EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 15.07.1998 
KOM(1998) 439 slutlig 
EUROPEISKA UNIONENS VERKSAMHET 
INOM FORSKNING OCH 
TEKNISK UTVECKLING 
ÅRSRAPPORT 1998 
(framlagd av kommissionen) 

Denna årsrapport från kommissionen om forskningsverksamheten under 1997 innehåller en översikt över 
utvecklingen av Europeiska gemenskapens forskningspolitik och genomförandet av forskningsaktiviteter 
under året. Syftet är att tillhandahålla information av intresse för forskare, forskningsorganisationer, 
industriföretag, experter på forskningspolitik, politiker med intresse för gemenskapsprogrammen, 
Europarlamentet och ministerrådet.1 
Uppläggningen av denna årsrapport har ändrats en del jämfört med tidigare år, så att hänsyn kan tas till de 
allt mer detaljerade uppgifter som finns tillgängliga om genomförandet av gemenskapens 
forskningsprogram och reaktionerna på tidigare rapporter, särskilt från Europaparlamentet och kommittén 
för vetenskaplig och teknisk forskning (CREST). För att underlätta hänvisningar och jämförelse har dock 
den övergripande strukturen standardiserats. Rapporten innehåller en översikt över de viktigaste 
aktiviteterna under 1997 (och i början av 1998 för vissa områden som varit föremål för viktiga åtgärder 
eller beslut). I bilaga I ges mer detaljerad information om genomförandet av de enskilda delprogrammen 
inom Fjärde ramprogrammet och exempel på projekt som fatt stöd. I bilaga 2 tillhandahålls statistiska 
uppgifter om undertecknade avtal, förslag och finansiering. Bilaga 3 innehåller en förteckning över 
kompletterande informationskällor om gemenskapsforskning (se anmärkningen på nästa sida). 
1997 var ett viktigt år för utvecklingen av gemenskapens forskningspolitik. Genom Amsterdamfördraget 
ändrades den rättsliga grunden för forskningen, och när det ratificierats kommer fördraget att innebära ett 
avskaffande av kravet på enhälliga omröstningar i rådet. Beslutsfattandet kommer därmed att 
rationaliseras, vilket innebär att forskningen anpassas till de andra områden där det krävs medbeslutande 
av Europaparlamentet och rådet. Agenda 2000 - kommissionens strategi för att hantera utvidgningen och 
framtidens utmaningar - har också gett forskningen en skjuts framåt genom tonvikten på 
kunskapsbaserade strategier. Under året lade kommissionen också fram sina formella förslag till Femte 
ramprogrammet, som innebär en stor förändring från tidigare program i riktningen mot mer strategiska, 
fokuserade och integrerade aktiviteter utformade så att gemenskapsmedlen kan ge ännu större effekter. 
**# 
Aktiviteterna för att genomföra Fjärde ramprogrammen låg på samma nivå som 1996 med nära 24 000 
inlämnade och utvärderade förslag rörande samtliga delprogram. 6 000 kontrakt undertecknades och 
gemenskapsmedel på 3 miljarder ecu fördelades på olika forskningsprojekt som tillsammans hade 24 000 
deltagare. Vid 1997 års utgång hade över 15 000 forskningsprojekt startats genom Fjärde 
ramprogrammet, vilket innebar undertecknade kontrakt för sammanlagt 8,2 miljarder ecu, och 10 000 
projekt pågick vid denna tidpunkt. Man har lyckats öka de små och medelstora företagens medverkan 
avsevärt (24% av det sammanlagda antalet deltagare 1997, jämfört med 18% 1996) och även de 
ekonomiska bidragen till dessa (16 % av den totala bidragssumman 1997, jämfört med 13 % 1996). Detta 
har i huvudsak åstadkommits genom framgångsrika stimulansåtgärder (forskningssamarbete och 
förstudiestöd) och åtgärder för resultatutnyttjande (för informationsteknik). 
Enligt artikel 130p i EG-fbrdraget och besluten om ramprogrammet (EG och Euratom) skall kommissionen varje år 
sända en rapport till Europaparlamentet och rådet. 
Policyutvecklingen under året har återigen koncentrerats kring Femte ramprogrammet, och 
kommissionens formella förslag lades fram i april 1997. Europaparlamentets första behandling av förslaget 
ägde rum i december 1997 och resulterade i ett ändrat förslag från kommissionen i januari 1998 och rådets 
gemensamma ståndpunkt i mars. I och med detta är grunden lagd för ett beslut om Femte ramprogrammet 
och delprogrammen för genomförande av detta i slutet av 1998, så att kontinuiteten i finansieringen kan 
bibehållas även efter att Fjärde ramprogrammet avslutats 1998. 
Under 1997 antogs beslutet rörande kommissionens förslag om tilläggsfinansiering för Fjärde 
ramprogrammet, som hade lagts fram i början av 1996. Detta resulterade i att medlen ökades till 115 
miljoner ecu för ett antal specifika forskningsområden, bland annat transmissibel spongiform encefalopati 
(TSE). Konkreta framsteg gjordes också vad gäller genomförandet av den första handlingsplanen för 
innovation, som omfattar ett brett spektrum av åtgärder utformade för att förbättra innovationsklimatet i 
Europa. 
Under året och i början av 1998 har mycket uppmärksamhet ägnats åt programförvaltningen. Vid sidan av 
ansträngningarna för att successivt förbättra förvaltningen gjordes stora framsteg vad gäller utveckling och 
vidareutveckling av förvaltningssystem som bygger på de nya principerna koncentration, samordning och 
flexibilitet för genomförandet av Femte ramprogrammet. 
ANMÄRKNING 
Mycket information om EU-forskning finns tillgänglig i form av reguljära rapporter rörande olika 
aspekter av forskningaktiviteterna. Vid sidan av föreliggande rapport, som utkommer varje år, är 
följande typer av dokument de viktigaste som offentliggörs av Europeiska kommissionen, och 
tillsammans ger de en mycket god överblick: 
- Ärliga utvärderingsrapporter för både både ramprogrammet och delprogrammen, ger en oberoende, 
snabb återkoppling rörande det allmänna läget och kvaliteten vad gäller genomförandet av 
programmet. 
- Femåriga utvärderingsrapporter utarbetas vart fjärde år för både ramprogrammet och 
delprogrammen. Dessa innehåller en oberoende retrospektiv utvärdering av EU:s FoTU-program vad 
gäller relevans, effektivitet, resultat och effekter. 
- Den europeiska rapporten om vetenskaps- och teknikindikatorer, vars andra upplaga utkom i 
december 1997 innehåller data och jämförande analyser rörande europeisk och nationell FoTU-
verksamhet i ett globalt sammanhang. 
- Forskning och utveckling: Årsstatistik är en Eurostatrapport som ges ut varje år vilken innehåller 
omfattande data om FoTU-utgifter och -personal samt patent på gemenskapsnivå och nationell nivå. 
- Kommissionens viktigaste årliga budgetdokument, alltså det preliminära budgetförslaget, budgeten, 
den konsoliderade kostnads- och intäktsredovisningen och den konsoliderade balansräkningen. 
- Olika undersökningar och analyser som utförs och publiceras på forskningsprogrammens initiativ 
och som behandlar olika frågor specifika för de berörda FoTU-områdena. 
De viktigaste av dessa dokument förtecknas i bilaga III. 
* * * 
GEMENSKAPENS FOTU-POUTIK 1997-1998 
1. NY FORSKNINGSPOLITIK UTVECKLING 1 
1.1. FoTU-politikens bakgrund 1 
1.2. Utarbetandet av femte ramprogrammet 2 
1.3. Genomförandet av den första handlingsplanen för innovation i Europa 4 
2. ANDRA VIKTIGA ASPEKTER AV GEMENSKAPENS FORSKNINGSPOLITIK 1997-
1998 5 
2.1. Tilläggsanslaget till fjärde ramprogrammet 5 
2.2. CREST och samordningen mellan gemenskapens politik och nationella handlingsprogram o 
2.3. De rådgivande kommittéerna 7 
2.4. Ekonomisk och social sammanhållning 8 
2.5. Internationellt samarbete 10 
3. FORSKNINGSAKTIVITETER 1997 OCH GENOMFÖRANDET AV 
RAMPROGRAMMEN 11 
3.1. Utmaningar samt vetenskapliga och tekniska resultat 12 
3.2. Kontroll av ramprogrammen 12 
3.3. Undertecknade kontrakt och utbetalningar 1997: per år och ramprogram 13 
3.4. Genomförande av ramprogrammen och målsättningarna för den europeiska forskningspolitiken... 14 
3.4.1. Företagens medverkan 14 
3.4.2. Åtgärder för att underlätta tillgång till FoTU för små och medelstora företag 14 
3.4.3. Gemenskapsforskningens bidrag till den europeiska ekonomins utveckling 15 
4. FÖRVALTNING AV FORSKNINGEN 16 
BILAGA I : ÅRSRAPPORT 1997 FÖR GEMENSKAPENS FOTU-VERKSAMHET SAMT 
ARBETSPROGRAM FÖR 1998 18 
BILAGA D : STATISTISKA OCH EKONOMISKADATA 1997: PER ÅR OCH 
RAMPROGRAM 71 
BILAGA ni : VIKTIGASTE RAPPORTER RÖRANDE GEMENSKAPENS 
FORSKNINGSVERKSAMHET , 92 
FÖRTECKNING ÖVER VIKTIGARE AKRONYMER OCH FÖRKORTNINGAR OM 
ANVÄNTS 94 
;C "* 'iU"%fà- *'Kx '' "' 'i'****'*? 
Europeiska unionens politik för forskning och teknisk utveckling (FoTU) syftar till att stärka Europas 
ställning inom vetenskap och teknik och därigenom bidra till att förbättra den europeiska industrins 
konkurrenskraft och öka livskvaliteten för Europas medborgare. EU: s FoTU-politik kompletterar 
medlemsstatemas nationella forskningsinsatser och stödjer andra handlingsprogram inom unionen, bl.a. 
avseende jordbruk, sammanhållning, transport, miljö, hälsa, utbildning och energi. 
Europeiska unionens FoTU-politik genomförs i form av forskningsprogram med medverkan av företag 
(även små och medelstora företag), universitet och forskningscentrer från olika europeiska länder i 
gemensamma forskningsprojekt. De forskningsområden som omfattas av EU:s FoTU-politik finns angivna 
i fleråriga ramprogram. Det nuvarande ramprogrammet (1994-1998) har en totalbudget på 13 215 
miljoner ecu (11 879 miljoner ecu för Fjärde ramprogrammet respektive 1 336 miljoner ecu för Euratom-
ramprogrammet) (se bilaga II, tabell 9). 
Gemensamma forskningscentret (GFC), med sju forskningsinstitut, är gemenskapens eget 
forskningscentrum som bidrar till genomförandet av ramprogrammen genom att bedriva forskning i egen 
regi och ge vetenskapligt stöd till andra handlingsprogram inom unionen. En separat årsrapport för GFC 
finns tillgänglig för 1996 (en kort sammanfattning finns i bilaga I). 
1. NY FORSKNINGSPOLITIK UTVECKLING 
1.1. FOTU-POLITIKENS BAKGRUND 
1997 var ett år då forskningens ställning inom gemenskapens övergripande politiska mål stärktes betydligt. 
Två viktiga politiska händelser under året var slutandet av Amsterdamfördraget och Agenda 2000, 
kommissionens förslag till gemenskapens framtida institutionella och ekonomiska utveckling. I båda 
bekräftades behovet av att angripa viktiga problem som sysselsättning, konkurrenskraft och hållbarhet 
genom att vidareutveckla gemenskapen som ett kunskapsbaserat samhälle och bygga ett Europa med 
större närhet till medborgarna.. 
I Amsterfördraget gavs uttryck för en mogen forskningspolitik i och med att kravet på ett enhälligt råd i 
medbestämmandeprocessen avskaffades, så att forskningspolitiken anpassades till andra områden som 
politiken för den inre marknaden. Detta var ett uttryck för en tilltro till EU:s regelverk som bör leda till en 
mer balanserad debatt och påskynda beslutsfattandet vid förhandlingarna om framtida ramprogram. 
Agenda 2000 omfattar en strategi för de stora geopolitiska, demografiska, miljömässiga, tekniska och 
ekonomiska förändringar som Europa står inför, vilka kommer att öppna nya politiska och ekonomiska 
perspektiv under nästa sekel. Om man skall skapa en hållbar utveckling och sysselsättning i ett integrerat 
samhälle med god livskvalitet krävs dynamiska företag och kvalificerade medborgare med hög 
kunskapsnivå. Därför har kunskapspolitiken, alltså den politik som rör forskning, innovation och 
utbildning, en avgörande betydelse och den måste tilldelas tillräckliga resurser och effektivt målinriktas för 
att ge största möjliga mervärde för Europa som helhet. I Agenda 2000 rekommenderas att Femte 
ramprogrammet inom de snävare budgetramarna skall få en något ökad ekonomisk tilldelning jämfört med 
de nuvarande programmet. 
1.2. UTARBETANDET AV FEMTE RAMPROGRAMMET 
1997 var också ett viktigt år för utvecklingen av forskningspolitiken i och med att kommissionen lade fram 
sina formella förslag rörande Femte ramprogrammet och reglerna för deltagande och spridning (beslutet 
med avseende på artikel 13Oj) samt ett arbetsdokument rörande detaljerna i ramprogrammet. Därmed 
lades grunden för de beslut som måste fattas före 1998 års utgång för att garantera forskningsmedlens 
kontinuitet under 1999. I juni 1998 lade kommissionen fram förslag rörande delprogrammen beträffande 
EG:s2 och Euratoms3 ramprogram inbegripet Gemensamma forskningscentret. 
Försla2et om Femte ramprogrammet 
Kommissionen lade fram sitt förslag om Femte ramprogrammet i april 1997"*. Detta förslag innebär en 
betydande förändring från tidigare program, i enlighet med riktlinjerna i tidigare arbetsdokument som man 
enats om efter omfattande samråd. Forskningen delades upp på sex program - tre tematiska program och 
tre övergripande program - enligt en mycket målinriktad och integrerad strategi som omfattar både EG: s 
och Euratoms program och som tillåter betydligt större flexibilitet vid genomförandet. Kriterierna för 
urvalet av forskningsämnen fastställdes, bland annat ämnenas relevans för samhället och ekonomin, och 
det europeiska mervärde de tillför. 
Ovannämnda förslag lades fram före kommissionens ekonomiska prognos och förslag till gemenskapens 
övergripande budget för tiden efter år 2000, som lades fram i juli 1997 i samband med Agenda 2000. Ett 
ändrat förslag lades fram vid denna tidpunkt. . I detta förslag fastställs en övergripande budget som 
överensstämmer med de politiska målen och de ekonomiska ramarna i Agenda 2000 och som innebär att 
medlen jämfört med Fjärde ramprogrammet ökas till 16,3 miljarder ecu, en summa som utgör en konstant 
andel på över 3 % av den inhemska bruttoprodukten. 
I parlamentets första behandling av den 18 december 1997 stöddes övergången till ett mer strategiskt och 
fokuserat ramprogram inriktat på viktiga europeiska problem med integrerade forskningsaktiviteter inom 
ramen för ett litet antal stora delprogram. Också Ekonomiska och sociala kommittén6 och 
Regionkommittén7 välkomnade detta. Parlamentet föreslog en ökning av budgeten till 16,7 miljarder ecu 
samt ett antal strukturella förändringar, som att utöka antalet tematiska program till fyra och föra samman 
energi- och miljöforskningen till ett separat program. Ändringar beträffande forskningsinnehållet gjordes 
också. 
Efter parlamentets första behandling ändrade kommissionen sitt förslag i två viktiga hänseenden. För det 
första infördes flera av parlamentets ändringar med avseende på forskningens innehåll8, vilket förbättrade 
förslaget. För det andra föreslog kommissionen en ny struktur med fyra tematiska program, för att både ta 
KOM(1998) 305, antaget av kommissionen 10.6.1998. 
KOM(1998) 306, antaget av kommissionen 10. 6.1998. 
Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om Femte ramprogrammet för Europeiska gemenskapens 
verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (1998-2002), Förslag till rådets beslut om 
Femte ramprogrammet för Europeiska atomenergigemenskapen (Euratom) för forskning och utbildning (1998-2002), 
KOM(1997) 142. 
KOM(1997) 439 slutlig, 11.8.1997. 
CES 1407 från 1997, EGT, C 73 9.3.1998, s. 133. 
CdR 158/97 fin, 17/18.9.1997. 
Flera ytterligare nyckelåtgärder föreslogs av parlamentet rörande kemisk och molekylär grundval för liv, hälsosystem, 
hänsyn till gamla och handikappade, global förändring och klimat, social förändring genom införandet av ny 
informations- och kommunikationsteknik samt teknik för land- och sjötransporter. Parlamentet föreslog också att 
nyckelåtgärden för avancerade energisystem och -tjänster i kommissionens förslag skulle delas upp på två 
nyckelåtgärder för fossil och förnybar energi. 
hänsyn till Parlamentets betydande invändningar rörande fördelningen av forskningsaktiviteterna och 
bibehålla en integrerad strategi inriktad på socioekonomiska mål i enlighet med de ursprungliga politiska 
avsikterna. I det ändrade förslaget, som lades fram den 14 januari 1998, bibehölls den ursprungliga 
budgeten på 16,3 miljarder ecu. 
Efter en första granskning av förslaget den 15 maj och en mer ingående debatt den 10 november, som 
gagnades av fruktbara råd från CREST (kommittén för vetenskaplig och teknisk forskning) rörande det 
vetenskapliga och tekniska innehållet, enades rådet för forskningsfrågor på sitt möte den 12 februari 1998 
om en gemensam ståndpunkt, som antogs formellt den 23 mars. I denna gemensamma ståndpunkt 
bekräftades fyraprogramsstrukturen och forskningsinnehållet utvecklades, och detta skedde i stort sett i 
enlighet med parlamentets ståndpunkt och kommissionens ändrade förslag på några undantag när. Den 
gemensamma ståndpunkten skilde sig dock ändå mycket från kommissionens förslag i och med att den 
totala budgeten fastställdes till 14 miljarder ecu9, en siffra som med hänsyn till inflationen innebar en lägre 
tilldelning än till Fjärde ramprogrammet. Rådet föreslog också att två kommittéer för miljö och energi 
skulle inrättas för det fjärde tematiska programmet. Kommissionen uttryckte allvarliga reservationer i 
dessa frågor i sitt påföljande meddelande till parlamentet. 
Samråd om det vetenskapliga och tekniska innehållet i Femte ramprogrammet 
Under 1997 började detaljerna i det nya ramprogrammet utarbetas med det dubbla syftet att uppfylla de 
politiska mål som anges i förslaget och att skapa ett paket av forskningsaktiviteter som motsvarade den 
föreslagna budgeten. Förslaget om ramprogrammet offentliggjordes efter en bred samrådsprocess och det 
förbättrades genom ett omfattande analysarbete, där hänsyn också togs till de många fruktbara 
synpunkterna från projektgrupperna för forskning och industri. 
Olika europeiska forskningsaktörer har kommit med många bidrag. Vid 1997 års utgång hade över 300 
bidrag inkommit, varav nästan 150 från europeiska forskningsorganisationer och över 170 från privata 
organ. Av de sistnämnda kom 50 från europeiska näringslivs- och branschorganisationer. En konferens 
om det vetenskapliga och tekniska innehållet i Femte ramprogrammet anordnades i februari 1997, och där 
yttrade sig företrädare för forskarvärlden, industrin och användarna. Denna samrådsprocess fortsatte i juli 
1997 med en mer djupgående utvärdering av det planerade innehållet i delprogrammen - också detta med 
hjälp från de berörda grupperna. Även kommitén för vetenskaplig och teknisk forskning (CREST) och 
kommissionens rådgivande organ IRDAC och ESTA bistod med råd (se avsnitt 2). 
Ett arbetsdokument om det föreslagna innehållet i delprogrammen lades fram i november 199710. Detta 
dokument bildar grundval för det vetenskapliga och tekniska innehållet i kommissionens förslag om 
delprogrammen, med lämplig uppdatering och ändring mot bakgrund av de inkomna kommentarerna samt 
de ändringar i programstrukturen som aviserades vid första behandlingen i parlamentet och rådet. 
Förberedelser for genomförandet 
Parallellt med utarbetatandet av förslaget till ramprogram, förhandlingarna om detta förslag och 
fastställandet av det detaljerade innehållet inledde kommissionen arbetet med att förbereda 
genomförandet, något som var särskilt viktigt mot bakgrund av behovet att anta en ny strategi. Dessa 
förberedelser omfattade bland annat följande: 
10 För att slippa invänta ett beslut om budgetplanen för åren efter år 2000 angavs i den gemensamma ståndpunkten att 
denna budget skulle delas upp på åren 1999 och 2000-2002. Den senare delen kominer att revideras om den inte 
skulle vara förenlig med en framtida budgetplan eller om beslut inte antagits om denna budgetplan. 
KOM (1997) 553 slutlig, 5.11.1997. 
Reglerna för deltagande och spridning, som kommissionen antog sitt formella förslag om den 15 
december 199711. Mot bakgrund av dessa reglers nyckelroll för förvaltningen av ramprogrammet 
omfattar de flera innovationer i jämförelse med tidigare program. För första gången kommer ett 
heltäckande, sammanhängande och tydligt regelverk att tillämpas konsekvent på samtliga 
delprogram. Detta regelverk kompletteras efter behov med ett minimalt antal särskilda regler 
anpassade till varje enskilt program. Reglerna för spridning och användning kommer normalt sett att 
variera med andelen gemenskapsmedel och kopplas till projektets avstånd till marknaden. Ett mer 
flexibelt system kommer att gälla för immateriell äganderätt, vilket ger kontraktsparterna utrymme 
att förhandla fram särskilda avtal, i synnerhet vad gäller exklusiva rättigheter, i enlighet med de 
gällande konkurrensreglerna. Detta system kommer att kompletteras med en mer stringent kontroll 
av åtagandet om användning av resultaten och en stärkt ställning för den tekniska 
genomförandeplanen. 
Frågan om praktiska arrangemang för genomförandet av programmet som är förenliga med den 
nya strategin för Femte ramprogrammet och som rent allmänt effektiviserar förvaltningen har tagits 
upp på flera på varandra följande rådsmöten för forskningsfrågor. Den nya strukturen för Femte 
ramprogrammet kommer att göra det möjligt att rationalisera och förbättra samrådsförfarandet med 
industrin, forskarvärlden och användarna genom mekanismer som tillämpas på ett konsekvent sätt 
över hela programmet. Kommissionens ursprungliga idéer om denna fråga diskuterades informellt 
med ministrarnas personliga företrädare i slutet av 1997. Man arbetade också med slutsatserna från 
seminariet om förvaltning av forskningsprogram i juni 1996, i samband med att man utvecklade det 
nya ramprogrammets operativa aspekter (se även avsnitt 4). 
1.3. GENOMFÖRANDET AV DEN FÖRSTA HANDLINGSPLANEN FÖR INNOVATION I EUROPA 
Under 1997 fortsatte man, genom en serie samordnade initiativ, arbetet med frågan om hur målen i den 
första handlingsplanen för innovation skall uppnås. Kommissionen mobiliserade de olika berörda 
tjänstegrenarna (innovation, den inre marknaden, små och medelstora företag, industri, utbildning samt 
forskning och utveckling). I denna inledande fas koncentrerades kommissionens verksamhet i huvudsak till 
följande fem områden: 
• Skydd av immateriell äganderätt: Den 24 juni 1997 antog kommissionen en grönbok om 
gemenskapspatent och det europeiska patentsystemet. Grönboken gav upphov till en debatt som bör 
leda fram till konkreta förslag om förenkling av patentsystemet för att effektivisera det och sänka 
kostnaderna. För att göra aktörer som sysslar med innovation medvetna om vikten av skydd av den 
immateriella äganderätten omfattar innovationsprogrammet också en stöd- och informationstjänst för 
deltagare i gemenskapens forskningsprogram. Vissa framsteg har nåtts vad gäller skyddet av 
innovationer inom sektorer med snabb utveckling, exempelvis biotekniken: för uppfinningar inom 
bioteknikområdet har kommissionen lagt fram ett förslag till direktivändring som varit föremål för ett 
positivt yttrande från Europaparlamentet och politisk enighet i rådet för den inre marknaden i 
november 1997. 
Finansiering av innovationer: Mycket arbete har ägnats åt mobiliseringen av privat kapital för detta 
ändamål. Syftet är att bidra till att avhjälpa Europas eftersläpning inom detta för innovation så 
väsentliga område. Forskningsrådet fastställde den 10 november 1997 att denna fråga har en 
Förslag till rådets beslut om regler för företags, forskningscentrers och universitets deltagande i genomförandet av 
Europeiska gemenskapens femte ramprogram (1998-2002), Förslag till rådets beslut om regler för företags, 
forskningscentrcrs och universitets deltagande i den forsknings- och utbildningsverksamhet som omfattas av fördraget 
om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen (Euratom)( 1998-2002), KOM(1997) 587, 15.12.1997. 
Notera att för Euratoms ramprogram anges reglerna för spridning i själva Euratomfördraget. 
gemenskapsdimension och att det är motiverat med en strategi som gör att man genom 
ramprogrammet för forskning och utveckling bättre kan beakta aspekter som rör forskning och 
konkurrenskraft. De starka impulserna från Europeiska rådet i Amsterdam och Luxemburg till 
förmån för finansiering av innovationer gör det möjligt att för åren 1998-1999 frigöra avsevärda 
resurser (Europeiska investeringsbanken, Europeiska investeringsfonden, gemenskapsbudgeten) 
avsedda för att utveckla den europeiska kapaciteten för att med egna medel finansiera innovativa och 
högteknologiska företaga Dessa åtgärder kompletteras av andra initiativ: investeringsforum för olika 
program, införandet av en tjänst för stöd och vägledning samt ett system för benchmarking av 
resultaten på europeisk nivå vad gäller finansiering av innovationer. 
• Regelverk och förenklad administration: Vid sidan av arbetet inom SLIM-projektet (förenkling av 
lagstiftningen för den inre marknaden) och främjandet av företagsformer på EU-nivå (Europabolag, 
EEIG, utkast till ordning för samriskföretag för forskning och utveckling) är ett viktigt initiativ inom 
detta område inrättandet av BEST-gruppen, som har till uppgift att inför Europeiska rådet i Cardiff i 
juni 1998 formulera konkreta föreslag till förenklade administrativa förfaranden och förbättrad 
lagstiftning (både på gemenskapsnivå och i medlemsstaterna). 
• Utbildning: Viktiga insatser har gjorts inom utbildningsområdet, bland annat åtgärder tor att 
stimulera rörlighet ("lärlings-Erasmus", EUROPASS-utbildning, CAMPUS VOICE-tjänst), för en 
förbättrad användning av informationsteknik (initiativet "Att lära i informationssamhället") och 
pilotverksamhet för att förbättra innovationsklimatet till stöd för projekt som tar till vara forskning. 
• Forskningens inriktning mot innovation: Utarbetandet av Femte ramprogrammet gör det möjligt 
att ta hänsyn till denna prioritet. Enligt förslaget är Femte ramprogrammet mer koncentrerat (fyra 
tematiska program och tre övergripande program) och innovation integreras uttryckligen med målen 
för samtliga program. Inom de tematiska programmen har nyckelåtgärderna till syfte att underlätta 
framväxten av målinriktad industriell tillämpning. Slutligen har kommissionen vidtagit åtgärder för att 
bättre utnyttja kunskapen och kompetensen vid Gemensamma forskningscentret. 
Vid toppmötet om sysselsättning den 20-21 november 1997 bekräftade stats- och regeringscheferna 
eftertryckligen att det är nödvändigt att uppmuntra forskning, innovation och företagaranda för att minska 
arbetslösheten i Europa. Det är en prioriterad uppgift för kommissionen att se till att genomförandet av 
handlingsplanen för innovation fullföljs, särskilt vad gäller immateriell äganderätt, tillgång till finansiering, 
förenkling av förvaltningen och utveckling av företagarandan. 
2. ANDRA VIKTIGA ASPEKTER AV GEMENSKAPENS FORSKNINGSPOLITIK 1997-
1998 
2.1. TILLÄGGSANSLAGET TILL FJÄRDE RAMPROGRAMMET 
Förhandlingarna om kommissionens förslag från januari 1996 om ett tillläggsanslag till Fjärde 
ramprogrammet fortsatte under hela 1997 med anledning av att kommissionen i november 1996 lagt fram 
ett ändrat förslag om ett tillskott på 100 miljoner ecu. I rådets gemensamma ståndpunkt av den 27 januari 
1997 bekräftades denna summa, medan Europaparlamentet i sin andra behandling av den 13 mars 1997 
röstade för fem ändringar och höjde tilläggsanslaget till 200 miljoner ecu. Rådet avslog dessa ändringar 
12 Åtgärderna syftar huvudsakligen till att tydligare styra kapitalet (framför allt riskkapitalet) mot de innovativa 
projektens inledande faser Pilotprojektet I-TEC. som i juli 1997 inleddes inom ramen för innovationsprogrammet 
syftar också till detta. Det hjälper företag med riskkapital att utveckla kapaciteten för att utvärdera och förvalta 
högtcknologiska projekt. 
och som en följd av detta inrättades en förlikningskommitté som sammanträdde två gånger, den 9 och 23 
september. 
Förlikningen resulterade i att man kunde enas om ett tilläggsanslag på 115 miljoner ecu, vilket officiellt 
bekräftades i parlamentets och rådets beslut i december 199713. En stor del av de nya medlen avsattes till 
forskningen om transmissibel spongiform encefalopati. Ökningen på 15 miljoner ecu jämfört med 
kommissionens ändrade förslag (och rådets gemensamma ståndpunkt) motsvarade en ökning av de medel 
som tilldelades forskning kring uppspårning och röjning av landminor samt införandet av ytterligare ett 
forskningsämne inom området icke-nukleär energi med hänsyn till parlamentets prioriteringar. 
2.2 CREST OCH SAMORDNINGEN MELLAN GEMENSKAPENS POLITIK OCH NATIONELLA 
HANDLINGSPROGRAM 
Under 1997 har CRESTs (kommittén för vetenskaplig och teknisk forskning) verksamhet i hög grad 
präglats av förberedelserna av Femte ramprogrammet genom yttranden över olika dokument som 
kommissionen utarbetat i detta sammanhang. Det handlar framför allt om kommissionens andra 
arbetsdokument om Femte ramprogrammet14 och yttrandet om det vetenskapliga och tekniska innehållet i 
kommissionens formella förslag om Femte ramprogrammet15. Dessa yttranden visade bland annat att 
CREST delade kommissionens syn på behovet av koncentration och såg positivt på nyckelåtgärder och 
åtgärder för tecknisk utveckling av generisk art. 
Några andra exempel på ämnen som debatterats inom kommittén är samordningen av FoTU-politiken och 
utvärderingen av gemenskapens FoTU-aktiviteter. Vad gäller det sistnämnda har CREST yttrat sig 
positivt om femårsutvärderingen och uppföljningen av delprogrammen och ramprogrammet samt 
årsrapporten för 1997. 
När det gäller samordningen mellan europeisk och nationell FoTU-politik (artikel 130h) har kommissionen 
framför allt inriktat sig på ett informationsutbyte om nationella FoTU-aktiviteter inom de adhoc-
kommittéer som inrättats i enlighet med rådets beslut av den 9 juni 1995. Insatser har också gjorts vad 
gäller indirekta stödåtgärder för FoTU-verksamhet och andra insatser har påbörjats, rörande exempelvis 
programmetoder för forskning i medlemsstaterna och europeiska partnerskap inom ramen för nationella 
FoTU-program. 
I CRESTs första slutsatser16 om informationsutbytet rörande nationella FoTU-aktiviteter betonas 
betydelsen av det som åstadkommits och arbetets permanenta karaktär. Ett seminarium med ad hoc-
kommittéernas rapportörer som i oktober 1997 anordnades av kommissionen med deltagande av 
företrädare för IRDAC, ESTA och CREST ledde till ett fruktbart utbyte av erfarenheter och "de bästa 
metoderna". På grundval av resultaten från detta seminarium gav CREST i december 1997 ut en andra 
serie med slutsatser17 där verksamhetens starka och svaga sidor beskrivs. Där framförs också att 
informationsutbytet ökar kunskapen om och den ömsesidiga förståelsen av de nationella FoTU-
aktiviteterna och att det är ett effektivt instrument för att identifiera de områden där samordningen måste 
förbättras. Uppgiften att kommunicera uppgifter om nationella aktiviteter (som inte alltid är jämförbara) 
ger dock rapportörerna en tung arbetsbörda samtidigt som den inte alltid ges tillräckligt hög prioritet och 
synlighet. 
\h Europaparlamentets och rådets beslut 2535/97/EG av den 1 december 1997, EGT L 347/1, 18.12.97. 
KOM (1997) 47 slutlig, dok. CREST/1202/97. 
KOM (1997) 142 slutlig, dok. CREST/1214/3/97 rev3. 
(dok. CREST/1206/97). 
(dok. CREST/1220/97). 
För att avhjälpa dessa brister har CREST och kommissionen preciserat ad hoc-kommittéernas verksamhet 
och betonat att den tydligt måste inriktas mot de utvalda prioriterade områdena och att man måste 
fastställa en tydlig distinktion mellan de aktiviteter som kommittéerna kan genomföra själva, bland annat 
genom en anpassning av arbetsprogrammet, och de aktiviteter som CREST måste underrättas om för 
yttranden och framtida åtgärder. Rapportörernas nyckelroll, nödvändigheten av ett ökat stöd till dem och 
behovet av att främja spridningen av ad hoc-kommittéernas rapporter och arbeten underströks. 
Under första halvåret 1998 anordnade kommissionen ett andra seminarium för ordförandena för att 
fortsätta utbytet av åsikter och erfarenheter och säkerställa att CRESTs slutsatser beaktades på ett 
lämpligt sätt. Kommissionen kommer att analysera årsrapporterna från 1997 för att ta fram ad hoc-
kommittéernas viktigaste budskap och riktlinjerna för framtiden, framför allt vad gäller anpassningen av 
verksamheten inom Femte ramprogrammet. Också under 1998 kommer CRESTs verksamhet åter att 
präglas av diskussionerna om Femte ramprogrammet. I början av 1998 kommer kommittén att behandla 
det vetenskapliga och tekniska innehållet i kommissionens arbetsdokument om delprogrammen (KOM 
(1997) 553) på grundval av bland annat arbetet i ad hoc-seminarier med detta syfte. Kommittén kommer 
på detta sätt att ge kommissionen bidrag och förtydliganden vad gäller delprogrammens vetenskapliga och 
tekniska innehåll. Kommittén kommer också att behandla andra ämnen under 1998, exempelvis den andra 
europeiska rapporten om vetenskapliga och tekniska indikatorer och det internationella FoTU-samarbetet. 
Kommitténs arbetsprogram på medellång sikt skall uppdateras. 
2.3. DE RÅDGIVANDE KOMMITTÉERNA 
Rådgivande kommittén for forskning och industriell utveckling (IRDAQ 
Huvudteman för arbetet inom IRDAC har varit Femte ramprogrammet samt innovation. Vid 
plenarsammanträdet i oktober 1997 presenterade IRDAC sin syn på delprogrammen inom Femte 
ramprogramet för Edith Cresson och inledde en diskussion om en ändring av standardavtalet inför 
genomförandet av det nya ramprogrammet. Kommittén har lagt fram en rapport om reglerna för 
deltagande och spridning och fortsatt med sin verksamhet inom detta område för att bidra till utarbetandet 
av regler för tillämpning och standardkontrakt. Kommittén har dessutom yttrat sig flera gånger om 
programmets struktur och budget samt de rådgivande organens sammansättning. 
IRDAC har yttrat sig ingående om innovation och de nödvändiga villkoren för innovationsutveckling. 
Kommittén har också lagt fram sin syn på handlingsplanen för innovation och de rättsliga ramarna och 
reglerna för FoTU och innovation. Riskkapital har behandlats i två rapporter, den första handlar om 
relationen mellan riskkapital och den högteknologiska sektorn och den andra, som är under utarbetande, 
innehåller en analys av kommissionens aktiviteter för att säkra riskkapital för gemenskapens FoTU-
projekt. 
Följande tre IRDAC-rapporter bör också nämnas: yttrandet om avtalet om vetenskapligt och tekniskt 
samarbete mellan EU och Förenta staterna, förslaget till ett europeiskt system med gäststipendier för 
industrin inom Femte ramprogrammet samt yttrandet om förvaltningen av gemenskapens FoTU-program. 
IRDAC ämnar anordna rundabordskonferenser om statligt stöd till FoTU-verksamhet samt om utläggning 
på entrepenad inom europeiskt näringsliv. Kommitténs årliga seminarium behandlade FoTU-
verksamhetens och innovationens bidrag till konkurrenskraft och sysselsättning. Vad gäller små och 
medelstora företag togs detta ämne också upp av kommissionsledamot Christos Papoutsis vid det senaste 
mötet. 
ESTA (den europeiska vetenskapliga och tekniska konferensen) 
ESTA deltog aktivt i debatten om Femte ramprogrammet under 1997, samtidigt som den 
omorganiserades från en församling med ungefär 100 medlemmar till ett mindre organ med 64. En ny 
ESTA-ordförande och en ny, mindre styrelse valdes. Separata rapporter utarbetades om de tre 
prioriterade tematiska ämnen som angavs i kommissionens arbetsdokument "Utforma framtiden". I dessa 
rapporter förmedlades en strategisk syn på utvecklingen och genomförandet av programmen, innan de 
officiella förslagen lades fram. Dessa rapporter kompletterades av en serie möten mellan små grupper av 
EST A-medlemmar och forskningsansvariga för diskussion om konkreta detaljer i programmen. 
ESTA tillhandahöll också synpunkter på de övergripande programmens utveckling, anordnade en 
rundabordskonferens om internationellt samarbete och behandlade ett antal frågor inom området "Stärka 
den mänskliga potentialen", exempelvis forskningsinfrastruktur, kompetenscentrer och nät för 
forskarutbildning. Det anordnades också en rundabordskonferens med experter från de viktigaste 
europeiska akademiska organisationerna, för att undersöka på vilket sätt samhällsvetare kan bidra till att 
uppfylla EU:s mål inom forskning och andra relaterade områden. 
Vid EST As plenarsammanträde i mars 1998 utarbetades mer långsiktiga rekommendationer för Femte 
ramprogrammet. Dessa rörde följande fyra områden, som alla kan vara aktuella för ytterligare ESTA-
aktiviteter18: stöd till forskningsinfrastruktur, internationellt vetenskapligt och tekniskt samarbete med de 
central- och östeuropeiska länderna, kopplingen mellan Femte ramprogrammet och handlingsplanen för 
innovation med inriktning mot högteknologiska små och medelstora företag samt regioners 
attraktionskraft, kritiska massa och konkurrenskraft. 
ESTA uppmuntrade ytterligare utvecklingen av en entrepenörsanda vid universiteten i sin rapport 
"Academic and Industrial Research Co-operation in Europe" (akademiskt och industriellt 
forskningssamarbete i Europa) och genomförde tillsammans med de viktigaste nationella forskningsråden 
en undersökning, "Strengths and Weaknesses in European Science" (den europeiska forskningens starka 
och svaga sidor). 
Den framtida strukturen för IRDAC och ESTA 
En viktig aspekt för genomförandet av Femte ramprogrammet är att i större utsträckning engagera de 
personer som sysslar med gemenskapsforskningen i dess förvaltning. Man har arbetat med att utarbeta nya 
samrådsstrukturer för att åstadkomma detta Kommissionens avsikt är att sammanföra ESTA och IRDAC 
till ett enda "tvåkammar-organ", som kan ge råd beträffande både ramprogrammet och gemenskapens 
forskningspolitik i stort. Det omorganiserade ESTA/IRDAC kommer att upprätthålla kontakter med 
externa rådgivande grupper, som kommer att inrättas för att fungera som kanaler för rådgivning och 
kommunikation rörande ramprogrammets inriktning och genomförande mellan kommissionen och de 
olika berörda parterna (forskare, industri, användare) vad gäller nyckelområden. 
2.4. EKONOMISK OCH SOCIAL SAMMANHÅLLNING 
1997 har varit ett viktigt år för samordningen mellan FoTU- och innovationspolitiken och 
strukturpolitiken, med tanke på utarbetandet av Femte ramprogrammet för forskning och utveckling och 
reformeringen av strukturfonderna. Analyserna i samband med det nya meddelandet "Främja 
Den nya ESTA-styrelscn utarbetade en verksamhetsplan för 1998, och på grundval av denna liar EST As vcrksamlict 
delats upp på följande fyra områden: i) ESTA-projckt förbundna med rådgivning rörande kommissionens FoTU-
verksamhet. ii) Mer långsiktiga projekt på EST As eget initiativ, iii) Aktiviteter för att upprätthålla konstruktiva 
förbindelser med de viktigaste europeiska och internationella FoTU-organisationerna. iv) Bidrag till ett förbättrat 
klimat för vetenskap och forskning i Europa och främjande av en debatt på europeisk nivå. 
sammanhållning och konkurrenskraft genom forskning, teknisk utveckling och innovation"19 har ökat 
kunskaperna om frågan och främjat ett ökat utbyte av expertkunskaper mellan kommissionens 
tjänstegrenar och därmed gynnat samordningsprocessen. 
Samordningen mellan FoTU- och innovationspolitiken och sammanhållningspolitiken har främjats av de 
fastlagda riktlinjerna i Agenda 2000, som särskilt betonar den ekonomiska och sociala sammanhållningen 
samt kunskapspolitiken. Samma sak gäller förslaget till det europeiska projektet för fysisk utveckling 
(EDSP) som godkänts av det informella rådsmötet för ministrar med ansvar för fysisk planering i 
Noordwijk i juni 1997.1 detta betonas betydelsen av tillgång till kunskap över hela EU.s territorium. 
