EUROPEISKA KOMMISSIONEN Bryssel den 18.7.2016 COM(2016) 486 final MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN SKYDDET AV EU:s BUDGET FRAM TILL SLUTET AV 2015



Innehåll 1.SAMMANFATTNING OCH SLUTSATSER 2.PROCESSER 2.1.Förebyggande mekanismer 2.2.Korrigeringsmekanismer 2.3.Förvaltnings- och kontrollsystemens kostnadseffektivitet 2.4.Offentlig internkontroll och förvaltningen av EU-medel 3.FINANSIELLA KORRIGERINGAR OCH ÅTERKRAV I SLUTET AV 2015 3.1.Finansiella korrigeringar och återkrav 2015 3.2.Ackumulerade finansiella korrigeringar och återkrav fram till slutet av 2015 3.3.De finansiella korrigeringarnas konsekvenser 4.JORDBRUK OCH LANDSBYGDSUTVECKLING 4.1.Förebyggande åtgärder 4.2.Korrigerande åtgärder 4.3.Konstaterade brister i medlemsstaternas förvaltnings- och kontrollsystem och vidtagna åtgärder 4.4.Ackumulerade siffror 4.5.Medlemsstaternas korrigeringar 5.SAMMANHÅLLNINGSPOLITIK 5.1.Förebyggande åtgärder

5.2.Korrigerande åtgärder 5.3.Konstaterade brister i medlemsstaternas förvaltnings- och kontrollsystem och vidtagna åtgärder 5.4.Ackumulerade siffror 5.5.Medlemsstaternas korrigeringar 6.DIREKT OCH INDIREKT FÖRVALTNING BILAGOR: DETALJERADE UPPGIFTER 1.Finansiella korrigeringar under 2015 jämfört med mottagna EU-betalningar Uppdelning per medlemsstat 2.Uppdelning av schablonkorrigeringar under 2015 3.Uppdelning av finansiella korrigeringar vid källan under 2015 4.Uppdelning av finansiella nettokorrigeringar under 2015 5.Belopp för jordbruksområdet som återkrävts från de slutliga stödmottagarna av medlemsstater under 2015 6.Medlemsstaternas egna korrigeringar före utbetalning till stödmottagare under 2015 (utöver kommissionens rapportering) 7.Ackumulerade korrigeringar i slutet av 2015 som medlemsstaterna rapporterat för sammanhållningspolitiken 2007‒2013 1.SAMMANFATTNING OCH SLUTSATSER I detta meddelande presenteras dels de förebyggande och korrigerande mekanismer som finns att tillgå enligt EU:s lagstiftning, dels kommissionens avdelningars arbete för att skydda EU:s budget från olagliga eller oriktiga utgifter. Meddelandet innehåller också en uppskattning av dessa utgifters storlek och visar hur medlemsstaterna deltar i och påverkas av mekanismerna. Det kompletterar upplysningarna i diskussionen om och analysen av de finansiella rapporterna för 2015, i 2015 års årliga förvaltnings- och resultatrapport för EU:s budget och i de relevanta delarna av de årliga verksamhetsrapporterna från de berörda generaldirektoraten. Cirka 80 % av EU:s budget genomförs av medlemsstaterna, som måste följa de gemensamt framtagna reglerna kring hur budgeten ska genomföras. Medlemsstaterna arbetar tillsammans med kommissionen för att uppfylla EU:s lagstiftning och skydda EU:s budget. Kommissionen skyddar EU:s budget, dvs. EU:s utgifter, från felaktiga eller oriktiga utgifter via två huvudsakliga mekanismer: (1)Förebyggande mekanismer (t.ex. förhandskontroller, avbrott och inställelser av utbetalningar). (2)Korrigerande mekanismer (främst finansiella korrigeringar som åläggs medlemsstaterna men även återkrav riktade till mottagare av EU-stöd). Om de förebyggande mekanismerna inte har någon verkan ska kommissionen, som en sista utväg, utöva sin tillsynsfunktion och tillämpa korrigerande mekanismer.

Det viktigaste målet med finansiella korrigeringar och återkrav är att se till att endast utgifter som är förenliga med regelverket finansieras genom EU:s budget. Enligt systemet för delad förvaltning är det medlemsstaterna som har huvudansvaret för att identifiera och återkräva felaktigt utbetalade belopp från stödmottagarna. För att kontrollsystemen ska vara kostnadseffektiva kommer kommissionens huvudfokus under aktuell mandatperiod bl.a. att ligga på rationaliserade och förenklade kontroller och fördelning av resurser till de kontroller som anses lämpligast för att hantera riskerna med avseende på laglighet och korrekthet inom regelverket. Det huvudsakliga målet med delad förvaltning är att göra medlemsstaternas kontrollsystem effektivare. Finansiella korrigeringar för jordbruk och landsbygdsutveckling påverkar alltid EU:s budget genom att felaktigt utbetalade belopp återkrävs och återbetalas till EU:s budget. För att inte förlora EU-finansieringen kan medlemsstaterna, inom ramen för sammanhållningspolitiken, välja att ersätta de icke stödberättigande utgifterna med nya stödberättigande utgifter. En finansiell korrigering är, vid övriga typer av förvaltning, en korrigering som görs före återbetalning till EU. I det här meddelandet ligger tonvikten vid resultaten av kommissionens tillsynsfunktion. Det innehåller emellertid också information om resultaten av medlemsstaternas kontroller. Finansiella korrigeringar och återkrav: resultat 2015 När det gäller konsekvenserna av de korrigerande åtgärder som vidtagits av kommissionen är de viktigaste siffrorna för budgetåret 2015 följande: Miljoner euro Politikområden Totala finansiella korrigeringar och återkrav som bekräftats under 2015 Totala finansiella korrigeringar och återkrav som genomförts under 2015 Jordbruk och landsbygdsutveckling 1 292 1 587 Sammanhållningspolitik 1 744 1 808 Inre politik 326 317 Extern politik 132 136 Administration 5 5 TOTALT 3 499 3 853 % av budgetutbetalningarna 2,4 % 2,7 %







Nedanstående diagram innehåller en översikt per politikområde över de olika typerna av korrigeringar som genomförts under 2015 (i miljoner euro): Se avsnitt 2.2.2 för en beskrivning av de tre olika typerna av korrigeringar. Finansiella korrigeringar och återkrav: ackumulerade resultat Ackumulerade siffror ger mer användbar information om innebörden av de korrigerande mekanismer som används av kommissionen, eftersom de tar hänsyn till att de flesta av EU:s utgifter är fleråriga och neutraliserar konsekvenserna av engångshändelser. Bekräftade finansiella korrigeringar och återkrav 2009‒2015 (i miljoner euro): Det genomsnittliga bekräftade beloppet under perioden 2009–2015 uppgick till 3,3 miljarder euro eller 2,4 % av de genomsnittliga utbetalningarna från EU:s budget, medan det genomsnittliga belopp som genomfördes under denna period uppgick till 3 miljarder euro eller 2,2 % av utbetalningarna (se diagram 3.2.1). Den genomsnittliga procentsatsen för kommissionens finansiella korrigeringar för Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ) under perioden 1999–2015 uppgick till 1,7 % av utgifterna (uteslutande finansiella nettokorrigeringar) (se avsnitt 4.4). När det gäller medlen för Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf) och Europeiska socialfonden (ESF) för 2000–2006 (som nästan avslutats helt) var den sammanlagda procentsatsen för finansiella korrigeringar i slutet av 2015, endast på grundval av kommissionens tillsyn, 4,2 % av anslagen (se avsnitt 5.4.1). Det genomsnittliga belopp som bekräftades inom direkt och indirekt förvaltning för perioden 2009–2015 var 380 miljoner euro, eller 1,2 % av det genomsnittliga beloppet för utbetalningar. Kommissionen analyserar de bakomliggande orsakerna till fel som upptäckts under tidigare perioder – se rapporten om områden med hög felprocent och de bakomliggande orsakerna.

Skyddet av EU:s budget: de viktigaste slutsatserna Ett viktigt mål för kommissionens strategi för en resultatinriktad budget är att säkra kostnadseffektivitet vid utformningen och genomförandet av förvaltnings- och kontrollsystem som ska förhindra eller identifiera och korrigera fel. Därför bör kontrollerna vara mer ingående och frekventa på mer riskfyllda områden och syfta till att säkra kostnadseffektivitet. Kommissionen fokuserar allt mer på åtgärder som förhindrar oriktiga utgifter och som gör det möjligt att undvika att sådana felaktigheter uppstår i framtiden. Siffrorna ovan visar på de positiva resultaten av kommissionens och medlemsstaternas fleråriga förebyggande och korrigerande åtgärder och visar på att åtgärderna har bidragit till att säkerställa att EU:s budget skyddas från utgifter som strider mot lagstiftningen. Finansiella korrigeringar och återkrav är också ett incitament för medlemsstaterna att förbättra sina system och processer för att förhindra att framtida fel uppstår. De korrigeringar som beslutats om under året baseras på fel och oriktigheter som upptäckts tidigare år. 90 % av de finansiella korrigeringarna som beslutats var genomförda i slutet av 2015. Nettokorrigeringar som leder till återbetalning till EU:s budget är vanliga för jordbruk och landsbygdsutveckling samt direkt och indirekt förvaltning. Nettokorrigeringar inom sammanhållningspolitiken är hittills ett undantag på grund av ett annat regelverk och en annan typ av budgetförvaltning (förstärkta förebyggande mekanismer). Schablonkorrigeringar åläggs då det inte går att exakt bedöma de finansiella effekterna av ett fel genom rimliga ansträngningar. Särskilda kontroller genomförs för utgifter för direkt och indirekt förvaltning och omfattar huvudsakligen stödbeviljandet, eftersom detta omfattar befintliga risker. Kommissionen stödjer och deltar i nätverket för offentlig internkontroll, som gör det möjligt för medlemsstaterna att tillsammans förbättra den interna kontrollen och förvaltningen av EU:s medel. Syftet är att identifiera god praxis, särskilt då det faktiska genomförandet visat sig vara svårt (se rapporten om områden med hög felprocent och de bakomliggande orsakerna). Planerade förbättringar inom den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (FBR) Jordbruk och landsbygdsutveckling Kommissionen har börjat använda ett antal nya förebyggande instrument, som avbrott, inställelse och minskning av EU-finansiering, med avsikt att bättre skydda EU:s budget och uppmuntra medlemsstater att minska antalet oriktiga utbetalningar. Mot bakgrund av detta har medlemsstaternas genomförande av handlingsplaner blivit ett viktigt verktyg i kommissionens budgetförvaltningsarbete. I syfte att vidareutveckla den samordnade granskningsmodellen även inom förvaltningen av den gemensamma jordbrukspolitiken stödjer och granskar kommissionen aktivt de attesterande organens nya roll när det gäller att säkerställa att utbetalningarna är lagliga och korrekta. När det gäller EGFJ uppmanar kommissionen ständigt medlemsstaterna att upprätthålla sina system för identifiering av jordbruksskiften (LPIS), i synnerhet genom att regelbundet uppdatera dem. Medlemsstater med system med bristfällig kvalitet måste upprätta lämpliga handlingsplaner. Om handlingsplanen inte genomförs riskerar medlemsstaten att finansieringsstödet ställs in. För Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu) innehöll programperioden särskilda kontroller så att planerade åtgärder kan kontrolleras och verifieras. Vid problem avbryter kommissionen utbetalningar och kan också använda sig av inställelser. På ett övergripande plan har kommissionen infört en ambitiös förenklingsprocess som avser minska komplexiteten och den administrativa bördan och ytterligare minska risken för fel. Sammanhållningspolitik Det nya regelverket innebär ökad ansvarsskyldighet för programmets förvaltningsmyndigheter som måste genomföra noggranna kontroller inför inlämnandet av programredovisningarna varje år. Årsbokslut innehåller de finansiella korrigeringar som medlemsstaten har genomfört under räkenskapsåret. Programrevisionsmyndigheten ger ett revisionsuttalande till redovisningar och finansiella korrigeringar, och lämnar också ett revisionsuttalande avseende om räkenskapsutgifterna är lagliga och korrekta baserat på hur hög risk som återstår efter att alla korrigeringar har genomförts.

