SV Europeiska unionens officiella tidning C 214/20

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Förslag till rådets direktiv om ändring av direktiv 2006/112/EG om ett gemensamt system för mervärdesskatt vad gäller en standardiserad mervärdesskattedeklaration”

COM(2013) 721 final – 2013/0343 (CNS)

2014/C 214/04

Föredragande: Viliam PÁLENÍK

Den 8 november 2013 beslutade rådet att i enlighet med artikel 113 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt rådfråga Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om

”Förslag till rådets direktiv om ändring av direktiv 2006/112/EG om ett gemensamt system för mervärdesskatt vad gäller en standardiserad mervärdesskattedeklaration”

COM(2013) 721 final – 2013/0343 (CNS).

Facksektionen för Ekonomiska och monetära unionen, ekonomisk och social sammanhållning, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 13 februari 2014.

Vid sin 496:a plenarsession den 26–27 februari 2014 (sammanträdet den 26 februari 2014) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 130 röster för, 1 röst emot och 5 nedlagda röster.

1. Slutsatser och rekommendationer

1.1 Kommittén ställer sig positiv till att man inför en standardiserad mervärdesskattedeklaration, ett verktyg som, om det tillämpas effektivt, gör det möjligt att minska den administrativa bördan för företagen i EU och på så sätt bättre utnyttja den gemensamma marknadens potential samt öka effektiviteten i skatteuppbörden och kampen mot skattebedrägerierna. Vi uppmanar även kommissionen att oförtrött fortsätta sina ansträngningar vid genomförandet.

1.2 EESK anser att sättet och formen för inlämnandet av den standardiserade mervärdesskattedeklarationen bör vara så standardiserade som möjligt. Detta kommer att minska den administrativa bördan, framför allt för internationellt verksamma företag, och därmed öka deras konkurrensförmåga. Om snedvridningarna av konkurrensen tyglas kommer detta också att leda till att arbetstillfällen bibehålls. Detta förslag är dock bara ett första litet steg mot att ta itu med de många skillnaderna mellan medlemsstaterna när det gäller regler och formaliteter för mervärdesskatt. Kostnaderna för och fördelarna med att ändra systemet för rapportering av mervärdesskatt (och de interna förfarandena) för företagen – särskilt de små och medelstora företagen – måste övervägas noggrant.

1.3 EESK hänvisar till förslaget ”Mot ett definitivt system för mervärdesskatt” som kommissionen tillkännagav i sitt arbetsprogram och betonar att de många skillnaderna mellan medlemsstaternas regler och formaliteter för mervärdesskatt beror på de olika alternativen i mervärdesskattedirektivet. Vi välkomnar förslaget, som är ett första och mycket välbehövligt steg i riktning mot en mer effektiv bekämpning av skattebedrägerier och skatteundandragande och en minskad administrativ börda i samband med tillämpningen av direktivet. I arbetet med ett definitivt system för medvärdesskatt måste man beakta inverkan på rapporteringssystemen och ändringarna av interna förfaranden (som orsakar merkostnader för företag och myndigheter).

1.4 EESK stöder kommissionens initiativ när det handlar om att fastställa de tekniska detaljerna, förfarandena och definitionerna samt metoderna för elektronisk inlämning av den standardiserade mervärdesskattedeklarationen. Försöket att genom kommittéförfarandet också fastställa principer för korrigeringar av den standardiserade mervärdesskattedeklarationen ger dock anledning till oro. Vi föreslår därför att detaljerna för detta tas med i den slutliga versionen av direktivet.

1.5 Kommissionen bör informera tydligare om vissa aspekter av förslaget, framför allt om möjligheten för medlemsstaterna att begära preliminär inbetalning av mervärdesskatt och samtidigt förlänga beskattningsperioden till ett kvartal för mikroföretag med en omsättning under 2 0 00 000 euro, samt om de minskade krav som detta ställer på skattemyndigheternas administrativa kapacitet i de enskilda staterna.

