SV    SV  EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 1.6.2005 
KOM(2005) 229 slutlig 
  
MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET, 
EUROPAPARLAMENTET, EUROPEISKA EKONOMISKA OCH SOCIALA 
KOMMITTÉN SAMT REGIONKOMMITTÉN 
”i2010 – Det europeiska informationssamh ället för tillväxt och sysselsättning” 
{SEK(2005) 717} 
 
SV 2   SV MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET, 
EUROPAPARLAMENTET, EUROPEISKA EKONOMISKA OCH SOCIALA 
KOMMITTÉN SAMT REGIONKOMMITTÉN 
”i2010 – Det europeiska informationssamh ället för tillväxt och sysselsättning” 
(Text av betydelse för EES) 
INNEHÅLL 
1. Inledning ................................................................................................................... ... 3 
2. Ett gemensamt europeiskt  informationsområde........................................................... 4 
3. Innovation och investering i forskning ........................................................................ 7 4. Integration, bättre offentlig a tjänster och livskvalitet ................................................ 10 
5. Sammanfattning: i2010 inom den nya förv altningscykeln för Lissabonprocessen ... 12 
 
SV 3   SV 1. I NLEDNING  
Vid Europeiska rådets vårmöte 2005 lans erades partnerskapet för tillväxt och 
sysselsättning som en ny början för Lissabonstr ategin och då fast ställdes att kunskap 
och innovation är motorerna för hållbar tillväxt  och att det är av största vikt att ett 
informationssamhälle byggs där alla är dela ktiga och som är base rat på en omfattande 
användning av informations- och kommunika tionstek (IKT) i den offentliga sektorn, 
små- och medelstora företag och hushåll. 
Informations- och kommunikationsteknik är  en stark drivkraft för tillväxt och 
sysselsättning. En fjärdedel av EU:s BNP-tillväxt och 40 % av produktivitetsökningen kommer från IKT: Skillnaderna i de ekonomis ka resultaten i olika industrialiserade 
länder kan till stor del förklaras av nivån på investeringar, forskning och användning av 
IKT och av informationssamhällets och mediabranschens konkurrenskraft
1. IKT-
tjänster, kompetens, media och innehåll är en växande del av ekonomin och samhället. 
Under de senaste åren har IKT-utvecklingen acc elererat och står inför kraftig tillväxt i 
informationssamhället och media, vilket möjliggjorts genom bred tillgång till snabba kommunikationer som kopplar samman olika type r av utrustning. Traditionellt innehåll 
(t.ex. filmer, video och musi k) finns nu tillgängligt i digi tal form och det börjar komma 
nya tjänster som skapas i digital form, t.ex. interaktiv mjukvara. Den digitala 
konvergensen mellan informationssamhällets tjänster och mediatjänster, nät och 
olika typer av utrustning  håller slutligen på att bli en del av vårvardag. IKT kommer 
att bli intelligentare, mindr e, säkrare och snabbare. De t kommer att finnas ständig 
uppkoppling och användarvänligheten kommer att öka. Innehållet utvecklas mot 
tredimensionella multimediaformat. 
Man behöver aktiva strategier för att reagera på de fundame ntala teknikförändringarna. 
Den digitala konvergensen kräver konvergerande strategier  och en vilja att anpassa 
regelverken vid behov så att de är fören liga med den framväxande digitala ekonomin. 
Kommissionen föreslår en ny strategisk ram , i2010  – Europeiska 
informationssamhället 2010 med allmänna riktlinjer.  Den främjar en öppen och 
konkurrenskraftig digital ekonomi och betonar IK T:s roll som en motor för integration 
och livskvalitet. i2010 är en viktig del av det förnyade Lissabonpartnerskapet för tillväxt 
och sysselsättning och kommer att utvecklas till en integrerad strategi för 
informationssamhället och audiovisuella medier i EU . 
                                                
 
1 Informationssamhällets och mediabranschens tjänster beskrevs redan i 1998 års grönbok om 
konvergens av telekommunikation, media, och informationsteknik och dess följder för lagstiftningen - En strategi för informationssamhället, KOM(97) 623 och den senaste 
utvecklingen beaktades i kommissionens meddelande – Framtiden för Europeisk lagstiftning på 
det audiovisuella området, KOM(2003) 784. Dessa tjänster speglar den konvergens som nu sker mellan tjänster för elektronisk kommunikation, informationssamhällets tjänster och radio- och 
tv-tjänster och framkomsten av nya innehållstjänster som är ett resultat av dessa.  
 