Under räkenskapsåret kvarhåller kommissionen 10 % av varje mellanliggande utbetalning tills dess att alla kontroller är utförda, inklusive granskningar vid inlämnandet av räkenskaperna. Dessutom tillämpar de förfaranden för att godkänna räkenskaperna, betalar eller återkräver efter hand den årliga balansen och utför riktade, riskbaserade granskningar. Syftet med dessa granskningar är att säkerställa att inga allvarliga brister förekommer som ökar risken för att återbetalning av utgifter inte upptäcks eller korrigeras av medlemsstaten. I annat fall måste kommissionen tillämpa finansiella nettokorrigeringar. Kommissionen fortsätter dessutom att strikt tillämpa avbrotts-/inställelsemekanismerna som vid indikationer på allvarliga brister i förvaltnings- och kontrollsystemen leder till finansiella korrigeringar. De kommer också fortsättningsvis säkerställa förebyggande, kapacitetsbyggande åtgärder med programmyndigheter för att förbättra kvaliteten på utgifter och nära samarbeta med revisionsmyndigheterna enligt principen om samordnad granskning för att snabbt och effektivt hantera risker. Direkt och indirekt förvaltning Kommissionen har upprättat ett regelverk för kontroller inom direkt och indirekt förvaltning med fokus på förhandskontroller av utbetalningar, noggranna efterhandskontroller som görs på plats hos stödmottagarna efter att kostnader har uppkommit och redovisats samt verifieringsuppdrag till internationella organisationer. 2.PROCESSER 2.1.Förebyggande mekanismer Kommissionen använder sig av ett antal förebyggande mekanismer för att skydda EU:s budget. Kommissionen fokuserar allt mer på åtgärder som förhindrar oriktiga utgifter och som gör det möjligt att undvika att sådana felaktigheter uppstår i framtiden. Vid delad förvaltning (som används för utgifter på jordbruksområdet och för sammanhållningspolitiken) är det medlemsstaterna som under hela utgiftscykeln har huvudansvaret för att se till att utgifter som ersätts från EU:s budget har stöd i regelverket och är riktiga. Kommissionen utövar noggrann tillsyn i rimlig tid, grundad på EU:s revisionsresultat, nationella revisionsresultat från ett antal år, resultat från Olafs undersökningar och all annan information som kommissionens avdelningar har tillgång till och som tyder på en systembrist eller allvarliga oriktigheter som inte har korrigerats. Viktiga indikatorer på övervaknings- och kontrollsystemets effektiva funktion bedöms fortlöpande för att förhindra felaktiga utbetalningar. Vid direkt och indirekt förvaltning omfattar det förebyggande arbetet bland annat att de ansvariga avdelningarna kontrollerar om de utgifter som stödmottagarna begär ersättning för är stödberättigande. Sådana förhandskontroller ingår i rutinerna för programförvaltningen och ska ge en rimlig försäkran om utbetalningarnas laglighet och korrekthet. Kommissionens avdelningar kan också, i synnerhet i avtalsfrågor, ge vägledning för att säkra en sund och effektiv förvaltning av medlen och därmed minska risken för oriktigheter. Ekonomiska aktörers system för tidig upptäckt och uteslutning som upprättats och hanteras av kommissionen skyddar också unionens ekonomiska intressen. 2.2.Korrigeringsmekanismer 2.2.1 Översikt En stor andel av EU:s utgifter, t.ex. inom sammanhållnings-, forsknings- och landsbygdsutvecklingspolitiken, pågår under flera år. I enlighet med artikel 32.2 e i budgetförordningen (BF) ska detta beaktas vid utformningen och genomförandet av korrigerande åtgärder, liksom vid bedömningen av resultaten av dessa åtgärder. Korrigerande åtgärder kan delas in i: a) finansiella korrigeringar och b) återkrav. Båda görs under alla stadier av programmets livscykel, så snart en utgift har uppstått och/eller en utbetalning har gjorts. Om de förebyggande mekanismerna inte fungerar ska kommissionen som en sista utväg tillämpa korrigerande mekanismer. Arbetsflöde för korrigerande åtgärder: 2.2.2 Finansiella korrigeringar Pågående finansiella korrigeringar ingår i det inledande skedet, där förfarandet för att tillämpa en finansiell korrigering har påbörjats men det kontradiktoriska förfarandet med medlemsstaten fortfarande pågår. De angivna beloppen är enbart inledande uppskattningar från kommissionens avdelningar, och kan komma att ändras. De har således föreslagits men ännu inte godkänts av medlemsstaterna eller beslutats av kommissionen. En finansiell korrigering är bekräftad så snart den godkänts av medlemsstaten eller kommissionen har utfärdat ett beslut om denna.

Finansiella korrigeringar anses som genomförda när korrigeringen har gjorts och registrerats i kommissionens bokföring. Det innebär att den finansiella transaktionen har godkänts av den ansvarige utanordnaren i följande fall: avdrag från en mellanliggande eller slutlig utbetalning, betalningskrav och/eller en återtagandetransaktion. Kommissionen använder sig av följande typer av finansiella korrigeringar för utgifter som medlemsstaterna redovisat (”efterhandskorrigeringar”): - Finansiella korrigeringar i enskilda fall, på grundval av detaljerade uppgifter om felaktigt utbetalade belopp och de finansiella följderna för budgeten. - Extrapolerade finansiella korrigeringar om det berörda beloppet kan fastställas med tillräcklig säkerhet med hjälp av ett representativt statistiskt urval. - Schablonkorrigeringar om det berörda beloppet inte kan fastställas med hjälp av ett representativt statistiskt urval eller när de enskilda felens inverkan på utgifterna inte kan beräknas exakt (t.ex. finansiella korrigeringar av individuella offentliga kontrakt som grundas på överenskomna schablonbelopp). Alla finansiella korrigeringar, oavsett typ, får negativa följder för medlemsstaternas nationella budget. Även när ingen återbetalning görs till EU:s budget, eftersom medel måste användas för att ersätta icke stödberättigande utgifter. En finansiell korrigering ”vid källan” är en korrigering som görs före återbetalning till EU. Det betyder att korrigeringen görs av medlemsstaten när den attesterar nya utgifter inför kommissionen, till följd av en korrigerande handlingsplan som upprättats tillsammans med kommissionen. Det bör betonas att skillnaden mellan finansiella korrigeringar ”i efterhand” och ”vid källan” är den tidpunkt då de görs. Översikt över finansiella korrigeringar över tid: Ersättning av utgifter innebär att medlemsstaterna enligt sammanhållningslagstiftningen kan ersätta icke stödberättigande utgifter med nya stödberättigande utgifter, och på så sätt inte förlora EU-finansiering (dvs. inte en nettokorrigering då inga pengar återbetalas till EU:s budget). En finansiell nettokorrigering påverkar EU:s budget (dvs. de korrigerade och återkrävda beloppen återbetalas till EU:s budget). Korrigeringar för jordbruk och landsbygdsutveckling (EGFJ, Ejflu, EUGFJ) leder alltid till återbetalning till EU:s budget. På grund av regelverket för sammanhållningspolitiken var återbetalning av tidigare utbetalda belopp till EU:s budget i regel undantaget under programmens genomförande. Enligt regelverket som gällde för sammanhållningspolitiken fram till programperioden 2007–2013 är det endast fråga om en faktisk återbetalning av medel till EU:s budget i följande fall: -Om medlemsstaterna inte kan uppvisa tillräckliga stödberättigande utgifter. -När programmen har avslutats, om de icke stödberättigande utgifterna inte längre kan ersättas med stödberättigande utgifter. -I händelse av en tvist med kommissionen. En betydande ändring infördes emellertid för programperioden 2014–2020: kommissionen är skyldig att tillämpa en finansiell nettokorrigering när allvarliga effektivitetsbrister hos förvaltnings- och kontrollsystemet som inte upptäckts, rapporterats eller korrigerats tidigare på medlemsstatsnivå upptäcks vid EU:s revisioner efter det att garantipaket lämnats in. I sådana fall har medlemsstaten inte längre tillgång till möjligheten under tidigare programperioder att godkänna korrigeringen och återanvända EU-medlen i fråga. Vid delad förvaltning gör medlemsstaterna stora ansträngningar och avsätter resurser för att genomföra finansiella korrigeringar och driva in felaktigt utbetalda belopp från stödmottagarna. Dessutom utför de förvaltningskontroller, kontroller och granskningar i första hand, utöver de som kommissionen utför och som anges ovan. 2.2.3 Återkrav JORDBRUK OCH LANDSBYGDSUTVECKLING

Enligt förordning (EG) nr 1306/2013 om finansieringen av den gemensamma jordbrukspolitiken ska medlemsstaterna driva in belopp som förlorats till följd av oriktigheter som upptäckts. Återkravsförfarandena är dock, i enlighet med subsidiaritetsprincipen, helt och hållet de berörda medlemsstaternas ansvar och omfattas således av deras enskilda administrativa och rättsliga förfaranden. Vissa förfaranden ger därför snabba resultat, medan andra tar längre tid. För att hantera förseningarna i vissa medlemsstaters återkrav av felaktiga utbetalningar har lagstiftaren infört en automatisk clearingmekanism som innebär att 50 % av alla felaktiga utbetalningar som medlemsstaterna inte har krävt tillbaka inom fyra år eller, när det gäller rättsliga förfaranden, åtta år, ska betalas ut från medlemsstaternas nationella budgetar (50/50-regeln). Även efter att denna mekanism tillämpats måste medlemsstaterna fortsätta återkravsförfarandet. Om de inte gör detta på lämpligt sätt kan kommissionen besluta att medlemsstaten i fråga själv måste betala tillbaka hela det utestående beloppet. Medlemsstaterna måste i enlighet med artikel 28 i förordning 908/2014 också räkna av alla utestående skulder mot framtida utbetalningar till gäldenären (obligatorisk kompensation). I och med att det nya regelverket träder i kraft måste 50/50-regeln nu tillämpas för Ejflu under det räkenskapsår som den inträffar och inte vid programmets avslutande. Följaktligen måste medlemsstater från och med räkenskapsår 2014 ange belopp som ska betalas enligt 50/50-regeln för både Ejflu 2007–2013 och Ejflu 2014–2020 . Felaktiga utbetalningar som beror på administrativa fel på de nationella myndigheterna ska också dras av från årsräkenskaperna från berörda utbetalande organ, och följaktligen uteslutas från EU:s utgifter. När det gäller EGFJ behandlas de belopp som krävs tillbaka från stödmottagarna som inkomster avsatta för särskilda ändamål, efter att en schablonersättning på 20 % har dragits av. När det gäller Ejflu tar kommissionen hänsyn till återkrav vid sina framtida återbetalningskrav, och beloppen kan därför återanvändas inom programmet under programperioden. Efter att perioden för stödberättigande har avslutats förs beloppen in i EU:s budget som inkomster avsatta för särskilda ändamål. SAMMANHÅLLNINGSPOLITIK Man beslutar om återkrav främst då programmen avslutas eller har avslutats, och de återkrävda beloppen blir intäkter i EU:s budget. Under aktuell programperiod (2014–2020) och för första gången under 2017 kommer återkrav att ske inom ramen för det årliga godkännandet av räkenskaperna. Kommissionen kommer att räkna ut skillnaden mellan godkända belopp i räkenskaperna och belopp som redan betalats ut till medlemsstaterna under räkenskapsåret (årlig förfinansiering och 90 % av utbetalningsansökningarna). Om beloppet kan återkrävas från medlemsstaten utfärdas ett betalningskrav. Detta betalningskrav, som kan verkställas när så är möjligt genom avräkning mot kommande betalningsansökningar, är inte en finansiell korrigering och minskar inte de totala programanslagen. Detta belopp kommer följaktligen återanvändas för programmet. DIREKT OCH INDIREKT FÖRVALTNING Vid direkt och indirekt förvaltning ska utanordnaren enligt budgetförordningen upprätta betalningskrav för felaktigt utbetalda belopp. Återkraven görs sedan via direkt banköverföring från gäldenären (och behandlas som inkomster för EU:s budget som kan återanvändas inom samma program) eller genom avräkning mot andra belopp som kommissionen är skyldig gäldenären. Kommissionens avdelningar gör också återkrav ”vid källan”, genom att dra av icke stödberättigande utgifter (som har identifierats vid aktuellt ersättningskrav) från utbetalningarna. 2.3.Förvaltnings- och kontrollsystemens kostnadseffektivitet I enlighet med kraven i budgetförordningen är ett viktigt mål för kommissionens strategi för en resultatinriktad budget att säkra kostnadseffektiviteten vid utformningen och genomförandet av förvaltnings- och kontrollsystem som ska förhindra eller identifiera och korrigera fel. Därför bör kontrollerna vara mer ingående och frekventa på mer riskfyllda områden och syfta till att säkra kostnadseffektivitet. Detta är viktigt eftersom kontrollerna innebär en stor administrativ börda för stödmottagarna och till och med kan avskräcka dem från att delta i program. Dessutom tar ineffektiva och icke ändamålsenliga kontroller resurser i anspråk som annars skulle ha kunnat användas för att förbättra resultaten. För mer information se kommissionens årliga förvaltnings- och resultatrapport för 2015. 2.4.Offentlig internkontroll och förvaltningen av EU-medel Kommissionen och medlemsstaterna är gemensamt ansvariga för att skydda EU:s budget. Kommissionen stödjer och deltar i nätverket för offentlig internkontroll, som samlar ansvariga för internkontroll från alla EU:s medlemsstater. Nätverket granskar problem med intern kontroll, som avser den nationella budgeten eller förvaltningen av EU-medel, i syfte att identifiera god praxis inom de områden där det har varit svårt att genomföra en effektiv tillämpning. Nätverket möts regelbundet, så att medlemsstaterna tillsammans kan förbättra sina egna internkontrollmetoder för bättre finansiell förvaltning och bättre resultat.



