Rådets yttrande

av den 14 februari 2002

om utbildningsfrågor i förslaget till rådets beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik för 2002

(2002/C 47/01)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR AVGETT DETTA YTTRANDE

av följande skäl:

(1) Europeiska rådet i Lissabon den 23 och 24 mars 2000 betonade den viktiga roll som utbildningssektorn spelar för alla som lever och arbetar i kunskapssamhället och ansåg att rådet (utbildning) bör bidra till Luxemburg- och Cardiffprocessen genom att diskutera de konkreta framtidsmålen för utbildningssystemen.

(2) Europeiska rådet i Stockholm den 23 och 24 mars 2001 bekräftade denna roll och uppmanade rådet och kommissionen att lägga fram en gemensam rapport för Europeiska rådets vårmöte 2002 med ett detaljerat arbetsprogram om uppföljningen av målen för utbildningssystemen.

(3) Den 9 november 2000 antog rådet (utbildning) ett positivt yttrande om förslaget till rådets beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik för 2001, i vilket livslångt lärande ingår som ett övergripande mål.

(4) Rådets resolution av den 13 juli 2001 om utbildningens roll i sysselsättningsrelaterad politik(1) uppmanade kommissionen och medlemsstaterna att bland annat säkerställa att rådet (utbildning) tar aktiv del i behandlingen av kommissionens förslag till riktlinjer för sysselsättningen och i utformningen av relevant politik och jämförbara indikatorer för att i god tid bidra till förberedelserna av riktlinjerna och dithörande områden som rör utbildning, även med avseende på livslångt lärande.

RÅDET

ERINRAR OM att utbildningspolitikens betydelse som stöd för sysselsättningen erkänns i den nuvarande strukturen för riktlinjerna för sysselsättning med fyra pelare - anställbarhet, företagaranda, anpassningsförmåga och jämställdhet; införandet under 2000 av det "övergripande målet med livslångt lärande" i riktlinjerna för sysselsättningen för 2001 var ett viktigt steg i riktning mot en större samstämmighet och förståelse när det gäller denna betydelse; emellertid bör man eftersträva att framställa utbildningspolitiken på ett bättre sätt,

BETONAR att livslångt lärande, som redan har blivit en nyckelfråga (i utbildningen) på medlemsstats- och gemenskapsnivå, idag tydligt framstår som en prioriterad fråga i nationell sysselsättningspolitik,

KONSTATERAR att livslångt lärande fortfarande omfattas av flera riktlinjer och pelare och att ett nytt övergripande mål om kvalitet i arbetet har lagts till i riktlinjerna för sysselsättning (på grundval av kommissionens meddelande "Sysselsättningspolitik och socialpolitik: en ram för investeringar i kvalitet") som omfattar färdigheter och livslångt lärande; samtidigt som man välkomnar detta mål, skulle det vara till hjälp om de mer framträdande dragen i livslångt lärande anges,

VÄLKOMNAR att de utbildningsansvariga alltmer har engagerat sig i de olika etapperna i genomförandet av den europeiska sysselsättningsstrategin,

FRAMHÅLLER att rådet genom sina egna processer och instrument kommer att allt mer bidra till Lissabonmålen och Luxemburgprocessen samt till en framgångsrik övergång till en kunskapsbaserad ekonomi och ett kunskapsbaserat samhälle.

Det finns i detta sammanhang ett behov av att stärka samarbetet och samverkan mellan olika och kompletterande processer och initiativ, i synnerhet uppföljningen av rapporten om de konkreta framtida målen för utbildningssystemen, uppföljningen av kommissionens meddelande om livslångt lärande och handlingsplanen eLearning,

NOTERAR att medlemsstaterna och kommissionen för närvarande arbetar på en utvärdering av den europeiska sysselsättningsstrategin som kommer att återspeglas i riktlinjerna för sysselsättningen 2003. Det är i detta sammanhang viktigt att rådet och de utbildningsansvariga myndigheterna är nära knutna till denna utvärderingsprocess, på nationell och europeisk nivå, för att få till stånd ett effektivare engagemang i utvärderingen innan politiska slutsatser dras.

(1) EGT C 204, 20.7.2001, s. 1.