SV 4   SV Mot bakgrund av en omfattande analys av vi ktiga informationssamhällesfrågor, och ett 
omfattande samråd med berörda parter om tidigare initiativ och instrument2 föreslår 
kommissionen följande tre prioriteringar för strategin för Europas informationssamhälle 
och media: 
i) Att skapa ett gemensamt europeiskt  informationsområde  som främjar en 
öppen och konkurrenskraftig inre marknad för informationssamhället och media; 
ii) Att stärka innovation och investeringar  i IKT-forskning för att främja tillväxt 
och fler och bättre arbetstillfällen; 
iii) Att uppnå ett europeiskt informationssamhälle där alla kan delta  som 
främjar tillväxt och sysselsättning på e tt sätt som överensstämmer med hållbar 
utveckling och som prioriterar bättre offentliga tjänster och livskvalitet. 
I följande stycken skildras målen för i2010 oc h de viktigaste verksamheterna som är 
helt integrerade och överensstämmer me d den nya förvaltningscykeln för 
Lissabonprocessen. 
2. E
TT GEMENSAMT EUROPEISKT INFORMATIONSOMRÅDE  
Informationssamhället befinner sig vid en vändpunkt: på senare tid har den senaste 
tekniska utvecklingen gått väldigt snabbt och IKT håller på att träda in i en fas med 
massanvändning som i grunden kan förändra vårt sä tt att arbeta, leva och interagera. Ett 
rikt mediainnehåll håller på att bli tillgängligt i nya, olika format som kan 
tillhandahållas oberoende av plats och tid och utformas en ligt de enskilda medborgarnas 
preferenser och krav. Rent tekniskt genom går kommunikationsnäten, media, innehåll, 
tjänster och utrustning en digital konverg ens. Förbättringar i näten skapar, i 
kombination med nya kompressionstekniker,  nya och snabbare distributionskanaler 
vilket leder till nya innehållsformat och tjänster (t.ex. telefontjänster via IP-telefoni, webb-TV och online-musik). 
Skapandet av nytt innehåll, tjänster och affärsmodeller är en motor för tillväxt och 
sysselsättning. Till exempel förväntas de västeuropeiska marknaderna för Internetinnehåll tre dubblas till 2008 (konsum entdelen tiodubblas)
3. Denna utveckling 
förväntas omfatta hela sektorn vilken redan idag svarar för 8 % av EU:s BNP. Den digitala konvergensens inverkan kommer eme llertid att märkas i hela världen och den 
kommer att leda till ökad global konkurrens . Om Europa skall dra full nytta av sin 
ekonomiska potential behövs det en aktiv politik  för att stimulera en gynnsam 
marknadsutveckling och främja kunskapssamh ället (t.ex. livslång t lärande, kreativitet 
och innovation), konsumentskydd och ett liv skraftigt och säkert europeiskt 
informationssamhälle. 
                                                
 
2 Dvs. eEuropes initiativ och meddelandet om framtiden för Europeisk lagstiftning på det 
audiovisuella området, KOM(2003) 784. 
3 European Information Technology Observatory - EITO 2005. 
 