3.FINANSIELLA KORRIGERINGAR OCH ÅTERKRAV I SLUTET AV 2015 3.1.Finansiella korrigeringar och återkrav 2015 Tabell 3.1: Översikt över finansiella korrigeringar och återkrav under 2015 Miljoner euro Rubrik i den fleråriga budgetramen Totala utbetalningar från EU:s budget under 2015 Totala finansiella korrigeringar som bekräftats under 2015 Totala återkrav som bekräftats under 2015 Totala finansiella korrigeringar och återkrav som bekräftats under 2015 % av utbetalningarna från EU:s budget Totala finansiella korrigeringar som genomförts under 2015 Totala återkrav som genomförts under 2015 Totala finansiella korrigeringar och återkrav som genomförts under 2015 % av utbetalningarna från EU:s budget Smart tillväxt för alla 68 009 1 637 254 1 892 2,8 % 1 766 246 2 013 3,0 % Eruf 28 363 826 - 826 2,9 % 774 - 774 2,7 % Sammanhållningsfonden 12 098 462 - 462 3,8 % 585 - 585 4,8 % ESF 10 277 348 1 349 3,4 % 407 - 407 4,0 % Inre politik 17 271 - 254 254 1,5 % - 246 246 1,4 % Hållbar tillväxt: naturtillgångar 58 066 1 072 348 1 420 2,4 % 1 314 337 1 652 2,8 % EGFJ 44 940 922 117 1 040 2,3 % 1 017 155 1 173 2,6 % Landsbygdsutveckling 11 793 46 206 253 2,1 % 263 152 414 3,5 % FFU/EFF 791 6 2 8 1,0 % 10 6 16 2,0 % EUGFJ, utvecklingssektionen 64 97 2 99 154,0 % 24 2 26 40,6 % Inre politik 478 - 21 21 4,4 % - 23 23 4,8 % Säkerhet och medborgarskap 2 019 23 28 51 2,5 % 23 24 48 2,4 % Migration och inrikes frågor 779 23 - 23 3,0 % 23 - 23 3,0 % Inre politik 1 239 - 28 28 2,2 % - 24 24 2,0 % Europa i världen 7 884 - 132 132 1,7 % - 136 136 1,7 % Extern politik 7 884 - 132 132 1,7 % - 136 136 1,7 % Administration 8 978 - 5 5 0,1 % - 5 5 0,1 % Administration 8 978 - 5 5 0,1 % - 5 5 0,1 % TOTALT 144 955* 2 732 767 3 499 2,4 % 3 104 749 3 853 2,7 % * Inkluderar inte de 288 miljoner euro som betalades ut under rubriken Särskilda instrument. Notera att siffrorna ovan skiljer sig från dem som visas i årsrapporten om skydd av EU:s ekonomiska intressen och bedrägeribekämpning och i arbetsdokumenten från kommissionens avdelningar. Rapporten offentliggjordes tidigare, då endast preliminära siffror fanns tillgängliga.

3.1.1 Jordbruk och landsbygdsutveckling Finansiella korrigeringar Det stora antalet finansiella korrigeringar som bekräftats av kommissionen under 2015 visar på de betydande ansträngningar som generaldirektoratet för jordbruk och landsbygdsutveckling gjorde från 2013 för att påskynda förfaranden för kontroll av överensstämmelse och utföra förfaranden som länge lämnats ogjorda. Därför bekräftades ett stort antal korrigeringar för flera räkenskapsår under 2015. Framöver, när systemet är i bruk, förväntas det årliga beloppet för finansiella korrigeringar ligga stabilt runt genomsnittet för de senaste tre åren. Det ökade antalet beviljade delbetalningar och uppskjutande betalningar till medlemsstater förklarar varför beloppen som genomfördes inom jordbruk och landsbygdsutveckling under de föregående tre åren (2012 till 2014) var lägre än beloppen som kommissionen beslutade om. Denna skillnad bör försvinna när det nya systemet har tagits i bruk till fullo.



Återkrav Medlemsstaterna har under 2015 krävt tillbaka 155 miljoner euro för EGFJ och 153 miljoner euro för Ejflu från stödmottagarna. Vad gäller korrigering av oriktigheter hos stödmottagaren måste medlemsstaterna registrera och rapportera om indrivningen av de felaktigt utbetalda beloppen inom det årliga avslutandet av räkenskaperna. Medlemsstaterna ansvarar för att driva in oriktiga utbetalningar direkt från slutmottagaren. I bilaga 5 anges de belopp som medlemsstaterna har återkrävt från stödmottagarna under 2015 (enligt medlemsstaternas upplysningar om fordringar) och som har betalats tillbaka till kommissionen. Dessa belopp behandlas som inkomster avsatta för särskilda ändamål för EGFJ, medan belopp som krävts tillbaka för Ejflu kan återanvändas i programmet. 3.1.2 Sammanhållningspolitiken 2000–2006 Det senare skedet av avslutandeförfarandet för Eruf-programmen och projekten inom Sammanhållningsfonden ledde till att följande finansiella korrigeringar ålades och godkändes av medlemsstaterna under 2015: - Finansiella korrigeringar till ett belopp av 155 miljoner euro för avslutande av Eruf-program i sju medlemsstater, främst för Italien (108 miljoner euro) och Grekland (34 miljoner euro). - 53 miljoner euro godkändes av 13 medlemsstater för projekt inom Sammanhållningsfonden, varav det största beloppet berörde Tjeckien (16 miljoner euro). Finansiella korrigeringar som bekräftats: Eruf/Sammanhållningsfonden – 208 miljoner euro ESF – 179 miljoner euro När det gäller ESF avslutades samtliga 239 program genom avslutandeförfarandet (209 till fullo och 30 delvis). De medlemsstater med flest bekräftade och genomförda finansiella korrigeringar under 2015 var Frankrike (149 miljoner euro) och Spanien (30 miljoner euro). Även för Sverige har avslutandeförfarandet slutförts. Stora framsteg gjordes under 2015 när det gäller avslutandet av Fonden för fiskets utveckling (FFU). I slutet av 2015 hade 57 av 60 program avslutats. De flesta finansiella korrigeringarna genomfördes genom betalningskrav. 3.1.3 Sammanhållningspolitiken 2007–2013 Antalet finansiella korrigeringar för Eruf/Sammanhållningsfonden ökade markant under 2015 jämfört med tidigare år, vilket visar hur effektiva dessa fleråriga kontroller av politikområdet är. Detta är också ett resultat av de strikta regler för avbrotts-/inställelseförfaranden som kommissionen infört sedan början av programperioden. Det beror också på att några långvariga fall, för vilka betalningsansökningar blockerades under flera månader eller till och med år, kunde avslutas under 2015 sedan finansiella korrigeringar genomförts. Korrigeringarna som medlemsstaterna genomfört för dessa fall kunde rapporteras först under 2015 efter det att avbrotten/inställelserna upphävts. Det ökade antalet finansiella korrigeringar under 2015 stöds också av att fler fel rapporterades av de nationella revisionsmyndigheterna i 2015 års årliga kontrollrapport jämfört med antalet fel som rapporterats tidigare år. Medlemsstaterna med flest korrigeringar (undantaget korrigeringar vid källan) under 2015 var Slovakien (236 miljoner euro), Italien (161 miljoner euro), Tyskland (143 miljoner euro), Grekland (120 miljoner euro) och Spanien (117 miljoner euro). Finansiella korrigeringar som bekräftats: Eruf/Sammanhållningsfonden – 1 532 miljoner euro ESF – 169 miljoner euro Det betyder att det ackumulerade beloppet för finansiella korrigeringar för perioden 2007–2013 som bekräftats av medlemsstater som en följd av kommissionens tillsynsfunktion översteg 2,3 miljarder euro i slutet av 2015. När det gäller ESF har finansiella korrigeringar på 169 miljoner euro bekräftats och 227 miljoner euro genomförts, varav 142 miljoner euro bekräftades 2015 och 85 miljoner euro under de föregående åren. 95 % av de finansiella korrigeringar som bekräftades 2015 och de föregående åren har genomförts, vilket innebär att ett belopp på 60 miljoner euro (ackumulerat) ännu inte genomförts vid årets slut. De medlemsstater för vilka flest finansiella korrigeringar genomfördes under 2015 var Rumänien (133 miljoner euro) och Spanien (29 miljoner euro), vilket beror på att inställelsen av utbetalningar upphävdes. Antalet finansiella korrigeringar som bekräftades för europeiska fiskerifonden (EFF) minskade med cirka 70 % jämfört med 2014. Eftersom sådana icke stödberättigande korrigeringar görs genom ett avdrag av felaktiga utgifter från nästa utbetalning, efter kommissionens revisioner och skrivbordsgranskningar, kan de tillämpas snabbt. 3.1.4 Sammanhållningspolitiken 2014–2020 Det andra räkenskapsåret pågick under 2015, och för de flesta operativa program har ännu inga myndigheter utsetts. Därför har ännu inga revisioner av redovisade utgifter gjorts. Följaktligen kan inga finansiella korrigeringar rapporteras.

3.1.5 Finansiella korrigeringar och återkrav 2015: ytterligare upplysningar Olika aspekter på de finansiella korrigeringar som genomfördes under 2015 presenteras i bilagorna. Observera att de uppgifter som presenteras nedan avser ett enda år, nämligen 2015. Både beloppet för de övergripande korrigeringarna och uppdelningen per medlemsstat kan variera väsentligt beroende på vilket år som avses. En meningsfull bedömning av övervaknings- och kontrollsystemens effektivitet måste därför, i linje med utgiftstypen, utgå från ett flerårigt perspektiv (se avsnitt 3.2). Informationen i bilagorna kan sammanfattas på följande sätt: 1. Uppdelning per medlemsstat De viktigaste medlemsstaterna när det gäller bekräftade finansiella korrigeringar jämfört med mottagna EU-betalningar är Grekland (9,9 %), Rumänien (8 %) och Slovakien (7,3 %). 2. Uppdelning av schablonkorrigeringar Schablonkorrigeringar är ett värdefullt verktyg som används när det berörda beloppet inte kan fastställas genom ett representativt statistiskt urval eller när det inte är möjligt att beräkna enskilda fels exakta inverkan på utgifterna. Detta innebär emellertid att den medlemsstat som blir föremål för en schablonkorrigering uppbär de finansiella konsekvenserna, eftersom korrigeringarna inte är direkt kopplade till enskilda oriktigheter på projektnivå, dvs. att det inte finns någon enskild slutlig stödmottagare att återkräva medel från. För Eruf/Sammanhållningsfonden ska schablonkorrigeringar ses som en uppskattning av de finansiella korrigeringarna (schablon och/eller extrapolerad) som inte är direkt kopplade till enskilda verksamheter/projekt. Schablonkorrigeringar under 2015: 2,2 miljarder euro bekräftade 1,3 miljarder euro genomförda 3. Uppdelning av finansiella korrigeringar vid källan Finansiella korrigeringar vid källan tillämpas av medlemsstatens myndigheter när utgifterna redovisas för kommissionen. Det görs i form av schablonkorrigeringar efter att kommissionen gjort en revision. Huvuddelen av de finansiella korrigeringarna vid källan för Eruf/Sammanhållningsfonden gjordes i Rumänien (345 miljoner euro). Korrigeringar vid källan under 2015: 0,5 miljarder euro bekräftade 0,8 miljarder euro genomförda Beloppet för finansiella korrigeringar vid källan som bekräftats för ESF under 2015 för programperioden 2007–2013 uppgår till 81 miljoner euro. Följande medlemsstater berörs mest av korrigeringar vid källan: Tjeckien, Frankrike, Polen, Slovakien och Rumänien. Av de finansiella korrigeringar som genomförts för programperioden 2007–2013 utgör 115 miljoner euro finansiella korrigeringar vid källan, varav 66 miljoner euro bekräftades 2015 och 49 miljoner euro bekräftades året innan. 4. Finansiella nettokorrigeringar under 2015 Hur budgeten genomförs, sektorsförvaltningen och de finansiella bestämmelserna på det politikområde som avses inverkar på hur EU:s budget påverkas av de olika korrigeringsmekanismerna. I samtliga fall resulterar korrigeringsmekanismerna i att EU:s budget skyddas mot utgifter som strider mot lagstiftningen. Finansiella nettokorrigeringar under 2015: 0,8 miljarder euro bekräftade 1,2 miljarder euro genomförda





3.2.Ackumulerade finansiella korrigeringar och återkrav fram till slutet av 2015 Ackumulerade belopp ger värdefull information om betydelsen av de korrigerande mekanismer som används av kommissionen, i synnerhet eftersom de tar hänsyn till programmens och projektens fleråriga karaktär och neutraliserar effekterna av engångshändelser. 3.2.1 Perioden 2009–2015 Diagrammen nedan visar utvecklingen i fråga om finansiella korrigeringar och återkrav som bekräftats och genomförts under de senaste sju åren. Diagram 3.2.1: Finansiella korrigeringar och återkrav 2009‒2015 Bekräftade finansiella korrigeringar och återkrav 2009‒2015 (i miljarder euro) Genomsnittligt belopp för bekräftade finansiella korrigeringar 2009–2015: 3,3 miljarder euro 2,4 % av genomsnittliga utbetalningar från budgeten Andelen bekräftade belopp ökar något, vilket visar att den fleråriga kontrollramen lyckas skydda EU:s budget över tiden.



