ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Artikel 44.1 i förordning (EU) nr 1307/2013 ska ändras på följande sätt: Diversifiering av grödor 1. När jordbrukarens åkermark omfattar mellan 10 och 30 hektar och inte helt odlas med gröda som står under vatten under en betydande del av året eller under en växtföljd, ska det finnas minst tre olika grödor på denna åkermark. Huvudgrödan får inte uppta mer än 50 % av åkermarken. På grund av deras positiva inverkan på jordens bördighet och avkastning, får blandningar av klöver eller tvååriga grässorter eller andra former av samodling eller insådd inkluderas i växtföljden.
22.

Kommittén anser att den metod för bulleranalys som nämns i bilaga I i förslaget till förordning och som bygger på ECAC:s rapportdokument 29 ”Report on Standard Method of Computing Noise Contours around Civil Airports”, inte är lämpad för att öka öppenheten i förfarandena för bulleranalys. Om man skapar ytterligare en analysmetod leder detta till att jämförbarheten med t.ex. direktivet om omgivningsbuller och de nationella beräkningsbestämmelserna går förlorad och till att det uppstår en onödig administrativ börda. Bulleranalysen bör därför bygga på direktivet om omgivningsbuller (direktiv 2002/49/EG).
Allmänna regler 1. Jordbrukare som är berättigade till stöd inom ramen för grundstödordningen i kapitel 1 ska på sina stödberättigande hektar enligt artikel 25.5 använda följande jordbruksmetoder med gynnsam inverkan på klimatet och miljön: a) Ha tre olika grödor på sin åkermark när jordbrukarens åkermark omfattar mer än tre hektar och inte uteslutande används för vallproduktion (sådd eller naturlig), helt lämnats i träda eller helt odlats med gröda som står under vatten under en betydande del av året. b) Bevara permanent gräsmark på jordbruksföretaget. c) Ha områden med ekologiskt fokus på sin jordbruksareal.

Allmänna regler 1. Jordbrukare som är berättigade till stöd inom ramen för grundstödordningen i kapitel 1 ska på sina stödberättigande hektar enligt artikel 25.5 använda följande jordbruksmetoder med gynnsam inverkan på klimatet och miljön: a) Ha tre olika grödor på sin åkermark när jordbrukarens åkermark omfattar mer än tre hektar och inte uteslutande används för vallproduktion (sådd eller naturlig), helt lämnats i träda eller helt odlats med gröda som står under vatten under en betydande del av året. b) Bevara permanent gräsmark på jordbruksföretaget. c) Ha områden med ekologiskt fokus på sin jordbruksareal.
59.

Det är dock viktigt att utvidga och fördjupa begreppet innovation genom att understryka industrins roll att knyta samman innovation som bygger på egna erfarenheter, dvs. metoden ”Doing, Using and Interacting”, med vetenskaplig och teknisk sakkunskap (”Science, Technology and Innovation”).
1. Kommissionen ska förvalta mikrokredit instrumentet enligt rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002. 2. För att genomföra de åtgärder som avses i artikel 4.1, utom stödåtgärderna i artikel 4.1 d, ska kommissionen ingå avtal med internationella finansinstitut, särskilt Europeiska investerings banken och Europeiska investeringsfonden, enligt artikel 53d i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 och artikel 43 i kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2342/2002. Dessa avtal ska innehålla detaljerade bestämmelser om genomförandet av de uppgifter som anförtros dem, bland annat för att se till att åtgärderna kompletterar nationella insatser. 3. De internationella finansinstitut som avses i punkt 2 får under sex år efter mikrokreditinstrumentets startdatum åter investera intäkterna, inklusive utdelning och återbetalningar, i de åtgärder som anges i artikel 4.1 a, b och c. När mikrokreditinstrumentet har löpt ut ska det återstående beloppet betalas tillbaka till Europeiska gemenskapernas allmänna budget. 4. De internationella finansinstitut som avses i punkt 2 i denna artikel ska ingå skriftliga avtal med de offentliga och privata mikrokredit givare som avses i artikel 4.2, där det fastställs vilka skyldigheter de har när det gäller att använda de medel som ställs till förfogande via mikrokreditinstrumentet i enlighet med målen i artikel 2 och att tillhandahålla information för utarbetande av årliga rapporter enligt artikel 8.1. 5. Budgeten för stödåtgärder enligt artikel 4.1 d ska förvaltas av kommissionen.