1.6 EESK stöder principen om ”bara en gång”, som skulle innebära att företagarna bara behöver lämna vissa uppgifter till statliga myndigheter en gång. Insamlingen av uppgifter bör ske på ett sådant sätt att de statliga myndigheterna kan använda dem både för kontrolländamål (för att förhindra skattebedrägerier och skatteundandragande) och för statistiska ändamål. På så sätt kan man undvika att företagarna åläggs en dubbel skyldighet att fylla i olika formulär och mervärdesskattedeklarationer.

1.7 EESK anser att medlemsstaterna bättre bör tillämpa mekanismer som bidrar till ett mer effektivt företagsklimat. Det bör framför allt inte uppstå någon skatteskyldighet förrän en kund har betalat sin faktura, så att man undviker en situation där ärliga företagare i praktiken lånar till staten. Man bör också tillämpa rimliga tidsfrister för återbetalning av överskjutande mervärdesskatt. Kommittén anser att införandet av sådana mekanismer inte bör få leda till en ökad administrativ börda.

1.8 Enligt EESK måste kommissionen också med större eftertryck ta itu med frågan om en effektiv standardisering av tidsfristerna för hela spektrumet av mervärdesskattebetalningar (preliminär inbetalning, inbetalning av skatt och återbetalning av överskjutande belopp) och om korrigeringar av skattedeklarationerna och detta på ett sådant sätt att förslagets mål uppfylls till fullo.

2. Motivering

2.1 Det är viktigt att minska den administrativa bördan för framför allt små och medelstora företag, särskilt eftersom det ger företagen möjlighet att koncentrera sig på sin egen verksamhet. EESK välkomnar förslaget till direktiv, som syftar till att öka den internationella konkurrensförmågan hos EU:s företag och göra den inre marknaden mer välfungerande. De positiva effekter som detta får för företagens verksamhet kan sedan få en positiv inverkan på skatteuppbörden, de offentliga och statliga budgetarna, förmågan att finansiera den sociala sammanhållningen, tillgången till offentliga tjänster och den offentliga förvaltningens effektivitet. Den sammanlagda effekten förväntas bli positiv för såväl den genomsnittliga EU-invånaren som de små och medelstora företagen.

2.2 Som nämns i kommissionens förslag är mervärdesskatten en viktig källa till intäkter för statsbudgetarna i EU:s medlemsstater (i genomsnitt cirka 21 % av de nationella skatteintäkterna). Andelen potentiella mervärdesskatteintäkter som inte drivs in beräknas dock uppgå till cirka 12 % per år. EU och medlemsstaterna måste därför försöka öka effektiviteten i uppbörden av mervärdesskatten och kampen mot skattebedrägerier och skatteundandragande och samtidigt stödja alla initiativ som bidrar till att arbetstillfällen bibehålls.

2.3 Förslaget till direktiv, som syftar till att införa en standardiserad mervärdesskattedeklaration, är ett verktyg som, om det tillämpas effektivt, gör det möjligt att öka effektiviteten i skatteuppbörden och kampen mot skattebedrägerier. Det kan också bidra till att delvis lösa företagens problem vid export inom EU:s gemensamma marknad.

2.4 För närvarande är mervärdesskattedeklarationerna ett område med ett minimum av harmonisering, och medlemsstaterna tar nationella hänsyn när de fastställer vad de ska omfatta. Med det nuvarande systemet för mervärdesskattedeklarationer leder komplicerad administration och blanketter på olika språk därför till ökade kostnader för internationellt verksamma företag. EESK stöder största möjliga harmonisering av formen för inlämning av mervärdesskattedeklarationer.

2.5 Målet med förslaget är att införa en standardiserad mervärdesskattedeklaration som gör det lättare för alla att driva företag och minskar den administrativa bördan. Företagen har uttryckt sitt stöd för denna tanke, och framför allt de små och medelstora företagen har uttryckt önskemål om att inte behöva lämna in skattedeklarationer lika ofta. Enligt uppskattningar från PwC (1) kommer EU-27 att spara 17,2 miljarder euro netto genom att man minskar den administrativa bördan och inför en standardiserad mervärdesskattedeklaration som är obligatorisk för alla medlemsstater och alla mervärdesskatteskyldiga.

2.6 En harmonisering av mervärdesskattedeklarationerna skulle dock inte bara innebära besparingar för företagen, utan också en extra engångsutgift för de enskilda staternas skattemyndigheter. Enligt PwC:s studie (2013) skulle införandet av den standardiserade mervärdesskattedeklarationen leda till it-utgifter på mellan 800 miljoner och 1 miljard euro för skattemyndigheterna. Dessa utgifter torde på medellång till lång sikt kompenseras av effektivitetsvinster i skatteuppbörden och kampen mot skattebedrägerier och skatteundandragande. Det bör dock samtidigt betonas att genomförandet av förslaget även kommer att medföra oundvikliga kostnader för skattebetalarna (byte av redovisningsprogram).

3. Allmänna kommentarer

3.1 Kommittén ställer sig positiv till rådets förslag till direktiv om att införa en standardiserad mervärdesskattedeklaration. Det skulle leda till en förbättring av företagsklimatet på EU:s gemensamma marknad genom att det minskar den administrativa bördan för företagen och gör det lättare att lämna in mervärdesskattedeklarationer i olika länder. Om mervärdesskattedeklarationerna ser likadana ut i de enskilda staterna blir det lättare för beskattningsbara personer som är verksamma på flera marknader. Det bidrar också till att göra den gemensamma marknaden mer konkurrenskraftig.

3.2 Enligt EESK är detta en riktig åtgärd i strävan att förhindra en snedvridning av konkurrensen, bibehålla arbetstillfällen och öka effektiviteten i kontrollmekanismerna vid utbyte av information mellan olika skattemyndigheter samt mellan företag och skattemyndigheter. Detta kommer att kunna uppnås om man inför en standardiserad mervärdesskattedeklaration. Utöver ramen för förslaget bör man endast kunna begära de uppgifter som krävs för att utföra skattekontroller och bekämpa skattebedrägerier och skatteundandragande.

3.3 Man bör notera att den föreslagna ändringen innebär en komplex förändring, som inte bara kommer att påverka de beskattningsbara personerna utan även skattemyndigheterna i alla medlemsstater och (framför allt vid elektronisk inlämning) tvinga fram en ändring i omfattningen på och formen för de nuvarande mervärdesskattedeklarationerna i EU:s enskilda medlemsstater. EESK vill framför allt erinra om förslaget ”Mot ett definitivt system för mervärdesskatt” och framhålla för kommissionen att målen i det dokumentet framför allt måste beaktas när det här förslaget genomförs så att man inte blir tvungen att göra grundläggande ändringar i enskilda aspekter på den standardiserade deklarationen.

3.4 Om befogenheten att fastställa de tekniska detaljerna delegeras till kommissionen kan det i vissa fall bli svårt att integrera den standardiserade mervärdesskattedeklarationen i skattemyndigheternas system, eftersom man använder olika system för insamling och bearbetning av skattedeklarationer. EESK stöder de delar av förslaget i artikel 255a i direktivet som handlar om att överföra följande befogenheter till kommissionen: fastställande av tekniska detaljer (a), av en uppsättning definitioner och förfaranden (b) och av elektroniska säkerhetsmetoder (d). Kommittén framhåller också möjligheten att använda andra åtgärder än lagstiftning för att uppfylla målen i förslaget, t.ex. en frivillig metod eller exempel på god praxis. Om befogenheter överförs till kommissionen vill kommittén bli kontaktad när detaljerna kring artikel 255a i förslaget ska utformas och få möjlighet att utarbeta ett yttrande i frågan.

3.5 Den standardiserade mervärdesskattedeklarationen kommer att göra det möjligt för medlemsstaterna att utbyta uppgifter omedelbart, och den kan spela en positiv roll i strävan att minska skattebedrägeriernas omfattning. Den kan samtidigt bidra till att öka effektiviteten i skatteuppbörden och budgetkonsolideringen.

3.6 Kommittén ställer sig positiv till elektronisk inlämning (e-filing). I vissa medlemsstater kan det dock uppstå komplikationer vid tillämpningen när det handlar om att förenkla insamlingen och bearbetningen av uppgifter från mervärdesskattedeklarationerna, inklusive den standardiserade mervärdesskattedeklarationen. För vissa företag kan det dock leda till ökade kostnader, och därför bör företag även i fortsättningen ha möjlighet att lämna in skattedeklarationer i pappersform, förutsatt att detta inte försämrar möjligheterna att förebygga skattebedrägerier och skatteundandragande.

4. Särskilda kommentarer

4.1 För företag med en årsomsättning under 2 0 00 000 euro eller motsvarande i nationell valuta finns det en möjlighet att lämna in en skattedeklaration varje kvartal. Enligt EESK ligger denna gräns alltför högt för vissa medlemsstater. Man bör därför göra det möjligt att sänka denna gräns så att medlemsstaterna kan ta hänsyn till de speciella förhållanden som gäller för det egna näringslivet. När det gäller de ändringar som föreslås i artikel 206 skulle kvartalsdeklarationer kunna få negativa effekter på likviditetsflödet i vissa staters offentliga budgetar. EESK föreslår därför att kommissionen bibehåller möjligheten att kompensera eventuella bortfall i mervärdesskatteintäkterna som beror på att beskattningsperioden förlängs för ett stort antal beskattningsbara personer genom preliminära mervärdesskatteinbetalningar.

4.2 Kommittén ställer sig positiv till att man standardiserar grundläggande uppgifter i deklarationen och till att en ruta för skatteavdrag läggs till bland uppgifterna och posterna. Vi välkomnar kommissionens strävan att inte öka den administrativa bördan i samband med genomförandet av förslaget när enbart den obligatoriska delen av den standardiserade skattedeklarationen (i den mening som avses i artikel 250) ska användas. EESK uppmanar kommissionen att ålägga medlemsstaterna att tillåta att standardiserade skattedeklarationer lämnas in på alla EU-språk, vilket skulle minska byråkratin.

4.3 EESK uttrycker sitt stöd för införandet av en standardiserad mervärdesskattedeklaration med samma standardform för alla medlemsstater. Kommittén föreslår därför att den standardiserade mervärdesskattedeklarationen ska bestå av två delar, och att medlemsstaterna ska besluta om de bara ska använda den obligatoriska delen i den mening som avses i artikel 250 i förslaget till direktiv eller om de också ska begära vissa uppgifter i enlighet med artikel 251. Man måste också göra det möjligt för skattemyndigheterna att begära ytterligare uppgifter i enskilda fall där dessa bidrar till en mer effektiv bekämpning av skattebedrägerier och skatteundandragande. Möjligheten att begära ytterligare uppgifter under en på förhand fastställd begränsad tidsperiod bör grunda sig på en ansökan som lämnas till den kommissionskommitté som inrättas för detta ändamål. Dessa uppgifter bör ingå som en annan del av den gemensamma skattedeklarationen, så att den obligatoriska delen (enligt artikel 250) och den frivilliga delen (enligt artikel 251) har en standardform även i de fall där man tillämpar ett undantag i samband med en begäran om ytterligare uppgifter från den beskattningsbara personen.

4.4 Kommittén ställer sig positiv till förslaget om att genom att avskaffa artikel 261 i direktivet minska den administrativa bördan för företagen genom att avskaffa skyldigheten att lämna skatteuppgifter två gånger. EESK uppmanar kommissionen att sprida exempel på god praxis och på så sätt motivera medlemsstaterna att samla in och utbyta uppgifter på ett effektivt sätt.

4.5 När det ändrade direktivet om ett gemensamt system för mervärdesskatt införs i sin slutliga form måste man se till att de beskattningsbara personerna får tillräckligt med tid för att informera sig och bekanta sig med den nya deklarationsblanketten. EESK anser att den standardiserade mervärdesskattedeklarationen är en viktig fråga och att man därför måste hitta rätt balans mellan kvaliteten på direktivets slutliga form och tidsfristen för genomförandet. Vi skulle dock ställa oss positiva till en mer ambitiös tidsfrist för genomförandet. Vi uppmanar också skattemyndigheterna i de enskilda medlemsstaterna att ge de beskattningsbara personerna största möjliga stöd när de ska ta till sig de enskilda delarna av direktivet, t.ex. genom förberedande onlinekurser.

4.6 Man bör understryka att det finns ett antal bestämmelser (tidsfrister och regler) för återbetalning av mervärdesskatt i de enskilda medlemsstaterna som inte beaktas i förslaget. Förslaget till direktiv återspeglar inte heller på ett tydligt sätt det faktum att de enskilda medlemsstaterna har system för riskanalys, för urval av beskattningsbara personer för skattekontroll och för upptäckt av skattebedrägerier som hänger samman med strukturen på skattedeklarationen och med att strukturen på de enskilda staternas skattedeklarationer är anpassad till de lokala specifika förhållandena. Kommissionen bör göra det mycket tydligt för medlemsstaterna att de bör anstränga sig till sitt yttersta för att öka effektiviteten i insamlingen av uppgifter och utbytet av dem mellan nationella institutioner (t.ex. tullförvaltningar och statistikmyndigheter).

4.7 EESK stöder principen om ”bara en gång”, som skulle innebära att företagarna bara behöver lämna samma uppgifter en enda gång. Insamling av detaljerade uppgifter kan ske i särskilda motiverade fall så att man kan utföra sådana kontroller som krävs för att bekämpa skattebedrägerier och skatteundandragande. Förslaget gör det möjligt att begära uppgifter som kommer att kunna användas för att göra kontrollerna så bra som möjligt. De uppgifter som lämnas bör också kunna användas för statistiska ändamål så att företagarna inte behöver lämna samma uppgifter på olika platser och i olika dokument och format.

4.8 Det skulle göra EU:s inre marknad mer effektiv om skattemyndigheterna kunde återbetala mervärdesskatt med lämpliga intervaller och samtidigt fortsätta sin kamp mot skattebedrägerier och skatteundandragande på en tillräcklig nivå. Man skulle kunna uppnå en liknande effekt på små och medelstora företag om man mer effektivt tillämpade bestämmelsen om att en skatt inte ska betalas förrän fakturan har betalats. Detta skulle förebygga det oönskade fenomenet att företag som blir lurade lånar till staten. EESK uppmanar därför kommissionen att insistera på att medlemsstaterna genomför denna bestämmelse, som skulle bidra till ett öppet företagsklimat.

4.9 I förslaget till direktiv föreslås att genomförandebefogenheterna när det handlar om att korrigera skattedeklarationer delegeras till kommissionen. Förslaget ger samtidigt medlemsstaterna rätt att möjliggöra korrigeringar av den standardiserade skattedeklarationen och fastställa tidsfrister för dessa korrigeringar. Eftersom det enligt EESK inte är tydligt vilken inverkan kommittéförfarandet kan få på de enskilda medlemsstaterna i denna fråga bör allt som rör korrigeringar av den standardiserade mervärdesskattedeklarationen vara fastställt redan i förslaget till direktiv, medan genomförandet av dem även i fortsättningen bör falla inom medlemsstaternas behörighetsområde. EESK önskar också aktivt delta i arbetet med att utforma genomförandeakter till detta förslag till direktiv.

Bryssel den 26 februari 2014 Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande Henri MALOSSE

(1) PwC (2013): ”Study on feasibility and impact of a common EU standard VAT return”