Genomförda finansiella korrigeringar och återkrav 2009‒2015 (i miljarder euro) Det genomsnittliga beloppet för finansiella korrigeringar och återkrav som genomfördes för 2009–2015 uppgick till 3 miljarder euro, vilket motsvarar 2,2 % av de genomsnittliga utbetalningarna från EU:s budget under denna period. 3.2.2 EU-domstolens beslut om finansiella korrigeringar inom regionalpolitiken Under 2015 utfärdade EU-domstolen domar som upphävde ett antal beslut om finansiella korrigeringar inom regionalpolitiken som fattats mellan 2008 och 2010 (för korrigeringar på ett totalt belopp på 457 miljoner euro för programperioden 1994–1999). Upphävandet baserades på en ny lagtolkning av bestämmelserna i förordning nr 1083/2006 och innebär en förändring i förhållande till EU-domstolens tidigare domar. Dessa upphävda korrigeringar har dragits av från både bekräftade och genomförda belopp under 2015 och från de ackumulerade beloppen i tabellen nedan.



3.2.3 Genomförandeprocent för finansiella korrigeringar i slutet av 2015

Tabell 3.2.3: Ackumulerade finansiella korrigeringar som bekräftats och genomförandeprocenten fram till slutet av 2015 Miljoner euro Programperiod Ackumulerade EGFJ-beslut Totala finansiella korrigeringar som bekräftats i slutet av 2015 Genomförandeprocent i slutet av 2015 Finansiella korrigeringar som bekräftats i slutet av 2014 Genomförandeprocent i slutet av 2014 Perioden 1994–1999 Perioden 2000–2006 Perioden 2007–2013 Jordbruk - 139 787 11 766 12 692 85,4 % 11 514 82,8 % EGFJ - - - 11 766 11 766 85,7 % 10 808 83,7 % Landsbygdsutveckling - 139 787 Ej tillämpligt 926 81,3 % 706 69,3 % Sammanhållningspolitik 2 273 8 922 4 748 Ej tillämpligt 15 943 93,4 % 14 203 92,2 % Eruf 1 799 5 794 2 664 Ej tillämpligt 10 257 92,4 % 8 973 91,9 % EU-domstolens domar (457) 0 0 Ej tillämpligt (457) - - - Eruf totalt 1 342 5 794 2 664 Ej tillämpligt 9 800 92,1 % 8 973 91,9 % Sammanhållningsfonden 268 842 857 Ej tillämpligt 1 968 99,9 % 1 496 88,7 % EU-domstolens domar 0 (9) 0 Ej tillämpligt (9) - - - Sammanhållningsfonden totalt 268 833 857 Ej tillämpligt 1 958 97,6 % 1 496 88,7 % ESF 560 1 990 1 198 Ej tillämpligt 3 748 98,4 % 3 399 96,5 % FFU/EFF 100 127 29 Ej tillämpligt 256 63,0 % 250 60,4 % EUGFJ, utvecklingssektionen 3 178 - Ej tillämpligt 181 60,1 % 85 100,0 % Övriga - - - Ej tillämpligt 32 100,0 % 9 100,0 % Totalt 2 273 9 060 5 535 11 766 28 666 89,9 % 25 726 88,0 % Av de olika programperioderna inom sammanhållningspolitiken framgår tydligt EU-budgetcykelns fleråriga karaktär. Eftersom arbetet med att avsluta programperioden 2000–2006 håller på att slutföras är beloppet för de finansiella korrigeringarna mycket högre, särskilt jämfört med perioden 2007–2013. 3.2.4 Ackumulerade återkrav 2009–2015 I tabellerna nedan visas storleken på de återkrav som bekräftats och genomförts för perioden 2009–2015. Se även avsnitt 3.3.1 nedan om konsekvenserna för EU:s budget. Tabell 3.2.4: Återkrav som bekräftats 2009–2015 Miljoner euro År Totalt Återkrav 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 Jordbruk: EGFJ 163 178 174 162 227 213 117 1 234 Landsbygdsutveckling 25 114 161 145 139 165 206 956 Sammanhållningspolitik 102 24 50 22 83 35 5 320 Inre politik 100 188 270 252 393 293 302 1 798 Extern politik 81 137 107 107 93 127 132 784 Administration 9 5 8 7 6 5 5 45 Totalt 480 646 770 695 941 838 767 5 137



Tabell 3.2.5: Återkrav som genomförts 2009–2015 Miljoner euro År Totalt Återkrav 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 Jordbruk: EGFJ 148 172 178 161 155 150 155 1 119 Landsbygdsutveckling 25 114 161 166 129 167 152 914 Sammanhållningspolitik 102 25 48 14 81 32 7 309 Inre politik 100 162 268 229 398 274 293 1 724 Extern politik 81 136 77 99 93 108 136 730 Administration 9 5 2 9 6 5 5 41 Totalt 464 614 734 678 862 736 749 4 837 3.3.De finansiella korrigeringarnas konsekvenser 3.3.1 Konsekvenser för EU:s budget 2015 Diagram 3.3.1: Konsekvenser för EU:s budget * De viktigaste berörda utgiftskapitlen är 0502, 0503, 0504, 1303, 1304, 0402, 1106 och 1803. ** Undantaget återkrav ”vid källan”. De viktigaste berörda utgiftskapitlen är 0502, 0503, 1303, 1304, 0402 och 1106. För mer information om återkrav, se avsnitt 3.2.4.

Såsom anges ovan behandlas intäkter från finansiella nettokorrigeringar och återkrav som inkomster avsatta för särskilda ändamål. Det bör noteras att kommissionen också gör återkrav ”vid källan” genom att dra av icke stödberättigande utgifter (som har identifierats i tidigare eller aktuella ersättningskrav) från utbetalningar. I allmänhet återförs inkomster som avsatts för särskilda ändamål till den budgetrubrik eller fond från vilken utgiften ursprungligen betalades ut och kan användas igen, men de är inte öronmärkta för specifika medlemsstater. 3.3.2 Konsekvenser för de nationella budgetarna Vid delad förvaltning har alla finansiella korrigeringar och återkrav konsekvenser för de nationella budgetarna oavsett hur de genomförs. Det måste understrykas att även om ingen återbetalning görs till EU:s budget är konsekvenserna av de finansiella korrigeringarna alltid negativa på medlemsstatsnivå. Det beror på att medlemsstaten, för att inte förlora EU-finansieringen, måste ersätta de icke stödberättigande utgifterna med stödberättigande transaktioner. Detta innebär att medlemsstaten, med egna medel (från den nationella budgeten), bär de ekonomiska konsekvenserna av att ha förlorat EU:s medfinansiering av de utgifter som anses vara icke stödberättigande enligt EU:s programregler (i form av en alternativkostnad), såvida inte medlemsstaten driver in medlen från de enskilda stödmottagarna. Detta är inte alltid möjligt, till exempel när det gäller schablonkorrigeringar på programnivå (på grund av brister vid den nationella myndighet som förvaltar programmet) som inte är direkt kopplade till enskilda oriktigheter på projektnivå. 4.JORDBRUK OCH LANDSBYGDSUTVECKLING 4.1.Förebyggande åtgärder Medlemsstaternas förebyggande åtgärder En obligatorisk administrativ struktur har inrättats på medlemsstatsnivå. Förvaltningen, kontrollen och utbetalningen av utgifterna anförtros ackrediterade utbetalande organ. Ett utomstående revisionsorgan som utses på nationell nivå (attesterande organ) gör en ingående översyn av efterlevnaden av strikta ackrediteringskriterier (som fastställs i kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 908/2014 och i kommissionens delegerade förordning (EU) nr 907/2014). De övervakas också ständigt av den behöriga nationella myndigheten (på ministernivå). De utbetalande organen är skyldiga att avge en årlig förvaltningsförklaring som intygar att systemet som används ger en rimlig försäkran om lagligheten och korrektheten i de underliggande transaktionerna. Dessa förvaltningsförklaringar kontrolleras av ovannämnda attesterande organ, som är skyldiga att avge ett årligt yttrande. För varje stödprogram som finansieras genom EGFJ eller Ejflu tillämpar de utbetalande organen ett system med utförliga administrativa förhandskontroller (100 % av stödansökningar ska kontrolleras) och kontroller på plats (minst 5 % för de flesta program) innan några utbetalningar sker. Dessa kontroller utförs i enlighet med specifika bestämmelser som presenteras i de sektorsspecifika rättsakterna (t.ex. det integrerade administrations- och kontrollsystemet, inklusive ett system för identifiering av jordbruksskiften (LPIS)). För en majoritet av dessa stödprogram måste medlemsstaterna årligen skicka statistiska uppgifter om de kontroller som utförs och kontrollresultat till kommissionen (kontrollstatistik). Kommissionens förebyggande åtgärder Enligt den nya övergripande förordningen för den gemensamma jordbrukspolitiken (GJP) trädde ett nytt regelverk för minskning, avbrott och inställelser i fråga om GJP-medel i kraft 2014. Det kommer att stärka kommissionens befogenheter att minska/ställa in EU-finansiering i fall där risker för felaktiga utbetalningar har konstaterats. EGFJ: Minskningar på 27,2 miljoner euro för 14 medlemsstater. Ejflu: 24 avbrott och 7 inställelser/minskningar. Därigenom kan kommissionen minska eller ställa in månadsbetalningar (för EGFJ) eller mellanliggande utbetalningar (för Ejflu) om ”en eller flera av de centrala komponenterna i det nationella kontrollsystemet i fråga inte existerar, eller inte fungerar på grund av de konstaterade bristernas allvarliga eller ihållande karaktär” (eller om det finns likartade allvarliga brister i systemet för indrivning av felaktiga utbetalningar) och -bristerna antingen är av fortlöpande natur och har lett till minst två beslut om finansiell korrigering, eller -kommissionen konstaterar att den berörda medlemsstaten inte är i stånd att genomföra de korrigerande åtgärder som krävs inom den omedelbara framtiden, i enlighet med en handlingsplan med tydliga framstegsindikatorer som ska fastställas i samråd med kommissionen. När det gäller Ejflu innehåller den nya förordningen om gemensamma bestämmelser också bestämmelser om att den delegerade utanordnaren (dvs. generaldirektören) kan avbryta de mellanliggande utbetalningarna som ett ytterligare, snabbt och reaktivt verktyg när det råder osäkerhet om utbetalningarnas laglighet och korrekthet. För EGFJ gäller att rytmen för månadsbetalningarna gör det omöjligt att använda en sådan avbrottsmetod. Inga utbetalningar avbröts för EGFJ under 2015. Minskningar av månadsbetalningarna på grund av brister i kontrollsystemet gjordes för första gången under 2015 med ett totalt belopp på 16 miljoner euro (Grekland). Övriga minskningar avser överskridna betalningstak, tidsfrister och andra problem med stödberättigande. Totalt 87 transaktioner kunde hänföras till minskningar. Avbrotten och minskningarna/inställelserna är provisoriska. Dessa kan i tillämpliga fall åtföljas av en granskning. Om en brist har bekräftats utesluts den berörda utgiften från EU-finansieringen genom ansökan om finansiell korrigering enligt förfarandet för kontroll av överensstämmelse.

