Särskild rapport EU:s stöd till kampen 
                                             mot tortyr och till 
avskaffandet av 
dödsstraffSV 2015  nr 09
EUROPEISKA
REVISIONSRÄTTEN
EUROPEISKA REVISIONSRÄTTEN  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tfn. +352 4398-1
E-post: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
En stor mängd övrig information om Europeiska unionen är tillgänglig på internet  
via Europa-servern ( http://europa.eu ).
Luxemburg: Europeiska unionens publikationsbyrå, 2015
Print ISBN 978-92-872-2627-3 ISSN 1831-0990 doi:10.2865/475960 QJ-AB-15-009-SV-C
PDF ISBN 978-92-872-2638-9 ISSN 1977-5830 doi:10.2865/289520 QJ-AB-15-009-SV-N
EPUB ISBN 978-92-872-2665-5 ISSN 1977-5830 doi:10.2865/533004 QJ-AB-15-009-SV-E
© Europeiska unionen, 2015
Kopiering tillåten med angivande av källan.
Printed in Luxembourg
EU:s stöd till kampen 
mot tortyr och till 
avskaffandet av 
dödsstraff
(i enlighet med artikel 287.4 andra stycket i EUF-fördraget)Särskild rapportSV 2015  nr 09
02
 Granskningsteam
I våra särskilda rapporter redovisar vi resultatet av våra effektivitets- och regelefterlevnadsrevisioner av särskilda budget -
områden eller förvaltningsteman. Vi väljer ut och utformar granskningsuppgifterna så att de ska få största möjliga effekt 
och bedömer riskerna när det gäller resultat eller regelefterlevnad, storleken på de aktuella inkomsterna eller utgifterna, 
framtida utveckling och politiskt intresse och allmänintresse.
Denna effektivitetsrevision utfördes av revisionsavdelning III – under ledning av revisionsrättens ledamot Karel Pinxten – 
som är specialiserad på utgiftsområdet externa åtgärder. Revisionen leddes av ledamoten Klaus-Heiner Lehne, med stöd 
av attachén vid hans kansli Thomas Arntz, enhetschef Sabine Hiernaux-Fritsch, granskningsledare Werner Vlasselaer och 
revisorerna Kim Hublé och Athanasios Tsamis.
Från vänster till höger: S. Hiernaux-Fritsch, T. Arntz, K.-H. Lehne, A. Tsamis, 
K. Hublé, W. Vlasselaer.

03
 Innehåll
Punkt
 Förkortningar
I–VII  Sammanfattning
1–10  Inledning
1–4 Förekomst av tortyr och dödsstraff
5–10  EU:s åtagande om att bekämpa tortyr och dödsstraff
11–12  Revisionens inriktning och omfattning samt revisionsmetod
13–53  Iakttagelser
13–30  Trots tillfredsställande behovsbedömningar var kommissionens inriktning på finansieringen inte 
optimal
14–20  Landstrategierna för mänskliga rättigheter beaktades inte tillräckligt vid fördelningen av medel, och 
samordningen med andra EU-insatser var bristfällig
21–27  Processen för att välja ut projekt dokumenterades väl men var inte tillräckligt rigorös
28–30  Den efterfrågestyrda strategin garanterade att de stödmottagande organisationerna hade tillräckliga 
expertkunskaper och tillräckligt egenansvar för åtgärderna men den hade också nackdelar
31–53  Projekten genomfördes som planerat men EIDMR-finansieringens övergripande inverkan är 
begränsad
32–39  Projektverksamheterna genomfördes i regel som planerat
40–48 EIDMR-finansieringens effekt begränsades av att det blygsamma ekonomiska bidraget från EIDMR var 
utspritt på alltför många områden och i vissa lägen av att de politiska förhållandena var ogynnsamma
49–53  Projektresultaten är hållbara men bidragen medförde inte att det civila samhällets organisationer blev mer 
självförsörjande
04 Innehåll
54–56  Slutsatser och rekommendationer
 Bilaga I — Dödsstraffet i Afrika
 Bilaga II — Dödsstraffet i Asien
 Bilaga III — Dödsstraffet i Latinamerika
 Bilaga IV — Dödsstraffet i Förenta staterna
 Bilaga V  — Globala ansökningsomgångar 2007–2013
 Bilaga VI  —  Projekt avseende vilka revisionsrättens revisorer gick igenom kommissionens 
bedömning av projektbeskrivningar och fullständiga förslag
 Bilaga VII — Granskade bidrag
 Kommissionens och Europeiska utrikestjänstens svar
05
 Förkortningar
Cohom : rådets arbetsgrupp för de mänskliga rättigheterna
EEAS : Europeiska utrikestjänsten
EIDMR : europeiskt instrument för demokrati och mänskliga rättigheter
FN: Förenta nationerna
GD Utveckling : generaldirektoratet för utveckling och samarbete och samarbete
OPCAT : det fakultativa protokollet till konventionen mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande 
behandling eller bestraffning
06
 Sammanfattning
I
Det internationella samfundet har gjort många insat -
ser för att utrota tortyr och annan misshandel. Trots 
det förekommer fortfarande tortyr och annan miss -
handel, och straffrihet för förövarna är fortfarande en 
realitet i många länder i världen. 58 länder tillämpar 
fortfarande dödsstraff. Varje år genomförs mer än 
5 000 avrättningar.
II
EU är djupt engagerat i kampen för att förhindra och 
utrota alla former av tortyr och annan misshandel och 
avskaffa dödsstraffet i hela världen. För att uppnå 
de målen har EU tagit en lång rad olika diplomatiska 
initiativ, till exempel bilaterala överenskommelser, 
politiska dialoger och deltagande i multilaterala 
forum. Vidare anser EU att framsteg i fråga om de 
mänskliga rättigheterna är ett nödvändigt villkor för 
utvecklingssamarbetet och finansierar projekt som 
arbetar med de frågorna. Det instrument som främst 
används är det europeiska instrumentet för demokrati 
och mänskliga rättigheter (EIDMR), som ger bidrag 
till organisationer i det civila samhället så att de 
kan genomföra projekt. Under perioden 2007–2013 
fördelade kommissionen 183 EIDMR -bidrag för totalt 
100,9 miljoner euro till projekt som gällde kampen 
mot tortyr och dödsstraff.
III
Vi bedömde hur ändamålsenligt EIDMR verkade för att 
förhindra tortyr, rehabilitera tortyroffer och avskaffa 
dödsstraffet. Vi koncentrerade oss på hur finansie -
ringen fördelades och undersökte om hållbara resultat 
uppnåddes. Granskningsarbetet bestod i analyser, 
intervjuer med personal vid kommissionen, Europe -
iska utrikestjänsten och stödmottagande organisatio -
ner och även en detaljgranskning av ett urval av 31 
projekt. Det innebar att vi besökte London, Demokra -
tiska republiken Kongo, Georgien och Sydafrika och 
gjorde en skrivbordsgranskning av projekt i Kina och 
Förenta staterna.
Sammanfattning 07
IV
Vi drar slutsatsen att EIDMR:s stöd till kampen mot 
tortyr, rehabiliteringen av tortyroffer och avskaffandet 
av dödsstraffet var endast delvis ändamålsenligt.
V
Kommissionen fastställer prioriteringarna avseende de 
mänskliga rättigheterna på ett tillfredsställande sätt 
för varje partnerland. Trots att finansieringen i regel 
fördelades väl tar kommissionen ofta inte tillräcklig 
hänsyn till dessa prioriteringar. Vidare är de finansie -
rade projekten ofta dåligt samordnade med andra 
EU-insatser, som traditionellt utvecklingsstöd och 
dialoger med partnerlandet. Den efterfrågestyrda 
strategin för att finansiera projekten garanterade att 
projekten i allmänhet genomfördes av motiverade 
organisationer i det civila samhället med goda expert -
kunskaper. Projekturvalet dokumenterades väl men 
var inte tillräckligt rigoröst. När brister i de utvalda 
projekten konstaterades förbättrade man inte projekt-  
utformningen i enlighet med dem.
VI
Projektverksamheterna har genomförts som plane -
rat och är i regel kostnadseffektiva. De resultat som 
uppnåtts genom bidragen är hållbara. De system som 
används för att mäta effekter är dock ganska brist -
fälliga eftersom projektens logiska ramar är otydliga, 
de saknar väl definierade riktmärken och mål och en 
konsekvent metod för projektutvärderingar. När pro -
jekten ger direkt stöd till offer är effekten märkbar, om 
än begränsad till relativt små målgrupper. Effekten av 
andra projekt som i regel försöker få till stånd rättsliga 
eller politiska reformer begränsas av det faktum att 
framsteg också hänger på många andra faktorer och 
politiska förhållanden som inte alltid var gynnsamma. 
De uppnådda resultaten har goda utsikter att bli håll -
bara. De organisationer i det civila samhället som får 
stöd är dock fortfarande starkt beroende av ekono -
miskt stöd.VII
Vi lämnar en rad rekommendationer till kommissionen 
som är avsedda att förbättra stödet till kampen mot 
tortyr och dödsstraff. Rekommendationerna gäller 
inriktningen på de ekonomiska resurserna, samord -
ningen med andra EU -insatser, urval och förbättringar 
av projektförslag, ramen för resultatmätning och de 
stödmottagande organisationernas hållbarhet.
08
 Inledning
Förekomst av tortyr  
och dödsstraff
01 
I den allmänna förklaringen om de 
mänskliga rättigheterna1 anges att 
ingen får utsättas för tortyr eller grym, 
omänsklig eller förnedrande behand -
ling eller bestraffning2. I FN:s kon -
vention mot tortyr och annan grym, 
omänsklig eller förnedrande behand -
ling eller bestraffning3, som under -
tecknades 1984, definieras tortyr (se 
ruta 1 ) och anges regler för hur staters 
kamp mot tortyr kan bli effektivare. 
I slutet av 2014 hade 156 stater under -
tecknat och ratificerat konventionen 
medan tio stater hade undertecknat 
men ännu inte ratificerat den.02 
Syftet med det fakultativa protokollet 
till konventionen mot tortyr och annan 
grym, omänsklig eller förnedrande be -
handling eller bestraffning5 (OPCAT) är 
att inrätta ett system så att oberoende 
internationella och nationella organ 
kan göra regelbundna besök i häkten 
och fängelser och på så sätt förhindra 
tortyr. I slutet av 2014 hade 76 stater 
undertecknat och ratificerat OPCAT 
medan 19 stater hade undertecknat 
men ännu inte ratificerat det. Att få fler 
stater att ratificera OPCAT är fortfaran -
de en stor utmaning.
03 
Trots det internationella samfundets 
insatser förekommer fortfarande 
tortyr, och straffrihet för förövarna av 
tortyr är alltjämt en realitet i många 
länder. I rapporter på senare tid från 
internationella organisationer i det 
civila samhället6 tar man upp förekom -
sten av tortyr och misshandel i 131 
länder i världen. Det innebär att vikti -
ga utmaningar kvarstår när det gäller 
att förhindra tortyr och rehabilitera 
tortyroffer.1 Antogs av FN:s general-
församling den 10 de-  
cember  1948.
2 Artikel 5.
3 Konventionen antogs och 
bereddes för undertecknande, 
ratificering och anslutning 
genom generalförsamlingens 
resolution nr 39/46 av den 
10 december  1984 och trädde 
i kraft den 26 juni 1987.
4 Det språkbruk som används 
när det gäller en offentlig 
tjänstemans samtycke eller 
medgivande utvidgar statens 
skyldigheter till att även 
omfatta den privata sfären 
och ska tolkas som att detta 
även inbegriper en stat som 
misslyckas med att skydda 
personer inom dess juris-  
diktion mot tortyr och 
misshandel som begås av 
privatpersoner.
5 Antogs av FN:s general-
församling den 18 de-
cember 2002 och trädde  
i kraft den 22 juni 2006.
Definition av tortyr
Med begreppet tortyr avses varje handling genom vilken allvarlig smärta eller svårt lidande, fysiskt eller 
psykiskt, medvetet tillfogas någon antingen för sådana syften som att erhålla information eller en bekännelse 
av honom eller en tredje person, att straffa honom för en gärning som han eller en tredje person har begått 
eller misstänks ha begått eller att hota eller tvinga honom eller en tredje person eller också av något skäl som 
har sin grund i någon form av diskriminering, under förutsättning att smärtan eller lidandet åsamkas av eller 
på anstiftan eller med samtycke eller medgivande av en offentlig tjänsteman eller någon annan person som 
handlar såsom företrädare för det allmänna4.
6 Amnesty International, rapport 2014/2015 The State of the World’s Human Rights  (tillståndet för de mänskliga rättigheterna i världen), och Human 
Rights Watch, World report 2015  (Events 2014 ).Ruta 1
09 Inledning
7 I lagstiftningen eller 
i praktiken. Sju av dessa länder 
har avskaffat dödsstraffet 
endast för ”vanliga” brott 
i motsats till ”exceptionella” 
brott, som brott enligt 
militärlagstiftningen eller 
brott som begåtts under 
exceptionella omständigheter.
8 Källa: Amnesty International. 
Uppgifterna är uppskattningar 
eftersom flera länder inte 
publicerar officiella uppgifter.
9 För enkelhetens skull 
använder vi i fortsättningen 
enbart tortyr för tortyr och 
annan misshandel.
10 Artiklarna 2, 3, 6 och 21 
i EU-fördraget och artikel 205 
i fördraget om Europeiska 
unionens funktionssätt.
11 Antogs av rådet den 
25 juni 2012.
12 När det gäller länderna i Afrika, 
Västindien och Stillahavs-
området fastställer Cotonou-
avtalet ömsesidiga skyldig-
heter, inbegripet respekt för 
de mänskliga rättigheterna, 
vilka övervakas via en fort-  
löpande dialog och ut-
värderingar. De ömsesidiga 
skyldigheterna omfattas av 
klausulen om lösning av 
tvister i artikel 96 på grundval 
av vilken samråd och lämpliga 
åtgärder samt ett tillfälligt 
avbrytande av samarbetet kan 
genomföras med avseende på 
landet i fråga.
13 Till exempel FN:s general-
församlings tredje kommitté, 
FN:s råd för mänskliga 
rättigheter, organisationen för 
säkerhet och samarbete 
i Europa och Europarådet.04 
140 länder i världen har avskaffat 
dödsstraffet7 medan 58 länder fortfa -
rande tillämpar det (se bilagorna I‑IV ). 
Under perioden 2007–2014 avrättades 
sammanlagt i genomsnitt mer än 
5 000 personer per år i 37 länder8. Mer 
än 83 % av avrättningarna ägde rum 
i Kina, mer än 13 % i Iran, Irak, Nord -
korea och Saudiarabien och cirka 3 % 
i andra länder. Vid utgången av 2014 
hade mer än 19 000 människor i värl -
den dömts till döden.
EU:s åtagande om att 
bekämpa tortyr och 
dödsstraff
05 
Att utrota alla former av tortyr och 
annan misshandel9 och avskaffa 
dödsstraffet är prioriteringar i EU:s 
politik för de mänskliga rättigheterna. 
EU:s starka engagemang grundas på 
Europeiska unionens fördrag10 och 
avspeglas i den strategiska ramen 
och handlingsplanen för mänskliga 
rättigheter och demokrati11 och i EU:s 
riktlinjer (se  ruta 2 ).06 
För att uppnå målen för sin politik för 
de mänskliga rättigheterna bedriver 
EU en rad olika diplomatiska verksam -
heter. Partnerskaps- och samarbetsav -
tal med länder utanför EU innehåller 
en klausul om mänskliga rättigheter 
som är avsedd att få länderna att upp -
fylla människorättsnormerna. Om de 
inte gör det kan EU vidta olika åtgär -
der, till exempel minska eller avbryta 
samarbetet12. EU tar också upp frågor 
om mänskliga rättigheter i sina politis -
ka dialoger med partnerländer eller re-  
gionala organisationer. Vidare deltar 
EU i särskilda dialoger om mänskli -
ga rättigheter och i samråd med för 
närvarande 41 länder utanför EU och 
verkar för mänskliga rättigheter via sitt 
deltagande i multilaterala forum13. Dip -
lomatiska åtgärder (som är konfiden -
tiella) och förklaringar (som är offent -
liga) riktade till myndigheter i länder 
utanför EU är också viktiga sätt för EU 
att utöva diplomatiska påtryckningar.
EU:s riktlinjer
I EU:s riktlinjer om mänskliga rättigheter lämnas praktiska anvisningar till både EU -institutionerna och med -
lemsstaterna för hur EU:s politik för de mänskliga rättigheterna ska genomföras. EU har sammanlagt elva 
riktlinjer som omfattar en lång rad frågor. De fastställs av rådets arbetsgrupp för de mänskliga rättigheterna 
(Cohom), godkänns av Ständiga representanternas kommitté och antas av rådet. EU:s riktlinjer är inte rättsligt 
bindande men utgör en stark politisk signal om unionens prioriteringar i fråga om de mänskliga rättigheterna.Ruta 2
10 Inledning
14 Beslutet att utarbeta en 
metod grundad på de 
mänskliga rättigheterna 
fattades i samband med att 
EU:s strategiska ram och 
handlingsplan för mänskliga 
rättigheter och demokrati 
antogs (se punkt 0).
15 Europaparlamentets och 
rådets förordning (EG) nr 
1889/2006 av den 20 de-  
cember 2006 om inrättande 
av ett finansieringsinstrument 
för främjande av demokrati 
och mänskliga rättigheter 
i hela världen (EUT L 386, 
29.12.2006, s. 1), ersatt av 
förordning (EU) nr 235/2014 
(EUT L 77, 15.3.2014, s. 85). 
EIDMR bygger vidare på och 
ersätter det europeiska 
initiativet för demokrati och 
mänskliga rättigheter, som 
inrättades 1994.
16 I vederbörligen motiverade 
fall kan dock projekt 
finansieras till 100 %.
17 Kampen mot tortyr handlar 
om att både förhindra tortyr 
och rehabilitera tortyroffer.07 
Den 25 juni 2012 utsåg rådet en sär -
skild EU -representant med ansvar att 
se till att EU:s politik för de mänskliga 
rättigheterna är konsekvent, ända -
målsenlig och synlig efter det att EU:s 
strategiska ram och handlingsplan för 
mänskliga rättigheter och demokrati 
hade antagits. Vidare ska represen -
tanten bidra internt till att den strate -
giska ramen och handlingsplanen för 
mänskliga rättigheter och demokrati 
och andra instrument, till exempel EU:s 
riktlinjer för mänskliga rättigheter, ge -
nomförs. Den särskilda representanten 
ska också stärka dialogen om mänskli -
ga rättigheter med regeringar i länder  
utanför EU, internationella och regio -
nala organisationer och civilsamhället.