1. Kommissionen ska förvalta mikrokredit instrumentet enligt rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002. 2. För att genomföra de åtgärder som avses i artikel 4.1, utom stödåtgärderna i artikel 4.1 d, ska kommissionen ingå avtal med internationella finansinstitut, särskilt Europeiska investerings banken och Europeiska investeringsfonden, enligt artikel 53d i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 och artikel 43i kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2342/2002. Dessa avtal ska innehålla detaljerade bestämmelser om genomförandet av de uppgifter som anförtros dem, bland annat för att se till att åtgärderna kompletterar nationella, insatser. 3. De internationella finansinstitut som avses i punkt 2 får under sex år efter mikrokreditinstrumentets startdatum åter investera intäkterna, inklusive utdelning och återbetalningar, i de åtgärder som anges i artikel 4.1 a, b och c. När mikrokreditinstrumentet har löpt ut ska det återstående beloppet betalas tillbaka till Europeiska gemenskapernas allmänna budget. 4. De internationella finansinstitut som avses i punkt 2 i denna artikel ska ingå skriftliga avtal med de offentliga och privata mikrokredit givare som avses i artikel 4.2, där det fastställs vilka skyldigheter de har när det gäller att använda de medel som ställs till förfogande via mikrokreditinstrumentet i enlighet med målen i artikel 2 och att tillhandahålla information för utarbetande av årliga rapporter enligt artikel 8.1. 5. Budgeten för stödåtgärder enligt artikel 4.1 d ska förvaltas av kommissionen.
1. Medlemsstaterna kan undanta vissa förbränningsanläggningar från gemenskapssystemet förutsatt att dessa anläggningar har en tillförd effekt på mindre än 25MW, att de har rapporterat utsläpp till den behöriga myndigheten som underskrider 10 000 ton koldioxidekvivalent (med undantag av utsläpp från biomassa) under vart och ett av de tre föregående åren och att de omfattas av åtgärder som kommer att leda till likvärdiga bidrag till utsläppsminskningarna, samt förutsatt att den berörda medlemsstaten uppfyller följande villkor: a) Den underrättar kommissionen om varje enskild anläggning av denna typ samt om de likvärdiga åtgärder som införts. b) Den bekräftar att det har införts övervakningsåtgärder för bedömning av om någon av anläggningarna under något kalenderår släpper ut 10 000 ton koldioxidekvivalent eller mer, med undantag av utsläpp från biomassa. c) Den bekräftar att en anläggning som under något kalenderår släpper ut 10 000 ton koldioxidekvivalent eller mer (med undantag av utsläpp från biomassa) eller som inte längre tillämpar de likvärdiga åtgärderna, kommer att återinföras i systemet. d) Den offentliggör den information som avses i leden a, b och c för synpunkter från alla berörda parter.

