Yttrande från Regionkommittén om "Grönbok om entreprenörskap i Europa" och "Meddelande om bättre företagsklimat"

(2003/C 256/08)

BAKGRUND

Europeiska kommissionens grönbok om "Entreprenörskap i Europa" (KOM (2003) 27 slutlig) och meddelande om "Bättre företagsklimat" (KOM(2002) 610 slutlig).

Europeiska kommissionens beslut av den 2 oktober 2002 och 8 januari 2003 att rådfråga Regionkommittén i detta ärende i enlighet med EG-fördragets artikel 265 första stycket.

Regionkommitténs ordförandes beslut av den 5 augusti 2002 och 21 januari 2003 att ge utskottet för ekonomisk politik och socialpolitik i uppdrag att utarbeta ett yttrande i ärendet.

Kommitténs yttrande om kommissionens rapport till rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén om - "Att skapa ett företagarvänligt Europa - Europeiska unionens verksamhet för små och medelstora företag" (CdR 199/2001 fin)(1).

ReK:s yttrande om "Meddelande från kommissionen: Näringslivspolitikens utmaningar i den kunskapsbaserade ekonomin - Förslag till rådets beslut om ett flerårigt program för företag och företagsamhet, 2001-2005" (CdR 185/2000 fin)(2).

ReK:s yttrande om "Rapporten från arbetsgruppen för enklare företagsvillkor (BEST-gruppen) och Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén - Att främja företagaranda och konkurrenskraft - Kommissionens svar på rapporten från BEST och dess rekommendationer" (CdR 387/98 fin)(3).

Det utkast till yttrande (CdR 82/2003 rév.) som antogs enhälligt av ECOS-utskottet den 29 april 2003 (föredragande: Constance Hanniffy, ledamot av Offaly County Council, IE-PPE).

Yttrandet antogs enhälligt vid Regionkommitténs 50:e plenarsession den 2 och 3 juli 2003 (sammanträdet den 2 juli).

1. Regionkommitténs ståndpunkt

Grönboken

Kommitténs bedömning

1.1. Regionkommittén anser grönboken om entreprenörskap i Europa vara ett gott initiativ, eftersom den riktar uppmärksamheten mot utvecklingen av en integrerad politik för entreprenörskap.

1.2. Kommittén anser att grönboken på ett tydligt sätt sammanfattar de centrala frågorna och utmaningarna och visar på vikten av att unionen utvecklar företagandet. I detta avseende ligger grönbokens värde, enligt kommittén, i att den initierar en debatt och ett brett samråd bland beslutsfattarna.

1.3. ReK konstaterar att företagandet stöds av olika politikområden, så som kulturpolitik, sysselsättningspolitik och social sammanhållningspolitik, samt att stöd till små och medelstora företag kanaliseras genom olika typer av fondmedel, som strukturfonderna, europeiska stadgan för småföretag och det fleråriga programmet för företag och företagsamhet.

Centrala punkter i grönboken

Kommitténs bedömning

1.4. Regionkommittén beklagar att man i grönboken inte tillräckligt betonar värdet av de lokala och regionala nivåernas bidrag till utvecklingen av företagsamheten i EU. Regionkommittén anser att man måste beakta det stöd som lokala och regionala myndigheter ger och även de regionala skillnader som finns, särskilt inom medlemsstaterna, vad gäller nivån på företagandet och behovet av att åtgärda olika svagheter på den lokala och regionala nivån.

1.5. Kommittén anser att man i grönboken skulle kunna fästa större vikt vid att ta itu med orsakerna till och dra lärdom av konkurser inom nya företag. I EU:s regioner går mer än 50 % av nyetablerade företag i konkurs under de fyra första åren.

1.6. ReK anser att man i grönboken och den pågående samrådsprocessen måste göra åtskillnad mellan å ena sidan målen från Europeiska rådet i Lissabon, som utgör grönbokens främsta utgångspunkt och som ställer krav på mer omedelbara åtgärder på kort sikt för att skapa ungefär 15 miljoner nya arbetstillfällen till 2010, och å andra sidan de mer visionära aspekterna i grönboken, så som behovet av att förändra attityderna till företagande och tillhandahållandet av utbildningsprogram, vilket kommer att kräva en generation eller fler för att få effekt på utvecklingen av företagsamheten. Kommittén anser därför att denna åtskillnad bör påverka prioriteringen av de åtgärder som måste vidtas på EU-nivå och andra nivåer.

1.7. Kommittén anser att politiken måste skilja mellan entreprenörer som kan vara inriktade på tillväxt och förnyelse, personer som äger eller leder småföretag och som kan vara mer konservativa och ovilliga att låta företagen växa, och företag som har begränsad tillväxtpotential. Kommittén vill påpeka att den tidigare har framfört liknande synpunkter i yttrandet om det fleråriga programmet för företag och företagsamhet (2001-2005).

1.8. Vi noterar med intresse de jämförelser som görs med amerikanska erfarenheter men vill betona att USA i nyckelbranscher importerar en mycket stor andel företagare, som t.ex. indiska entreprenörer inom IKT-sektorn. Kommittén anser därför att ytterligare områden som kommissionen bör ta upp i samband med grönboken är EU:s sysselsättnings- och invandringspolitik.

Genomföra en politik för entreprenörskap

Kommitténs bedömning

1.9. ReK instämmer i kommissionens åsikt att politiken kan bidra till ett ökat företagande, men vill betona att ett samordnat agerande från medlemsstaternas sida, med ett aktivt deltagande av de lokala och regionala myndigheterna, ger bättre resultat än rent nationella initiativ.

1.10. Kommittén anser att benchmarking och utbyte av bästa praxis skulle bidra positivt till genomförandet av en politik för ökat företagande. Kommittén anser dock att man bör vara försiktig med att sätta upp mål för när politiken skall vara genomförd med syfte att tydliggöra brister i genomförandet, eftersom målen kan få ett egenvärde som överskuggar de centrala målen.

1.11. ReK välkomnar utarbetandet av en handlingsplan för företagsamhet. Kommittén vill emellertid understryka behovet av en ordentlig samordning mellan sådana nationella handlingsplaner och nationella handlingsplaner för sysselsättningen som fortsättningsvis kommer att innehålla ett företagsamhetsinslag.

1.12. Kommittén konstaterar att ett utbyte av bästa/god praxis genom mellanregionala eller transnationella initiativ har förtjänster, men att "utbyte" i många fall inte är till fyllest. Det som verkligen skapar fördelar är snarare det sätt på vilket denna praxis tillämpas i och anpassas till olika omständigheter.

Skapa ett gynnsamt företagsklimat

Kommitténs bedömning

1.13. ReK konstaterar att lokala och regionala myndigheter har en roll att spela för ett gynnsamt företagsklimat genom att minska byråkratin, inrätta enkla förfaranden för betalning och elektroniska förvaltningstjänster, skapa incitament via den lokala beskattningen - sänkta skatter och avgifter - samt genom att se till att små och medelstora företag ges tillträde på lika villkor till offentliga upphandlingsförfaranden och offentliga kontrakt.

1.14. Kommittén anser att utbildning måste utveckla kreativitet, flexibilitet och fantasi hos studerande inom alla områden eftersom dessa egenskaper är nödvändiga för utvecklingen av företagare. Det bör särskilt, enligt kommitténs åsikt, genomföras en orientering redan på grundnivån, och utbildning i företagande bör införas inom icke-ekonomiska ämnen, som humanistiska och naturvetenskapliga ämnen och hantverksämnen.

1.15. Vi anser även att utbildning för företagare måste vara av hög kvalitet, vara flexibel och anpassad till deras behov. I detta sammanhang är frågan om utbildarnas kvalifikationer, erfarenhet och utbildning av grundläggande betydelse, och den måste samtliga medlemsstater ta itu med.

1.16. Regionkommittén betonar, liksom i tidigare yttranden, den roll som lokala och regionala myndigheter spelar för att skapa ett gynnsamt företagsklimat genom att stödja nätverk för existerande små och medelstora företag, tillhandahålla samordnad information genom kontaktpunkter, tillhandahålla faciliteter och tjänster för företagare, aktivt utveckla innovativa tillämpningar av informations- och kommunikationsteknik för att riva barriärer för företagsutvecklingen, stödja lokala exempel på goda lösningar som kan sporra utvecklingen av en företagskultur samt stödja och aktivt delta i verksamheter med inriktning på företagens sociala ansvar och den sociala ekonomin.

1.17. Kommittén konstaterar att lokala och regionala finansieringsinstrument och lösningar är effektiva när det gäller att möta företagens behov. Något som måste betonas är att regionala banker, lokala riskkapitalsystem, tillhandahållande av såddkapital och andra lokala initiativ spelar en mycket viktig roll. I samband med detta bör stödet under artikel 4 i ERUF och artikel 6 i ESF ökas för att förbättra hjälpen till små och medelstora företag. Lokala och regionala åtgärder bör också vidtas, så att små och medelstora företag lättare kan få lån från EIB.

1.18. ReK hävdar att de lokala och regionala myndigheternas roll i främjandet av social sammanhållning är central för att få fram nyskapande företagare. Lokala målinriktade åtgärder för långtidsarbetslösa, äldre, ungdomar, kvinnor och etniska minoriteter kan göra det möjligt för företagarna att utveckla sin kapacitet och nå sin potential. De lokala och regionala myndigheternas utnyttjande av den sociala ekonomin för att tillhandahålla lokala tjänster bör förstärkas som ett medel för att utveckla entreprenörskapet.

1.19. ReK anmodar kommissionen och de regionala och lokala förvaltningarna att använda sig av stöd till start av egen näringsverksamhet som en arbetsmarknadspolitisk åtgärd för de grupper som har svårt att komma in på arbetsmarknaden. Man bör skapa ett särskilt program för att få till stånd olika former av informationskampanjer som syftar till att främja företagarandan bland dessa grupper.

2. Regionkommitténs rekommendationer

Kommitténs bedömning

2.1. Regionkommittén uppmanar kommissionen att inleda en informationskampanj på lokal och regional nivå i hela unionen och i anslutningsländerna i syfte att öka de ungas intresse för att grunda företag samt ge exempel på goda lokala och regionala metoder och informera om de olika stödformer som finns. Kommittén anser att de lokala och regionala myndigheterna skulle vara lämpliga partner i kampanjen och tror att de är villiga att delta.

2.2. Kommittén föreslår att en viktig del av handlingsplanen för entreprenörskap skall bestå i att utveckla en bred övergripande strategi genom att skapa samarbete mellan företag, utbildningssektorn och andra aktörer, inklusive de lokala och regionala myndigheterna, samt genom att knyta kapital till idéer och innovatörer till företag med hjälp av kreativa och flexibla stödmekanismer.

2.3. Regionkommittén rekommenderar att man fäster särskild uppmärksamhet vid de problem som kvinnor, etniska minoriteter och äldre personer ställs inför då de skall grunda ett företag.

2.4. Kommittén föreslår att entreprenörskap och strategierna för forskning och utveckling, innovation och konkurrenskraft som stöder entreprenörskapet skall ges en viktig roll i diskussionen om framtiden för EU:s regionalpolitik och strukturfonderna, eftersom strukturfonderna har använts effektivt på detta område. Kommittén beklagar emellertid att strukturfonderna inte utgör någon väsentlig del av stödstrukturen för små och medelstora företag, särskilt med tanke på att de små och medelstora företagen i många av EU:s mer avlägsna regioner fortfarande stöter på problem beträffande tillgången till marknader, kommunikationsteknik, sakkunskap om affärsverksamhet och specialiserade stödtjänster.

2.5. Regionkommittén anser att rapporterna från BEST-gruppen samt Europeiska stadgan för småföretagen och de åtaganden som denna innehåller kommer att bli användbara redskap för anslutningsländerna när de skall bygga upp ett företagsvänligt klimat. ReK uppmanar därför kommissionen att låta utföra en jämförande studie på lokal och regional nivå för att lyfta fram bästa metoder och tillhandahålla modeller som kan skräddarsys för anslutningsländerna.

2.6. Regionkommittén anmodar kommissionen att utarbeta ett meddelande där man redogör för de lokala och regionala myndigheternas roll och utmaningar i anslutning till näringslivspolitiken och följaktligen också framhåller betydelsen av en lokal och regional dimension i näringslivs- och företagarpolitiken.

2.7. Regionkommittén uppmanar kommissionen att främja upprättandet av stödgrupper för företagare och andra strukturella nätverk på regional nivå som kan ge företagarna tillgång till särskild expertis på området då de inleder sin affärsverksamhet. Kommittén skulle välkomna ytterligare stödinitiativ när det gäller att erbjuda utbildarna själva utbildning av högsta kvalitet samt i fråga om belöningssystem på regional nivå, förbindelser mellan lokala skolor och företag samt partnerskap mellan regionala företagskluster och universitet och forskningsinstitut.

2.8. Kommittén framhåller vikten av externt stöd då innovativa idéer skall omvandlas till lönande affärsverksamhet. Detta stöd skall bestå av samordnad och lättillgänglig information via tjänster och stöd för företagare och ge företagarna tillgång till oberoende rådgivning, vägledning, nätverk och partnerskap i syfte att minimera risken för misslyckande och onödiga dröjsmål och besvikelser. Även om det för närvarande finns ett antal aktörer som erbjuder många av dessa tjänster - och som bör stödjas även framdeles - finns det omfattande möjligheter för de lokala och regionala myndigheterna att samordna tjänsterna. Därför bör man också i högre grad utveckla och ge finansiellt stöd till initiativ såsom företagskuvöser, assistans och olika former av mentorskap för unga företagare.

2.9. Kommittén skulle välkomna utvecklingen av ett särskilt stödprogram för de lokala och regionala myndigheterna för att främja förbindelser och nätverk mellan företag, lokala universitet och forskningsinstitut, affärsföretag och företagsrådgivare. I detta sammanhang förespråkar kommittén också stödåtgärder för att underlätta utbyte/praktik för företagare/potentiella företagare så att de kan få praktisk erfarenhet av goda lösningar, studera potentiella nya marknader och råmaterial samt utveckla sina språkkunskaper och andra kunskaper som behövs i affärslivet.

2.10. Kommittén välkomnar att man påskyndar genomförandet av åtgärder som gynnar entreprenörsverksamhet och utjämnar de resultatskillnader som finns mellan olika medlemsstater och regioner, men varnar för att ställa upp alltför många kvantitativa mål som resulterar i den extra byråkrati som sådana processer oundvikligen medför.

2.11. Kommittén föreslår att man utvecklar bättre och mer omfattande statistik så att man mer utförligt kan analysera tendenserna bland de små och medelstora företagen, eftersom de flesta jämförande studierna i första hand behandlar den nationella nivån och allmänna tendenser såsom grundande och nedläggning av företag. Kommittén anser att sådan statistik skulle förbättra jämförelserna på regional nivå, inklusive jämförelser av könsfördelningen och de etniska minoriteternas deltagande.

2.12. Regionkommittén uppmanar kommissionen att maximera samordningsvinsterna mellan den europeiska sysselsättningsstrategin och handlingsplanen för entreprenörskap. Vidare uppmuntrar vi kommissionen att ta lärdom av den europeiska sysselsättningsstrategin och dess riktlinjer, och särskilt av att riktlinjerna ger den lokala och regionala dimensionen en allt större betydelse(4).

2.13. Regionkommittén framhåller behovet av att göra skillnad mellan företagsform och företagsstorlek och mellan nya entreprenörer och redan existerande företag när man utformar en handlingsplan för entreprenörskap. I detta sammanhang efterlyser vi en förbättring av regelverket för små och medelstora företag, speciellt när det gäller att göra skillnad mellan företagsform och företagsstorlek i bolagslagstiftningen och att uppmuntra entreprenörskap med hjälp av finans- och skattepolitiken.

2.14. Kommittén stöder en översyn av de finansieringskällor som i dag står till förfogande vid grundandet av nya företag, särskilt tillgången till högriskkapital, i syfte att identifiera brister i finansieringen samt goda metoder. Kommittén uppmanar också kommissionen att se till att ett samordnat tillvägagångssätt tillämpas beträffande de relevanta finansieringsströmmarna och strategierna på gemenskapsnivå.

Bryssel den 2 juli 2003.

Regionkommitténs

ordförande

Albert Bore

(1) EGT C 107, 3.5.2002, s. 64.

(2) EGT C 22, 24.1.2001, s. 10.

(3) EGT C 293, 13.10.1999, s. 48.

(4) Meddelande från kommissionen: Agera lokalt för sysselsättningen - En lokal dimension i den europeiska sysselsättningsstrategin (KOM(2000) 196 slutlig).