Vad gäller strukturfonderna har undersökningar som utförts i samband med utarbetandet av den andra 
europeiska rapporten om vetenskapliga och tekniska indikatorer bekräftat den ökande tendensen att 
utnyttja FoTU-verksamhet inom gemenskapens ramar för stöd och SPD för mål 1, 2 och 5b. Andelen 
FoTU- och innovationsaktiviteter ökade mellan perioderna 1989-93 och 1994-99 från 2,92 % till 5,37 % 
(mål 1), från 11,50 % till 16,80 % (mål 2) och 1,43 % till 2,06 % (mål 5b). Samtidigt har den totalsumma 
som tilldelats FoTU- och innovationsverksamhet legat kvar på nästan oförändrad nivå. För perioden 
1994-99 uppgår den till 8 518 miljoner ecu, vilket är 5,6 % av de disponibla medlen. En mer detaljerad 
utvärdering, som omfattar kvalitativa faktorer, har inletts för FoTU- och innovationsverksamhet inom 
strukturfonderna under perioden 1994-99, på grundval av halvtidsutvärderingen av strukturinstrumenten 
för perioden 1994-99 (de preliminära resultaten kommer att finnas tillgängliga från mitten av 1998). 
Man har samtidigt kunnat visa20 att en återhämtningsprocess pågår i flertalet av de mindre gynnade 
regionerna (mål 1). Dessa regioner har varit mer framgångsrika än tidigare vad gäller ramprogrammen: 
stödsatserna var 8,95 % för Fjärde ramprogrammet och 8,77 % för Tredje ramprogrammet, vilket 
betydligt överstiger dessa regioners andel av forskningspersonalen. Under 1997 var andelen deltagande 
mål 1-regioner 12,6 %, och gemenskapens bidrag till projekt med åtminstone en deltagare från en mål 1-
region uppgick till 47 % (52 % för verksamhetsområde 1). 
Ramprogrammets verksamhet har alltså kompletterat strukturfondernas genom att öka 
forskningskapaciteten inom mindre gynnade regioner i och med att forskare från dessa regioner beretts 
möjlighet att delta i internationella forskningsprojekt på hög nivå och att integreras med nätverken. Bara 
under 1997 upprättades 13 463 samarbeten mellan de länder som får stöd från Sammanhållningsfonden 
(Irland, Portugal, Spanien och Grekland) och övriga EU-länder, jämfört med totalt 56 478 samarbeten 
(alltså 23,8%). 
Samtliga fyra verksamhetsområden inom Fjärde ramprogrammet (1994-98) har under 1997 bidragit till 
den ekonomiska och sociala sammanhållningen på olika sätt. Detta har bland annat skett genom 
medverkan i program av särskilt intresse för dessa regioner (miljö, forskning, det socioekonomiska 
området m.m), tillgång till program för forskarutbildning och forskares rörlighet, internationellt samarbete 
samt främjande av innovation och spridning av resultat. 
Innovationsprogrammet (spridning och optimering av forskningsresultat) fortsatte att spela en nyckelroll 
vid utvecklingen av sammanhållningsaspekter inom ramprogrammet. Det nära samarbetet med 
strukturfonderna har fortsatt, och man stöder 40 nya regioner i deras strävan att fastställa en regional 
strategi för innovation och tekniköverföring (RITTS). En stor del av dessa projekt är belägna i mindre 
gynnade regioner som genom ett Europatäckande nät kan få tillgång till samlade expertkunskaper och de 
bästa metoderna. Nätet för teknikförmedlingscentrer har stimulerat det gränsöverskridande teknikflödet 
till mindre gynnade regioner där den industriella strukturen försvårar spridning eller infrastrukturen är 
otillräcklig för de tekniska kraven. Medvetandehöjande åtgärder inom innovationsområdet har visat sig 
19 KOM (1998) 275,27.5.1998. 
20 Andra europeiska rapporten om vetenskapliga och tekniska indikatorer, 1997, EUR 17639. 
vara effektiva för överföringen av kunskap från nordiska länder till mindre gynnade regioner. 1997 hölls 
exempelvis hälften av de 20 workshops om tätortsekologi som anordnades i europeiska städer i mindre 
gynnade områden. Slutligen var över 20 % av de 74 samarbetspartner som valdes ut efter den tredje 
ansökningsomgången för tekniköverföringsprojekt (65 projekt) från mål 1-, mål 2- och mål 6-regioner 
(sammanhållningsdimensionen var ett av urvalskriterierna). 
Samtidigt som spridningen och användningen av resultat tillmäts större betydelse inriktas Femte 
ramprogrammet21 på att lösa ett begränsat antal socioekonomiska problem genom användning av det nya 
instrument som utgörs av nyckelåtgärderna, varav vissa är särskilt intressanta för mindre gynnade 
regioner, "vattenförvaltning och vattenkvalitet", "hållbar förvaltning av jordbruk, fiske och skogsbruk, 
samt en integrerad utveckling av landsbygdsmiljön", "system och tjänster för medborgarna", "hållbar 
rörlighet och intermodalitet" samt "morgondagens stad och kulturarvet". 
Kommissionen har genom anordnandet av mobiliseringsseminarier fortsatt med sitt informationsarbete 
riktat till berörda personer på nationell, regional och lokal nivå om problem som rör ekonomisk 
utveckling, FoTU och innovation22. Den seminarieserie som inleddes 1994 avslutas i mars 1998 i 
Danmark. Den bör fram till år 2000 tillåta en snabbare och effektivare integration av FoTU- och 
innovationsdimensionen under nästa strukturfondsperiod år 2000-2006. 
Med tanke på den framtida utvidgningen tog kommissionen 1997 initiativ till en undersökning23 med syftet 
att mäta den tekniska klyftan till de central- och östeuropeiska länderna. Denna undersökning lägger 
grunden till överväganden om behovet av strukturellt och funktionellt stöd till kandidatländernas FoTU-
och innovationssystem. Slutsatserna från denna undersökning presenterades i Wien i november 1997. 
2.5. INTERNATIONELLT SAMARBETE 
Mot bakgrund av kunskapens och ekonomins globalisering, unionens utvidgning, den pågående 
utvecklingen av de vetenskapliga och tekniska förbindelserna med de framväxande ekonomierna samt med 
hänsyn till Femte ramprogrammet underströk rådet den 14-15 maj 1997 FoTU-samarbetets ökande 
betydelse. Ett sådant samarbete, som bland annat innebär ett "europeiskt mervärde", bidrar till att göra det 
europeiska vetenskapliga och tekniska kunnandet mer känt i världen, särskilt i jämförelse med Förenta 
staterna och Japan. Det främjar också ekonomiska och affärsmässiga band, bidrar till att öka EU-
ekonomins konkurrenskraft och förbättra genomförandet av annan sektoriell och extern politik. 
De verksamheter som bedrevs under 1997 ingår i den strategi på medellång sikt som läggs fast i 
meddelandet Utsikter för det internationella samarbetet inom forskning och teknisk utveckling24. Insatser 
har gjorts för att stärka kancudatlandernas medverkan i åtgärd 2, "internationellt samarbete", och i övriga 
delprogram inom Fjärde ramprogrammet med stöd genom denna åtgärd. Ett möte med "strukturerad 
dialog" hölls den 14 maj mellan kandidatländernas och unionens forskningsministrar. Under detta möte 
enades man framför allt om att intensifiera dialogen om FoTU-politiken och undersöka metoderna, bland 
annat på det ekonomiska planet, för att underlätta dessa länders deltagande i Femte ramprogrammet. 
22 
23 
24 Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om Femte ramprogrammet för Europeiska gemenskapens 
verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (1998-2002), KOM(1997) 142,30.4.1997. 
Vetenskap och teknik - optimal effekt i regionerna, Liverpool (Förenade kungariket), 18.4.1997. 
Stimulans till forskning och teknisk utveckling genom strukturfonderna, Groningen (NL), 20.6.1997. 
FoTU-, regional- och strukturpolitik, Metz (FR), 21.11.1997. 
Effekterna av Europeiska unionens utvidgning mot de central- och östeuropeiska länderna vad gäller politiken för 
FoTU och innovation samt stnikturpolitiken. Coopers & Lybrand, 9.3.1998. 
KOM (1995) 489 slutlig, 18.10.1995. 
10 
Vad gäller de mer utvecklade länderna har ett avtal om vetenskapligt och tekniskt samarbete mellan EU 
och USA undertecknats och skrivits in i förlängningen av den transatlantiska handlingsplanen, som 
undertecknades i december 1995. Syftet är att uppmuntra och underlätta utvecklingen av vetenskapligt 
samarbete inom områden av gemensamt intresse. Förhandlingar har påbörjats med Ryssland om ett 
samarbetsavtal för att på lång sikt bredda och fördjupa det befintliga samarbetet mellan Ryssland och EU, 
vilket bland annat förutsätter att man löser problemen förbundna med skatter och skydd för immateriell 
äganderätt. 
Vad gäller länderna med framväxande ekonomier har Europaparlamentet antagit en resolution som visar 
dess positivt mottagande av meddelandet om att främja FoTU-samarbetet med länder med framväxande 
ekonomier, i vilket en politik läggs fast gentemot dessa länder som både är EUs samarbetspartner och 
konkurrenter, en politik av selektivt samarbetet som framför allt grundas på slutandet av samarbetsavtal. 
Vad gäller utvecklingsländerna offentliggjorde kommissionen meddelandet "Vetenskaplig och teknisk 
forskning: en strategisk byggsten i samarbetet mellan Europeiska unionen och utvecklingsländerna"25 efter 
en konferens om partnerskap för forskning som organiserades av det nederländska ordförandeskapet och 
kommissionen (Leiden, mars 1997). Detta meddelande stöddes av rådet för utvecklingsfrågor i en 
resolution av den 5 juni. Det allmänna målet är att använda FoTU som en avgörande faktor för en hållbar 
utveckling och för att underlätta utvecklingsländernas integrering med den globala ekonomin. Denna 
strategi bygger på följande fyra huvudprinciper: partnerskap, differentiering, rationalisering av FoTU-
verksamheten och en integrerad metod för problemlösning som omfattar både institutionell utveckling, 
ökad forskningskapacitet och internationellt vetenskapligt och tekniskt samarbete. Samordningen mellan 
FoTU-politik och utrikespolitik kommer att säkerställas genom en samordning mellan de två tillgängliga 
instrumenten - vetenskapligt och tekniskt samarbete (genom INCO-DC-programmet) och program för 
offentligt utvecklingsbistånd. En mer aktiv samordning med medlemsstaterna bör ytterligare öka FoTU-
verksamhetens effekter inom alla typer av utvecklingssamarbete, på grundval av ett övergripande 
partnerskap med utvecklingsländerna. 
Ett fortsatt deltagande av EFTA/EES-länderna (Norge, Island, Liechtenstein) inom Fjärde 
ramprogrammet har möjliggjorts genom en utvidgning av EES-avtalet och detta har fungerat 
tillfredsställande. Vad beträffar övriga typer av internationellt samarbete bekräftade Costs 
ministerkonferens i juni 1997 medlemsstaternas och kommissionens intresse för detta regeringsinitiativ för 
samordning av europeisk forskning. Kommissionens tjänstegrenar och företrädare för Eureka har påbörjat 
en fördjupad diskussion om ett stärkt samarbete mellan Eureka, Cost och ramprogrammet för att främja 
ett optimalt utnyttjande av de europeiska forskningsresultaten. 
3. FORSKNINGSAKTIVITETER 1997 OCH GENOMFÖRANDET AV 
RAMPROGRAMMEN 
EU:s FoTU-politik mobiliserar ett allt större antal forskare inom unionen och understöder och stimulerar 
europeiska nätverk av oomtvistad kvalitet. Den har också en viktig ställning inom gemenskapens 
verksamheter.26 Dessa verksamheter involverar företag, universitet och forskningscentrer på ett 
gränsöverskridande och allt mer diversifierat sätt: vad gäller det första verksamhetsområdet inom Fjärde 
ramprogrammet har under de tre första genomförandeåren företags, universitets och forskningscentrers 
andelar utgjort 43 %, 28 % respektive 23 % av det totala antalet gemenskapsdeltagare i verksamheter 
med delat kostnadsansvar27. 
25 KOM ( 1997) 174, 25.4.1997. 
26 Nästan 3 000 miljoner ecu och omkring 4 % av gemenskapsbudgeten (se tabellerna 10 och 11). 
27 För 1995,1996 och 1997 bygger siffrorna på "tabell 5" i 130p-rapporterna för 1996, 1997 och 1998 vad gäller 
deltagarna från Europeiska unionen. Kategorin "övriga" uppgår till 6 %. 
11 
3.1. UTMANINGAR SAMT VETENSKAPLIGA OCH TEKNISKA RESULTAT 
Under 1997 har många goda resultat uppnåtts inom gemenskapens FoTU-projekt, och dessa bör bidra till 
en bättre livskvalitet i Europa - om än ibland indirekt och/eller på lång sikt: genomsekvensering för flera 
levande organismer, skapandet av en modell för klimatprognoser för Europa, utveckling av flera typer av 
innovativ produktionsteknik, inledandet av en internationell kampanj för studier av nedbrytningen av 
ozonskiktet över Europa m.m. 
Gemenskapens program har också haft en mer diffus men lika viktig inverkan genom stödet till den 
europeiska vetenskapliga, tekniska och industriella strukturen. Gemenskapsmedlen skapar förutsättningar 
för hundratals nätverk och konferenser och ger upphov till tusentals skrifter och patent - vilket bidrar till 
att göra europeisk forskning och teknik mer dynamisk. 
Vad gäller gemenskapsaktiviteternas ekonomiska effekter skapar gemenskapens program ett betydande 
mervärde genom forskningssamordning: inom många områden innehar Europa en ledande ställning vad 
gäller vetenskap och teknik - exempelvis inom vissa sektorer av miljö-, bioteknik- och energiforskning -
tack vare den samordning som möjliggjorts av de europeiska programmen. Denna typ av samordning 
existerar inte hos vissa av våra konkurrenter - eller åtminstone i mindre omfattning. Ett gemensamt 
utnyttjande av data och experter är en annan aspekt av detta "europeiska mervärde" som exempelvis 
möjliggör utvecklingen av följande behandlingar inom det medicinska området: 
• Det är framför allt tack vare undersökningar utförda parallellt i flera medlemsstater, finansierade 
genom programmet för biomedicin och hälsa, som vår förståelse av vissa cancerformer har utvecklats 
mycket. 
• Det är också ett nätverk för epidemologisk övervakning med stöd från Europeiska unionen som 
upptäckte de tio första otypiska fallen av Creutzfeld-Jakobs sjukdom som misstänks ha ett samband 
med galna kosjukan. 
Gemenskapsprojekten väljs ut på grundval av sin kvalitet, och därför har huvuddelen av de europeiska 
forskningsteamen nått en ledande ställning inom sina sektorer och håller sig kvar där. För att bara ta ett 
exempel är det tack vare ett nätverk inom programmet för forskares utbildning och rörlighet som man 
upptäckte fenomenet kvantteleportation vilket gör det möjligt att utveckla nya generationer av datorer. 
Dessa intressanta vetenskapliga och tekniska resultat får dock inte dölja att EU:s svagaste sida inte är 
själva forskningspotentialen utan förmågan att översätta forskningsresultat till konkret ekonomisk och 
affärsmässig användning. Att förbättra denna situation är ett av syftena med ramprogrammet, som genom 
programmet för innovation och andra delprogram skall skapa gynnsamma ramar för innovation i Europa. 
Efter en rad initiativ från bland annat GD X1II-D inrättade Esprit 1997 ett årligt "investeringsforum" för 
att främja förbindelserna mellan företag inom IT-sektom och investerare inom innovationsområdet. Andra 
liknande initiativ initierades, särskilt inom bioteknikområdet (första konferensen för forum för bioteknik 
och finanser). 
3.2. KONTROLL AV RAMPROGRAMMEN 
Såsom angetts i de berörda rättsliga besluten har genomförandet av vart och ett av de 18 delprogrammen 
och ramprogrammet som helhet utvärderats av oberoende grupper med experter från medlemsstaterna. 
För 1997 slutfördes dessa utvärderingar i slutet av mars 1998. 
Utvärderingsgruppen för själva ramprogrammet utgjordes av åtta ledande experter under ordförandeskap 
av professor J. Viana Baptista, vice ordförande i IRDAC. Utvärderingen genomfördes samtidigt som 
12 
diskussionerna om Femte ramprogrammet pågick, och därför inriktades gruppens överläggningar särskilt 
på strategin för nästa ramprogram och aktiviteterna under 1997, då denna nya strategi delvis började 
tillämpas. 
Gruppen berömde de stora förbättringar som kommissionen redan genomfört inom flera delar av 
programförvaltningen samt kommissionens ansträngningar för att ta hänsyn till resultatet av tidigare 
utvärderingar. Gruppen kom till slutsatsen att ramprogrammet totalt sett utvecklats på ett positivt sätt och 
att viktiga resultat uppnåtts inom vissa områden. Förbättringar noterades också i fråga om behandling av 
ansökningar, information till sökande, minskning av överteckning, förvaltningsflexibilitet, samordning och 
samarbete mellan programmen. Gruppen lyfter fram ett antal områden som bör uppmärksammas 
ytterligare, särskilt vad gäller programmets utveckling på längre sikt. Ett sådant exempel är utarbetandet 
av en övergripande definition av europeiskt mervärde, som skulle underlätta programbeskrivningen och 
urvalet av förslag samt förbättra utvärderingen av verksamhetens resultat och effekter. 
3.3. UNDERTECKNADE KONTRAKT OCH UTBETALNINGAR 1997: PER AR OCH RAMPROGRAM 
Statistik och budgetdata (se bilaga II, tabellerna 1-3B och 5-7) omfattar de kontrakt som undertecknats 
under 1997 samt de pågående projekten inom ramprogrammen. Dessa uppgifter finns med i 
gemenskapens och Euratoms ramprogram, där Fjärde ramprogrammets finansieringsstrukturer även 
omfattar tilläggsanslaget som var föremål för omröstning 1997 (tabellerna 9-11). Ansökningsomgångarna 
(tabellerna 4 och 8) omfattar åren 1997-98. 
Tabellerna 1-8 visar att nästan 24 000 ansökningar inkommit till kommissionen efter de olika 
ansökningsomgångarna och att över 7 000 kontrakt och tilläggskontrakt undertecknats, vilket motsvarar 
nästan 3 miljarder ecu28 och 24 000 deltgande. Per den 31 december 1996 pågick över 11 000 projekt, 
varav över 10 500 inom Fjärde ramprogrammet. 
De 6 300 kontrakt som undertecknades under 1997 omfattar i genomsnitt 3,8 deltagare och 2,6 
medlemsstater. De motsvarar en genomsnittlig finansiering på 0,41 miljoner ecu (tabell 2), vilket är något 
mindre än tidigare år. Förklaringen är de allt mer framgångsrika åtgärderna för teknisk stimulans för små 
och medelstora företag och stödåtgärderna som utgjorde 13,6% av de kontrakt som undertecknades 
1997, jämfört med 9,5 % 1996. Den samordnade verksamheten stod för 6,9 % under 1997. 
För verksamheter med delat kostnadsansvar undertecknades som under 1997 kontrakt rörande över 4 000 
projekt, precis som under 1996, vilket gav nästan 18 000 deltagande. Om man tar hänsyn till ändringarna 
(som nästan uteslutande rör verksamheter med delat kostnadsansvar) har sedan Fjärde ramprogrammets 
inledning 9 700 kontrakt undertecknats för 7,1 miljarder ecu, omfattande över 46 500 deltagande. Ett 
genomsnittligt projekt med delat kostnadsansvar omfattar 0,73 miljoner ecu, 4,8 deltagare och 3,2 
medlemsstater. 
I enlighet med redovisningen förs samtliga anslag till gemenskapsforskningen (inbegripet 
konkurrensutsatta verksamheter för vetenskapligt och tekniskt stöd2^ upp i form av utbetalningar i tabell 
2K 
29 Vad gäller interventionsanslag uppgår åtagandena för 1997 till 3 149 miljoner ecu, vilket är en högre siffra än för de 
kontrakt som undertecknats under 1997. Rent allmänt kan skillnaden mellan åtaganden och undertecknade kontrakt 
förklaras med det finns kontrakt som omfattas av åtaganden ett år men som inte undertecknas av samtliga 
kontraktsparter förrän efterföljande år. 
Precis som 1996 redovisas dessa 1997 som betalningar. De kvalitativa och kvantitativa uppgifterna finns i bilaga 1 på 
sidan 48 i denna rapport. 
13 
1, alltså 2 487 miljoner ecu under Tredje ramprogrammet (tabell 3 A) och 2 188 miljoner ecu under Fjärde 
ramprogrammet (tabell 3B). 
För samtliga budgetåtagande rörande ramprogrammen, som anslag för stöd, förvaltningskostnader och 
direkta verksamheter (GFC), visar tabell 9 den finansiella fördelningen inbegripet tilläggsanslagen för de 
olika delprogrammen. Tabellerna 10 och 11 visar budgetåtagandena (1984-98) för ramprogrammen för 
gemenskapens forskning i löpande priser och i 1992 års priser30. 
3.4. GENOMFÖRANDE AV RAMPROGRAMMEN OCH MÅLSÄTTNINGARNA FÖR DEN EUROPEISKA 
FORSKNINGSPOLrTIKEN 
3.4.1. Företagens medverkan 
Industrins deltagande i ramprogrammet, som stagnerade under 1995 och 1996, har ökat under 1997, 
främst tack vare de små och medelstora företagens medverkan. Insamlade data från Fjärde 
ramprogrammets tre första år visar att inom verksamhetsområde 1 står företagen för 43 % av Europeiska 
unionens medverkan (18 % för storföretag, 25 % för små och medelstora företag) i verksamheter med 
delat kostnadsansvar, vilket motsvarar 44 % av gemenskapens bidrag. 
Nivån på industrins medverkan varierar mycket mellan olika delprogram (se tabellerna 5A och 5B), Bland 
de fem program där företagens medverkan under 1997 låg på 50 % eller mer finner man de två viktigaste 
programmen inom Fjärde ramprogrammet, "Informationsteknik" och "Industri- och materialteknik" (16 % 
respektive 22% av verksamheterna med delat kostnadsansvar). Inom dessa områden dominerade 
storföretagen (tabell 5B). De små och medelstora företagen spelade i jämförelse med storföretagen en 
viktig roll inom verksamhetsområde 3, "Spridning och genomförande av resultat" (där dessa ensamma 
utgjorde över 46% av organisationstyperna) samt inom områdena transport, där de var fler än 
storföretagen, och icke-nukleär energi. 
3.4.2. Åtgärder för att underlätta tillgång till FoTU för små och medelstora företag 
Inom samtliga delprogram har de små och medelstora företagens medverkan relativt sett ökat mellan 1995 
och 1997, så att det nu, enligt en färsk rapport, ligger högst bland samtliga offentliga FoTU-program -
både nationella och internationella31. De små och medelstora företagen står nu för 24 % av deltagandet 
(tabell 5B). 
Det viktigaste resultatet vad gäller de små och medelstora företagens medverkan32 är dock det ökade 
antalet sådana företag som förfogar över forskningsresurser och som deltar i forskningssamarbetesprojekt. 
Nästan 5 400 små och medelstora företag har mellan 1995 och 1998 finansierats inom ramen för något 
sådant projekt, vilket är mer än dubbelt så många som under föregående ramprogram. 
Tack vare åtgärderna för teknisk stimulans med inriktning på små och medelstora företag har mellan 1995 
och 1997 2 900 små och medelstora företag kunnat dra nytta av en av de 1264 utvecklingspremier som 
finansierats och nästan 1 900 andra små och medelstora företag har fått chansen att delta i ett av de 300 
M) Beslut om de aktuella ekonomiska ramarna för perioden 1992-99 togs vid loppmötet i Edinburgh 1992. 
Andra europeiska rapporten om vetenskapliga och tekniska indikatorer, EUR 17639, december 1997. 
De 9 300 medverkande små och medelstora företagen som nian får om man lägger samman uppgifterna frän 1995-97 
i tabell 5 kan delas upp i 5 400 små och medelstora företag som inom ramen för forskningskontrakt samarbetar med 
andra typer av deltagare (storföretag, forskningscentrer, universitet) och 3 900 små och medelstora företag som deltar i 
tekniska stimulansåtgärder. 
14 
pågående CRAFT-projekten33. Över 80% av de små och medelstora företag som tilldelats en 
utvecklingspremie har aldrig tidigare deltagit i något gemenskapsprojekt. 
En färsk studie34 har visat ett det sistnämnda gäller för hela Fjärde ramprogrammet: 64 % av de tillfrågade 
små och medelstora företagen deltog i detta program för första gången. För 63 % av dem var det första 
gången som de deltog i ett offentligt FoTU-program överhuvudtaget (regionalt, nationellt eller 
internationellt). Enligt studien ger ramprogrammets Fo-TU-aktiviteter små och medelstora företag 
chansen att upprätta nya kontakter. 50 % av dem hade aldrig tidigare samarbetat med en av parterna i de 
projekt som finansierats genom ramprogrammet. Möjligheten att få tillgång till utvecklingsstöd ökade de 
små och medelstora företagens andel av de inlämnade projekten under 1995 och 1996: en ökning från 
28 % till 41 % för forskningssamarbetsprojekt. För CRAFT-projekt var ökningen mindre (från 47 % till 
49 %), men i detta sammanhang har utvecklingspremierna gjort det möjligt för en ny kategori av små och 
medelstora företag att delta i ramprogrammet. 
Man uppskattar att med ett genomsnittligt deltagande av 6-7 små och medelstora företag per CRAFT-
projekt kommer Fjärde ramprogrammet att efter ansökningsomgångarna under 1998 ha ett deltagande på 
ungefär 12 500 små och medelstora företag, jämfört med 5 400 för det föregående ramprogrammet. Om 
man utgår från dessa beräkningar bör det alltså vara nästan 8 000 små och medelstora företag (därav över 
5 000 tack vare åtgärderna för teknisk stimulans till små och medelstora företag - TSME) som under 
Fjärde ramprogrammet för första gången deltar i ett internationellt forskningsprojekt och likaledes deltar i 
ett offentligt FoTU-program för första gången. 
3.4.3. Gemenskapsforskningens bidrag till den europeiska ekonomins utveckling 
Ramprogrammet för forskning och utveckling bidrar genom en kunskapsproduktion på hög nivå till 
industrins konkurrenskraft, tillväxt och sysselsättning. Detta har en avgörande betydelse för utvecklingen 
av produktionskapaciteten inom EU och är en förutsättning för tillgången till mänskliga resurser som kan 
fylla de nya behoven. Vid sidan av det direkta bidraget till sysselsättningen35 ökar ramprogrammet 
forskningsvärldens dynamik och produktionskapacitet genom att komplettera de forskningsinsatser som 
görs på nationell och regional nivå (subsidiaritetsprincipen). Framför allt gör det faktum att så många 
samarbeten mellan olika aktörer upprättas genom ramprogrammet (sedan Fjärde ramprogrammet inleddes 
har 160 000 samarbeten upprättats mellan EU-partner, varav nästan 60 000 under 1997) att den 
europeiska dimensionen stärks, vilket visat sig vara den viktigaste faktorn för en ökad sysselsättning. I 
detta sammanhang bör man också nämna programmet för forskarutbildning och forskares rörlighet. 
Under 1998 avslutades en undersökning om de projekt som slutförts inom programmet Brite-EuRam och 
den visar att företagens deltagande i gemenskapsforskningen har genererat viktiga ekonomiska effekter. 
Nästan hälften av de inblandade företagen har kunnat öka sin omsättning. 40 % av dem har fått tillgång till 
nya marknader och 40% har kunnat öka antalet anställda. En annan undersökning rörande samtliga 
projekt inom Esprit-programmet36 har också visat att 1 ecu som investerats i forskning 8 år senare har 
genererat ekonomiska effekter på 11 ecu. 
33 De 9 300 medverkande små och medelstora företagen som man far om man lägger samman uppgifterna från 1995-97 
i tabell 5 innefattar endast organisationer som undertecknat kontrakt med kommissionen. Associerade kontraktsparter, 
som exempelvis de 1700 små och medelstora företag som indirekt för del av förstudieanslag, är inte medtagna. Ett 
stort antal små och medelstora företag medverkar i gemenskapens FoTU-program som underleverantörer, men 
kommissionen har inte tillgång till några siffror rörande deras medverkan eller de medel som fått del av. 
De små och medelstora företagens medverkan i Europeiska unionens Fjärde ramprogram, publiceras inom kort. 
Med ett deltagande under 1997 av nästan 24 (XX) företag, universitet och forskningscentrer inom över 6 000 projekt 
har ramprogrammet sysselsatt ett stort antal personer verksamma inom FoTU-områdct. 
Pilotutvärdering av de ekonomiska effekterna inom området HPCN - ESPRIT, Byrån för Europeiska gemenskapernas 
officiella publikationer, 1997. 
15 
Tack vare programmet för forskarutbildning och forskares rörlighet har några tusen unga forskare kunnat 
komplettera sin utbildning i ett annat land än hemlandet och snabbare uppnå relevanta och erkända resultat 
med sin forskning. Under det pågåenda programmets löptid kommer 6 500 forskare/år att ges stöd för 
utbildning genom forskning inom ramen för nätverksaktiviteten och ungefar 5 600 forskare/år genom 
Marie Curie-stipendiema. Programområdet för tillgång till storskaliga anläggningar har underlättat de 
europeiska forskarnas tillgång till storskaliga anläggningar med höga kostnader för genomförandet av 
vissa forskningsuppgifter. Denna åtgärd har särskilt stor betydelse för forskare som är verksamma i de 
regioner av gemenskapen som har de största avstånden till sådana anläggningen. Organisationen för 
Marie Curie-stipendiater som grundades 1997 och dess underavdelningar i samtliga medlemsstaten passar 
utmärkt som instrument för dialog och organ för information och stöd till Marie Curie-stipendiater både 
under och efter stipendietiden. 
Kommissionen har en lång erfarenhet av utvärdering av FoTU-program, men svårighetenia vid 
utvärderingen av FoTU-verksamhetens socioekonomiska effekter gör att kommissionen inlett en 
diskussion om förbättrade utvärderingsmetoder i syfte att öka kapaciteten för att mäta programmens 
resultat 
4. FÖRVALTNING AV FORSKNINGEN 
I samband med diskussionerna om kommissionens förslag om Femte ramprogrammet och förarbetet med 
förslagen om delprogrammen ägnades under 1997 och början av 1998 mycket uppmärksamhet åt 
förvaltningen. Vid sidan av den ständiga frågan om ytterligare förbättringar av förvaltningens kvalitet 
gjordes stora framsteg rörande utarbetandet och vidareutvecklingen av förvaltningssystem som bygger på 
de nya principerna koncentration, samordning och flexibilitet för genomförandet av Femte 
ramprogrammet. 
Vid forskningsministrarnas rådsmöte den 15 maj 1997 lade Edith Cresson, kommissionsledamot med 
ansvar för forskning, fram ett förslag som ledde till inrättandet av en grupp med forskningsministrarnas 
personliga företrädare. Denna grupp sammanträdde tre gånger under året. Gruppen inrättades för att 
kommissionen på ad hoc-basis skulle kunna tillhandahålla mer detaljerade uppgifter om genomförandet 
och förvaltningen av programmet. 
Vid gruppens tre möten diskuterades de viktigaste frågorna förbundna med genomförandet av program 
inom ramen för EU:s FoTU-program. Dessa möten beredde tillfälle för konstruktiva diskussioner mellan 
kommissionen och medlemsstaterna där problem kunde dryftas, frågor förtydligas och de övergripande 
principerna för programförvaltningen bekräftas. Diskussionerna behandlade framför allt frågor rörande 
öppenhet och insyn, programkommittéernas roll i det mer strategiskt inriktade Femte ramprogrammet, nät 
för tillhandahållande av information och stöd till förslagsställare, samt kommissionens externa strukturer 
för rådgivning. Gruppen leddes av en företrädare för kommissionen och ordförandens rapport om 
gruppens viktigaste slutsatser fick stor betydelse för rådets slutsatser om genomförandet och förvaltningen 
av gemenskapens FoTU-program, som antogs den 10 november 1997 vid forskningsministrarnas möte. 
Ministrarna bekräftade behovet av närmare förbindelser mellan forskarvärlden, industrin och användarna 
vid genomförandet av Femte ramprogrammet samt att förvaltningsstrukturerna måste anpassas för att öka 
flexibiliteten. Efter att ministrarna vid forskningsrådet i februari uppnått politisk enighet om en gemensam 
ståndpunkt ledde dessa slutsatser till fortsatta diskussioner vid ett informellt ministermöte i London den 28 
april 1998, där man framför allt behandlade förvaltningsaspekterna av små och medelstora företags 
medverkan, stipendier för utbildning och rörlighet samt allmänna förvaltningsfrågor. 
16 
Vid det informella mötet lade kommissionen fram en serie förslag om anpassning av förvaltningssystemet 
för Femte ramprogrammet. Dessa förslag rörde bland annat följande: 
• Ett benchmarking-system för regelbundna jämförelser mellan kommissionens och andra 
forskningsorganisationers resultat (efter en första sådan utvärdering, som genomfördes av oberoende 
konsulter i början av 1998, drogs slutsatserna att kommissionens administrativa kostnader stod sig 
mycket väl i jämförelse med både medlemsstaternas och andra europeiska forskningsorganisationers). 
• Fastställandet av mål med tidsskalor för de viktigaste etapperna på vägen från projektförslag till 
forskningskontrakt. 
• 
• Riktlinjer för inrättandet av externa rådgivande grupper som kan ge kommissionen råd om 
forskningsprioriteter, fungera som ett instrument för öppenhet och insyn samt tillhandahålla kanaler 
för kommunikation mellan kommissionen och olika berörda parter (forskare, industrifolk, användare). 
Ett pilotexperiment med Marie Curie-stipendier för forskarutbildning i form av gäststipendier, där 
kommissionen har ansvaret för urvalet av värdinstitutioner vilka sedan, på grundval av kriterier 
fastställda av kommissionen, själva sköter urvalet av stipendiater (som skall godkännas av 
kommissionen). 
• Initiativ för att på grundval av erfarenheterna från Fjärde ramprogrammet förbättra förvaltningen av 
särskilda åtgärder för små och medelstora företag, bland annat upprättandet av ett förnyat och 
förstärkt nät för information och stöd, skapandet av en central kontaktpunkt för samtliga program 
inom Femte ramprogrammet dit små och medelstora företag kan vända sig. 
Kommissionen bekräftade också sitt intresse för strategiska forskningsinitiativ inom Femte 
ramprogrammet som skulle innebära att projekt genom forskarnas frivilliga insatser grupperas kring 
särskilda mål. Detta skulle leda till större självständighet för projektsamordnarna och en förenklad 
administration samtidigt som de medverkande skulle få tillgång till en bredare och mer samordnad FoTU-
verksamhet. 
För de administrativa detaljfrågorna har kommissionen, precis som angavs i förra årsrapporten, inrättat en 
gemensam arbetsgrupp för kommissionens olika tjänstegrenar. Denna grupp skall granska alla led i 
genomförandet av programmen, särskilt eventuella ändringar som behöver göras i samband med Femte 
ramprogrammet. Efter antagandet av kommissionens förslag till struktur för Femte ramprogrammet 
fortsatte gruppens arbete under hela 1997, och mot slutet av året inrättades ett antal expertgrupper för en 
mer ingående granskning av särskilda delfrågor. Dessa grupper fortsätter att arbeta med alla viktig frågor 
förbundna med programförvaltningen, exempelvis förfaranden och delegering inom kommissionen, 
kontraktsfrågor, förfaranden för utvärdering av förslag, utvärderingshandledning, harmonisering, förenklig 
av dokumentationen (exempelvis formulär och informationspaket), nät för information och stöd, kontroll 
och utvärdering av projekt samt statistik och datasystem för förvaltningen av Femte ramprogrammet 
(inbegripet elektroniskt inlämnade förslag). 
17 
Första verksamhetsområdet i Europeiska gemenskapens och Euratoms 
Fjärde ramprogram 19 
Informations-och kommunikationsteknik 19 
1. Telematik 19 
2. Kommunikationsteknik 22 
3. Informationsteknik 24 
Industriell teknik 27 
4. Industri-och materialteknik 27 
5. Mätning och provning 30 
Miljö 32 
6. Miljö och klimat 32 
7. Havsforskning och marin teknik 35 
Biovetenskaper och bioteknik 37 
8. Bioteknik 37 
9. Biomedicin och hälsa 39 
10. Jordbruk och fiske (inbegripet agroindustri och livsmedelsteknik, skogsbruk, 
vattenbruk och landsbygdsutveckling) 42 
Energi 44 
11. Icke-nukleär energi 44 
12. Säkerhet vid kärnklyvning 47 
13. Kontrollerad termisk kärnfusion 49 
14. Transport 52 
15.Målinriktad socioekonomisk forskning 55 
ANDRA VERKSAMHETSOMRÅDET I FJÄRDE RAMPROGRAMMET 57 
Samarbete med tredje land och internationella organisationer 57 
TREDJE VERKSAMHETSOMRÅDET I FJÄRDE RAMPROGRAMMET 60 
Spridning och optimering av forskningsresultaten 60 
FJÄRDE VERKSAMHETSOMRÅDET I FJÄRDE RAMPROGRAMMET 63 
Främjande av forskares utbildning och rörlighet 63 
GEMENSAMMA FORSKNINGSCENTRET (GFC) 65 
VETENSKAPLIGA OCH TEKNISKA STÖDÅTGÄRDER PÅ KONKURRENSBASIS 69 
18 
INFORMATIONS- OCH KOMMUNIKATIONSTEKNIK Exempel på resultat 
1. TELEMATIKTILLÄMPNINGAR 
Verksamheten 1997 
Telematiktillämpningsprogrammet är ett användarinriktat 
forskningsprogram som berör tillämpningen av informations- och 
kommunikationsteknik i samhället och därigenom bidrar till 
utvecklingen av Europas informationssamhälle. Programmet är av 
betydelse för gemenskapens politik inom en rad olika områden som 
transport, hälsa och utbildning. I slutet av 1997 pågick drygt 500 
projekt inom telematiktillämpningsprogrammet. Över 450 av dessa 
projekt var projekt med kostnadsdelning. 
Under årets lopp slöts kontrakt inom ramen för tre 
ansökningsomgångar. Den fjärde allmänna ansökningsomgången ledde 
till 179 nya projekt, varav 140 var projekt med kostnadsdelning. 
Ansökningsomgången för Integrerade tillämpningar för digitaltrafik 
(IADS) ledde till 21 nya kontrakt, av vilka 11 var projekt med 
kostnadsdelning. Den gemensamma ansökningsomgången för 
utbildningsmultimedia (EMM) berörde sex olika program 
(Telematiktillämpningar, Esprit, Målinriktad Socioekonomisk 
forskning, Transeuropeiska telekommunikationsnät, Leonardo da Vinci 
samt Socrates) och ledde till 29 nya projekt, varav 25 är projekt med 
kostnadsdelning. Den femte ansökningsomgången för sektorn 
"forskningsnät" ledde till att ett nytt projekt med kostnadsdelning 
kommer att få stöd under 1998. En gemensam ansökningsomgång 
inleddes i december 1997 inom ramen för transportprogrammet och 
sektorn "telematiktillämpningar inom transportområdet". 
Väntetiden mellan ansökningsomgångens sista inlämningsdag och 
undertecknandet av de flesta kontrakten minskades till fem månader 
(sju månader under 1996). Denna klara förbättring uppnåddes genom 
en kombination av en effektiv utvärderingsprocess och ett 
ansökningsförfarande i två steg med preliminära förslag och 
fullständiga förslag. Under 1997 minskade också den "överbokning" av 
budgeten som präglat tidigare år. Tendensen har varit att större projekt 
valts ut (i synnerhet inom IADS ingår projekt med en budget på runt 
4,5 miljoner ecu i genomsnitt, vilket speglar detta initiativs 
tvärvetenskapliga karaktär). 
I samband med den andra tekniska utvärderingen av projekten 
samlades 261 oberoende experter för att genomföra en teknisk översyn 
av 355 projekt, varav 30 även genomgick en omfattande revision. 
I den årliga tekniska utvärderingen betonades att programförvaltningen 
blivit betydligt effektivare och öppnare under 1997 och att 
förbättringar genomförts i fråga om överensstämmelsen mellan de 
utvalda projekten och de ursprungliga målen samt arbetsprogrammet, 100 000 gravt 
rörelsehindrade européer 
kommer att få ökad 
livskvalitet och större 
självständighet genom 
utveckling av ett 
standardiserat sätt att 
utrusta rullstolar med 
olika hjälputrustning 
inom ramen för Focus-
projektet. TESTLAB-
projektet, som ger blinda 
och synskadade tillgång 
till bibliotekskataloger 
och dokument, har 
demonstrerats på 25 
olika provningsplatser 
under 1997. 
Övervakning av luft­
kvaliteten är av största 
betydelse för människors 
hälsa och välbefinnande. 
Ett effektivt telematiskt 
miljöförvaltningssystem 
har utvecklats inom 
projektet EMMA och 
skall tillhandahålla 24-
/48-timmars luftföro­
reningsprognoser så att 
trafikbegränsningar och 
andra åtgärder kan vidtas 
för att minska riskerna. 
19 
spridningsaktiviteternas genomslagskraft samt den hänsyn som tas till 
sådana resultatsindikatorer som är adekvata för de olika sektorerna. 
Bidrag till gemenskapens FoTU-verksamhet 
Programmet omfattar all FoTU-verksamhet från tillämpad forskning till 
demonstration i praktiken. Genom att främja utvecklingen av kompo­
nenter till särskilda system och tjänster, och integrera dessa i en mer 
allmän ram bidrar programmet till att tillgodose samhällets behov inom 
områden av gemensamt intresse, samt till att öka industrins och 
berörda tjänsters konkurrenskraft och genomföra Europeiska unionens 
övriga politik inom dessa områden. Under 1997 nådde de projekt som 
valts ut i de första två omgångarna sin demonstrationsfas. De kommer 
att ge preliminära indikationer om resultatens praktiska inverkan på 
viktiga samhälleliga aspekter som sysselsättning, marknadsstimulering 
och sammanhållning. 
Förstärkning av industrins verksamhet inom forskning och teknik, och 
utveckling av konkurrenskraften på internationell nivå. 
Projektens resultat är ofta prototyper till telematiksystem och -tjänster 
som integrerar olika typer av utrustning, algoritmer och verktyg för 
programvaruteknik, i syfte att tillhandahålla innovativa tekniska 
lösningar som motsvarar de potentiella användarnas behov och 
förväntningar. Därigenom bidrar programmet till att förstärka 
gemenskapsindustrins tekniska bas (näringslivet utgör 35 % av 
deltagarna) och ger hårdvaru-, programvaru- och tjänsteföretag 
möjlighet att förbättra sin konkurrensposition på de nya marknaderna 
för tillämpningar och multimedia. Genom att låta användarna delta i 
projektcykelns alla faser har man kunnat strukturera de olika 
användargrupperna bättre och påskynda användningen av FoTU-
resultaten. 
En viktig nyhet i programmet under 1997 var att 11 stora 
demonstrationsprojekt inleddes för Integrerade tillämpningar för 
digitaltrafik (IADS). I dessa projekt skall interaktiva digitala 
plattformar utformas, inrättas, prövas och utvärderas i syfte att främja 
och utveckla en rad olika flerspråkiga, ämnesövergripande tjänster. 
Projekten syftar till att skapa möjligheter att från en punkt få tillträde 
till ett stort antal olika offentliga och privata tjänster och därigenom 
förbättra industrins förmåga att tillhandahålla adekvata tjänster för 
nästa århundrades informationssamhälle. 
Bidrag till gemenskapens övriga politik 
Under 1997 inledde de flesta telematiktillämpningsprojekten sin 
demonstrationsfas under reella förhållanden och med ett stort antal 
användare. Projekten kommer därigenom att påverka 
informationssamhället direkt och bidra till att optimera den europeiska 
samhällsmodellen. 
Den gemensamma ansökningsomgången för utbildningsmultimedia ger 
direkt stöd till gemenskapens politik så som den beskrivs i vitboken om 
utbildning, genom att utveckla multimedietjänster som ger likvärdig En prototyp till "säker" 
bil som kan övervaka 
föraren och korrigera 
dennes handlingar om så 
behövs har utvecklats 
inom ramen för ett Save-
projekt. Med hjälp av 
denna nya utveckling 
skulle antalet 
trafikolyckor kunna 
minskas med upp till 
30 %. Ytterligare 
olycksoffer kommer att 
kunna räddas genom att 
man inom ramen för 
projektet Hector har 
utvecklat ett telematiskt 
kommunikationssystem 
som möjliggör en 
förbindelse mellan 
olycksplatsen och 
akutavdelningen på 
sjukhuset via 
ambulansen, så att första 
hjälpen-åtgärderna från 
första början kan ledas av 
sjukhusexperterna. 
Europas polis- och rädd­
ningskårer kan nu 
bekämpa gränsöver­
skridande brottslighet 
och bedrägerier på ett 
effektivare sätt med hjälp 
av ett flerspråkigt 
kommunikationssystem 
som utvecklats inom 
ramen för projektet 
LlNGUANET och som vid 
behov erbjuder enkla 
former av översättning. 
Det finns många exempel 
på praktiska resultat, 
t.ex. uppspårning av 
stulna fordon, förhind­
rande av kidnappningar 
och ingripanden i sam­
band med narkotikabrott. 
20 
tillgång till utbildning av hög kvalitet oberoende av var eleverna är 
bosatta. Dessutom skapar projekten inom bibliotekssektorn nya 
möjligheter för tillträde till de stora kunskapskällor som traditionellt 
bevaras i bibliotek, museer och gallerier. 
Sysselsättningspolitiken får stöd genom de olika projekten, allt 
eftersom nya tjänster utvecklas till prototypstadiet och nya 
sysselsättningsmöjligheter uppstår. 
Direkt stöd till politiken kommer från projekten inom sektorerna 
förvaltning och utbildning, där det handlar om stöd till distansarbete 
och bättre information till arbetslösa och till arbetsgivare. 
Projekten inom sektorerna hälsa, funktionshindrade och äldre bidrager 
direkt till den politik som har att göra med befolkningens livskvalitet. 
Inom ramen för projekten demonstreras nu tillämpningar som kan öka 
livskvaliteten för människor som bor i avlägsna områden genom att ge 
tillgång till distansdiagnostjänster. Utvecklingen av s.k. "smart cards" 
för hälsojournaler kommer att göra det enklare och säkrare att resa. 
Inom transportsektorn pågår projekt som berör alla olika typer av 
transport (väg, järnväg, luft, vatten och multimodal). Många av dessa 
projekt har börjat demonstrera möjligheterna att förbättra de allt 
svårare transportförhållandena genom telematiktillämpningar som ökar 
nätverkseffektiviteten, förbättrar de resandes säkerhet och minskar 
miljöbelastningen. Miljöpolitiken får stöd av de tillämpningar som 
utvecklats inom miljösektorn för effektivare övervakning av miljön och 
föroreningsprognoser i luft, vatten och jord. 
Klyftorna mellan människor som talar olika språk och mellan människa 
och maskin övervinns stegvis genom språk- och informationsteknik. 
Inom dessa områden skapas system som kan tillämpas i många olika 
situationer inom näringslivet och samhället, och som berör 
komplicerade frågor som flerspråkig programvara och flerspråkiga 
tjänstegränssnitt, interaktion mellan människa och dator, 
kommunikation mellan människor med tekniken som medium, 
förenklad tillgång, ökad användbarhet och en optimering av 
multimedians informationsinnehåll. 
Arbetsprogram för 1998 
Under 1998 skall programverksamheten främst inriktas på spridning 
och tillämpning av projektresultaten. Ett första steg på vägen mot detta 
mål är den stora konferens och utställning som skall äga rum i 
Barcelona i februari. Där skall de första projektresultaten visas och 
deras bidrag-till informationssamhället demonstreras. Därefter kommer 
sektorsspecifika konferenser att anordnas under året. Programmets 
resultat kommer dessutom att spridas över WWW och genom olika 
publikationer. Ett växande antal 
europeiska 
forskningsprojekt och en 
rad viktiga användare på 
europeisk nivå (som 
beslutsfattare inom 
regional 
utvecklingspolitik och 
sysselsättningspolitik) har 
antagit den ytterst 
flexibla och effektiva 
plattform som utvecklats 
av projektet COOPWWW 
som infrastruktur för 
samarbete mellan 
grupper. En rad olika 
interaktiva instrument 
och tjänster har 
utvecklats och integrerats 
i en uppdaterad version 
av den s.k. BSCW-
kärnan som redan har 
installerats i över 200 
webbplatser över hela 
världen. 
21 
2. AVANCERAD KOMMUNIKATIONSTEKNIK OCH AVANCERADE 
KOMMUNIKATIONSTJÄNSTER (ACTS) 
Verksamheten 1997 
ACTS-programmet är nu helt genomfört. I samband med den tredje 
och sista ansökningsomgången under 1997 valdes ytterligare 89 
projekt ut för finansiellt stöd, vilket innebär att verksamheten inom en 
rad viktiga strategiska områden förstärks, t.ex. snabba Internet-
tjänster, avancerad optisk kommunikation samt utveckling av 
förmedlarteknik som kommer att göra det lättare att hitta information. 
Driftskompatibilitet och standardisering har alltid varit viktiga teman 
för unionens FoTU på kommunikationsområdet. Under 1997 
förstärktes Europas position ytterligare inom viktiga områden genom 
att samarbetet mellan medlemsstaterna konsoliderades i gemensamma 
riktlinjer för en avancerad infrastruktur. Inom ACTS-programmet har 
dessutom en bredare konsensus utvecklats inom områden som 
elektronisk handel, multimedietillgång till kulturarvet och nya 
arbetsmetoder. 
Den kritiska översynen över varje projekt i samband med en årlig 
teknisk kontroll har återigen visat sig vara ett bra sätt att ge projekt 
möjlighet att anpassa sina målsättningar till förändringarna i den 
tekniska och rättsliga miljön, och samtidigt se till att projekten medför 
ett högt europeiskt mervärde för de offentliga medel som investerats. 
Bidrag till gemenskapens FoTU-mål 
Förstärkning av den vetenskapliga och tekniska grunden: 
Tack vare ett decennium av samarbete inom teknikutveckling, 
samtidigt som avtal om gemensamma specifikationer och standarder 
har slutits, har den europeiska industrin fått en stark position och leder 
utvecklingen på en rad olika avgörande punkter. Alla stora europeiska 
operatörer av telekommunikationsnät, alla utrustningstillverkare och de 
viktigaste radio-, TV- och kabel-TV-operatörerna samarbetar i ACTS-
programmet. Under 1997 berörde detta samarbete över tusen andra 
företag och universitet, och ledde till samarbete med organisationer i 
23 andra länder utanför Europa. 
Utveckling av Europas konkurrenskraft: 
År 1997 visade den första utvärderingen av de fördelar som 
deltagandet i ACTS-programmet innebär att mer än hälften av 
projekten redan har lett till att projektparternas internationella 
konkurrensposition förbättrats. Deltagande i EU:s FoTU-verksamhet 
anses också leda till snabbare utveckling av produkter och tjänster 
(över 400 nya system och komponenter håller på att utvecklas), 
minskade investeringsrisker, och mer målinriktade företagsstrategier. 
Över 1 300 tekniska skrifter har redan offentliggjorts, över 345 bidrag 
har inkommit till standardiseringsorganen och över 40 nya patent har 
registrerats. 
En av de största framgångarna med ACTS-samarbetet har redan 
omsatts i praktiken i form av industrins enhälliga avtal om Exempel på resultat 
Avancerade optiska 
kommunikationsnät som 
utnyttjar flera olika 
våglängder kommer att 
utgöra infrastrukturen för 
den explosionsartade till­
växten av Internet-
tjänster och datakommu­
nikation. 
Avtalet om gemensamma 
specifikationer för 
UMTS (Universal Mobile 
Telecommunication 
System) kommer att 
möjliggöra en snabb och 
samordnad marknadsut­
veckling både i Europa 
och på andra håll 
22 
specifikationer för nästa generation mobilkommunikation för 
multimedia, UMTS-systemet. Avtalet är resultatet av långa och 
noggranna undersökningar inom ramen för RACE- och ACTS-projekt, 
och kommer att ge Europas industri en klar ledning i fråga om 
utveckling av produkter och tjänster. Allmänhetens förtroende för 
gränsöverskridande användningar och för långsiktig nytta av nya 
investeringar kommer också att främjas. 
Liknande viktiga framsteg har också gjorts inom området gemensamma 
standarder för digital video och TV, samt för bildkodning, som redan 
används i stor utsträckning på Internet. 
Främjad tillväxt och sysselsättning: 
Telekommunikation och radio och TV är sektorer som fortsatt att växa 
med över 8 % per år under 1997, vilket är betydligt mer än 
genomsnittet inom näringslivet. Dessutom bidrar den ökande 
användningen av nya kommunikationssystem till tillväxt och 
sysselsättning inom näringslivet som helhet. FoTU-verksamheten inom 
ACTS Cidrar direkt till nya former av säker elektronsik handel och till 
ökade sysselsättningsmöjligheter genom nya arbetsmetoder, inte minst 
olika former av distansarbete. Sådana utvecklingar står för närvarande i 
centrum för de europeiska och nationella strategierna för att öka 
sysselsättningen och bidra med innovation till småföretagen. 
Sambandet mellan hållbar tillväxt och uppkomsten av ett 
informationssamhälle förstärktes under 1997 genom initiativ inom 
forumet för informationssamhället och inom ACTS-programmet. En 
grupp på 16 projekt har gemensamt försökt främja användningen av 
nya kommunikationssystem för att uppnå hållbarhet med hjälp av 
gemensamma riktlinjer. 
De gemensamma riktlinjer för driftskompatibilitet och konsumentskydd 
inom elektronisk handel som offentliggjordes under 1998 utgår direkt 
från samarbete inom ramen för ACTS-programmet. Avtalet kommer 
att förstärka den inre marknaden och stimulera snabb integration av 
nya affärsmetoder i små och medelstora företag, vilket i sin tur 
kommer att bidra till ökad sysselsättning. . 
Arbetsprogram för 1998 
I slutet av januari 1998 genomfördes en stor teknisk kontroll av alla 
ACTS-projekt. Därigenom uppstod möjligheter till anpassning av vissa 
delar av verksamheten, och de projekt som valts ut i samband med 
ansökningsomgången 1997 kunde inledas. Efter mitten av 1998 
kommer därför inga fler budgetresurser att anslås, och man kommer 
främst att inrikta sig på att optimera resultaten och se till att 
övergången till informationssamhällesdelen i Femte ramprogrammet 
genomförs smidigt. 
Samarbete med organisationer i länderna i Central- och Östeuropa 
kommer att förstärkas avsevärt i samband med de nya projekten under 
1998. Dessutom kommer forskningsavtal med Israel och USA att 
främja det ökande samarbetet med stora företag i dessa länder. Digital TV och 
videotjänster på Internet 
kommer att ge nya 
möjligheter för 
nyskapande i gemen­
skapen, samtidigt som 
gemensamma tekniska 
standarder kommer att 
bidra till snabb 
marknadsutveckling. 
Nya arbetsmetoder och 
elektronisk handel 
erbjuder nya möjligheter 
för miljontals människor 
och småföretag. Över 
500 stora provningar far 
stöd genom ACTS-
projekt under 1998. 
23 
3. INFORMATIONSTEKNIK (ESPRIT) 
ESPRIT har bidragit till framsteg både inom FoTU och inom praktisk 
användning av informationsteknik (IT), och har därigenom främjat den 
europeiska industrins konkurrenskraft. Verksamheten bestäms av 
strävan dels att låta användare och entreprenörer delta på ett tidigt 
stadium i utvecklingsprocessen, och dels att få fram praktiska 
industriella tillämpningar. Stödaktiviteter som skall bidra till att IT 
integreras i en rad olika sektorer kopplas också till FoTU-projekten. 
Verksamheten 1997 
Tre nya ansökningsomgångar har genomförts utgående från ett 
arbetsprogram som ses över varje år. Arbetsprogrammet skall både ta 
hänsyn till de nyaste utvecklingarna inom teknik och industri, och 
införa nya teman. Därigenom kan man överbrygga några av de klyftor 
som uppstår när de olika tekniska områdena behandlas separat, och 
inrikta ansträngningarna på viktiga frågor som elektronisk handel, 
rörlighet, tillgång till information och gränssnitt samt utbildning och 
praktik inom industrin. Dessutom har gemensamma 
ansökningsomgångar genomförts med programmet för industri- och 
materialteknik (en för intelligenta tillverkningssystem, som också 
behandlas i internationellt samarbete, och en för luftfart). I sina 
respektive ansökningsomgångar har ACTS och ESPRIT anslagit 10 
miljoner ecu vardera till projekt som berör satellitkommunikation. 
Denna verksamhet, och även behandlingen av frågor som 
immaterialrätt och Internet, har lett till nära samarbete mellan de 
berörda programmen. 
Andelen nya deltagare har uppskattats till cirka 30 %. För programmet 
som helhet under perioden 1994-1997 ligger andelen godkända 
ansökningar allt som allt på cirka 20 %. 
Små och medelstora företag (av vilka cirka 85 % har färre än 100 
anställda) deltar i 75 % av projekten, får 25 % av stödet och utgör 
34% av alla deltagare. Stora företag får 41 % av stödet och utgör 
28 % av deltagarna. Ofta kan man notera förhållandet att de små och 
medelstora företagen är leverantörer och de stora företagen är 
användare. Antalet utvecklingsbidrag ökar långsamt och nådde i slutet 
av 1997 totalt 85 bidrag. 
I slutet av 1997 ingick organisationer med säte i tredje land i 2 % av 
ESPRIT-projekten. 9 av 12 projekt som rör intelligenta 
tillverkningssystem omfattar en EU-organisation. Under 1997 har 53 
nya INCO-projekt med IT-anknytning inletts, varav 33 har deltagare 
från länderna i Central- och Östeuropa och de nya oberoende staterna i 
f.d. Sovjetunionen och 12 från länderna i Medelhavsområdet. 
Multimediedatabanken PROSOMA kompletterar resultatspridningen 
och informationen mellan sektorerna. Den berör resultaten av 280 
ESPRlT-initiativ, och skall utökas avsevärt under 1998. Databasen är 
tillgänglig via nätet. 
(http://www.cordis.lu/esprit/home.html), Regelbundet tas cd-
romutgåvor och tryckta dokument fram och sprids i samband med 
olika evenemang (t.ex. den årliga konferensen EITC-97). Exempel på resultat 
Elförbrukningen hos de 
viktigaste komponenterna i 
mobiltelefoner har 
minskats med faktorn 5. 
Dessutom möjliggör en 
multichip-modul 
ytterligare minskningar av 
apparaternas vikt och 
dimensioner. 
I fråga om skärmstorlek 
och -briljans för platta 
skärmar med aktiv matris 
bestående av flytande 
kristaller har stora tekniska 
framsteg gjorts. De 
kommer att tillämpas inom 
TV både professionellt och 
för allmänheten, med 
projektion på båda sidor 
Betydande framsteg har 
gjorts i fråga om 
elektronisk signatur och 
bestämmelser om sekretess 
och kryptering. Den ökade 
säkerheten är avgörande 
för framgången inom 
elektronisk handel. De 
resultat som uppnåtts inom 
en rad olika projekt har 
även använts affärsmässigt 
i USA. 
24 
De viktigaste rekommendationer som framställdes i samband med 
femårsutvärderingen och den årliga kontrollen gick ut på att de olika 
kommunikations- och informationsteknikprogrammen borde 
sammanfatttas i ett program, att resultaten snabbare skulle släppas ut 
på marknaden (exempelvis genom att man minskar projektens 
genomsnittliga längd från 25 till 18 månader), att projekt för nya 
företag bör finansieras, att en gemensam FoTU-strategi och en 
gemensam syn på marknadsutveckling bör uppnås och att förvaltningen 
bör göras enklare, snabbare och flexiblare. 
Bidrag till gemenskapens FoTU-måS 
Förstärkning av den vetenskapliga och tekniska grunden och industrins 
konkurrenskraft 
ESPRIT ger de europeiska företagen möjlighet att skaffa sig den 
tekniska kompetens de behöver för att bibehålla sin stora 
konkurrenskraft. Detta sker genom samarbete mellan cirka 4 210 
företag och 2 220 forskningscentra och universitetsgrupperingar. 
Programmet bidrar till många viktiga FoTU-aktiviteter som berörs av 
dess nyckelområden (teknik för komponenter och delsystem, 
programvaruteknik, högpresterande datorer, inkapslade system, 
informationsspridning och nät, teknik för företag och elektronisk 
handel, multimediesystem, mikrodatorer, integrerad tillverkning samt 
långsiktig forskning). 
ESPRIT är öppet för all industri. Cirka 60 % av deltagarna från 
industrin är användare, vilket visar att programmet spelar en stor roll 
för teknikspridning inom näringslivet som helhet. Som exempel kan 
nämnas att mikroelektroniska komponenter och mikrodatorer numera 
utgör 20 % av värdet hos elektroniska system. Världsmarknaden för 
sådana system beräknas uppgå till 1 160 miljarder dollar år 2000. I 
många sektorer är det ytterst viktigt att ett foretag har förmåga att 
integrera sin produktrelaterade kunskap i kiselkomponenter och därvid 
ta hänsyn både till hårdvaru- och programvarufunktionerna. ESPRIT 
kommer dessutom att kunna ha stor inverkan på industrins 
konkurrenskraft och på sysselsättningen. En undersökning visar'att 
80 % av de 400 projekt som analyserades har lett till industriella 
tillämpningar under de fem år som följde på projektverksamheten. En 
annan undersökning, som omfattar ett litet men representativt antal 
projekt inom området högpresterande datorer (HPCN) har visat att 
förhållandet mellan direkta effekter och gemenskapens finansiella 
bidrag har ökat till över 8, och att förhållandet för indirekta effekter 
ligger över 2,4. Det är allmänt erkänt att ESPRIT spelar en avgörande 
roll när det gäller gemenskapens framsteg inom IT. 
Genom att främja tester med första tillämpningar inom mikroelektronik 
(FUSE) och bästa praktik i fråga om programvaruteknik (ESSI), och 
genom att integrera dessa i tillverkningen (liM) och rent allmänt bidra 
till att IT tas upp i de olika berörda sektorerna ger ESPRIT alla företag 
(i synnerhet de små och medelstora företagen) konkreta möjligheter att 
öka sin industriella konkurrenskraft. Användning av 
högpresterande datorer har 
förbättrat systemen för 
okulär snabbgranskning, 
t.ex. inom stål- och 
textilindustrin samt vid 
automatisk sortering och 
postgång. Det tyska priset 
för unga företagare 
tilldelades en 
Espritdeltagare för ett 
automatiskt 
sorteringssystem för 
kaffebönor och annan 
frukt, som nu exporteras 
till en rad olika länder. 
Ett system för redigering av 
multimedia som möjliggör 
konvertering av alla inspel­
ningsformat har släppts ut 
på marknaden i mars 1998. 
Hittills verkar det sakna 
konkurrens. Systemet har 
redan utmärkts med flera 
internationella priser. 
Ett smart robotsystem som 
möjliggör automatisk 
vägbeläggning och murning 
har testats på flera 
byggplatser i Europa och 
leder till stora 
produktivitets- och 
kvalitetsökningar. 
25 
Bidrag till gemenskapens övriga politik 
ESPRIT bidrar på flera sätt till den gemensamma marknaden. De 
särskilda problem som programvara och IT innebär i fråga om allmän 
immaterialrätt och copyright har behandlats effektivt och förnuftigt. I 
fråga om milleniumskiftet tog ett nyligen publicerat meddelande upp 
frågan om hur man kan fa gränsöverskridande infrastruktur som 
telekommunikation, transport, energi och finansiella tjänster att fungera 
väl. Övergången till euron förbereds genom mekanismer som bidrar till 
att identifiera gemensamma problem och skapa förutsättningar för 
informationsutbyte om effektiva metoder. 
ESPRIT bidrar till ökad sammanhållning genom att 521 av de olika 
deltagande projektparterna är organisationer från mål-1-områden som 
därigenom fått tillgång till mer än hälften av de arbeten som utförts 
inom programmet. 
ESPRIT omfattar inte bara en rad olika avancerade utbildningsprojekt 
för allt mellan mikroelektronik och programvaruteknik, utan bidrar 
också till att sprida användningen av Internet i skolorna, bland annat 
med hjälp av s.k. Netd@ys. Programmet stöder upprättandet av ett 
europeiskt nät för skolor och för landsbygden, och främjar ett 
pilotprojekt beträffande ett "pass för datakunskap" som skall nå ut till 
100 000 personer i 13 länder och utvidgas till att omfatta länderna i 
Central- och Östeuropa. 
Dessutom handlar många ESPRIT-projekt om IT-tillämpningar för 
miljöskydd (t.ex. hantering av nödsituationer som bränder och 
översvämningar, effektiv vattenbehandling vid oavsiktlig förorening, 
olika problem i samband med energisparande och minskning av 
föroreningarna osv.). 
ESPRIT bidrar också till humanitär hjälp genom att satsa cirka 15 
miljoner ecu på utvecklingen av effektiva metoder för uppspårning av 
personminor. 
Arbetsprogram för 1998 
Den elfte och sista ansökningsomgången offentliggjordes i mars 1998 
och omfattade tre områden i programmet (TCS, HPCN och IiM). 
Budgeten för den ansökningsomgången låg på 32,4 miljoner ecu. Den 
årliga konferensen med utställning som genomförs för programmet 
kommer att utvidgas till att omfatta andra program inom områdena 
kommunikations- och informationsteknik, och skall för första gången 
hållas utanför Bryssel, nämligen i Wien, mellan den 30 november och 
den 2 december 1998. Konferensen kommer att heta "1ST '98 
Vienna". Liksom 1997 kommer den att spridas till flera länder genom 
satellitöverföring, och omfatta särskilda moment som 
investeringsforumet och utdelningen av ITEA-priset. En stor del av 
verksamheten under 1998 kommer att inriktas på förberedelser av 
programmet för informationssamhällets teknik i Femte ramprogrammet 
för forskning och teknisk utveckling. Genom radikalt nytänkande 
har handelsförfarandena 
mellan fiskare, grossister 
och detaljhandel 
revolutionerats med hjälp av 
IT och 
satellitkommunikation: ett 
elektroniskt auktionssystem 
som möjliggör försäljning 
direkt från fiskefartyget har 
utvecklats, och detta har 
ändrat fångst- och 
distributionsvillkoren 
radikalt. Detta system kan 
även tillämpas för annan 
verksamhet. 
Projektet TEN 34 (i 
samarbete med 
Telematikprogrammet och 
ACTS) har skapat 
förbindelser på 34 Mbytes 
mellan de nationella 
forskningsnäten, till 
förmån för forskare i alla 
ämnesområden. För 
närvarande undersöks 
utvidgningar till 155 
Mbytes. 
Automatisk läppläsning för 
att känna igen talat språk 
har lett till en kommersiell 
användning för dubbning 
och för inlärning av 
främmande språk. 
26 
INDUSTRIELL TEKNIK 
4. INDUSTRI- OCH MATERIALTEKNIK (TMT) Exempel på resultat 
Verksamheten 1997 
Under 1997 dominerades verksamheten av ansökningsomgångar för 
FoTU-verksamhet, tematiska nät och CRAFT-projekt, samt av 
förhandlingar med de projekt som valts ut för gemenskapsstöd. Antalet 
inkomna ansökningar ökade under 1997 jämfört med föregående år: 
1.140 FoTU-projekt, 156 temanät och 840 CRAFT-projekt (av båda 
typer). Andelen utvalda projekt ökade också och ligger nu på 37 %, 
55 % respektive 60 %. Finansieringen uppgår till storleksordningen 
702, 554 respektive 74,6 miljoner ecu. 
Insatserna för att stimulera grundforskningen har burit frukt: ett stort 
antal ansökningar av hög kvalitet har inkommit, vilket innebär att 
programmets mål lätt kan uppnås (10 % av budgeten). Ett viktigt steg i 
inrättandet av temanät har tagits under 1997 i och med att mer än 
hälften av alla befintliga nät inrättades under det året. 
De åtgärder som vidtogs under 1996 för att stimulera de små och 
medelstora företagens deltagande i projekt av typ CRAFT har givit 
goda resultat: jämfört med 1996 ökade antalet ansökningar med 60 %, 
antalet ogiltiga ansökningar sjönk till mindre än 15 %, och mer än 
60 % av ansökningarna kunde väljas ut. Dessa åtgärder har fortsatts 
under 1997. 
I fråga om förberedande och kompletterande åtgärder samt 
stödåtgärder har 11 miljoner ecu anslagits för konferenser, 
utbildningsstipendier och stimulation till små och medelstora företag, 
samt för reflexionsgrupper och undersökningar för att förbereda Femte 
ramprogrammet. Den sjunde konferensen för industriteknik som hölls i 
Toulouse handlade om "den europeiska forskningen i allmänhetens 
tjänst" och var inriktad på tre områden inom industriell forskning som 
har inverkan på befolkningens dagliga liv, nämligen stadsmiljö, 
framtidens fabrik och luftfart. Dessa tre ämnesområden är också 
centrala i Femte ramprogrammet. 
Utvärderingsgruppen ansåg återigen i sin rapport för 1997 att de 
kvalitetsindikatorer som används i programmet utgör ett mycket viktigt 
redskap för att bedöma projektens prestanda och effekt. Beträffande 
utnyttjandet av resultaten rekommenderade gruppen en kraftigare 
betoning av en kvantifiering av utnyttjandeplanerna och de ekonomiska 
prognoserna under forskningsfasen. 
Bidrag till gemenskapens FoTU-verksamhet 
Programmet berör en rad olika mål, t.ex. industrins konkurrenskraft, 
ekonomisk tillväxt, livskvalitet, miljöskydd och säkerhet inom 
industrin. Tvärvetenskapliga projekt leds av konsortier bestående av Säkerheten för passagerare 
i höghastighetståg är av 
största vikt. Ett 
konsortium bestående av 
tillverkare av rullande 
materiel, forskningscentra 
och järnvägsföretag från 
fyra länder i EU har tagit 
fram en ny typ av vagn 
som garanterar minimal 
distorsion av de zoner som 
är avsedda för passagerare. 
Dessutom har en ny 
europeisk norm kunnat 
föreslås. 
Tack vare innovativ 
användning av en 
laserstråle kan man 
rengöra historiska 
monument och andra 
byggnadsverk in i minsta 
detalj. Laserstråle, som 
styrs av optiska fibrer 
och vars styrka kan 
regleras, kan nå in i små 
skrymslen och rengöra 
starkt skulpterade 
element. Metoden skonar 
det rengjorda materialet 
och miljön. Säkerheten ar 
hög och arbetsvillkoren 
goda. 
27 
leverantörer, tillverkare, universitet och användare, vilket innebär att 
resultaten kommer att kunna tillämpas i ett så stort antal industrier och 
länder som möjligt. 
Den utvärdering av resultaten av projekt som nyligen slutförts, som 
genomfördes under 1997, visade att mer än tre fjärdedelar av 
projektdeltagarna ansåg att de till fullo hade uppnått sina mål i fråga 
om att förstärka industrins FoTU-bas. Två tredjedelar ansåg att deras 
projektresultat låg över normal standard tack vare att ny vetenskaplig 
kunskap kunnat integreras i de tekniska utvecklingarna.. 
Samma undersökning visar att de flesta projekten haft ekonomiska 
effekter och förbättrat de deltagande företagens konkurrenskraft. 
Nästan hälften av projekten ledde till en potentiell ekonomisk 
verksamhet med en omsättning på över 5 miljoner ecu under de 
närmaste fem åren efter det att projekten avslutats. Detta motsvarar en 
vinst på över 11 miljarder ecu för alla de projekt inom industriell teknik 
som valts ut under detta program. Gemenskapens stöd till dessa 
program uppgick till 1,3 miljarder ecu. 
Ungefär två tredjedelar av de projekt som utvärderades under 1997 har 
genererat resultat som kan få positiva följder för miljön, som t.ex. 
energibesparing, minskat avfall av farliga ämnen, minskad 
materialförbrukning. Inom hälsa och arbetsvillkor har också en rad 
olika framgångar noterats, t.ex. säkrare användning, bättre arbetsmiljö, 
användning av mindre farliga ämnen. 
En nyligen genomförd analys av avslutade projekt visar att 36 % av 
dessa har möjligheter att skapa direkta arbetstillfällen hos de parter 
som har hand om utnyttjandet av projektresultaten. Endast 10 % av 
projekten skulle kunna få negativa följder för sysselsättningen. Totalt 
sett kommer vid programmets utgång över 500 industriorgan att 
genomföra en utnyttjandeplan som innebär att direkta arbetstillfällen 
uppstår. 
Projekten inom programmet för industri- och materialteknik, som 
ibland kan uppnå budgetar på över 10 miljoner ecu, försöker nå den 
kritiska massa som krävs för att kunna behandla strategisk teknik för 
industrin (se exempel i rutorna) och uppnå konkreta resultat, i 
synnerhet inom områden som kräver stora forskningsinsatser. Den 
stora ekonomiska utmaning som lufttrafikens explosionsartade tillväxt 
innebär under det kommande årtiondet leder exempelvis till stenhård 
konkurrens mellan de europeiska och amerikanska tillverkarna. I denna 
situation är tekniska försprång av avgörande betydelse. 
Under 1997 valdes 30 forskningsprojekt med anknytning till områden 
av strategisk betydelse för luftfartsindustrin ut inom programmet för 
industri- och materialteknik, och tilldelades ett sammanlagt 
gemenskapsstöd på 85 miljoner ecu. Hälften går uteslutande till teknik 
som har att göra med flygplanens effektivitet, ett område där 
forskningen är ytterst konkurrenskraftig. 1 dessa projekt deltar de 
flesta berörda europeiska industrier. Deras egna medel och de 
nationella anslagen för FoTU inom luftfartssektorn skulle i sig själva 
inte räcka för att genomföra dessa forskningsuppgifter. Till följd av ett 
samarbetsprojekt mellan 
den kemiska industrin 
och garverisektorn har 
ett nytt förfarande för att 
behandla hudar 
utvecklats, som inte leder 
till några föroreningar 
och dessutom gör det 
möjligt att garantera ett 
skinn av mycket hög 
kvalitet till minskade 
tillverkningskostnader. 
Projektet gör det möjligt 
för industrin att anpassa 
sig till gemenskapens 
strängaste miljöskydds­
bestämmelser utan att 
förlora sin 
konkurrenskraft. 
Nickel, särskilt i smycken 
och armband, spelar en 
viktig roll i uppkomsten 
av allergier. 
I ett CRAFT-projekt 
utvecklade 15 små och 
medelstora guldsmeds­
företag och 6 forsknings­
organisationer en teknik 
som minskar nicklets 
negativa effekter, och tog 
fram nya legeringar som 
kan ersätta nickel och 
som inte framkallar 
allergier. Därigenom 
anpassar företagen sin 
verksamhet till samhällets 
krav på hälsosammare 
produkter. 
28 
Detta exempel illustrerar begreppet "europeiskt mervärde". Sådant 
mervärde uppstår inom ramen för programmet, i synnerhet inom de 
områden som är av strategisk betydelse för EU:s ekonomi. 
Arbetsprogram för 1998 
Utvärderingen av ansökningar berör följande ansökningsomgångar: 
• De båda ansökningsomgångarna av den 31 oktober 1997 som 
utlystes tillsammans, en inom programmet "miljö och klimat" för 
vattenområdet, och den andra inom programmet 
"informationsteknik" för luftfartsteknik. 
• Ansökningsomgången av den 15 april 1997, utlyst tillsammans med 
programmet "informationsteknik" inom ramen för det internationella 
samarbetsavtal för forskning inom området intelligenta 
tillverkningssystem (IMS) som antogs av rådet den 27 januari 1997. 
• Teknisk stimulans till små och medelstora företag (CRAFT), 
temanäten och stödåtgärder: sista ansökningsdag är den 20 maj 
1998. 
En viktig del av verksamheten under 1998 kommer naturligtvis att vara 
vetenskaplig uppföljning av genomförandet av de 823 FoTU-projekt 
som valts ut sedan 1995. 
Förberedelse av verksamheten inom Femte ramprogrammet är en 
mycket viktig uppgift. Liksom föregående år kommer 
reflexionsgrupper och undersökningar att organiseras för att bidra till 
förberedelserna för det tematiska programmet för en konkurrenskraftig 
och hållbar tillväxt i det nya ramprogrammet. Vissa industriella 
förfaranden påverkas av 
fluktuationer i kvaliteten 
hos råmaterialen, medan 
slutproduktens kvalitet 
förväntas vara konstant. I 
ett projekt användes 
artificiell intelligens för 
att förutsäga 
slutproduktens kvalitet 
inom trä- och pappers­
massetillverkning, 
utgående från uppgifter 
om råvarorna och 
produktionsförfarandets 
tillstånd. Användarna 
inom industrin kunde 
därigenom drastiskt 
minska sin förbrukning 
av energi, vatten och 
stärkelse och minska 
avfallsmängden. 
Ett nytt industrielit 
förfarande gör det 
möjligt att starkt minska 
kostnaderna för de 
kemiska ämnen som 
används vid återvinning 
av aluminium. Tekniken 
har provats och bör 
medföra betydande 
ekonomiska fördelar 
under de närmaste åren. 
Projektparterna kommer 
inom kort att erhålla ett 
europeiskt patent. 
29 
5. MÄTNING OCH PROVNING 
Verksamheten 1997 
Över 300 ansökningar utvärderades under 1997, varav de flesta 
berörde temaområde I (europeiska kvalitetsprodukter) och de 
målinriktade ansökningsomgångarna till stöd för gemenskapens politik 
och europeisk standardisering. Sammanlagt fick 145 projekt stöd från 
kommissionen. Den sammanlagda stödsumman uppgick till 37 miljoner 
ecu. 
Följande ansökningsomgångar har slutförts: 
FoTU-projekt: 
104 ansökningar som inkom i samband med den andra 
ansökningsomgången för temaområde I har utvärderats. 47 projekt 
valdes ut. 39 projekt har fatt gemenskapsstöd på sammanlagt 22 
miljoner ecu. I samband med den fjärde och femte målinriktade 
ansökningsomgången inkom 62 ansökningar, varav 34 valdes ut. 
Kommissionen gav finansiellt stöd till 20 projekt, till ett sammanlagt 
belopp på 8 miljoner ecu. I alla dessa projekt kommer minst en 
tredjedel av deltagarna från näringslivet (50 % av dessa från små och 
medelstora företag). 
Teknikstimulering till förmån för små och medelstora företag/CRAFT: 
Responsen från de små och medelstora företagen ökade markant under 
1997: 86 ansökningar inkom, mot 41 under 1996, vilket innebär en 
fördubbling. Kommissionen finansierade 35 projekt till ett sammanlagt 
belopp på över 2 miljoner ecu. 
Temanät och stödåtgärder: 
Den öppna ansökningsomgången har gjort det möjligt att finansiera 17 
nya nät med sammanlagt 2 miljoner ecu, och 34 stödåtgärder med över 
2 miljoner ecu. 
Bidrag till gemenskapens FoTU-verksamhet 
Programmet har spelat en viktig roll i samband med lösningen av flera 
av de problem som gemenskapspolitiken står inför. Den forskning som 
stöds av programmet har stor inverkan på industri, handel och 
samhället som helhet, och forskningsresultaten bidrar i stor 
utsträckning till att skydda konsumenterna, folkhälsan, befolkningens 
säkerhet och miljön, vilket bland annat visas i rutorna med exempel på 
resultat och i nedanstående avsnitt. 
Den europeiska kosmetikaindustrin har i syfte att förbättra kvaliteten 
på solkrämer, jämfört med övriga produkter på världsmarknaden, lagt 
fram en arbetsplan som går ut på att testa krämernas förmåga att 
skydda mot skadlig ultraviolett strålning. Telekommunikationssektorn 
vill genomföra en detaljerad undersökning av den elektromagnetiska 
strålning som avges av mobiltelefoner, i syfte att fastställa säkra 
användningsvillkor. Dessa åtgärder kommer att leda till ökad 
konkurrenskraft för den europeiska industrin genom att den får Exempel på resultat | 
Akustisk temperatur­
mätning: mätning av tem­
peraturer mellan 1000°C 
och 1500°C. För termo­
metern används keramiska 
material som tål höga tem­
peraturer och gör det möj­
ligt att kalibrera andra 
termometrar USA har 
visat stort intresse för 
denna uppfinning, eftersom 
man där inte har någonting 
liknande på marknaden. 
Utvidgningen av termome­
terns prestanda över 
2000°C pågår. Apparaten 
innebär dessutom ett av­
görande försprång i fråga 
om tillverkning av kera­
miska material (marknad 
motsvarande 5 miljoner 
ecu/år). 
Mätning av förekomsten 
av cancerframkallande 
polycykliska kolväten i 
matoljor förutsätter ytterst 
avancerade analysmetoder. 
Det är av avgörande 
betydelse att utveckla 
referensmaterial som kan 
användas för att kontrol­
lera mätvärdena. Ett 
projekt har lett till att de 
två första referensmateri­
alen på detta område kun­
nat certifieras. 2000 kon-
trollaboratorier berörs som 
potentiella användare av 
dessa material (marknad 
på cirka 2 miljoner ecu/år). 
30 
möjlighet att på världsmarknaden släppa ut kontrollerade produkter 
som är märkta enligt vetenskapligt vedertagna metoder. Exempel på 
europeiskt mervärde genom stöd till standardiseringen är resultaten av 
en provningsmetod som gör det möjligt att testa lösningsmedel som är 
mindre ozonnedbrytande, samt upprättandet av ett europeiskt nätverk 
som omfattar poliskårernas forskningslaboratorier. Dessa åtgärder har 
inverkan på områden som är av största vikt för Europeiska unionen. 
I sitt arbetsdokument Forskning och standardisering (KOM(98) 31, 
Forskning och standardisering, 27.1.1998), som sammanställdes under 
1997 och antogs av kollegiet den 27 januari 1998 betonar 
kommissionen fördelarna med standardisering i syfte att se till att den 
standardförberedande forskningen beaktas tillräckligt i delprogrammen 
för forskning och innovation i Femte ramprogrammet för forskning och 
teknisk utveckling. Därigenom skall den europeiska industrins 
konkurrenskraft ökas och kvaliteten på produkter och tjänster höjas, 
till förmån för konsumenterna och allmänheten. 
Arbetsprogram för 1998 
Inledandet av de projekt som valts ut i samband med de 
ansökningsomgångar som offentliggjordes under 1997 kommer att 
prioriteras. Dessa projekt syftar till att utveckla gemenskapens 
infrastruktur för metrologi, bland annat inom sektorerna kemi och 
biologi, och att utveckla mät- och provningsmetoder för 
tullaboratoriernas övervakning av handeln med gods, för kontroll av 
överensstämmelse i fråga om produkters härkomst, för skydd av 
kulturarvet och för rättsmedicin. 
I samband med att Bureau Communautaire de Référence 
(Gemenskapens referensorgan, BCR) fyller 25 år planeras en konferens 
om morgondagens mätmetoder som skall hållas i Bryssel i november 
1998 för de viktigaste metrologiska aktörerna i Europa och den övriga 
världen. 
Åtagandebemyndiganden för 1998 för detta program uppgår till 43 
miljoner ecu. Med dessa anslag skall bland annat de projekt som valts 
ut i samband med de ansökningsomgångar som offentliggjordes under 
1997 finansieras, liksom även projekten från den sjätte målinriktade 
ansökningsomgången. 9 miljoner ecu är avsedda för projekt för 
forskningssamarbete (CRAFT). 3 miljoner ecu är avsedda för sista 
etappen av temanät, och 2 miljoner ecu går till stödåtgärder. Upptäckt av imbildning 
på skyddsglasögon. 
Den vanligaste orsaken 
till arbetsolyckor som 
berör ögonen är att 
skyddsglasögonen tas av 
under farliga arbetsmo­
ment på grund av att det 
bildats imma på glasens 
insida. 
Projektet har utvecklat 
en metod (miniatyr-
kamera) som gör det 
möjligt att upptäcka de 
förhållanden i omgiv­
ningen som leder till im­
bildning. 
Denna metod är av värde 
för direktiv 89/686/EEG 
om tillnärmning av med­
lemsstaternas lagstiftning 
om personlig skyddsut­
rustning. Projektet bidrar 
till att minska antalet 
olyckor. Kostnaderna 
för olyckor uppskattas 
till 220 miljoner ecu per 
år. 
Ny sensor för att mäta svaga gasutsläpp. 
Vid analys av luftföroreningar har man ofta en felmarginal på 25 % på grund av mängdmätarnas 
bristande tillförlitlighet. Inom ramen för projektet Milogas har man utvecklat ett nytt instrument 
med en sensor av kisel som framställts på mikromekanisk väg. Instrumentet kommer främst att 
användas inom sjukvård, för att mäta luftföroreningar, inom gruvindustrin inom många andra 
områden. Marknaden uppskattas till 10 000 instrument för de kommande tre åren, till ett pris på 
200 ecu per styck. Kostnaderna för forskning och tillverkning uppgår till 1 miljon ecu. 
31 
MILJÖ 
6. MILJÖ OCH KLIMAT 
Verksamheten 1997 Exempel på resultat 
Den viktigaste programverksamheten under 1997 var genomförandet 
och utvärderingen av den andra programfasens (1997-1998) sista 
ansökningsomgångar. Den andra allmänna ansökningsomgången 
omfattade de flesta ämnesområdena i programmet, och ledde 
tillsammans med ansökningsomgången för återinrättandet av Enrich-
initiativet (det europeiska nätet för forskning om globala förändringar) 
till att 306 förslag av hög kvalitet valdes ut för finansiering under 1997 
och början av 1998 och tilldelades EU-stöd på sammanlagt 205 
miljoner ecu. Däremot var det en besvikelse att se hur få förslag som 
inkom för det potentiella driftsinstrument-temat inom 
rymdteknikområdet och Enrich, och hur dålig kvalitet de höll. Av 
denna anledning genomfördes nya ansökningsomgångar för dessa 
aktiviteter under andra hälften av 1997. Med hjälp av 
informationskampanjer i samband med dessa ansökningsomgångar 
lyckades man höja kvaliteten på ansökningarna. Dessutom 
genomfördes en ansökningsomgång för centret för jordobservationer 
(CEO) i mitten av 1997. Dessa extra ansökningsomgångar för 
rymdrelaterad verksamhet ledde till att 32 FoTU-projekt valdes ut för 
att få sammanlagt 32 miljoner ecu i EU-stöd under 1998 för CEO-
verksamhet och förberedande utveckling av nya rymdsensorer inom 
olika områden som övervakning av skogsbränder eller av växttäcket. 
Väsentliga övergripande aktiviteter och stödåtgärder har hela tiden 
utgjort grunden för genomförandet av programmets strategi. Den 
samordnade satsning som kommissionens avdelningar genomförde 
tillsammans med de nationella kontaktpunkterna för att informera små 
och medelstora företag om möjligheterna att delta i FoTU på 
gemenskapsnivå har börjat ge märkbara resultat. Bara under 1997 
finansierades lika många bidrag för förundersökningar och CRAFT-
bidrag inom ramen för teknikstimuleringsåtgärderna som under hela 
första programfasen (46 bidrag för förundersökningar och 11 CRAFT-
bidrag har ställts till förfogande). En annan viktig uppgift inom 
programmet har varit den fortsatta utvecklingen av den mänskliga 
forskningspotentialen, inte minst genom att se till att forskarna inom 
miljöområdet förfogar över tillräckliga kvalifikationer. Under 1997 
finansierades ytterligare 37 utbildningsstipendier (sammanlagt har 
hittills 72 finansierats inom programmet), 13 kurser för avancerade 
studier (sammanlagt 22 under programmets hela period) och ett stort 
antal workshops, seminarier och konferenser som organiserats eller 
sponsrats inom ramen för programmet. 
Under 1997 infördes en ny utvärderingshandbok (som de sökande fick 
tillgång till på förhand och som syftade till att öka öppenheten och 
objektiviteten i utvärderingsförfarandet), hjälp till potentiella sökande 
med att kontrollera om deras projekt passar programmet, samt 
övervakning av det nya utvärderingsförfarandet av oberoende experter. PROVOST-projektet 
gör globala sannolikhets­
prognoser om nederbörd. 
Parterna har haft 
betydande framgång med 
sexmånadersprognoser 
för El Nifto och 
relaterade globala 
effekter (t.ex. torka och 
översvämningar) 
I maj samlades 150 
forskare från 15 projekt 
till den första veten­
skapliga konferensen för 
ELOISE (Europeisk 
undersökning av sam­
banden mellan land och 
hav). IGBP - LOICZ ser 
ELOISE som EUs bi­
drag till forskningen om 
globala förändringar i 
kustområden. 
Den första europeiska 
konferensen för 
forskning för skydd av 
kulturarvet och dess 
möjligheter för Europas 
företag (Rom, december 
1997) ledde till en 
konsolidering av de 
europeiska nät som 
inrättats i samband med 
EU-projekt, och bidrog 
till att öka de små och 
medelstora företagens 
konkurrenskraft inom 
detta område. 
32 
Observatörerna har varit mycket uppmuntrande och yttrat sig mycket 
positivt om den nya utvärderingshandboken, förfarandet och dess 
genomförande. 
Över 80 % av alla förslag som klassats i kategori A, och hälften av alla 
förslag av god kvalitet (kategori A och B) har kunnat finansieras sedan 
programmet inleddes. Totalt har 684 FoTU-projekt och samordnade 
åtgärder hittills valts ut för finansiering inom ramen för programmet. 
Det återstår dock ett problem om man vill garantera att endast bra 
projekt som berör programmets mål lämnas in. Trots de utförliga 
utvärderingskriterierna i handboken, den hjälp som kommissionen 
erbjuder de sökande och uppmuntran till potentiella sökande att själva 
se över sina ansökningar innan de lämnar in dem föll över hälften av 
alla inkomna ansökningar under 1997 på att de inte höll tillräcklig 
teknisk och vetenskaplig kvalitet eller inte uppvisade övertygande 
projektförvaltning. Förberedelse och utvärdering av projekt kräver 
stora satsningar, och alla FoTU-aktörer, inbegripet gemenskapens och 
de nationella kontaktpunkterna, nätverk som sprider information om 
programmet och medlemsstaterna själva måste därför försöka se till att 
ansökningar av dålig kvalitet inte lämnas in. 
Bidrag till gemenskapens FoTU-verksamhet 
Ett viktigt bidrag är förstärkningen av industrins FoTU-bas och dess 
konkurrenskraft. Många av programmets resultat erbjuder stora 
möjligheter för framtida tillämpningar och kan komma att utnyttjas på 
global nivå, inte minst när det gäller miljöteknik och hållbar utveckling. 
De områden som är av direkt betydelse för näringslivet, som 
miljöteknik och rymdfrågor, präglas av ett starkt deltagande från 
industrin: upp till två tredjedelar av alla projekt som hittills finansierats 
inom dessa områden omfattar minst en part från industrin, och 44 % av 
projekten har små och medelstora företag som parter. Nästan en 
fjärdedel av alla deltagare inom dessa områden kommer från industrin 
(13 % små och medelstora företag). 
Bidrag till gemenskapens övriga politik: Programmets pågående 
verksamhet och genomförandet av en rad seminarier bidrog på ett 
avgörande sätt till förhandlingarna i samband med Kyoto-konferensen 
om FN:s konvention om klimatförändring och kommer även i 
framtiden att utgöra en viktig grund för förberedandet av 
uppföljningskonferensen i Buenos Aires, inte minst vad gäller frågor 
som berör handel med tillstånd och avledning av växthusgaser. 
Projektens stora bredd kommer även i fortsättningen att garantera att 
de utgör en god vetenskaplig bas för utvecklingen av miljöpolitiken, 
genomförandet av Femte handlingsprogrammet för miljön och 
förberedelserna för uppföljningen av detta program. Inom 
programmets rymdteknikområde skall verksamheten bidra med den 
plattform som behövs under 1998 för att identifiera EU:s behov av 
information för framtida rymdverksamhet, utvecklingen av en 
åtgärdsplan för kommissionen för jordobservation från satelliter och 
utvecklingen av en europeisk strategi (tillsammans med 
medlemsstaterna, ESA och EUMETSAT) och samordnad metod 
(CEOS) för jordobservationer. Antalet översvämningar 
har ökat i Europa. I ett 
stort samordnat initiativ, 
RTBAMOD, har bästa 
praxis för förvaltning av 
översvämningsområden 
fastställts. 
1 fråga om grön bok­
föring har ett förfarande 
för att beräkna BNP med 
hänsyn tagen till miljön 
utvecklats, som skall 
bidra till skapandet av 
statistiska och empiriska 
modeller för att mäta de 
ekonomisk-ekologiska 
tendenser som kommer 
att prägla framtiden. 
Satellitbaserad fjärranalys 
hjälper regionala och 
nationella förvaltningar 
att fastställa gränserna 
för nya naturreservat, 
och förvaltningen av 
befintliga reservat att 
planera sin 
utvecklingsverksamhet 
genom att kartlägga 
växttäcket och övervaka 
vegetationens tillstånd i 
dessa områden. Europa 
uppträder nu som en 
viktig och mycket erfaren 
sökande för den här 
typen av projekt runt om 
i världen. 
33 
Arbetsprogram för 1998 
Den viktigaste programverksamheten under 1998 inom Fjärde 
ramprogrammet kommer att inriktas på de återstående öppna 
ansökningsomgångarna, i synnerhet i fråga om den extra finansiering 
på 7 miljoner ecu som rådet och Europaparlamentet beslutade anslå för 
vattenrelaterade aktiviteter den 1 december 1997, det extra anslaget för 
avancerade studier, den slutliga urvalsrundan för CRAFT-bidrag till 
små och medelstora företag som avslutas den 1 april 1998, och två 
ytterligare urvalsförfaranden för utbildningsstipendier. 
Sådana förvaltningsproblem som uppstått inom programmet eller som 
uppdagats av utvärderingsgrupperna vid de årliga kontrollerna kommer 
också att beaktas. 
Man kommer också att vidta ytterligare åtgärder för att se till att 
potentiella användare som beslutsfattare, näringslivet, industrin och 
forskarvärlden snabbt får tillgång till forskningsresultat i en klar och 
lättbegriplig form. 
De instrument som krävs för en bra övergång till de samordnade, 
probleminriktade metoder som skall användas inom Femte 
ramprogrammet kommer också att utvecklas. Rymdinstrumentet 
VEGETATION 1, som 
EU har investerat 50 
miljoner ecu i, lanserades 
med satelliten SPOT 4 i 
mars 1998, och de första 
uppgifterna som kommer 
att komma in fr. om. april 
1998 skall användas för 
att främja EU:s politik. 
Inom ramen för olika projekt har man visat hur 
man med regleringspolitik kan bidra till renare 
teknik på mer ekonomiskt och miljövänligt sätt än 
med traditionella metoder. Projekten visar också 
hur man kan kombinera ekologisk hållbarhet med 
konkurrenskraft. 
34 
7. HAVSFORSKNING OCH MARIN TEKNIK 
Verksamheten 1997 
• I samband med den andra allmänna ansökningsomgången (sista 
ansökningsdag den 15 oktober 1996) kunde en första omgång på 34 
FoTU-projekt inledas. Fem av dessa berör programmets område A 
(Havsforskning). Det viktigaste projektet i den gruppen är en 
tvärvetenskaplig undersökning av gränsområdet mellan 
kontinentalsockeln och nordöstra Atlantens djuphavsregion (OMEX 
-II, som omfattar 33 laboratorier från 10 länder i gemenskapen - se 
rutan till höger för mer information). Av de 11 projekt som ingår i 
område B (Strategisk havsforskning) berör 8 förvaltningen av 
kustområden och undersökning av fysiska fenomen 
(sedimentrörelse, vågrörelse) som påverkar dessa områden, medan 
tre projekt har att göra med förbättringen av kustskyddet 
(fördämningar och vågbrytare). Inom område C (marin teknik) ingår 
18 projekt som berör allt mellan undervattenskommunikation och -
akustik, klassificering av havsbotten, mätinstrument och 
provtagningsredskap (bl.a. ett nytt förfarande för borrprover i 
sediment), fjärrstyrda undervattensfordon (ROV) samt forskning om 
bimarkörer för tillståndet i havet. 
• En ansökningsomgång som offentliggjordes den 17 juni 1997 syftar 
till att komplettera programverksamheten i fråga om 
prognosticerande oceanografi. De utvalda projekten skall inledas 
under 1998. 
• Fem projekt har inletts i samband med MAST-programmets 
deltagande i ENRICH-initiativet som förvaltas gemensamt med 
miljö- och klimatprogrammet och INCO. 
• Dessutom har 16 stipendier delats ut inom programmet, och fyra 
avancerade kurser har genomförts om oceanografiska prognoser, 
metanets roll i havsmiljön, dynamiken i de zoner på klippkusterna 
där vågorna bryts samt de levande organismer som förekommer i 
varma källor i djuphavet. 
• Mellan den 17 och 19 november anordnades en viktig internationell 
konferens om den senaste utvecklingen inom den oceanografiska 
forskningen i Medelhavet i Rom. En särskild del, med titeln "från 
oceanografi till samhälle", ledde till slutsatsen att naturforskare och 
samhällsforskare håller på att bygga upp en dialog. Båda sidor håller 
på att upptäcka att de utgör en del av ett gemensamt system, som 
måste studeras i sin helhet. 1 januari samlades alla 
projektsamordnare för marinteknikprojekt i Aberdeen för att 
tillsammans med kommissionen debattera vetenskapliga frågor, 
projektförvaltningen och hur man skulle kunna förbättra spridningen 
av resultat. I maj hölls ELOISE-programmets årliga möte i 
Arcachon (European Land-Ocean Interaction Studies). 
• I utvärderingsrapporten för 1997 rekommenderas åtgärder för att 
mäta projektens inverkan på lång sikt. Dessutom föreslås det att de 
insatser som redan gjorts för att stödja de små och medelstora 
företagen bör fortsättas, och att den avancerade utbildningen görs 
mer målinriktad. Exempel på resultat 
I ENAM-projektet 
(European North Atlantic 
Margin) samordnas bidra­
gen från 14 forsknings­
organ och ett konsortium 
bestående av oljebolag 
som bedriver verksamhet 
utanför Norges kust. Pro­
jektet syftar bland annat till 
att identifiera områden på 
kontinentalsockeln som 
kan uppvisa instabila slutt­
ningar, och därigenom 
hjälpa off-shore-industrin 
att optimera placeringen av 
sina anläggningar. 
Inom OMEX-projektet 
(Ocean Margin Exchange) 
undersöks och kvantifieras 
utbytet av vatten och 
materia mellan den 
europeiska 
kontinentalsockeln och 
Nordatlantens öppna 
vatten. InomCANIGO-
projektet undersöks det 
område som direkt 
påverkas av de utgående 
strömmarna i Gibraltars 
sund. Det krävs ingående 
kunskaper om dessa 
samband och strömmar för 
att bedöma vilken inverkan 
den europeiska 
kustregionen och 
Medelhavskusten har på de 
processer som leder till 
globala förändringar. 
35 
Bidrag till gemenskapens FoTU-verksamhet 
• Verksamheten fortsätter inom de fyra stora regionala projekten 
(MATER för Medelhavet, BASYS för Östersjön, OMEX för 
Nordostatlanten och CANIGO för området Kanarieöarna-Acorerna-
Gibraltar). BASYS och MATER berör geografiska områden med 
ömtåliga ekosystem och mycket stort tryck från mänsklig 
verksamhet. Projekten är därför mycket viktiga för att ge en 
vetenskaplig grund för unionens miljöpolitik i områdena. 
• I de pågående projekten kan den europaövergripande FoTU-
dimensionen påvisas överallt: projektens storlek (regionala projekt), 
undersökningsplatsernas inbördes samband och möjligheten att 
inrätta nät av laboratorier för viktiga frågor som biologisk mångfald 
och mikrobiologi i haven, utvecklingen av självständiga 
undervattensfordon och undervattenslaboratorier, borrteknik på 
stora djup för off-shore-utvinning av olja eller marin bioteknik. 
• Sex av de projekt som avslutades under 1997 behandlade frågor 
som rör fysisk oceanografi (strömmar, sedimentrörelser, upptagning 
av koloxid) i Nordsjön och Nordatlanten, och sju berörde 
kustområdena (inverkan av stormar, återställande av stränder, 
vågbrytare, kartläggning av botten). 
• Bland resultaten av 1997 års forskningsverksamhet märks flera cd-
romskivor med data, slutrapporter och en handledning för 
elektronsik publicering av projektdata, samt utvecklingen av en 
nätsida för MAST på WWW. 
Arbetsprogram for 1998 
• Genomförande av resten de av projekt som valts ut i samband med 
den andra allmänna ansökningsomgången. 
• Genomförande av de projekt som valts ut i samband med 1997 års 
ansökningsomgångar för operationell oceanografi, för stödåtgärder 
och för ENRICH-initiativet. 
• Finansiering av en ny serie stipendier och avancerade kurser, stöd 
till små och medelstora företag (bidrag till förstudier, CRAFT-
projekt). 
Utveckling av arbetsprogram för de nyckelåtgärder 
ramprogrammet som berör havet. Femte CHABADA-projektet 
(Changes of bacterial 
diversity and activity in 
eutrophied Mediterranean 
waters), som ingår i 
ELOISE-programmet om 
kustområdenas ekosystem, 
har kunnat påvisa de 
negativa effekterna av 
förorenigar på den 
biologiska mångfalden 
bland bakterier, och 
därmed på näringskedjorna 
i de berörda 
havsområdena. 
GEOSTAR-projektet 
(Geophysical and 
océanographie station for 
abyssal research) syftar till 
utvecklingen av en proto­
typ till en observations­
station under vatten som 
kan drivas på djup ända 
ned till 4 000 m för att 
under lång tid mäta de 
grundläggande geofysiska 
och miljörelaterade para­
metrarna. Den skall vara 
första delen av ett framtida 
nät för övervakning, inte 
minst för seismiska prog­
noser. 
Organisation av den tredje europeiska konferensen om 
havsforskning och marin teknik (f.d. MAST-dagarna), maj 1998. 
Inom ramen för BENGAL-projektet har man nyligen påvisat allvarliga, snabba och helt oväntade 
förändringar av djurlivet i ett område i Atlanten på mer än 5 000 m djup. Nu ställer sig frågan om 
dessa förändringar har naturlig anledning eller beror på människans verksamhet. 
36 
BIOVETENSKAPER OCH BIOTEKNIK 
8. BIOTEKNIK 
Verksamheten under året 
Målsättningar: 
Delprogrammet för bioteknik fortsatte under 1997 att verka för sina 
ursprungliga syften, att undersöka mekanismerna för den levande 
cellens produktivitet och samla den kunskap som behövs för industriell 
utveckling inom de målområden som berörs av gemenskapens 
verksamhet. 
För att kunna koncentrera ansträngningarna på de aspekter som utgör 
skillnaden mellan bioteknik och annan modern teknik, är programmet i 
första hand inriktat på följande forskningsområden: cellfabriken, 
genomanalys, bioteknik beträffande växter och djur, cellkommunikation 
inom neurovetenskap, immunologi och generisk vaccinologi, strukturell 
biologi, forskning före standardiseringsfasen, biologisk mångfald och 
samhällelig acceptans samt infrastruktur och övergripande åtgärder 
(demonstration, juridiska, etiska och sociala aspekter, allmänhetens 
uppfattning samt de socioekonomiska effekterna). 
FoTU-projekt: 
I samband med den tredje ansökningsomgången, som offentliggjordes 
den 15 juni 1996, valdes 96 projekt ut (varav 8 demonstrationsprojekt) 
och fick stöd med sammanlagt 113,5 miljoner ecu. Projekten berör tio 
teman, bland annat somatisk genterapi, immunologiska ämnen, 
farmakotoxiska in-vitro-försök och bioteknik för miljön. 
Demonstrationsprojekten berör bland annat vaccinprototyper mot 
malaria och hiv. 
Den fjärde ansökningsomgången, som inleddes den 17 juni 1997, ledde 
till 572 ansökningar. Dessa utvärderades i november 1997 med hjälp av 
oberoende experter. 75 ansökningar avsåg demonstrationsprojekt. 
Ansökningsomgången gällde frågor som biologisk mångfald, biologisk 
säkerhet, generisk vaccinologi, neurovetenskap, djurmodeller, 
sekvensering och cellfabriken. 
En ansökningsomgång för projekt rörande transmissibel spongiform 
encefalopati (TSE) inleddes den 29 april 1997, tillsammans med de två 
andra programmen inom biovetenskapsområdet. Av de 66 ansökningar 
som utvärderades i juli 1997 antogs 22 av de tre 
biovetenskapsprogrammen (7 för bioteknikprogrammet), och 
finansierades med sammanlagt 21,3 miljoner ecu. Vad gäller 
bioteknikaspekterna syftar dessa projekt i första hand till att undersöka 
hur prioner förökas och sprids, att undersöka risken för överföring av 
bovin spongiform encefalopati till människan via smittade livsmedel 
och att utveckla metoder för att diagnosticera och inaktivera det 
smittämne som leder till TSE. 
Tekniska stimulationsåtgärder för små och medelstora företag 
Under 1997 kunde 35 bidrag till förstudier delas ut för ämnen som 
somatisk genterapi för behandling av neurodegenerativa sjukdomar Exempel på resultat 
Under 1997 avslutades 
projektet för 
kartläggning av genomet 
till Bacillus subtilis. 
Genom att knäcka koden 
för de cirka 4 000 gener 
som konstituerar denna 
bakterie blir en rad olika 
tillämpningar inom 
jordbrukets livsmedels­
industri, farmacin och 
rengöringsmedels-
industrin möjliga. 
CoLDZYME-projektet 
syftar till att undersöka 
vilka egenskaper mikro­
ber som lever i mycket 
kalla omgivningar har. 
Därigenom har man upp­
täckt och patenterat ett 
enzym som är verksamt 
vid låga temperaturer och 
som gör det möjligt att 
minska energikostna­
derna för vissa processer 
inom livsmedels- och 
farmaindustrin. Ett 
konkret exempel är ett 
tvättmedel som fungerar i 
kallt vatten. 
37 
som Alzheimer, Parkinson och Huntington, eller syntes av peptider 
som skall användas som nya, immunosuppressiva medel. 
Den tredje och fjärde ansökningsomgången visade ett ökat intresse 
bland små och medelstora företag för biotekniken (40% små och 
medelstora företag bland de sökande). 
Stipendier för forskarutbildning 
133 stipendier för forskarutbildning valdes ut under 1997. I april 1997 
finansierade bioteknikprogrammet dessutom en sammankomst för 100 
av dessa stipendiater, där de kunde träffa företrädare för det 
europeiska näringslivet och presentera de möjligheter som 
biotekniksektorn erbjuder i Europa. 
Övriga stödåtgärder 
En workshop om företagsamhet inom bioteknikområdet anordnades av 
bioteknikprogrammet i juni 1997. Där samlades ett hundratal deltagare 
från hela Europa, både akademiker, biotekniska företagare, 
riskkapitalföretag, organisationer som bidrar till företagsgrundande och 
forskningscentra för att behandla följande frågor: Vilka områden inom 
den biotekniska forskningen leder främst till skapandet av nya företag? 
Vilka initiativ krävs för att främja företagsamheten? Vilken typ av 
forskning är mest lämpad för att uppmuntra till skapandet av företag? 
hur kan man förbättra samverkan mellan de viktigaste aktörerna i fråga 
om att utveckla företag inom bioteknikområdet? 
I samband med en ansökningsomgång för utbildningsstipendier för 
praktisk utbildning inom bioteknik (publicerad den 17 december 1996), 
kunde ett stipendium delas ut under 1997. 
Bidrag till gemenskapens FoTU-verksamhet 
Biotekniken erbjuder många möjligheter till förbättring av 
livskvaliteten inom områden som hälsa, kemisk industri, jordbruk och 
miljö. Inom miljösektorn bidrar de nya kunskaperna inom områden som 
mikrobers biologiska mångfald eller biosäkerhet till lösningen av stora 
ekologiska problem. Ett viktigt tema är biologisk rening av förorenade 
föreningar i naturen med hjälp av genetiskt modifierade 
mikroorganismer. 
Näringslivets ökade deltagande i den tredje ansökningsomgången 
(77 %) visar att bioteknikprogrammet mer och mer håller på att bli ett 
stöd till den vetenskapliga bas som möjliggör en förbättring av 
näringslivets internationella konkurrenskraft. 
Arbetsprogram för 1998 
En andra gemensam ansökningsomgång inom TSE-området inleddes 
den 17 mars 1998 och kommer att avslutas den 17 juni 1998. 
Före årets slut skall kontrakt förhandlas fram och slutas med alla 
projekt som valts ut i samband med den fjärde ansökningsomgången 
och de båda gemensamma ansökningsomgångarna för TSE. En 
sammanlagd budget på cirka 156 miljoner ecu kommer att ställas till 
förfogande under 1998 för FoTU-projekt, utbildningsstipendier och 
andra stödåtgärder. Slutligen kommer den första konferensen inom 
ramen för forumet bioteknik och finans att genomföras den 12-14 maj 
1998. Inom området biologisk 
mångfald har den veten­
skapliga utvecklingen 
samt förbättring och 
standardisering av 
metoder lett till att före­
taget QIAGKN kunnat 
marknadsföra ett under­
sökningsset för upp-
spårning och bedömning 
av den biologiska mång­
falden hos växter under 
1997. Till de praktiska 
tillämpningarna hör 
kontroll av ursprung för 
vissa träslag som används 
vid vinframställning. 
Genterapi är ett sätt att 
övervinna genetiska 
avvikelser. Ett projekt 
som behandlar 
muskeldystrofi, t.ex. 
Duchennes sjukdom, har 
lett till stora framsteg när 
det gäller möjligheterna 
till en behandling. Den 
nya metoden går ut på att 
celler från benmärgen 
används för att ersätta de 
förstörda muskelcellerna. 
38 
9. BIOMEDICIN OCH HÄLSA (BIOMED^ 
Verksamhet under 1997 
I samband med den andra ansökningsomgången finansierades 125 
projekt med sammanlagt 88 miljoner ecu. 
Utvärderingen av de ansökningar som inkom i samband med den tredje 
och sista ansökningsomgången genomfördes i mars 1997 och 
omfattade cancer, hjärt-kärlsjukdomar, kroniska sjukdomar, åldrande 
och åldersrelaterade sjukdomar, hälsa på arbetsplatsen och miljöfrågor, 
sällsynta sjukdomar, forskning om hälsovård, biomedicinsk etik, etiska, 
rättsliga och sociala aspekter samt demonstrationsprojekt. 
Av sammanlagt 1002 ansökningar valdes 159 ut (cirka 16%) och 
finansierades med sammanlagt 72,4 miljoner ecu (som skall tas från 
1998 års budget). Ytterligare 36 ansökningar togs upp på en 
reservlista. 
Beträffande transmissibel spongiform encefalopati (TSE) inleddes en 
gemensam ansökningsomgång för FoTU-verksamhet inom 
delprogrammen BIOTECH, FAIR och BIOMED den 29 april 1997. 
Efter utvärderingen valdes 12 ansökningar inom BIÖMED-området ut 
för stöd från gemenskapen på sammanlagt 12 miljoner ecu. 
Rapporten från den programövergripande biovetenskapliga och 
tekniska vaccingruppen (Life Sciences and Technology 
interprogramme group on vaccines) omfattade det första inventariet av 
all vaccinforskning som genomförts med gemenskapsstöd, samt en 
analys av den FoTU-verksamhet som för närvarande genomförs i 
medlemsstaterna på detta område. 
I september 1997 hölls en konferens om syntetiska narkotikapreparat, 
som bidrog till fastställandet av framtida prioriteringar för medicinska, 
farmakologiska och toxikologiska frågor i samband med missbruk av 
syntetiska narkotikapreparat. 
I mars 1997 anordnade kommissionen en konferens om diabetes i 
Europa, ett stort hälsoproblem och en utmaning för forskningen 
(Diabetes in Europe - A Major Health Problem and a Research 
Opportunity). Där diskuterades de framtida FoTU-prioriteringarna 
inom denna sektor. 
Med anledning av Nederländernas ordförandeskap i EU inbjöd landet i 
april 1997 till en konferens om innovativ forskning och adekvat 
hälsovård för Europas befolkning. Konferensen hölls i Noordwijk och 
besöktes av forskare och beslutsfattare som diskuterade hur 
hälsovårdsforskning i ett europeiskt perspektiv kan tillfredsställa 
befolkningens behov. 
För att följa upp de rekommendationer som lades fram i samband med 
1996 års programutvärdering har man försökt att ytterligare förbättra 
den befintliga utvärderingsmetoden, i synnerhet genom att göra 
utvärderingsförfarandet mer öppet och ge de sökande mer information 
om hur projekten bedömts. Dessutom har utvärderingen av pågående Exempel på resultat 
En europeisk under­
sökning om schizofreni 
som genomfördes i flera 
forskningscentra i 8 av 
gemenskapens medlems­
stater ledde till att man 
upptäckte ett samband 
mellan en speciell sero-
tonin-receptorsgen och 
uppkomsten av schizo­
freni. Detta kan anses 
vara ett avgörande 
genombrott inom 
psykiatrisk genforskning. 
En europeisk grupp 
genetiker som under­
sökte ärftlig neurosenso-
riell dövhet hos männi­
skor har lyckats klona de 
första båda generna som 
leder till isolerade former 
av dövhet. Konsortiets 
arbete ledde också till 
ökad förståelse för döv­
hetens molekylära epi­
demiologi. Eftersom 
någon av de många döv­
hetsgenerna så ofta före­
kommer i den europeiska 
befolkningen har man nu 
för första gången möjlig­
het att utveckla ett test i 
form av molekylär 
diagnos för rådgivning. 
39 
BIOMED-projekt förstärkts genom inrättandet av en ny grupp för 
projektutvärdering, bestående av internationellt erkända experter. 
Bidrag till gemenskapens FoTU-verksamhet 
Cancerforskning omfattar ett mycket brett falt, från grundforskning till 
kliniska försök. Genterapi prövas både i projekt för grundläggande 
molekylärforskning och i klinisk praktik. En del särskilt viktiga 
projektansökningar inom området tumörimmunologi har farmaceutiska 
företag som parter. 
Europa håller på att bygga upp en mycket god expertis på hjärt-
kärlsjukdomsområdet, i synnerhet i fråga om cell- och 
molekylmekanismer (tillväxtfaktorernas roll), genetiska orsaker till ofta 
förekommande sjukdomar som högt blodtryck, hjärtinfarkt och 
hjärnblödning, samt inom klinisk forskning och kliniska försök och 
identifiering av riskfaktorer. 
Forskningen rörande kroniska sjukdomar, åldrande och 
åldersrelaterade sjukdomar inriktas ofta på kroniska inflammationer, 
diabetes och ärftliga anlag för åldersrelaterade förändringar. 
Projektförslag inom områdena hälsa på arbetsplatsen och forskning om 
miljöns inverkan på hälsan berör förändringar i muskler och skelett, 
sensibilisering för allergen på arbetsplatsen och yrkesrelaterade 
cancerrisker. 
Många projektförslag inom området sällsynta sjukdomar berör 
allvarliga barnsjukdomar. Ett av projekten går ut på att skapa ett 
europeiskt nätverk av informationscentra för sällsynta sjukdomar. 
De projekt som valts ut inom forskning om hälso- och sjukvård handlar 
om förebyggande och övervakning (bl.a. av Creutzfeld-Jacobs 
sjukdom), kostnadseffektivitet och socioekonomisk forskning om 
behandlingsresultat, tillämpning av nya och beprövade metoder samt 
hälsovårdens kvalitet och forskning om hälso- och sjukvårdstjänster. 
Inom biomedicinsk etik handlar projekten om frågor som livets slutfas, 
palliativ vård, självständighet och egenansvar för sårbara 
patientgrupper samt etiska aspekter av beslutsfattande inom olika 
hälsovårdsfrågor. 
Den övergripande aktiviteten Etiska, rättsliga och sociala aspekter 
(ELSA) omfattar forskning om grundläggande värderingar inom 
bioetik, skydd av embryon och foster samt sociala aspekter av 
forskning rörande humangenomet. 
De utvalda demonstrationsprojekten skall visa hur nya medicinska 
metoder fungerar, t.ex. en ny testmetod beträffande en tillförlitlig 
indikator för risker för hjärt-kärlsjukdomar, en ny biomedicinsk metod 
{hybrid-leverstöd) och innovativa kirurgiska metoder med nya, 
biologiskt nedbrytbara implantât för korrektiva operativa ingrepp i 
samband med sällsynta kranie- och ansiktssyndrom. 
De BIOMED-TSE-projekt som valts ut i den gemensamma 
ansökningsomgången förstärker och kompletterar tidigare BIOMED-
projekt i denna sektor. Dessutom bidrar de till att inleda ett omfattande 
europeiskt forskningsinitiativ om viktiga frågor som epidemiologi och En grupp av europeiska 
forskare har undersökt 
hur hypoxi påverkar 
eventuellt aterogena för­
ändringar i arterie-
väggarna, och upptäckte 
att vaskulära endoteliska 
tillväxtfaktorer (VEGF) 
kan skydda mot atero-
sklerosskador i vuxnas 
ådror. Denna forskning 
ledde till ett internatio­
nellt patent för en poten­
tiell ny behandlingsmetod 
mot arteriesjukdomar, ut­
gående från VEGF. I 
samband med detta grun­
dades företaget 
Eurogene med riskkapital 
som finansierar ett viktigt 
kliniskt försök i fas I 
rörande nya patenterbara 
ämnen och nya läke­
medel. Denna undersök­
ning genomförs i fyra 
olika institut i Europa. 
Europeiska forskare har 
utvecklat en enkel, 
ytterst känslig och billig 
metod för att registrera 
enskilda neuronsynapsers 
aktivitet i hjärnan. 
Metoden kommer att 
möjliggöra provning av 
hur mediciner och giftiga 
ämnen påverkar hjärn­
funktioner som inlärning 
och minne. 
40 
övervakning beträffande human spongiform encefalopati, 
harmonisering av kliniska och diagnostisk förfaranden och fastställande 
av infektionsagensens roll i sjukdomsutvecklingen. 
Arbetsprogram för 1998 
Just nu förbereds kontrakten för de projekt som valts ut i samband med 
den tredje ansökningsomgången. Särskilda insatser skall göras för att 
sprida och offentliggöra de avslutade projektens resultat. 
Genomförandet av det tematiska programmet Livskvalitet och 
förvaltning av bioresurserna i Femte ramprogrammet skall förberedas, 
inte minst genom att delprogrammet och arbetsprogrammet 
sammanställs, ansökningsomgångar inleds och informationspaket tas 
fram. Den första demonstrationskonferensen för biovetenskap kommer 
att hållas i Uppsala under 1998. Konferensen skall bidra till att 
resultaten av de demonstrationsprojekt som genomförs inom Fjärde 
ramprogrammet utnyttjas maximalt. Alla deltagare i BIOMED:s 
demonstrationsprojekt kommer att inbjudas. 
41 
10. JORDBRUK OCH FISKE (inbegripet agroindustri och livsmedelsteknik, skogsbruk, 
vattenbruk och landsbygdsutveckling) 
Verksamheten 1997 
Verksamheten inom delprogrammet för jordbruk och fiske fortsatte 
under 1997 med de ursprungliga målen, dvs. främjande av 
konkurrenskraft, effektivitet och hållbar utveckling inom jordbruk 
fiske, stöd till gemenskapens politik inom dessa områden och 
uppfyllande av konsumenternas krav på hälsosamma livsmedel. 
FoTU- och demonstrationsprojekt och samordnade åtgärder: 
I samband med den fjärde och femte ansökningsomgången valde 
kommissionen genom beslut den 13 februari 1997 och den 29 juli 1997 
bland 895 ansökningar ut 147 forskningsprojekt, 16 
demonstrationsprojekt och 45 samordnade åtgärder och temanät för 
finansiering. I samband med den särskilda ansökningsomgång inom 
jordbruks- och fiskeprogrammet som anordnats i fråga om 
transmissibel spongiform encefalopati (TSE) inkom 24 ansökningar. 
Genom beslut av den 18 juli antog kommissionen 8 av dessa projekt, 
som syftar till utveckling av diagnosmetoder för TSE och till kampen 
mot denna sjukdom hos nötkreatur, getter och får. 
Den 29 april till den 15 juli 1997 genomfördes en gemensam 
ansökningsomgång för TSE-relaterade projekt inom programmen 
bimedicin, bioteknik samt jordbruk och fiske. Bland de 66 ansökningar 
som inkom valdes 22 ut (varav 3 inom programmet för jordbruk och 
fiske). Dessa erhåller en sammanlagd finansiering på 21,3 miljoner ecu. 
Dessa projekt kan genomföras tack vare ett avtal mellan 
Europaparlamentet och rådet som slöts den 1 december 1997 om ett 
extra anslag på 115 miljoner ecu för Fjärde ramprogrammet. Av dessa 
anslogs 35 miljoner ecu till TSE-forskning. 
Tekniska stimulationsåtgärder för små och medelstora företag: 
118 projekt, varav 109 bidrag till förundersökningar och 9 projekt för 
forskningssamarbete har erhållit kontrakt. Sammanlagt ökade antalet 
små och medelstora företag som deltog i åtgärderna under 1997 från 
251 (22 % av det totala antalet deltagare under 1996) till 328 (32 % av 
det totala antalet deltagare under 1997). 
Stipendier för forskarutbildning: 
Under 1997 delades 99 forskarutbildningsstipendier ut. 
Bidrag till gemenskapens FoTU-verksamhet 
Tillverkning av sunda livsmedel och ökad konkurrenskraft för 
industrin: 
Projekten inom livsmedelssektorn är av tvärvetenskaplig art och 
genomförs ofta i samarbete mellan forskare från olika sektorer som 
kost och näring, medicinsk forskning och livsmedelsteknik. Industrins 
deltagande (minst en industripartner i varje projekt) i projekten inom 
området integrerade produktions- och förädlingskedjor ligger nästan på 
100%, och samarbetet mellan parter från norra och södra Europa är 
mycket starkt. Här framställs produkter med högt förädlingsvärde av 
trä, naturfibrer, kolhydrater och oljor, som kan öppna nya marknader 
eller ersätta syntetiska produkter. Exempel på resultat 
I samband med en 
samordnad åtgärd inkom 
en rad praktiska rekom­
mendationer om hur man 
kan garantera mikrobio­
logisk säkerhet i alla led i 
kötthanteringen, från 
uppfödare till slakthus 
och under förädling och 
distribution. Rekommen­
dationerna kommer att 
vara till stor hjälp för 
köttproducenter och -
distributörer, liksom för 
inspektörer på nationell 
nivå och gemenskaps­
nivå. 
STORMS-projektet, som 
handlar om skogsbruks-
och virkeskedjan, har lett 
till utvecklingen av stra­
tegier för förvaltning och 
skogsbruk som minskar 
de förluster som förorsa­
kas av stormar, snö och 
bränder, utan att för den 
skull påverka virkespro­
dukternas kvalitet eller 
mängd. Resultaten har 
redan tillämpats i skogs­
förvaltning i Sverige, Fin­
land och Storbritannien. 
De bör så snabbt som 
möjligt införas i hela 
gemenskapen. 
42 
Bidrag till den reformerade gemensamma jordbrukspolitiken och 
gemenskapens politik för landsbygdsutveckling: 
Projekten inom detta område bidrar till bättre samverkan mellan 
produktion och användning av biologiska råvaror, med hänsyn tagen 
till slutanvändarnas krav, inte minst på råvarukvalitet. Projekten skall 
ge lösningar på de socioekonomiska problem som samhället 
konfronteras med och behandla den inverkan på säkerhet, kvalitet, 
hälsa och miljö som nya produkter inom livsmedelssektorn och andra 
områden kan medföra. Projekten utgår från generiska metoder och 
hållbar och multifunktionell förvaltning av miljön, samt optimal 
användning av landsbygdens resurser. 
Stöd till gemenskapens fiskeripolitik: 
De utvalda projekten skall ge stöd till olika aspekter av den 
gemensamma fiskepolitiken, på miljöområdet främjar de hållbart fiske 
och vattenbruk, bland annat genom att minska trålars och andra 
släpanordningars inverkan på havsbotten och effekterna av fiskar som 
rymt från odlingar på vilda fiskbestånd. De socioekonomiska 
aspekterna av fiskeriförvaltningen i Europa, och förbättring av 
metoderna för att utvärdera fiskbestånden har behandlats. Beträffande 
vattenbruk har de sanitära och genetiska aspekterna fått ökad prioritet. 
Arbetsprogram for 1998: 
En andra gemensam ansökningsomgång för projekt inom TSE-området 
skall inledas den 17 mars 1998 och avslutas den 17 juni 1998. Den 
öppna ansökningsomgången för stöd till små och medelstora företag 
som inleddes den 16 december 1994 avslutades den 8 april 1998 för 
projekt för forskningssamarbete. För projekt som valts ut i samband 
med den femte och sjätte ansökningsomgången, de båda gemensamma 
ansökningsomgångarna för TSE och ansökningsomgången för 
forskningssamarbete gäller att kontrakten kommer att förhandlas fram 
och undertecknas före årets slut. En budget på cirka 179 miljoner ecu 
kommer under 1998 att ställas till förfogande för FoTU-projekt, 
demonstrationsprojekt, samordnade åtgärder, stipendier för 
forskarutbildning och andra stödåtgärder. AQUA-FLOW-nätet 
inrättades för spridning 
av resultaten av gemen­
skapens forsknings­
projekt inom vatten­
brukssektorn. Nätet 
möjliggör kunskaps­
överföring och infor­
mationsspridning mellan 
forskning och industri. 
Ett projekt har bidragit 
till utvecklingen av 
optimal jordbruks­
produktion av speltvete, 
en gammal typ av vete, 
som odlas i begränsat 
omfång, men som kräver 
lite gödsel och är särskilt 
väl anpassad till gemen­
skapens minst gynnade 
regioner. Speltvete är ett 
miljövänligt alternativ till 
vanligt vete. 
Ett projekt väntas leda till en typologi av landsbygdsområden och en 
analys av deras socioekonomiska egenskaper, utgående från nationella 
uppgifter och uppgifter på gemenskapsnivå. I synnerhet skall sambanden 
mellan lokal jordbruksverksamhet, andra ekonomiska aktörer och de 
offentliga myndigheterna undersökas i de områden inom EU som lyckats 
bibehålla eller öka sin sysselsättningsnivå under de senaste tio åren. 
Stöd till utveckling av nya förfaranden, utgående från samtidig 
optimering av energi- och vattenförbrukningen, har gjort att 
jordbrukets livsmedelsindustri och pappersindustrin, två traditionellt 
stora konsumenter av dessa resurser, har kunnat spara 40 % vatten 
och 70 % energi. 
43 
ENERGI 
11. ICKE-NUKLEÄR ENERGI Exempel på resultat 
FoTU-delen: JOULE 
Verksamheten 1997 
Inom programmet fortsätter man att koncentrera sig på prioriterade 
teman inom energiteknik och fastställa kvalitativa och kvantitativa mål 
för de olika ansökningsomgångarnas innehåll. Under 1997 användes en 
stor del av budgeten, närmare bestämt 195 miljoner ecu, och 
avslutades två ansökningsomgångar för projekt med kostnadsdelning, 
som tillsammans omfattade programmets alla forskningsområden. Över 
600 ansökningar inkom, och 231 projekt valdes ut för 
gemenskapsstöd. 62 % av dessa berör förnybara energikällor och får 
stöd med sammanlagt 119 miljoner ecu. 
JOULE-programmet har aktivt bidragit till förberedelserna inför 
Kyotokonferensen om klimatförändringen och utvecklingen av flera 
meddelanden från kommissionen, bland annat åtgärden "grön 
bokföring". 
Programmets insatser för öppenhet och insyn har noterats i 
utvärderingsrapporten, och experterna välkomnade inrättandet av ett 
system för kvalitetsförvaltning. 
Bidrag till gemenskapens FoTU-verksamhet 
Den FoTU som bedrivs inom ramen för JOULE-programmet syftar till 
att stödja utvecklingen av förnybara energikällor som solenergi, 
vindkraft och biomassa, och skall därigenom bidra till att garantera en 
hållbar energiförsörjning i Europa, samtidigt som miljön skyddas. 
Industrins och användarnas ökande deltagande i forskningsprojekten 
bidrar till att garantera Europas tekniska försprång och bevara dess 
konkurrenskraft i de nya sektorerna. 
Effektivare energianvändning och användning av belysning i byggnader 
bidrar till att förbättra invånarnas levnadsvillkor, och utvecklingen av 
driftsystem och energilagringsteknik för rena fordon kan leda till en 
renare och mindre bullrig stadsmiljö. 
Arbetsprogram för 1998 
Genomförandet av det pågående ramprogrammet avslutas med urval av 
samordnade åtgärder, stödåtgärder till utbildning och stöd till små och 
medelstora företag. 
Deltagandet i förberedelserna för nästa ramprogram och dess 
genomförande kommer att utgöra en viktig del av verksamheten under 
1998. De teknisk-ekonomiska 
modeller som tillämpats i 
programmet har gjort det 
möjligt att jämföra kost­
naderna för utsläpp av 
föroreningar på världsnivå. 
Därigenom har man 
kunnat beräkna kost­
naderna för de tekniska 
åtgärder som krävs för att 
uppnå en minskning av 
växthusgasutsläppen med 
15 % i samband med 
debatten vid Kyoto­
konferensen om klimat­
förändringarna. 
Provresultaten för en 
hybridbuss (diesel/el) som 
skapats genom ombyggnad 
av en konventionell diesel-
buss visar att betydande 
bränslebesparingar kan 
uppnås, samtidigt som 
föroreningar undviks och 
bullret minskar till en 
mycket låg nivå. 
Industriparterna i projektet 
undersöker nu om denna 
teknik kan kommersiali­
seras. I detta syfte har ZF 
Friedrichshafen AG 
inrättat en ny avdelning. 
44 
Demonstrationsdelen: THERMIE 
Verksamheten 1997 
THERMIE handlar om kostnadseffektiva och miljövänliga 
demonstrationer av och stödåtgärder till ren och effektiv energiteknik. 
Hit hör förnybar energiteknik, rationell energianvändning i industri, 
byggnader och transport, renare och effektivare användning av fossila 
bränslen och bättre utvinning, distribution och transport av kolväten. 
Under 1997 har över 148 miljoner ecu delats ut inom ramen för 
programmet, ofta till åtgärder som följer upp JOULE-resultat genom 
att visa att olika tillämpningar av energiteknik är tekniskt och 
ekonomiskt genomförbara och visa deras fördelar samt bidra till deras 
spridning och marknadsförande i EU och den övriga världen. 
THERMIE gav också stöd till kompletterande åtgärder (11,5 miljoner 
ecu) som går ut på att informera om demonstrationsprojektens resultat 
och avlägsna hindren för resultatens vidare marknadsföring. Små och 
medelstora företag har särskilt beaktats genom att man främjat initiativ 
med utbildning och information och tillhandahållit möjligheter för 
projektinvestering. De små och medelstora företagens deltagande i 
projekten har ökat markant: 65 % av ansökningarna inom 
byggnadssektorn berörde små och medelstora företag, och i vindkrafts-
och biomassesektorn nådde andelen t.o.m. 72 resp. 76 %. Sammanlagt 
har 749 ansökningar inkommit till THERMIE-programmet, varav 275 
fått kontrakt. Sammanlagt har cirka 800 pågående projekt utvärdigats. 
Vad gäller internationellt samarbete har 45 (av 183) kompletterande 
åtgärder fått stöd. Bland dessa märks tre genomförbarhetsstudier för 
projektgenomförande inom prioriterade områden i Kina, där innovativ 
EU-teknik skall användas vid förgasning av biomassa, 
energianvändning i byggnader och ren kolförbränning. Dessutom kan 
två åtgärder i samarbete med Sydafrika nämnas, som berör 
användningen av förnybar energi, närmare bestämt el på landsbygden 
och energieffektivitet inom industrin, samt ett seminarium för 
näringslivet om förnybar energi som uppföljning av World Solar 
Summit-programmet som inletts av UNESCO. 
I enlighet med utvärderingsgruppens rapport för 1996 vidtogs en rad 
åtgärder. Kontroll av anläggningsförvaltningen i problematiska eller 
riskfyllda projekt har prioriterats. Enorma insatser har gjorts för att 
utveckla ett nytt datoriserat informationssystem om programmet som 
skall vara till hjälp för hela kedjan av förvaltningsåtgärder, från 
inlämnandet av ansökan till teknisk och finansiell projektövervakning. 
En kontraktgrupp (Task Force on Contracts, TFC) ansvarar för bättre 
kontraktförhandlingar och effektiv administrativ behandling av de 
övriga förberedelseförfarandena. En ny strategi för spridning och 
offentliggörande av resultaten har tagits fram och införts, nya initiativ 
har tagits beträffande de små och medelstora företagens deltagande, 
och framgångsrika exempel på hur man kan främja ny energiteknik 
sprids effektivt i EU och länderna i Central- och Östeuropa via näten 
OPET (Organisation for the Promotion of Energy Technologies) (ett 
gemensamt initiativ med Innovationsprogrammet) resp. FEMOPET 
(Fellow Members of the OPET). Exempel på resultat 
Upprättandet av stora 
demonstrationsanlägg­
ningar för energi/miljö i 
städer, bostadshus och 
kommersiella byggnader är 
ett av programmets vikt­
igaste resultat. Projekten 
Greencities och RE­
START har genomförts i 
många städer i Europa och 
omfattar över 32 500 
byggnader. Dessa stora 
projekt kan leda till om­
välvningar inom stads­
planeringen. 
Åtta europeiska städer har 
bestämt sig för att spela en 
aktiv roll i främjandet av 
fordon med låga 
utsläppsvärden och rena 
fordon. Sammanlagt har 
dessa städer över 20 
miljoner invånare. 
Energibesparingarna tack 
vare detta projekt 
förväntas ligga kring 20 %, 
beroende på vilken typ av 
fordonspark det gäller och 
vilka andra åtgärder som 
vidtas i städerna. 
Betydande minskningar av 
kolmonoxid-, koldioxid-
och kväveoxidutsläppen 
väntas också. 
45 
Bidrag till gemenskapens FoTU-verksamhet 
Verksamheten inom THERMIE-programmet har främjat innovativ 
användning av energiteknik och drivit på dess utveckling. Programmet 
styr investeringar till sådan teknik som kan vara till största nytta för 
EU: s befolkning, och bidrar till att öka säkerheten och 
försörjningsmångfalden genom att öka effektiviteten i 
energiproduktion, -transport och -användning samt genom att främja 
användningen av förnybara energikällor. Det påskyndar också 
utvecklingen och införandet av energiteknik och bidrar därmed till att 
på lång och kort sikt öka den europeiska industrins konkurrenskraft på 
EU:s marknader och i den övriga världen. 
Till programresultaten hör kostnadsminskningar och småskaliga vind-
och solkraftsystem, demonstrationsanläggningar för energi från 
biomassa och avfall, energieffektivitet inom industrin, samproduktion 
av kraft och värme, bästa praxis i byggnader, alternativa bränslen för 
transportsektorn, nya brännare för fasta bränslen och samförbränning 
med biomassa. Stöd ges också till 
inrättandet av en 37,5 MW 
vindkraftspark på en 
sandbank cirka 3 km 
utanför Englands östkust. 
Denna stora vindkraftspark 
kommer att vara den 
största off shore-
vindkraftsanläggning som 
hittills byggts i Europa. 
Arbetsprogram för 1998 
THERMIE-programmet kommer att tillhandahålla cirka 96 miljoner 
ecu för att finansiera demonstration av ren och effektiv energiteknik, 
och kommer att ge upp till 14 miljoner ecu till kompletterande 
stödåtgärder som främjar den framtida användningen av de 
demonstrerade resultaten, när tiden är mogen. 
Andra exempel från THERMIE 
Inom kolvätesektorn har den europeiska off shore-energiteknikens konkurrenskraft 
ökat markant genom att man nu kan installera och montera ned däckenheter på öppet 
vatten samt genom möjligheten till direkt validering av flytande produktions-, lagrings-
och avlastningsenheters (FPSO) strukturella integritet. 
Viktiga framsteg har gjorts inom ett antal avslutade projekt som behandlat förgasning 
av biomassa i befintliga/konventionella koleldade kraftverk eller pannor. 
Konferensen mellan EU och Kina om förnybara energikällor besöktes av 90 
representanter från kinesiska institutioner och företag, och av över 35 tillverkare av 
teknik för förnybara energikällor från EU. 
46 
12. SÄKERHET VD) KÅRNKLYVNING 
Allmänna mål 
Inledningsvis kan det nämnas att programmet ingår i Euratoms 
ramprogram för forskning och utbildning 1994-1998 och berör följande 
områden: innovativa metoder inom reaktorsäkerhet, passiv avledning 
av sönderfallsvärme och innovativa bränslecykelkoncept (uppdelning 
och omvandling), allvarliga reaktorolyckor och mekanismer för 
utveckling av åtgärder för olyckshantering (med särskild hänsyn tagen 
till lindring av olycksföljderna), metoder för säkerhetsbedömning och 
genomförbarhetsundersökningar för hantering och bortskaffande av 
radioaktivt avfall, teknik och metoder för nedmontering av 
kärnanläggningar, inverkan av strålning på människan och miljön, 
strålningsmekanismer och epidemiologi, strålrisk och exponering, samt 
hantering av inträffade olyckor (faktorer som påverkar hälsan, 
kontaminerade områden, katastrofhanteringsmetoder). 
Verksamheten 1997 
Programmet har genomförts med hjälp av en enda ansökningsomgång 
med två olika sista ansökningsdagar för förslag till projekt med 
kostnadsdelning (20 mars 1995 och 28 februari 1996). Samtidigt 
pågick en öppen ansökningsomgång för samordnade åtgärder fram till 
den 1 november 1997. Sammanlagt inkom 66 ansökningar för 
samordnade åtgärder under 1997 (16 den 15 februari och 50 den 1 
november). Dessa utvärderades med hjälp av oberoende experter. I 
slutet av året undertecknades en första omgång med 11 
projektkontrakt, samtidigt som urvalsförfarandet inleddes för de övriga 
50 projektförslagen. 
Från programmets början fram till slutet av 1997 har 190 kontrakt för 
flerpartsprojekt slutits (av 461 asökningar, totalt sett). Projekt med 
liknande ämnesområden kombinerades till 38 projektsammanslutningar 
i syfte att förenkla projektförvaltningen och underlätta utbytet av 
resultat mellan experterna. 
Där så varit lämpligt har man genomfört halvtidskontroller för att 
anpassa projektens planer eller sammanställa programmet för 
projektens andra fas. 
Fyra EUROCOURSE-kurser har genomförts: tre inom strålskydd och 
en om allvarliga reaktorolyckor. 
Stödåtgärder (konferenser, workshops, stipendier) genomfördes i syfte 
att upprätta ett stort forum för diskussion och utbyte av resultat, och 
därigenom ge unga akademiker och forskare attraktiva möjligheter. 
Bland de viktigaste resultaten av 1997 års verksamhet märks följande 
(utöver de exempel som ges i rutorna till höger): 
« Framsteg i fråga om utvärdering av uppdelnings- och 
omvandlingsstrategier som kan bidra till att reducera inventarierna 
över långlivade radionuklider med hjälp av lättvattenreaktorer 
(LWR) eller snabba neutronreaktorer (FNR). Exempel på resultat 
I samarbete med 
industrin utvecklas 
förfaranden för 
konstruktion/utrustning 
och drift, för att behandla 
de viktigaste 
riskfaktorerna i samband 
med allvarliga 
reaktorolyckor 
(härdsmälta, utsläpp av 
kärnklyvningsprodukter 
och vätgasexplosioner). 
RODOS-systemet för 
stöd till beslutsfattande i 
ofTsite-hanteringen av 
strålningsolyckor i fasen 
direkt efter olyckan har 
inrättats. Denna version 
införs för provanvänd­
ning i katastrof­
hanteringscentra i 
Ungern, Polen, Slovakien 
och Ukraina, med hjälp 
av Echo- och Tacis-
programmen (flera EU-
stater har också uttryckt 
intresse för systemet). 
47 
• Genomförbarhetsstudier för innovativ säkerhetsteknik, som system 
för passiv avledning av sönderfallsvärme både från och tryckkärlet 
och reaktorhöljet. 
• Ökad kunskap om och harmonisering av prognosmetoder för att 
förutsäga strålningsrelaterade åldringsprocesser. 
• Den forskning som genomförts rörande minskning av 
avfallsmängden, klassificering av avfallstyper, värdformationer och 
återfyllningsmaterial. 
• Slutförandet av första fasen i Palmottu-projektet för karaktärisering 
av och kunskap om anläggningens allmänna flödessystem. 
• Vidareutveckling av databanken om nedmontering av 
kärnanläggningar. 
• Den samordnade åtgärden för att inrätta ett diskussionsforum för 
industrin, lagstiftarna och den akademiska världen, för debatter om 
riskhantering, i synnerhet vad gäller acceptans och effektivitet. 
• Utveckling och tillämpning av flerstegsmodeller för cancer i syfte att 
analysera epidemiologiska uppgifter. 
• Utveckling av metoder för att bedöma ekosystems sårbarhet. 
• Publicering av en serie dokument med riktlinjer och protokoll 
beträffande kvalitetskriterier för ofta använda diagnosförfaranden. 
• Utveckling och genomförande av ett decentraliserat förfarande för 
förvaltning och förbättring av levnadsförhållandena i kontaminerade 
områden. 
Bidrag till gemenskapens FoTU-verksamhet 
Kärnklyvningsprogrammet bidrar till att förbättra kärnreaktorernas 
säkerhet och kärnindustrins konkurrenskraft, inte minst genom 
forskningen om storolyckor, avancerad teknik för nedmontering av 
kärnanläggningar och metoder för säker hantering av radioaktivt avfall. 
Programmet syftar också till skydd av allmänheten och miljön mot 
möjliga skadliga verkningar av strålning i samband med användning av 
kärnenergi och medicinska tillämpningar av strålning. 
Arbetsprogram för 1998 
Programmet kommer att avslutas med en rad samordnade åtgärder och 
stödåtgärder för utbildning och för spridning av resultat. Bland annat 
kommer fem kurser att anordnas om reaktorsäkerhet och strålskydd. 
Den del av Femte ramprogrammet som berör säkerhet vid 
kärnklyvning kommer också att förberedas, liksom tillhörande 
genomförandeinstrument. Förbättrad teknisk 
genomförbarhet för 
geologiska slutförva­
ringskoncept och för 
undersökningen för att 
bedöma olika koncept för 
bortskaffande av använt 
kärnbränsle 
(genomförande av 
FEBEX-projektet, in­
ledning av DEBORA-
projektets driftsfas samt 
definition av SPA-källe 
modellen). 
Ett decentraliserat 
förfarande för att på lång 
sikt förvalta 
kontaminerade områden 
har utvecklats och testats 
i en by i Vitryssland. 
Projektet pågår, men de 
framgångar som redan 
uppnåtts gör att man 
redan överväger en 
vidare spridning av 
tillvägagångssättet till 
områden som påverkats 
av Tjernobyl-olyckan. 
48 
13. KONTROLLERAD TERMISK KARNFUSION 
Verksamheten 1997 
Programmet, som omfattar all verksamhet som genomförs i 
medlemsstaterna (och Schweiz) i fråga om fusion med toroidal 
magnetinneslutning, har som långsiktigt mål att i samarbete inrätta 
säkra och miljövänliga reaktorprototyper. Efter tokamakreaktorn JET 
(Joint European Torus), syftar strategin för en reaktorprototyp till 
skapandet av en experimentreaktor (Next Step). För denna föreligger 
för närvarande detaljerade utkast (inom ramen för fyrpartssamarbetet 
mellan Euratom, Japan, Ryssland och USA beträffande ITER-EDA 
(International Thermonuclear Experimental Reactor - Engineering 
Design Activities)). Dessutom föreligger en demonstrationsreaktor 
(DEMO). 
Next Step: under 1997 har den detaljerade planering som utförts av 
den centrala projektgruppen (San Diego, Naka och Garching) och de 
fyra parter som samarbetar om ITER-EDA lett till att man kunnat 
optimera de lösningar som tagits fram för ITER. Den centrala 
projektgruppen lämnade i slutet av december in projektets slutrapport 
till ITER-parterna för intern granskning. Av de sju stora FoTU-
projekten inom ramen för ITER samordnas tre (prototypmagnet för 
toroidfältet, armering av höljet och fjärrstyrning av divertorn) i 
gemenskapen, som aktivt bidrar till projektens genomförande. 
Projektgrupperna kring NET, JET, GFC och de associerade 
fusionslaboratorierna (nedan kallade associationerna) har på ett 
avgörande sätt bidragit till denna verksamhet inom fysik och teknologi 
som kan tillämpas för ITER. JET, den enda anläggningen i världen som 
kan använda tritium, har gjort det möjligt att undersöka fusionsplasma 
under förhållanden som motsvarar dem man planerar för "Next Step". 
Förbättrade koncept: användning av specialmaskiner har gjort det 
möjligt att konsolidera den databas som krävs för "Next Step" och att 
förbättra de koncept som på lång sikt skall göra det möjligt att 
utveckla DEMO. En stellarator (TJ-II i Madrid) har tagits i bruk. 
Installationen av ny utrustning i två tokamakreaktorer (TORE SUPRA 
i Cadarache och TEXTOR i Julich) och ett värmesystem i en tredje 
(MAST i Culham, som håller på att byggas) har godkänts. 
Teknik på lång sikt: särskilt inom följande områden har man gjort stora 
tekniska insatser på lång sikt: tritiumalstrande hölje (förfarande inlett 
för att ta fram ett referens-konstruktionsmaterial), utveckling av 
konceptritningarna för en neutronkälla, inledning av nya studier om 
säkerhet och miljö, genomförande av socioekonomiska undersökningar 
om fusion (inbegripet frågan om allmänhetens beredskap att acceptera 
denna energikälla). En konferens, STOA, anordnad av parlamentet om 
de driftsvillkor som krävs för en fusionsreaktor som drivs kommersiellt 
hölls i september, under medverkan av experter från Europas stora 
eldistributörer. 
Industrins deltagande, gemenskapsindustrin har sedan länge varit 
inblandad i verksamheten genom att tillhandahålla komponenter och 
prototyper för byggandet och driften av fusionsanläggningarna. Exempel på resultat 
JET har nyligen fungerat 
med det "bränsle" och 
under de förhållanden 
som planeras för 
framtidens 
fusionsreaktorer. 
Världsrekord har satts 
(16 megawatt 
fusionseffekt, 
motsvarande två 
tredjedelar av den 
injicerade effekten, 21 
megajoule fusionsenergi). 
Resultaten tyder på att 
vissa av de villkor som 
gäller för drift av 
reaktorn (bl.a. den 
minimieffekt som krävs 
för att uppnå ett tillstånd 
av hög inneslutning) är 
lättare att uppfylla än 
man tidigare trott. 
Framtidsprognoser för 
ekonomiska och sociala 
scenarier, ekonomiska 
perspektiv och 
allmänhetens beredskap 
att acceptera tekniken 
skall bidra till att 
förbättra fusionsenergins 
rykte som möjlig 
energikälla. 
49 
I april hölls ett möte mellan företrädare för industrin och för ITER, där 
man diskuterade organisatoriska frågor som kan uppstå i samband med 
byggandet av en sådan anläggning. 
Genomförande: programmet genomförs inom ramen för 
associationsavtal i medlemsstaterna (och Schweiz), genom det 
gemensamma företaget JET, genom NET-avtalet (Next European 
Torus) som även omfattar Euratoms medverkan i ITER-EDA, med 
hjälp av GFC, genom kontrakt med industrin och genom andra, 
tidsbegränsade kontrakt. Gemenskapens deltagande har legat på 25 % 
för associationernas och de tidsbegränsade kontraktens löpande 
utgifter, 45 % för investeringskostnaderna i prioriterade projekt (om 
vilka den rådgivande kommittén för fusionsprogrammet yttrat sig 
positivt) och upp till 100% för vissa särskilda uppgifter (inom 
industrin). I samband med teknikövervakning vid inert fusion har man 
lyckat inrätta ett organ för samordning av den civila forskningen. 
Kommissionens förslag till ramprogrammet för perioden 1998-2002, 
som har fusion som en av sina nyckelåtgärder, bibehåller samma 
strategi och samordning för forskningen i fråga om reaktorn. I sin 
årsrapport för 1997 framhåller utvärderingsgruppen bl.a. att 
fusionsprogrammet förvaltats och genomförts i fullständig 
överensstämmelse med rådets direktiv. 
Bidrag till gemenskapens FoTU-verksamhet 
Liksom de övriga fusionsprogrammen runt om i världen är Europeiska 
unionens fusionsprogram inriktat på Next Step, en anläggning där de 
viktigaste fysiska och tekniska aspekterna av "förbränning" av 
fusionsplasma med lång impuls skall integreras. Gemenskapen har på 
ett avgörande sätt bidragit till forskningsutvecklingen inom detta 
område, inte minst med JET. 
Fusionsprogrammet har tvingat laboratorierna att tillämpa 
europaövergripande ansökningsförfaranden för att genomföra 
prioriterade projekt, och har därmed främjat informationsutbytet 
mellan fusionsforskningen och industrin och förstärkt den europeiska 
industrins FoTU-bas. Dessutom har det kvalificeringssystem som 
inrättats för företag inom de femton särskilda teknikområden som 
berör fusion ökat gemenskapsföretagens konkurrenskraft gentemot 
medtävlarna i samarbetet om ITER. 
Programmets samordnade struktur bidrar till att den europeiska 
fusionsforskningen hålls samman. Utöver de tekniköverföringar som 
kan genomföras på kort sikt har även forskningens långtidseffekter 
blivit föremål för en informationskampanj om fusionens fördelar som 
säker och miljövänlig energikälla. 
Arbetsprogram för 1998 
Associationernas verksamhet fortsätter, och nya system som kan 
komma att installeras i vissa anläggningar (bl.a. ASDEX Upgrade) 
granskas. För att stödja experimenten i de olika laboratorierna kommer 
de teoretiska aktiviteterna att fortsätta. Forskningen kring JET, i 
synnerhet rörande den divertor som kan användas i ITER, Viktiga 
forskningsresultat har 
uppnåtts i de associerade 
fusionslaboratorierna, 
bland annat den lyckade 
driften av divertorn 
"Lyra" i tokamaken 
ASDEX Upgrade, 
framsteg i fråga om 
förbättrad "bootstrap"-
strömning och icke­
inducerad strömalstring i 
tokamaken TORE 
SUPRA, 
användning av material 
med högt atomnummer 
med ECRH (electron 
cyclotron resonant 
heating) i tokamaken 
FTU, 
uppnåendet av hög 
inneslutning i tokamaken 
TEXTOR, 
införande av referens­
parametrar i tokamaken 
TCV, skapandet av 
magnetiska ytor som 
överensstämmer med 
prognoserna i stellaratorn 
TJ-II, 
inledning av byggandet 
av stellaratorn 
Wendelstein 7-X samt 
tillverkningen av 
prototypspolar för denna 
anläggning ... 
50 
fortsätter planenligt. På Europaparlamentets begäran skall 
kommissionen lägga fram en strategi för möjligheterna att fortsätta 
driften av JET efter december 1999, samt om ramarna för det framtida 
programmet. Beträffande ITER-EDA, som ursprungligen planerats 
fram till juli 1998, föreslås det att förlänga det hela med tre.år i syfte att 
kunna vidta gemensamma åtgärder inom olika områden (anpassning av 
de detaljerade planerna för ITER till de särskilda förhållandena på de 
platser där projektet skulle kunna genomföras, säkerhetsanalyser och 
förberedelse av begäran om tillstånd, provning av 
komponentprototyperna osv.). Man kommer att inleda förberedelserna 
för en studie över referensritningar för DEMO. Liksom under hela 
föregående året kommer Marie Curie-stipendier att delas ut (mellan 10 
och 15 per år), och forskarnas rörlighet (mellan 300 och 400 
placeringar per år) kommer att främjas intensivt. Bilateralt samarbete 
förbereds med Ryssland, Ukraina och Kazachstan. 
51 
14. TRANSPORT 
Verksamheten 1997 
Om man räknar med de 109 nya kontrakt som undertecknades under 
1997 i samband med den andra och tredje ansökningsomgången har 
sammanlagt cirka 244 projekt fått stöd inom ramen för FoTU-
programmet för transport. 26 av dessa har redan avslutats, och har lett 
till resultat som är av stor betydelse. 
De nya kontrakt som undertecknades under 1997 omfattar följande 
områden i programmet: 
• Strategisk forskning: 13 projekt som särskilt berör 
informationssystem (inbegripet definition av transportdatabaser) och 
utvärdering av strategier (inbegripet utvidgningen av de 
transeuropeiska näten till Östeuropa). 
• Järnvägstransport: 10 projekt som i synnerhet berör 
driftskompatibilitet mellan järnvägssystem samt effektivare och 
snabbare godstransport. 
• Integrerade transportkedjor: 12 projekt som berör 
kvalitetsförbättringar i det intermodala transportnätet (6 projekt) 
och i dess terminaler (6 projekt). 
• Lufttransport: 17 projekt av vilka den större delen (10 projekt) 
bidrar till definitionen av tekniska och driftsrelaterade lösningar i 
syfte att öka lufttrafikförvaltningssystemens effektivitet. 
• Stadstrafik: 12 projekt som främst syftar till att öka intermodaliteten 
i tätortstrafiken genom bättre möjligheter till byten och med hjälp av 
rättsliga och reglerande åtgärder. 
• Sjötransport: 24 projekt, som bland annat skall göra sjötrafiken 
effektivare och säkrare, men även förbättra arbetsvillkoren inom 
sektorn. 
• Vägtransport: 19 projekt som syftar till förbättrad prestanda, större 
tillförlitlighet och ökad säkerhet inom vägtransporter, samtidigt som 
dess negativa inverkan på miljön skall minskas. 
• Stödåtgärder: 2 projekt som syftar till utveckling och genomförand 
av en intensiv plan för spridning och utnyttjande a 
transportprogrammets resultat, i syfte att optimera dess effekter. 
Under 1997 har programmet på ett avgörande sätt bidragit till 
utvecklingen av viktiga strategiska dokument, som grönboken om 
hamnar och infrastruktur för sjöfarten, den vitbok om 
infrastrukturavgifter som håller på att förberedas och meddelandena 
om transeuropeiska godskorridorer (freeways) för järnvägsfrakt samt 
intermodal godstransport. 
Andra viktiga frågor inom transportsektorn, som trafikstockningar, 
säkerhet och miljöaspekter, kommer även fortsättningsvis att 
behandlas, både i pågående projekt och i den fjärde 
ansökningsomgången som inleddes i december 1997. De särskilda 
problem som uppstår på trafikområdet i och med att länderna i Central-Exempel på resultat 
le 
av ERTMS 
Provningsanläggningar i 
Tyskland, Frankrike och 
Italien har ställts till för­
fogande för provning i full 
skala av det nyutvecklade 
europeiska systemet för 
styrning av järnvägstrafik 
(ERTMS). De europeiska 
standardiseringsåtgärder 
som krävs för genom­
förandet av ERTMS 
inleddes under 1997. 
MBB 
En färdskrivare ("svart 
låda") för sjötrafik (MBB) 
som liknar den som 
används i flygplan har ut­
vecklats för att registrera 
olycksdata. Bättre under­
sökning av olyckor kan 
öka sjöfartssäkerheten. 
Ytterligare utveckling av 
MBB så att den kan an­
vändas i godstrafik skall 
göra det möjligt att spåra 
transporter och underlätta 
närsjöfarten och utbyte av 
dokumentation. 
TAPE 
Projektresultatet var en 
prototyp till programvara 
som kan fastställa sam­
banden mellan mark- och 
luftaktiviteter på flyg­
platser och därmed totalt 
sett förbättra flygplatsens 
effekivitet och kapacitet. 
52 
och Östeuropa ansluter sig till unionen behandlas också, främst genom 
att organisationer från dessa länder i allt större omfattning deltar i 
projekten och genom lokala informationsåtgärder. Stora insatser har 
gjorts för att se till att resultaten kan överföras, att viktiga 
slutanvändare medverkar i verksamheten och att nya system och 
metoder accepteras av allmänheten. Detta uppnås framför allt genom 
formella och informella nät och genom samordnade åtgärder (13 
sådana valdes ut i samband med de första tre ansökningsomgångarna). 
1997 års utvärderingsgrupp för FoTU-programmet inom 
transportsektorn kom fram till att programmet förvaltas professionellt 
och öppet, men oroades av den ständiga bristen på personal inom vissa 
programområden. Gruppen lade fram sju värdefulla rekommendationer 
för programmets framtida förvaltning i syfte att ytterligare förbättra 
resultaten. Dessa rekommendationer kommer att följas. De berör 
främst spridning och utnyttjande av resultaten och framtida aspekter av 
FoTU-verksamheten inom transportsektorn. 
Bidrag till gemenskapens FoTU-verksamhet 
Den verksamhet som utförs inom transportforskningsprogrammet 
syftar till att främja nya strategiska initiativ och underlätta införandet 
av ny generisk teknik. Målet att öka transportsystemens effektivitet, 
säkerhet och hållbarhet med hjälp av ny teknik skall bland annat uppnås 
genom en rad olika projekt som ERTMS (European Rail Traffic 
Management System), MBB (Maritime Black Box), och ATM-
relaterade (Air Traffic Management) projekt. 
Utvärderingsgruppen för 1997 noterade att den europeiska industrin 
skulle kunna ha stor nytta av resultat som en europaövergripande 
standardisering av järnvägens signalsystem, som behandlas i ERTMS-
projektet. Potentiellt sett skulle resultaten kunna leda till en minskning 
av utrustningskostnaderna med 20-30%, och samtidigt medföra en 
betydande ökning av den europeiska järnvägsindustrins 
konkurrenskraft på världsmarknaderna för transport. Ett annat exempel 
på åtgärder som ökat den europeiska industrins konkurrenskraft är 
inrättandet av integrerade normer för fartygskontroll (Integrated Ship 
Control Standards). Dessa projekt (ATOMOS II och DISCI) har en 
viktig roll för att förena Europas uppsplittrade industrilandskap inom 
denna sektor och samtidigt införa allmängiltiga standarder. Andra 
exempel på forskning som bidrar till gemenskapens verksamhet är 
projekt som berör de strategiska aspekterna av utvärderingen av de 
transeuropeiska transportnätens inverkan på tillgång och 
sammanhållning. En rad projekt om stadstrafik syftar till att förbättra 
kollektivtrafiken och har redan givit mycket värdefulla resultat (t.ex. 
ISOTOPE-projektet). 
Arbetsprogram för 1998 
Både den fjärde ansökningsomgången och den gemensamma 
ansökningsomgången för transport och telematiktillämpningar 
beträffande intermodalitet inom transportsektorn, som hade en budget 
på cirka 12 miljoner ecu vardera, avslutades den 16 mars 1998. 
Ansökningarna skall utvärderas, och kontraktförhandlingarna inledas. 
Den fjärde ansökningsomgången torde leda till en rad projekt som 
syftar till att konsolidera resultaten av projekten från de föregående ISOTOPE 
Projektet visade för- och 
nackdelarna med olika sätt 
att organisera kollektiv­
trafiktjänster och 
presenterar rekommen­
dationer beträffande 
lämpliga avtalsmässiga och 
rättsliga ramar. Uppgifter 
från 109 kollektivtrafiknät 
i Europa har utvärderats. 
Lufttrafikförvaltning 
(ATM): 
Flera projekt har slutförts 
inom detta område, och 
dess resultat har bidragit 
till utvecklingen av det 
framtida europeiska syste­
met för lufttrafik­
förvaltning (EATMS) som 
skall demonstreras i Femte 
ramprogrammet. 
Informationssystem: 
en samordnad åtgärd som 
omfattar ett antal pågå­
ende projekt, samt besluts­
fattare och statistiker från 
alla medlemsstater har in­
letts, och skall leda till syn-
ergier och bereda marken 
för inrättandet av ett euro­
peiskt system för trans­
portinformation som skall 
underlätta utbyte av och 
tillgång till transport-
relaterade uppgifter till 
stöd för politiskt 
beslutsfattande. 
53 
ansökningsomgångarna och att förbereda framtida FoTU-verksamhet 
inom transportsektorn. Den gemensamma ansökningsomgången bör 
bland annat leda till en rad stora demonstrationsprojekt som utgår från 
resultaten från pågående forskning inom intermodalitetsområdet. De 
första projekten skall inledas i slutet av 1998. Ett antal projekt som 
redan finansierats kommer att avslutas, och deras resultat skall läggas 
fram i en rad olika spridningsåtgärder som redan planerats. En 
programövergripande strategi för spridning och utnyttjande av resultat 
skall införas i syfte att garantera att FoTU-resultaten får största möjliga 
verkan. 
54 
15. MÅLINRIKTAD SOCIOEKONOMISK FORSKNING 
Verksamheten 1997 
1997 var en vändpunkt för utvecklingen av programmet. Det hade 
inletts under 1994 som en ny del av ramprogrammet, och i början 
krävdes stora insatser för att få forskare och politiker att inse vikten av 
socioekonomisk forskning på gemenskapsnivå inom områden som 
forsknings- och teknikpolitik, utbildning, social integration och 
utgränsning. Det urval av projektförslag från den andra 
ansökningsomgången och inledningen av den tredje och sista 
ansökningsomgången i september 1997 innebär dock att man gått över 
till att konsolidera och följa upp tidigare verksamhet. Programmet 
omfattar i dag ett brett spektrum av komplementära åtgärder, från 
forskningssamarbete och temanät, undersökningar och konferenser i 
olika nyckelområden, till särskilda ETAN-initiativ och programmets 
medverkan i projektgruppen för utbildningsmultimedia. 
Med tanke på programmets utveckling och de framsteg som gjorts 
både i fråga om strategisk betydelse och genomförandet av 
ansökningsomgångar inskränkte sig utvärderingsgruppens 
rekommendationer i rapporten för 1997 till åtgärder för utnyttjande 
och spridande av resultat. 
Bidrag till gemenskapens FoTU-verksamhet 
Programmet präglas av att alla dess olika aktiviteter väntas leda till 
politiskt relevanta resultat. I samband med den andra 
ansökningsomgången kommer sammanlagt 112 åtgärder med 
kostnadsdelning att ha erhållit gemenskapsstöd. Åtgärderna omfattar 
områden som det europeiska informationssamhället, industrins dynamik 
och sysselsättningen samt strategier för social integration i Europa. Till 
dessa projekt kommer 50-60 nya projekt i samband med den tredje 
ansökningsomgången. Den tredje ansökningsomgången uppstod själv 
ur ett reviderat arbetsprogram som var inriktat på tre strategiska mål: 
konkurrenskraft, förändring och dialog, arbete, välfärd och 
sysselsättning samt innovation och institutionella förändringar. Om man 
vill uppnå dessa mål krävs ett tvärvetenskapligt tillvägagångssätt, och 
därför vill man i den tredje ansökningsomgången, som avslutades i 
januari 1998, försöka få till stånd projekt som kombinerar forskning 
från minst två av programmets viktigaste forskningsområden. 
Utöver detta har ungefär 39 bidrag för stödåtgärder delats ut under 
1997. Bland de åtgärder som fått stöd märks undersökningar om 
arbetsmarknadernas inflytande på sysselsättningen, omfördelningen av 
arbete, problem och möjligheter i samband med egen företagsamhet 
och stöd till olika fora för frågor som integration av invandrare och 
etniska konflikter, kvinnor inom forskningen och de europeiska 
utbildningsinstitutionernas behandling av kulturell mångfald. Exempel på resultat 
EVALUE har lett till 
utveckling och pro­
duktion av en cd-rom 
samt Internet-media 
om (intern)bedömning 
i gemenskapens uni­
versitet. Den tillgäng­
liga informationen 
omfattar fallstudier, 
nationella indikatorer 
samt ett flexibelt verk­
tygför utvärdering^ 
I samband med en 
konferens i november 
1997 publicerade 
projektet "Teknik, 
ekonomisk integration 
och social 
utgränsning" mycket 
aktuella artiklar om 
världshandelns klimat, 
regionala teknikklyftor 
i Europa samt 
konkurrenskraft. 
LoWER-projektet har 
lett till en europeisk 
databas om låglöne-
sysselsättning och till 
en rapport om 
tillgängliga statistiska 
uppgifter om låglöne-
sysselsättning i EU 
och dess 
medlemsstater. 
LoWER ger ut ett 
nyhetsbrev och har en 
hemsida på Intertnet. 
55 
Inom ramen för ET AN (European Technology Assessment Network, 
som hör till programmets område I och syftar till utvärdering av olika 
möjligheter för FoTU-politiken i Europa) inrättades arbetsgrupper för 
experter som behandlade en första fråga i en serie av frågor som skall 
tas upp i programmet: den ökande medelåldern i befolkningen -
problem och möjligheter, och teknikpolitik i samband med 
internationaliseringen. Experternas rapport kommer att läggas fram 
inför de politiska beslutsfattarna under loppet av 1998. 
En annan viktig händelse under 1997 var att fem projekt som delvis 
finansierades inom ramen för programmet för målinriktad 
socioekonomisk forskning inleddes. Dessa hade valts ut i samband med 
den gemensamma ansökningsomgången för projektgruppen för 
utbildningsmultimedia. De berör inlärningsprocesser, effekterna av 
multimedieteknik och tänkbara socioekonomiska konsekvenser, och 
skall demonstrera hur viktigt det är att anpassa tekniken socialt. 
Projekten skall också tjäna som exempel på de mer integrerande 
metoder för att kombinera socialvetenskap och teknikutveckling, som 
föreslås inom Femte ramprogrammet. 
Arbetsprogrammet för 1998 
En viktig uppgift för 1998 kommer att vara inledningen av åtgärder för 
att sprida och förstärka effekterna av de resultat som de finansierade 
FoTU-projekten och näten lett till. Utöver de vanliga metoderna för att 
sprida resultat på projektnivå skall en rad olika åtgärder vidtas på 
programnivå. Hit hör den konferens som planeras inom programmet 
för målinriktad socioekonomisk forskning för slutet av 1998. Till 
konferensen skall forskare och politiska beslutsfattare inbjudas, och det 
hela skall kompletteras med olika strategiskt viktiga workshops kring 
de teman som berörs av den första och andra ansökningsomgången. En 
sådan konferens genomfördes redan med framgång under 1997. 
Verksamheten i samband med den tredje ansökningsomgången 
kommer att handla om förhandling och undertecknande av kontrakt för 
projekt som valts ut. Ett antal möjliga nya ETAN-initiativ granskas just 
nu inom områdena globala klimatförändringar, immaterialrätt, 
bedömning av FoTU-effekter, indirekt stöd till FoTU-sysselsättning 
och kvinnor och forskning. 
Dessutom planerar man att genomföra ytterligare fyra projekt som 
lämnats in i samband med den gemensamma ansökningsomgången för 
utbildningsmultimedia, med finansiellt stöd från programmet för 
målinriktad socioekonomisk forskning. 
Uppgiften att fastställa den socioekonomiska forskningens roll i Femte 
ramprogrammet kommer att utföras parallellt med ovan nämnda 
verksamheter. Projektet för FoTU-
nät och högtekno­
logiska små och 
medelstora företag har 
kunnat visa att fram­
gångsrik globalisering 
förutsätter bra lokala 
nätverk, vilket tyder 
på att tillgången till 
lokalt utvecklad tek­
nik är ytterst viktig. 
The globalising lear­
ning economy: impli­
cations for innovation 
policy är en rapport 
som utgår från preli­
minära resultat från 
flera projekt inom pro­
grammet, vars ämnen 
berör varandra (exem­
pel på projektgrup­
pering). 
KISINN-nätet har tagit 
fram en översyn över 
kunskapsintensiva tjän­
ster inom den privata 
sektorn, utgående från 
befintlig internationell 
expertis och med sär­
skild hänsyn tagen till 
överföring och tillämp­
ning av teknisk och ad­
ministrativ innovation, 
inbegripet följderna för 
genomförande av 
strategier. 
REGI S-projektet har visat att innovation i Europa oftast är marknadsdriven och utgår från kostnads-
och kvalitetsaspekter, och att ren innovation är sällsynt, eftersom innovationsprocessen snarast 
präglas av nya kombinationer av gammal teknik, vilket visar att det finns ett behov av att öka 
teknikcentras och universitets medverkan i innovationsprocessen. 
56 
SAMARBETE MED TREDJE LAND OCH INTERNATIONELLA 
ORGANISATIONER 
Verksamheten 1997 
FoTU-projekt: 
26,3 miljoner ecu anslogs inom ramen för samarbetet med länderna i 
Central- och Östeuropa och de nya oberoende staterna i f.d. 
Sovjetunionen i samband med 1996 års ansökningsomgång. Pengarna 
användes för att finansiera 110 projekt. I samband med en 
ansökningsomgång (främst för projekt inom miljö, hälsa och industri) 
som genomfördes under 1997 inkom 1 300 ansökningar för 
forskningsstöd motsvarande 398 miljoner ecu. 
Länderna i Central- och Östeuropa har fortsatt sitt deltagande i Fjärde 
ramprogrammets delprogram med stöd från INCO. 
Cirka 700 000 ecu har anslagits för stödåtgärder, dvs. främst för stöd 
som gör det möjligt för forskare från dessa länder att delta i 
konferenser. INTAS, som främst finansieras av gemenskapen, har 
genomfört 321 projekt inom samtliga områden tillett belopp på 18,8 
miljoner ecu. CIST i Moskva bidrar till omskolningen av militära 
forskare från de nya oberoende staterna i f.d. Sovjetunionen, och får 
därvid stöd av EG, som under 1997 bidrog till civila projekt med 
sammanlagt 13,5 miljoner ecu (sammanlagt berördes 19 000 forskare 
sedan 1994). 
65,6 miljoner ecu anslogs under 1997 till FoTU-samarbete med 
utvecklingsländerna (INCO-DC), och används till finansiering av 125 
projekt. En ansökningsomgång för förvaltning av förnybara 
naturresurser, jordbruket och jordbrukets industri, hälsa samt 
informationsteknik genomfördes under 1997. 1 020 ansökningar 
inkom. 
25 nya COST-åtgärder innebär att det nu sammanlagt pågår 159 
åtgärder inom 17 områden (livsmedelsforskning, kemi, transport...). 
Under 1997 deltog kommissionen i 11 EUREKA-projekt. 
Utvärderingsgruppen för 1997 betonade den höga kvalitet som 
uppnåtts inom alla programområden. 
FoTU-avtal och vetenskapliga kontakter: 
Avtalet om FoTU-samarbete mellan EU och USA har undertecknats, 
avtalet med Sydafrika har trätt i kraft och förhandlingarna om ett avtal 
mellan Euratom och Canada om kärnforskning har inletts. Under 1997 
påbörjades också förhandlingar om ett avtal om FoTU-samarbete med 
Ryssland. Samtidigt inkom de första intresseanmälningarna från vissa 
associerade länder beträffande deras medverkan i Femte 
ramprogrammet. 
Inom ramen för FoTU-relationerna med Japan och Korea kom 74 
forskare från gemenskapen i åtnjutande av ett stipendium under 1997, 
vilket innebär att sammanlagt 490 forskare från Europeiska unionen 
vistats i dessa länder på stipendium. Eiempel på resultat 
Europapremiär i kampen 
mot parasitsjukdomar: 
en rad olika 
forskningsinsatser har 
inletts under medverkan 
av forskare från 
utvecklingsländerna och 
gemenskapen för att 
utforska varför vissa 
personer är mer 
mottagliga för 
parasitinfektioner än 
andra. Detta är nyckeln 
till framgångsrika 
behandlingar. I samarbete 
med Brasilien har man 
kunnat påvisa den 
genetiska grunden till 
mottaglighet för 
bilharzios (en sjukdom 
som alstras av sugmaskar 
(trematoder)). Forskarna 
upptäckte genen Sml 
som sitter på kromosom 
5 och påverkar 
motståndskraften mot 
sjukdomen. En gen som 
påverkar mottagligheten 
för leverfibros har också 
identifierats. Dessa 
resultat kan göra det 
möjligt att utveckla nya 
behandlingsmetoder som 
kan innebära lindring för 
dem som lider av dessa 
sjukdomar. 
57 
Tekniska eller politiska kontakter har också knutits med olika länder 
utanför gemenskapen. Dessutom har över 100 
seminarier/workshops/konferenser med deltagare från 
utvecklingsländerna fått stöd (till exempel om markens fruktbarhet i 
Asien eller aids i Afrika). Den politiska dialogen med partnerländerna i 
Medelhavsområdet har fortsatt, bland annat inom ramen för 
sekretariatet för Europa-Medelhavsavtalets kommitté för FoTU-
övervakning och i samband med ett formellt möte för kommittén. 
Framtida mål: 
I syfte att förbättra samordningen mellan de 18 berörda deltagarna har 
ett meddelande om det europeiska initiativet till jordbruksforskning för 
utveckling (EIARD) antagits. Dessutom har ett annat meddelande, 
Vetenskaplig och teknisk forskning: en strategisk byggsten i 
samarbetet mellan Europeiska unionen och utvecklingsländerna, 
antagits, och välkomnats av rådet. 
Bidrag till gemenskapens FoTU-verksamhet 
INCO bidrar på många sätt till att främja den europeiska ekonomins 
konkurrenskraft i sin helhet. Bland annat tillför INCO europeiskt 
mervärde till unionens FoTU-verksamhet, och främjar anpassningen av 
EU:s övriga politik (t.ex. transport, energi, fiske osv.) till de 
erfarenheter som gjorts i länderna utanför gemenskapen. Tack vare den 
stora marknad som uppstått genom handelssamarbetet har också 
FoTU-samarbetet kunnat komma igång. 
Internationellt FoTU-samarbete innebär tillträde till information, 
forskarnätverk och anläggningar (t.ex. genom att forskare skickas till 
Japan). Utöver dessa direkta vetenskapliga fördelar kan ett sådant 
samarbete också bidra till spridning av europeisk vetenskap och teknik 
i världen. 
Parallellt med EU:s utvidgningspolitik skall moderniseringen av FoTU-
strukturer i länderna i Central- och Östeuropa och det stöd som INCO 
ger till dessa länders medverkan i EU:s FoTU-program också bidra till 
att integrera dessa länder i unionen. 
INCO-DC har bidragit till att öka den europeiska forskningens 
kapacitet inom utvecklingsområdet, och har samtidigt stimulerat 
FoTU-verksamheten i utvecklingsländerna (under 1997 har man 
exempelvis givit stöd till nätverk som berör malariabekämpning och 
regnskogsforskning), vilket har främjat gemenskapens samarbets- och 
utvecklingspolitik. 
Ett annat exempel på hur en åtgärd kan främja unionens utrikespolitik 
är det internationella centret för forskning och teknik i Moskva, som 
ger stöd till omskolning av forskare som varit verksamma inom det 
militära till civil forskningsverksamhet. 
Arbetsprogram för 1998 
Under 1998 kommer man särskilt att behandla följande frågor: 
uppföljning av de 1 600 pågående projekten (inbegripet APAS) och de 
ansökningsomgångar för INCO-COPERNICUS och INCO-DC som Undersökning om 
förorening av haven: 
Svarta havet är ett 
lämpligt fall för studier 
av hur föroreningar 
påverkar den biologiska 
mångfalden. Ett projekt 
med Rumänien, 
Bulgarien, Ryssland och 
sju medlemsstater har lett 
till ökad kunskap om hur 
den biologiska 
mångfalden i Svarta 
havet påverkas. För 
närvarande utvecklas en 
prognosmodell för att se 
hur kustvattensystemen 
reagerar på 
miljöförstörelse. 
Fiske och hållbar 
utveckling: 
15 forskningsprojekt som 
bland annat berör ny 
teknik för vattenbruk, 
musselodling och 
förvaltning av 
kustvattnens ekosystem 
har inletts under 1997, i 
samarbete med 
fiskeriforsknings-
initiativet mellan EU och 
AVS-länderna, som 
uppkommit ur den 
resolution som lades fram 
av den gemensamma 
församlingen AVS-EU. 
Initiativet skall främja 
målinriktad forskning om 
hållbar förvaltning av 
fiskeriet, och om 
vattenbruk. 
58 
genomfördes under 1997, undertecknande av kontrakt beträffande 
tredje lands deltagande i ramprogrammet verksamhetsområden 1, 3 
och 4 samt urval och stöd till av stipendiater (Japan/Korea). 
Dessutom skall resultaten av FoTU-samarbetet ses över, möten skall 
organiseras för de olika gemensamma kommittéer som skall övervaka 
samarbetsavtalen, och EU-Japan-forumet för forskning och teknik skall 
förberedas. Till följd av utvärderingsgruppens rekommendationer skall 
ett informationssystem för förvaltningen (Management Information 
System) inrättas, och informationen om INCO fortsättas i olika former: 
skriftlig information (framgångsrika initiativ, förteckningar över INCO-
projekt osv.), audiovisuell (diabilder osv.) och elektronisk (INCO:s 
hemsida på CORDIS-Europa). 
En politisk prioritet är förberedelserna för "utvidgningen", bland annat 
genom att främja kandidatländernas fulla medverkan i Femte 
ramprogrammet, och genom att utveckla förbindelserna med de länder 
i Central- och Östeuropa som inte har slutit associationsavtal med 
unionen. Avtalen om FoTU-samarbete mellan EU och USA och med 
Ryssland kommer också att slutas. 
Med tanke på att Femte ramprogrammet snart kommer att inledas skall 
en rad avtal om FoTU-samarbete (EES-avtalet skall bland annat 
utvidgas till Femte ramprogrammet, men också anpassas för att ta 
hänsyn till de extra anslagen för Fjärde ramprogrammet). 
Samordningen med medlemsstaterna på FoTU-området kommer att 
förstärkas, bland annat med hjälp av sekretariatet för europeiska 
initiativet för jordbruksforskning för utveckling, samordning av olika 
initiativ i medlemsstaterna och biotekniknätet för FoTU-samarbete med 
Kina. Man kommer också att försöka få ökade kunskaper om 
medlemsstaternas FoTU-samarbete med länder utanför gemenskapen 
och internationella organisationer (INCOPOL-undersökningen). 
Eftersom det internationella samarbetet omstruktureras i Femte 
ramprogrammet måste även samverkan mellan INCO-programmet och 
ramprogrammets övriga program definieras på nytt, och samverkan 
mellan COST, EUREKA, de internationella organisationerna och 
ramprogrammet förstärkas. Benmärgsgivare: 
med hjälp av en 
nederländsk partner har 
Ungern och Tjeckien 
kunnat ansluta sig till en 
internationell databank 
för benmärgsgivare. 
Därigenom har 
databanken utökats med 
6 000 personer från dessa 
länder. Denna framgång 
med databanken, som 
redan tillämpas i 
Slovakien, gör att man 
planerar att utvidga den 
ytterligare till 3 andra 
länder i Östeuropa. 
Återvinning av 50 ton militärt plutonium i Ryssland: 
I april 1996 kom G7-länderna och Ryssland i Moskva överens om att förstärka 
samarbetet för att göra sig av med det plutonium som kommit fram vid 
nedmonteringen av ryska kärnvapen. 
Gemenskapen bidrar aktivt till genomförandet av detta G7-beslut, genom att 
finansiera projekt som anordnas av det internationella centret för forskning och 
teknik i Moskva. 
59 
Exempel pâ resultat 
SPRIDNING OCH OPTIMERING AV FORSKNINGSRESULTATEN 
(INNOVATIONSPROGRAMMET) 
Verksamheten 1997 
Under 1997 var verksamheten främst inriktad på genomförandet av 
den första handlingsplanen för innovation (se ovan kap. 1.3 i rapporten) 
och det delprogram som hör till tredje verksamhetsområdet, dvs. 
Innovationsprogrammet. 
Genomförandet av Innovationsprogrammet omfattade i) uppföljning av 
nätverket för innovationsförmedlingscentra och CORDIS, ii) 
immaterialrätt och innovationsfinansiering, iii) demonstrationsprojekt 
för tekniköverföring och teknikvalidering samt iv) stöd till regional 
innovationsinfrastruktur. 
Under 1997 genomfördes en utvärdering av nätverket för 
innovationsförmedlingscentra (IRC) innan nätet förlängdes med 
ytterligare två år. Kundernas tillfredsställelse var ett avgörande 
kriterium i utvärderingen. Det visade sig att nätet fungerar väl och 
förmodligen kommer att bli ännu effektivare under de två kommande 
åren. Av sammanlagt 53 existerande innovationsförmedlingscentra 
visade sig 29 fungera väldigt bra (56 %). Sju centra (14 %) bedömdes 
fungera sämre än väntat. På grund av denna utvärdering förlängs nätet 
med två år, och de centra som bedömdes som otillfredsställande har 
omstrukturerats. 
I början av 1997 genomfördes en enkät bland CORDIS användare av 
en professionell marknadsundersökningsfirma. Resultaten tydde på att 
CORDIS anses vara den viktigaste informationstjänsten för 
gemenskapens FoTU-verksamhet, och att de flest aktörerna inom 
området regelbundet använder CORDIS. Enkätresultaten ledde också 
till att tio rekommendationer om vidareutveckling av systemet lades 
fram. De flesta av dessa infördes, efter diskussion med 
programkommittén, i samband med ansökningsomgången för 
tillhandahållandet av CORDIS-tjänsten under de kommande två åren 
(EGT S 247/27, 19.12.97). Dessutom infördes en ny typ av tjänst, 
Rapidus, som automatiskt ger användarna möjlighet att via e-post få 
information som är skräddarsydd efter deras behov. 
Det viktigaste resultatet i fråga om innovationsfinansiering var 
inrättandet av pilotprojektet I-TEC, som genomförs i samarbete med 
europeiska investeringsfonden. I-TEC skall ge stöd till inrättandet av 
adekvat tillgång till kvalificerade mänskliga resurser som kan bedöma 
och på ett tidigt stadium följa upp teknikinvesteringar, och därigenom 
på medellång och lång sikt bidra till riskkapital-investeringar i sådana 
projekt. De olika åtgärder som 
vidtagits inom ramen för 
Innovationsprogrammet 
vad gäller immaterialrätt 
inbegripet IPR-delarna i 
första handlingsplanen 
för innovation och 
samarbetet med 
Europeiska patentverket 
har givit den kanske 
största impulsen till 
viktiga nya europeiska 
initiativ på detta område, 
som grönboken om 
immaterialrätt och 
Europeiska patentverkets 
beslut att inrätta en 
nätbaserad 
europaövergripande 
informationstjänst om 
patent. 
Under 1997 registrerades 
10 miljoner besök på 
CORDIS hemsida, mot 
2,2 miljoner under 1996. 
Det genomsnittliga 
antalet aktiva användare 
(dvs. som använder 
CORDIS minst två 
gånger i månaden) 
fördubblades nästan från 
25 000 under 1996 till 
47 500 under 1997. 
Spridningen av CORDIS 
Focus ökade från 22 000 
under 1996 till 32 000 
under 1997. 
60 
En ansökningsomgång för projekt rörande transnationell överföring, 
och spridning samt främjande av åtgärder, program och effektiva 
metoder för att föra samman finansiärer, tekniker och organisationer 
som ger stöd åt små och medelstora företag och främja 
forskargrundade företag (offentliga och privata). Ett av de projekt som 
valdes ut är ett konsortium bestående av företrädare för National 
Westminster Bank (Storbritannien), Deutsche Bank (Tyskland), ING 
Bank (Nederländerna), Innovation Partnership (Storbritannien) och 
Fraunhofer-Gesellschaft (Tyskland) som försöker vidareutveckla och 
sprida det nederländska systemet för teknikvärdering("technology 
rating system") för teknikbaserade små och medelstora företag. 
Verksamheten inom immaterialrättsområdet omfattar följande: 
- Utveckling av en plan för en IPR-helpdesk för EU:s FoTU-resultat 
och genomförandet av en ansökningsomgång för denna helpdesk. 
- Andra omgången av pilotåtgärden "Quick Scan" som i samarbete 
med Europeiska patentverket kontrollerar om teknik som används i 
projekt för tekniköverföring och -utnyttjande är ny. 
- Slutförandet av Straus-rapporten om patentsystemens nuvarande 
tillstånd i EU. 
- Organisation av PATINNOVA-konferensen i maj 1997, ett av de 
viktigaste mötena för folk som är sysselsatta inom Europas 
patentverksamhet. 
- Organisation av andra omgången kurser om IPR, med mer än 100 
projektsamordnare. 
- Förvaltning av gemenskapens patentportfölj (cirka 1 500 patent) 
och skydd av europeiska handelsbeteckningar och logon. 
Två ansökningsomgångar för tekniköverföring och -validering 
utvärderades under 1997, varigenom antalet projekt som fått stöd 
under en definitionsfas sedan Innovationsprogrammets början ökade till 
230. Cirka 150 av dessa förväntas leda till en mer omfattande 
demonstrationsfas. I 90 % av demonstrationsfas-programmen deltar 
små och medelstora företag, och 60 % av dessa samordnas av små och 
medelstora företag. Projektens syfte är i sista hand att vara 
försöksobjekt för transnationell och ibland även sektorsövergripande 
teknikvalidering och -överföring, och att demonstrera exempel på god 
metodik. Demonstrationsfaserna bygger på följande fyra stöttepelare: i) 
förvaltning av transnationell teknikvalidering eller -överföring, ii) 
immaterialrätt, iii) integration och assimilation av ny teknik, iv) 
hantering av teknisk kunskap. 
Regionala åtgärder omfattar bedömning av regional infrastruktur i syfte 
att främja innovation och tekniköverföring. I och med resultaten av 
1997 års ansökningsomgång har cirka 90 regioner deltagit i detta 
program sedan 1995. Projektens resultat låter sig i huvudsak delas in i 
tre olika kategorier: 
- Främja regionernas innovationsfinansieringskapacitet (t.ex. Poitou 
Charentes, Hamburg, Wiener-Neustadt). Nätet av 52 Innovations­
förmedlingscentra 
kontaktades över 
120 000 gånger under de 
första 16 månaderna det 
var i drift (oktober 95 till 
februari 97) för råd i 
fråga om 
tekniköverföring eller 
ansökning om stöd för 
projekt i EU-program. 
Nätet genomförde 7 500 
kontroller åt kunder som 
ville erbjuda eller sökte 
teknik, förhandlade fram 
1 250 transnationetla 
tekniköverföringsavtal, 
av vilka 190 
undertecknades. 
Dessutom bidrog IRC 
med över 2 750 
ansökningar beträffande 
EU:s FoTU-program, av 
vilka 700 antogs. Dessa 
siffror kommer att öka 
framöver. 
De första nio 
riskkapitalfonderna som 
valts ut under I-TEC 
skall under de kommande 
tre åren investera l$t> 
miljoner ecu (privat) 
riskkapital för 
teknikinvesteringar på ett 
tidigt stadium i små och 
medelstora företag. 
(Under 1996 investerade 
riskkapitalsektorn som 
helhet 441 miljoner ecu i 
projekt på ett tidigt 
stadium i Europa (källa: 
EFVA). 
61 
- Utveckling (eller omorganisation) av 
innovationsstödsorganisationer, i synnerhet teknikcentra, som är 
bättre anpassade till de små och medelstora företagens behov (t.ex. i 
Highlands and Islands, Umbria, Extramadura). 
- Bättre samverkan mellan yrkesutbildning och små och medelstora 
företag. 
Vissa av de deltagande regionerna tillämpar resultaten av dessa 
bedömningar för att optimera nyttan av investeringarna från EU: s 
strukturfonder och därmed bidra till en homogen regional politik för 
ekonomi och innovation (Limburg/NL, Halle/Leipzig/Dassau). 
Arbetsprogram for 1998 
Verksamheten kommer främst att inriktas på förvaltning av de projekt 
som valts ut under tidigare år, genomförandet av fortsättningen av 
CORDIS, vidareutveckling av helpdesks för IPR samt 
innovationfinansiering för resultat från EU:s FoTU-program samt 
förberedelse och inledning av det övergripande programmet "Förnyelse 
samt integration av små och medelstora företag" i Femte 
ramprogrammet. Konferenscykeln om innovation, skapandet av nya 
företag och sysselsättning som inleddes med en konferens i Paris i 
december 1997 kommer att fortsätta med stora konferenser i 
Luxemburg (maj 1998) och Wien (november 1998). 
62 
;RKSAMHETSOMRÅDET I FJÄRDI 
FRÄMJANDE AV FORSKARES UTBILDNING OCH RÖRLIGHET 
Verksamheten 1997 
Under 1997 fortsatte genomförandet av programmet för forskares 
utbildning och rörlighet samt av de projekt som ännu inte avlutats inom 
programmen Mänskligt kapital och rörlighet samt Science. 
Inom ramen för programmet för forskares utbildning och rörlighet hade 
1 190 kontrakt slutits under 1997, varav 980 kontrakt om Marie Curie-
stipendier, 64 om forskningsnät, 10 om samordnade åtgärder för 
storskalig anläggningar och 136 kontrakt för Eurokonferenser, 
sommarkurser och praktiska kurser. Dessutom antogs 83 nya projekt 
för forskningsnät för finansiering. 
Utnyttjandet av resultaten från programmet för forskares utbildning 
och rörlighet och dess föregångare Mänskligt kapital och rörlighet 
samt Science har bedrivits mer aktivt under det senaste året. 
Förberedelsen av delprogrammet Stärka den mänskliga potentialen har 
också varit en viktig uppgift under året. 
Inom ramen för programmets stödåtgärder kan följande särskilt 
nämnas: organisation av den nionde europeiska tävlingen för unga 
forskare (15 till 20 år), som hölls den 9 till 14 september i Milano, 
inrättandet av Marie Curie-organisationen, som skall göra det möjligt 
att upprätthålla kontakten med gamla stipendiater och rådfråga dem, 
exempelvis i samband med nya förslag från kommissionen, 
undersökningar om industrins medverkan i programmet, utförda av 
arbetsgruppen Industri, samt den ansökningsomgång som genomfördes 
för att undersöka kvinnornas roll i forskningen. 
Under året har verksamheten också omfattat sökandet efter adekvata 
sätt att åtgärda de skillnader som förekommer i behandlingen av 
gemenskapens Marie Curie-stipendiater i de olika länderna. 
Under 1997 genomfördes betydande förbättringar av programmets 
drift, vilket också noterats i 1997 års rapport från utvärderingsgruppen. 
Förbättringarna berör i synnerhet följande: 
• En betydande minskning av den tid som går mellan det att en 
ansökan lämnas in och det att den sökande informeras om 
resultaten, samt det att kontrakt tecknas. 
• Fastställandet av årliga mål för alla programenheter, inte minst i 
fråga om hantering av ansökningar, förvaltning av 
utvärderingsgrupperna och förvaltning av kontrakten. 
• Bättre uppföljning av och stöd projekten, främst genom kontroller 
på plats. 
• Mer omfattande information till allmänheten om programmet, inte 
minst via Internet. 
• Bättre utvärderingsmetoder, t.ex. i fråga om tvärvetenskaplig 
metodik och ökad insyn i hur utvärderingen går till. Exempel på resultat 
En ung 
forskarstuderande i ett 
nätverk genomför en 
momentan teleportering 
av fotoners 
kvanttillstånd, vilket bör 
möjliggöra en stor 
förbättring av kvant­
datorer. 
NEUROS-nätet syftade 
till att återställa 
rörligheten hos 
paraplegiska patienter 
genom implantât som 
stimulerar deras muskler. 
De sex unga 
forskarstuderandena i 
detta nät arbetar i två 
olika grupper och 
samarbetar med partners 
inom näringslivet. 
En ung stipendiat fick 
tillfälle att fortsätta sin 
undersökning av hur 
hjärnan fungerar under 
epileptiska anfall, och i 
synnerhet om vilka 
sekundära negativa 
biverkningar som kan 
uppstå genom långvarig 
behandling med anti-
konvulsiva medel. 
Resultaten ger hopp om 
förbättring av de anti-
konvusliva medlens 
aktiva verkan, samtidigt 
som deras negativa bi­
verkningar kan minskas. 
63 
Bidrag till gemenskapens FoTU-verksamhet 
Tack vare de åtgärder som vidtagits i fråga om programförvaltningen 
har man lyckats öka näringslivets deltagande på ett avgörande sätt. 
Inom ramen för nätverken har industrins medverkan fördubblats sedan 
den första ansökningsomgången i programmets början, och jämfört 
med programmets föregångare, Mänskligt kapital och rörlighet, har 
näringslivets deltagande t.o.m. mer än tredubblats. 
I Femte ramprogrammet skall särskilda industristipendier inrättas. 
Medverkan från organ från mindre gynnade regioner i gemenskapen 
har alltid varit god i detta program, men den har också förstärkts under 
det sista året. 
Sysselsättning: Det beräknas att stipendier motsvarande 5 600 personår 
forskning kommer att ha delats ut inom ramen för åtgärden 
individuella stipendier när programmet för forskares utbildning och 
rörlighet avslutas. Samtidigt kommer 6 500 personår 
forskningsverksamhet att ha uppstått inom ramen för 
nätverksåtgärdens utbildningsdel. Dessutom bör det betonas att de 
stipendier som delas ut inom ramen för dessa aktiviteter ökar 
chanserna för de unga forskare som fått stipendium att få fast 
anställning när stipendietiden löpt ut. 
Arbetsprogram för 1998 
Under 1998 fortsätter genomförandet av programmet för forskares 
utbildning och rörlighet, samtidigt som programmen Mänskligt kapital 
och rörlighet samt Science fortsätter. 
Inom ramen för de individuella stipendierna kommer den systematiska 
projektgranskning som infördes 1997 och som innebär att man tagit 
kontakt med 50 % av stipendiaterna att slutföras. 
För nätverken och de storskaliga installationerna kommer första 
prioriteringen att vara organisationen av halvtidsutvärderingar av alla 
projekt. Dessa utvärderingar genomförs av grupper av oberoende 
experter. En konferens om nätverksverksamheten kommer också att 
anordnas, så att man i detalj kan undersöka hur de många olika näten 
fungerar. 
Vad gäller stödåtgärderna kommer man bland annat att förbereda det 
första Descartes-priset, som skall delas ut till en grupp forskare från 
medlemsstaterna eller de associerade länderna som gjort särskilt stora 
insatser för att lösa något vetenskapligt eller tekniskt problem i 
gränsöverskridande samarbete, samt till individuella forskare som haft 
vetenskapliga framgångar i ett laboratorium eller universitet utanför 
deras hemland. 
Samordningen med andra utbildningsåtgärder kommer att fortsätta i 
form av samarbetet för att ta fram åtgärdsplanen till grönboken 
Grundutbildning - Vidareutbildning - Forskning - Hinder för rörlighet 
över gränserna. 
I enlighet med rekommendationerna från utvärderingsgruppen skall 
slutligen en ansökningsomgång genomföras under 1998 för att inrätta 
ett externt kontor som kan ta över vissa rutinsysslor i samband med 
hanteringen av ansökningar och projektförvaltningen. Förberedelsen av 
Femte ramprogrammet kommer naturligtvis också att ta mycket tid i 
anspråk. En ung italiensk forskare 
har lyckats framställa en 
autonom robot som kan 
lära sig att utföra enkla 
uppgifter och anpassa sig 
till omgivningen. 
Projektet har blivit 
mycket väl mottaget, och 
fick bland annat det 
italienska priset för 
artificiell intelligens. Den 
unga forskaren fick 
dessutom anställning vid 
sin värdinstitution. 
En ung stipendiat har 
fördjupat sina studier i 
supraledning, som gör 
det möjligt att 
transportera ström på 
långa sträckor. Forskaren 
har särskilt sysslat med 
anpassning av material 
till stora tillämpningar, 
t.ex. kablar och 
transformatorer. Tack 
vare de framgångar han 
haft erbjöds han ett 
femårskontrakt vid sin 
gamla värdinstitution. 
64 
Exempel på resultat 
Gemensamma forskningscentret är Europeiska unionens vetenskapliga 
och tekniska försökslab. Centrets huvudkontor ligger i Bryssel, men 
det förfogar över fem olika anläggningar i Belgien, Tyskland, Italien, 
Nederländerna och Spanien, med sammanlagt sju forskningsinstitut 
med egna specialområden: Institutet för referensmaterial och -
mätningar, Institutet för transuraner, Institutet för avancerade material, 
Institutet för systemteknik, informationsteknik och säkerhetsteknologi, 
Miljöinstitutet, Institutet för tillämpningar av fjärranalys och Institutet 
för framtidsstudier. 
Uppgifter 
GFC främjar och utför kundinriktad forskning av högsta kvalitet och 
objektivitet, till stöd för gemenskapens politik. Centret ingår i 
gemenskapens FoTU-system. Det genomför forskningsprogram som 
finansieras inom ramprogrammen, och deltar i konkurrensutsatt 
verksamhet genom att delta i gemensamma projekt med näringslivet, 
forskningsorganisationer och universitet i medlemsstaterna. 
Över 2 000 forskare, ingenjörer och andra yrkespersoner är 
heltidsanställda inom ramen för olika typer av kontrakt: tillfälligt 
anställda forskare, stipendiater, gästforskare, lån från industrin eller 
nationella regeringar, tjänstemän osv. 
Sammanlagt anslogs cirka 291 miljoner ecu till centret under 1997. Av 
dessa finansierades cirka 246 miljoner ecu ur kommissionens budget, 
cirka 37 miljoner ecu kom från olika konkurrensutsatta aktiviteter och 
cirka 8 miljoner från särskilda anslag till högflödesreaktorn (HFR) i 
Petten (NL). 
Verksamheten 1997 
Under 1997 utvecklades centret snabbt till att bli det kundinriktade 
organ som tidigare års utveckling syftat till. I denna rapport redogörs 
för några av de framsteg som gjordes under 1997. I synnerhet kunde 
man för första gången testa en ny form av strålningsterapi på patienter 
med hjärncancer, och preliminära kliniska försök har givit lovande 
resultat i fråga om alfa-immunterapi för leukemipatienter. 
Ett tekniköverföringsinitiativ föreslogs, som omfattar samarbetsavtal 
för gemensamt utnyttjande av storskaliga anläggningar, en kapitalfond, 
utbildningsverksamhet, ett telematiknät för tekniköverföring och 
förfaranden för att utveckla ny teknik till produktionsstadiet. 
Forskningsverksamhet 
GFC:s forskningsverksamhet, fastlagd av rådet, är sådan verksamhet 
där GFC förfogar över expertis och särskilda (och i många fall unika) 
anläggningar i gemenskapen, som bidrar till genomförandet av 
gemenskapens FoTU-politik. 
Denna interna forskningsverksamhet omfattade 65 % av GFC:s 
programbudget för 1997. I enlighet med vad som föreskrivs i rådets 
beslut behandlade GFC frågor som avancerade material, Alfa-immunterapi: 
En radioisotop som avger 
alfastrålning, bismut-213 
har behandlats och anpas­
sats till en ny typ av im­
munterapi mot cancer. Iso­
topen är en biprodukt från 
produktionen av kärn­
energi och utvinns ur kärn­
avfall. Den sönderfaller 
snabbt till ett icke-radio-
aktivt ämne. De första kli­
niska försök som genom­
förts med leukemipatienter 
vid Memorial Sloan-
Kettering Cancer Center i 
New-York, USA visade 
för första gången att alfa­
partikelterapi kan vara 
genomförbar och säker. 
Materialstandarder och -
normer: 
Standarder och normer är 
av största betydelse för 
industrin, i synnerhet när 
det gäller tillförlitlighet och 
kvalitet. GFC har bidragit 
till nya standardtest­
förfaranden för bedömning 
av mekanisk prestanda hos 
teknisk keramik och 
kompostmaterial, 
termomekanisk 
materialtrötthet, keramiska 
kompostmaterials 
skadetolerans, samt 
restspänning, och för 
förbättring av befintliga 
standarder. GFC 
samarbetar intensivt med 
CEN (Europeiska 
standardiserings­
organisationen), VAMAS 
(Versailles projekt för 
avancerade material och 
standarder) och ESIS 
(European Structural 
Integrity Society). 
65 
ytkonstruktion, icke-destruktiva bedömningsmetoder för kontroll av 
industriella byggmaterial, referensmätningar och -material, bedömning 
av tillförlitlighet i byggnader och andra konstruktioner, atmosfären, 
marken, vatten och förorening från avfall, inrättandet av ett centrum 
för jordobservation (CEO), tillämpning av fjärranalysmetoder, material 
för ren teknik, standardisering av solcellsapparatur, övervakning av 
vetenskap och teknik och framtidsforskning där GFC främst analyserar, 
behandlar och integrerar faktauppgifter om tekniktendenser åt 
beslutsfattarna, undersökningar om reaktorsäkerhet, 
kärnsäkerhetskontroll, hantering av klyvbart material, säkerhet för 
kärnbränsle och grundforskning om aktinider, samt stöd till ITER-
projektet. 
Stödåtgärder 
Stöd till kommissionens verksamhet omfattade 35 % av GFC:s 
programbudget under 1997. Stödverksamheten berörde 
informationsteknik, miljö och klimat, jordbruk och fiske, målinriktad 
socioekonomisk forskning och kärnsäkerhet och kärnsäkerhetskontrolk 
Uppgifternas art krävde GFC:s oberoende status och uppstod ur krav 
som ingår i EU-direktiv, beslut från kommissionen och rådet eller 
åtaganden i samband med Euratomfördraget. 
Stödåtgärderna genomfördes inom följande tre ämnesområden: 
Stöd till miljöpolitiken omfattade 43 % av stödbudgeten och innebar 
att GD XI (Miljö, kärnsäkerhet och civilskydd) fick vetenskapligt och 
tekniskt stöd i samband med genomförandet av lagstiftningen om 
luftföroreningar, kemiska föroreningar, vattenkvalitet, industriella 
risker och kärnsäkerhet. Verksamheten ingår i EG: s femte 
miljöhandlingsprogram. 
Stöd till den gemensamma jordbrukspolitiken (GD VI) omfattade 
17 % av stödbudgeten och var främst inriktad på tillämpningar av 
fjärranalys för jordbruksstatistik, övervakning och kontroll av den 
gemensamma jordbrukspolitiken och genomförande av gemenskapens 
lagstiftning samt bedrägeribekämpning, inbegripet IDE A-projektet för 
elektronisk identifiering av djur. 
Stöd till kärnsäkerhetskontroll (Euratoms säkerhetskontroll som 
stöd till GD XVII, Energi, IAEA:s säkerhetskontroll som stöd till GD 
I-Yttre förbindelser) omfattade 28 % av stödbudgeten och berörde 
områden som utbildning av inspektörer, slutförande av 
utvecklingsfasen för laboratorier för säkerhetskontroll på plats vid 
upparbetningsanläggningen i La Hague och Sellafield och provning av 
utrustning för säkerhetskontroll tillsammans med teknik för försegling 
och identifiering. 
Konkurrensutsatt verksamhet 
Konkurrensutsatt verksamhet håller på att bli en fast del av GFC:s 
verksamhetskultur, och en betydande ökning av intäkterna från nya 
kontrakt har uppnåtts, jämfört med de föregående två åren. Så länge 
centrets opartiskhet inte hotas kan GFC utveckla konkurrensrelaterad 
verksamhet i syfte att utöka sina aktiviteter till nya områden och att 
öka och förstärka sina kompetenser. Borneutroninfångnings-
terapi (bncO mot elak­
artade hjärntumörer: 
BNCT är en innovativ 
form av strålningsterapi 
som för närvarande för 
första gången testas vid 
GFC: s högflödesreaktor i 
Petten (Nederländerna). 
Den nya behandlingen 
befinner sig fortfarande på 
stadiet för kliniska försök 
(5 patienter har behandlats 
inom ramen för kliniska 
försök som inledde i 
oktober 1997). Försöken 
utgör också ett första 
exempel på multinationell 
klinisk tillämpning i 
Europa: patienter från ett 
land behandlas i ett annat 
land av läkare från ett 
tredje land. 
Miliöprovtagning: 
GFC bidrar aktivt till EU.s 
politik i fråga om att 
främja Internationella 
atomenergiorganets 
(IAEA) verksamhet inom 
kärnsäkerhetskontroll i 
egenskap av medlem i 
organets nät för 
laboratorier som utför 
analyser av miljöprover. 
GFC tillhandahåller också 
liknande stöd till 
kommissionens direktorat 
för Euratoms 
säkerhetskontroll (ESD) 
inom området för 
högpresterande spåranalys. 
66 
I samband med gemenskapens FoTU-ramprogram har GFC 
deltagit i åtgärder med kostnadsdelning som finansierats av andra 
gemenskapsforskningsprogram och parter från medlemsstaterna, till ett 
sammanlagt kontraktvärde på 15,5 miljoner ecu. Samtidigt har GFC i 
samband med ansökningsomgångar ingått kontrakt för motsvarande 
18,5 miljoner ecu från programmet för konkurrensutsatt vetenskaplig 
och teknisk stödverksamhet som beskrivs i nästa avsnitt. 
Utanför ramprogrammen har GFC slutit nya kontrakt med tredje 
man (främst forskningstjänster som utförs åt industriföretag) för 
sammanlagt 11,1 miljoner ecu. Centret deltog i en rad olika 
gemenskapsaktiviteter som varit föremål för ansökningsomgångar, 
bland annat inom ramen för Phare, Tacis och samarbetet med 
utvecklingsländerna. Den sammanlagda kontraktsumman för sådan 
verksamhet var 6,1 miljoner ecu. 
Högflödesreaktorn (HFR): tilläggsprogram 
HFR drivs av GFC i Petten (avtal mellan Euratom och Nederländerna 
av den 25 juli 1961 och rådets beslut av den 27 juni 1996 om ett extra 
forskningsprogram för åren 1996-1999). Utöver den traditionella 
verksamheten till förmån för kärnforskning och kärnkraftsindustri 
ägnar GFC en stor del av sina aktiviteter åt medicinska tillämpningar 
som utvecklingen av borneutroninfångningsterapi (BNCT) och 
framställningen av medicinska radioisotoper för den europeiska 
farmaceutiska industrin. En annan viktig framgång är uppgraderingen 
av ett strålrör för mätning av restspänning i material genom 
neutrondiffraktion. Denna teknik kan tillämpas på en rad olika 
komponenter i industrianläggningar, luftfartsindustrin och bilindustrin. 
Kommunikation, samarbete., publikationer och konferenser 
GFC främjar forskningssamarbete och nätverk med parter från alla 
EU:s medlemsstaterna och den övriga världen. GFC medverkar i 
samarbetsavtal med forskningsorganisationer, universitet och 
privatföretag. För närvarande har centret över 1 000 partner, varav 875 
i EU. 
Under 1997 publicerade GFC sammanlagt 1 333 dokument, som varje 
år förs upp i publikationsbulletinen. I det senaste numret, nr. 17 av den 
mars 1997, ingår alla publikationer från 1996. 
Utöver dessa publikationer utfärdades 23 patent under 1997, vilket är 
en betydande ökning i jämförelse med föregående år. 
Varje år organiserar GFC ett antal konferenser, workshops och 
seminarier vid sina fem anläggningar i Europeiska gemenskapen, och 
genomför dessutom informationsdagar i medlemsstaterna. Det stora 
antalet besökare visar att forskarvärlden är mycket intresserad av 
GFC:s bidrag till forskning och utveckling. Centrets verksamhet var 
också föremål för stort mediaintresse under 1997. Anläggning för 
säkerhetskontroll i 
Obninsk: 
GFC och Institute for 
Physics and Power 
Engineering (IPPE) i 
Obninsk, Ryssland, har 
fått i uppdrag att 
utveckla och inrätta ett 
centrum för metodik och 
utbildning i fråga om 
säkerhetskontroll i IPPE. 
Centret skall främst 
utbilda kärnkrafts-
anläggningsoperatörer 
och de ryska myndig­
heternas inspektörer i 
syfte att bidra till 
utvecklingen och 
genomförandet av 
optimerade metoder för 
bokföring och säkerhets­
kontroll av klyvbart 
material. Projektet finan­
sieras genom Tacis och 
skall förbättra 
bokföringen och 
kontrollen av kärn-
material i Ryssland. 