1. Medlemsstaterna kan undanta vissa förbränningsanläggningar från gemenskapssystemet, också för att beakta anläggningsägarens åsikt, förutsatt att dessa anläggningar har en tillförd effekt på mindre än 25MW, att de har rapporterat utsläpp till den behöriga myndigheten som underskrider 10 000 ton koldioxidekvivalent (med undantag av utsläpp från biomassa) under vart och ett av de tre föregående åren och att de omfattas av åtgärder som kommer att leda till likvärdiga bidrag till utsläppsminskningarna. Medlemsstaterna ska besluta om dessa åtgärder i samarbete med regionala och lokala myndigheter på grundval av lämpliga riktlinjer som antagits av kommissionen. 2. De anläggningar som avses i punkt 1 kan undantas från gemenskapssystemet förutsatt att den berörda medlemsstaten uppfyller följande villkor: a) Den underrättar kommissionen om varje enskild anläggning av denna typ samt om de likvärdiga åtgärder som införts. , b) Den bekräftar att det har införts övervakningsåtgärder för bedömning av om någon av anläggningarna under något kalenderår släpper ut 10 000 ton koldioxidekvivalent eller mer, med undantag av utsläpp från biomassa. , c) Den bekräftar, efter att ha rådfrågat de regionala och lokala myndigheterna, att en anläggning som under något kalenderår släpper ut 10 000 ton koldioxidekvivalent eller mer (med undantag av utsläpp från biomassa) eller som inte längre tillämpar de likvärdiga åtgärderna, kommer att återinföras i systemet. , d) Den offentliggör den information som avses i leden a, b och c för synpunkter från alla berörda parter.
3.3

Kommittén anser att bland de regioner som omfattas av undantaget i artikel 87.3 c (regioner som tidigare föll under artikel 87.3 a) bör följande specialfall beaktas: — Regioner som av ekonomiska skäl inte längre faller under artikel 87.3 a när den övergångsperiod som nämns i punkt 3.2 är avslutad. — Regioner som – förutom att de inte längre omfattas av artikel 87.3 a – är — områden med låg befolkningstäthet, — öar, gränsområden eller bergsområden, — landsbygdsområden och områden som berörs av industriell omvandling.
1.2

ReK konstaterar att Turkiet under de senaste åren och i synnerhet sedan valen 2002 har genomfört fler reformer än under de föregående årtiondena. Parlamentet har antagit ett antal reformpaket, däribland ett om den offentliga förvaltningen och ett stort antal lagar, förordningar och regeringsbeslut varigenom reformerna skall genomföras. Kommittén noterar dock att presidenten har lagt in sitt veto mot några av lagarna, och de har därför ännu inte trätt i kraft.
2.7

Kommittén ställer sig frågande till det undantag som föreslås i artikel 1.4 vad gäller ersättning för sjötransporter till öar som beviljats i enlighet med sektorslagstiftning, under förutsättning att antalet passagerare per år inte överstiger 100 000. — Skulle det inte, mot bakgrund av sjötransporters särskilda karaktär inom medlemsstaterna (cabotage), vara mer lämpligt att anta en särskild rättsakt med hänvisning till artikel 73 i fördraget? — Om principen om undantag som föreslås i artikel 1.4 godtas, gäller den då den aktuella rutten eller den totala transportvolymen per år?
1.8

Finansieringen av kooperativ är viktig. Man bör överväga möjligheten att införa en hänvisning till kooperativ när det gäller medel från Europeiska investeringsfonden, särskilt sådana medel från fonden som ingår i det fleråriga programmet för företagsverksamhet och entreprenörskap med särskild hänsyn till små och medelstora företag (”Multi-Annual Programme for Enterprise and Entrepreneurship and in particular for small and medium-sized enterprises”). Samtidigt skall målet vara att göra kooperativen fullt delaktiga i gemenskapsprogram och i tillgången till information om dessa program.
4.3

Kommissionen uppmanas att fortsätta använda planeringsterminen som en drivkraft för återhämtning på grundval av de investerings- och reformprioriteringar som fastställts som en del av den europeiska planeringsterminen. Den tonvikt som på senare tid lagts på en bättre inkludering av sociala frågor och den europeiska gröna given välkomnas av kommittén, liksom genomförandet av faciliteten för återhämtning och resiliens via planeringsterminen. Under hela planeringsterminen bör kommissionen hjälpa medlemsstaterna i euroområdet att vidta alla nödvändiga åtgärder för att säkerställa ökas konvergens och integration på det ekonomiska området. Detta inbegriper en aggregerad positiv finanspolitisk inriktning för euroområdet i sin helhet för att man ska kunna växa sig ur den nuvarande krisen.
Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om "Förslag till rådets förordning om ändring av rådets förordning nr 3448/93 om systemet för handeln med vissa varor som framställs genom bearbetning av jordbruksprodukter"

(2000/C 117/10)

Den 22 februari 2000 beslutade rådet att i enlighet med artiklarna 37 och 262 i EG-fördraget rådfråga Ekonomiska och sociala kommittén om ovannämnda förslag.

Ekonomiska och sociala kommittén beslöt att utse José María Espuny Moyano till huvudföredragande med ansvar att bereda yttrandet.

Vid sin 370:e plenarsession den 1-2 mars 2000 (sammanträdet den 2 mars 2000) antog Ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 61 röster för, 1 emot och 2 nedlagda röster.

1. Sammanfattning av förslaget

1.1. Förslaget om ändring av förordning nr 3448/93 om systemet för handeln med vissa varor som framställs genom bearbetning av jordbruksprodukter är en följd av de jordbruksavtal som ingicks inom ramen för Uruguayrundan och som begränsade de totala bidragsbeloppen.

1.2. Den överenskomna begränsningen innebär att bidragsbeloppen för budgetåret 2000 får uppgå till högst 475 miljoner euro, och från och med budgetåret 2001 till högst 415 miljoner euro.

1.3. För att förhindra att företagen inom EU får försämrad konkurrenskraft föreslås med hänsyn till de redan tidigare begränsade bidragen att förfarandet för aktiv förädling skall bibehållas.

1.4. För att bättre utnyttja bidragsbeloppen inrättas en förvaltningskommitté "för övergripande frågor rörande handel med bearbetade jordbruksprodukter som inte omfattas av bilaga I".

2. Allmänna kommentarer

2.1. Kommittén ser positivt på förslaget och stöder inrättandet av en förvaltningskommitté.

2.2. Kommittén är oroad över konkurrenstrycket från omvärlden på EU:s jordbruksproduktion och över den europeiska livsmedelsindustrins möjligheter att få tillgång till jordbruksråvaror till världsmarknadspriser och bevara sin konkurrenskraft och ställning i världshandeln.

3. Särskilda kommentarer

3.1. Kommittén anser att de små och medelstora företagen kan missgynnas inte bara därför att det är svårare för dem att få tillgång till information och förvaltningsresurser när det gäller handelssystemet, utan också därför att minskningen och koncentrationen av bidragen eventuellt kan hindra dem från att utnyttja bidragssystemet och förfarandet för aktiv förädling.

3.2. Kommittén anmodar rådet att ta hänsyn till ovannämnda synpunkter och att särskilt uppmärksamma de små och medelstora företagen för att undvika att de särbehandlas.

Bryssel den 2 mars 2000.

Ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

Beatrice Rangoni Machiavelli
Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om "Förslag till rådets förordning (EG) om den gemensamma organisationen av marknaden för får- och getkött (Kodifierad version)"

(98/C 214/19)

Den 27 mars 1998 beslutade rådet i enlighet med artiklarna 43 och 198 i EG-fördraget att rådfråga Ekonomiska och sociala kommittén om ovannämnda förslag.

Sektionen för jordbruk och fiskeri, som fått i uppdrag att utarbeta kommitténs yttrande, antog sitt yttrande den 2 april 1998. Föredragande var Leopoldo Quevedo Rojo.

Vid sin 354:e plenarsession den 29-30 april 1998 (sammanträdet den 29 april 1998) antog Ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 113 röster för, 1 emot och 7 nedlagda röster.

1. Kommittén stöder kommissionens förslag som syftar till att möjliggöra en kodifiering av rådets förordning (EEG) nr 3013/89 av den 25 september 1989 om den gemensamma organisationen för marknaden för får- och getkött.

2. Sagda förordning har varit föremål för flera genomgripande förändringar. Den föreslagna kodifieringen tillmötesgår alltså kraven på rationalisering och tydlighet.

3. Kommittén gläder sig också åt det faktum att rådet med detta förslag efterkommer ett krav som kommittén ställt vid flera tillfällen.

Bryssel den 29 april 1998.

Ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

Tom JENKINS
Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om:

- "Förslag till rådets direktiv om att utvidga rådets direktiv 97/81/EG av den 15 december 1997 om ramavtalet om deltidsarbete, undertecknat av UNICE, CEEP och EFS, till att omfatta Förenade kungariket Storbritannien och Nordirland", och - "Förslag till rådets direktiv om att utvidga rådets direktiv 97/80/EG av den 15 december 1997 om bevisbördan i mål som gäller könsdiskriminering till att omfatta Förenade kungariket Storbritannien och Nordirland"

(98/C 157/15)

Den 17 mars 1998 beslutade rådet i enlighet med artikel 100 i EG-fördraget att rådfråga Ekonomiska och sociala kommittén om ovannämnda förslagen.

Sektionen för sociala frågor och familje-, utbildnings- och kulturfrågor fick kommitténs uppdrag att bereda ärendet. Under arbetets gång utnämnde Ekonomiska och sociala kommittén Ada Maddocks till huvudföredragande (artiklarna 20 och 50 i arbetsordningen).

Vid sin 353:e plenarsession den 25-26 mars 1998 (sammanträdet den 25 mars 1998) antog Ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 52 röster för, 1 emot och 1 nedlagd röst.

Ekonomiska och sociala kommittén är av samma uppfattning som i sitt föregående yttrande () om att utvidga rådets direktiv om inrättande av ett europeiskt företagsråd och om föräldraledighet till att omfatta Storbritannien och välkomnar att Storbritanniens anslutit sig till det nya fördragets sociala kapitel. Kommittén ger följaktligen kommissionens två förslag sitt stöd.

Bryssel den 25 mars 1998.

Ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

Tom JENKINS

() EGT C 19, 21.1.1998.
Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om "Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om ändring av beslutet av den 19 december 1996 om antagandet av ett åtgärdsprogram för tullfrågor i gemenskapen ('Tull 2000')"

(98/C 73/04)

Den 26 september 1997 beslutade rådet att i enlighet med artikel 100a i EG-fördraget rådfråga Ekonomiska och sociala kommittén om ovannämnda förslag.

Sektionen för industri, handel, hantverk och tjänster, som fick uppdraget att förbereda ärendet, antog sitt yttrande den 3 december 1997. Föredragande var Helmut Giesecke.

Vid sin 350:e plenarsessionen den 10-11 december 1997 (sammanträdet den 10 december 1997) antog Ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 101 röster för, 2 röster emot och 6 nedlagda röster.

1. Inledning

1.1. Kommissionens förslag (KOM(97) 433 slutlig) innebär en höjning av anslagen till åtgärdsprogrammet för tullfrågor i gemenskapen ("Tull 2000") under perioden 1998-2000. Ekonomiska och sociala kommittén ställde sig positiv till detta redan i september 1995 ().

1.2. Detta åtgärdsprogram skall i första hand finansieras inom ramen för IDA-programmet. Detta program löper dock ut den 31 december 1997, medan programperioden för "Tull 2000" sträcker sig fram till och med slutet av år 2000. Man måste följaktligen finna en lämplig kompletterande finansiering för perioden 1998-2000.

2. Kommissionens förslag

2.1. Kommissionen föreslår därför att de finansieringsramar som fastställts i beslut nr 210/97/EG () ändras, så att de även omfattar perioden 1998-2000.

