta löptid på 7 år (bullet). Hela 
beloppet 200 miljoner ecu antas här utbetalas 1995. Den 30 juni 
1995 hade ännu ingen utbetalning ägt rum. 
14. Israel: Ett lån på 160 miljoner ecu har betalats ut. Det skall 
återbetalas 1997. 
B. GARANTIER 
1. EIB 
EIB har bidragit med de siffror som ligger till grund för de 
uppskattningar som gjorts vid sammanställningen av tabell 3 (om 
EIB:s långivning till tredje land ur bankens egna medel). 
För lån som ännu ej betalats ut antas en genomsnittlig utbetalning på 
10 % av lånebeloppet det första året och 30 % under vardera av de tre 
följande åren. 
Den genomsnittliga löptiden för lånen antas vara 15 år med tre 
amorteringsfria år. 
-83 
2. Livsmedelsbistånd till före detta Sovjetunionen 
a) Garanti 
Garanti för ett banklån på 500 miljoner ecu. Risken täcks helt och 
hållet av gemenskapens budget. Lånet löper på 3 1/2 år och skall 
återbetalas genom tre amorteringar med 11 månaders mellanrum 
från och med den tjugonde månaden. 375 miljoner ecu av 
krediten har utnyttjats. 
b) In- och återutlåning 
Transaktionen omfattar 1 250 miljoner ecu med en längsta löptid 
på 3 år. 
Lånet är fördelat på att antal republiker i före detta 
Sovjetunionen. För lån som totalt understiger 100 miljoner ecu 
skall återbetalning ske genom engångsbelopp 3 år efter den dag 
då lånemedlen kan börja utnyttjas. Om lånebeloppet överstiger 
100 miljoner ecu skall återbetalningen ske i två delar efter två 
respektive tre år. 
Beroende på typ av låneavtal kan medel lyftas från och med den 
20 augusti eller från och med den 15 januari. 
Det belopp som ännu inte utnyttjats den 30 juni 1995 var 233 
miljoner ecu. 
3. Euratomlån (länder i Central- och Östeuropa) 
1100 miljoner ecu antas betalas ut i form av utbetalningar på 200 
miljoner 1995, 200 miljoner ecu per år under de följande tre åren och 
150 miljoner år 1999 och 2000. 
Löptiden för lånen antas vara 20 år med 5 amorteringsfia år. 
84 
BILAGA 
PRECISERINGAR AV SIFFERANGIVELSER I RAPPORTEN 
A. DET BEVILJADE KREDITTAKET 
är lika med summan av de maxbelopp som rådet har godkänt genom beslut (se 
tabell 1). 
För att den totala risk som belastar gemenskapens budget skall kunna beräknas 
måste följande faktorer beaktas: 
- Ökning av risken: till det högsta beviljade lånebeloppet läggs de upplupna 
räntorna, 
- Minskning av risken: 
Garantin till EIB begränsas till 75 % av lån till länder i Medelhavsområdet. 
Det faktum att vissa belopp redan har återbetalats, eftersom de belopp som 
anges - utom i fallet betalningsbalanslån - avser lånetaken och inte de 
utestående beloppen. 
De krediter som godkänns utnyttjas inte alltid i sin helhet. 
De godkända beloppen fördelar sig på följande sätt: 
Medlemsstater 
Betalningsbalanslån 14 0002 
Nya gemenskapsinstrument (NIC) 6 830 
Euratom 4 0003 
EIB; Spanien, Grekland, Portugal 1 500 
Medlemsstater totalt 26 330 
Godkänt utestående belopp: när detta belopp nås begränsas möjligheten till nya län till de belopp som 
återbetalas i förhållande till tidigare transaktioner. 
Därav 1100 miljoner ecu som kan beviljas länder i Östeuropa och inom OSS. 
85 
Tredje land 
Ungern I 870 
Ungern II 180 
Tjeckien 250 
Slovakien I 125 
Slovakien II 130 
Bulgarien I 290 
Bulgarien I 110 
Rumänien I 375 
Rumänien II 80 
Rumänien III 125 
Israel 160 
Algeriet I 400 
Algeriet II 200 
F.d. Sovjetunionen I 408 
F.d. Sovjetunionen II 1 250 
De baltiska staterna 220 
Moldavien 45 
Ukraina 85 
Vitryssland 75 
EIB, gamla protokollen 3 032 
EIB, Central- och Östeuropa I 1 700 
EIB, Central- och Östeuropa II 3 000 
EIB, nya protokollen 1 450 
EIB, övergripande ekonomiskt samarbete 1 800 
Andra tredje länder 750 
Sydafrika 300 
Tredje land totalt 17 410 
Övergripande totalbelopp 43 740 
B. UTESTÅENDE BELOPP VID IN- OCH ÅTERUTLÅNING 
är den del av lånebeloppet som vid ett visst datum återstår att betala tillbaka (se 
tabell 1). 
Jämfört med ovan beskrivna totalbelopp omfattar alltså utestånde belopp inte de 
delar av ett lån som ännu ej utbetalats, och inte heller de belopp som redan 
återbetalats. Det kan liknas vid de "faktiskt" utlånade medlen vid en viss 
tidpunkt. 
-86-
C. DEN TOTALA RISKEN PÅ ÅRSBASIS 
är en uppskattning av den totala summan av räntor och amorteringar som förfaller 
ett visst budgetår. 
Detta belopp beräknas 
- på grundval av enbart utbetalningar (tabell 2), varvid det lånebelopp som skall 
återbetalas motsvarar det utestående beloppet, 
- på grundval av utbetalda lån, lån om vilka beslut fattats men där ingen 
utbetalning skett samt förslag från kommissionen om vilka beslut ännu inte 
fattats (tabell 3), varvid det lånebelopp som skall återbetalas motsvarar det 
totala taket för de godkända krediterna plus de lånebelopp som föreslagits av 
kommissionen men där beslut ännu ej fattats. 
V} 
ISSN 1024-4506 
KOM(95) 625 slutlig 
DOKUMENT 
SV 01 
Katalognummer : CB-CO-95-656-SV-C 
ISBN 92-77-97144-4 
Byrån för Europeiska gemenskapenias officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg