A4-0100/99

Resolution om en ungdomspolitik för Europa

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

- med beaktande av Förenta Nationernas konvention om barnens rättigheter av den 20 november 1989,

- med beaktande av Europeiska konventionen från 1996 om hur ovanstående FN-konvention skall tillämpas i Europa,

- med beaktande av resolutionen från Europarådets ministerkommitté den 16 april 1998,

- med beaktande av artiklarna 126 och 127 i fördraget om Europeiska unionen,

- med beaktande av artikel 13 i förslaget till Amsterdamfördrag som föreskriver att diskriminering på grund av ålder skall bekämpas,

- med beaktande av slutsatserna från Europeiska rådets möte i Wien den 11-12 december 1998,

- med beaktande av slutsatserna från Europeiska rådets möte i Cardiff den 15-16 juni 1998,

- med beaktande av slutsatserna från rådets (ungdomsfrågor) möte den 28 oktober 1997,

- med beaktande av resolutionerna från rådet (utbildning) från deras sammanträden den 23 november 1988, den 13 november 1992 och den 27 november 1992 om hälsoutbildningen i skolorna ((EGT C 3, 5.1.1989, s. 1, EGT C 336, 19.12.1992, s. 8 och EGT C 326, 11.12.1992, s. 2.)),

- med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om att inrätta gemenskapens åtgärdsprogram «Ungdom» (KOM(98)0331) ((EGT C 311, 10.10.1998, s. 6.)),

- med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om att inrätta den andra etappen av gemenskapens åtgärdsprogram för utbildning (Sokrates) ((EGT C 314, 13.10.1998, s. 5.)),

- med beaktande av förslaget till rådets beslut om att inrätta den andra etappen av gemenskapens åtgärdsprogram för yrkesutbildning (Leonardo da Vinci) ((EGT C 309, 9.10.1998, s. 9.)),

- med beaktande av sin resolution av den 17 februari 1989 om att inrätta ett europeiskt «ungdomskort» ((EGT C 69, 20.3.1989, s. 213.)),

- med beaktande av sin resolution av den 16 februari 1990 om gemenskapsprogrammen för utbildning och yrkesutbildning ((EGT C 68, 19.3.1990, s. 175.)),

- med beaktande av sin resolution av den 25 januari 1991 om den europeiska dimensionen på universitetsnivå, särskilt studenternas och lärarnas rörlighet ((EGT C 48, 25.2.1991, s. 216.)),

- med beaktande av sin resolution av den 14 juni 1991 om gemenskapspolitiken och dess konsekvenser för ungdomen ((EGT C 183, 15.7.1991, s. 469.)),

- med beaktande av sin resolution av den 13 december 1991 om barnens problem i Europeiska unionen ((EGT C 13, 20.1.1992, s. 534.))

- med beaktande av sin resolution av den 8 juli 1992 en europeisk stadga för barnens rättigheter ((EGT C 241, 21.9.1992, s. 67.)),

- med beaktande av sitt yttrande av den 20 september 1995 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om antagande av ett åtgärdsprogram inom gemenskapen i syfte att förebygga narkotikaberoende inom ramen för åtgärder på folkhälsoområdet (1995-2000) (KOM(94)0223 - C4-0091/94 - 94/0135(COD)) ((EGT C 269, 16.10.1995, s. 65.)),

- med beaktande av sin resolution av den 12 mars 1997 om kommissionens vitbok om utbildning - Lära och lära ut - på väg mot kunskapssamhället (KOM(95)0590 - C4-0597/95) ((EGT C 115, 14.4.1997, s. 85.)),

- med beaktande av sin resolution av den 14 maj 1997 om kommissionens grönbok «Grundutbildning - vidareutbildning - forskning: Hinder för fri rörlighet över gränserna» (KOM(96)0462 - C4-0580/96) ((EGT C 167, 2.6.1997, s. 94.)),

- med beaktande av sin resolution av den 26 juni 1997 om meddelandet från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén «Att lära i informationssamhället - Handlingsplan för ett europeiskt utbildningsinitiativ (1996-1998)" (KOM(96)0471 - C4-0528/96) ((EGT C 222, 21.7.1997, s. 48.)),

- med beaktande av sitt beslut av den 12 mars 1998 om beslutet om rådets gemensamma ståndpunkt antagen av rådet inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut om att inrätta gemenskapens handlingsprogram «Europeisk volontärtjänst för ungdomar» (C4-

0007/98 - 96/0318(COD)) ((EGT C 104, 6.4.1998, s. 206.)),

- med beaktande av sitt yttrande av den 30 april 1998 om förslag till rådets beslut om främjandet av europeiska banor för varvad utbildning, däribland lärlingsutbildning (KOM(97)0572 - C4-0064/98 - 97/0321(SYN)) ((EGT C 152, 18.5.1998, s. 48.)),

- med beaktande av sin resolution av den 13 maj 1998 om kommissionens meddelande till rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén «För ett kunskapens Europa» (KOM(97)0563 - C4-0649/97) ((EGT C 167, 1.6.1998, s. 136.)),

- med beaktande av artikel 148 i arbetsordningen,

- med beaktande av betänkandet från utskottet för kultur, ungdomsfrågor, utbildning och media (A4-0100/99), och av följande skäl:

A. Framgången för den europeiska integrationsprocessen beror i stor utsträckning på engagemanget och entusiasmen hos de 140 miljoner ungdomar som lever i unionen.

B. Man bör beakta ungdomars engagemang och deras vilja att vara delaktiga så att deras erfarenheter, kunskaper och kritik aktivt bidrar till samhällets utveckling.

C. Ungdomsfrågor har fått större betydelse på grund av de ekonomiska och kulturella förändringarna i de europeiska samhällena.

D. Heterogenitet är en av de egenskaper som kan tillskrivas den unga generationen.

E. Ungdomarna utvecklar sin kultur utifrån sina egna riktlinjer.

F. Medierna påverkar ungdomarnas kulturella utveckling i betydande grad.

G. De kommunikationsmedel som ungdomar använder är i mycket hög utsträckning inriktade på ny teknik.

H. Ungdomarna ställs inför nya svårigheter och utmaningar då de skall hitta sin plats i dagens samhälle, både vad gäller de sociala aspekterna och arbetsmarknaden.

I. Familjen förblir en av de ungas främsta referenspunkter, framför allt när de ställs inför svårigheter.

J. Ungdomsbrottsligheten ökar i de flesta av våra stater och har blivit både ett samhällsfenomen och en brännande politisk fråga. Denna typ av brottslighet kräver insatser från samtliga institutioner som arbetar med ungdomar och som borde ta ansvar för deras integreration i vuxenvärlden.

K. Det krävs en mångfald av åtgärder för att bekämpa den nya ungdomsbrottsligheten som är nära förknippad med utslagning och som har sina rötter i känslan av att vara mindervärdig, svårigheten att förmedla värderingar och ett ökande antal sociala handikapp, och det måste finnas kopplingar mellan utbildnings-, lokal- och straffpolitiken.

L. En viktig förutsättning för att ge unga en plats i samhället är att de får ta del i arbetslivet. Detta görs också genom att erkänna och värdera alla kunskaper och kvalifikationer som de skaffat sig, både genom formell utbildning och på informell väg,

M. Den sociala och ekonomiska situationen och framtidsprognoserna för dagens ungdomar ger upphov till problem som inte alltid återspeglas i de politiska prioriteringarna.

N. Europa erfar en verklig deltagarkris, både vid institutionerna och bland medborgarna. Bland Europas unga finns en vilja och ett engagemang, men det yttrar sig inte alltid inom de traditionella formerna för deltagande. Inställningen till politik bland de unga hänger bland annat samman med en känsla av att inte omfattas av de politiska beslut som berör dem.

O. Ungdomar och deras företrädare bör knytas närmare samman för den europeiska integrationen.

P. Medlemsstaterna är fortsättningsvis huvudansvariga för en effektiv ungdomspolitik och EU skall koncentrera sig på det europeiska mervärdet.

Q. Å ena sidan använder man redan nu mindre än en procent av unionens totala budget för europeiskt ungdomsutbyte och EU:s kulturprogram; å andra sidan måste man räkna med betydande nedskärningar i EU:s ungdomspolitik i samband med budgetplanen inom ramen för Agenda 2000.

R. De åtgärder och program som unionen genomför till förmån för ungdomarna (yrkesutbildning, utbildning, rörlighet, stöd till Europeiska ungdomsparlamentet och stiftelsen Modell Europaparlament m.m.) har ännu visat sig vara otillräckliga med tanke på de medel som tilldelas dem och det antal ungdomar som verkligen deltar i dem, även om de på det hela taget är positiva.

S. Målen för ungdomspolitiken skall inte begränsas endast till förberedelser för arbetslivet, även om det är en betydelsefull period, utan bör även ta upp andra frågor som är viktiga för ungdomar, såsom främjande av självständighet och ansvarskänsla, kreativitet, förberedelser för det sociala och demokratiska livet, samt kamp mot utslagning, rasism, främlingsfientlighet och ideologisk nationalism.

T. Ungdomsutbyten på europeisk nivå bidrar i synnerhet till att skapa ömsesidigt förtroende, öka demokratin och utveckla en anda av tolerans.

U. Det är nödvändigt att respektera jämställdhet och lika möjligheter.

V. Det är nödvändigt att respektera jämställdhet inom utbildningen, och kulturen spelar en viktig roll i den formella och informella utbildningen som rör lika möjligheter.

W. Man bör sträva efter en bättre hälsoutbildning i skolan och i hemmet, som är betydelsefulla miljöer för att lära ungdomar ett hälsosamt levnadssätt, men även vid inrättningar, i föreningar och centra för sport och fritid där barn tas emot.

X. Bättre information och ett förebyggande arbete behövs för att motverka bruk av droger och alkohol. Det förebyggande arbetet mot droger och alkohol är ett av den samlade vuxenvärldens stora ansvar mot de unga.

Y. Man bör, i enlighet med FN:s befolkningskonferens i Kairo 1994 och kvinnokonferens i Beijing 1995, arbeta för sexuell och reproduktiv hälsa och därtill hörande rättigheter. Det görs genom att arbeta för en bra sexualundervisning i skolorna och genom att erbjuda information på andra platser där unga vistas.

Z. Problemet med ungdomars ekonomiska resurser medför särskilda svårigheter vad gäller bostäder, hälsa och rörlighet.

AA. De särskilda problemen för ungdomarna i unionens länder finns i större omfattning i de central- och östeuropeiska länderna, eftersom de unga där står inför en dubbel övergång, dels till vuxenlivet och dels till ett nytt samhälle.

AB. Det är nödvändigt att dra upp riktlinjerna för en dynamisk ungdomspolitik som kan möta de nya utmaningarna i dagens värld.

AC. Ungdomspolitiken kan föras på flera olika nivåer, exempelvis Europeiska unionen, medlemsstaterna, regional och lokal nivå, och de angreppssätt som bör användas är av helt olika slag,

AD. Det är nödvändigt att samtidigt sammanföra dokument- och forskningsresurserna för ungdomen och att se till att de samverkar med varandra.

1. Parlamentet bekräftar på nytt den grundläggande roll som ett mer uppriktigt, omfattande och bestående engagemang bland de unga för den europeiska integrationen kan spela för unionens politiska, kulturella, sociala och ekonomiska utveckling,

2. noterar att stats- och regeringscheferna i sina slutsatser från mötet i Wien underströk att «medlemsstaterna och Europeiska unionens institutioner behöver också på ett mer allmänt sätt ta upp den oro som finns bland Europas ungdom och därmed rikta ett positivt budskap till Europas medborgare,"

3. uppmanar medlemsstaterna, som i första hand är ansvariga för genomförandet av en effektiv ungdomspolitik, att föra en övergripande och bättre finansierad politik på detta område, och att se till att deras ungdomspolitik blir sammanhållen, samordnad och komplementär,

4. betonar med glädje att framsteg gjorts i gemenskapens politik inom utbildning och yrkesutbildning, utbytesverksamhet och praxis som är allmänheten till nytta, och godkänner generellt riktlinjerna i programmen Sokrates och Leonardo da Vinci - del II samt riktlinjerna i gemenskapens åtgärdsprogram för ungdomen, särskilt genom viljan att skapa bättre band mellan dem,

5. betonar också att de ungas sociala och ekonomiska situation tyvärr också väcker oro utanför de rena utbildnings- och yrkesutbildningsområdena och att dessa politiska prioriteringar inte i tillräcklig utsträckning ingår i de samordnade frågorna på europeisk nivå,

6. oroar sig över det tilltagande våldet bland ungdomar och uppmanar kommissionen att göra en jämförande studie av hur ungdomsbrottsligheten tar sig uttryck och vilka åtgärder som vidtas inom de olika medlemsstaterna för att därigenom bättre kunna samordna kunskaperna och göra dem gemensamma, samt uppmanar kommissionen att på ett mer betydande sätt understödja utbildningen av lärare och dem som är aktiva inom det civila samhället för att komma till rätta med handlingar som ger uttryck för bristande samhällskänsla samt brottslighet,

7. hoppas av denna anledning att programmet «Ungdom», som huvudsakligen handlar om att samla programmen Ungdom för Europa och Europeisk volontärtjänst för ungdomar, skall få stora finansiella resurser i nivå med insatserna och att en större del av finansieringen kan användas till att stödja initiativ från ungdomarna själva,

8. beklagar att rådet fortfarande inte kunnat få till stånd en överenskommelse om ramprogrammet för ungdomar, vilket återigen ger ett negativt intryck av Europeiska unionens egentliga engagemang i politiska frågor som huvudsakligen riktar sig till ungdomar,

9. uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att i enlighet med slutsatserna från Wien om unionens sysselsättningspolitik fundera på omfattande åtgärder för anpassning till arbetslivet som bland annat också kan främja partnerskap mellan företag i unionen som kan erbjuda europeiska ungdomar arbete,

10. anser alltså att kommissionen i högre grad borde ha uppmuntrat innovativa och kreativa initiativ från ungdomar som syftar till att öka deras deltagande i det ekonomiska livet och därigenom ha satsat på ungdomarnas förmåga till företagsamhet; uppmanar med kraft kommissionen att åtgärda detta utan dröjsmål,

11. uppmanar kommissionen att ge erkännande åt innovativa initiativ som ligger i linje med de initiativ som nämns i punkterna 9, 10, 11 och 12, och som genomförs inom företag eller ungdomsföreningar, genom att inrätta europeiska priser eller beteckningar för att göra allmänheten medveten om dessa åtgärder och lägga fram dem som exempel,

12. uppmanar till att innovativa projekt skall stödjas och förverkligas och att utvärderingarna av dem skall spridas samt att den europeiska samarbetsmodellen skall få bred spridning på nationell nivå vad avser betydelsen av experiment i bostadsområden inom föreningsliv, musikliv, kulturliv och andra fritidsaktiviteter för ungdomar med problem, något som ger dem möjlighet till ökat självförverkligande och bättre social integration; påpekar att idrotten är en viktig del av framför allt ungdomarnas fritidsaktiviteter, vilket innebär att den har en roll att spela för integrationen i samhället och dessutom bidrar till att bekämpa rasismen,

13. uppmuntrar kommissionen och medlemsstaterna att föra en konsekvent politik genom att genomföra lämpliga åtgärder för att bekämpa misslyckad skolgång och att ungdomar lämnar skolsystemet utan grundutbildning, samt att i högre grad stödja skolor som ger eleverna ytterligare en chans,

14. uppmuntrar medlemsstaterna och kommissionen att snabbt verka för att godkänna kunskaper som förvärvats genom informell utbildning och att de skall erkännas i arbetslivet,

15. uppmanar medlemsstaterna att ta sig an hälsoutbildningen i skolorna och uppmuntra till förebyggande åtgärder mot samverkande hälsorisker, och betonar särskilt betydelsen av det förebyggande arbetet mot alkohol och droger,

16. uppmanar medlemsstaterna att arbeta för en bra och allmän sexualundervisning i skolorna och att informera om preventivmedel, och syftet är att förbättra den sexuella och reproduktiva hälsan samt motverka oönskade graviditeter och spridning av sexuellt överförbara sjukdomar,

17. bekräftar på nytt sitt stöd till utveckling av ett europeiskt nät för «ungdomskort», uppmanar kommissionen att göra allt i sin makt för detta och uppmanar de medlemsstater som ännu inte har infört systemet med «ungdomskort» att göra det så snart som möjligt,

18. anser att de rättigheter för ungdomar som unionen skall garantera inom sina gränser skall komma alla ungdomar till del, både unionsmedborgare som bor i sitt eget land, unionsmedborgare som bor i en annan medlemsstat och legala invandrare,

19. välkomnar den politik som unionen har inlett mot rasism och efterlyser ytterligare stödåtgärder för att integrera utländska ungdomar, med särskild hänsyn tagen till unga, kvinnliga invandrare,

20. anser att de ungdomar som kommer från en annan medlemsstat eller legala invandrarungdomar från tredje land skall få rösta i alla val som särskilt är avsedda för ungdomar (i skolan, föreningslivet, klubbar och fackföreningar),

21. efterlyser en särskild informationspolitik för ungdomar i enlighet med den nya artikel 13 i Amsterdamfördraget i syfte att sporra ungdomar att själva aktivt bekämpa «diskriminering på grund av kön, ras, etniskt ursprung, religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning»,

22. uppmanar till att på ett mer stödjande och regelbundet sätt samla medlemsstaternas ministrar som har hand om ungdomspolitik; uppmanar rådet att ta med ungdomspolitiken på dagordningen vid sitt kommande möte,

23. uppmanar kommissionen och rådet att utarbeta en verklig, övergripande europeisk ungdomspolitik, som omfattar alla områden och är sammanhållen, och att beakta dess rätta värde och den kapitalresurs som de unga är för det framtida europeiska samhället,

24. uppmanar därför medlemsstaterna och kommissionen att behålla riktlinjer för det gemensamma arbetet med syfte

- att garantera en hög nivå av allmän och yrkesinriktad utbildning,

- att ge ungdomar bättre möjligheter att delta i samhället,

- att bättre integrera unionens ungdomar i unionen i socialt och ekonomiskt avseende,

- att bevara ungdomars hälsa, i ett vidare perspektiv,

- att ge ungdomarna goda möjligheter att aktivt utnyttja unionsmedlemsskapet,

25. uppmanar medlemsstaterna att ta med ungdomspolitiken på dagordningen för nästa regeringskonferens för att målet med samordning av ungdomspolitiken på europeisk nivå och främjandet av sysselsättning bland ungdomar skall införas i unionens fördrag,

26. uppmanar medlemsstaterna att tillsammans söka svar på de särskilda utmaningar samhället står inför vad gäller ungdomars situation, i synnerhet missgynnade ungdomar, genom att förstärka de nationella planerna för sysselsättning i varje medlemsstat med "åtgärdsprogram för ungdomen¨ som skall omfatta flera områden såsom utbildning och yrkesutbildning, sysselsättning, hälsa, bostäder och andra åtgärder för att förbättra och främja

- ungdomars deltagande i beslut angående detta,

- ungdomars tillträde till arbetslivet,

- lika möjligheter för ungdomar oavsett kön,

- solidaritet,

- kamp mot rasism, främlingsfientlighet och ideologisk nationalism,

27. uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att utveckla åtgärder för utbildning i medborgarskap såsom kommunala ungdomsråd och ungdomsparlament; uppmanar dessutom medlemsstaterna och kommissionen att parallellt med detta stödja nya och etablerade ungdomsorganisationer som har goda kunskaper och erfarenhet av skolning i demokrati och aktivt medborgarskap; för att utbildningen i medborgarskap skall vara effektiv bör den påbörjas på låg- och mellanstadienivå och omfatta samtliga barn, vilket innebär att alla lärarna bör få utbildning på detta område,

28. noterar med tillfredsställelse att Europeiska rådet vid sitt möte i Wien välkomnade «de initiativ som har tagits för att föra upp frågan om ungdomars delaktighet på EU-institutionernas dagordning»,

29. vill att kommissionen och medlemsstaterna på ett mer systematiskt sätt skall rådfråga ungdomar om politik som gäller dem för att få dem att delta i beslutsprocessen, och sedan se till att deras förslag beaktas,

30. uppmanar Regionkommittén att uppmuntra representanter för regionala och lokala beslutsorgan att inrätta regionala ungdomsråd för att göra ungdomarna mer systematiskt delaktiga i beslut som fattas av regionala och lokala organ, och dessutom för att rådfråga dem om de gemenskapsförslag över vilka Regionkommittén skall yttra sig, framför allt utbildning, kultur och, efter Amsterdamfördragets ikraftträdande, sociala frågor, sysselsättning, yrkesutbildning med mera,

31. uppmanar medlemsstaterna att som en av kandidaterna till Ekonomiska och sociala kommittén utse en representant för ungdomsorganisationerna,

32. anser att betoningen skall läggas på partnerskap med ungdomarna genom att uppmuntra utveckling av ungdomsrörelser och etablering av deras nätverk; man bör också överväga att införa ett förfarande där rapporter från ungdomsparlament kan behandlas åtminstone en gång om året av Europaparlamentets utskott för kultur, ungdomsfrågor, utbildning och media,

33. uppmanar kommissionen att göra information om EU-institutionerna och unionens sätt att fungera tillgänglig för alla ungdomar för att öka deras förståelse för Europa och som förutsättning för deras deltagande i europeisk politik, i synnerhet ungdomspolitiken,

34. uppmanar kommissionen att, med pilotprojektet Dialogue Youth som förebild, fortsätta med och utveckla arbetet med att samla ihop informationsnät som riktar sig till ungdomar så att de samverkar och kompletterar varandra när det gäller att tillhandahålla information som är anpassad till ungdomars behov,

35. uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att utveckla «särskilda informationsställen» för ungdomar som behöver information eller hjälp,

36. önskar att en särskild struktur för ungdomar «Europa 15-25" skall inrättas, vars målsättning bland annat skall vara att värdera ungdomsprojekt, samla information och resurser i form av dokument om ungdomar, samla in publikationer och särskilda undersökningar från både unionens institutioner och medlemsstaterna, och att göra det möjligt för aktörerna på ungdomsområdet och ungdomarna själva att få tillträde till uppgifter som gäller dem,

37. anser också att det är nödvändigt att även inrätta en Internetplats med namnet "ungdomar¨ som skall förvaltas av kommissionen från "Europa¨, vilken skall göra åtgärder till förmån för ungdomar på gemenskapsnivå och i medlemsstaterna på de mest skilda områden mer synliga; utbildning, yrkesutbildning, sociala och politiska rättigheter, fördomsfri sexualupplysning, hälsa, sport, fritid, bostäder, konsumtion, det audiovisuella området och media, kultur m.m.; denna åtgärd skulle också underlätta dialogen med alla ungdomar; anser att Internetplatsen kan nå ungdomar som i annat fall inte skulle nås, i synnerhet de mest isolerade ungdomarna som inte deltar i föreningsverksamhet och kommissionen bör därför anstränga sig speciellt för att göra denna Internetplats interaktiv, dvs. utveckla den till ett rådgivningsforum där ungdomarna kan höras;

38. uppdrar åt sin ordförande att vidarebefordra denna resolution till kommissionen, rådet, Regionkommittén, stats- och regeringscheferna, Europarådet samt till ungdomsorganisationerna, framför allt Europeiska unionens ungdomsforum.