08 
Utöver dessa verksamheter verkar EU 
för de mänskliga rättigheterna och 
ser framsteg på områdena mänskli -
ga rättigheter, goda styrelseformer 
och demokrati som ett nödvändigt 
villkor för sitt utvecklingssamarbete. 
År 2012 beslutade rådet att införa 
ett människorättsbaserat synsätt 
i utvecklingssamarbetet och se till 
att EU förstärker sina insatser för att 
bistå partnerländerna att fullgöra sina 
internationella skyldigheter i fråga om 
mänskliga rättigheter14. EU kommer att 
göra det genom att införliva principer -
na om mänskliga rättigheter i alla sina 
operativa utvecklingsverksamheter.09 
EU finansierar dessutom projekt som 
uteslutande arbetar med att främja de 
mänskliga rättigheterna. Det huvud -
sakliga instrumentet för att verka 
för att förhindra tortyr, rehabilitera 
tortyroffer och avskaffa dödsstraffet 
är det europeiska instrumentet för 
demokrati och mänskliga rättigheter 
(EIDMR), som kompletterar de geogra -
fiska instrumenten. Det infördes 2006 
och ger stöd till främjandet av demo -
krati och mänskliga rättigheter i länder 
utanför EU15.
10 
EIDMR fick en total budget på 1,1 mil -
jard  euro som skulle täcka alla EU:s 
mål för mänskliga rättigheter för 
perioden 2007–2013. Merparten av 
EIDMR:s finansiering betalas ut i form 
av bidrag som organisationer i det 
civila samhället får för att genomföra 
projekt. Bidragen förutsätter i princip 
medfinansiering eftersom de endast 
finansierar högst 80 % av projektut -
gifterna16. EIDMR verkar över hela 
världen, däribland i många industrilän -
der, och möjliggör finansiering utan 
bilateralt samtycke eftersom det inte 
behövs något statligt godkännande 
i det land där projekten genomförs. 
EIDMR:s utgifter för kampen mot 
tortyr17 och dödsstraff uppgick till 
100 miljoner  euro för perioden 2007–
2013 (se  tabell 1 ). Antalet kontrakt 
som ingicks under den perioden visas 
i tabell 2 . De flesta av projekten gäller 
kampanjer för att öka medvetenheten, 
opinionsbildande verksamhet, över -
vakningsmetoder, förebyggande åtgär -
der, juridiskt stöd till tortyroffer och 
dödsdömda personer eller behandling 
och rehabilitering av offer.
11 Inledning Tabell 1EIDMR:s utgifter beträffande tortyr och dödsstraff per kontinent, 2007–2013
(euro)
Tortyr 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 TOTALT
Afrika 0 3 967 906 456 120 4 248 938 2 192 122 514 511 3 844 082 15 223 679
Amerika 0 2 226  820 388 122 1 178 945 758 097 0 2 530 910 7 082 894
Asien 36 465 10 281  020 613 754 2 366  367 1 936 457 0 11 242 841 26 476 904
Europa 0 2 956 958 235 093 2 661 831 2 830 007 100 000 787 065 9 570 954
Flera kontinenter 0 6 175 025 0 10 800 143 1 499 207 0 6 734 343 25 208 718
TOTALT 36 465 25 607 729 1 693 089 21 256 224 9 215 890 614 511 25 139 241 83 563 149
Dödsstraff 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 TOTALT
Afrika 0 0 76 863 285 000 734 333 0 0 1 096 196
Amerika 0 0 1 581 610 290 859 0 1 345 046 0 3 217 515
Asien 0 0 722 028 731 761 1 416 450 2 009 842 0 4 880 081
Europa 0 0 0 0 0 200 074 0 200 074
Flera kontinenter 0 0 4 067  552 657 674 0 3 263 246 0 7 988 472
TOTALT 0 0 6 448 053 1 965 294 2 150 783 6 818 208 0 17 382 338
Källa : Europeiska kommissionen.Tabell 2EIDMR: antal kontrakt beträffande tortyr och dödsstraff per kontinent, 2007–2013
(euro)
Tortyr 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 TOTALT
Afrika 0 7 4 5 4 3 6 29
Amerika 0 7 3 3 6 0 4 23
Asien 1 19 5 5 4 0 18 52
Europa 0 7 2 4 6 1 3 23
Flera kontinenter 0 6 0 10 1 0 6 23
TOTALT 1 46 14 27 21 4 37 150
Dödsstraff 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 TOTALT
Afrika 0 0 1 1 1 0 0 3
Amerika 0 0 4 2 0 2 0 8
Asien 0 0 2 2 2 3 0 9
Europa 0 0 0 0 0 1 0 1
Flera kontinenter 0 0 7 1 0 4 0 12
TOTALT 0 0 14 6 3 10 0 33
Källa : Europeiska kommissionen.
12
 Revisionens inriktning och 
omfattning samt revisionsmetod
11 
Vi bedömde hur ändamålsenligt 
EIDMR fungerar för att förhindra tortyr, 
rehabilitera tortyroffer och avskaffa 
dödsstraffet. Vi inriktade oss på följan -
de två frågor:
a) Fördelades medlen väl?
b) Uppnåddes hållbara resultat med 
hjälp av bidragen?
12 
Vi koncentrerade oss på perioden 
2007–2013 och genomförde revision -
en mellan juli 2014 och januari 2015. 
Den bestod av flera olika delar. För det 
första granskade vi fördelningen av 
medlen via fem globala ansöknings -
omgångar under den granskade peri -
oden (se bilaga V ). Vid granskningen 
intervjuade vi personal vid Europeiska 
utrikestjänsten och generaldirekto -
ratet för utveckling och samarbete 
(GD Utveckling och samarbete) och 
gick igenom kommissionens bedöm -
ning av projektbeskrivningar av och 
fullständiga förslag till 45 projekt (se 
bilaga VI ). För det andra granskade 
vi sju EIDMR -bidrag som tilldelats tre 
organisationer i det civila samhäl -
let i London, som vi besökte under 
revisionen. För det tredje granskade vi 
13 EIDMR -projekt avseende Demokra -
tiska republiken Kongo, Georgien och 
Sydafrika. I samband med det gjorde 
vi granskningsbesök i dessa länder och 
intervjuade personalen vid de berörda 
EU-delegationerna och företrädare för 
de organisationer som fick bidrag från 
EIDMR. Slutligen gjorde vi en skriv -
bordsgranskning av elva EIDMR -pro-
jekt i Kina och Förenta staterna (se 
bilaga VII ). Revisionsurvalet motsvarar 
24 % av de aktuella utgifterna.
13
 Iakttagelser
Trots tillfredsställande 
behovsbedömningar var 
kommissionens inriktning 
på finansieringen inte 
optimal
13 
Vi undersökte om ansökningsomgång -
arna grundades på tillfredsställande 
behovsbedömningar och om de hade 
en tydlig inriktning och samordnades 
väl med andra EU -insatser som tradi -
tionellt utvecklingsstöd och dialog. Vi 
bedömde också projekturvalet och un -
dersökte om urvalsprocessen medgav 
insyn, dokumenterades ordentligt och 
var strikt och om den efterfrågestyrda 
strategin var lämplig.
Landstrategierna för 
mänskliga rättigheter 
beaktades inte tillräckligt vid 
fördelningen av medel, och 
samordningen med andra 
EU-insatser var bristfällig
14 
Med tanke på att de ekonomiska resur -
ser som fördelas till kampen mot tortyr 
och dödsstraff är blygsamma i förhål -
lande till de utmaningar som denna 
kamp innebär (se punkt 10) måste 
de inriktas på länder och områden 
där det finns stora behov och en god förbättringspotential. Kommissionen 
får tillräckligt med information om hur 
människorättsläget ser ut i partner -
länderna genom att granska offent -
ligt tillgängliga uppgifter, genom att 
använda sina kontakter med orga -
nisationer i det civila samhället och 
genom att aktivt studera situationen 
på fältet. EU -delegationerna utarbetar 
regelbundet noter om frågor som rör 
mänskliga rättigheter och lämnar rele -
vanta kommentarer och analyser i sina 
verksamhetsrapporter18.
15 
Kommissionen använder de tillgängli -
ga uppgifterna för att på lämpligt sätt 
bedöma behoven och fastställa prio -
riteringar, såsom de återspeglas i olika 
dokument. I EIDMR:s fleråriga strate -
gidokument19 finns en beskrivning av 
EIDMR:s förväntade resultat och de 
respektive ekonomiska anslagen. De 
årliga handlingsprogrammen innehåll -
er dessutom individuella beskrivningar 
av de viktigaste beståndsdelarna20 i de 
åtgärder som ska finansieras. På land -
nivå fastställs prioriteringarna i land -
strategierna för mänskliga rättigheter 
(se ruta 3 ). De är konfidentiella, också 
den del av dokumentet där priorite -
ringarna fastställs, vilket begränsar 
deras mervärde.18 Verksamhetsrapporter om 
externa åtgärder.
19 Under den granskade 
perioden fanns sådana 
strategidokument för 
perioderna 2007–2010 
och 2011–2013.
20 Tilldelat belopp, prioriteringar 
och metod för att tilldela 
medlen.
Landstrategier för mänskliga rättigheter
Sedan andra hälften av 2011 har EU och medlemsstaterna utarbetat mer än 150 landstrategier för mänskliga 
rättigheter. Varje strategi innehåller en ingående analys av läget i det berörda landet, och i den fastställs ett 
antal gemensamma prioriteringar för EU och medlemsstaterna. Tanken är att strategierna ska uppdateras vart -
annat år eller närhelst större förändringar sker. Det finns 57 strategier där kampen mot tortyr är en av priorite -
ringarna och 72 strategier där kampen mot dödsstraff är en prioritering.Ruta 3
14 Iakttagelser
16 
Bidrag tilldelas efter ansökningsom -
gångar (en efterfrågestyrd strategi). 
Under perioden 2007–2013 anordna -
des tre globala ansökningsomgångar 
avseende kampen mot tortyr och två 
globala ansökningsomgångar avse -
ende kampen mot dödsstraff. Dessa 
ansökningsomgångar med global täck -
ning förvaltades av GD Utveckling och 
samarbetes huvudkontor och ledde 
till att 80 respektive 24 bidrag fördela -
des. Projekten valdes ut från totalt 789 
projektförslag. Bidrag fördelades också 
via landbaserade stödordningar, som 
är ansökningsomgångar som förvaltas 
av EU -delegationerna och är specifika 
för ett land. Det ledde till att 70 bidrag 
fördelades till kampen mot tortyr och 
nio till kampen mot dödsstraff. Målen 
med ansökningsomgångarna stämmer 
överens med målen i EIDMR:s strategi -
dokument och EU:s riktlinjer.
17 
De globala ansökningsomgångarna 
riktade sig inte till länder där kampen 
mot tortyr och mot dödsstraff ingår 
i prioriteringarna (se ruta 3 ). De över -
gripande målen i de granskade pro -
jekten när det gäller Kina och Förenta 
staterna anges tydligt som priorite -
ringar i EU:s landstrategi för mänskliga 
rättigheter medan projekt i Demo -
kratiska republiken Kongo, Georgien 
och Sydafrika gäller kampen mot 
tortyr, även om landstrategierna för 
mänskliga rättigheter för dessa länder 
inte tydligt anger kampen mot tortyr 
som en prioritering. Det ledde till att 
EIDMR:s resurser användes i länder där 
kampen mot tortyr eller dödsstraff inte 
var en prioritering.18 
Målen i merparten av ansökningsom -
gångarna beskrevs i allmänna ordalag. 
I ansökningsomgången 2007 för stöd 
till åtgärder mot tortyr skilde man på 
förhindrande (omgång 1) och rehabi -
litering (omgång 2), medan man i an -
sökningsomgångarna 2009  och  2012 
inte längre gjorde någon sådan åt-  
skillnad. De uppmuntrade snarare en 
heltäckande och holistisk metod som 
omfattade tre prioriteringar, nämligen 
förhindrande, ansvarsutkrävande och 
rehabilitering, som anses hänga ihop 
med och stärka varandra. I de ansök -
ningsomgångar som gällde kampen 
mot dödsstraff främjades också en 
integrerad metod. De hade ingen sär -
skild inriktning och inga specifika mål.
19 
I Georgien kompletteras EIDMR - 
projekt väl av andra EU -åtgärder, till 
exempel traditionellt utvecklingsstöd, 
förhandlingar om associeringsavtalet 
mellan EU och Georgien, och dialog. 
Dialogen om mänskliga rättigheter 
med Georgien är särskilt viktig efter -
som den befäster EIDMR -projekten 
och tar upp de frågor som står i fokus 
för dem. I andra granskade länder 
ingår dock EIDMR -projekten inte i en 
enhetlig, strategisk och samordnad 
metod som behandlar frågor om tortyr 
och dödsstraff. Projekten kompletterar 
inte varandra på något bra sätt och 
är inte kopplade till kommissionens 
traditionella utvecklingsstöd. Vidare 
kompletterar kommissionens dialog 
inte EIDMR -projekten lika ändamåls-  
enligt som den skulle kunna. Frågor 
om tortyr har inte tagits upp i dialo -
gen om mänskliga rättigheter med 
Demokratiska republiken Kongo och 
Sydafrika trots att EIDMR -projekten är 
inriktade på att förhindra tortyr och 
rehabilitera tortyroffer. Dödsstraf -
fet ingick i dialogen om mänskliga 
15 Iakttagelser
rättigheter med Kina och i samrådet 
om mänskliga rättigheter mellan EU 
och Förenta staterna, men de frågor 
som togs upp var inte desamma som 
de som EIDMR -projekten var inriktade 
på.
20 
Arbetet med att inrätta ett män-  
niskorättsbaserat synsätt i utveck -
lingssamarbetet har blivit försenat (se 
punkt 8). I maj 201421 presenterade 
kommissionen en ”verktygslåda” för 
rådet där den angav hur kommissionen 
ska arbeta för ett människorättsbase -
rat synsätt i utvecklingssamarbetet. 
Den innehåller praktiska checklistor 
och aviserar att ett stödpaket ska tas 
fram. Det människorättsbaserade 
synsättet har ännu inte införts trots 
att en första utvärdering ska göras 
redan 2016.Processen för att välja ut 
projekt dokumenterades 
väl men var inte tillräckligt 
rigorös
21 
Processen för att välja ut projekt med -
ger insyn och dokumenteras väl. Pro -
jektbedömningarna (se ruta 4 ) motive -
ras och har med utförliga poäng från 
varje bedömare och även en beskri -
vande bedömning. Vidare rapporteras 
utvärderingspanelernas övergripande 
slutsatser tillräckligt ingående med en 
slutlig rangordning av projekten, ett 
tröskelvärde för urvalet, en förklaring 
till varför projekt anses icke stödberät -
tigande och en motivering till varför 
en ny bedömning har gjorts.21 Trots att den strategiska 
ramens handlingsprogram 
och handlingsplanen om 
mänskliga rättigheter och 
demokrati (se punkt 5) 
föreskriver att detta skulle  
vara klart 2013.
Att bedöma projektförslag
I enlighet med den praktiska vägledningen om kontraktsförfaranden för Europeiska unionens externa åtgär -
der måste organisationer i det civila samhället som vill få ett bidrag först lämna in en projektbeskrivning av de 
viktigaste inslagen i det projekt de föreslår. När projektbeskrivningen har godkänts av utvärderingspanelen 
uppmanas organisationerna att lämna in ett fullständigt projektförslag. Både underlaget och det fullständiga 
förslaget bedöms av två personer, oftast en oberoende extern bedömare och en företrädare för den EU -de-
legation där åtgärden planeras22. Bedömningarna görs med hjälp av ett poängsystem och standardiserade 
utvärderingsskalor med kriterier som täcker aspekter som utformning, relevans, kapacitet, genomförbarhet, 
ändamålsenlighet, hållbarhet och kostnadseffektivitet. Bidrag beviljas de projekt som får högst poäng.
22 När projektet avser åtgärder i fler än ett land bedöms projektet av en företrädare för GD Utveckling och samarbetes regionala direktorat.Ruta 4
16 Iakttagelser
22 
De standardiserade utvärderings-  
skalor som kommissionen använ -
der (se ruta 4 ) har flera brister som 
förhindrar kvalitativa och objektiva 
bedömningar:
a) Det finns bara begränsad väg -
ledning för hur olika kriterier ska 
poängsättas, och många kriterier 
beskrivs med ord som ”tillräcklig”, 
”lämplig”, ”tillfredsställande” och 
”strategiskt vald” utan någon när -
mare förklaring av vad exakt det är 
som förväntas.
b) Sedan 2011 bedöms projektets 
relevans endast på grundval av 
projektbeskrivningen och inte det 
fullständiga förslaget.
c) Flera kriterier täcks av en enda 
poäng. Det framgår inte tydligt hur 
poängen ska sättas när bedöm -
ningen av de enskilda kriterierna 
varierar.
d) Det finns inga minimikrav där man 
skulle kunna förvänta sig det när 
det gäller viktiga aspekter som 
genomförbarhet eller effekten av 
ett projekt.
23 
Kommissionen utfärdar riktlinjer till 
bedömarna för varje ansökningsom -
gång. Meningen är att riktlinjerna ska 
hjälpa bedömarna att göra bedöm -
ningarna och garantera att de görs 
enhetligt och konsekvent. Men rikt -
linjerna väger inte upp bristerna i de 
standardiserade utvärderingsskalorna 
tillräckligt, (se punkt 22) och klargör 
inte tillräckligt hur specifika krav i an -
sökningsomgångarna ska bedömas. 
När det gäller tortyr till exempel står 
det i ansökningsomgångarna att man föredrar en holistisk och heltäckande 
metod både för åtgärder där kopp -
lingarna mellan åtgärden att främja 
ekonomiska, sociala och kulturella 
rättigheter och utrota tortyr under -
söks. När det gäller dödsstraffet bör 
projekten innehålla åtgärder som med -
för en integrerad metod för kampen 
mot dödsstraff. Dessa kriterier bedöms 
dock inte uttryckligen och poängsätts 
inte heller.
24 
De projektbedömningar som vi gran -
skade (se punkt 12) genomfördes inte 
alltid tillräckligt rigoröst:
a) I 25 av de 45 granskade projekt -
bedömningarna har åtminstone 
en beskrivande bedömning ingen 
analys per kriterium trots att det 
är ett krav. De bedömningarna är 
därför inte lika väl underbyggda.
b) I fyra av de 45 granskade projekt -
bedömningarna fanns det ingen 
förklaring till varför låga poäng 
sattes för vissa kriterier.
c) I elva av de 45 granskade projekt -
bedömningarna noterade reviso -
rerna inkonsekvenser mellan de 
satta poängen och de beskrivande 
bedömningarna. I de flesta fall fick 
projekt relativt höga poäng för kri -
terierna trots negativa beskrivande 
bedömningar.
17 Iakttagelser
25 
Bedömare avger ofta olika utlåtanden 
om samma projekt. När det gäller de 
45 granskade projekten var det stor 
skillnad mellan de två bedömarnas 
poäng för 20 % av alla kriterier23. Ut-
värderingskommittén kan välja att inte 
godkänna de poäng som bedömarna 
ger och göra en ny bedömning av alla 
kriterier. Men de nya bedömningarna 
gjordes inte på ett konsekvent sätt. 
I tre av de fem ansökningsomgångar 
som vi granskade gjorde utvärde -
ringskommittén en ny bedömning när 
skillnaden mellan de totala poängen 
i båda bedömningarna ansågs vara 
betydande. Definitionen av vad som 
är en betydande skillnad ändras också 
med tiden. Det ledde till att flera 
projektförslag med stora poängskill -
nader inte bedömdes på nytt. I en 
ansökningsomgång24 gjordes inga nya 
bedömningar trots betydande skill -
nad25 mellan bedömarnas totala poäng 
för fyra av de tio projekten. I en annan 
ansökningsomgång26 gjorde man nya 
bedömningar men specificerade inte 
för vilka projekt det skulle göras, och 
tre av de åtta förslagen bedömdes inte 
på nytt trots betydande skillnad mel -
lan de båda bedömarnas totala poäng.26 
De bidrag som organisationer i det 
civila samhället ansöker om mås -
te uppfylla vissa tröskelvärden. De 
lägsta och högsta beloppen för 
bidrag ökade under den granskade 
perioden. Det genomsnittliga kon -
traktsbeloppet för dödsstraffprojekt 
ökade från 550 000 euro vid ansök -
ningsomgången 2008 till 735 000 euro 
vid ansökningsomgången 2011. Det 
genomsnittliga kontraktsbeloppet för 
tortyrprojekt ökade från 715 000 euro 
vid ansökningsomgången 2007 till 
903 000 euro vid ansökningsomgång -
en 2009. Man höjde beloppen för att 
minska antalet kontrakt och därmed 
även kommissionens arbetsbörda.
27 
Mindre organisationer i det civila 
samhället har komparativa nackdelar 
när de ansöker om bidrag på grund 
av krångliga ansökningsförfaranden, 
språkkrav27 och, inom vissa ansök -
ningsomgångar, kravet att vara verk -
sam i mer än ett land. I och med att 
det minsta beloppet för bidrag höjdes 
blev det ännu svårare för dem att an -
söka om bidrag också på områden där 
de hade potential att genomföra rele -
vanta och ändamålsenliga projekt. För 
att komma till rätta med problemet an -
ordnar kommissionen seminarier och 
utbildningar för lokala organisationer 
i det civila samhället, främjar partner -
skap och tillåter bidrag i flera led.23 Skillnad på minst två poäng av 
fem inom ett och samma 
kriterium. Eftersom varje 
bedömning innehåller 17 
kriterier granskade vi totalt 
765 kriterier.
24 Ansökningsomgång 126-224.
25 Mer än 10 av de 50 poängen.
26 Ansökningsomgång 131-085.
27 Ansökningarna måste vara 
skrivna på engelska, franska 
eller spanska.
18 Iakttagelser
Den efterfrågestyrda 
strategin garanterade 
att de stödmottagande 
organisationerna hade 
tillräckliga expertkunskaper 
och tillräckligt egenansvar 
för åtgärderna men den hade 
också nackdelar
28 
Den efterfrågestyrda strategin gör att 
man kan ta itu med känsliga frågor 
utan regeringens samtycke. De sökan -
de till de granskade projekten hade 
tillräckligt med tekniskt kompetent 
personal och hade i de flesta fall redan 
genomfört projekt av liknande storlek 
och karaktär. I mer än en fjärdedel av 
fallen blev dock projektet betydligt 
större än någon verksamhet som den 
stödmottagande organisationen hade 
bedrivit tidigare, vilket innebar en po -
tentiell risk för att projektet inte skulle 
genomföras på ett tillfredsställande 
sätt. Men bara i ett enda av de fallen 
visade sig organisationens begränsade 
kapacitet vara ett större problem.
29 
Den efterfrågestyrda strategin får flera 
negativa följder:
a) Projektens geografiska täckning 
kanske inte sammanfaller med de 
platser där den största effekten 
kan uppnås med EIDMR -bidrag. 
I de flesta fall täcker projekten i 
stort sett de områden där organi -
sationerna redan var verksamma. 
I vissa fall ledde det till stödverk -
samheter med endast mycket be -
gränsad potentiell effekt eftersom 
projekten riktades in på länder där 
det av politiska skäl inte är rimligt 
att förvänta sig några framsteg.b) Det kan hända att organisationer 
i det civila samhället presenterar 
projekt med alltför ambitiösa mål 
för att vara säkra på att få bidrag. 
Av de 31 granskade projekten 
identifierade vi 13 projekt som 
tydligt hade alltför ambitiösa mål. 
De handlar i regel om förändring -
ar som kräver ett åtagande från 
regeringens sida i de länder som 
man siktar in sig på utan att det 
finns några bevis för att ett sådant 
åtagande finns, snarare motsatsen.
c) De stödmottagande organisatio -
nerna kanske inte tydligt åtar sig 
att bedriva mätbara verksamheter. 
Det gör det mycket svårt för kom -
missionen att i ett senare skede 
objektivt bedöma om projektverk -
samheterna genomfördes tillfreds -
ställande. Indikatorer har fastställts 
som ska mäta projektverksamhe -
terna men trots att de i princip är 
mätbara har utgångspunkter och 
kvantifierade delmål i allmänhet 
inte fastställts även om det hade 
varit möjligt i de flesta fall.
30 
De negativa följderna av den efterfrå -
gestyrda strategin har inte behandlats 
ordentligt. När bedömarna av projekt -
förslagen konstaterar brister leder det 
inte till förbättringar av projektutform -
ningen28. Det innebär att man försitter 
tillfället att förbättra projekten.28 Enligt artikel 204.5 i kommis-
sionens delegerade förord-  
ning (EU) nr 1268/2012 av den 
29 oktober 2012 om tillämp-  
ningsföreskrifter för Europa-  
parlamentets och rådets 
förordning (EU, Euratom) 
nr 966/2012 om finansiella 
regler för unionens allmänna 
budget (EUT L 362, 31.12.2012, 
s. 1) får förslaget inte ändras 
väsentligt.
19 Iakttagelser
29 97,8 % i genomsnitt.
30 Även om det var svårt att 
kontrollera i tio fall där de 
huvudsakliga projekt-
verksamheterna inte var 
kvantifierade (se punkt 29).Projekten genomfördes 
som planerat men 
EIDMR -finansieringens 
övergripande inverkan är 
begränsad
31 
Vi granskade om projekten genom -
fördes som planerat i fråga om verk -
samhet, budget och tidsplan. Vidare 
bedömde vi om projektens kostnads -
effektivitet beaktades ordentligt. Vi 
undersökte också om de hade den 
förväntade inverkan och om resultaten 
var hållbara.
Projektverksamheterna 
genomfördes i regel som 
planerat
32 
De organisationer i det civila samhället 
som genomförde projekt rapporterade 
under och i slutet av projektets ge -
nomförandeperioder. Projektrapporte -
ringen är väldigt inriktad på verksam -
heterna och inte på måluppfyllelsen. 
Det motverkar en resultatorienterad 
förvaltning av utgifterna.33 
Detta problem hänger ihop med 
att de logiska ramar (se ruta 5 ) som 
organisationerna i det civila samhället 
presenterar i allmänhet är dåligt skriv -
na. De presenterar ofta specifika mål, 
förväntade resultat och verksamheter 
som inte helt hänger samman. I själva 
verket passar den mall som krävs för 
den logiska ramen inte särskilt väl för 
den här typen av projekt och den är 
onödigt komplicerad för många orga -
nisationer i det civila samhället.
34 
Budgetarna för de granskade pro -
jekten har alltid följts och utnyttjats 
nästan helt29. De huvudsakliga projekt -
verksamheterna genomfördes i stort 
sett som planerat30. Men i åtta av de 
16 granskade projekten där genom -
förandet redan var avslutat hade en 
del av de planerade verksamheterna 
inte genomförts. Det berodde ofta 
på att projekten var alltför ambitiösa 
(se punkt 29).
Logiska ramar
Organisationer i det civila samhället som ansöker om bidrag måste lämna in en logisk ram för det projekt som 
de vill genomföra. En logisk ram är ett dokument i ett standardtabellformat där övergripande mål, specifika 
mål, förväntade resultat och planerade verksamheter för ett projekt fastställs.Ruta 5
20 Iakttagelser
35 
I fyra fall kunde projekten inte genom -
föras som planerat på grund av oförut -
sedda händelser, som att partner inte 
levererade sina bidrag som förväntat 
eller att större förändringar inträffa -
de i den politiska miljön. I de fallen 
åtgärdade organisationerna i det civila 
samhället problemen på lämpligt sätt 
i samråd med kommissionen genom 
att byta ut en eller fler projektpartner 
eller ändra projektets geografiska 
täckning.
36 
Genomförandeperioden för elva pro -
jekt förlängdes med mellan två och 13 
månader. Argumenten för att förlänga 
genomförandeperioden visade inte 
på ett övertygande sätt varför bidra -
get inte hade utnyttjats helt i slutet 
av den första genomförandeperioden 
eller att en förlängning var nödvändig 
och räckte för att projektmålen skulle 
uppnås. Det finns risk för att projek -
tens genomförandeperioder förläng -
des främst för att de stödmottagande 
organisationerna skulle kunna utnyttja 
hela budgeten och inte för att de skul -
le uppnå projektmålen.37 
Bidragskontrakt tilldelas efter ansök -
ningsomgångar och inte efter ett an -
budsförfarande, vilket gör det svårt för 
kommissionen att till fullo garantera 
utgifternas kostnadseffektivitet. Vidare 
fastställde kommissionen inte riktmär -
ken till bedömningen av kostnads-  
effektiviteten. Det finns dock ingen -
ting som tyder på att den övergri -
pande kostnaden för de flesta av de 
granskade projekten inte är rimlig i för -
hållande till de förväntade resultaten. 
I flera fall är de enskilda lönerna till 
och med relativt låga, vilket visar hur 
hängivna många av de anställda vid 
organisationer i det civila samhället 
som genomför projekt är. I tre av de 31 
granskade fallen var dock kostnads -
effektiviteten inte optimal. I de fallen 
var den övergripande kostnaden hög 
jämfört med de förväntade resultaten.
38 
Vi jämförde 14 av de 31 granskade 
projekt som ger direkt stöd till de slut -
liga stödmottagarna31. När det gäller 
dem finns det bevis för att de projekt 
som genomförs av organisationer som 
ligger i de stödmottagande länderna 
är kostnadseffektivare än de projekt 
som genomförs av organisationer 
som ligger i andra länder. De förra når 
ut till fler slutliga stödmottagare och 
har lägre genomsnittlig kostnad per 
stödmottagare.31 Av de 183 bidragskontrakt 
som undertecknades under 
perioden 2007–2013 period 
gällde 76 projekt vars huvud-  
sakliga verksamhet var att ge 
stöd till slutliga mottagare, till 
exempel tortyroffer.
21 Iakttagelser
39 
Merparten av budgetarna för de 
granskade projekten inbegriper en 
ökning på 7 % av de direkta kostnader -
na som ska täcka indirekta kostnader. 
De stödmottagande organisationer -
na har olika tolkningar av vad detta 
schablonbelopp ska täcka. Det medför 
att kontorshyror, löner till ekonomisk/
administrativ/allmän förvaltningsper -
sonal och andra kostnader behandlas 
olika. Beroende på fall ingår alla, en del 
eller inga av dessa kostnader i bidrags -
budgeten utöver schablonbeloppet för 
indirekta kostnader.
EIDMR -finansieringens 
effekt begränsades 
av att det blygsamma 
ekonomiska bidraget från 
EIDMR var utspritt på 
alltför många områden 
och i vissa lägen av att de 
politiska förhållandena var 
ogynnsamma
40 
EIDMR -finansieringen till kampen 
mot tortyr och dödsstraff speglar EU:s 
starka gemensamma åtagande om att 
bekämpa tortyr och arbeta för att av -
skaffa dödsstraffet. Syftet är att stärka 
EU:s moraliska inflytande över frågor 
som rör mänskliga rättigheter. De 
tilldelade resurserna är dock relativt 
blygsamma (se punkt 10) i förhållande 
till de globala utmaningar som man 
står inför (se punkterna 1–4). Den 
finansiering som fanns tillgänglig för 
perioden 2007–2013 var utspridd på 
mer än 183 projekt som genomfördes 
i mer än 120 länder i världen, vilket 
minskade effekten av den.41 
Effekterna av projekt var i allmänhet 
svåra att mäta eftersom den effekt 
som man vill uppnå ofta inte är kon -
kret, eftersom inga delmål fastställs 
för resultatindikatorer (se punkt 29) 
och eftersom rapporteringen från 
organisationerna i det civila samhället 
till kommissionen är koncentrerad till 
själva verksamheterna (se punkt 32). 
Vidare hänger framsteg inte enbart 
på projektresultaten utan också på 
många yttre faktorer. Det gör det svårt 
och i vissa fall omöjligt att bedöma 
i vilken omfattning verksamheterna 
har bidragit till framstegen.
42 
Utvärderingar genomförs för att 
projektens effekter ska bedömas, men 
de ger ingen fullständig bild eftersom 
metoden inte är harmoniserad. Det är 
faktiskt den bidragssökande stödmot -
tagarorganisationens sak att besluta 
om huruvida den vill planera en pro -
jektutvärdering eller inte32.
43 
14 av de 31 granskade projekten hade 
som sin huvudsakliga verksamhet 
att ge stöd till slutliga mottagare. Tio 
lyckades uppnå det målet. Det visas 
av antalet personer som tog emot 
stöd, anseendet hos de organisationer 
i det civila samhället som genomförde 
projekten och de slutliga stödmotta -
garnas uppskattning som syns i statis -
tiken och uttrycktes vid intervjuerna 
med revisionsrätten. Men med un -
dantag av de projekt som genom -
fördes i Georgien har de granskade 
projekten en begränsad övergripande 
effekt eftersom de är inriktade på små 
målgrupper.32 Endast i 18 av de 31 granskade 
projekten hade man planerat 
att göra projektutvärderingar 
när projektet avslutades Se 
även punkt 26 i revisions-
rättens särskilda rapport 
nr 18/2014 EuropeAids system 
för utvärdering och resultat-
inriktad övervakning  (http://
eca.europa.eu ).
22 Iakttagelser
44 
När det gäller de fyra andra projekt 
som främst ger stöd till slutliga stöd -
mottagare finns det inga bevis för att 
de fick någon större effekt. Två projekt 
gav juridiskt stöd till enskilda personer 
som var dömda till döden i Förenta 
staterna men endast i mycket få fall 
gick det att avvärja dödsstraffet. Två 
andra projekt ledde till att fall av tortyr 
hänsköts till domstol i många länder, 
men hittills har endast få fall rapporte -
rats som lett till ett positivt beslut.
45 
17 av de 31 granskade projekten hade 
andra huvudsakliga mål än att ge stöd 
till slutliga mottagare. Genomförandet 
har avslutats i nio fall; i sex av de fallen 
är effekten mindre än förväntat:
a) Ett projekt som var inriktat på att 
förhindra tortyr i nio före detta 
sovjetrepubliker var delvis än -
damålsenligt när det gällde att 
inrätta övervakningssystem och 
främja rehabiliteringsmodeller 
enligt bästa praxis. Det finns inga 
bevis för att projektet lyckades 
stärka samverkan mellan offentliga 
myndigheter och det civila samhäl -
let på tortyrområdet, öka det civila 
samhällets kapacitet och förbättra tillgången till stödtjänster för de 
mest sårbara grupperna av fångar.
b) Ett projekt som bekämpade 
dödsstraffet i 17 länder lyckades 
öka allmänhetens medvetenhet, 
verka för öppenhet, stärka nätverk 
och koalitioner och öka det civila 
samhällets kapacitet. Det var dock 
mindre framgångsrikt när det gäll -
de konkretare mål, som att avskaffa 
dödsstraffet eller införa moratori -
um för avrättningar. När det gäller 
utvecklingen av den straffrättsliga 
politiken och den rättsliga refor -
men gjordes vissa framsteg i endast 
fyra av de 17 projektländerna, och 
målet att öka antalet ratificeringar 
av internationella konventioner 
hade knappt någon framgång alls.
c) Ett projekt som var inriktat på 
interneringsförhållandena i militä -
ra arrester i Georgien visade inte 
på någon effekt. Militära arrester 
i dåligt skick stängdes efter det 
att projektet var avslutat men det 
finns inga bevis för att projektet 
bidrog till det.
d) Ett projekt där man försökte stärka 
organisationer som bekämpar 
dödsstraffet i två amerikanska 
stater hade viss effekt, om än långt 
mindre än förväntat.
23 Iakttagelser
e) Ett projekt vars mål var att få Kina 
att börja överväga att underteckna 
OPCAT och bidra till att förhin -
dra tortyr och andra former av 
misshandel i Kina uppnådde inte 
merparten av de angivna projekt -
resultaten. Vissa framsteg gjordes 
när det gällde övervakningen av 
häkten och strafflagstiftningen 
ändrades så att den närmade sig 
internationella standarder. Men 
man lyckades inte få Kina att när -
mare överväga OPCAT, inte införa 
några nya riktlinjer för genom -
förandet med hänsyn till olagligt 
inhämtade bevis, ett pilotsystem 
för övervakning genomfördes en -
dast i ett häkte och man lyckades 
inte heller införa några förbättrade 
mekanismer för överklagande.
f) Inom ett projekt försökte man 
minska tillämpningen av döds -
straff i Kina och främja domstolens 
utrymme för skönsmässig bedöm -
ning genom att utbilda domare 
i lokala domstolar och utveckla 
strikta riktlinjer för att avkunna 
domar och lägga fram bevis vid 
rättegångsförfaranden. Under 
projektets genomförandeperiod 
skedde flera positiva förändringar. 
Flera rättsakter och flera strategier 
avseende dödsstraffet reformera -
des, till exempel likriktades stan -
darden för domar vid dödsstraff, 
dödsstraffet kunde endast komma 
i fråga för brottslingar som hade 
begått extremt allvarliga brott, och 
13 brott där våld inte förekommit 
ledde inte längre till dödsstraff. 
Men det går inte att göra någon 
direkt koppling mellan projektet 
och de här förändringarna.46 
När det gäller de åtta pågående pro -
jekten är det ännu för tidigt att dra 
några slutsatser om deras effekt. Det 
finns dock tecken på att åtminstone 
två projekt kommer att få mindre 
effekt än förväntat:
a) Ett projekt arbetar för att sex afri -
kanska länder bättre ska fullgöra 
sina skyldigheter, normer och för -
faranden enligt internationell tor -
tyrlagstiftning. Trots att workshop -
parna har varit framgångsrika, 
vilket visas av det ökande antalet 
deltagare, finns det inga bevis för 
att projektet har haft någon kon -
kret effekt.
b) I ett annat projekt arbetade man 
med att ta fram riktlinjer för att de 
kinesiska domstolarnas tolkning av 
straffrätten ska bli bättre. Rikt -
linjerna har lämnats in till Högsta 
folkdomstolen men än så länge har 
ingen reaktion kommit därifrån. 
De ansträngningar som gjorts 
får ingen effekt om de rättsliga 
myndigheterna inte är villiga att 
följa riktlinjerna. Det är föga troligt 
att ett positivt resultat uppnås 
eftersom statstjänstemän har blivit 
obenägnare att stödja initiativ som 
verkar för att avskaffa dödsstraffet.
24 Iakttagelser
47 
Det finns olika anledningar till varför 
projekten får begränsad effekt:
a) En del projektmål var alltför ambi -
tiösa och kunde därför inte uppnås 
(se punkt 29).
b) Framsteg på områdena tortyr och 
dödsstraff är i regel långsamma 
och tenderar att ta längre tid än 
själva projekten.
c) Det politiska sammanhanget 
i målländerna bidrog inte alltid till 
påtagliga framsteg. Att regeringen 
är positivt inställd är särskilt viktigt 
för projektmål som inte direkt 
riktar sig till slutliga målgrupper.48 
Framsteg hänger visserligen inte 
enbart på projektresultaten utan 
också på yttre faktorer (se punkt 41), 
men det finns tecken på att sex av de 
granskade projekt som bidrog till att 
man närmade sig ett avskaffande av 
dödsstraffet i Förenta staterna hade 
en kombinerad positiv effekt. Deras 
bidrag kom till uttryck på olika sätt. 
Fyra projekt inriktade sig på att öka 
medvetenheten, till exempel genom 
att anhöriga till den avrättade fick möj -
lighet att göra sin röst hörd, genom att 
man drev en nationell byrå för talare 
eller genomförde en landsomfattande 
mediekampanj. Två projekt bedrev 
forskning, ett om hur man påverkar 
politiker och det andra om hur man 
bedömer läget i fyra stater med hän -
syn till dödsstraffet. Projekten bidrog 
till en positiv utveckling (se ruta 6 ) 
även om det inte går att bedöma exakt 
hur omfattande bidraget var. Det finns 
tecken på att de projekt som arbeta -
de med att öka medvetenheten hade 
större effekt än de två projekt där man 
bedrev forskning.
Utvecklingen i Förenta staterna när det gäller dödsstraffet
Utvecklingen i Förenta staterna när det gäller dödsstraffet var huvudsakligen positiv under den granska -
de perioden. Dödsstraffet avskaffades i New Mexico (2009), Illinois (2011), Connecticut (2012) och Maryland 
(2013), antalet dödsdomar sjönk från 118 år 2009 till 83 år 2013 och antalet avrättningar från 52 år 2009 till 
39 år 201333.
33 Källa : Death Penalty Information Center (centrum för information om dödsstraffet). År 2015 avskaffades dödsstraffet även i Nebraska.Ruta 6
25 Iakttagelser
34 Revisionsrätten noterade 
endast ett undantag.Projektresultaten är hållbara 
men bidragen medförde 
inte att det civila samhällets 
organisationer blev mer 
självförsörjande
49 
De granskade projektförslagen tar upp 
ekonomisk, institutionell och politisk 
hållbarhet. Dessutom behandlas resul -
tatens hållbarhet i de rapporter som 
det civila samhällets organisationer 
lämnade in i slutet av projektgenom -
förandet34. Trots att projektens effekter 
ofta inte infriar förväntningarna (se 
punkterna 43–48) bidrog projekten 
till förändringar som troligen blir 
bestående.
50 
Vidare gjorde de bidrag som tillde -
lades att de stödmottagande orga -
nisationerna i flera fall kunde öka sin 
geografiska täckning, vilket gynnade 
organisationen. I vissa fall vidgades 
också de stödmottagande organisa -
tionernas tematiska område tack vare 
EIDMR -bidraget.
51 
Merparten av organisationerna i det 
civila samhället är dock inte själv -
försörjande. En del av de aktuella 
organisationerna lyckas säkra en del 
av sina finansieringsbehov genom 
inkomstbringade verksamheter eller 
donationer från allmänheten, men 
det är generellt mycket begränsat. För 
att finansiera sina verksamheter är de 
mycket beroende av bidrag från de få 
givare som ger finansiering till kampen 
mot tortyr och dödsstraff.52 
Att organisationerna i det civila sam -
hället inte är självförsörjande även -
tyrar verksamheternas kontinuitet. 
När EIDMR -finansieringen hålls inne 
eller upphör leder det ofta till att de 
stödmottagande organisationerna 
avvecklar sina verksamheter och säger 
upp personal och därmed förlorar sina 
expertkunskaper. I vissa fall äventyrar 
den bristande självförsörjningen också 
kontinuiteten i själva organisationerna.
53 
I endast fem av de 31 granskade pro -
jekten bedrev man verksamheter för 
att organisationer i det civila sam -
hället skulle bli mer självförsörjande. 
Målet uppnåddes inte i tre fall därför 
att de planerade inkomstbringande 
verksamheterna inte påbörjades eller 
därför att man inte lyckades få ett 
lokalt inflytande över tjänster. I de två 
andra fallen lyckades man göra dem 
självförsörjande:
a) I Demokratiska republiken Kongo 
lyckades ett projekt som finan -
sierade lokala centrum som gav 
psykologiskt och juridiskt stöd till 
offer för sexuellt våld göra dessa 
centrum självförsörjande. Det 
gjorde man genom att sätta i gång 
olika inkomstbringande verksam -
heter som jordbruk, bagerier och 
snickeri- och stickningsverkstäder 
eller genom att ge mikrolån till 
lokalsamhället.
b) Ett projekt i Förenta staterna 
gjorde det möjligt för lokala or -
ganisationer i det civila samhället 
i två stater att ta fram en plan för 
insamling av medel för att garan -
tera deras ekonomiska hållbarhet. 
Båda blev ekonomiskt självförsör -
jande utan någon finansiering från 
den samordnande organisationen 
på nationell nivå.
26
 Slutsatser och 
rekommendationer
54 
EIDMR -stödet till kampen mot tor -
tyr, rehabiliteringen av tortyroffer 
och avskaffandet av dödsstraffet var 
endast delvis ändamålsenligt på grund 
av att inriktningen på den blygsamma 
finansieringen inte var optimal och på 
grund av att ogynnsamma politiska 
förhållanden förhindrade framsteg.
Rekommendation 1
Rikta de blygsamma  
resurserna bättre
Kommissionen bör koncentrera 
EIDMR -finansieringen till de mest 
relevanta frågorna och till länder där 
det finns störst behov och där störst 
effekt kan förväntas i enlighet med 
prioriteringarna i landstrategierna för 
mänskliga rättigheter.
55 
Kommissionen får tillräcklig informa -
tion om människorättsläget i partner -
länderna och fastställer lämpliga prio-  
riteringar för varje partnerland. Trots 
att finansieringen i regel fördelades väl 
tar kommissionen inte tillräcklig hän -
syn till dessa prioriteringar. I många 
länder kompletteras eller samordnas 
dessutom inte de projekt som finansie -
ras med EIDMR -bidrag tillräckligt med 
andra EU -insatser, som traditionellt 
utvecklingsstöd och dialoger med 
partnerlandet. Den efterfrågestyrda 
strategin för finansiering av projekt ga -
ranterade att projekten i regel genom -
fördes av motiverade organisationer 
i det civila samhället med god förvalt -
ning och tekniska expertkunskaper. 
Trots att processen för urval av pro -
jekt dokumenterades väl var den inte 
tillräckligt rigorös, och vissa nackdelar 
med den efterfrågestyrda strategin åtgärdades inte ordentligt. I de fall där 
utvalda projekt hade alltför ambitiösa 
mål eller inte var tillräckligt tydliga 
med exakt vad som skulle uppnås 
förbättrade man inte projektutform -
ningen (se punkterna 14–30).
Rekommendation 2
Bättre samordning med  
andra EU -insatser
Kommissionen bör när så är möjligt 
öppet meddela EU:s prioriteringar 
såsom de fastställs i landstrategierna 
för mänskliga rättigheter och på ett 
samordnat sätt inrikta projekturva -
let och kommissionens traditionella 
utvecklingsstöd och politiska dialog på 
prioriteringarna. Vidare bör kommis -
sionen se till att ett människorätts-  
baserat synsätt införs snarast.
Rekommendation 3
Bättre projekturval
Kommissionen bör ytterligare förbätt -
ra de standardiserade utvärderings -
skalorna och riktlinjerna för bedömare 
och se till att alla bedömningar är 
enhetliga och konsekventa. Bedö -
marna bör ha klart för sig exakt vilka 
kriterier de ska bedöma och hur de ska 
sätta poäng. Själva bedömningarna 
bör genomföras rigorösare och alla 
bedömda kriterier bör tydligt förklaras. 
Metoden för hur man vid behov gör 
en ny bedömning bör vara tydlig och 
tillämpas konsekvent.
27 Slutsatser och rekommendationer
Rekommendation 4
Bättre utnyttjande av möjligheterna 
att förbättra projektförslag
Kommissionen bör mer systematiskt 
uppmana de sökande att justera pro -
jektförslagen för att se till att de brister 
som bedömarna konstaterat beaktas 
bättre men samtidigt se till att juste -
ringarna inte är väsentliga så att en 
rättvis och lika behandling fortfarande 
kan garanteras
56 
Projektverksamheterna har i stort sett 
genomförts som planerat och är i all -
mänhet kostnadseffektiva, framför allt 
de projekt som genomförs av organi -
sationer i det civila samhället i part -
nerländerna. De resultat som uppnås 
genom bidragen är hållbara. Systemen 
för att mäta effekter är dock ganska 
bristfälliga och har otydliga logiska 
ramar för projekt, saknar väldefiniera -
de riktmärken och delmål och har en 
inkonsekvent metod för projektutvär -
dering. När projekten ger stöd till offer 
är effekten konkret, om än begränsad 
till relativt små målgrupper. Vilket 
bidrag projekt som arbetar för rättsliga 
eller politiska reformer ger är svårt att 
bedöma eftersom eventuella fram -
steg i regel även hänger på många 
andra faktorer. I flera fall motverkades 
projektens effekter av ogynnsamma 
politiska förhållanden. De resultat som 
uppnåddes är hållbara. Men de flesta 
organisationer i det civila samhället 
som fick stöd är i stor utsträckning be -
roende av ekonomiskt stöd och deras 
verksamheter blir betydligt mindre 
intensiva när EIDMR -finansieringen 
upphör (se punkterna 32–53).Rekommendation 5
Vidareutveckla ramen för 
resultatmätning
Kommissionen bör förenkla mallen för 
EIDMR -projektens logiska ram så att 
kopplingarna mellan mål, verksamhe -
ter och effekter blir tydligare. Effektin -
dikatorer och mätbara delmål bör fast -
ställas på grundval av utgångspunkter 
och planerade projektverksamheter. 
Metoden för projektutvärderingar bör 
harmoniseras.
Rekommendation 6
Satsa mer på att öka hållbarheten 
i stödmottagande organisationer
Vid ansökningsomgången bör kom -
missionen främja åtgärder som medför 
att organisationer i det civila samhället 
blir mer självförsörjande, till exempel 
genom givarsamordning, och över -
väga olika sätt att ge fortsatt stöd till 
stödmottagande organisationer som 
uppnår goda resultat.
28 Slutsatser och rekommendationer
Denna rapport antogs av revisionsrättens avdelning III, med ledamot Karel 
PINXTEN som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 30 juni 2015.
 För revisionsrätten
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 ordförande

29
 Bilagor
Dödsstraffet i AfrikaBilaga I
Algeria
Libya
SudanMali
ChadNigerEgypt
AngolaEthiopia
South AfricaNigeriaMauritania
NamibiaZambiaKenyaSomalia
Democratic 
Republic of the Congo
Botswana MozambiqueMorocco
MadagascarSouth Sudan
CongoCameroon
ZimbabweGabonGhanaGuinea
TanzaniaUgandaTunisia
Senegal
Central African Republic
Côte d'IvoireBurkina Faso
BeninEritrea
MalawiLiberiaTogoSierra Leone
LesothoRwandaDjibouti
Guinea-Bissau
SwazilandEquatorial Guinea
MauritiusEquatorial Guinea
ComorosCape Verde
Sao Tome and PrincipeSeychellesGambia
Burundi
Administrativa gränser: © EuroGeographics © UN-FAO © Turkstat0 250 500 750 1000  kmKälla: Amnesty International 2013Har avskaﬀat dödsstraﬀet
Har de facto avskaﬀat dödsstraﬀet 
Har inte avskaﬀat dödsstraﬀet
Källa : Eurostat.
30 Bilagor
Dödsstraffet i AsienBilaga II
ChinaRussian Federation
IndiaKazakhstan
Mongolia
Saudi ArabiaTurkey
Iraq
PakistanIran
Myanmar YemenAfghanistan
Thailand
IndonesiaUzbekistan
OmanJapanTurkmenistan
Syria
VietnamNepalKyrgyzstan
MalaysiaTajikistan
CambodiaJordan
MalaysiaBangladeshGeorgia Azerbaijan
Laos
Sri LankaSouth KoreaDem People's Rep of Korea
Bhutan
Israel
United Arab EmiratesKuwait
QatarLebanon
SingaporeBahrainPalestine
BruneiPhilippinesArmenia
Maldives
Administrativa gränser: © EuroGeographics © UN-FAO © Turkstat0250 500 750 1000  kmHar avskaﬀat dödsstraﬀet
Har de facto avskaﬀat dödsstraﬀet
Har avskaﬀat dödsstraﬀet enbart för vanliga brott
Har inte avskaﬀat dödsstraﬀet
Källa: Amnesty International 2013
Denna beteckning ska inte tolkas som ett erkännande av staten Palestina och påverkar inte medlemsstaternas enskilda ståndpunkter i denna fråga.
Källa:  Eurostat.
31 Bilagor
Dödsstraffet i LatinamerikaBilaga III
BrazilUnited States of America
ArgentinaPeruMexico
BoliviaColombiaVenezuela
ChileParaguayEcuadorGuyana
UruguayCuba
SurinameNicaraguaHonduras
Guatemala
PanamaGuyana (France)Haiti
Costa RicaBelizeDominican Republic
El SalvadorJamaicaBahamas
Administrativa gränser: © EuroGeographics © UN-FAO0 250 500 750 1000  kmKälla: Amnesty International 2013Har avskaﬀat dödsstraﬀet
Har de facto avskaﬀat dödsstraﬀet
Har avskaﬀat dödsstraﬀet enbart för vanliga brott
Har inte avskaﬀat dödsstraﬀet VenezuelaColombiaCuba
PanamaHaiti
GuyanaDominican Republic
Jamaica
Trinidad and TobagoDominica
Martinique (France)Bahamas
BarbadosGuadeloupe (France)
GrenadaSaint Vincent and
the GrenadinesSaint Kitts and NevisAntigua and Barbuda
Saint Lucia
Källa : Eurostat.
32 Bilagor
Dödsstraffet i Förenta staternaBilaga IV
Mexico
Bahamas
CubaTexasUtahMontana
CaliforniaNevadaIdaho
ArizonaOregon
KansasColoradoIowaWyoming
New MexicoNebraskaMinnesota
Ohio
MissouriIllinois
GeorgiaOklahomaSouth Dakota
AlabamaArkansasWashington
WisconsinNorth DakotaMaine
VirginiaNew York
LouisianaKentucky
TennesseePennsylvania
North Carolina
FloridaIndianaMichigan
MississippiSouth CarolinaWest VirginiaVermont
MarylandNew JerseyNew Hampshire
Massachusetts
Connecticut
DelawareRhode Island
District of Columbia
Administrativa gränser: © UN-FAO0 250 500 750 1000  kmAlaska
Hawaii
0 500 1000  km 0 200 400 kmCanadaRussiaCanada
Källa: Amnesty International 2013Har avskaﬀat dödsstraﬀet
Har inte avskaﬀat dödsstraﬀet
Källa:  Eurostat.
33 Bilagor
Globala ansökningsomgångar 2007–2013
Ansök ­
ningsom ­
gångTyp och 
beskrivningOmråde ÄmneBidrags ­
belopp per 
projekt
(euro)LängdBelopp 
som först 
tilldelades
(euro)Belopp som 
slutligen 
tilldelades
(euro)
126-224Global 
ansöknings -
omgång  
”Begränsad 
ansöknings -
omgång 
2007”TortyrStöd till människorättsliga och demokratiska 
åtgärder mot tortyr och andra former av 
misshandel  
Omgång 1 : Förebyggande av tortyr  
(30 % av beloppet)  
Omgång 2 : Rehabilitering av tortyroffer  
(70 % av beloppet)minst:  
200 000  
högst:  
1 500 000 minst:  
12 månader  
högst:  
36 månader22 000  000 22 171 837
127-238Global 
ansöknings -
omgång  
”Öppen 
ansöknings -
omgång 
2008”DödsstraffÅtgärder som stöder människorätts- och de -
mokratifrågor som omfattas av EU:s riktlinjer 
om dödsstraffetminst:  
150 000  
högst:  
1 000  000 minst:  
12 månader  
högst:  
36 månader4 000  000 8 244 166
128-815Global 
ansöknings -
omgång  
”Begränsad 
ansöknings -
omgång 
2009”TortyrStöd till människorättsliga och demokratiska 
åtgärder mot tortyr och andra former av 
misshandelminst:  
200 000  
högst:  
1 500 000 minst:  
18 månader  
högst:  
36 månader20 000  000 25 266 659
131-085Global 
ansöknings -
omgång  
”Begränsad 
ansöknings -
omgång 
2011”Tortyr/
dödsstraffOmgång 1 : Stärka rollen för det civila 
samhällets nätverk för att främja reformer av 
mänskliga rättigheter och demokrati  
’= > gäller inte specifikt tortyr, endast ett projekt 
i omgång 1 ingick i revisionens inriktning och 
omfattning  
Omgång 2 : Åtgärder som stöder EU:s riktlinjer 
om avskaffandet av dödsstraffetminst:  
200 000  
högst:  
1 500 000 minst:  
18 månader  
högst:  
36 månaderOmgång 1:  
14 600  000  
Omgång 2:  
7 000  000Omgång  1: 
855 324 
(gäller endast 
projekt 
som ingick 
i revisionen ) 
Omgång  2: 
6 618 135
132-762Global 
ansöknings -
omgång  
”Begränsad 
ansöknings -
omgång 
2012”TortyrBekämpa straffrihet  
Omgång 1 : Civilsamhällets åtgärder mot 
tortyr och annan grym, omänsklig eller förned -
rande behandling eller bestraffning  
Omgång 2 : Civilsamhällets åtgärder som 
verkar för att Internationella brottsdomstolen 
och Romstadgan ska fungera ändamålsenligt  
’= > Omgång 2 ingick inte i revisionens inriktning 
och omfattningminst:  
500 000  
högst:  
1 500 000 minst:  
24 månader  
högst:  
36 månaderOmgång 1:  
16 215 000  
Omgång 2:  
6 000  00021 219  618
Källa:  Europeiska kommissionen.Bilaga V
34 Bilagor
Projekt avseende vilka revisionsrättens revisorer gick igenom kommissionens 
bedömning av projektbeskrivningar och fullständiga förslag
LandKontrakts ­
nummerAnsök ­
ningsom ­
gångOmråde Stödmottagare ProjektnamnBidragsbelopp 
(euro)Skäl till urval
Georgien2008/148-044 2007/126-224 TortyrAssociation Justi -
ce And LibertyPrevention of torture in 
military guardhouses204 961,00 Har granskats
2008/148-184 2007/126-224 TortyrEmpathy 
AssociationStrengthening the System 
of Rehabilitation for Torture 
Victims in Georgia679 937, 0 0 Har granskats
Kina 2008/148-024 2007/126-224 TortyrThe Great Britain 
China CentrePrevention of Torture in the 
PRC787 966,00 Har granskats
Demokratiska 
republiken 
Kongo2008/148-156 2007/126-224 TortyrSolidarité Pour La 
Promotion Sociale 
Et La Paix AsblAssistance et réhabilitation 
des victimes de la torture 
en RDC421 836,00 Har granskats
Argentina, Bra -
silien, Madagas -
kar, Marocko, 
Thailand och 
Turkiet2008/148-045 2007/126-224 TortyrAssociation for 
the prevention of 
torturePreventing torture through 
the promotion of the Optional 
Protocol to the convention 
against Torture in five target 
countries986 306,00Bedömarnas 
poäng skiljer sig 
kraftigt åt
Moldavien 2008/148-070 2007/126-224 TortyrFN:s utvecklings -
programSupport for the strengthe -
ning the national preventive 
mechanism as per OPCAT 
provisions640  000,00Bedömarnas 
poäng skiljer sig 
kraftigt åt
Israel 2009/148-034 2007/126-224 TortyrAdalah – The 
legal Center for 
Arab minority 
rights in IsraelCombating and preventing 
torture and ill -treatment of 
Palestinian prisoners held in 
Israeli prisons and Palestinian 
civilians in the Occupied 
Palestinian Territory638 651,00Bedömarnas 
poäng skiljer sig 
kraftigt åt
Argentina inget kontrakt 2007/126-224 TortyrComité para la 
defensa de la 
salud, la ética 
profesional y los 
derechos human -
os asocian civilPrograma de asistencia 
y rehabilitación a víctimas 
de la represión y la tortura 
en contextos de acciones 
judiciales por crímenes de las 
humanidad683 708,00Det var med knapp 
marginal som 
projektet inte 
valdes utBilaga VI
35 Bilagor
LandKontrakts ­
nummerAnsök ­
ningsom ­
gångOmråde Stödmottagare ProjektnamnBidragsbelopp 
(euro)Skäl till urval
Indien inget kontrakt 2007/126-224 TortyrStichting 
Interkerkelijke 
Organisatie 
voor Ontwikke -
lingswerkingReducing the impact of con -
flict among disadvantaged 
groups in Nepal530 243,00Projektnamnet 
stämmer inte 
överens med målet 
för den globala 
ansöknings-  
omgången
Kenya 2008/148-075 2007/126-224 TortyrIndependent 
Medico -Legal 
UnitInitiative of holistic rehabi -
litation and prevention of 
torture -project1 058 322,00Bedömarnas 
poäng skiljer sig 
kraftigt åt
Georgien 2013/318-878 2013/132-762 TortyrEmpathy 
AssociationCaucasian Anti – Torture 
Network: Multi Rehabilitation 
Services for Torture Victims 
and Fight Impunity980 000,00 Har granskats
Kina 2013/318-802 2013/132-762 TortyrThe Rights Practi -
ce LbgFighting torture in China: 
strengthening the role of civil 
society662 500,00 Har granskats
Sydafrika 2013/318-879 2013/132-762 TortyrStichting Young 
In Prison (YIP)Ending impunity in torture 
and cruel, inhuman and de -
grading treatment of children 
in prison in South Africa and 
Malawi8 8 2 817, 0 0 Har granskats
London, 
Storbritannien2013/318-874 2013/132-762 TortyrThe Redress Trust 
Limited LBGReparation for Torture: 
Global Sharing of Expertise 
Target countries: Kenya, Peru, 
Libya and Nepal (with some 
activities involving up to 15 
countries in Africa, Asia, Latin 
America, the Middle East and 
Europe1 194 521,00 Har granskats
Demokratiska 
republiken 
Kongo2013/318-8862013/318-
886TortyrCentre Internatio -
nal Pour La Justi -
ce Transitionnelle 
International Cen -
ter For Transitio -
nal Justice AsblComplementarity in practice: 
strengthening the national 
judicial response to interna -
tional crimes in Democratic 
Republic of Congo (DRC) and 
Cote d’Ivoire959 965,00 Har granskatsBilaga VI
36 Bilagor Bilaga VILandKontrakts ­
nummerAnsök ­
ningsom ­
gångOmråde Stödmottagare ProjektnamnBidragsbelopp 
(euro)Skäl till urval
Colombia 2013/318-801 2013/132-762 TortyrCorporación cen -
tro de atención 
psicosocialPrevención y  Atención 
Integral a personas y familias 
víctimas de tortura en Colom -
bia y Ecuador738 410,00Det var med knapp 
marginal projektet 
inte valdes ut
AVS -länderna 2013/318-847 2013/132-762 TortyrOmega Research 
Foundation 
LimitedTowards stronger controls on 
the supply and use of torture 
technologies1 059  387 ,00Bedömarnas 
poäng skiljer sig 
kraftigt åt
Uganda 2013/318-799 2013/132-762 TortyrAfrican Centre For 
Treatment And 
Rehabilitation Of 
Torture Victims 
Non -Governmen -
tal OrganisationStrengthening and enhancing 
torture prevention, rehabili -
tation and accountability in 
East Africa1 200  000,00Bedömarnas 
poäng skiljer sig 
kraftigt åt
Förenta 
staterna2009/167-748 2008/127-238Döds -
straffMurder Victim’s 
Families For Hu -
man Rights Non 
Profit CorporationVoices of Victims Against the 
Death Penalty485 615,65 Har granskats
2009/167-820 2008/127-238Döds -
straffThe National Co -
alition To Abolish 
The Death Penalty National Coalition to Abolish 
the Death Penalty Intensive 
Assistance Program305 060,86 Har granskats
2009/167-888 2008/127-238Döds -
straffWitness To Inno -
cence CorporationAmerican DREAM Campaign 374 944,62 Har granskats
2009/211-244 2008/127-238Döds -
straffAmerican Bar 
Association FundThe Death Penalty Assess -
ments Project: Toward 
a Nationwide Moratorium on 
Executions708 162,00 Har granskats
Kina 2009/167-381 2008/127-238Döds -
straffThe Great Britain 
China CentrePromoting Judicial Discretion 
in the Restriction and Reduc -
tion of Death Penalty Use576 723,00 Har granskats
London, 
Storbritannien2009/167-880 2008/127-238Döds -
straffPenal Reform 
International UkProgressive Abolition of the 
Death Penalty and Alternati -
ves that Respect International 
Human Rights Standards926 924,00 Har granskats
2009/214-466 2008/127-238Döds -
straffReprieve LbgEngaging Europe in the fight 
for US abolition504 454,00 Har granskats
37 Bilagor Bilaga VILandKontrakts ­
nummerAnsök ­
ningsom ­
gångOmråde Stödmottagare ProjektnamnBidragsbelopp 
(euro)Skäl till urval
Förenta 
staterna2009/167-889 2008/127-238Döds -
straffDeath Penalty 
Information 
CenterChanging the Course of the 
Death Penalty Debate:  
A Proposal for Public Opinion 
Research, Message Develop -
ment, and Communications 
on Capital Punishment in 
the U.S.193 443,00 Har granskats
Alla länder 2009/167-901 2008/127-238Döds -
straffInternational 
Harm Reduction 
AssociationRestricting the Death Penalty 
for Drug Offences through 
Human Rights Impact Assess -
ment (HRIA) of Multi -lateral 
Drug Enforcement Assistance 
for Death Penalty States292 565,00Bedömarnas 
poäng skiljer sig 
kraftigt åt
Benin, Burkina 
Faso, Burundi, 
Kongo  
Brazzaville, 
Lesotho, 
Liberia, Malawi, 
Mali, Niger, 
Central -afri-
kanska republi -
ken, Togo,  
– de cen -
tralasiatiska 
republikerna – 
Västindien: 25 
stater -nationer2009/167-753 2008/127-238Döds -
straffComunita 
Di S Egido 
Acapassociazone 
Cultura Assistenza 
PopolareDu moratoire à l’abolition de 
la peine capitale. Promotion 
du rôle de la société civile au 
plan international et syner -
gies politico -institutionnelles725 000,00Det var med knapp 
marginal som 
projektet inte 
valdes ut
Vitryssland inget kontrakt 2008/127-238Döds -
straffAssociazione 
Terra del FuocoRunning for rights 203 000,00Projektnamnet 
stämmer inte 
överens med målet 
för den globala 
ansöknings-  
omgången
38 Bilagor
LandKontrakts ­
nummerAnsök ­
ningsom ­
gångOmråde Stödmottagare ProjektnamnBidragsbelopp 
(euro)Skäl till urval
Förenta 
staterna2012/297-0762011/131-
085/2Döds -
straffWitness to Inno -
cence CorporationEyes Wide Open Project 850 032,14 Har granskats
2012/297-0782011/131-
085/2Döds -
straffEqual Justice USA 
Inc CorporationBreaking Barriers: Engaging 
New Voices to Abolish the 
Death Penalty in the United 
States495 014,31 Har granskats
Kina 2012/297-0722011/131-
085/2Döds -
straffBeijing Normal 
University“Use less” – judicial restraints 
on the use of the death 
penalty in China938 783,76 Har granskats
London, 
Storbritannien2012/297-0792011/131-
085/2Döds -
straffPenal Reform 
International UK 
LGBProgressive abolition of the 
death penalty and implemen -
tation of humane alternative 
sanctions after a moratorium 
or abolition.864  038,00 Har granskats
2012/297-0802011/131-
085/2Döds -
straffReprieve LGBEngaging Europe in the Fight 
for Abolition in the USA, 
MENA, and South East Asia715 47 7, 0 0 Har granskats
Jordanien inget kontrakt2011/131-
085/2Döds -
straffWomen for Cultu -
ral DevelopmentMa’ Alhaya (All for Life) 479 666,80Bedömarnas 
poäng skiljer sig 
kraftigt åt
Förenta 
staternainget kontrakt2011/131-
085/2Döds -
straffNevada Coalition 
against the Death 
PenaltyCoordinated Nevada 358 153,00Det var med knapp 
marginal som 
projektet inte 
valdes ut
Libanon inget kontrakt2011/131-
085/2Döds -
straffAssociation Justi -
ce et MiséricordeLutte pour l’association de la 
peine de mort au Liban1 200  000,00Bedömarnas 
poäng skiljer sig 
kraftigt åt
Georgien 2010/222-921 2010/128-815 TortyrGeorgian Centre 
For Psycho -So-
cial And Medical 
Rehabilitation For 
Torture VictimsEnsuring access to rehabi -
litation services for people 
affected by torture and 
contribution to the preven -
tion of torture in Georgia766 000,00 Har granskats
Sydafrika 2010/222-102 2010/128-815 TortyrUniversity Of 
Cape TownHarnessing African institu -
tions for the prevention and 
combating of torture and 
other ill -treatment in six 
African states – the develop -
ment and implementation of 
operational standards.1 194 359,00 Har granskatsBilaga VI
39 Bilagor
LandKontrakts ­
nummerAnsök ­
ningsom ­
gångOmråde Stödmottagare ProjektnamnBidragsbelopp 
(euro)Skäl till urval
Demokratiska 
republiken 
Kongo2010/222-810 2010/128-815 TortyrCoopi  – Coo -
perazione 
InternazionaleProjet de prévention, 
protection et réhabilitation 
des victimes de VS et de 
leurs communautés et au 
renforcement des capacités 
communautaires et étatiques 
à l’Est de la RDC 1 395  000,00 Har granskats
London, 
Storbritannien2010/222-086 2010/128-815 TortyrPenal Reform 
InternationalStrengthening institutions 
and building civil society 
capacity to combat torture in 
9 CIS countries 1 130 583,00 Har granskats
2010/222-733 2010/128-815 TortyrThe Redress Trust 
Limited LbgReparation for torture: Global 
Sharing of Expertise1 033 805,00 Har granskats
Benin 2010/223-216 2010/128-815 TortyrCare France 
AssociationETODE – Pour la justice et les 
droits des femmes et des filles1 159 409,00Det var med knapp 
marginal som 
projektet inte 
valdes ut
Nigeria inget kontrakt 2010/128-815 Tortyr Concern UniversalPreventing Women’s Ill -treat -
ment / Rehabilitating widows 
in CRS and Eboyni State313 060Bedömarnas 
poäng skiljer sig 
kraftigt åt
Turkiet inget kontrakt 2010/128-815 TortyrRoh Sagliginda 
Insan Haklari Gi -
risimi (mänskliga 
rättigheter inom 
initiativet för 
psykisk hälsa)Project for creating a civic 
monitoring system in the 
mental health field380 000Projektnamnet 
stämmer inte 
överens med målet 
med den globala 
ansöknings-  
omgången
Källa : Europeiska kommissionen.Bilaga VI
40 Bilagor Bilaga VIIGranskade bidrag
LandKontrakts ­
nummerAnsöknings ­
omgångOmråde Stödmottagare ProjektnamnBidrags­
belopp  
(euro)
London, 
Storbritannien2013/318-874 2013/132-762 TortyrThe Redress Trust Limited 
LBGReparation for Torture: Global Sharing of 
Expertise Target countries: Kenya, Peru, 
Libya and Nepal (with some activities 
involving up to 15 countries in Africa, 
Asia, Latin America, the Middle East and 
Europe1 194 520,70
2009/167-880 2008/127-238 DödsstraffPenal Reform International 
UK LGBProgressive Abolition of the Death 
Penalty and Alternatives that Respect 
International Human Rights Standards926 924,40
2009/214-466 2008/127-238 Dödsstraff Reprieve LBGEngaging Europe in the fight for US 
abolition504 454,40
2012/297-079 2011/131-085/2 DödsstraffPenal Reform International 
UK LBGProgressive abolition of the death 
penalty and implementation of humane 
alternative sanctions after a moratorium 
or abolition 8 6 4  037, 6 0
2012/297-080 2011/131-085/2 Dödsstraff Reprieve LBGEngaging Europe in the Fight for Abolition 
in the USA, MENA, and South East Asia715 476,94
2010/222-086 2010/128-815 TortyrPenal Reform International 
UK LGBStrengthening institutions and building 
civil society capacity to combat torture in 
9 CIS countries 1 130 583,00
2010/222-733 2010/128-815 TortyrThe Redress Trust Limited 
LBGReparation for Torture: Global Sharing of 
Expertise1 033 805,00
Kina2008/148-024 2007/126-224 TortyrThe Great Britain – China 
CentreFörebyggande av tortyr i Kina 787 966,00
2013/318-802 2013/132-762 Tortyr The Rights Practice LBGBekämpning av tortyr i Kina: stärka 
civilsamhällets roll662 500,00
2009/167-381 2008/127-238 DödsstraffThe Great Britain – China 
CentrePromoting Judicial Discretion in the 
Restriction and Reduction of Death 
Penalty Use576 723,00
2012/297-072 2011/131-085/2 DödsstraffInternational Death Penalty 
Research Centre, Beijing 
Normal University“Use less” – judicial restraints on the use 
of the death penalty in China938 783,76
Demokratiska 
republiken 
Kongo2008/148-156 2007/126-224 TortyrSolidarite Pour La Promo -
tion Sociale Et La Paix AsblStöd och rehabilitering till tortyroffer 
i Kongo421 836,00
2013/318-886 2013/132-762 TortyrCentre International Pour 
La Justice Transitionnelle 
International Center For 
Transitional Justice AsblComplementarity in practice: strengthe -
ning the national judicial response to 
international crimes in the Democratic 
Republic of Congo (DRC) and Cote d’Ivoire959 965,00
2010/222-810 2010/128-815 TortyrCoopi – Cooperazione 
InternazionaleProjet de prévention, protection et réha -
bilitation des victimes de VS et de leurs 
communautés et au renforcement des 
capacités communautaires et étatiques 
à l’Est de la RDC1 395  000,00
41 Bilagor Bilaga VIILandKontrakts ­
nummerAnsöknings ­
omgångOmråde Stödmottagare ProjektnamnBidrags­
belopp  
(euro)
Demokratiska 
republiken 
Kongo2012/307-100 132-685 TortyrSolidarité Pour La Promo -
tion Sociale Et La Paix AsblAssistance aux survivants de la torture 
et actions de prévention (Monitoring, 
plaidoyers et sensibilisation) contre la 
torture en RD Congo131 500,00
2013/308-415 132-685 TortyrLigue De La Zone Afrique 
Pour La Defense Des Droits 
Des Enfants Etudiants Et 
Eleves AsblMonitoring et suivi d’instructions des 
dossiers judiciaires des femmes et enfants 
victimes des violences sexuelles et basées 
sur le genre103 300,00
2009/224-243 128-135 TortyrLigue De La Zone Afrique 
Pour La Defense Des Droits 
Des Enfants Etudiants Et 
Eleves AsblRenforcement d’un kiosque juridique et 
de soutien psychologique concernant les 
violences faites aux femmes61 463,00
Georgien2008/148-044 2007/126-224 TortyrAssociation Justice And 
LibertyPrevention of torture in military 
guardhouses.204 961,00
2008/148-184 2007/126-224 Tortyr Empathy AssociationStrengthening the System of Rehabilita -
tion for Torture Victims in Georgia679 937, 0 0
2013/318-878 2013/132-762 Tortyr Empathy AssociationCaucasian Anti – Torture Network: Multi 
Rehabilitation Services for Tortyr Victims 
and Fight Impunity980 000,00
2010/222-921 2010/128-815 TortyrGeorgian Centre For 
Psycho -Social And Medical 
Rehabilitation For Torture 
VictimsEnsuring access to rehabilitation services 
for people affected by torture and 
contribution to the prevention of torture 
in Georgia766 000,00
Sydafrika2013/318-879 2013/132-762 TortyrStichting Young In Prison 
(Yip)Ending impunity in torture and cruel, 
inhuman and degrading treatment of 
children in prison in South Africa and 
Malawi.8 8 2 817, 0 0
2010/222-102 2010/128-815 Tortyr University of Cape TownHarnessing African institutions for the 
prevention and combating of torture and 
other ill -treatment in six African states – 
the development and implementation of 
operational standards.1 194 359,00
2012/302-948 131-543 TortyrThe Greater Nelspruit Rape 
Intervention Project GroupSexual Assault and Domestic Violence 
Rights Programme.173 317,00
42 Bilagor
LandKontrakts ­
nummerAnsöknings ­
omgångOmråde Stödmottagare ProjektnamnBidrags­
belopp  
(euro)
Förenta 
staterna2009/167-748 2008/127-238 DödsstraffMurder Victim’s Families 
For Human RightsVoices of Victims Against the Death 
Penalty485 615,65
2009/167-820 2008/127-238 DödsstraffThe National Coalition To 
Abolish The Death PenaltyNational Coalition to Abolish dödsstraffet 
Intensive Assistance Program305 060,86
2009/167-888 2008/127-238 Dödsstraff Witness To Innocence American DREAM Campaign 374 944,62
2009/211-244 2008/127-238 Dödsstraff American Bar AssociationThe Death Penalty Assessments Project: 
Toward a Nationwide Moratorium on 
Executions708 162,00
2009/167-889 2008/127-238 DödsstraffDeath Penalty Information 
CenterChanging the Course of the Death Penalty 
Debate:  
A Proposal for Public Opinion Research, 
Message Development, and Communica -
tions on Capital Punishment in the U.S.193 443,00
2012/297-076 2011/131-085/2 Dödsstraff Witness To Innocence Eyes Wide Open Project 850 032,14
2012/297-078 2011/131-085/2 DödsstraffEqual Justice Usa Inc 
CorporationBreaking Barriers: Engaging New Voices 
to Abolish the Death Penalty in the United 
States495 014,31
Källa: Europeiska kommissionen.Bilaga VII
43
Vi är medvetna om att det krävs större samstämmig -
het och synergieffekter med andra EU -insatser för att 
få större genomslagskraft för de mänskliga rättig -
heterna. Våra avdelningar arbetar redan enligt den 
principen samtidigt som de måste ta hänsyn till den 
ömtåliga balansen mellan EU:s prioriteringar i fråga 
om de mänskliga rättigheterna, projektens relevans 
samt kapaciteten och egenansvaret hos partner-  
organisationerna i det civila samhället. Vi strävar dock 
efter att välja de bästa projekten. Kampen mot tortyr 
och dödsstraff ingår i EU:s globala prioriteringar. Detta 
bekräftas på nytt i meddelandet om EU:s handlings -
plan för mänskliga rättigheter 2015–2019. Att tortyr 
inte uttryckligen anges bland prioriteringarna för ett 
visst land innebär alltså inte att det är uteslutet med 
projekt mot tortyr i det landet.
Slutligen bör kraven på insyn och rättvis behandling 
av bidragssökande beaktas under tilldelningsförfa -
randet, särskilt med tanke på det mycket stora antalet 
sökande.
VI
Projekt som finansieras inom ramen för EIDMR -pro-
grammet ger hållbara resultat och är kostnads-  
effektiva. Eftersom dessa projekt ofta har ett mycket 
politiskt innehåll är det inte särskilt lätt att ta fram 
kvantifierbara mått på samma sätt som i exempelvis 
vägbyggnadsprojekt. Dessutom är initiativ för mänsk -
liga rättigheter i sig beroende av ett politiskt och rätts -
ligt sammanhang som en givare inte kan väntas ha 
kontroll över. En fullt naturlig paradox inom området 
för mänskliga rättigheter är att de mest akuta åtgär -
derna måste vidtas under de svåraste förhållandena.
EU är en av mycket få givare som ger ekonomiskt stöd 
till kamp mot tortyr och för avskaffande av dödsstraf -
fet. I många fall är EU den enda givaren, varför våra 
partnerorganisationer är starkt beroende av vårt stöd. 
Kommissionen försöker minska effekterna av detta 
beroende tillsammans med de få andra givarna inom 
detta område (till exempel FN:s frivilligfond för tor -
tyroffer eller EU -medlemsstaternas arbetsgrupp mot 
tortyr) för att skapa så stor samordning och samstäm -
mighet som möjligt.
Se också vårt svar på punkt 33.Sammanfattning
IV
Kommissionen och Europeiska utrikestjänsten är helt 
övertygade om att det europeiska instrumentet för 
demokrati och mänskliga rättigheter (EIDMR) är effek -
tivt som ett av flera verktyg i kampen mot tortyr och 
dödsstraff, en uppfattning som delas av de flesta som 
arbetar med mänskliga rättigheter i stort. Detta fram -
går till exempel av American Bar Associations  (USA:s 
advokatsamfund) offentliga erkännande av vikten av 
ett EIDMR -bidrag för att avskaffa dödsstraffet i delsta -
ten Pennsylvania.
V
EIDMR är helt och hållet förenligt med Europeiska uni -
onens prioriteringar i fråga om mänskliga rättigheter, 
såväl globalt som för enskilda länder. Utformningen av 
och målen för EIDMR innebär att människorättsorga -
nisationer får styra arbetet och att de får ett effektivt 
och praktiskt verktyg för att uppnå sina egna politiska 
mål, samtidigt som de bidrar till att förverkliga EU:s 
mål – en situation som gagnar alla. De förfaranden för 
tilldelning av bidrag som EIDMR baseras på tillämpas 
strikt och med insyn, vilket är imponerande med tanke 
på den stora mängden ansökningar från hela värl -
den i varje ansökningsomgång och på de inbyggda 
svårigheterna med att bedöma ansökningar inom ett 
område – skydd för de mänskliga rättigheterna – som 
det inte är särskilt lätt att göra kvantitativa bedöm -
ningar av. EIDMR omfattar åtgärder i mycket komplice -
rade politiska lägen och ofta under svåra förhållanden 
i ett land, med tanke på att målen för de mänskliga 
rättigheterna är svåra att uppnå ens under de mest 
gynnsamma omständigheter. Det mycket låga antalet 
klagomål och tvister i samband med EIDMR – och 
faktiskt också det genomgående stora antalet ansök -
ningar i varje ansökningsomgång (sammanlagt cirka 
1 200 ansökningar med projektbeskrivningar i de 
ansökningsomgångar som revisionsrätten har under -
sökt) – visar att det globala samfundet för mänskliga 
rättigheter i stort också delar denna syn. Därför tänker 
kommissionen fortsätta att använda EIDMR som en 
efterfrågedriven process för att uppmuntra organisa -
tioner i det civila samhället att utforma sina projekt 
i linje med sin administrativa, operativa och geogra -
fiska kapacitet och sin egen strategi.Kommissionens och Europeiska 
utrikestjänstens svar
Kommissionens och Europeiska utrikestjänstens svar 44
Dessa två genomförandemetoder kompletterar varan -
dra och möjliggör global täckning i linje med manda -
tet för EIDMR.
15
Beroende på de lokala förhållandena (övergripande 
politiskt klimat, utrymme för opinionsbildning om 
mänskliga rättigheter) och förutsatt att EU:s uppdrags -
chefer godkänner detta kan de viktigaste priorite -
ringarna för den lokala landstrategin för mänskliga 
rättigheter offentliggöras. Man bör dock undvika att 
kommunicera offentligt om dessa prioriteringar om 
man bedömer att detta skulle göra det svårare att 
genomföra strategin.
Det viktiga är dessutom att de som ansvarar för 
genomförandet av EIDMR känner till prioriteringarna 
i landstrategierna för mänskliga rättigheter.
16
Utöver ansökningsomgångar används andra genom -
förandemetoder för EIDMR, till exempel målinriktade 
åtgärder.
Se vårt svar på punkt 14.
17
Utformningen av och målen för EIDMR innebär att 
människorättsorganisationer får styra arbetet och att 
de får ett effektivt och praktiskt verktyg för att uppnå 
sina egna politiska mål, samtidigt som de bidrar till 
att förverkliga EU:s mål – en situation som gagnar alla. 
Det är naturligtvis avgörande att finansieringen och 
de politiska prioriteringarna kompletterar och är sam -
stämmiga med varandra, med hänsyn till den ömtå -
liga balansen mellan faktorer som EU:s prioriteringar 
för mänskliga rättigheter, projektens relevans samt 
kapaciteten och egenansvaret hos partnerorganisa -
tionerna i det civila samhället. Syftet med att gradvis 
genomföra en rättighetsbaserad utvecklingsstrategi 
är dessutom att göra vårt stöd samstämmigare.
Inom ramen för de globala ansökningsomgångarna 
föredrar kommissionen en nedifrån och upp -strategi 
i sina förfaranden och fastställer sina prioriteringar 
i nära samråd med organisationerna i det civila samhäl -
let. Därför främjar EIDMR en icke -normativ process och 
uppmuntrar organisationer i det civila samhället att 
utforma sina projekt i linje med sin administrativa, ope -
rativa och geografiska kapacitet och sin egen strategi.VII
Av revisionsrättens sex rekommendationer god -
tar kommissionen en rekommendation, godtar 
delvis tre och godtar inte de återstående två 
rekommendationerna.
Inledning
05
EU:s starka engagemang för att utrota tortyr och 
misshandel och för avskaffandet av dödsstraffet har 
förstärkts i den nyligen antagna handlingsplanen för 
mänskliga rättigheter och demokrati för perioden 
2015–2019.
Synpunkter
14
För att tillgodose behoven och i enlighet med sitt glo -
bala mandat arbetar EIDMR med en strategisk kombi -
nation av målinriktade projekt, ansökningsomgångar 
och katastroffonder som förvaltas både av huvud -
kontoret och av delegationerna, med de förfaranden 
som är tillåtna enligt den gällande rättsliga ramen för 
bidragstilldelning.
Ansökningsomgången är den första metoden för att 
genomföra instrumentet. Den bygger på ett partner -
skap med organisationer i det civila samhället och 
främjar en nedifrån och upp -strategi som uppmuntrar 
organisationer i det civila samhället att utforma sina 
projekt i linje med sin administrativa, operativa och 
geografiska kapacitet och sin egen strategi.
Den andra genomförandemetoden för EIDMR innebär 
att det går att utforma målinriktade projekt för att 
fylla ut luckorna i ansökningsomgången i linje med 
de politiska prioriteringarna för de svåraste länderna. 
Denna flexibilitet förstärks i det årliga handlingspro -
grammet för 2015 och ”syftar till att stödja åtgärder på 
ett flexibelt och aktivt sätt genom direkta tilldelningar 
i bekräftade krissituationer på kort till medellång och 
lång sikt, där det skulle vara olämpligt eller omöjligt 
att offentliggöra en ansökningsomgång och/eller där 
det finns allvarliga hinder för att finansiera organisa -
tioner som arbetar för mänskliga rättigheter och deras 
försvarare”.
Kommissionens och Europeiska utrikestjänstens svar 45
19
Samtidigt som vi är medvetna om att det krävs sam -
stämmighet och synergieffekter med andra EU -insat -
ser för att få större genomslagskraft för de mänskliga 
rättigheterna, arbetar våra avdelningar redan enligt 
den principen samtidigt som de måste ta hänsyn 
till den ömtåliga balansen mellan EU:s prioriteringar 
i fråga om de mänskliga rättigheterna, projektens 
relevans samt kapaciteten och egenansvaret hos part -
nerorganisationerna i det civila samhället. Vi strävar 
dock efter att välja de bästa projekten.
EIDMR har ett globalt mandat. För att uppfylla sitt 
mandat använder EIDMR verktyg som är samstäm -
miga och kompletterar varandra: de globala ansök -
ningsomgångarna (tematiskt mål), de lokala ansök -
ningsomgångarna (tematiskt och geografiskt mål) och 
de målinriktade projekten (för de svåraste fallen) samt 
katastroffonden.
Se också vårt svar på punkt 17.
När det gäller dialogen om mänskliga rättigheter tar 
Europeiska utrikestjänsten och kommissionen hän -
syn till revisionsrättens kommentar och vill lyfta fram 
några punkter: Agendan för dialogen om mänskliga 
rättigheter fastställs av landet och Europeiska utrikes -
tjänsten i samråd med delegationen, generaldirek -
toratet för internationellt samarbete och utveckling 
(DEVCO) och andra avdelningar vid kommissionen. 
Syftet är att ta itu med de prioriteringar som har 
fastställts i landstrategierna för mänskliga rättigheter 
och/eller i de nationella strategierna för mänskliga 
rättigheter. Med tanke på dialogens politiska karaktär 
kan dagordningen variera för att diskussionerna ska 
inriktas på vissa avgörande prioriteringar i stället för 
på alla prioriteringar varje gång. Detta betyder inte 
att målen för EIDMR -projekten inte avspeglas i den 
övergripande dialogen mellan landet och EU.
EIDMR -projekten om dödsstraff följer nästan helt och 
hållet den politik i fråga om dödsstraff som fastställts 
i EU:s riktlinjer för mänskliga rättigheter, det vill 
säga att de bygger på tre pelare (totalt avskaffande, 
moratorium, respekt för miniminormer). Att de frågor 
som tas upp i dialogen om mänskliga rättigheter med 
tredjeländer inte helt och hållet överensstämmer 
med projekten är dock inte ett tecken på bristande 
konsekvens. Fallet med Förenta staterna är ett sådant 
exempel. Under de bilaterala samtalen informerar 
EU den amerikanska sidan om sina allmänna initia -
tiv i fråga om dödsstraff samt om specifika åtgärder 
i USA. De specifika åtgärderna nämns dock bara som Globala ansökningsomgångar är i sig inriktade på 
känsligare åtgärder som är svåra att genomföra 
på nationell nivå eller att hantera genom lokala 
ansökningsomgångar.
När det gäller lokala ansökningsomgångar utformar 
kommissionen sina tilldelnings- och urvalskriterier 
med hänsyn till de sammanhangsbaserade riskerna 
och känsliga områdena och till EU:s strategi för mänsk -
liga rättigheter.
Att ett projekt inte uttryckligen nämns i landstrategin 
för mänskliga rättigheter betyder inte att projek -
tet inte ska finansieras i det berörda landet för att 
bekämpa tortyr eller dödsstraff. Att temat är globalt 
betyder att det behöver skapas global medvetenhet 
och opinion för att förstärka genomslagskraften i mul -
tilaterala sammanhang.
Processen med landstrategier för mänskliga rättighe -
ter är förhållandevis ny.
När det gäller Georgien utarbetades två av de tre 
utvärderade projekten innan rådet godkände land -
strategin för mänskliga rättigheter den 10 maj 2011. 
Dessutom har det politiska sammanhanget varit en 
viktig pådrivande kraft för att besvara och stödja kam -
pen mot tortyr i Georgien.
I Sydafrika ingick kampen mot tortyr inte bland de fem 
prioriteringarna för landstrategin för mänskliga rättig -
heter. Kampen mot tortyr infördes dock som prioritet 
i 2014 års lokala ansökningsomgång i Sydafrika. Därför 
ansåg EU:s delegation i Pretoria att stödtemat hade 
blivit en prioritet för mänskliga rättigheter.
18
Den valda metoden garanterar en helhetssyn och 
hade diskuterats med organisationerna i det civila 
samhället för att på ett tillfredsställande sätt ta 
hänsyn till den mängd olika utmaningar som möter 
de organisationer som arbetar med dessa frågor och 
att få ett så bra resultat som möjligt. Kommissionen 
medger dock att det fortfarande finns utrymme för 
att förbättra definitionen, förstärka målinriktningen 
och utforma förslag till verksamhet i urvalsprocessen 
för de globala ansökningsomgångarna. Därför har 
kommissionen arbetat för att öka målinriktningen 
ytterligare i ansökningsomgångarna, framför allt i den 
globala EIDMR -ansökningsomgången 2015, som kom -
mer att inledas i juli 2015.
Kommissionens och Europeiska utrikestjänstens svar 46
 — Ett förhandsmeddelande om framtagning av 
ett generellt utbildningspaket och tillhanda -
hållande av tekniskt bistånd till delegationerna 
offentliggjordes i slutet av juli 2014. Ett medde -
lande om upphandling av tjänster håller nu på 
att utarbetas, med detaljerad information om 
egenskaperna hos samt omfattningen av den 
efterfrågade tjänsten.
22
De standardiserade utvärderingsskalorna och andra 
vägledande dokument lägger grunden för en nog -
grann och konsekvent bedömning av bidragsansök -
ningar, oavsett om det gäller projektbeskrivningar 
eller fullständiga ansökningar, framför allt med hänsyn 
till det mycket stora antalet ansökningar inom ramen 
för EIDMR:s ansökningsomgångar.
22 a)
Bedömaren uppmanas särskilt att ta del av ett omfat -
tande avsnitt i ett dokument med namnet Riktlinjer för 
bedömare  som har använts som en integrerad del av 
bilagorna till den praktiska vägledningen för upp -
handling och bidrag till EU:s yttre åtgärder ( Practical 
Guide for Procurement and Grants for EU External Action , 
Prag) sedan 2013. I detta dokument påminns bedö -
marna kraftfullt om att det är oerhört viktigt att de ger 
utvärderingskommittén relevanta och väl motiverade 
kommentarer om varje underavdelning i utvärde -
ringsskalan och att dessa kommentarer bör stämma 
överens med motsvarande poängsättning. Dessutom 
anordnas ett informationsmöte med alla bedömare 
före utvärderingen, så att de ska kunna få svara på alla 
eventuella frågor om kriterierna i utvärderingsskalan. 
Kommunikationen mellan Europeiska kommissionen 
och gruppledaren säkerställs under hela processen.
22 b)
Eftersom projektet inte förändrades mellan dessa två 
steg (projektbeskrivning och fullständig ansökan) 
ansågs det inte vara absolut nödvändigt att gå vidare 
med en ny bedömning av relevansen. I den nya ver -
sionen av den praktiska vägledningen, som kommer 
att offentliggöras i juli 2015, kommer det dock att vara 
möjligt för utvärderaren att göra en ny ad hoc -bedöm -
ning av relevansen på grundval av det fullständiga 
förslaget.information för den officiella amerikanska förvalt -
ningen, eftersom åtgärder som berör dödsstraff 
behandlas på delstatsnivå i USA, med de respektive 
guvernörerna och övervakningsnämnderna där den 
dödsdömde sitter i fängelse.
I Demokratiska republiken Kongo genomfördes 
Soprop -projektet ( Solidarité pour la promotion sociale 
et la paix ) parallellt med Aprodepep om avskaffandet 
av dödsstraffet (2007–2009) och EU:s politiska dialog 
med landet. Lagen om att avskaffa dödsstraffet antogs 
inte i parlamentet, men diskussionerna om lagen 
innebar i sig en möjlighet att främja den offentliga 
debatten.
20
Det har redan vidtagits flera konkreta åtgärder för att 
införa en heltäckande människorättsbaserad utveck -
lingsstrategi för EU.
 — Integrering av den människorättsbaserade 
utvecklingsstrategin i förfaranden och mallar: 
identifieringsdokument för biståndsmetoder, 
kommissionens projektövervakningssystem 
(resultatinriktad övervakning) för projekt- och 
programresultat, kommissionens kriterieska -
lor för utvärdering av projekt. Dessutom har 
utformningen av färdplaner för samarbetet med 
organisationer i det civila samhället anpassats 
genom att viktiga delar i den människorättsba -
serade utvecklingsstrategin har integrerats.
 — Den människorättsbaserade utvecklingsstra -
tegin har redan integrerats som princip i EU:s 
planering inom det rättsliga området i Niger 
och Zimbabwe och i planeringen av EU -bistånd 
i Peru.
 — Det har anordnats utbildningar för a) chefer för 
samarbete, b) mänskliga rättigheter, c) kön,  
d) organisationer i det civila samhället, e) lokala 
myndigheter, f) rättsväsendets kontaktpunkter 
i delegationerna samt anställda vid DEVCO:s 
huvudkontor.
Kommissionens och Europeiska utrikestjänstens svar 47
24
Antalet ärenden som kommenteras bör ställas mot 
det totala antalet projektbeskrivningar (1 193) och full -
ständiga förslag (316) som hanteras och bedöms inom 
ramen för dessa ansökningsomgångar.
Förfarandet har också effektiviserats ytterligare under 
tiden. År 2013 antogs riktlinjerna för bedömare – se 
vårt svar på punkt 22 för närmare uppgifter.
24 a)
Se vårt svar på punkt 24.
25
När det gäller ärenden där det skulle kunna göras 
en ny bedömning vill vi påpeka att det anges föl -
jande i avsnitt 6.4.8.6 i den praktiska vägledningen 
för upphandling och bidrag till EU:s yttre åtgärder: 
Utvärderingskommittén får besluta att godkänna den 
rangordning som sekreteraren har upprättat på grund -
val av bedömarens rapport. Om kommittén inte godtar 
de poäng som bedömarna har tilldelat ett förslag, till 
exempel om det finns stora skillnader mellan de poäng 
som bedömarna har tilldelat, måste kommittén motivera 
sitt beslut i utvärderingsrapporten .
Det går också att göra nya bedömningar, vilket för -
klarar varför eventuella skillnader i poäng inte är ett 
absolut kriterium, särskilt med hänsyn till det stora 
antalet ansökningar i EIDMR:s ansökningsomgångar.22 c)
Å ena sidan måste utvärderingsskalorna vara tillräck -
ligt detaljerade för att det ska gå att göra en heltäck -
ande utvärdering av ansökningarna. Å andra sidan 
måste de vara hanterbara för utvärderarna, så att de 
går att fylla i inom rimlig tid. Att skilja ut varje enskild 
aspekt av varje kriterium skulle också öka risken för 
överlappningar, det vill säga att samma detalj skulle 
utvärderas inom ramen för flera kriterier. Därför har 
kommissionen i detta skede inte för avsikt att ändra 
de nuvarande mallarna för utvärderingsskalorna.
22 d)
Anbudsinfordringar ska utformas enligt strategin med 
minimikrav, där den upphandlande myndigheten 
i detalj beskriver den tjänst, entreprenad eller vara 
den vill köpa och anger minimikrav som anbudsgi -
varna måste uppfylla. Det går inte att tillämpa denna 
strategi på bidrag, där det är sökanden som definierar 
verksamheten. Det är inte realistiskt att tänka sig att 
kommissionen skulle kunna utforma särskilda krav 
i fråga om genomförbarheten eller konsekvenserna av 
åtgärder som kan skilja sig kraftigt från varandra och 
vars innehåll kommissionen inte känner till i förväg.
23
Riktlinjerna för bedömning ingår sedan 2014 i den 
praktiska vägledningen för upphandling och bidrag 
till EU:s yttre åtgärder (bilaga e 4b) och enligt avsnitt 
3.2 i det dokumentet är det obligatoriskt att lämna 
kommentarer under varje kriterium. Sedan 2012 är 
det också praxis att anordna en endagsutbildning för 
externa bedömare, där man tar upp alla aspekter på 
deras arbete.
Se också vårt svar på punkt 22 a.
Dessutom vill kommissionen förtydliga att bedöm -
ningen av den helhetsinriktade metoden (som 
innebär partnerskap mellan organisationer) inte har 
förts in i utvärderingsskalan. Detta är ett medvetet 
beslut för att göra det möjligt att välja mycket bra 
projekt som endast berör en eller två av de faktorer 
som är relevanta för kampen mot tortyr för finansie -
ring. I riktlinjerna ges kraftfulla rekommendationer om 
partnerskap mellan organisationer, men det är inte 
obligatoriskt. Denna punkt förtydligades i riktlinjerna 
för bedömare och även under endagsgenomgången 
med externa bedömare.
Kommissionens och Europeiska utrikestjänstens svar 48
28
Kommissionen gör noggranna bedömningar av läget 
från fall till fall för att förvissa sig om att en mottagar-  
organisation har den kapacitet och tekniska kompe -
tens som krävs för att genomföra ett visst projekt. 
De sökandes ekonomiska kapacitet är dock bara ett 
av de kriterier som beaktas vid utvärderingen av 
ett förslag. I bland är den icke -statliga organisation 
som stöd den enda organisation som kan agera i en 
mycket känslig miljö. Kommissionens roll är också att 
bistå och ledsaga mindre organisationer i genom -
förandet av bidraget och uppbyggnaden av deras 
förvaltningskapacitet.
29
EIDMR är utformat för att stödja organisationer i det 
civila samhället så att de blir en kraft för politisk 
reform och försvar för de mänskliga rättigheterna. 
Därför främjar EIDMR en efterfrågestyrd process som 
uppmuntrar organisationer i det civila samhället att 
utforma sina projekt i linje med sin administrativa, 
operativa och geografiska kapacitet och sin egen 
strategi.
29 a)
Kommissionen använder flera genomförandemetoder 
som medger geografisk och tematisk täckning i enlig -
het med EIDMR:s mandat.
Se vårt svar på punkt 14.
Dessutom vill kommissionen påminna om att kampen 
mot tortyr och avskaffandet av dödsstraff är långsik -
tiga processer. Det är i de flesta fall svårt att kvantifiera 
projektens resultat och konsekvenser, som gäller kva -
litativ snarare än kvantitativ information. Denna faktor 
återkommer dock vid bedömningen av projekt inom 
området för mänskliga rättigheter, med hänsyn till 
egenskaperna hos projekt för mänskliga rättigheter.
Slutligen finns det utan tvekan vissa länder där möj -
ligheterna att förbättra mänskliga rättigheter är små 
på kort sikt. Kommissionen är dock övertygad om att 
detta inte bör hindra EIDMR från att stödja organisa -
tionerna i det civila samhället och fortsätta sitt enga -
gemang i dessa länder, framför allt när EIDMR är en av 
de få kvarvarande finansieringskällorna inom ett så 
känsligt område. Att främja debatt, öka medvetenhet 
och bilda opinion är en effektiv strategi.26
Storleken på ett bidrag står inte i relation till dess för -
väntade effekt, särskilt inom ett område som mänsk -
liga rättigheter som inte på något enkelt sett kan 
kvantifieras rakt av. EIDMR hanterar känsliga frågor 
i politiska sammanhang som ofta är besvärliga, och 
genomförandet kräver en grundlig och tidskrävande 
styrning. Bidragsmottagarnas kapacitet är därför 
avgörande för att förverkliga programmets må. Väx -
ande arbetsbördor i kombination med principen om 
sund administrativ förvaltning innebär också ofrån -
komligen att genomsnittsvärdet på finansieringsavtal 
ökar. Detta är det främsta skälet till att minimibelop -
pen för bidrag har höjts och att möjligheten till bidrag 
i flera led används mer (finansiellt stöd till tredje part).
27
Mindre organisationer fortsätter att göra ansökningar 
i globala ansökningsomgångar i partnerskap som 
ofta omfattar mer etablerade partner. Partnerskap 
rekommenderas starkt i många ansökningsomgångar, 
särskilt för åtgärder som har global eller regional 
transnationell omfattning. Detta gör det möjligt för till 
exempel mindre organisationer att öka sin kapacitet 
och få tillgång till EU -medel.
Under de senaste fyra åren har kommissionen anord -
nat ett seminarium för det civila samhället innan glo -
bala ansökningsomgångar har inletts för att ge lokala 
organisationer (och andra) möjlighet att bekanta sig 
med EIDMR och dess förfaranden. Under 2014 hade  
EIDMR:s forum mer än 500 deltagare, inbegripet gräs -
rotsorganisationer (som fått sponsorfinansiering).
Dessutom anordnar EU:s delegationer lokala särskilda 
utbildningar i EU -förfaranden för lokala organisationer 
(hantering av projektcykler och så vidare).
Kommissionens och Europeiska utrikestjänstens svar 49
33
Organisationer som arbetar med dessa känsliga frågor 
ställs ofta inför hotfulla situationer, har begränsad 
kapacitet och har ibland svårt att följa EU:s förfa -
randen. Kommissionen vill också lyfta fram att EU:s 
delegationer och huvudkontor regelbundet anord -
nar informations- och utbildningstillfällen om EU:s 
förfaranden, däribland projektcykelhantering, för att 
så långt det är möjligt avhjälpa bristen på medveten -
het och sakkunskap hos organisationerna i det civila 
samhället.
34
Det bör understrykas att det totala beloppet för verk -
samhet som inte genomförs utan undantag dras av 
från den slutliga betalningen.
36
Denna synpunkt avser en av många risker som utan -
ordnaren måste ta hänsyn till.
37
Kommissionen instämmer inte i Europeiska revi-  
sionsrättens synpunkt. Den bristande kostnads -
effektiviteten är marginell jämfört med det 
totala antalet kontrakt inom ramen för dessa 
EIDMR -ansökningsomgångar.
Även om ansökningsomgångar och anbudsinford -
ringar ska följa samma principer om insyn, rättvisa 
och likabehandling skiljer sig upphandlingskontrakt 
och bidragskontrakt åt kraftigt när det gäller egenska -
per och krav. Bidrag utesluter normalt vinstdrivande 
verksamhet och innebär att ansvaret för projektet helt 
och hållet ligger hos mottagaren, medan anbudsin -
fordringar ger utrymme för vinstdrivande verksamhet 
och omfattar en fullständig överföring av resultat 
till kommissionen, inbegripet äganderätt. I vilket fall 
som helst hänger utgifternas kostnadseffektivitet inte 
nödvändigtvis ihop med valet av förfarande.
Enligt artikel 101 i budgetförordningen avser dess -
utom anbudsförfaranden ”ett kontrakt mot ersättning 
som ingås skriftligen av en eller flera ekonomiska 
aktörer och en eller flera upphandlande myndigheter”. 
Det framgår inte hur detta rent generellt skulle gå att 
använda inom området för mänskliga rättigheter, som 
få ekonomiska aktörer vågar sig in på.29 b)
Kommissionen vill understryka följande:
1) De organisationer som arbetar med dessa käns -
liga frågor befinner sig ofta i hotfulla situationer. 
Verksamhet för mänskliga rättigheter har till sin 
natur ambitiösa mål som kan uppfattas som ide -
alistiska eller överambitiösa. Dessutom bör det 
påpekas att vissa mål för mänskliga rättigheter är 
absoluta, såsom det absoluta förbudet mot tortyr, 
slaveri eller diskriminering på grund av ras, men 
att relevansen hos dessa mål ligger i specifika och 
realistiska aktiviteter och resultat som utgår från 
de viktigaste behoven hos målgruppen och som 
ger hållbara och varaktiga effekter.
2) Ansvaret för att förbättra situationen för mänsk -
liga rättigheter i ett land ligger främst hos den 
nationella regeringen, vilket framför allt gäller 
genomförandet av projekt för att förhindra tor -
tyr och dödsstraff. Den politiska viljan hos reger -
ingen eller dess ministerier är svår att åsidosätta 
och utvecklingen av det politiska klimatet kan 
påverka genomförandet av projekten positivt el -
ler negativt. Om en regering är villig att avskaffa 
dödsstraffet eller tortyr kan finansiering av en åt -
gärd med samma syfte betraktas som överflödig.
29 c)
Se vårt svar på punkt 33.
30
Enligt den rättsliga ramen för ansökningsomgångar 
får ansökningar inte ändras, utom i icke -materiella 
avseenden (se artikel 204 i tillämpningsföreskrifterna 
för budgetförordningen). Det får inte heller hållas 
förhandlingar med tänkbara mottagare. Sökande får 
endast uppmanas att förtydliga styrkande handlingar 
eller lämna kompletterande upplysningar. Kraven 
på insyn och rättvis behandling av bidragssökande 
innebär alltså att det är uteslutet med storskaliga 
omförhandlingar av sökandenas projekt under tilldel -
ningsförfarandet, särskilt med tanke på det mycket 
stora antalet sökande. Vi hänvisar också till våra svar 
på punkterna 22, 23 och 24 ovan, angående synpunk -
terna på bedömarnas och utvärderingskommitténs 
respektive roller.
Kommissionens och Europeiska utrikestjänstens svar 50
43
Området för mänskliga rättigheter innebär till sin 
natur att det är svårt att göra direkta kvantitativa mät -
ningar. Se vårt svar på punkt 41.
Om målen och de särskilda målen är väl definierade 
trots att de är blygsamma, och om projektet förverkli -
gar dem, är det inte säkert att effekten är begränsad. 
Framför allt kan utvecklingen av en metod för ett 
visst mål få enorm betydelse för framtida projekt och 
därmed för projektets långsiktiga mål.
Det går att nämna många exempel bland de projekt 
som revisionsrätten granskar. Ett projekt i Demokra -
tiska republiken Kongo var inriktat på kvinnor och 
barn som utsatts för misshandel och sexuella över -
grepp i hemmet. Den icke -statliga organisationen 
föreslog att en modell för hållbara vårdrum skulle 
utvecklas i syfte att ge stöd till personer som över -
levt våldtäkt som en form av misshandel. Misshandel 
likställs med tortyr enligt folkrätten. Om denna metod 
är framgångsrik (projektet pågår fortfarande) kommer 
den att användas inom andra områden och kan få en 
multiplikatoreffekt.
Slutligen lyfter revisionsrätten fram ett projekt i Geor -
gien som hade en mycket liten målgrupp: personer 
i militär arrest. Detta projekt visar att förebyggande 
arbete har en mycket stor positiv roll, även om det 
inte är direkt synligt utifrån. Vad gäller det långsiktiga 
resultatet innebar projektet att det civila samhället för 
första gången kunde övervaka militära arrester och 
indirekt bidrog det till att den georgiska regeringen 
kunde fatta ett väl underbyggt beslut om att inrätta 
en nationell förebyggande övervakning inom myndig -
heten för den offentliga försvararen.
44
Resultatet av juridiskt stöd är alltid osäkert. De få 
positiva fall som går att vinna med stöd från EIDMR 
har ändå haft stor inverkan och bildat prejudikat. 
Dessutom bör effekten inte begränsas till resultatet 
av specifika fall eller domstolsavgöranden, utan bör 
omfatta alla mellanliggande steg som kan vara strate -
giska för andra fall och bör utvärderas i ett långsiktigt 
perspektiv.
Se våra svar på punkterna 43 och 45.38
Historiskt sett är de organisationer som har mest 
specialiserad sakkunskap inom området för kamp mot 
tortyr, misshandel och dödsstraff baserade i Europa 
(till exempel London, Köpenhamn och Genève) och 
i USA. De arbetar globalt och har en mycket viktig roll 
i fråga om opinionsbildning inför de internationella 
organen för mänskliga rättigheter. Hänsyn till kost -
nadseffektivitet bör vägas mot mervärdet av och den 
unika sakkunskapen hos dessa organisationer.
Med hänsyn till den typ av projekt som brukar finan -
sieras av EIDMR (kapacitetsuppbyggnad, utbildning, 
opinionsbildning och så vidare) utgör finansiering av 
mänskliga resurser ofta en stor del av den totala bud -
geten. Lönerna i Europa och i USA är dessutom mycket 
högre än i de flesta tredjeländer.
39
Att beräkna indirekta kostnader som en procentan -
del av de direkta stödberättigande kostnaderna är 
sedan länge etablerad praxis i kontraktsmallarna i den 
praktiska vägledningen för upphandling och bidrag 
till EU:s yttre åtgärder. De definieras i artikel 14 i de all -
männa villkoren för bidragskontraktet och motsvarar 
kostnader som inte direkt går att hänföra till åtgärden. 
Denna definition kompletteras ofta av mer detalje -
rade uppgifter om kostnaderna i bilaga III (budget) till 
bidragskontraktet.
40
EIDMR arbetar i ett mycket känsligt och komplicerat 
sammanhang där det är svårt att mäta effekterna och 
framstegen ibland sker långsamt, särskild i de svåraste 
fallen.
41
Dessa svårigheter är visserligen verkliga, men är ound -
vikliga i all verksamhet inom området för mänskliga 
rättigheter i tredjeländer. Se också våra svar på punk -
terna 29, 32 och 43.
Kommissionens och Europeiska utrikestjänstens svar 51
45 a)
Regeringarna i Vitryssland, Ryssland och Tadzjikistan 
har inte visat några tecken på att vilja ratificera det 
fakultativa protokollet till konventionen mot tortyr, 
men detta betyder inte att det inte bör bedrivas 
verksamhet för en ratificering i framtiden i de län -
derna. I Tadzjikistan har projektverksamheten till 
exempel bidragit till att ombudsmannen gjorde sitt 
första fängelsebesök och i slutet av 2013 inrättade en 
arbetsgrupp för övervakning av förvarslokaler, med 
företrädare för det civila samhället och fängelsetjäns -
temän. I Vitryssland gav projektet stöd till icke -stat-
liga organisationer som arbetar mot tortyr och som 
inledde övervakning av häkten. I Ryssland har projek -
tet gett ryska icke -statliga organisationer nya verktyg 
för att bilda opinion inför myndigheterna.
45 b)
Kampen mot tortyr och avskaffandet av dödsstraff 
är långsiktiga processer. Framsteg och förbättringar 
sker ofta långsamt och sammanfaller inte nödvän -
digtvis med de begränsade kontraktsperioderna. Det 
politiska sammanhanget har också stor betydelse för 
om resultaten går att uppnå, till exempel ratificering 
av konventionen mot tortyr eller ett moratorium för 
dödsstraff. I sina synpunkter hänvisar Europeiska revi -
sionsrätten till ett projekt som bedrivs under mycket 
svåra och känsliga förhållanden (Mellanöstern och 
Nordafrika, Ryssland, Centralasien, Vitryssland), där 
framstegen verkligen sker mycket långsamt.
45 c)
Projektet var det första ingripande då icke -statliga 
organisationer fick tillstånd att övervaka militära 
arrester. Se vårt svar på punkt 43 om effekterna av 
projektet i Georgien.
45 d)
Enligt slutrapporten har all verksamhet fullföljts med 
framgång, men det är sant att effekterna kanske inte 
blev så stora som organisationen hade väntat sig på 
förhand, något som inte är alltför ovanligt inom det 
här området.45
Projekt som finansieras inom ramen för EIDMR -pro-
grammet ger hållbara resultat och är kostnadsef -
fektiva. Eftersom dessa projekt ofta har ett mycket 
politiskt innehåll är det inte särskilt lätt att ta fram 
kvantifierbara mått på samma sätt som i exempelvis 
vägbyggnadsprojekt. Dessutom är initiativ för mänsk -
liga rättigheter i sig beroende av ett politiskt och rätts -
ligt sammanhang som en givare inte kan väntas ha 
kontroll över. En fullt naturlig paradox inom området 
för mänskliga rättigheter är att de mest akuta åtgär -
derna måste vidtas under de svåraste förhållandena. 
Dessutom är kampen mot dödsstraff och tortyr en 
långsiktig process. Med tanke på egenskaperna hos 
sådana projekt och det känsliga sammanhang där de 
genomförs, erkänner kommissionen att det har varit 
svårt att kvantifiera effekterna. Under sådana förut -
sättningar måste man fortsätta att arbeta aktivt i linje 
med målen för EIDMR och dess globala räckvidd.
Dessutom innebär området för mänskliga rättigheter 
till sin natur att det är svårt att göra direkta kvantita -
tiva mätningar.
Enligt nedifrån och upp -strategin ska möjliga motta -
gare identifiera mål, geografisk omfattning för verk -
samhet och slutmottagare för de föreslagna projekten 
i enlighet med sin (administrativa, operativa och 
geografiska) kapacitet och strategi. Därför kan den 
verksamhet som de sökande föreslår mycket väl vara 
överambitiös och riskera att inte få önskad effekt.
Kommissionens och Europeiska utrikestjänstens svar 52
47 a)
Se vårt svar på punkt 29 a.
Ruta 6
Kommissionen välkomnar Europeiska revisionsrättens 
synpunkt på de positiva resultaten av EIDMR:s kamp 
mot dödsstraff i USA.
Ett exempel på EIDMR:s positiva inverkan är att guver -
nören för delstaten Pennsylvania nyligen införde ett 
moratorium för dödsstraff, vilket ledde till att fången 
Terrence Williams och 186 andra dödsdömda personer 
i Pennsylvania fick ett tillfälligt uppskov.
Nedan finns en länk till guvernör Tom Wolfs 
memorandum, där han framhåller att det ame -
rikanska advokatsamfundets rapport (finan -
sierad av EIDMR) har spelat en central roll. 
http://www.ydr.com/politics/ci_27523525/
gov-tom -wolf -issues -death -penalty -moratorium
Ett av de avgörande argumenten som guvernören 
lägger fram i sitt beslut är Pennsylvania Death Penalty 
Assessment , som utarbetats av det amerikanska 
advokatsamfundet.
51
Europeiska unionen är en av mycket få givare som ger 
ekonomiskt stöd till kamp mot tortyr och för avskaf -
fande av dödsstraffet. I många fall är EU den enda 
givaren, varför våra partnerorganisationer är mycket 
beroende av stödet från EIDMR. Europeiska kommis -
sionen försöker minska effekterna av detta genom att 
låta dem anställa insamlingsansvariga inom ramen för 
EIDMR -projekt. Kommissionen arbetar också med de 
få andra givarna inom detta område (till exempel FN:s 
frivilligfond för tortyroffer eller EU -medlemsstaternas 
arbetsgrupp) för att skapa så stor samordning och 
samstämmighet som möjligt.
Dessutom är det en ofrånkomlig paradox att det inte 
går att garantera självförsörjningen hos icke -statliga 
organisationer som arbetar med mänskliga rättigheter 
genom fortsatt eller ökad finansiering från kommis -
sionen. Denna komplicerade fråga går inte att lösa 
med ökad EU -finansiering.45 e)
Med tanke på egenskaperna hos EIDMR -projekt och 
de känsliga förhållandena i den miljö där de genom -
drivs är det ofta svårt att mäta effekterna och utveck -
lingen går långsamt ibland, framför allt i de svåraste 
fallen, till exempel Kina. Under sådana förutsättningar 
måste man fortsätta att arbeta aktivt i linje med målen 
för EIDMR och dess globala räckvidd.
45 f)
Se vårt svar på punkt 45 e.
46
Se vårt svar på punkt 45.
46 a)
Effekterna av projektet i Afrika måste mätas på medel-
lång sikt. De kommer att bedömas genom övervak -
ning av efterlevnadsnivån (rapportering, fortsatt 
införlivande nationellt) och effektivt genomförande 
(utveckling av rättspraxis, tillgång till häkten, gottgö -
relser och minskat antal fall av tortyr) av såväl ratifice -
rade internationella instrument som nationell lagstift -
ning för att bekämpa och förebygga tortyr i varje land 
som ingår i projektet.
46 b)
Det är svårt att mäta effekten av projektet i Kina efter -
som bidragsmottagaren inte har lämnat tillräckligt väl 
utformad information. Delegationen har fått konkreta 
uppgifter som tyder på framgångar med åtgärden 
som genomföras en aktör som är väl etablerad som 
deltagare i arbetet med politiska reformer i Kina. 
Samtidigt leds projektet av en inflytelserik professor 
som har ombetts att bidra med sin sakkunskap till den 
pågående ändringen av strafflagen som är under över -
syn och väntas minska antalet brott som är belagda 
med dödsstraff ytterligare.
Se också vårt svar på punkt 29 a.
Kommissionens och Europeiska utrikestjänstens svar 53
55
Det är mycket viktigt att projekt inom området för 
mänskliga rättigheter, framför allt när det gäller tortyr 
och dödsstraff, på ett tillfredsställande sätt återspeg -
lar de prioriteringar och metoder som har fastställts 
av dem som befinner sig närmare verkligheten på 
plats. Finansieringen av projekt och deras mål dis -
kuteras ofta under dialogen. Agendorna måste dock 
inriktas på ett fåtal prioriteringar varje gång. Dessa 
prioriteringar beslutas i samråd mellan Europeiska 
utrikestjänsten och kommissionens avdelningar, dele -
gationen och partnerlandet. Många av de åtgärder 
som finansieras utmanar dessutom inarbetad statlig 
praxis och ses alltså med kritiska ögon av partnerlän -
derna, eller är globala och gränsöverskridande och ger 
därmed inte möjlighet till traditionellt utvecklingsstöd 
eller traditionell dialog med partnerländerna.
Slutligen tänker kommissionen inte förhandla om 
innehållet i bidragsansökningarna med de sökande 
innan undertecknandet av kontrakt, eftersom det 
kommer in ett så stort antal ansökningar i EIDMR:s 
ansökningsomgångar, den nuvarande rättsliga ramen 
för bidrag inte medger sådana förhandlingar och de 
allmänna principerna om rättvis och lika behandling 
som om insyn måste följas.
Rekommendation 2
Kommissionen godtar denna rekommendation.
Beroende på de lokala förhållandena (övergripande 
politiskt klimat, utrymme för opinionsbildning om 
mänskliga rättigheter) och förutsatt att EU:s uppdrags -
chefer godkänner detta kan de viktigaste priorite -
ringarna för den lokala landstrategin för mänskliga 
rättigheter offentliggöras. Man bör dock undvika 
att kommunicera om man bedömer att detta skulle 
göra det svårare att genomföra strategin. Detta 
hindrar inte konsekvens mellan prioriteringar och 
utvecklingsbistånd.
Kommissionen har börjat tillämpa en rättighets-  
baserad utvecklingsstrategi och kommer att fortsätta 
med den. Se vårt svar på punkt 20 för en konkretare 
beskrivning av tillämpningen av denna strategi.52
Se vårt svar på punkt 51.
53 a)
Se vårt svar på punkt 51.
Slutsatser och rekommendationer
54
Åtgärder för mänskliga rättigheter är i sig svåra att 
bedöma och är särskilt känsliga för den politiska 
utvecklingen i de berörda länderna. Åtgärder mot 
tortyr och dödsstraff är ännu känsligare än andra pro -
jekt för mänskliga rättigheter. Mot denna bakgrund 
har EIDMR -medlen använts väl och med stor omsorg 
för att skapa en ömtålig balans mellan stor räckvidd 
– EIDMR:s globala ansökningsomgångar är en enorm 
framgång när det gäller att locka en mängd sökande 
från hela världen – och rigorös förvaltning av med -
len. Kommissionen tänker fortsätta sitt arbete för att 
stärka EIDMR:s roll som ett avgörande verktyg för EU:s 
politik för mänskliga rättigheter utomlands.
Rekommendation 1 – Rikta de 
blygsamma resurserna bättre
Kommissionen godtar delvis rekommendationen. 
Vi håller med om att finansieringen från EIDMR bör 
koncentreras till de mest relevanta frågorna, eftersom 
vi redan håller på att begränsa fokus för de globala 
ansökningsomgångarna, till exempel den globala 
ansökningsomgången EIDMR 2015.
Kommissionen kommer i linje med nedifrån och 
upp -strategin att upprätthålla den ömtåliga balansen 
mellan EU:s prioriteringar för mänskliga rättigheter, 
projektens relevans och kapaciteten och egenansvaret 
hos partnerorganisationerna i det civila samhället.
Med tanke på att EIDMR -verksamhet ofta bedrivs 
i mycket svåra sammanhang kommer kommissionen 
därför att avvisa rekommendationen om ett snävare 
geografiskt fokus och kommer att fortsätta med en 
icke -normativ strategi som inte är inriktad på effekt 
och en viss förteckning över länder.
Kommissionens och Europeiska utrikestjänstens svar 54
56
Precis som vi beskriver mer detaljerat i våra svar på 
punkterna 29 och 45 är det särskilt svårt att mäta 
effekter inom området för mänskliga rättigheter, till 
skillnad från vissa andra områden inom utvecklings -
biståndet. Framsteg för mänskliga rättigheter är en 
dynamisk process där även ett till synes begränsat 
projekt kan få pendeln att slå över till avskaffandet 
av dödsstraffet i Pennsylvania, som vi beskriver i vårt 
svar på ruta 6 i den här rapporten. Denna svårighet 
att mäta den direkta effekten av ett enskilt projekt 
för mänskliga rättigheter kommer sannolikt inte 
att ändras dramatiskt, även om vi skulle införa nya 
mätsystem.
Frågan om självförsörjning, som är avgörande för 
människorättsorganisationer, går inte att lösa med 
ökat beroende av långsiktig finansiering från kom -
missionen – särskilt inte för organisationer utanför EU. 
Därför har kommissionen i vissa fall godkänt insam -
lingsverksamhet som en del av projektbudgetarna.
Rekommendation 5
Kommissionen godtar delvis rekommendationen.
Med hänsyn till de svåra politiska förhållanden där 
EIDMR -projekt genomförs skulle det vara fördelaktigt 
för organisationerna i det civila samhället med en 
förenklad logisk ram.
Enligt den nedifrån och upp -strategi som tillämpas 
för EIDMR bör målen och utgångsvärdena fastställas 
av sökandena själva. Den varierande kapaciteten hos 
organisationerna i det civila samhället måste också 
beaktas. Alla mätningar av effekterna av projekt för 
mänskliga rättigheter måste dock ta hänsyn till det 
mycket specifika sammanhang där EIDMR -projekt 
genomförs. Dessutom måste det påpekas att de 
länder eller områden som har störst behov av åtgärder 
mot tortyr och dödsstraff är sådana där man inte kan 
vänta sig några enkla framsteg i dessa frågor. Man 
måste också ta hänsyn till att det är svårt att kvanti -
fiera frågor om mänskliga rättigheter. Därför anser vi 
inte att särskilda mål och utgångsvärden är använd -
bara verktyg i just detta sammanhang.
Dessutom arbetar kommissionen redan på en förbätt -
rad konsekvensbedömning av projekt för mänskliga 
rättigheter.Rekommendation 3
Kommissionen godtar delvis rekommendationen. 
Standardiserade skalor och riktlinjer för bedömare 
ändrades 2013, och kommissionen väntar sig inga 
omedelbara förändringar i dem. Däremot bedö -
mer kommissionen fortlöpande sina förfaranden 
för att kunna förbättra dem, särskilt i fråga om 
ansökningsomgångar.
Kommissionen tillämpar stränga normer för EIDMR:s 
ansökningsomgångar, trots de stora utmaningarna till 
följd av antalet mottagna ansökningar (sammanlagt 
1 193 ansökningar för de EIDMR -ansökningsomgångar 
som omfattas av denna granskning). Samstämmig -
heten och konsekvensen i utvärderingsprocessen 
skyddas redan genom offentliga och detaljerade krav -
specifikationer och riktlinjer för bedömare av bidrags -
ansökningar. Tilldelningskriterierna bedöms tydligt 
och konsekvent av externa sakkunnig och det finns 
tydliga riktlinjer för dem som gör nya bedömningar av 
ansökningar. Se även vårt svar på punkt 23.
Rekommendation 4
Kommissionen godtar inte denna rekommendation.
Enligt de nuvarande reglerna får det inte göras några 
väsentliga ändringar i bidragsansökningar innan 
kontrakt undertecknas. I några fall har man fått ändra 
oläsliga uppgifter eller radera alltför stora utgifter från 
den ursprungliga budgeten.
Kommissionen kan dock inte inleda förhandlingar om 
projektens utformning med de sökande innan kon -
trakt undertecknas, med hänsyn till det stora antalet 
sökande inom ramen för EIDMR:s globala ansöknings -
omgångar och med tanke på att den nuvarande rätts -
liga ramen för bidrag inte tillåter ett sådant alternativ, 
samt med hänsyn till de allmänna principerna om 
rättvis och lika behandling och om insyn.
I enlighet med artikel 204.5 i tillämpningsföreskrif -
terna för budgetförordningen får utvärderingskom -
mittén utfärda vissa rekommendationer som sedan 
ska beaktas av utanordnaren när kontrakt upprättas.
Kommissionens och Europeiska utrikestjänstens svar 55
Rekommendation 6
Kommissionen godtar inte denna rekommendation.
Det är viktigt för kommissionen att de organisationer 
i det civila samhället som arbetar med mänskliga 
rättigheter är självförsörjande. Därför har kommis -
sionen i motiverade fall gått med på att finansiera 
personal som arbetar med insamlingsverksamhet 
vid de icke -statliga organisationerna. Självförsörjning 
tryggas också genom kravet på medfinansiering. En 
skärpning av det kravet skulle dock kunna äventyra 
många åtgärder på grund av bristen på alternativa 
finansieringskällor. Självförsörjning innebär också att 
stödmottagarna inte bör vara beroende av kommis -
sionen som sin enda finansieringsmöjlighet, eller av 
att de kontinuerligt tilldelas bidragskontrakt oavsett 
kvaliteten i sina projekt. Detta gäller i allt högre grad 
eftersom bidragstilldelning som regel omfattas av 
ett mycket konkurrensutsatt ansökningsförfarande. 
Mottagare som presterar väl i genomförandet av 
sitt projekt brukar också få goda resultat under 
bidragstilldelningsförfarandet.
När det gäller givarsamordning är detta visserligen 
relevant i planeringsstadiet, men inte vid ansöknings -
omgången, eftersom vi inte förstår hur den nuvarande 
rättsliga ramen skulle medge ingripanden av tredje 
parter i det skedet.

HUR HITTAR MAN EU:S PUBLIKATIONER?
Gratispublikationer
 Ett enskilt exemplar  
genom EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
 Flera exemplar/aﬃscher/kartor  
hos Europeiska unionens representationer (http://ec.europa.eu/represent_sv.htm),  
hos delegationer i länder utanför EU (http://eeas.europa.eu/delegations/index_sv.htm),  
genom att kontakta nätverket Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_sv.htm)  
eller ringa 00 800 6 7 8 9 10 11 (gratis inom hela EU) (*).
(*) Varken informationen eller samtalen kostar i regel något (men vissa operatörer, telefonkiosker och hotell kan ta betalt för samtalen). 
Avgiftsbelagda publikationer
 Genom EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
EU är djupt engagerat i kampen för att förhindra och utrota 
alla former av tortyr och annan misshandel och avskaffa 
dödsstraffet i hela världen. Vi bedömde ändamålsenligheten 
i det europeiska instrumentet för demokrati och mänskliga 
rättigheter, som ger bidrag till organisationer i det civila 
samhället så att de kan genomföra projekt som strävar efter 
dessa mål.
Vi drar slutsatsen att det stöd som ges endast var delvis 
ändamålsenligt. Trots att kommissionen gjorde till-  
fredsställande behovsbedömningar var inriktningen på 
finansieringen inte optimal. Denna omständighet och också 
ogynnsamma politiska förhållanden gjorde att den samlade 
effekten av de finansierade projekten inte var den bästa 
möjliga. Vi lämnar flera rekommendationer till 
kommissionen som gäller urvalet av projektförslag, 
samordningen med andra EU -insatser, ramen för 
resultatmätning och hållbarheten i de stödmottagande 
organisationerna.
EUROPEISKA
REVISIONSRÄTTEN