Tekniköverföring och 
immaterialrätt: 
Man har föreslagit meka­
nismer för att ge teknik­
användare över hela 
Europa tillgång till GFC:s 
anläggningar, resultat, 
immaterialrätt, expertis 
och kunskap. Mekanis­
merna omfattar flexibla 
lösningar som samarbets­
avtal och innovations-
inriktad verksamhet. 
Under 1997 gjordes stora 
ansträngningar för att öka 
GFC-personalens med­
vetenhet om immaterial-
rättsfrågor, och ett antal 
patentsamordnare 
utbildades. 
67 
Ytterligare upplysningar finns i GFC:s årsrapport för 1997. 
Arbetsprogram for 1998 
1998 kommer att vara ett viktigt år, då dels de mål som satts i början 
av Fjärde ramprogrammet skall uppnås, och övergången till de nya 
prioriteringarna i Femte ramprogrammet samtidigt skall inledas. GFC.s 
arbetsprogram för 1998 antogs av styrelsen i december 1997. 
SYSTEM OCH STRATEGIER FÖR ATT SPÅRA UPP 
PERSONMINOR 
GFC har inrättat en testbana utomhus för att fastställa 
standarder för sensorer för att upptäcka minor (t.ex. 
metalldetektorer, markpenetrerande radar och infraröda 
värmesensorer). Anläggningen har använts av olika 
tillverkare av mindetektorer och för en 
genomförbarhetsstudie av ett multisensorsystem för upptäckt 
och identifiering av personminor. De standarder som 
etableras kommer att tillämpas på kommande provningar 
liksom på minröjningsprojekt som stöds av Europeiska 
kommissionen i mindrabbade länder. 
SNABB REAKTION PÅ KONSUMENTERNAS ORO: 
EURO-MYNTENS SÄKERHET 
På området för spår av miljömässigt eller biomedicinskt 
betydelsefulla tungmetaller har analytisk forskning bedrivits 
om utsöndring av nickel från euro-mynt. Europeiska byrån 
för konsumentorganisationer hade tagit upp frågan om risken 
för att nickel som utsöndras från sådana mynt utlöser 
allergier då mynten hanteras av konsumenterna. GFC 
genomförde de nödvändiga kemiska referensmätningarna och 
fann att utsöndringen av nickelinnehållet från de nya euro-
mynten var liknande den hos många mynt som nu är i 
cirkulation och avsevärt lägre än för en del av dessa. 
68 
Exempel pâ resultat 
Inom ramen för 
ECCATRS-4-projektet, 
som syftar till att öka 
säkerheten genom 
inrättandet av ett nytt 
instrument för uppspårning 
av säkerhetsbrister i 
civilflyget, har ett system 
utvecklats och tagits i drift 
som möjliggör 
sammanslagning av de 
uppgifter som samlats in 
på nationell nivå med hjälp 
av systemen för 
obligatorisk rapportering 
av olyckstillbud för 
lufttrafikoperatörer. Fjärde ramprogrammet för FoTU-verksamhet omfattar åtgärder som 
skal göra det möjligt att på konkurrensvillkor ge vetenskapligt och 
tekniskt stöd till genomförandet av gemenskapens politik. Dessa 
stödåtgärder ingår i ett delprogram som antogs av rådet den 15 
december 1994 (beslut 94/918/EG). De omfattar den verksamhet som 
utförs åt kommissionens generaldirektorat och som sedan 1995 skall 
utföras av en forskningsorganisation i en medlemsstat eller av GFC 
(konkurrensförfarande), eftersom den opartiskhet och det oberoende 
som kan tillhandahållas av kommissionens avdelningar inte är 
nödvändiga. 
Åtgärderna genomförs i följande två steg: 
• Fördelning av finansiella medel mellan de olika generaldirektoraten 
och avdelningarna på årsbasis. 
• Förvaltning av medlen av varje generaldirektorat och avdelning. 
För att kunna garantera att fördelningen av medel sker på ett klart och 
tydligt sätt som ger möjlighet till insyn, och för att kunna tillfredsställa 
generaldirektoratens och avdelningarnas behov, har man valt en metod 
för fördelningen som innebär att den genomförs av en övergripande 
grupp som samlar alla berörda generaldirektorat och avdelningar. 
Gruppen sammankallas av kommissionens generalsekretariat som 
också är ordförande. Gruppen sammanträder vid behov, men minst två 
gånger per år. 
Gruppen går igenom de behov som generaldirektoraten och 
avdelningarna har angivit. Den analyserar ansökningarna och 
kontrollerar att åtgärderna överensstämmer med ramprogrammets 
syften, samt fastställer en årlig tilldelning inom ramen för tillgängliga 
budgetmedel (budgetrubrik B6-792). Vid fördelningen tar man hänsyn 
till möjligheten till resurser via andra program samt möjligheter till 
integration eller sammanförande av flera projekt. 
De generaldirektorat vars förslag har godkänts ansvarar för 
förvaltningen av de tilldelade medlen. De utnyttjar konkurrensen mellan 
olika leverantörer (GFC kan också lämna in ansökningar) för att fa det 
bästa resultatet i förhållande till sina behov. Medlen förvaltas enligt 
gällande regler, särskilt tillämpningsförordningen till Europeiska 
gemenskapernas allmänna budget. 
Med tillgängliga anslag på sammanlagt närmare 38 miljoner ecu kunde de 16 avdelningarna under 
1997 finansiera genomförandet av 99 nya eller pågående projekt (ett projekt kan omfatta flera 
kontrakt), för ett sammanlagt belopp på 36 miljoner ecu, vilket innebär att 95 % av anslagen 
utnyttjades. 
I fråga om betalningarna för alla de projekt som pågick under 1997 uppgick de faktiskt använda 
medlen till 23,7 miljoner ecu som betalades till de forskningsinstitut, universitet, organisationer och 
andra avtalsparter, däribland även GFC, som valts ut på konkurrensmässiga grunder. 
Ytterligare två tjänstegrenar deltog i de aktiviteter som omfattas av budgetposten under 1997, och 
tre nya lämnade in ansökningar för 1998. Totalt 20 generaldirektorat och avdelningar kommer att 
använda de medel (åtagandebemyndiganden och/eller betalningsbemyndiganden) som är avsatta för 
vetenskapliga och tekniska stödåtgärder på konkurrensbasis för 1998. Under 1997 inledde 
projektet TREES II sitt 
tredje år. Projektet 
syftar till utveckling av­
en prototyp till ett 
system för övervakning 
av tropiska skogar på 
global nivå. 
69 
Beskrivning av tabellerna 71 
Tabell 1 Översiktstabell: RP 4 + RP Euratom; RP 2 + RP 3 72 
Tabell 2 Delprogram RP 4 + RP Euratom: sammanställning av projekt (kontrakt 
undertecknade 1997) 73 
Tabell 3A Delprogram RP 3 - sammanställning av projekt (kontrakt undertecknade 1997) 
samtliga projekttyper sammanslagna 74 
Tabell 3B Delprogram RP 4 + RP Euratom - sammanställning av projekt (kontrakt 
undertecknade 1997) samtliga projekttyper sammanslagna 75 
Tabell 4 Ansökningar som utvärderats av kommissionen under 1997 uppdelade på 
delprogram i RP 4 och RP Euratom 76 
Tabell 5A Fördelning av gemenskapsbidrag (i miljoner ecu) och deltaganden (antal) per 
deltagartyp: Delprogram i RP 4 och RP Euratom, verksamheter med delat 
kostnadsansvar: nya projekt, kontrakt undertecknade 1997 80 
Tabell 5B Andel (%) av gemenskapsbidrag och deltaganden per deltagartyp: Delprogram i 
RP 4 och RP Euratom, verksamheter med delat kostnadsansvar: nya projekt, 
kontrakt undertecknade 1997 81 
Tabell 6 Mål-1-regioners tillgång till europeisk forskning: Delprogram i RP 4 och RP 
Euratom, verksamheter med delat kostnadsansvar: nya projekt, kontrakt 
undertecknade 1997 82 
Tabell 7 Samarbetsförbindelser inom och mellan länder, internationella organisationer 
undantagna: Delprogram i RP 4 och RP Euratom, verksamheter med delat 
kostnadsansvar: nya projekt, kontrakt undertecknade 1997 83 
Tabell 8 Tidplan 1998 för ansökningsomgångar och urvalsförfarande: Budget -
Delprogram i RP 4 + RP Euratom 84 
Tabell 9 Finansiering av Fjärde ramprogrammet (EG) och Euratomramprogrammet 
(miljoner ecu) (inklusive besluten om utvidgning och om kompletterande 
finansiering) 88 
Tabell 10 Utveckling av åtaganden för gemenskapens forskning. Perioden 1984 - 1998 
(miljoner ecu, löpande priser) 89 
Tabell 11 Utveckling av åtaganden för gemenskapens forskning. Perioden 1984 - 1998 
(miljoner ecu, 1992 års priser) 90 
70 
Tabellerna 1-8, som sammanställts av delprogrammen, ger en kvantitativ sammanfattning av 
gemenskapens FoTU-verksamhet under 1997 (antal projekt, typ av projekt, deltagande, stödnivå 
osv.). Siffrorna avser alla indirekta åtgärder i Tredje och Fjärde ramprogrammet för alla projekt 
tillsammans. Endast de faktiskt genomförda betalningarna har fastställts utifrån budgetuppgifterna 
(Sincom), och inte utifrån de undertecknade kontrakten. Uppgifterna tar hänsyn till medlemsstaternas 
deltagande och medverkan från länder som slutit särskilda avtal med Europeiska unionen 
(Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, Israel). 
Tabellerna 1 och 2 omfattar alla åtgärder med kostnadsdelning, egna åtgärder, samordnade åtgärder 
och förberedande och kompletterande åtgärder samt stödåtgärder. 
Tabellerna 3A och 3B visar antalet undertecknade kontrakt och gemenskapsstödet sedan början av 
Tredje (3A) resp. Fjärde (3B) ramprogrammet. Dessutom anges antalet pågående projekt och 
betalningarna, som liksom i tabell 1 har fastställts utifrån budgetuppgifterna (Sincom) , och inte 
utifrån de undertecknade kontrakten. 
Tabellerna 5A-7 berör endast åtgärder med kostnadsdelning. 
Tabellerna 5A och 5B visar belopp (5A) och procentandel (5B). 
Tabell 6 visar i vilken mån Mål-1-områdena har tillgång till forskningsverksamheten, anger antal 
projekt och det gemenskapsstöd till vilka Mål-1-regionerna har tillgång, samt antalet deltaganden 
som berör dessa regioner. 
Tabell 7 visar samarbetet mellan länder och mellan deltagare från ett och samma land. Tabellen 
omfattar inte de internationella organisationerna, som står för 412 förbindelser. 
(För tabellerna 6 och 7 bör anmärkningarna längst ned på sidan läsas mycket noga.) 
Tabellerna 4 och 8 behandlar ansökningsomgångarna under 1997 (4) och 1998 (8). Tabellerna utgår 
inte från databaserna utan har sammanställts utifrån så detaljerad information som möjligt, som 
insamlats för detta ändamål. 
Tabellerna 9,10 och 11 berör budgetåtaganden. 
Tabell 9 berör finansieringen av Fjärde ramprogrammet och tar hänsyn till utvidgningen och 
tilläggsbetalningarna. 
Tabellerna 10 och 11 visar löpande priser och 1992 års priser i enlighet med Edinburg-toppmötet 
som täckte perioden 1992-1999. 
Anm.: Av praktiska skäl kallas det särskilda jordbruks- och fiskeprogrammet (som omfattar 
agroindustri, livsmedelsteknologi, skogsbruk, vattenvård och landsbygdsutveckling) 
ibland för "jordbruk och fiske". 
71 
FoTU-verksamheter 1997 
Tabell 1 : Oversiktstabell RP4 + RP Euratom + RP2 + RP3 
Verksamheter med delat 
kostnadsansvar (1) 
Samordnade 
verksamheter (1) 
Förberedande åtgärder, 
kompletterande åtgärder 
och stödåtgärder (1) 
TOTALT (6) Nya projekt 
[kontrakt undertecknade 1997 (2) (RP4 + RP Euratom)! 
Totalt EG-
bidrag (4) 
miljoner ecu 
2209,11 
41,18 
354,32 
2604,61 Antal 
projekt 
4072 
129 
2141 
6342 Antal 
deltaganden 
17900 
1631 
4246 
23777 Genomsnittligt 
antal deltaganden 
per projekt 
4,40 
12,64 
1,98 
3,75 Genomsnittligt 
antal 
medlemsstater 
per projekt 
2,87 
7,79 
1,58 
2,56 Genomsnittligt EG-
bidrag per projekt 
miljoner ecu 
0,54 
0,32 
0,17 
0,41 Alla löpande projekt (3) 
(RP2 + RP3 + RP4 + RP Euratom) 
Antal löpande 
projekt per den 
31.12.97 (5) 
8064 
453 
2542 
11059 Summa 
utbetalningar 1997 
miljoner ecu 
2109,67 
39,34 
338,47 
2487,48 
(1) "Egna åtgärder" är, allt efter art, förknippade med antingen verksamheter med delat kostnadsansvar eller samordnade verksamheter eller förberedande åtgärder, kompletterande åtgärder och 
stödåtgärder. 
(2) Kontrakt undertecknade 1997, eventuellt utökade med tilläggskontrakt undertecknade 1997: se (6). 
(3) Samtliga undertecknade, löpande kontrakt (med slutdatum för arbeten efter den 31.12.1997) för samtliga program RP4 + RP Euratom + RP2 + RP3. 
(4) Sammanlagd summa gemenskapsbidrag (för hela projekttiden) för varje nytt kontrakt i enlighet med kontraktsvillkoren. 
(5) Löpande projekt per den 31.12.1997 = kontrakt och tilläggskontrakt undertecknade före den 1.1.1998 med slutdatum för forslcningsarbeten efter den 31.12.1997. 
(6) De 1 079 tilläggskontrakt som undertecknades 1997 och som innebar en utökning av kontrakt ursprungligen undertecknade 1995 och 1996 representerar ett belopp på ytterligare 381,29 
miljoner ecu. 
Direktåtgärder - GFC: Åtaganden på 246,00 miljoner ecu 
72 
FoTU-verksamheter 1997 
Tabell 2: Delprogram RP4 + RP Euratom 
Sammanställning av projekt (kontrakt undertecknade 1997) 
Sammanställning av nya projekt 
[kontrakt undertecknade (2) 1997; RP4 + RP Euratom] Verksamheter med delat 
kostnadsansvar (1 ) Samordnade 
verksamheter 
O) Stödåtgärder (1) 
Namn på delprogram 
(RP4 + RP Euratom) Totalt EG-
bidrag (3) 
miljoner ecu 
felematik 102,79 Antal 
projekt 
102 Antal 
deltaganden 
1107 Genomsnittligt antal 
deltaganden per 
projekt 
10,85 Genomsnittligt 
antal medlems­
stater per projekt 
5,00 Genomsnittligt EG-
bidrag per projekt 
miljoner ecu Totalt EG-
bidrag miljoner 
ecu 
1,011 79,31 Genomsnittligt EG-
bidrag per projekt 
miljoner ecu 
1,091 Totalt EG-bidrag 
miljoner ecu Totalt EG-bidrag, 
miljoner ecu 
0,20 23,29 
kommunikationsteknik 1,15 25 8,33 4,00 0,381 0,46 0,46fl 0,008 0,691 
formationsteknik 520,77 734 2835 3,86 3,59 0,71 355,39 1,368 0,631 164,751 
idustri- och materialteknik 492,64 944 4490 4,76 2,6a 0,52 482,11 0,001 10,531 
|Standardisering - mätningar och provningar 43,10 182 828 4,55 3,05 0,24 39,671 0,201 3,231 
Liljö och klimat 126,87 298 1203 4,04 2,69 0,43 116,121 3,93 6,80j 
lavsforskning och marinteknik 50,03 92 316 3,43 2,21 0,54 47,03 1.051 o^q 2,8d 
[Bioteknik 130,24 3091 878 2,84 2,8* 0,42 117,14 0,92fl 1,02 12,0d 
•Biomedicin och hälsa 92,01 212 1229 5,80 3,40 0,43 79,14 0,62fl 11,59 ua •Jordbruk och fiske 142,18 347 1674 4,82 4,82 0,4 lj 124,84 0,581 12,6d 4,68» 
pcke-nukleär energi 251,71 492 2097 4,26 2,83 0,511 238^5 0,721 o.od 13,361 
• Transporter 77,89 109 1010 9M 5,18 0,7M 60,671 0,711 2,63^ 14,591 
pMâlinriktad socioekonomisk forskning 38,83 108 485 4,4» 3,68 OM 37,06 0,571 0,001 1,771 
Pnternationellt samarbete (4) 163,03 797 2695 3,38 1,60 0,2d 128,23 0,3TB 4,12 30,68 
[Spridning och utnyttjande av resultat (5) 72,5 202 822 4,071 2,50 036| 19,45 0,18fl 0,00 53,05 
[Forskares utbildning och rörlighet 178,74 1193 1725 1,45 1,28 0,15| 168,73 0,16] 2,W 8,01 
gKamenergi säkerhet 4,24 47 170 3,62 2,66 0,09 0,99 0,331 1,98 1,271 
kontrollerad termonukleär kämfusion 
rOTALT FORSKNING ^G (6) 115,89 
2604,61 171 
6342 188 1,10 1,09 0,69 114,42 0,85| 
23777 3,75 2,56 Mti 2209,11 0£4 0,00[ 
41,18| 
(1) "Egna åtgärder" ir, allt efter art, förknippade med antingen verksamheter med delat kostnadsansvar eller samordnade verksamheter eller förberedande it girder, kompletterande åtgärder och stöditgirder. 
(2) Kontrakt undertecknade 1997, eventuellt utökade med tillaggskontrakt undertecknade 1997: se (6). 
(3) Sammanlagd summa gemenskapsbidrag (för hela projekttiden) for varje nytt kontrakt i enlighet med kontraktsvillkoren. 
(4) Sektorovergripande verksamhet inom det internationella samarbetet, dir vissa tredje länder (t.ex. i Central- och Östeuropa) har möjlighet att deha i projekt inom delprogram, motsvarar dessutom ett gemenskapsbidrag på 15,1 miljoner ecu. 
(5) "Egna åtgärder" (79 projekt, 49,45 miljoner ecu), som syftar till att inrita infrastruktur och nitverk till stöd for innovationsverksamhet, ingår i "Förberedande åtgärder, kompletterande åtgärder och stödåtgärder". 
(6) De 1 079 tilliggskontrakt som undertecknades 1997 och som innebar en utökning av kontrakt ursprungligen undertecknade 1995 och 1996 representerar ett belopp på ytterligare 381,29 miljoner ecu. 1,47^ 
354,321 
73 
FoTU-verksamheter 1997 
Tabell 3A: Delprogram RP3 - sammanställning av projekt (kontrakt undertecknade 1997) 
Samtliga proiekttyper sammanslagna 
Namn på delprogram RP3 
Informationsteknik 
Kommunikationsteknik 
Telematiksystem av allmänt intresse 
Industri- och materialteknik 
Mätningar och provningar 
Miljö 
Havsforskning och marinteknik 
Bioteknik 
Forskning för jordbruk och livsmedelsindustri, fiske 
Biomedicinsk forskning och hälsa 
Biovetenskap och bioteknik för utvecklingsländerna 
Icke-nukleär energi 
Kärnklyvningssäkerhet 
Kontrollerad termonukleär kärnfusion 
Mänskligt kapital och rörlighet 
Centraliserad verksamhet för spridning och utnyttjande av resultat 
TOTALT Antal löpande projekt 
per den 31.12.97 (1) 
9 
0 
0 
48 
21 
5 
5 
0 
133 
14 
39 
5 
0 
8 
150 
6 
443 Sammanlagt antal 
projekt (2) 
715 
123 
312 
1655 
202 
659 
145 
374 
578 
627 
355 
506 
125 
3% 
3461 
207 
10440 Utbetalningar 1997 
totalt, miljoner ecu 
45,57 
17,36 
5,51 
55,05 
6,26 
14,97 
6,29 
14,81 
36,19 
13,37 
11,95 
10,72 
1,55 
7,80 
36,34 
1,08 
284,82 Sammanlagt 
gemenskapsbidrag miljoner 
ecu (3) 
1488,00 
521,60 
379,00 
761,42 
57,69 
305,72 
107,72 
174,77 
350,06 
144,26 
121,59 
242,14 
46,28 
465,94 
548,06 
60,76 
5775,01 
(1) Löpande projekt per den 31.12.1997 = kontrakt och tilläggskontrakt undertecknade före den 1.1.1998 med slutdatum för forskningsarbeten efter den 31.12.1997. 
(2) Sammanlagt antal projekt sedan början av tredje ramprogrammet, inklusive redan avslutade projekt. 
(3) Sammanlagt gemenskapsbidrag under ramprogrammets hela löptid. 
OBS: Siffrorna för Thermie-programmet är inte medtagna i tabellen eftersom Thermie-programmet fram till 1994 låg utanför RP3. 
74 
FoTU-verksamheter 1997 
Tabell 3B: Delprogram RP4 + RP Euratom - sammanställning av projekt [undertecknade kontrakt (IM 
Samtliga proiekttyper sammanslagna 
Namn på delprogram RP4 + RP Euratom 
Telematik 
Kommunikationsteknik 
Informationsteknik 
Industri- och materialteknik 
Standardisering - mätningar och provningar 
Miljö och klimat 
Havsforskning och marinteknik 
Bioteknik 
Biomedicin och hälsa 
Jordbruk och fiske 
Icke-nukleär energi 
Transporter 
Målinriktad socioekonomisk forskning 
Internationellt samarbete 
Spridning och utnyttjande av resultat 
Forskares utbildning och rörlighet 
Konkurrensinriktat vetenskapligt och tekniskt stöd 
Kärnsäkerhet 
Kontrollerad termonukleär kärnfusion 
TOTALT Antal löpande projekt 
per den 31.12.97 (2) 
420 
145 
1109 
1158 
290 
574 
145 
433 
487 
614 
1143 
218 
127 
846 
351 
2127 
215 
213 
10615 Sammanlagt antal 
projekt (3) 
508 
154 
1762 
1802 
402 
790 
224 
739 
663 
940 
1371 
244 
160 
1756 
646 
3016 
251 
529 
15957 Utbetalningar 1997 totalt, 
miljoner ecu 
189,7 
150,02 
380,71 
320,33 
30,91 
114,61 
51,03 
83,69 
83,11 
88,28 
155,07 
66,82 
23,28 
93,18 
51,70 
104,18 
18,96 
27,66 
154,41 
2187,65 Sammanlagt 
gemenskapsbidrag miljoner 
ecu (4) 
638,26 
477,80 
1400,77 
1127,98 
120,75 
380,97 
170,84 
424,12 
250,81 
445,37 
725,91 
224,17 
61,10 
297,36 
194,10 
556,73 
132,42 
547,00 
8176,45 
(1) Om inte annat föreskrivs i delprogrammet, omfattar ett projekt både Iwudkontraktet och eventuella tiläggskontrakt. 
(2) Löpande projekt per den 31.12.1997 = kontrakt och tilläggskontrakt undertecknade före den 1.1.1998 med slutdatum för forskningsarbeten efter den 31.12.1997. 
(3) Sammanlagt antal projekt sedan början av fjärde ramprogrammet, inklusive redan avslutade projekt. 
(4) Sammanlagt gemenskapsbidrag under ramprogrammets hela löptid (inklusive tillåggskontrakt). 
75 
FoTU-vorksamhetor 1997 
Tabell 4: Ansökningar som utvärderats av kommissionen 1997. Uppdelat på delprogram mom RP4 + RP Euratom 
rMiJMiiamm^s^m^L^ 
Telematiktillämpningar (utom konstruktionstefciuk och stödåtgärder) 
Multimedia för utbildning 
Integrerade natbaserade tillämpningar (för sk. 'digital sites") 
Forskningsnätverk 
Initiativ för öppna mikroprocessorsystem; teknik for företagsprocesser, integrering i tillverkning; IT för rörlighet; elektronisk handel 
Komponent- och subsystemteknik; forskning på läng sikt, IT med nog överföringskapacitet 
Programvaruteknik: ESSI 
Programvaruteknik; multimediesystem, forskning på lång sikt; initiativ för öppna mikroprocessorsystem; integrering i tillverkning + 
satellitkommunikation + informationsaccess; IT för utbildning i industrin 
Komponent- och subsystemteknik; multiinediesystein; forskning på lång sikt; IT med hög överföringskapacitet 
Kompletterande åtgärder och diverse uppgifter (öppen ansctamgsoœgang). däribland åtgärder för små och medelstora företag 
Temainriktade nätverk 
Kompletterande åtgärder 
Intelligenta tillverkningssystem (IMS) 
Åtgärder för teknisk stimulans för små och medelstora företag C381/18 (17/12/96) 
C381/20 (17/12/96) 
C84/5 (13/03/97) 
0183/22(17/06/97) 
C84/12(15/03/97) 
C183/06 (17/06/97) 
C280/09 (16/09/97) 
C357/07 (15/12/94) 
C381/19 (17/12/96) 
C357/03 (15/12/94) 
C357/03 (15/12/94) 
C117/15(15/04/97) 
0357/03(15/12/94) Steg 1:837 
Steg 2: 107 
Steg 1:79 
Steg 2: 26 
Steg 1:6 
Steg 2:1 
300 
157 
526 
698 
306 
605 
271 
1140 
156 
90 
1 
840 805 
106 
76 
26 
6 
1 
193 
297 
144 
516 
654 
297 
598 
252 
1081 
156 
90 
1 
729 -(2) 
47 
24 
89 
31 
117 
93 
190 
74 
400 
86 
67 
1 
436 92 
100 
46 
27 
22 
23 
14 
32 
29 
37 
55 
74 
100 
60 22,1 
50,8 
8,6 
79,7 
124,4 
52,0 
25,2 
92,4 
7.8 
81.2 
4,5 
702,5 
54,0 
2,2 
4.4 
74,6 
(1) lnkhmv» ev«ntuaH ratarvlifta. 
(2) Streck (-) i ratan - ej tilltmpJigt 
7a 
FoTU-verkaamheter 1997 
Tabell 4 (forts.): Ansökningar som utvärderats »v kommissionen 1997. Uppdelat på delprogram inom RP4 + RP Euratom 
Mätmetoder för europeiska kvautetsprodukter, inklusive industristandarder 
Mätmetoder för europeiska kvalitetsprodukter, inklusive industristandarder 
Forskning om standarder och tekniskt stöd ull handeln; mätningar som det finns behov av i samhället 
Temainriktade nätverk (öppen ansökningsomgång) 
Kompletterande åtgärder (öppen ansökningsomgång) 
Åtgärder för teknisk stimulans för små och medelstora företag (öppen ansökningsomgång) 
Forskning om naturlig miljö, miljökvalitet och global förändring; miljöteknik; rymdteknik tillämpad på miljöövervakning och 
miljöforskning (utom område 3.3 CEO); miljöförändringens mänskliga dimension 
ENRICH (European Network for Research in Global Change) på miljö- och klimatområdet samt inom havsforskning och marinteknik • 
första ansökningsomgången 
Högre utbildningskurser 
Rymdteknik tillämpad på miljöövervakning och miljöforskning (område 3.3 CEO) 
Rymdteknik tillämpad på miljöövervakning och miljöforskning (område 3.2) 
Åtgärder för teknisk stimulans för små och medelstora företag (öppen ansökningsomgång): förundersökningsbidrag 
Fofskningssamarbete 
Stödinitiativ 
Strategisk havsforskning om kustområden och kontinentalsockeln; struktur och dynamik hos kontinentalsockelns ekosystem (område B 1.2) 
Högre utbildningskurser 
Havsforskning (endast område A1.1); strategisk havsforskning (utomciiridenaB 1 2 och B 2 1); marinteknik (endast område C 2) 
Stödinitiativ (endast område D.3) 
Åtgärder för teknisk stimulans för små och medelstora foretag (öppen ansökningsomgång; 
(1) bktanvc eventtttB re»«vfc*t». C171/24 (15/06/96) 
C171/23 (15/06/96) 
C381/24 (17/12/96) 
C357/06 (15/12/94) 
C148/06 (15/06/95) 
C357/06 (15/12/94) 
C271/18 (17/09/96) 
C306/09 (15/10/96) 
C381/21 (17/12/96) 
C183/10 (17/06/97) 
Cl 83/11(17/06797) 
C381/21 (17/12/96) 
C271/18 (17/09/96) 
C075/05 (15/03/96) 
Cl 10/10 (16/04/96) 
C381/26 (17/12/96) 
C183/15 (17/06796) 
Cl 83/16 (17/06797) 
C357/19 (11/06/97) 129 
40 
31 
56 
100 
1182 
62 
40 
100 
23 
111 
9 
11 
26 
12 
37 
3 
14 104 
22 
39 
31 
56 
86 
1177 
61 
40 
97 
23 
107 
9 
12 
32 12 
22 
17 
36 
39 
291 
20 
13 
25 
7 
44 
9 55 
56 
55 
64 
45 
25 
33 
33 
26 
30 
41 
100 
73 
19 
25 
22 
67 
43 30,4 
7,7 
8.5 
2.6 
2.9 
3.1 
203,0 
2.0 
0.9 
18.7 
13.6 
1.8 
3.5 
53 
6.5 
0.2 
12.5 
0,9 
OJ 
77 
FoTU-verksamheter 1997 
Tabell 4 (forts.): Ansökningar som utvärderats av kommissionen 1997. Upppdelat på delprogram inom RP 4 + RP Euratom 
Cellproduktion; analys av arvsmassa; växters bioteknik; immunologi och generisk vaccinologi, strukturbiologi; prenormativ forskning; 
biologisk mångfald och samhällsacceptans; infrastrukturer, ELSA 
Utbildningsstipendier (öppen ansökningsomgång) 
Utbildningsstipendier för högre praktiska utbildningskurser (öppen ansökningsomgång) 
Åtgärder för teknisk stimulans för små och medelstora företag (öppen ansökningsomgång) 
Cancerforskning; forskning om hjärt- och kärlsjukdomar, forskning om kroniska sjukdomar, åldrande och åldersrelaterade sjukdomar, 
forskning om yrkes- och miljömedicin; sällsynta sjukdomar, forskning om folkhälsan, inklusive hälso- och 
sjukvårdsorganisation; forskning om biomedicinsk etik; tvärvetenskaplig verksamhet: etiska, juridiska och samhälleliga aspekter, 
tvärvetenskaplig verksamhet: demonstration 
Gemensam ansökningsomgång för överförbar spongiform encefalopati (galna ko-sjukan) 
Utbildningsstipendier ur Marie Curie-fonden 
Åtgärder för teknisk stimulans för små och medelstora företag 
Storskalighet och omvamilingsmetoder, generiska vetenskaper och avancerad teknik för näringsriktiga livsmedel 
Integrerade produktions- och bearbetningskedjor, jordbruk, skogsbruk och landsbygdens utveckling; samordningsaktiviteter 
överförbar spongiform encefalopati (garna ko-sjukan) 
Stipendier för rörlighet och utbildning (öppen ansökningsomgång) 
Åtgärder för teknisk stimulans för små och medelstora företag (öppen ansökningsomgång) 
JOULE 
öppen ansökningsomgång 
THERMIE typ A demonstrationsprojekt 
THERMIE typ B: kompletterande åtgärder (öppen ansökningsomgång) 
THERMIE typ B: åtgärder för små och medelstora företag C171/27 (15/06/96) 
C171/28 (15/06/96) 
C381/25 (17/12/96) 
C240/09 (15/09/95) 
C271/08 (17/09/96) 
C134/07 (29/04/97) 
Cl 2/06 (17/01/95) 
Cl 2/06 (17/01/95) 
C171/14 (15/06796) 
C381/19 (15/12/96) 
C381/17 (17/12/96) 
C357/10(15/12/94) 
C357/19 (15/12/94) 
C271/13 (17/09/96) 
C18/05 (17/01/97) 
C357/11(15/12/94) 
C271/13 (17/09/96) 
C357/11(15/12/94) 
C357/11(15/12/94) 391 
213 
3 
55 
1002 
39 
110 
98 
264 
631 
24 
272 
227 
250 
353 
2 
289 
403 
57 391 
213 
3 
55 
988 
39 
110 
95 
252 
627 
18 
272 
218 
241 
324 
2 
286 
401 
56 107 
125 
1 
36 
195 
13 
36 
42 
76 
143 
8 
99 
109 
107 
124 
1 
175 
266 
27 59 
33 
65 
20 
33 
33 
44 
30 
23 
44 
36 
50 
44 
38 
50 
61 
66 
48 126,9 
9,0 
0,05 
1.4 
91,4 
13,0 
2,8 
5,6 
59.2 
1033 
8,8 
83 
17,9 
97,0 
98.0 
0.4 
162,0 
273 
1.1 
(1) Inklusive eventuell reserviista. 
78 
FoTU-verk«amh«ter 1997 
Tabefl 4 (forts.): Ansökningar som utvärderats »v kommissionen 1997. Upppdeiat pa delprogram inom RP 4 + RP Euratom 
(*) Två sist» am^kningylmun' B*'k^ *>* m*fiimingpnmgpmgen Har iwg uppgiften» det senaste av de«a datum riv» 13 9 1996 
(*•) .Ansökningsomgången offentliggjonles i januan 1995 ffr två år (refercraro 95/012, sid 9, offentliggörande den 17 1 1995), den har ansökningsomgången avser förlängningen med två Ir förde 52 centrer som valdes ut 1995 
(1) Inklusive eventuell reservlista. 
79 Strategisk forskning 
Jamvagstransporter 
htegrerade transporter 
Frygtranspotter 
Stadstransporter 
Sjotranspoiter 
Landsvagstransporter 
Kompletterande atgarder 
COPERNICUS 
Utbildning (Japan- och Koreastipendier) 
Utvecklingslander 
Europeiska tjanster och natverk (*) 
Natverk av centrer for mnovadonsorerforing (**) 
Prqjekt for teknikvalidering och tefaiikdverfdnng 
Tillgang till storskaliga anlaggrungar (samordnade atgarder) 
Fonkningsnatverk 
Kompletterande atgarder 
Utbildningsstipendier ur Marie Curie-fonden 0381/10(17/12/96) 
C306/10(15/10/96) 
0117/14(15/04/97) 
C38/08 (15/0295) 
0117/13(15/04/97) 
0337/24(15/12/95) 
C12/Ö8 (17/01/95) 
0271/09(17/09/96) 
0271/10(17/09/96) 
0271/17(17/09/96) 
0381/16(17/12/96) 
0271/12(17/09/96) 
084/07(15/03/97) 
012/03(17/01/95) 
C38710(15/02/95) 
Rättelse 
012/03(17/01/95) 
038/10(15/02/95) 
Rättelse 28 
14 
29 
32 
43 
70 
51 
17 
308 
1298 
101 
1020 
82 
52 
314 
11 
1071 
166 
2192 
2124 
16 
50 24 
13 
24 
31 
41 
65 
51 
16 
301 
1248 
98 
790 
80 
52 
302 
10 
1067 
161 
2050 
1979 
16 
50 11 
7 
10 
11 
10 
29 
11 
2 
74 
304 
79 
236 
16 
52 
92 
10 
147 
68 
553 
511 
11 
26 46 
54 
42 
35 
24 
45 
22 
13 
25 
24 
81 
30 
20 
100 
30 
100 
14 
42 
27 
26 
69 
52 8,0 
4,3 
6,1 
8,0 
7,4 
15,8 
5,2 
2,5 
33,7 
69,0 
4,9 
11.7 
4,9 
23,7 
35,0 
2,0 
8U 
3.8 
48,9 
44.6 
1.6 
3.0 
FoTU-verksamheter 1997 
Tablet! 5A: Fördelning av gemenskapsbidrag (i miljoner ecu) och deltaganden (antal) per deltagartvp: 
Delprogram RP4 + RP Euratom 
Verksamheter med delat kostnadsansvar (VDK) (1) - nya projekt [kontrakt undertecknade (2) 1997] 
Typ av deitagarc 
Namn pi ddprogram j 
(RP4 + Euratom) 
Telematik | 
Kornmunikauonstekriik [ 
Informarionsteknik 
Industri- och materialteknik 
Standardisering • matningar och provningar 
KC1J6 och ktimat 
Havsforskning och marinteknik 
Bioteknik 
Biomcdicin och halsa 
Jordbruk och fiske 
Icke-nukleir encrgi 
Transporter 
Milinriktad sociockonomisk forskning 
Intemationclh samarbctc 
Spridntng och urrryttjande avresuhat 
Forskarcs utbfldning och rdrfighet 
KarncncrgisSkerhct 
Kontrouerad termonukkar karnfusion 
TOTALT FORSKNING Europeiska unionen 
Storföretag 
EG-Mdrag 
10,82 
-
167,46 
154,16 
5,78 
1,83 
1,50 
5,05 
2,16 
5,25 
83,75 
12*5 
0,00 
0,93 
1.71 
3,91 
0,13 
¥7 
45946 Aatri 
99 
-
570 
944 
100 
15 
8 
46 
23 
61 
281 
170 
0 
26 
30 
30 
4 
A 
2411,00 Småföretag (3) 
EG-Mdng 
•attJMMr aca 
20,27 
-
69,10 
106,03 
9,84 
8,49 
6,98 
10,15 
6,41 
1W1 
6948 
1838 
043 
2,64 
6,16 
244 
0,29 
2*J_ 
352,40 Antal 
dettagandeo 
212 
-
368 
1.769 
227 
78 
52 
130 
107 
328 
521 
242 
7 
59 
205 
22 
7 
4 
4338 Forsknings-institutJoner 
(4) 
EC-bldrag 
nriajOawr ccn 
7,71 
-
48,03 
88,62 
14^0 
47,37 
1347 
37,88 
20,22 
44,44 
26,96 
11,25 
8,40 
20^2 
1*7 
43,11 
0,48 
37.28 
471.91 Antal 
72 
-
176 
674 
274 
372 
74 
182 
160 
272 
202 
115 
91 
307 
52 
367 
16 
96 
3502 Hdgre utbUdn.inst. 
EC bldrag 
18,89 
-
47,94 
11540 
8,73 
51,65 
22*2 
58,10 
44,00 
58,06 
27,94 
10,80 
2448 
3544 
2^0 
113,19 
0,09 
0,32 
640^46 Antal 
200 
216 
748 
111 
37s| 
. 
251 
318 
314 
176 
137 
281 
483 
61 
994 
3 
9 
4776 6vriga(5) 
EC-bldrag 
mityoocrcc* 
17,69 
-
1447 
10,09 
0,87 
1,07 
0,26 
142 
3,91 
2,73 
21,96 
5,09 
1,64 
1,11 
7,08 
0.27 
0.00 
7.23 
96*9 Antal 1 
dtttacaadta | 
241 
1 
112| 
761 
25 
18 
5| 
12 
H 
19 
123 
91 —H 27 
76 
3 
0 
31 
924 Intorg.(«) 
EG-Mdrag 
0,82 
-
043 
0,19 
0,11 
043 
0,00 
2*0 
0,72 
0,17 
0,00 
041 
0,14 
ojr 
0,09 
2,73 
0,00 
634*1 
73,12 Antal 
14 
-
1 
1 
1 
8 
0 
9 
4 
1 
0 
7 
1 
6 
5 
24 
0 
2 
84 Under utanfor EU 
EG-Mdrag 
3,12 
-
7,96 
742 
0,14 
5.18 
1*0 
1,84 
1,72 
1,99 
8,16 
1*8 
1,77 
67,22 
044 
2*8 
0,00 
0^60 
11442 Antal 
drHigaatcn 
84 
127 
29 
87 
19 
33 
29 
37 
79 
76 
28 
1110 
14 
47 
0 
5 
1858 TOOK 
EG-Mdrag 
•gjeacraca 
7941 
0,46 
35549 
482,11 
39,67 
116,12 
47,03 
117,14 
79,14 
124*4 
23845 
60,67 
37,06 
128J3 
19,45 
168,73 
0*9 
114,42 
22t»,ll Antal 
895 
7 
1527 
4339 
767 
953 
257 
663 
669 
1032 
1382 
838 
442 
2018 
443 
1487 
30 
151 
179M 
(1) TiB sin natur år vissa åtgärder förknippade med VDK. 
(2) Kontralct undertecknade 1997 och evtmtue» utökade med ta^^ 
(3) Företag med ftne in 500 «nstakta dar lk^ en tredjedd tv ka^ 
(4) Forskningsinstitutioner med privat, offentligt dte blandat ågande,dtai>landGFC 
(5) GIE, CEIE, icke viratdrivande organisationer etc. 