SV 5   SV För att skapa ett gemensamt europeiskt inform ationsområde krävs det att man redan från 
början tar sig an följande fyra viktiga frågor som är kopplade till den digitala 
konvergensen: 
• Hastighet:  snabbare bredbandstjänster i Europa fö r att tillhandahålla ett rikt innehåll 
som högdefinitionsvideo. 
• Rikt innehåll:  ökad rättslig och ekonomisk säkerhet för att främja nya tjänster och 
Internetinnehåll. 
• Interoperabilitet:  förbättrad utrustning och plattf ormar som ”talar med varandra” 
och tjänster som är portabla mellan olika plattformar. 
• Säkerhet:  att skydda Internet från bedragare,  skadligt innehåll och tekniska problem 
för att öka förtroendet hos investerare och konsumenter. 
Mål 1: Ett gemensamt europeiskt info rmationsområde som erbjuder säker 
bredbandskommunikation till rimligt pris, et t rikt och diversifi erat innehåll och 
digitala tjänster. 
Den digitala konvergensen  kräver ett konsekvent system med regler för 
informationssamhället och media.  Inom detta område styr s den inre marknaden av 
många olika regler som bl. a. täcker audiov isuella media, digital-tv, Internethandel, 
immateriella rättigheter och stödåtgärder fö r skapandet och spridningen av europeiskt 
innehåll. En del regler (t.ex. direktivet om e-handel) är ny ligen fastställda och speglar 
den digitala konvergensen. Andra,  i synnerhet direktivet ”Tel evision utan gränser” skall 
snart ses över. Kommissionen skall göra en översyn av de regler som påverkar den 
digitala ekonomin för att göra dem mer kons ekventa och anpassade till den ekonomiska 
och tekniska verkligheten. Rent konkret  skall kommissionen göra följande: 
• Vid utgången av 2005 föreslå en revidering av  direktivet ”Televis ion utan gränser” 
för att modernisera reglerna om audiovisuella mediatjänster. 
• Vid utgången av 2007 kommer kommiss ionen att ha analyserat den 
gemenskapslagstiftning som påverkar in formationssamhället och mediatjänsterna 
och kommer då att lägga fram försla g för förändring om så är nödvändigt. 
Kompletterande strategier kommer att främja ett snabbt och effektivt genomförande  
av de uppdaterade regelverken och man komme r att fortsätta att stödja skapandet och 
spridningen av europeiskt innehåll och europeisk kunskap4. 
Regleringen av elektronisk kommunikati on har ändrats i grunden under det senaste 
årtiondet. EU:s regler för europeiska elek tronisk kommunikatior som är i kraft sedan 
2003, är ett exempel på bästa praxis. Där det har genomförts på ett konsekvent och effektivt sätt har det öppnat upp för konku rrens och främjat lägre priser och 
investeringar. Regelverket måste hålla jä mna steg med den tekniska utvecklingen och 
                                                
 
4 Med programmen Media, e-lärande, e-innehåll och deras efterträdare. 
 
SV 6   SV marknadsutvecklingen. I 2006 års översyn av  regelverket kommer kommissionen att 
göra en noggrann granskning av dess principer och genom förandemetod, särskilt där 
flaskhalsar försenar tillhandahållandet av snabbare, mer innovativa och 
konkurrenskraftiga bredbandstjänster . 
Nya trådlösa höghastighetstillämpni ngar driver på efterfrågan för radiospektrum5. 
Politiken syftar till att underlätta  spektrumtillgång i hela EU genom 
marknadsmekanismer. Detta kommer att understödjas genom den planerade nedsläckningen av analog markbunden tele vision till 2012. Kommissionen kommer att 
konsolidera sina förslag ge nom att 2005 utarbeta en strategi för effektiv 
spektrumförvaltning som skall genomföras  i 2006 års granskning av regelverket för 
elektronisk kommunikation. 
Den digitala konvergensen kräver utru stning, plattformar och tjänster som samverkar . 
Kommissionen avser att använda alla sina  instrument för att främja teknik som 
kommunicerar, genom forskning, främjandet av  öppna standarder, stöd för dialog med 
berörda parter och, där så är nödvändigt, ge nom obligatoriska instrument. En sådan 
blandning av olika strategier var grunde n för de euroupeiska framgångarna med 
mobiltelefoni. Inom ramen för i2010 skall kommissionen också försöka utarbeta en 
övergripande strategi för en effektiv och interoperabel förvaltning av digitala 
rättigheter .  
En tillförlitlig och säker IKT  är nödvändig för en bred spridning av konvergerande 
digitala tjänster. U nder 2006 kommer kommissionen att lägga fram en strategi för ett 
säkert informationssamhälle  för att kombinera och uppdatera de tillgängliga 
instrumenten, och även öka medvetandet om behovet av egenskydd, vaksamhet och övervakning av hot samt snabba och effektiva reaktioner på anfall och systemfel. Stöd kommer att ges till målinriktad forskning, till inbyggd säkehet och spridningsåtgärder 
som testar lösningar på centrala problem so m identitetsförvaltni ng. En revidering av 
förordningen kommer att övervägas där det är nödvändigt, t.ex. när det gäller skydd av 
den personliga integriteten, el ektroniska signaturer eller motverkandet av illegalt eller 
skadligt innehåll. 
Sammanfattningsvis kommer i2010:s dagordning om det gemensamma europeiska 
informationsområdet att påskynda de ekonomiska vinsterna från digital konvergens genom följande åtgärder: 
Översyn av regelverket för elektronisk kommunika tion (2006), inbegripet utaarbetandet av en 
effektiv strategi för spektrumförvaltning (2005) 
 