4.2.Korrigerande åtgärder Enligt regelverket för den gemensamma jordbrukspolitiken (GJP) har kommissionens finansiella korrigeringar gentemot medlemsstaterna alltid gjorts som nettokorrigeringar. Medlemsstaterna återbetalar beloppen och de betraktas som inkomster avsatta för särskilda ändamål i EU:s budget. De används för att finansiera GJP-utgifterna i sin helhet, utan att avsättas för någon särskild medlemsstat. Återbetalningen till EU:s budget kan fördröjas genom delbetalningar (som verkställs i tre årliga delbetalningar) eller uppskjutandebeslut. Inom ramen för delad förvaltning är medlemsstaterna direkt ansvariga för att upptäcka och korrigera fel. När ett fel upptäcks i förvaltnings- och kontrollsystemet påbörjas förfarandena för överensstämmelse samtidigt som medlemsstaterna ombeds vidta korrigerande åtgärder. Det sistnämnda övervakas noga. Underlåtenhet att genomföra dem kan leda till avbrott, minskning eller inställelse av EU-stöd för berörd åtgärd. Medlemsstater ombeds lämna in handlingsplaner för att åtgärda bristerna som ligger bakom reservationerna. Handlingsplanerna bedöms sedan för att kontrollera om de, om de genomförs korrekt, åtgärdar de identifierade bristerna inom rimlig tidsram. Kommissionen bedömer årligen hur effektiva de korrigerande åtgärderna som medlemsstaten redan genomfört varit. Det kan konstateras att risken som rör EU-budgeten systematiskt täcks av förfarandet för kontroll av överensstämmelse och de finansiella nettokorrigeringarna. När det gäller EGFJ genomförs finansiella korrigeringar genom att man drar av de berörda beloppen från kommissionens månatliga utbetalningar till den berörda medlemsstaten under den andra månad som följer på kommissionens beslut om en finansiell korrigering. Fram till slutet av 2015 hade beslut om delbetalningar antagits för korrigeringar på 2,3 miljarder euro. När det gäller Ejflu genomförs finansiella korrigeringar genom att berörd medlemsstat erhåller ett betalningskrav där de uppmanas återbetala beloppen till EU:s budget främst genom avräkning i återbetalningen för kommande kvartal. Följaktligen genomförs beslut som tagits i slutet av år N först i början av år N+1. Genomförandet av beslutet kan dessutom fördröjas till följd av delbetalningar och uppskjutandebeslut. Detta är särskilt fallet sedan 2010 då medlemsstater, på grund av finanskrisen, oftare ansökte om att få utnyttja förmånen i en befintlig bestämmelse i lagstiftningen som gjorde det möjligt att återbetala finansiella korrigeringar via årliga delbetalningar (istället för att betala allt på en gång). Om beloppet som en medlemsstat ska återbetala överstiger 0,01 % av dess BNP, kan de ansöka om att dela upp avdragen i årliga delbetalningar (max. 3) istället för att betala allt på en gång. Uppskjutande av återbetalning av finansiella korrigeringar: Grekland Portugal År 2012 införde kommissionen en ny bestämmelse om uppskjutande av återbetalningar av finansiella korrigeringar för medlemsstater som mottar ekonomiskt bistånd från EU, på villkor att de brister som gett upphov till de finansiella korrigeringarna åtgärdas. De medlemsstater som mottog ekonomiskt bistånd kunde ansöka om att skjuta upp sina finansiella korrigeringar under en enstaka 18-månaders period. Alla belopp som skulle återbetalas under den perioden sköts upp till slutet av perioden då det totala beloppet skulle vara återbetalt genom tre årliga delbetalningar. Uppskjutandebeslut antogs för Grekland för 529 miljoner euro och för Portugal för 109 miljoner euro. De två första årliga delbetalningarna för de uppskjutna beloppen återbetalades under 2014 och 2015. Den tredje och sista årliga delbetalningen kommer att ske 2016. 2015 godkändes ett nytt uppskjutandebeslut för Grekland. Då uppskjutandeperioden når sitt slut måste korrigeringarna göras i form av fem årliga delbetalningar. De uppskjutande betalningar som beviljats för Grekland går ut den 22 juni 2017. Hittills har 335 miljoner euro skjutits upp. 4.3.Konstaterade brister i medlemsstaternas förvaltnings- och kontrollsystem och vidtagna åtgärder Kommissionen har under 2013 utarbetat rapporter om de bakomliggande felorsakerna för de tre verksamhetsbaserade budgetaktiviteterna och har identifierat väsentliga brister i medlemsstaternas förvaltnings- och kontrollsystem. För att åtgärda detta vidtar de berörda medlemsstaterna korrigerande åtgärder och kommissionen ser aktivt till att de genomförs korrekt. Kommissionen tar itu med de största riskerna som de bakomliggande orsakerna skapat för fonderna genom revisionsundersökningar och handlingsplaner som redan pågår i vissa medlemsstater. Dessutom förväntas, i ett tidigare skede, en rad andra åtgärder som omfattar förbättringar inom övervakning, kommunikation och korrigerande åtgärder mildra situationen ytterligare och förhindra att problem uppstår i framtiden. Reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken från 2013 har bidragit till en avsevärd förenkling inom en rad områden (t.ex. införandet av förenklade kostnadsalternativ för landsbygdsutveckling) som Europaparlamentet och Rådet kunnat enas om samt förbättrade kontrollsystem. Ytterligare förenkling införs med fokus på en mer rättvis situation för lantbrukare samtidigt som systemet förblir effektivt och hänsyn tas till komplexiteten hos vissa program, t.ex. för administrativa sanktioner. De främsta felorsakerna för direktbetalningar avsåg: Fel/bristande efterlevnad vid den nationella myndigheten som uppstår när de nationella myndigheterna inte anpassar sina system för att säkerställa att bestämmelserna följs eller om de inte följer sina egna instruktioner, bristande kvalitet och uppdatering av systemet för identifiering av jordbruksskiften (LPIS), låg kvalitet på kontroller på plats och fel i stödansökningarna. Det bör noteras att IACS, inkl. LPIS, är det främsta förvaltnings- och kontrollsystemet för att säkerställa att direkta stödbetalningar blir korrekta. Det står för mer än 90 % av EGFJ:s utgifter och bidrar markant till att förhindra och minska antalet fel i stödprogrammen som det används för. Korrigerande åtgärder måste vidtas när systembrister upptäcks. Kommissionen övervakar noga att dessa genomförs. När det gäller marknadsåtgärder är de främsta felorsakerna: Villkoren för stödberättigande uppfylls inte på grund av komplicerade villkor, svårigheter med kontrollerbarheten hos åtgärder, upphandlingsregler, olika tolkning i medlemsstaterna av utgifters tillåtlighet, otillräcklig information om medlemsstaternas förvaltnings- och kontrollsystem samt brister i medlemsstaternas tillämpning av förvaltnings- och kontrollsystemen. Landsbygdsutveckling är fortfarande ett område som kontrolleras noggrant. För att komma till rätta med de bakomliggande felorsakerna stärkte Generaldirektoratet för jordbruk och landsbygdsutveckling de befintliga handlingsplanerna ytterligare under 2015 för att åtgärda reservationerna i 2014 års årliga verksamhetsrapport genom förbättrat samarbete och analys inom kommissionens avdelningar och en intensiv dialog med medlemsstater. Dessutom upprättades också ett förbättrat system för medlemsstaternas rapportering om sina nationella och regionala handlingsplaner för en minskad felprocent. Det omfattar ett stärkt fokus på regelbunden uppföljning av revisionsresultat och förbättrade indikatorer och delmål för översynen. Under 2014 utvecklade kommissionen ett särskilt it-verktyg som kunde tas i bruk 2015 för att på ett effektivt och konsekvent sätt samla in och hantera information från de nationella och regionala handlingsplanerna, vilket gav en översikt och förenklade uppföljningsarbetet. 4.4.Ackumulerade siffror För EGFJ uppgår beloppet för de finansiella korrigeringar som kommissionen beslutat om sedan 1999 till 11 766 miljoner euro. Den genomsnittliga korrigeringssatsen per budgetår för perioden 1999‒2015 har varit 1,7 % av utgifterna. När kommissionen väl beslutar om korrigeringar genomförs de automatiskt, såvida inte en medlemsstat har beviljats möjlighet att betala genom tre årliga delbetalningar. Tabell 4.4: Ackumulerade finansiella korrigeringar för EGFJ som beslutats i samband med kontrollen av överensstämmelse för räkenskaperna från 1999 till slutet av 2015 (uppdelning per medlemsstat) Miljoner euro Medlemsstat EGFJ-utbetalningar som mottagits från EU:s budget % av de utbetalningar som mottagits jämfört med de totala utbetalningarna Ackumulerade finansiella korrigeringar för EGFJ i slutet av 2015 % jämfört med de utbetalningar som mottagits från EU:s budget % jämfört med det totala beloppet för finansiella korrigeringar Belgien 12 755 1,8 % 45 0,4 % 0,4 % Bulgarien 3 257 0,5 % 71 2,2 % 0,6 % Tjeckien 6 533 0,9 % 8 0,1 % 0,1 % Danmark 18 208 2,6 % 192 1,1 % 1,6 % Tyskland 92 771 13,3 % 203 0,2 % 1,7 % Estland 743 0,1 % 1 0,1 % 0,0 % Irland 21 930 3,2 % 108 0,5 % 0,9 % Grekland 42 621 6,1 % 2 723 6,4 % 23,1 % Spanien 96 161 13,8 % 1 510 1,6 % 12,8 % Frankrike 149 034 21,4 % 2 588 1,7 % 22,0 % Kroatien 253 0,0 % 0 0,0 % 0,0 % Italien 77 223 11,1 % 1 930 2,5 % 16,4 % Cypern 453 0,1 % 10 2,1 % 0,1 % Lettland 1 065 0,2 % 0 0,0 % 0,0 % Litauen 2 888 0,4 % 24 0,8 % 0,2 % Luxemburg 507 0,1 % 6 1,1 % 0,0 % Ungern 9 947 1,4 % 63 0,6 % 0,5 % Malta 37 0,0 % 0 0,8 % 0,0 % Nederländerna 18 058 2,6 % 240 1,3 % 2,0 % Österrike 11 884 1,7 % 12 0,1 % 0,1 % Polen 23 517 3,4 % 155 0,7 % 1,3 % Portugal 11 749 1,7 % 342 2,9 % 2,9 % Rumänien 7 579 1,1 % 207 2,7 % 1,8 % Slovenien 904 0,1 % 20 2,2 % 0,2 % Slovakien 2 898 0,4 % 6 0,2 % 0,1 % Finland 8 971 1,3 % 34 0,4 % 0,3 % Sverige 11 935 1,7 % 120 1,0 % 1,0 % Storbritannien 61 373 8,8 % 1 146 1,9 % 9,7 % Totalt 695 255 100,0 % 11 766 1,7 % 100,0 %