(6) Internationella oieganisationer 
SO 
FoTU-verksamhetef 1997 
Tablell 5B: Andel (% i av gemenskapsbidrag och antal deltaganden per deltagartvp: 
Delprogram RP4 + RP Euratom 
Verksamheter med delat kostnadsansvar (VDK) (1) - nya projekt [kontrakt undertecknade (2) 1997] 
Typ av dettagare 
Naran pi ddprogram 
(RP + Euratom) 
Telematik 
Kommunikationstekruk 
Inforrnarkmsteknik 
Industri- och materialteknik 
Standardiscring - matningar och provningar 
MBj6 och khmat 
Havsforskning och marinteknik 
jBioteknik 
Biomedkin och halsa 
Jordbruk och fiske 
Icke-nuklear encrgi 
Transporter 
Mihnriktad sock>ekonotnisk fonkmng 
ultemationelh samarbete 
Sprkmmg och utnytrjande av resultat 
Forskares urMdning och rorfcghet 
KJrricriergtsSkcThet 
KontroMerad termonukkar karnfusion 
TOTALT FORSKNING Europebka unionen 
Storföretag 
Andel 
EG bidrag 
13,64 
-
47,12 
31*8 
1447 
148 
3,19 
441 
2.73 
441 
35,14 
21,19 
0,00 
0,73 
SV9 
242 
13.13 
1*8 
20*1 rirtitiaf a 
11,06 
-
3743 
21,76 
13,04 
147 
3,11 
6*4 
3,44 
5*1 
2043 
20,29 
0,00 
1,29 
6,77 
2,02 
1343 
2.65 
13,47 Småföretag (3) 
Andd 
EG-Mdrag 
25,55 
-
19,44 
21*9 
24,80 
741 
14,84 
8,66 
8,10 
9,78 
29,19 
3040 
1,43 
2,06 
31,67 
140 
29,29 
2k46 
15*6 DeHaganden 
23,69 
-
24,10 
40,77 
29,60 
8,18 
203 
19,61 
15*9 
31,78 
37,70 
28*8 
148 
2.92 
46,28 
1,«J 
2343^ 
2,65^ 
24,241 Forsknings-
institutioner (4) 
Andd 
EC-bldrag 
9,72 
-
13,51 
1848 
35,80 
40,79 
28,85 
3244 
2545 
3549 
1141 
1845 
22,67 
16,00 
9,61 
2545 
48,48 
32.58 
2147 Dd*gnnd» 
8,04 
-
1143 
1543 
35,72 
39,03 
28,79 
27,45 
23*2 
2646 
14,62 
13.72 
2049 
15,21 
11,74 
24,68 
5343 
6348 
lt£ Hdgre •tbiMn.inst 
Andd 
EG-Mdrag 
23,82 
-
13,49 
23*6 
22,01 
44,48 
48.73 
49,60 
55,60 
4641 
11,72 
17J1 
6642 
27,72 
1141 
67,09 
9,09 
04> 
29,00 Ddtagaaden 
2245 
14,15 
1744 
14,47 
3945 
38,52 
37,86 
4743 
30,43 
12,74 
1645 
6347 
23*3 
13,77 
66*5 
10,00 
5*6 
26,69 6vriga<5) 
Andd 
EG-Mdrag 
2240 
-
4,10 
2,09 
2.19 
0*2 
045 
1.13 
4*4 
2.19 
941 
8.40 
4.43 
0*7 
36.40 
0.16 
0,00 
642 
*& DeMagandea 
2746 
-
743 
1,75 
346 
1*9 
1*5 
1*1 
4.19 
1*4 
8*0 
10*6 
7,69 
144 
17,16 
040 
0,00 
2043 
5.16 Intorg.(6) 
Andd 
EG-Mdrag 
1,03 
-
0,09 
0,04 
048 
0.46 
0,00 
249 
0*1 
0.14 
0,00 
041 
048 
041 
0,46 
1,62 
0,00 
55*6 
341 Ddtagaaden 
146 
-
0,07 
0,02 
0,13 
0,84 
0,00 
146 
0,60 
0,10 
0,00 
0*4 
043 
040 
1,13 
1,61 
0.00 
142 
0.47 Under utanfor EU 
Andd 
EG-Mdrag 
3*4 
-
244 
146 
045 
4,46 
3*3 
147 
2,17 
149 
3,42 
346 
4,78 
52,42 
1.73 
1.77 
0,00 
2£ 
5,18 DaMagandan 
6.03 
-
540 
2*3 
3.78 
9.13 
749 
4*8 
443 
349 
5.72 
9.07 
643 
55,00 
346 
3,16 
0,00 
341. 
1048 Totalt 
Andd 
EG-Mdrag 
100.00 
-
100,00 
100.00 
100.00 
100.00 
100,00 
100.00 
100,00 
100,00 
100,00 
100,00 
100,00 
100.00 
100.00 
100.00 
100,00 
100,00 
100.00 Ddtagandan 
100 
-
100 
100 
100 
100 
100 
100 
100 
100 
100 
100 
100 
100 
100 
100 
100 
100 
100 
(1) Till sin natur år vissa åtgärder förknippade med VDK. 
(IJlL.uUilituitJ ILLIJLIIIL |n~iiil 111 111 ulil ni I inanjjiliinliatl innliHi rbnaili 1997 - kontrakt undertecknade 1995 och 1996 som utökat» med )Éag4itiii*iitl urtdertectaia<fc 1997hirtomwlr«gmhar 
(3) Företag med fanv in 500 anstdkfa dar liogst m tiedjedd av ka^ 
(4) ForskningSDistitutioner med privat, offenÄgt dier blandat aeande, dårAland GFC 
(5) GIE, GEIE, icke vinstdrivinde organisationer etc. 
(6) IntemanoneDa onjarasationer. 
81 
FoTU-verksamheter 1997 
Tabell 6: Mål 1-regioners tillgång till europeisk forskning 
Delprogram RP4 + RP Euratom 
Verksamheter med delat kostnadsansvar (VDK) (1) - nya projekt [kontrakt undertecknade (2) 1997] 
Namn på delprogram 
(RP4 + RP Euratom) 
Telematik 
Kommunikationsteknik 
Informationsteknik 
Industri- och materialteknik 
Standardisering - mätningar och provningar 
Miljö och klimat 
Havsforskning och marinteknik 
Bioteknik 
Biomedicin och hälsa 
Jordbruk och fiske (GD VI och XH) 
Icke-nukleär energi 
Transporter 
Målinriktad socioekonomisk forskning 
Internationellt samarbete 
Spridning och utnyttjande av resultat 
Forskares utbildning och rörlighet 
Kärnenergisäkerhet 
Kontrollerad termonukleär kärnfusion 
TOTALT FORDELAT 
TOTALT FORSKNING Antal projekt (3) 
Totalt 
73 
1 
262 
801 
136 
165 
43 
128 
128 
(165) 214 
329 
85 
65 
351 
107 
1047 
3 
134 
4.022 
4.072 Mall 
35 
-
115 
319 
48 
75 
27 
57 
40 
(56) 
121 
51 
46 
88 
49 
170 
1 
4 
1302 Antal deltaganden (4) 
Totalt 
895 
7 
1527 
4339 
767 
953 
257 
663 
669 
(824) 1032 
1382 
838 
442 
2018 
443 
1487 
30 
151 
17.685 
17.900 Mall 
122 
-
178 
588 
70 
113 
53 
66 
46 
(83) 
175 
96 
75 
284 
79 
203 
1 
6 
2238 Summa gemenskapsbidrag till 
projekt (miljoner ecu) (5) 
Totalt 
79,31 
0,46 
355,39 
482,11 
39,67 
116,12 
47,03 
117,14 
79,14 
(101,79) 124,84 
238,35 
60,67 
37,06 
128,23 
19,45 
168,73 
0,99 
114,42 
2185,60 
2.209,11 Mall 
41,01 
. 
182,68 
283,21 
20,04 
55,84 
33,88 
61,43 
28,88 
(44,71) 
90,87 
36,75 
27,39 
33,96 
7,50 
77,54 
0,20 
0,13 
1026,02 
(1) Till sin natur ftr vissa åtgärder förknippade med VDK. 
(2) Kontrakt undertecknade 1997 och eventuellt utökade med tiUåggskontrakt undertecknade 1997 - kontrakt undertecknade 1995 och 1996 som utökat* med tillåggskontrakt undertecknade 1997 är inte medtagna har. 
(3) Av det totala antalet projekt anges i kolumnen "Mål 1 " antalet projekt med minst en deltagare hemmahörande i en mål 1 -region. 
(4) Av det totala antalet deltagande anges i kolumnen "Mål 1 " antalet deltaganden med minst en deltagare hemmahörande i en mål 1 -region. 
(5) Av det totala antalet projekt anges i kolumnen "Mål 1 " storleken på EG-bidrag till projekt med minst en deltagare hemmahörande i en mål 1-region. 
82 
FoTU-verksamheter 1997 
Tabell 7: Samarbetsforbindelser (3) inom och mellan länder, internationella organisationer undantagna (4): 
Delprogram RP4 + RP Euratom 
Verksamheter med delat kostnadsansvar (VPK) fl) - nya projekt (kontrakt undertecknade 1997 (2)] 
Bdgien 
Danmark 
Tyskiand 
Greldand 
Sparnen 
Frankrike 
Irland 
Italien 
Luxemburg 
Nedolandema 
Osterrike 
Portugal 
Finland 
Sverige 
Fdrenade 
kungariket 
TatakEURlS 
Liechtenstein 
Island 
Norge 
Israel 
Schweiz 
Ovriga vadden 
TOTALT Belgian 
313 
150 
764 
171 
330 
839 
96 
439 
35 
483 
123 
141 
184 
269 
871 
5.2«t 
5 
10 
105 
25 
66 
269 
5.688 Dnrak 
150 
186 
517 
116 
219 
366 
71 
307 
14 
272 
106 
85 
155 
252 
616 
3.432 
3 
15 
177 
15 
54 
113 
3.8*9 TyaUaad 
764 
517 
1.837 
520 
1.087 
2.504 
241 
1769 
49 
1376 
506 
349 
574 
938 
2.958 
15J» 
5 
26 
418 
86 
332 
652 
17.5M Gtakhad 
171 
116 
520 
220 
324 
489 
61 
508 
15 
240 
96 
165 
140 
139 
676 
3JM 
2 
13 
122 
18 
49 
226 
4JH *— 
330 
219 
1.08" 
324 
T)l 
98" 
130 
1 105 
13 
446 
143 
43" 
214 
480 
1.-T9 
8L*9S 
3 
20 
149 
26 
75 
206 
8-574 Fraakdcc 
839 
366 
2.504 
489 
987 
1543 
224 
1.644 
39 
998 
219 
351 
yr> 
670 
2.603 
13.7*3 
3 
17 
275 
83 
237 
615 
15J13 Uand 
96 
71 
241 
61 
130 
224 
45 
168 
4 
120 
54 
62 
47 
114 
430 
1.867 
0 
8 
66 
10 
22 
67 
2.*4* ItatMn 
439 
307 
1.769 
508 
1.105 
1.644 
168 
927 
24 
643 
238 
336 
274 
517 
1.766 
10.665 
5 
10 
173 
52 
150 
427 
11.482 LuxMnbvxg 
35 
14 
49 
15 
13 
39 
4 
24 
4 
9 
14 
9 
7 
17 
34 
287 
0 
1 
23 
0 
8 
7 
32* Nadcr4aBdam> 
483 
272 
1.376 
240 
446 
998 
120 
643 
9 
606 
183 
176 
276 
414 
1.448 
7-69* 
1 
28 
212 
38 
120 
295 
8.384 Oatcoflw 
123 
106 
506 
96 
143 
219 
54 
238 
14 
183 
137 
70 
90 
128 
311 
Mil 
2 
10 
45 
6 
62 
98 
2441 Poctnaal 
141 
85 
349 
165 
437 
351 
62 
336 
9 
176 
70 
211 
105 
124 
535 
3.156 
1 
16 
79 
10 
42 
131 
3.435 Finland 
184 
155 
574 
140 
214 
307 
47 
274 
7 
276 
90 
105 
244 
281 
581 
3479 
1 
11 
145 
3 
43 
164 
3.846 SvcQga 
269 
252 
938 
139 
480 
670 
114 
517 
17 
414 
128 
124 
281 
404 
1.155 
53*2 
3 
31 
216 
14 
81 
175 
£422 FOrandt 
871 
616 
2.958 
676 
1.479 
2.603 
430 
1.766 
34 
1.448 
311 
535 
581 
1.155 
2.132 
17.595 
5 
34 
583 
67 
266 
786 
19J36 TOTALT 
EUR 15 
&2M 
3432 
15989 
3JS* 
t*95 
13.783 
1J67 
1M«5 
287 
7.69* 
2418 
3.156 
3.47* 
5.9K 
17.595 
5M7t 
39 
25t 
2.7*8 
453 
l-6«7 
4.231 l»ral« law 
5 
3 
5 
2 
3 
3 
0 
5 
0 
1 
2 
1 
1 
3 
5 
39 
0 
0 
1 
0 
0 
1 
41 band 
10 
15 
26 
13 
20 
17 
8 
10 
1 
28 
10 
16 
11 
31 
34 
25t 
0 
16 
23 
0 
4 
3 
296 Notg* 
105 
177 
418 
122 
149 
275 
66 
173 
23 
212 
45 
79 
145 
216 
583 
2.788 
1 
23 
193 
4 
23 
56 
3.MS land 
25 
15 
86 
18 
26 
83 
10 
52 
0 
38 
6 
10 
3 
14 
67 
453 
0 
0 
4 
22 
9 
31 
519 SAw* 
66 
54 
332 
49 
75 
237 
22 
150 
8 
120 
62 
42 
43 
81 
266 
tjtn 
0 
4 
23 
9 
33 
33 
1.7t9 Ovriaavaddaa 
269 
113 
652 
226 
206 
615 
67 
427 
7 
295 
98 
131 
164 
175 
786 
4.231 
1 
3 
56 
31 
33 
3.015 
7J7* TOTALT 
5-Ctt 
3J*9 
173*8 
4J1* 
9574 
15.113 
1*49 
11.482 
32* 
8J84 
2441 
1435 
3J4* 
6AU 
19J36 
41 
296 
1M* 
519 
1.719 
7J71 
65J46 
(1) Till an latur ar nan -tam KaMa' IMoappaäe aaal VDK 
C)K(»<i#tiaiitatrdm»tel9P7rm^T^^ii^T-^im»awiii*i*laii<iiliii>aaail1— f~ *-••'-••••• «--••—- —— ..:-,]• • •*.—»- * •om .,-..,,»,••,• i^. 
O) Bi tiartnaTM-arfH- ~«-****im~ i .anA——I—I .*»•>•» aiaaat r» 11 »niÉliliiit lliiitvåoltolfcda-fataaatHalBaar.aiatajar »aråi haaa (aMhali» ar t» aj|lajiitHataaa-.»atajlii«wDaaaa* nilpmoAwaaajiiaaaillilaii i PiiiaiU 
tt_ jmin - r-ii—na» i..im»aiiiiii - •-" '"t ~ " ' * — ~— • -• • -T~-* *,m.-~é., • i<i*«n»nt 
OL ull Ililhliai •••—Wll* ~' ~*"-~ ' 1*-!"- «JM*—aiaifcMitit 
„3„_! i-1 tu •... • II V7 inr ' il" - ~ ,"-—'^ — "—" *-*-' ' "' ••-i"rai.T-«aii,É—1WTAI.T-. . . -T.^. n »•< *-« »—»wi 
(4) OFC (K (5) laida- taMkna JA odi JBJ btlln tiD raa«fam mm é*r caare BBB w*rim+mmm>***^'***™*ri*^Mi^^^"t'"'*Ml+äi,m** 
•«»«,« 411 iama*elifortt»a«too-med kiwn»^^ 
B3 
Tabell 8 : Tidplan 1998 for ansökningsomgångar och urvalsförfarande. Budget 
Delprogram RP4 + RP Euratom 
84 TiltiallirHliriipiniigwr V &HgF&NJ.fM&?^^ vW ?-^ 
Fdrsta ansdkmngsomg&ngcn inom foljande omriden: komponent- och subsystemteknik (TCS), 
databehandling och nil med hdg kapacitet (HPCN), integrering inom tillverkning (IiM) 
Temainriktade n&tverk (omg&ng 9 - forberedande undersokningssteg och gcnomforandesteg) 
Algarder for teknisk stimulans for sma och medelstora foretag (omging 10 - forskningssamverkan) 
Algarder for teknisk stimulans for sma och medelstora foretag (omging 11 - forskningssamverkan) 
Kompletterande atgarder 
Staa»Vp<^.a«%i»*a^^ V - • -, ^^^S^^S/^^m 
Ansokningsomgang lor forskning med anknytning till standarder och tckniskt stod till handeln; 
mitningar av behov for samhallet 
Sjane riktade ansokmngsomgangen (CEN, ETSI, CENELEQ for stod at EU:s politiska riktlinjer 
Oppen ans&knmgsoingang for projekt inom temainriktade nltverk 
Kompletterandc och forberedande atgarder samt stodatgarder 
Atgarder for teknisk stimulans for sma och medelstora foretag (fonimrngssamv-erkan) Stench *cfe2^^«re*Mi>9r 
aft^Wo^edj>mw^iie»ir<*»|y | 
17/3/98 
C 82 
15/12/94 
C 357 
15/12/94 
C 357 
15/12/94 
C 357 
15/12/94 
C357 
17/08/1997 
C 183 
17/08/1997 
C183 
15/12/94 
C 357 
15/06/95 
C 148 
15/12/94 
C 357 * 
30/08/98 
31/12/97 
31/12/97 
30/04/98 
20/05/98 
27/11/97 
27/11/97 
17/12/97 
23A01/M 
30X17/96 
11/12/97 
8/04/96 Juli-september 
Februari 
Januari 
Maj 
1998 
Januari-februari 
Januari-februari 
Januan-februari 
Januari-lebnjan 
September 
Januari 
_ _m. _._ &odtr*Ju»f€rfaMMt* 
- <jwrfe*> 
September-oktober 
April 
Februari 
Juni 
1998 
MaHuni 
Maj-juni 
MaHuni 
Maj-juni 
Oktober-november 
April-maj 
September-oktober F«»t*at»dda 
September 
Juni 
April 
September 
1998 
Juli 
Juli 
Juli 
Juli 
November 
Juni 
Oktober fnHnfWTirtiHtu_*r 
32,4 
12,0 
32,0 
70,0 
30.0 
13,5 
5,0 
3,0 
1.7 
7.3 
FoTU-verksamheter 1998 
Tabell 8 : Tidplan 1998 for ansökningsomgångar och urvalsförfarande. Budget 
Delprogram RP4 + RP Euratom 
PNRICH (European Network for Research in Global Change - Europeiska nätverket för forskning 
in den globala förändringen) inom områdena miljö, klimat, havsforskning och marinteknik 
Vattenanvändning och vattenhushålmrng inom de ämnesområden som ingår i programmen "Industri' 
och materialteknik" och "Miljö och klimat" 
Högre utbildningskurser 
Utbildningsstipendier 
gAtgårder för teknisk stimulans för små och medelstora företag (forskningssamverkan) 
Stödinitiativ 
Utbildningsstipendier 
Cellproduktion; analys av arvsmassa; växters bioteknik; cellkommunikation inom 
neurovetenskapen; immunologi och generisk vaccinologi; strukturbiologi; prenormativ forskning; 
biologisk mångfald och samhällsacccptanr, infrastrukturer, ELSA 
Gemensam ansökningsomgång för överförbara former av spongiform encefalopati (galna ko­
sjukan) 
Gemensam ansökningsomgång för övcrforbara former av spongiform encefalopati (galna ko­
sjukan) 
Åtgärder för teknisk stimulans för små och medelstora företag (fonkningssanrv erkan) 
UtbUdningsstipendier ur Marie Curie-fonden 
Åtgärder för teknisk stimulans för små och medelstora företag (forskningssamverkan) 16/9/97 
C 280 
31/10/97 
C329 
31/10/97 
C 381 
15/12/95 
C 337 
31/10/97 
C 271 
17/06/97 
C 183 
17/12/96 
C 381 
17/08/1997 
C 183 
29/04/1997 
C 134 
29/04/1997 
C 134 
17/01/95 
C 12 
17/01/95 
C 12 
29/04/1997 
C 134 16/12/97 
2/02/98 
16/03/98 
20/03/98 
Augusti 1998 
12/08/98 
20/08/98 
15/10/97 
30/07/97 
15/07/97 
Januari 
31/12A77 
April Februari-juni 
Mars-juni 
Mars-juN 
April-september 
Februari 
Jum-juii 
September 
Novefnber-fnais 
Juli februari 
JuK 
Januari 
Maj 
Maj Juli-september 
Juli-oktober 
Augusti-november 
Juni-november 
Juni 
September-oktober 
Oktober-november 
Maj-september 
Mars-april 
Maj-juni 
Juni-juli September 
December 
Juni-november 
Juli 
Dtcttnbtr 
Dscombw 
April 
MM juni 
S6p6wnbar 
htoMOffibor^tocwnbaK 1.8 
0,8 
3,8 
2,6 
0.9 
0.2 
137.9 
6.6 
12,0 
2.1 
5,5 
85 
FoTU-verksamheter 1998 
Tabell 8 : Tidnian 1998 for ansökningsomgångar och urvalsförfarande. Budget 
Delprogram RP4 + RP Euratom 
öt> . 'As/^fii^ 
trOtriiK**!^ 
jenerisk vetenskap och avanccrad teknik for narmgsrikti§plivamedel,jcTdbruk, skogsbruk, 
andsbygdens utveckling, fiske och vattenbruk 
Atgarder for teknisk stimulans for sma och medelstora foretag (bidrag till fSrberedande 
mdersdkningar) - Oppen ansokningsomgang for forskningssamverkan 
Ansokningsomgang for 6verf6rbara former av spongiform encefalopati (galna ko-sjukan) 
Jtbildningsstipcndier ur Marie Curie-fonden 
FOULE: atgarder for teknisk stimulans for sma och medelstora foretag (bidrag till forberedande 
mdersdkningar begrinsade till projekt med forskningssamverkan) 
IOULE: utbildningsstipendier 
["HERMIE: forberedande, kompletterande och stodjande atgarder (framtagning och genomforande 
iv specialinriktade FoTU-strategier pi energiomridet; spridmng av eiiergiteknik; samordnade 
erksamheter och natverk; atgarder for smi och medelstora forertag) 
rHER\fIE: Demcnstrauonsprojekt inom omradena ratioaeUt atvyttjaBde av energi, fomybar energi 
>ch fossila brinslen 
Flygtransporter, landsvigstransporter, atgarder for att befasta rcaaataten frin tnmapcrtforskning 
nom fjarde nmprogrammet, atgarder och studier inriktade pi pohttaka frigor, uppgifter for 
forberedelse av framtida verksamheter inom tramportfonknmg 
[ntermodala transporter: demonstrauonsprojekt inom gods- och paaaafcrartrafik 15/10/97 
C 313 
15/12/94 
C 357 
17/03/1998 
C 134 
15/12/94 
C 357 
15/12/94 
C 357 
15/6/96 
C 171 
15/12/94 
C 357 
16/9/97 
C 280 
16/12/97 
C 381 
16/12/97 
C 381 16/01/98 
15/12/97 
8/04/98 
17/06/98 
15/12/97 
8/04/98 
1/07/98 
17/12/97 
30/01/98 
16/03/98 
16/03/98 Mars-juni 
Januari-mars 
Maj-juni 
Juni-september 
Februari-april 
Maj 
Juli 
Januari-februari 
rebruan-maw 
April 
AprH Juni-ncvember 
April-juli 
Juli-november 
September-november 
Maj-juni 
September 
October 
Maj-juni 
Maj-juni 
Jub-december 
Juli-december September 
Juni 
Oktober 
November 
Juni 
December 
Januari 
September 
September 
September 
September 160,0 
7,0 
10,0 
2,7 
2,5 
0,8 
14,0 
96.0 
12,0 
12.0 
FoTU-verksamheter 1998 
Tabell 8 : Tidplan 1998 for ansökningsomgångar och urvalsförfarande. Budget 
Delprogram RP4 + RP Euratom 
87 J^*j^mi.Jc3^jOjLl^^^20 
AJternativa riktlinjer for vetenskap och teknik, forskning om utbildning och vidareutbildning, 
forsknmg om social integration och utslagning (enbart vissa underomriden) 
[KCO-COPERNICUS: samarbete mellan lindema i Central- och Osteuropa och de nya oberoende 
staterna (GD HI, XH, XIII och XVII) 
Projekt inom teknikvalidering och teknikdverforing 
Europeiska natverk och tjanster 
Regionala wrksamheter 
Tillging till stora anlaggningar 
Komplctteraode itgarder (Eurokonferenser, sommarkurser och \idareutbildning) 
Kompleoerande itgarder (Eurokonferenser, sommarkurser och \idareutbildning) 
Forsbana3>ikkting 
Samordnade \<erksamheter 16/9/97 
C 280 
15/04/97 
17/8/97 
C 183 
16/9/97 
C 280 
16/9/97 
C 280 
15/03/1997 
C84 
17/6/97 
C 183 
16/12/97 
C 381 
16/9/97 
C 280 
17/1/95 
C 12 15/01/98 
10/10/97 
6/10/97 
15/12/97 
15/12/97 
16/06/97 
30/09/97 
31/03/96 
15/12/97 
1/11/97 Januari-maj 
November 
Januari 
Januari-mars 
Januari 
Jua-auousn 1997 
OICaDtMT-fnSTK 
Apfaat-Cta^MWntMT 
Fetman-mars 
Oscwi^STwnsfs 1906 Juni-september 
Mars 
Februari-mars 
April-mai 
April-mai 
Januari-mars 
Apri*-juni98 September 
Juni 
April 
Maj 
Maj 
Mars 
Mars 
September 
Juni 
Jul 1906 30,0 
7,3 
18.0 
5,5 
11.5 
40,0 
4.8 
4.8 
54,0 
3.0 
Tabell 9: Finansiering av fjärde ramprogrammet och Euratom-
ramprogrammet (miljoner ecu) 
(inklusive besluten om utvidgning och kompletterande finansiering) 
FÖRSTA VERKSAMHETSOMRÅDET 
Program för forskning, teknisk utveckling och 
demonstration 
Informations- och kommunikationsteknik 
1. Telematik 
2. Kommunikationsteknik 
3. Informationsteknik 
Industriell teknik 
4. Industri- och materialteknik 
5. Mätningar och provningar 
Miljö 
6. Miljö och klimat 
7. Havsforskning och marinteknik 
Biovetenskap och bioteknik 
8. Bioteknik 
9. Biomedicin och hälsa 
10. Jordbruk och fiske 
Energi 
11. Icke-nukleär energi 
12. Kämklyvningssäkerhet 
13. Kontrollerad termonukleär kärnfusion 
14. Transporter 
15. Målinriktad socioekonomisk forskning 
ANDRA VERKSAMHETSOMRÅDET 
Samarbete med tredje land och internationella 
organisationer 
TREDJE VERKSAMHETSOMRÅDET 
Spridning och utnyttjande av resultat 
FJÄRDE VERKSAMHETSOMRÅDET 
Stimulans av forskares utbildning och rörlighet 
TOTALT 
SUMMA MAX. TOTALBELOPP Fjärde ramprogrammet 
Beslut 1110/94/EG, 616/96/EG 
och 2535/97/EG 
Indirekta 
åtgärder 
9425 
3 646 
913 
671 
2 062 
1921 
1737 
184 
816,5 
573,5 
243 
1627,5 
595,5 
374 
658 
1039 
1039 
263 
112 
575 
312 
792 
11104 GFC 
639 
11,5 
11,5 
208,5 
96 
112,5 
313 
313 
50 
50 
21 
21 
35 
639 Stod ät GD:n 
96 
10,5 
10,5 
10,5 
10,5 
27,5 
27,5 
31,5 
31,5 
16 
16 
40 
136 
11879 Euratom-
ramp rogrammet 
Beslut 94/268 och 
96/253/Euratom 
Indirekta 
åtgärder 
1016,5 
170,5 
846 
1016,5 GFC 
319,5 
270,5 
49 
319,5 
1336 TOTALT 
913 
671 
2084 
1833 
307 
914 
243 
595,5 
374 
739,5 
1076 
441 
895 3668 
2140 
1157 
1709 
2412 
263 
147 | 
575 
352 
792 
13215 
88 
Tabell 10: Utveckling av åtaganden for gemenskapens forskning 
Perioden 1984-1998 
(miljoner ecu, löpande priser) 
Liget den 1.5.1998 
AR 
RP 1984-1987 
RP 1987-1991 
RP 1990-1994 
Kompl. finans. RP 1990-1994 
RP 1994-1998 (*) 
FoTU-PROGRAM 
APAS 
FoTU+APAS 
SPRINT 
EKSG 
80 % av THERMIE 
Summa forskning (1) 
1 _ 1 1984 
593,0 
593,0 
593,0 
593,0 1985 
735,0 
735,0 
735,0 
735,0 1986 
874,0 
874,0 
874,0 
874,0 1987 
701,8 
188,1 
889,9 
49,4 
939,3 
939,3 1988 
260,8 
810,6 
1071,4 
56,6 
1128,0 
1128,0 
i 
42693 dvs. 2,42% av budgeten 1989 
101,1 
1241,3 
1342,4 
69,8 
1412,2 
1412,2 
i 1 1990 
4,9 
1596,9 
1601,8 
113,1 
1714,9 
16,0 
17,5 
36,0 
1784,4 1991 
1270,7 
296,0 
1566,7 
168,8 
1735,5 
16,0 
17,5 
118,4 
1887,4 
, , 
7151 dvs. 3,18% av budgeten 1992 
230,9 
2160,5 
2391,4 
308,4 
2699,8 
17,0 
17,5 
128,9 
2863,2 1993 
14,8 
1929,5 
150,0 
2094,3 
440,2 
2534,5 
17,5 
139,2 
2691,2 1994 
3,9 
1264,7 
750,0 
0,0 
2018,6 
571,8 
2590,4 
17,5 
145,6 
2753,5 
11980 dvs. 4,03% av budgeten 1995 
0,2 
1,0 
3017,5 
3018,7 
2,1 
3020,8 
3020,8 19% 
3201,5 
3201,5 
3201,5 
3201,5 1997 
3485,4 
3485,4 
3485,4 
3485,4 1998 (2) 
3491,0 
3491,0 
3491,0 
3491,0 
15952 dvs. 3,98% av budgeten SUMMA 
3270,6 
5357,4 
5651,7 
900,0 
13195,4 
28375,1 
1780,2 
30155,3 
49,0 
87,5 
568,1 
30859,9 
| EG-BUDGET (löpande priser) 
| Summa forskning i % av budgeten 28905 
2,1 29925 
24 35842 
2,4 38392 
2,4 43080 
2,6 42569 
3,3 45057 
4,0 56111 
3,4 61232 
4,7 67760 
4,0 65929 
4,2 75355 
4,0 82125 
3,9 87651 
4,0 89503| J 
(*) Beloppen for RP 1994-1998 år de som antagits till följd «\ onidgningen av EU. 
(1) FoTU + THERMIE + EKSG + SPRINT + APAS. 
(2) 1998 års budget 
89 
Tabell 11: Utveckling av åtaganden för gemenskapens forskning 
Perioden 1984-1998 
(miljoner ecu, 1992 års priser) Läget den 1.5.1998 
AR 
RP 1984-1987 
RP 1987-1991 
RP 1990-1994 
Kompl. finansiering RP 1990-1994 
RP 1994-1998 (*) 
FoTU-PROGRAM 
APAS 
FoTU+APAS 
SPRINT 
EKSG 
80 % av THERMIE 
Summa forskning (1) 1984 
848,4 
848,4 
848,4 
848,4 1985 
991,9 
991,9 
991,9 
991,9 1986 
1139,5 
1139,5 
1139,5 
1139,5 1987 
886,1 
237,5 
1123,6 
62,4 
1186,0 
1186,0 1988 
317,7 
987,3 
1305,0 
68,9 
1373,9 
1373,9 
i i 
5539,7 dvs. 2,41% av budgeten 1989 
117,1 
1438,4 
1555,5 
80,9 
1636,4 
1636,4 1990 
5,4 
1770,4 
1775,8 
125,4 
1901,2 
17,7 
19,4 
39,9 
1978,2 1991 
1339,0 
311,9 
1650,9 
177,9 
1828,8 
16,9 
18,4 
124,8 
1988,9 
8163 dvs. 3,15% av budgeten 1992 
230,9 
2160,5 
2391,4 
308,4 
2699,8 
17,0 
17,5 
128,9 
2863,2 1993 
14,6 
1901,0 
147,8 
2063,4 
433,7 
2497,1 
17,2 
137,1 
2651,4 1994 
3,8 
1224,3 
726,0 
0,0 
1954,1 
553,5 
2507,6 
16,9 
140,9 
2665,4 
12147 dvs. 4,04% av budgeten 1995 
0,2 
1,0 
2887,6 
2888,8 
2,0 
2890,8 
2890,8 19% 
2969,9 
2969,9 
2969,9 
2969,9 1997 
3148,5 
3148,5 
3148,5 
3148,5 1998 (2) 
3092,1 
3092,1 
3092,1 
3092,1 
14767 dvs. 3,98% av budgeten SUMMA! 
4306,1 
6022,1 
5598,7! 
873,8! 
12098, il 
28898,8: 
1813,1; 
30711,9; 
51,6 
89,4 
571,6 i 
31424,5; 
EG-BUDGET ( 1992 års priser) 
Summa forskning i % av budget 
Deflationsfaktorer (**) 
Ärlig inflation i % 41352 
2,1 
0,699 40385 
2,5 
0.741 
6.0 46730 
2,4 
0.767 
3,5 48475 
2,4 
0,792 
3,3 52473 
2,6 
0,821 
3.6 49327 
33 
0,863 
5,1 49952 
4,0 
0.902 
44 59126 
3,4 
0.949 
5.2 61232 
4,7 
1,«M 
3.5 66759 
4,0 
1.015 
14 63823 
4,2 
1.033 
1.8 72110 
4,0 
1,045 
1,2 76183 
3,9 
1.078 
3.2 79179 
4,0 
1,107 
2,7 79276 
3,9 
1.129 
2.0 
(*) Beloppen for RP 1994-1998 år de som antagits av EG tån följd av utvidgningen av EU. 
(*•) De faktorer som används fr.ojn. 1995 år justerade med hånsyn till att unionen vixt från 12 till 15 med tem—täter (KOM(96)65). 
( 1 ) FoTU + THERMIE + EKSG - SPRINT + APAS. 
(2) 1998 års budget 
90 
>i' ^v < ^ 
Rapporter rörande gemenskapens forskningsverksamhet 
1. Väsentliga dokument som utgivits av kommissionen rörande gemenskapens pågående 
FoTU-verksamhet: 
• Rapporter från femårsutvärderingen av: 
(i) Fjärde ramprogrammet för FoTU/Euratoms ramprogram (1994-1998), EUR 17644 
(1997); och 
(ii) delprogrammen: 
Telematiktillämpningar, EUR 17603 (1997) 
Avancerad kommunikationsteknik och avancerade kommunikationstjänster, 
EUR 17602 (1997) 
Informationsteknik (ESPRIT), EUR 17601 (1997) 
Industri- och materialteknik, EUR 17587 (1997) 
Mätning och provning, EUR 17588 (1997) 
Miljö och klimat, EUR 17589 (1997) 
Havsforskning och marinteknik, EUR 17590 (1997) 
Bioteknik, EUR 17591 (1997) 
Biomedicin och hälsa, EUR 17592 (1997) 
Jordbruk och fiske, inbegripet agroindustri och livsmedelsteknik, skogsbruk, 
vattenbruk och landsbygdsutveckling, EUR 17593 (1997) 
Icke-nukleär energi, EUR 17594 (1997) 
Transport, EUR 17595 (1997) 
Målinriktad socioekonomisk forskning, EUR 17596 (1997) 
Samarbete med tredje land och internationella organisationer, EUR 17597 (1997) 
Spridning och optimering av forskningsresultaten (Innovation), EUR 17600 (1997) 
Främjande av forskares utbildning och rörlighet, EUR 17598 (1997) 
Säkerhet vid kärnklyvning, EUR 17599 (1997) 
Kontrollerad termisk kärnfusion, EUR 17521 (1996) 
(Dessutom har årliga utvärderingsrapporter lagts fram för alla ovanstående program 
för åren 1995, 19096 och 1997.) 
• Gemensamma forskningscentret: Årsrapport 1997 (publiceras inom kort) 
• Utvärdering av Gemensamma forskningscentret 1992-1996, meddelande från 
kommissionen, KOM(97) 164 slutlig. 
• 
• Meddelande från kommissionen - EU:s verksamheter inom forskning och teknisk 
utveckling: kommissionens svar på rekommendationerna från de oberoende externa 
utvärderingar av de senaste fem årens verksamheter inom de områden som omfattas av 
de särskilda programmen och GFC-instituten under det fjärde ramprogrammet och 
Euratoms ramprogram, KOM(97) 149 slutlig. 
Den andra europeiska rapporten om vetenskaps- och teknikindikatorer, 1997, EUR 
17639(1997). 
91 
• Forskning och utveckling: årsstatistik 1997 - Eurostat, 9c - CA-06-97-416-3AC 
2. De mest aktuella och viktigaste årliga budgetdokument som berör gemenskapens 
FoTU-verksamhet : 
• Preliminärt förslag till Europeiska gemenskapernas budget för budgetåret 1998, Volym 
4, KOM(97) 280. 
• Allmän budget för budgetåret 1998, L 44, Volym 41 (16 Feb. 1998). 
• Revenue and Expenditure Account and Balance Sheet, Relating to Operations under 
the 1997 Budget, SEK(98) 519. 
• Vademecum Budgétaire, som innehåller ett tidsschema för utbetalningar till 
forskningsverksamhet från och med år 1958, SEK(97) 120 
92 
Förteckning över viktigare akronvmer och förkortningar som använts 
APAS Förbreedande och kompletterande åtgärder samt uppföljning 
AVS Stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet 
ACTS Kommunikationsteknik och avancerade kommunikationstjänster 
AIDS Förvärvat immunbristsyndrom (Acquired Immune Deficiency Syndrome) 
ALENA Nordamerikanska frihandelsavtalet 
ATM Asynkron överföring 
BIOMED Delprogram för forskning och teknisk utveckling inom området biomedicin och hälsa 
BRITE-EURAM Europeiska gemenskapernas delprogram för forskning och teknisk utveckling inom områdena industriell 
tillverkningsteknik och användning av avancerade material (delprogram inom Tredje ramprogrammet) 
BSE Galna kosjukan (Bovin spongiform encefalopati) 
CAM Datorstödd konstruktion 
CAP Gemensamma jordbrukspolitiken 
CCPF Rådgivande kommittén för fusionsprogrammet 
CEN Europeiska standardiseringsorganisationen 
CENELEC Europeiska standardiseringsorganisationen inom elområdet 
CERN Europeiska kärnforskningscentret 
CJD Creutzfeld Jacobs sjukdom 
CNES Nationella rymdforskningscentret (Frankrike) 
COPERNICUS Sektorn för länder i Central- och Östeuropa inom INCO-programmet 
CORDIS Kommissionens informationstjänst om gemenskapens FoTU-verksamhet 
COST Europeiska samarbetet inom området vetenskaplig och teknisk forskning 
CRAFT Cooperative Research Action for Technology (verksamhet för teknisk forskning i samverkan) 
CREST Kommittén för vetenskaplig och teknisk forskning (fungerar som rådgivare till kommissionen) 
EBRD Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling 
ECHO Europeiska gemenskapens humanitära byrå 
EES Europeiska ekonomiska samarbetsområdet 
EFTA Europeiska frihandelssammanslutningen 
EG Europeiska gemenskapen 
EGT Europeiska gemenskapernas officiella tidning 
EKSG Europeiska kol- och stålgemenskapen 
ESA Europeiska rymdorganisationen 
ESF Europeiska vetenskapsstiflelsen 
ESPRIT Program för strategisk forskning inom området informationsteknik 
ESSI European Systems and Software Initiative (initiativ rörande bästa programvarumetoder) 
ESTA Den vetenskapliga och tekniska konferensen 
93 
ET AN European Technology Assessment Network (europeiskt nätverk för teknisk utvärdering 
ETSI Europeiska telekommunikationsstandardiseringsinstitutet (European Telecommunications Standards 
Institute) 
EU Europeiska unionen 
EURATOM Europeiska atomenergigemenskapen 
EUREKA Ramavtal för europeiskt tekniskt samarbete 
EURET Särskilt FoTU-program inom transportsektorn (särskilt forskningsprogram härrörande från Andra 
ramprogrammet) 
FoTU Forskning och teknisk utveckling 
FoU Forskning och utveckling 
FUSE First User Experiments 
GFC Gemensamma forskningscentret 
HPCN Högpresterande databehandling och datanät 
IEA Internationella energiorganet 
IiM Integration i tillverkningen 
IPTS Institute of Prospective Technological Studies (GFC:s institut för framtidsstudier, Sevilla) 
IRDAC Rådgivande kommittén för industriell forskning och utveckling 
ISPO Projektkontor för informationssamhället 
ISTC Internationella centret för vetenskap och teknik (Moskva) 
IT Informationsteknik 
ITEA Europeiska informationsteknikpriset (Information Technologies European Awards) 
ITER Experimentell internationell termonukleär reaktor 
JET Joint European Torus 
JOULE Delprogram för forskning och teknisk utveckling inom området icke-nukleär energi 
LEBM Europeiska laboratoriet för molekylär biologi 
MAST Havsforskning och marinteknik (delprogram för forskning och teknisk utveckling) 
MEDA Stödåtgärder för ekonomiska och sociala strukturreformer i länderna i Medelhavsområdet 
MERCOSUR Gemensam marknad för södra Sydamerika 
OECD Organisation för ekonomiskt samarbete och utveckling 
OSS Oberoende staters samvälde (stater i f.d. Sovjetunionen) I 
PECO Länderna i Central- och Östeuropa I 
PHARE Hjälp till ekonomisk återuppbyggnad av länderna i Central- och Östeuropa 
SAVE Särskild verksamhet för effektivt energiutnyttjande (Special Action Programme for Vigorous Energy 
Efficiency) 
SPD Samlat programplancringsdokumcnt (strukturfonderna) 
SPRINT Strategiskt program för innovation och tekniköverföring (Tredje ramprogrammet) 
TACIS Program för tekniskt bistånd till de nya oberoende staterna i f.d. Sovjetunionen 
THERMIE Demonstrationsprogram inom området icke-nukleär energi I 
94 
TSE Transmissibel spongiform encefalopati 
TSER Program för målinriktad socioekonomisk forskning (särskilt FoTU-program kopplat till Fjärde 
ramprogrammet) 
UMTS System för mobil och trådlös telekommunikation (Universal Mobile Telecommunication Systems) 
WMO Världsmeteorologiorganisationen 
WTO Världshandelsorganisationen 
95 

ISSN 1024-4506 
KOM(98) 439 slutlig 
DOKUMENT 
SV 15 02 16 17 
Katalognummer : CB-CO-98-450-SV-C 
ISBN 92-78-38084-9 
Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg 
%