Skapa ett samordnat regelverk inom informat ionssamhälle och media tjänster för inre 
marknaden genom att: 
• Modernisera de rättsliga rama rna för audiovisuella tjänst er, vilket inleds med ett 
kommissionsförslag 2005 om revidering av direktivet ”Television utan gränser”. 
• Analysera och göra de anpassningar som behövs i det gemenskapsregelverk som 
påverkar informationssamhället och mediatjänsterna (2007) 
                                                 
5 T.ex. bredbandsmobiler, trådlösa lokala nät oc h nät som täcker ett stort geografiskt område 
(WiFI & WiMax) och digital-TV. 
 
SV 7   SV • Aktivt främja ett snabbt och effektivt genomförande av den existerande och 
uppdaterade gemenskapslagstiftningen som styr informationssamhället och 
mediatjänsterna 
Fortsatt stöd för skapandet och sp ridningen av europeiskt innehåll 
Utarbetande och genomför ande av en strategi för ett säk ert europeiskt informationssamhället 
(2006) 
Fastställande och främjande av målinriktade åt gärder avseende intero perabilitet, särskilt 
förvaltningen av digitala rättigheter (2006/2007)  
3. I NNOVATION OCH INVESTERING I FORSKNING  
IKT ger ett avgörande bidrag till Europas tillväxt och sysselsättning. IKT-sektorn ger ett 
viktigt bidrag till ekonomin, och införandet och en kompetent tillämpning av IKT är en 
av de viktigaste faktorerna bakom ökad produktivitet och tillväxt i hela ekonomin, vilket leder till affärsinnovation i nyckelsektorer. 
Forskning och innovation:  Europa svarar för ca en tredjedel av den globala IKT-
försäljningen. Den ökar varje år med 5 % oc h i tillväxtmarknader som Indien och Kina 
är tillväxttalen tvåsiffriga. Europa är en  global ledare när de t gäller elektronisk 
kommunikation och svarar för 40 till 50 % av  inkomsterna hos världens största aktörer
6. 
Europa har också en stark ställning inom sektorer som nanoelekt ronik, mikrosystem och 
inbyggda system.  
För att IKT-sektorn skall fortsätta att erbj uda arbetstillfällen oc h tillväxt på kort och 
lång sikt måste man investera i forskning oc h innovation. Europa investerar emellertid 
alldeles för lite i IKT vilket visas i tabell 1 
Tabell 1 – Investeringar i IKT-forskning (2002)7 
 
                                                 
6 OECD Information Technology Outlook 2004. 
7 Jämförbara uppgifter för EU 25 kommer att vara tillgängliga i slutet av 2005. IKT FoU8 
 EU-15  
 US 
 Japan  
 
Investeringar från den privata sektorn  23 miljarder euro  
 83 miljarder euro  
 40 miljarder euro  
 
Investeringar från de n offentliga sektorn  8 miljarder euro  
 20 miljarder euro  
 11 miljarder euro  
 
Invånare  383 miljoner  
 296 miljoner  
 127 miljoner  
 
Investeringar / invånare  80 euro  350 euro  400 euro.  
IKT FoU som % av FoU totalt  18 % 34 % 35 % 
 
SV 8   SV Källa: IDATE (för EU-15); OECD  
Strategisk IKT-forskning behövs för att säke rställa Europas leda rskap inom områden 
där Europa är starkt (t.ex. nanoelektronik, inbyggda system  och kommunikationer) och i 
nya forskningsområden (t.ex. webbtjänste r och kognitiva system). Det behövs 
målinriktad forskning om flaskhalsar, som inte grerade lösningar, användarvänlighet och 
säkerhet. En sådan forskning stärker ocks å Europas internationella konkurrenskraft 
inom viktiga områden som standarder och besl ut om lokalisering av FoU. Europa måste 
öka investeringarna i IKT-forskning för att uppnå Barcelonamålet att 3 % av BNP skall 
satsas på FoU. 
Spridning och införande av IKT : Det räcker inte med forskning enbart. Fördelarna 
med IKT kommer av att IKT byggs in i produkte r och tjänster och genom att man inför 
nya affärsmetoder, genomför organisatorisk a förändringar och utvecklar ny kompetens. 
Företagen får produktivitetsvinster från IKT,  men de lider fortfarande av problem med 
interoperabilitet, tillförlitlighet och säkerhet, probelm med att omorganisera och integrera IKT på arbetsplatsen och höga kostnader för stöd. I synnerhet små och 
medelstora företag har svårigheter med att införa IKT. 
En ny era är på väg med ”lösningar för e-företag”  som är baserade på integrerade 
IKT-lösningar, säkra webbtjänster och ”samar betsverktyg” för att öka arbetstagarnas 
produktivitet. Den senaste utvecklingen t yder på att företagens IKT-användning 
kommer att öka under de närmaste åre n. Det är också nödvändigt att anpassa 
arbetsmiljön genom en effektiv användning av  IKT på arbetsplat sen samt genom att 
främja en flexibel organisation me d säkert och högkvalitativt arbete. 
Mål 2: Resultat på världsnivå i forskning och innovation i IKT genom att minska 
klyftan till Europas ledande konkurrenter. 
I Lissabonstrategin betonas investering i forskning och innovation för att generera 
tillväxt och arbetstillfällen. Även om Europa är framgångsrikt vad gäller 
uppfinningsförmågan finns det ibland brister i innovationsförmågan. i2010 kommer 
därför ett aktivt arbete för att minska  avståndet mellan fors kningsresultat och 
ekonomisk vinst.  
Kommissionen har nyligen lagt fram två viktig a förslag för att stärka Europas ställning i 
IKT, nämligen sjunde ramprogrammet och programmet för konkurrenskraft och 
innovation (CIP)9. I sitt förslag för sjunde ramprogrammet begär kommissionen en 
kraftig ökning av budgeten för IKT-forskni ng. Om privata och offentliga sektorn 
samtidigt ökar sina forskningsutgifter, kommer detta att bidra till att minska klyftan till 
de ledande ekonomierna när det gäller IKT. 
Kommissionen skall uppmuntra att tekni ska framsteg omvandlas till innovativa 
tillämpningar och tjänster inom offentlig oc h privat sektor. Den kommer att stödja 
                                                                                                                                               
8 "Investment in ICT Research, Comparative Study”, IDATE 2002. 
9 I sjunde ramprogrammet föreslås att 1 800 miljone r euro årligen skall sa tsas på IKT. I CIP:s 
program för att stödja IKT-strategin (ICT Polic y Support Programme) föreslås att 800 miljoner 
euro satsas mellan 2007 och 2013 för att frä mja införandet och användningen av IKT. 
 
SV 9   SV strategier som har hög risk oc h är kreativa och som drar ny tta av stordriftsfördelar 
genom offentligprivata partnerskap10 som mobiliserar näringslivets kunskaper, 
färdigheter och ekonomiska resurser fö r forskning om prioriterade strategiska 
områden11. Kommissionen kommer att prioritera  sin strategiska forskning inom 
områden där det europeiska mervärdet och in verkan på tillväxten och sysselsättningen 
är som störst. Sjunde ramprogrammets teknikpelare  är: 
• teknik för kunskap, innehåll och kreativite t – inbegripet kognition, simulering och 
visualisering, 
• avancerade och öppna kommunikationsnät, 
• säker och tillförlitlig mjukvara, 
• inbyggda system, och 
• nanoelektronik. 
Samordningen av kommissionens instrument  för forskning och användning kommer att 
förbättras genom att den inriktas på allvarliga flaskhalsar  som interoperabilitet, 
säkerhet och tillförlitlighet, identitetsf örvaltning, förvaltning av rättigheter och 
användarvänlighet. Instrumenten för forskni ng och spridning kommer att samordnas för 
att visa på tekniska och organisatoriska lö sningar inom områden där en gemensam EU-
strategi kan bidra till stordrifts fördelar och uppmuntra investerare. 
Kommissionen avser också att främja inve steringar i europeisk IKT-forskning och -
innovation genom kompletterande åtgärder . Kommissionen skall stödja ett strategiskt 
samarbete mellan program för IKT-forskning  genom att sammanföra verksamhet på 
nationell och europeisk nivå och genom att bygga vidare på erfarenheterna av delade 
infrastrukturer som GÉANT. Den kommer att övervaka i nvesteringarna från både 
offentliga och privata sektorer. Den kommer också att främja strategier för utbildning så att den kompetens som behövs för forskning, innovation och användning av IKT finns i Europa. 
För att stödja införandet av IKT  avser kommissionen att lägga  fram en integrerad 
strategi om e-företag med särskild hänsyn till de små och medelstora företagen. Denna 
bör kompletteras med stöd från strukt ur- och landsbygdsutvecklingsfonderna. 
Sammanfattningsvis kan sägas att kommissi onen för att lansera i2010-strategin för 
investering i forskning och i nnovation skall göra följande: 
                                                
 
10 Inbegripet europeiska teknikplattformar och gemensamma teknikinitiativ. 
11 Forskning i nanoelektronik kommer att stödjas och samordnas av kommissionen i enlighet med 
förslaget i sjunde ramprogrammet och idéerna i den strategiska forskningsstrategin för den 
europeiska teknikplattformen för nanoelektronik. 
 
SV 10   SV Föreslå en åttioprocenting ö kning för gemenskapens stöd t ill IKT-forskning till 2010 och 
uppmana medlemsstaterna att göra samma sak. 
Prioritera strategisk IKT-forskning runt sjunde ramprogrammets viktiga teknikpelare (2007). 
Lansera initiativ avseende fo rskning och spridning för att komma tillrätta med allvarliga 
flaskhalsar som kräver både tekniska och organisatoriska lösningar (2006). 
Utarbeta kompletterande åtgärder för att uppmuntr a privata investeringar i IKT-forskning och 
-innovation (2006). 
Lägga fram specifika förslag om ett informatio nssamhälle för alla i gemenskapens strategiska 
riktlinjer för sammanhållning 2007-2013. 
Utarbeta strategier för e-företag som syftar till att undanröja de tekniska, organisatoriska och 
rättsliga hindren för införande av IKT, med särs kild inriktning på små och medelstora företag. 
Ta fram verktyg för att stödja nya arbetsmönster som ökar innovationen i företag och 
anpassningen till ny a kompetensbehov.  
4. I NTEGRATION , BÄTTRE OFFENTLIGA TJÄNSTER OCH LIVSKVALITET  
I takt med att användningen av  IKT ökar blir dess inverkan på samhället allt större. I 
i2010 är man medveten om detta och därför har man tagit fram strategier för att 
säkerställa att IKT kommer alla medborgare till nytta genom att förbättra de 
offentliga tjänsterna och göra dem mer kostnadseffektiva och tillgängliga samt att 
förbättra livskvaliteten .  
IKT används allt mer och allt fler männis kor drar nytta av den. Över halva EU:s 
befolkning drar emellertid obetydlig nytta av dessa fördelar eller är helt avskuren från 
dem. Det är av ekonomiska, sociala, etis ka och politiskaq skäl nödvändigt  att stärka 
den sociala, ekonomiska och territ oriella sammanhållningen genom att göra IKT-
produkter och –tjänster mer tillgängli ga (även i regioner som ligger efter) . I i2010 
betonas starkt att alla skal l kunna delta och att människor  måste få en grundläggande 
digital kompetens. 
De offentliga tjänsterna  är en betydande del av den europeiska ekonomin. Den 
offentliga upphandlingen svarar t.ex. för 16 % av BNP. En viktig utmaning är att göra 
dessa tjänster bättre, mer tillgängliga och mer kostnadseffektiva . Avsevärda 
framsteg har uppnåtts vad gäller utbyggnaden av  IKT-baserade offe ntliga tjänster. 
Framgångarna märks redan, till exempel så sparar Internetbaserad skatteåterbäring 
miljoner timmar varje år. Det finns emellertid  mycket kvar att göra för att demonstrera 
den ekonomiska inverkan och den sociala acceptansen. 
IKT kan starkt bidr a till att förbättra livskvaliteten . Tack vare IKT kan våra 
medborgares hälsa förbättras genom nya IKT-ba serade hälso- och välfärdstjänster. Med 
tanke på de demografiska problem som Europa står in för kan IKT bidra till att 
effektivisera de offentliga hälso- och välfärdssystemen. IKT kan stärka Europas kulturella mångfald genom att gör a vårt kulturarv och våra kulturella verk tillgängliga 
till ett större antal medborgare. IKT är ocks å ett verktyg för hållbar miljö, t.ex. genom 
 
SV 11   SV övervakning och katastrofhantering och genom  rena och effektiva produktionsprocesser 
som kräver lite energi12. IKT kan bidra till att transportern a blir säkrare, renare och mer 
energieffektiva. 
Mål 3: Ett informationssamhälle som är integrerat, tillhandahåller högkvalitativa 
offentliga tjänster och främjar livskvaliteten.  
Den digitala konvergensen medför nya utmaningar för e-integration . Kommissionen 
kommer därför att anta en övergripande strategi. Under 2005 kommer den att behandla 
e-tillgänglighet genom en blandning av forskni ngs- och stimuleringsåtgärder som syftar 
till att IKT-systemen skall b li lättare att använda för allt fler människor. Den kommer att 
utfärda riktlinjer om att utvidga den geogr afiska täckningen för bredband i områden 
med otillräcklig täckning och den kommer att se över räckvidden för direktivet om 
samhällsomfattande tjänster under 2005 och di rektivet som helhet under 2006. År 2006 
kommer kommissionen också att granska hur  IKT och datakunskaper bidrar till de 
centrala kompetensmålen i initiativet ”Utbildning 2010”. 
Dessutom avser kommissionen 2008 föreslå att ett europeiskt initiativ om e-
integration  i vilket frågor som lika rättigheter, IKT-färdigheter och regionala skillnader 
tas upp. Initiativet kommer att förberedas ge nom åtgärder vad gäll er aktiv övervakning, 
datakunskaper och forskning i tillgängliga tekniska lösningar. Alla tillgängliga 
instrument bör användas, inbegripet integr ering med de strategiska riktlinjerna för 
strukturfonderna, landsbygdsut vecklingsfonderna, nationellt stöd, lagstiftningsåtgärder 
och forskning. 
Kommissionen avser att främja IKT-baserade offentliga tjänster  (inte minst genom 
sitt eget projekt för e-kommissionen) som är mer öppna, tillgängliga och kostnadseffektiva. Stora utmaningar återstår emellertid. Tekniskt sett kvarstår behovet 
av gemensamma gränssnitt, portabel  identitet mellan olika system och 
autentiseringssystem. Bland organisatori ska ändringar som behövs kan nämnas nya 
metoder, nya färdigheter och olika regler. De ssa frågor hanteras på bästa sätt genom 
initiativ som de nyligen framtagna åtgä rdsplanerna för e-hälsa och e-upphandling. 
Kommissionen skall också föreslå en åtgärdsplan för e-förvaltning  och strategiska 
riktlinjer om IKT-baserade offentliga tj änster. Kommissionen kom mer att stödja dessa 
ansträngningar genom att använda ett begrän sat antal demonstra tionsprojekt med hög 
profil för att testa de tekniska, rättsliga och organisatoriska lösninga rna. Prioriteringarna 
för och omfattningen av dessa projekt kommer att bestämmas tillsammans med 
medlemsstaterna. 
Informations- och kommunikations teknikens stora betydelse för livskvaliteten  
uppmärksammas sällan och införandet är begrän sat. För att synliggöra detta föreslår 
kommissionen en lansering av IKT-initiativ  för viktiga sociala utmaningar. De tre 
första prioriteringarna är det åldrande samhällets behov, säkra och rena transporter 
och den kulturella mångfalden . Det första initiativet kommer att handla om vård för 
människor i ett samhälle med åldrande befolkning . I initiativet kommer teknik för 
                                                