Diagram 4.4: Medlemsstaternas ackumulerade finansiella korrigeringar för EGFJ i samband med kontrollen av överensstämmelse för räkenskaperna från 1999 till slutet av 2015 jämfört med de utbetalningar som mottagits från EU:s budget 4.5.Medlemsstaternas korrigeringar Medlemsstaterna är skyldiga att införa system för förhandskontroller och minskning av eller undantag från finansiering: För varje stödordning som finansieras genom EGFJ eller Ejflu utförs administrativa förhandskontroller och kontroller på plats. Dessutom tillämpas avskräckande påföljder vid bristande efterlevnad från stödmottagarens sida. Dessa kontrollsystem ska tillämpas av de utbetalande organen och omfattar gemensamma drag och specialbestämmelser som anpassats för varje enskilt stödsystem. De är avsedda att föreskriva uttömmande administrativa förhandskontroller av 100 % av stödansökningarna, samkörning med andra databaser där så är lämpligt samt kontroller på plats av förskottsbetalningar på ett urval av mellan 1 % och 100 % av transaktionerna, beroende på vilka risker som är förknippade med stödsystemet i fråga. Om det vid kontrollerna på plats uppdagas många oriktigheter måste ytterligare kontroller utföras. Det viktigaste systemet i detta sammanhang är det integrerade administrations- och kontrollsystemet (IACS), som stod för 93,8 % av EGFJ:s utgifter under budgetåret 2015. I den mån det är möjligt används IACS också för att förvalta och kontrollera landsbygdsutvecklingsåtgärder som avser skiften eller djurhållning. Detta stod för 54,1 % av utbetalningarna inom ramen för Ejflu under 2015. För båda fonderna stod IACS för 85,6 % av de totala utgifterna. Utförliga rapporter från medlemsstaterna till kommissionen om de kontroller som de har utfört och om de påföljder som tillämpats föreskrivs i lagstiftningen. Rapporteringssystemet möjliggör en beräkning, för de huvudsakliga stödsystemen, av den felprocent som konstaterats av medlemsstaterna när det gäller de slutliga stödmottagarna. Riktigheten i de statistiska uppgifter som rapporteras och kvaliteten på de underliggande kontrollerna på plats verifieras och godkänns också av de attesterande organen för direktstöd och landsbygdsutvecklingsåtgärder. De sistnämnda rapporterna från medlemsstaterna visar på den förebyggande effekten av de administrativa förhandskontrollerna och kontrollerna på plats, vilka ledde till korrigeringar på 353 miljoner euro. De viktigaste korrigeringarna gällde Spanien (70 miljoner euro), Italien (39 miljoner euro) och Polen (35 miljoner euro). Se Bilaga 6 för detaljerade uppgifter som rapporterats under 2015. 5.SAMMANHÅLLNINGSPOLITIK 5.1.Förebyggande åtgärder Under 2015 fortsatte kommissionen att tillämpa de strikta reglerna för avbrott och inställelse av betalningar som kommissionen beslutat om inom ramen för 2008 års handlingsplan för att stärka kommissionens tillsynsfunktion vid delad förvaltning för strukturella åtgärder med syfte att skydda EU:s budget. Dessa regler, som gällde för perioden 2007–2013, tillämpas i förebyggande syfte och leder till att mellanliggande betalningar avbryts – eller förhindrar att varningar skickas om det inte finns några förestående utbetalningar – så snart det finns bevis som tyder på en allvarlig brist i förvaltnings- och kontrollsystemet för hela eller delar av ett operativt program. På så sätt undviker man återbetalning till EU:s budget av belopp som potentiellt ingår i allvarliga oriktigheter. När det gäller programmen inom Eruf/Sammanhållningsfonden och ESF är det viktigt att understryka att de korrigerande handlingsplaner som medlemsstaterna upprättat till följd av kommissionens tillsynsfunktion också har en förebyggande verkan på utgifter som redan uppkommit hos stödmottagare och som registrerats på nationell nivå i den attesterande myndighetens räkenskaper, men som ännu inte har redovisats för kommissionen. För sådana utgifter tillämpar den attesterande myndigheten den finansiella korrigering som kommissionen begär innan den redovisar utgifterna. Utgifter som redan redovisats för kommissionen efter avdrag för felaktiga belopp. Särskilt när det gäller extrapolerade korrigeringar eller schablonkorrigeringar till följd av brister i de förvaltnings- och kontrollsystem kan de belopp som korrigerats av attesterande organ i förebyggande syfte före attestering vara betydande. Detta kan visas i de finansiella korrigeringar vid källan som tillämpats för Rumänien under 2015 (345 miljoner euro) eller av Tjeckien (398 miljoner euro) och Ungern (135 miljoner euro) under 2014 inom ramen för förebyggande handlingsplaner för olika program. De flesta bekräftade finansiella korrigeringarna inom ESF under 2015 tillämpades för Rumänien (77 miljoner euro). På samma sätt kan de varningar som kommissionen utfärdar när systembrister konstateras innan en ansökan om utbetalning lämnas in till kommissionen också ha en förebyggande effekt för skyddet av EU:s budget. Kommissionen/medlemsstaterna rapporterar dock inget belopp i detta fall eftersom effekterna är svårare att kvantifiera. Den förebyggande effekt som kommissionens tillsynsfunktion har leder till ökat skydd av EU:s budget (och till minskat antal fel som upptäcks av revisionsmyndigheter vid granskning av utbetalade belopp från kommissionen) och måste därför också tas med i rapporteringen. Avbrott och inställelser tas endast upp inom ramen för rimlig försäkran för genomförandet av korrigerande åtgärder och/eller efter det att finansiella korrigeringar har genomförts. Finansiella korrigeringar ska tas med i en ansökan om utbetalning som lämnas in till kommissionen eller beslutas i samråd med kommissionen. Lämpligheten hos de korrigerande åtgärderna, inklusive finansiella korrigeringar, bedöms särskilt utifrån den nationella revisionsmyndighetens revisionsresultat eller från en revision (uppföljning) som gjorts av kommissionen, och efter en individuell bedömning av ärendet i syfte att säkerställa konsekvens, insyn och lika behandling av medlemsstaterna.



5.1.1 Avbrott och inställelser

Tabell 5.1.1: Avbrott Miljoner euro Fond Sammanhållningspolitik: programperioden 2007–2013 Pågående ärenden totalt per den 31 december 2014 Nya ärenden 2015 Avslutade ärenden under 2015 Pågående ärenden totalt per den 31 december 2015 Antal ärenden Belopp Antal ärenden Belopp Antal ärenden Belopp Antal ärenden Belopp Eruf och Sammanhållningsfonden 99 3 818 87 5 299 135 7 387 51 1 730 ESF 32 970 27 1 392 33 1 599 26 762 EFF 7 14 25 157 30 162 2 8 Totalt 138 4 802 139 6 848 198 9 148 79 2 501 Tabellen ovan visar en översikt över utvecklingen av antalet ärenden med avbrutna utbetalningar och de berörda beloppen för Eruf, Sammanhållningsfonden, ESF och EFF. Den första kolumnen visar alla ärenden som fortfarande var pågående i slutet av 2014, oavsett vilket år medlemsstaten underrättades om avbrottet. De nya ärendena avser endast avbrutna betalningsfrister som meddelats år 2015. Kolumnen för avslutade ärenden avser ärenden där utbetalningarna för betalningsansökningar återupptogs under 2015, oberoende av vilket år betalningsfristen hade avbrutits. De ärenden som fortfarande pågick i slutet av 2015 representerar de avbrott som fortfarande var aktiva den 31 december 2015, vilket innebär att betalningsfristen för ersättningskraven förblir avbruten i avvaktan på att korrigerande åtgärder vidtas av den berörda medlemsstaten. När det gäller Eruf och Sammanhållningsfonden representerar de 51 utbetalningar för vilka avbrott fortfarande var aktiva i slutet av 2015 Spanien (39), Ungern (5), gränsöverskridande program (4) och Tjeckien (3). De flesta ärenden härrör från analysen i de årliga kontrollrapporterna som medlemsstaterna lämnat in och i viss utsträckning från andra källor som media eller kommissionens revisionsuppdrag. De 26 utbetalningar för ESF för vilka avbrott fortfarande var aktiva i slutet av 2015 representerar Spanien (11), Italien (8), Frankrike (2), Ungern (2), Storbritannien (2) och Tyskland (1). Av dessa hade 15 stycken avbrutits redan i slutet av 2014. De flesta avbrott inom EFF gäller problem med analysen i de årliga kontrollrapporter som medlemsstaterna lämnar in i början av varje år (rapporterna lämnades inte in, var inte tillförlitliga eller visade höga felprocentsatser). Reservation utfärdades för fem operativa program i 2014 års årliga kontrollrapport (med avbrutna betalningar): i samtliga fem fall vidtog den berörda medlemsstaten nödvändiga korrigerande åtgärder och utbetalningarna kunde återupptas. Inställelser Beträffande Eruf och Sammanhållningsfonden ställdes sex operativa program in i slutet av 2014, varav tre återupptogs under 2015. 10 beslut om inställelse antogs under 2015: Spanien (3), gränsöverskridande (3), Ungern (2), Italien (1) och Storbritannien (1). Sex av dessa nya beslut var fortfarande i kraft i slutet av året, vilket innebar nio aktiva beslut om inställelse i slutet av 2015. Beträffande ESF ställdes 18 operativa program in i slutet av 2014, varav elva återupptogs under 2015. Tio beslut om inställelse antogs under 2015 (Frankrike (1), Tyskland (1), Ungern (1), Italien (2), Slovakien (1), Spanien (1) och Storbritannien (3)), varav två (Slovakien och en för Storbritannien) återupptogs senare under 2015. I slutet av 2015 var totalt 15 inställelser fortfarande i kraft (Frankrike (1), Tyskland (1), Ungern (1), Italien (3), Spanien (7) och Storbritannien (2)). Mellanliggande utbetalningar för det operativa EFF-programmet för Estland ställdes in i maj 2014 och återupptogs i april 2015. Det finns inga andra inställelser på gång. 5.1.2 Åtgärder för bedrägeribekämpning Den viktigaste och kraftfullaste åtgärden mot bedrägeri är användningen av ett effektivt system för intern kontroll, som utformats och används i proportion till konstaterade risker. Ett sådant system kan minska risken för att bedrägeri sker eller inte upptäcks, men eliminerar inte helt risken för bedrägeri. Från slutet av 2015 ansvarar de operativa direktoraten inom GD Regions- och stadspolitik för uppföljningsåtgärder med avseende på 70 utredningar utförda av Olaf avseende Eruf och Sammanhållningsfonden. Enligt Olafs bedömningar kan ett belopp på upp till 1 miljard euro potentiellt ingå i misstänkta bedrägerier eller oriktigheter. Detta är ett maxbelopp som måste utvärderas av den delegerade utanordnaren baserat på de rapporterade resultaten. Enligt kommissionens rapport om bedrägeribekämpning av den 31 juli 2015 underrättade medlemsstaterna Olaf om totalt 3 579 fall av oriktigheter inom ramen för Eruf och Sammanhållningsfonden för ett belopp på 1,68 miljarder euro som potentiellt ingår i oriktigheter. Andelen misstänkta bedrägerier av de oriktigheter som medlemsstaterna underrättade Olaf om under 2014 utgjorde enligt rapporten cirka 0,51 % av 2014 års utbetalningar inom ramen för sammanhållningspolitiken. Kommissionen kontrollerar arbetet som medlemsstaternas myndigheter utför för att bekämpa bedrägeri med en riskbaserad metod. Eftersom bedrägeri- och korruptionsprogram varierar mycket och hela tiden förändras och eftersom kommissionen inte kan ersätta medlemsstaternas myndigheter och kontrollera samtliga utgifter kan omfattningen av bedrägeri och/eller korruption inom särskilt offentliga upphandlingar i EU (varav en del innefattar projekt som medfinansieras av EU) vara ännu högre än vad de belopp som rapporterats av medlemsstaterna antyder. Kommissionen fortsätter därför att analysera bedrägeririsken och -misstankar i medlemsstater, regioner och program, typen av rapporterade bedrägerifall (tillvägagångssätt) och de riskreducerande åtgärder som medlemsstaterna tillämpar. Den gemensamma strategin mot bedrägerier 2015–2020 har trätt i kraft och täcker Eruf, ESF, Sammanhållningsfonden och andra fonder. Med den gemensamma strategin mot bedrägerier har de tre generaldirektoraten för avsikt att skärpa deras pågående bedrägeribekämpningsarbete genom en rad initiativ: I december 2015 lanserades den gemensamma strategin mot bedrägeri för direktoraten för strukturfonder. 1) Analysera resultaten från de bedömningar av bedrägeririsken som medlemsstaterna måste genomföra enligt rättsreglerna för 2014–2020 för att ytterligare stärka och uppdatera handlingsplanen för den nya strategin. 2) Förbättra medlemsstaternas effektiva användning av Arachneverktyget för att upptäcka misstänkta bedrägerier. 3) Anordna seminarier i korruptions- och bedrägeribekämpning för medlemsstater för att stärka deras förmåga att bättre bekämpa bedrägerier och korruption. 4) Andra åtgärder som syftar till att främja gott styre, öka medvetenheten och stärka medlemsstaternas administrativa kapacitet att skydda EU:s och nationella ekonomiska intressen. Den gemensamma strategin mot bedrägeri omfattar en handlingsplan som anger vilka åtgärder för bedrägeribekämpning som dessa generaldirektorat ska genomföra i nära samarbete med Olaf under perioden. Några andra åtgärder som genomfördes inom ramen för bedrägeribekämpning under 2015 var:

-Internutbildning och medvetandehöjande insatser för tjänstemän, revisorer och programmyndigheter i medlemsstaterna. -Förstärkning av de interna förfarandena för att följa upp slutrapporterna som utfärdats av Olaf. -Utbildning och medvetandehöjande insatser för medlemsstater som måste införa effektiva och proportionerliga åtgärder för bedrägeribekämpning för att minimera risken för kvarstående bedrägeririsker. -Samarbete med Olaf för att bekämpa bedrägerier. -Främja användandet av Arachneverktyget som stöd för förvaltningskontroller. -Involvera civilsamhället genom ”integritetspakter”. Som ett resultat av policyn om nolltolerans mot bedrägeri har kommissionen utfärdat 42 varningar baserat på Olafs slutrapporter och andra bedrägerimisstankar under 2015.



5.2.Korrigerande åtgärder 5.2.1 Situationen fram till programperioden 2007–2013 Finansiella korrigeringar som rapporterats under 2015 för Eruf/Sammanhållningsfonden för alla programperioder förblev stabila jämfört med de tre senaste åren, med en markant ökning av korrigeringsbeloppen som rapporterats för programperioden 2007–2013. Finansiella korrigeringar för 2015 förblev stabila jämfört med tidigare år, vilket befäster de strikta korrigeringsregler som införts inklusive avbrott och inställelser. Denna ökning för 2007–2013 beror på att några långvariga fall, för vilka betalningsansökningar blockerades under flera månader eller till och med år, kunde avslutas under 2015 sedan finansiella korrigeringar genomförts. Korrigeringarna som medlemsstaterna genomfört för dessa fall kunde rapporteras först under 2015 efter det att avbrotten/inställelserna upphävts. När det gäller ESF ökade beloppet för genomförda finansiella korrigeringar som rapporterats under 2015 för samtliga programperioder, vilket främst visar på att finansiella korrigeringar godkänts i och med avslutandet av programperioden 2000–2006 och upphävandet av långvariga avbrott för programperioden 2007–2013. 5.2.2 Genomförda och planerade förbättringar Beträffande Sammanhållningsfonderna fortsatte kommissionen under 2015 att strikt utöva sin tillsynsfunktion genom att avbryta/ställa in utbetalningar så snart som brister konstaterats och säkerställa att medlemsstaterna åtgärdar dessa brister i sina förvaltnings- och kontrollsystem. Målet var att identifiera och hantera eventuella större kvarstående och väsentliga risker för att garantera ett lämpligt skydd av EU:s budget och att uppnå en godtagbar kvarstående risk när programmen avslutas. Detta resulterade i en övergripande förbättring under perioden 2007–2013 jämfört med 2000–2006, och i en positiv utveckling när det gäller förekomsten av fel i de sammanhållningspolitiska utgifterna under åren tack vare en rad åtgärder som vidtagits av kommissionen i samarbete med medlemsstaterna, såsom anges nedan. Dessutom innehåller förordningen om gemensamma bestämmelser 2014–2020 skärpta kontrollregler jämfört med 2007–2013 och krav som förbättrar medlemsstaternas ansvarsskyldighet för att bättre hantera fel och säkerställa de medfinansierade utgifternas laglighet och korrekthet. De viktigaste aspekterna är: Betydande förbättringar tack vare genomförandet av avbrott och inställelser och användningen av förenklade kostnadsalternativ. Ett nytt regelverk för ekonomisk förvaltning med ett räkenskapsår för program som löper från 1 juli till 30 juni. Den attesterande myndigheten intygar inför kommissionen utgifterna i programredovisningarna som upprättas för varje budgetår, som endast innehåller lagliga och korrekta utgifter som redovisas sammantaget under budgetåret och är fria från oriktigheter som upptäckts vid nationella kontroller och granskningar. Kommissionen kvarhåller 10 % av varje mellanliggande utbetalning under räkenskapsåret. De betalar således ut hela det ansökta beloppet först efter det att alla nationella kontroller, inklusive revisionsmyndighetens granskningar, har genomförts och resultaten analyserats och beaktats av förvaltningsmyndigheterna och attesterande organ. Programförvaltningsmyndighetens inlämnande av en förvaltningsförklaring som bekräftar uppgifterna i redovisningen och att kontrollsystemet som används ger nödvändig försäkran om lagligheten och korrektheten i arbetet och redovisade utgifter. Denna förklaring ska åtföljas av en rapport med en sammanfattning av alla kontroll- och revisionsresultat fram till attesteringen av redovisningen, en analys av typen av fel och systembrister som har upptäckts, samt korrigerande åtgärder som har vidtagits eller som planeras. Oberoende revisioner och revisionsuttalanden avseende räkenskaperna, utöver granskningar av systemens funktion och representativa urval av insatser och utgifter under aktuell period, från programmets revisionsmyndighet. Detta ska innehålla en försäkran om att alla upptäckta oriktiga utgifter på lämpligt och korrekt sätt har dragits in och uteslutits från mellanliggande utbetalningar eller från årsredovisningen samt att korrigerande åtgärder har genomförts när allvarliga brister upptäckts.

Införandet av obligatoriska finansiella nettokorrigeringar som ska antas av kommissionen när oriktigheter upptäcks vid EU:s revisioner som tyder på allvarliga brister som inte upptäckts/rapporterats av programmyndigheterna i samband med programredovisningarna som lämnas in senast den 15 februari varje år. Finansiella nettokorrigeringar som minskar medlemsstaternas anslag vid oupptäckta/ej rapporterade allvarliga brister ger starka incitament att utföra effektiva och snabba kontroller på nationell nivå, även för förvaltningsmyndigheterna, innan programredovisningarna intygas inför kommissionen. Förenkling och harmonisering av reglerna för alla fem ESI-fonder. Den ökade användningen av förenklade kostnadsalternativ och de positiva resultat som gett minskat antal fel. När det gäller ESF fortsatte kommissionen under 2015 att aktivt uppmuntra användningen av förenklade kostnadsalternativ genom seminarier och införandet av ett gränsöverskridande nätverk 2015. En översiktsrapport över förenklade kostnadsalternativ lämnades in till Europaparlamentet i november 2015. Den visade en väsentlig ökning från de 7 % av ESF som genomförts med förenklade kostnadsalternativ för 2007–2013 till 35 % som de nationella myndigheterna planerat för 2014–2020. Under 2016 har ytterligare åtgärder identifierats med fokus på nio medlemsstater som har den lägsta planerade användningen av förenklade kostnadsalternativ, med ett övergripande mål att nå 50 % av ESF som genomförs med förenklade kostnadsalternativ. Förslag om ändring av förordningen undersöks inom ramen för halvtidsöversynen av FBR. 5.3.Konstaterade brister i medlemsstaternas förvaltnings- och kontrollsystem och vidtagna åtgärder Som nämnts ovan är medlemsstaterna vid delad förvaltning huvudansvariga för att förvaltnings- och kontrollsystemen på nationell nivå fungerar effektivt. Kommissionen försöker dock se till att de nationella systemen i större utsträckning förhindrar fel före attestering och vidtar en rad åtgärder: Samarbetar med förvaltningsmyndigheterna för att genomföra säkra och effektiva förvaltningskontroller för att förhindra att oriktigheter överhuvudtaget uppstår eller inkluderas i betalningsansökningar som attesteras för kommissionen. Genomför förebyggande kapacitetsbyggande åtgärder inklusive råd, stöd och utbildning med programmyndigheter för att stärka deras administrativa kapacitet där det behövs. Samarbetar med revisionsmyndigheter enligt principen om samordnad granskning för att snabbt och effektivt hantera risker. Genomför kompletterande riskbaserade granskningar av riskområden och förvaltningsmyndigheter eller förmedlande organ. Tillämpar strikt översyn av programförvaltning med hjälp av tillgängliga rättsliga verktyg som avbrott, inställelser och, vid behov, finansiella korrigeringar. Under perioden 2007–2013 var de främsta felorsakerna, bland andra, komplexa förvaltningsstrukturer i vissa medlemsstater och hög personalomsättning hos vissa myndigheter, vilket ledde till förlorad expertis eller ineffektiv resursfördelning. De främsta felorsakerna för Eruf/Sammanhållningsfonden: a) Komplexa strukturer i medlemsstat b) Komplicerad lagstiftning c) Bristfälliga förvaltningskontroller hos medlemsstat Fel beror också på att de nationella och regionala bestämmelser som tillämpas för sammanhållningspolitiken är mer långtgående än dem som förutses i den nationella lagstiftningen för liknande utgifter som finansieras på nationell nivå. Medlemsstaternas förvaltningskontroller fortsätter att vara ett av huvudproblemen. De största problemen är i synnerhet förvaltningskontrollernas formella utformning, otillräckliga kontroller av offentliga upphandlingar, regler för statligt stöd eller stödberättigande, förvaltningsmyndighetens eller det förmedlande organets bristfälliga struktur/organisation, brist på utbildning och översyn då arbetsuppgifter delegeras. Kommissionen använder resultaten av granskningsarbetet för att bedöma om de kan lita på uttalanden från revisionsmyndigheten med avseende på om systemen är effektiva. De främsta felorsakerna för ESF: a) Icke-stödberättigande kostnader b) Icke-stödberättigande projekt eller stödmottagare När det gäller ESF är icke-stödberättigande kostnader även fortsättningsvis den främsta felorsaken, tillsammans med icke-stödberättigande projekt/stödmottagare och brister med offentlig upphandling. Kommissionen har påbörjat riktade insatser för att hantera de bakomliggande felorsakerna inom dessa områden. Revisionsuppdrag som genomförts under 2015 var inriktade på följande huvudämnen: -Uppföljning av mottagandet av 2014 års årliga kontrollrapporter. -De tematiska revisioner av förvaltningskontroller som genomfördes 2013 och 2014 har även genomförts under 2015 med nio ytterligare revisionsuppdrag. Rekommendationer och, i tillämpliga fall, avbrotts- och inställelseförfaranden har genomförts för de program med bristande efterlevnad eller bristfälliga kontroller. -För 20 program i 2014 års reservationer i de årliga verksamhetsrapporterna har en revision utförts under 2015. -Sex nya kontroller av de årliga kontrollrapporterna och två revisionsuppdrag enligt Artikel 73 utfördes under 2015. 2015 års årliga verksamhetsrapport för MARE innehåller en reservation på grund av brister i förvaltnings- och kontrollsystemen i följande operativa program inom EFF: Tjeckien, Italien, Rumänien, Slovakien och Spanien (endast Galicien). Italien hade inte lämnat in sin årliga kontrollrapport och Galicien är föremål för en begränsning av omfattningen. I de årliga kontrollrapporterna konstaterades att övriga operativa program som berördes innehöll väsentliga fel. Samtliga medlemsstater har informerats om resultaten från kommissionens granskning av de årliga kontrollrapporterna. Underrättelser om avbrott har skickats till de berörda medlemsstaterna som har innestående utbetalningar. I underrättelserna finns information om vilken korrigerande åtgärd som måste vidtas för att utbetalningarna ska återupptas. 5.4.Ackumulerade siffror

5.4.1 Sammanhållningspolitik: Eruf och ESF 2000–2006 Eftersom arbetet med att avsluta perioden 2000–2006 håller på att slutföras kan en användbar jämförelse mellan de övergripande resultaten av de korrigerande åtgärderna och de totala medel som använts göras, vilket ger en mer fullständig bild av de korrigerande mekanismernas inverkan. Ackumulerade korrigeringar 4,2 % av budgetanslagen För Eruf och ESF uppgick det kombinerade beloppet för finansiella korrigeringar, enbart på grundval av kommissionens tillsynsarbete, till 7 784 miljoner euro i slutet av 2015.



I slutet av 2015 hade kommissionen avslutat 361 Eruf-program (jämfört med 338 i slutet av 2014) av totalt 379 program. För de kvarvarande 18 programmen har medlemsstaterna bestridit de finansiella korrigeringar som kommissionen föreslagit, lagt fram ytterligare information som måste granskas eller begärt återbetalning av belopp som inte kan återkrävas. Dessa ärenden följs upp genom förfaranden för finansiella korrigeringar (överläggningar) och beslut om belopp som inte kan återkrävas. För Eruf hade kommissionen fram till slutet av 2015 ålagt samtliga medlemsstater finansiella korrigeringar på sammanlagt 5,8 miljarder euro, motsvarande omkring 4,5 % av de totala anslagen för alla program 2000–2006. Detta kan delas upp i finansiella korrigeringar på 4,1 miljarder euro under programmens livscykel och 1,6 miljarder euro vid programmens avslutande. De medlemsstater som berörs mest är Spanien (2,6 miljarder euro), Italien (1,2 miljarder euro) och Grekland (1,2 miljarder euro). Avslutandeförfarandet för ESF hade redan genomförts till fullo i slutet av 2014. Det totala beloppet för finansiella korrigeringar för programperioden 2000–2006 (inklusive pågående finansiella korrigeringar) uppgick i slutet av 2015 till 2,4 miljarder euro, motsvarande 3,6 % av anslagen till ESF. Detta kan delas upp i finansiella korrigeringar på 1,2 miljarder euro under programmens livscykel och 1,2 miljarder euro vid programmens avslutande. Diagram 5.4.1: Medlemsstaternas ackumulerade finansiella korrigeringar som bekräftats och som pågår per den 31 december 2015 för programperioden 2000–2006 för Eruf och ESF jämfört med mottagna bidrag 5.4.2 Sammanhållningspolitik: Eruf/Sammanhållningsfonden och ESF 2007–2013 De finansiella korrigeringarna för perioden 2007–2013 förväntas fortsätta att öka under de kommande åren, i takt med att dess program avslutas, men siffrorna tyder så här långt på en i allmänhet lägre nivå av finansiella korrigeringar jämfört med under den tidigare programperioden. Ackumulerade korrigeringar 1,4 % av budgetanslagen Den lägre andelen finansiella korrigeringar kommer sig av förvaltnings- och kontrollsystemens förbättrade kapacitet att upptäcka problem och korrigera fel innan utgifterna redovisas för kommissionen, vilket också återspeglas i de lägre felprocentsatserna för sammanhållningspolitiken under perioden 2007–2013 jämfört med 2000–2006. Det görs även en hänvisning till medlemsstaternas korrigeringar under denna period.



Tabell 5.4.2: Programperioden 2007–2013 – Eruf/Sammanhållningsfonden och ESF: finansiella korrigeringar som bekräftats och som pågår per den 31 december 2015 (uppdelning per medlemsstat) Miljoner euro Medlemsstat Eruf-/Sammanhållningsfonds- och ESF-bidrag för 2007‒2013 % av bidragen jämfört med de totala bidragen Finansiella korrigeringar som bekräftats Pågående finansiella korrigeringar (skrivelser om avslutande har skickats)* Totala finansiella korrigeringar som ålagts för 2007–2013 Procentandel finansiella korrigeringar avseende Eruf-/Sammanhållningsfonds- och ESF-bidragen Andel finansiella korrigeringar som ålagts jämfört med de totala finansiella korrigeringarna Belgien 2 062 0,6 % 24 2 24 1,2 % 0,5 % Bulgarien 6 668 1,9 % 144 - 144 2,2 % 3,0 % Tjeckien 26 425 7,6 % 810 - 810 3,1 % 17,2 % Danmark 510 0,1 % 0 - 0 0,0 % 0,0 % Tyskland 25 465 7,3 % 179 1 179 0,7 % 3,8 % Estland 3 403 1,0 % 12 - 12 0,3 % 0,2 % Irland 751 0,2 % 22 - 22 2,9 % 0,5 % Grekland 20 210 5,8 % 338 - 338 1,7 % 7,2 % Spanien 34 527 9,9 % 488 2 488 1,4 % 10,4 % Frankrike 13 549 3,9 % 64 1 64 0,5 % 1,4 % Kroatien 858 0,2 % - - - Ej tillämpligt Ej tillämpligt Italien 27 943 8,0 % 293 - 293 1,0 % 6,2 % Cypern 612 0,2 % - - - Ej tillämpligt Ej tillämpligt Lettland 4 530 1,3 % 47 - 47 1,0 % 1,0 % Litauen 6 775 2,0 % 0 - 0 0,0 % 0,0 % Luxemburg 50 0,0 % 0 - 0 0,1 % 0,0 % Ungern 24 893 7,2 % 432 - 432 1,7 % 9,1 % Malta 840 0,2 % 0 - 0 0,0 % 0,0 % Nederländerna 1 660 0,5 % - - - Ej tillämpligt Ej tillämpligt Österrike 1 204 0,3 % 16 - 16 1,3 % 0,3 % Polen 67 186 19,3 % 334 - 334 0,5 % 7,1 % Portugal 21 412 6,2 % 22 - 22 0,1 % 0,5 % Rumänien 19 058 5,5 % 961 - 961 5,0 % 20,4 % Slovenien 4 101 1,2 % 33 - 33 0,8 % 0,7 % Slovakien 11 483 3,3 % 425 - 425 3,7 % 9,0 % Finland 1 596 0,5 % 0 - 0 0,0 % 0,0 % Sverige 1 626 0,5 % 1 - 1 0,1 % 0,0 % Storbritannien 9 883 2,8 % 71 2 71 0,7 % 1,5 % Gränsöverskridande 7 987 2,3 % 3 - 3 0,0 % 0,1 % Totalt 347 268 100,0 % 4 719 8 4 719 1,4 % 100,0 % Eftersom 2007–2013 års program får stöd från flera fonder görs ingen uppdelning mellan Eruf och Sammanhållningsfonden i tabellen ovan.

*Dessa siffror representerar antalet finansiella korrigeringar som pågår för ESF. Det finns inga siffror för finansiella korrigeringar som pågår för Eruf/Sammanhållningsfonden.



Diagram 5.4.2: Medlemsstaternas ackumulerade finansiella korrigeringar som bekräftats och som pågår per den 31 december 2015 för programperioden 2007–2013 för Eruf/Sammanhållningsfonden och ESF jämfört med mottagna bidrag För programmen inom Eruf/Sammanhållningsfonden har kommissionen föreskrivit finansiella korrigeringar på sammanlagt omkring 3,5 miljarder euro sedan början av programperioden 2007–2013. (Detta omfattar 1,2 miljarder euro i finansiella korrigeringar som tillämpats av medlemsstaterna före eller samtidigt som de redovisat utgifterna för kommissionen, till följd av begärda korrigerande åtgärder.) De medlemsstater som berörs mest är Tjeckien (748 miljoner euro), Rumänien (506 miljoner euro), Ungern (405 miljoner euro), Slovakien (388 miljoner euro), Grekland (289 miljoner euro), Spanien (273 miljoner euro) och Italien (266 miljoner euro). De medlemsstater med högst nivå av ackumulerade finansiella korrigeringar som bekräftats inom ESF är Rumänien (455 miljoner euro), Spanien (215 miljoner euro) och Polen (157 miljoner euro). I detta skede av genomförandet och nästan vid avslutandet av programmen uppgår det ackumulerade beloppet för finansiella korrigeringar, inkl. pågående finansiella korrigeringar, till 1,2 miljarder euro, motsvarande 1,6 % av ESF-anslagen. 5.5.Medlemsstaternas korrigeringar Enligt de förordningar som gäller för programperioden 2007–2013 måste medlemsstaterna årligen rapportera till kommissionen om de korrigeringar som härrör från alla kontroller som utförs. Kommissionen utför, som en del av sin kontrollprocess, riskbaserade revisioner och skrivbordsgranskningar för att granska tillförlitligheten i dessa uppgifter. Se Bilaga 7 för detaljerade uppgifter. Det betonas att kommissionen har intagit en försiktig hållning på grund av vissa brister i medlemsstaternas uppgifter, för att se till att beloppen inte överskattas – vissa av dem kan därför i själva verket vara högre. Detta har emellertid ingen betydelse för tillförlitligheten i kommissionens egen statistik. Beloppen i fråga är mycket betydande, och då de läggs till resultaten av kommissionens arbete ger de en mycket tydlig bild av hur lyckade de kontroller som genomförts av båda parter har varit. 6.DIREKT OCH INDIREKT FÖRVALTNING När det gäller utgifter för direkt och indirekt förvaltning genomför kommissionen kontroller för att förhindra, upptäcka, korrigera och avskräcka från oriktigheter i olika skeden av stödbeviljandet. Syftet är att nå både operativa och finansiella mål. Nedan ges en översikt över kontrollerna på två huvudsakliga utgiftsområden vid direkt och indirekt förvaltning: forskning och internationellt bistånd. Kontrollerna för utgifterna för forskning, som gäller för både direkt och indirekt förvaltning, börjar med att ett arbetsprogram utarbetas. Det utvecklas genom ett brett samråd så att det på bästa sätt uppfyller alla intressenters förväntningar och kan ge bästa möjliga forskningsresultat. Förslagen till arbetsprogram utvärderas och kontrolleras sedan återigen då de omvandlas till rättsligt bindande avtal. Projektets genomförande övervakas under hela dess livscykel. Utbetalningar efter ersättningskrav kontrolleras i förväg enligt ett standardförfarande som omfattar ett revisionsintyg utfärdat av en kvalificerad revisor. Utöver standardkontrollerna kan ytterligare, målinriktade kontroller utföras, på grundval av den information som mottagits och transaktionens risknivå. En viktig källa till säkerhet är djupgående efterhandskontroller som görs genom stickkontroller av krav på plats hos stödmottagarna efter att kostnader har uppkommit och redovisats. Ett stort antal av dessa kontroller görs under programmets livscykel. När alltför stora belopp betalats ut återbetalas dessa, och då systemfel upptäcks kontrolleras dessa i stödmottagarens alla pågående insatser. När det gäller internationellt samarbete och utveckling har kommissionen upprättat kontroller som ska förhindra, upptäcka, korrigera och avskräcka från oriktigheter i olika skeden av stödbeviljandet. De tillämpas på båda sorters förvaltning (direkt och indirekt) som används på detta område. Denna strategi påbörjas med ett val av det lämpligaste verktyget vid utarbetandet av planeringsdokument och finansiella beslut och resulterar i faktiska kontroller av genomförandets alla skeden. De finansiella kontrollerna består av ett antal instrument som tillämpas systematiskt i samband med avtal och bidrag och på alla förvaltningstyper: förhandskontroller av utbetalningar, revisioner som utförs av kommissionen enligt en revisionsplan, verifiering av utgifter innan bidrag betalas ut till stödmottagare, verifieringsuppdrag till internationella organisationer och en övergripande efterhandskontroll på grundval av en årlig undersökning av kvarstående felprocentsatser. EU:s ekonomiska intressen skyddas därmed inte bara genom bestämmelserna i budgetförordningen, utan också genom kommissionens förhandskontroll av enskilda transaktioner och efterföljande kontroller och revisioner samt återkrav av alla felaktiga utbetalningar som inte har gjorts enligt de fastställda förfarandena eller som gjorts till icke stödberättigande verksamhet. Den sista delgranskningen av budgetförordningen har föranlett ett nytt system för tidig upptäckt och uteslutning, vilket säkerställer att skyddad information om ekonomiska aktörer som utgör ett hot mot unionens ekonomiska intressen upptäcks och sprids. Denna information samlas i en ny databas från och med 2016. BILAGOR: DETALJERADE UPPGIFTER 1.Finansiella korrigeringar under 2015 jämfört med mottagna EU-betalningar Uppdelning per medlemsstat

Medlemsstat Utbetalningar som mottagits från EU:s budget under 2015

(i miljoner euro) Finansiella korrigeringar som bekräftats under 2015 (i miljoner euro) Finansiella korrigeringar som bekräftats under 2015: % jämfört med utbetalningar som mottagits från EU:s budget under 2015 Finansiella korrigeringar som genomförts under 2015 (i miljoner euro) Finansiella korrigeringar som genomförts under 2015: % jämfört med de utbetalningar som mottagits från EU:s budget under 2015 Belgien 1 045 1 0,1 % 11 1,1 % Bulgarien 2 524 67 2,7 % 143 5,7 % Tjeckien 6 921 111 1,6 % 254 3,7 % Danmark 1 139 3 0,3 % 2 0,2 % Tyskland 8 796 60 0,7 % (57) (0,6 %) Estland 346 2 0,6 % 1 0,3 % Irland 1 724 (3) (0,2 %) 19 1,1 % Grekland 5 672 562 9,9 % 403 7,1 % Spanien 11 975 (181) (1,5 %) (157) (1,3 %) Frankrike 11 625 318 2,7 % 661 5,7 % Kroatien 468 0 0,0 % 0 0,0 % Italien 10 578 378 3,6 % 373 3,5 % Cypern 149 0 0,1 % 0 0,1 % Lettland 900 28 3,1 % 28 3,1 % Litauen 739 8 1,1 % 10 1,3 % Luxemburg 70 1 1,1 % 1 1,3 % Ungern 5 459 108 2,0 % 255 4,7 % Malta 95 0 0,2 % 1 0,6 % Nederländerna 1 129 58 5,1 % (23) (2,0 %) Österrike 1 411 (21) (1,5 %) 10 0,7 % Polen 12 957 176 1,4 % 119 0,9 % Portugal 2 197 148 6,7 % 85 3,9 % Rumänien 6 263 502 8,0 % 595 9,5 % Slovenien 816 18 2,2 % 20 2,5 % Slovakien 3 632 264 7,3 % 133 3,7 % Finland 1 065 4 0,4 % 4 0,4 % Sverige 1 045 14 1,4 % 14 1,4 % Storbritannien 5 526 102 1,8 % 195 3,5 % Interreg 1 887 1 0,1 % 3 0,1 % TOTALT 108 153 2 732 2,5 % 3 104 2,9 %

Negativa belopp i ovanstående tabell kan bero på domar från EU-domstolen som upphävt beslut om finansiella korrigeringar. Vissa sifferuppgifter i tabellerna kan förefalla inkonsekventa när de summeras på grund av avrundningen till miljoner euro.



2.Uppdelning av schablonkorrigeringar under 2015 Totala finansiella korrigeringar som bekräftats (i miljoner euro) Schablonkorrigeringar* som bekräftats under 2015 (i miljoner euro) Totala finansiella korrigeringar som genomförts (i miljoner euro) Schablonkorrigeringar* som genomförts under 2015 (i miljoner euro) Jordbruk*** EGFJ 922 709** 1 017 - Landsbygdsutveckling 46 179** 263 - Sammanhållningspolitik Eruf och Sammanhållningsfonden**** 1 289 986 1 359 970 ESF 348 279 407 312 EUGFJ, utvecklingssektionen 97 0 24 0 EFF/FFU 6 3 10 3 Inre politik 23 10 23 10 TOTALT 2 732 2 165 3 104 1 295 * Inkluderar extrapolerade korrigeringar.

** Detta är en uppskattning efter bästa förmåga. Huvuddelen av de finansiella korrigeringarna gäller belopp som grundas på exakta uträkningar och schablonbelopp. *** Det finns inga schablonbelopp tillgängliga för jordbruksområdet. **** Uppdelning av schablonkorrigeringar finns endast för FBR 2007–2013. 3.Uppdelning av finansiella korrigeringar vid källan under 2015 Medlemsstat Finansiella korrigeringar vid källan som bekräftats under 2015 (i miljoner euro) Finansiella korrigeringar vid källan som genomförts under 2015 (i miljoner euro) Belgien 0 0 Bulgarien 0 28 Cypern 0 0 Tjeckien 3 67 Spanien 7 7 Finland 0 0 Frankrike 3 3 Storbritannien 0 0 Grekland 2 30 Ungern 12 126 Irland 0 0 Italien 6 4 Lettland 2 2 Nederländerna 1 1 Polen 56 4 Portugal 0 0 Rumänien 423 507 Sverige 5 5 Slovakien 5 5 TOTALT 524 788