2.2. Anslagen för en datorisering av "Tull 2000" skall därvid höjas från nuvarande 23 miljoner ecu till 58 miljoner ecu.

3. Synpunkter från Ekonomiska och sociala kommittén

3.1. Kommittén stöder kommissionens ändringsförslag.

3.2. Kommittén ser särskilt positivt på den prioritering som görs och som innebär att nära hälften av anslagen avsätts för en utbyggnad av det nya datoriserade transitsystemet (NCTS) och för en harmonisering av informationsutbytet mellan medlemsstaterna och kommissionen (CCN/CSI).

3.3. I sina yttranden om åtgärdsplanen "Tull 2000" respektive åtgärdsplanen för transitering i Europa () har kommittén redan betonat hur viktiga dessa båda projekt är.

3.4. I slutet av kommissionsdokumentet presenteras en "preliminär fördelning av åtgärderna för datorisering" på de olika systemen. Eftersom det här endast är fråga om uppskattade siffror rekommenderar kommittén flexibilitet vid beräkningen av anslagen, så att de motsvarar varje enskilt systems finansieringsbehov.

3.5. Kommittén önskar erhålla årlig rapport om vart anslagen gått och vilken effekt de fått.

3.6. Det skall framgå av denna rapport hur anslagen fördelats på de olika systemen.

3.7. Kommittén anser att det är av särskild vikt att gemenskapstillämpningar på tullområdet följer de internationellt erkända UN/EDIFACT-normerna. På så sätt säkerställer man även den värdefulla kommunikationen med marknadsaktörerna.

Bryssel den 10 december 1997.

Ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

Tom JENKINS

() EGT C 301, 13.11.1995.

() EGT L 33, 4.2.1997, s. 24.

() EGT C 355, 21.11.1997.
Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om "Förslag till rådets förordning (EG) om ändring av förordning (EEG) nr 2075/92 om den gemensamma organisationen för råtobak"

(98/C 73/20)

Den 3 november 1997 beslutade rådet att i enlighet med artiklarna 43 och 198 i EG-fördraget rådfråga Ekonomiska och sociala kommittén om ovannämnda förslag.

Ekonomiska och sociala kommittén utsåg Seppo Ilmari Kallio till huvudföredragande.

Vid sin 350:e plenarsessionen den 10-11 december 1997 (sammanträdet den 10 december 1997) antog Ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 73 röster för, 35 röster emot och 8 nedlagda röster.

1. Inledning

Med detta förslag till förordning avser man förlänga giltighetstiden med ett år för de bestämmelser som är i kraft i dag. På så sätt kommer man att ha tillräckligt med tid för att genomföra den reform av den gemensamma marknadsorganisationen som kommissionen har föreslagit. Denna reform skulle alltså gälla först från och med för skörden 1999.

2. Kommitténs kommentarer

ESK kan acceptera en begränsad förlängning av dagens marknadsorganisation för råtobak i enlighet med kommissionens förslag. Vi hoppas emellertid att förändringar i EU:s jordbrukspolitik skall gälla samtliga produkter. Kommittén anser att kommissionen snarast bör lägga fram ett förslag om reformering av tobakssektorn. Man måste också ta hänsyn till förändringar i tobaksproduktionen och förväntningarna från samhällets sida.

Bryssel den 10 december 1997.

Ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

Tom JENKINS

BILAGA till Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande

Vid debatten beslutade man att stryka nedanstående text ur sektionens yttrande och ersätta den med ett ändringsförslag:

"ESK anser att fortsättningen av organisationen för tobaksmarknaden på det sätt kommissionen föreslår är motiverad. ESK önskar dock att förändringarna av EU:s jordbrukspolitik skall påverka alla produkter jämlikt. Vid utvecklingen av marknadsorganisationen bör man också beakta förändringarna i tobaksproduktionen. Kommittén anser att kommissionen borde presentera sitt reformförslag beträffande tobakssektorn så snart som möjligt."

Resultat av omröstning

För: 51, emot: 49, nedlagda: 15.