 
12 I i2010 kommer dessa möjligheter att tas upp tillsammans med handlingsplanen för miljöteknik 
(ETAP). 
 
SV 12   SV välmående, självständigt boende och hälsa a tt tas upp. Det andra initiativet kommer att 
handla om den intelligenta bilen som skall b li smartare, säkrare och renare . I 
initiativet kommer miljöfrågor  och säkerhetsfrågor kopplade till den ökade vägtrafiken 
att tas upp. Det tred je initiativet komme r att handla om digitala bibliotek,  som kommer 
att göra multimediakällor enklare och intres santare att använda. Det kommer att bygga 
på Europas rika kulturarv och kombinera mångkulturella och flerspråkiga miljöer med tekniska framsteg och nya affärsmodeller. 
Sammanfattningsvis kommer kommissionen a tt göra följande för att lansera i2010:s 
sociala dagordning: 
Utfärda riktlinjer om strategier för bredbands tillgänglighet och bredbandstäckning (2005). 
Föreslå ett europeiskt initia tiv för e-integration (2008). 
Anta en åtgärdsplan för e-förvaltning och strategiska riktlinjer om IKT-baserade offentliga 
tjänster (2006). 
Lansera demonstrationsprojekt för att på operativ nivå testa tekniska, rättsliga och 
organisatoriska lösningar i syfte att lägga ut offentliga tjänster på nätet (2007).  
Starta tre IKT-initiativ för ”livskva litet”, som ett förs ta steg (2007).  
5. S AMMANFATTNING : I2010  INOM DEN NYA FÖRVALTNINGSCYKELN FÖR 
LISSABONPROCESSEN  
Europeiska unionen har gett  Lissabonstrategin en nys tart genom att betona 
partnerskapet för tillv äxt och sysselsättning. i2010  kommer att bidra till att göra Europa 
mer attraktivt för investeringar och innovati on i frågan om kunskapsbaserade varor och 
tjänster. Varje aktör har en roll at t spela inom sitt ansvarsområde. 
• Europeiska kommissionen skall genom gemenskapens Li ssabonprogram och särskilt 
genom i2010 leda arbetet på följande sätt: 
– Utvekla förslag för att uppdatera regelv erken för elektronisk kommunikation, 
informationssamhället och mediatjänster för att till fullo utnyttja den inre marknaden; 
– Använda gemenskapens finansiella instru ment för att stimulera investeringar i 
strategisk forskning och komma tillrätta med flaskhalsar som står ivägen för omfattande IKT-innovation; 
– Stödja strategier för att behandla e-integration och livskvalitet. 
• Medlemsstaterna  bör, genom de nationella reformprogram som skall antas i mitten 
av oktober 2005, fastställa informationssamhällets prioriteringar  i linje med de 
integrerade riktlinjerna för tillväxt och sy sselsättning som betonar vikten av IKT-
användning, IKT-infrastruktur  och IKT för sysselsättn ing och utbildning. Dessa 
program kan hjälpa medlemsstaterna att: 
 
SV 13   SV – säkerställa ett snabbt och genomgripande införlivande av de nya regelverken, som 
påverkar den digitala konvergensen, me d tonvikt på öppna och konkurrenskraftiga 
marknader; 
– öka IKT-forskningens andel av  de nationella utgifterna; 
– utveckla moderna och interoperabla IKT-baserade offentliga tjänster; 
– använda sin avsevärda köpkraft som dr ivkraft för innovation inom IKT, och 
– anta ambitiösa mål för att utveckla informationssamhället på nationell nivå. 
• Andra aktörer bör engageras i en öppen och konstruktiv dialog för att stödja ett 
innovativt kunskapsbaserat samhälle. Särskilt  de industriella part erna bör ha som mål 
att öka investeringarna i IKT-forskning oc h IKT-teknik, samtid igt som konstruktiva 
ansträngningar bör göras inom områden dä r det finns allvarliga flaskhalsar som 
hindrar utvecklingen av den digitala ekonomin. 
Medlemsstaterna bör därefter årlige n rapportera om resultaten i sina 
genomföranderapporter för de nationella re formprogrammen i enlighet med den nya 
förvaltningscykeln för Lissabonprocessen. Framstegen kommer att analyseras i 
kommissionens årliga ra pport om Lissabonstrategin. 
Kommissionen skall under samma tid utvidga  och stärka dialogen med aktörerna och 
samarbeta med medlemsstaterna om de ssa frågor, bl.a. genom den öppna 
samordningsmetoden13. Kommissionen kan t.ex. främja  utbyte av bästa praxis och 
övervaka införandet av bredbandstjänster, e-företags- och e-förvaltningstjänster, 
investeringar i IKT-forskning, sociala och ekon omiska skillnader och digital kompetens 
genom lägesrapporter. Detta komme r inte att medföra några nya 
rapporteringsmekanismer för medlemsstater  förutom deras genomföranderapporter om 
de nationella reformprogrammen.  
Med i2010 lanserar kommissionen en ny strategi för det integrerade 
informationssamhället. i2010 ligger helt i linje  med den nya förvaltningscykeln för den 
återupplivade Lissabonstr ategin och kommer att bidra till  strategins ce ntrala mål om 
uthållig tillväxt och sysselsättning. 
                                                 
13 Att arbeta tillsammans för tillväxt och sysselsättning. Nästa steg i genomförandet av den 
reviderade Lissabonstrategin SEK(2005) 622.