INNEHÅLLSFÖRTECKNING:

DEL I – BUDGETRAM OCH SÄRSKILDA INSTRUMENT 3

A. BESTÄMMELSER OM BUDGETRAMEN 3

B. BESTÄMMELSER OM SÄRSKILDA INSTRUMENT SOM INTE INGÅR I BUDGETRAMEN 3

B.1. Reserv för katastrofbistånd 3

B.2. Europeiska unionens solidaritetsfond 4

B.3. Flexibilitetsmekanismen 4

B.4. Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter 5

B.5. Reserv för kriser i jordbrukssektorn 5

B.6. Marginal för oförutsedda utgifter 6

DEL II - FÖRBÄTTRING AV DET INTERINSTITUTIONELLA SAMARBETET I BUDGETFRÅGOR 7

A. FÖRFARANDET FÖR DET INTERINSTITUTIONELLA SAMARBETET 7

B. INFÖRANDE AV FINANSIELLA BESTÄMMELSER I LAGSTIFTNINGSAKTER 7

C. UTGIFTER MED AVSEENDE PÅ FISKEAVTALEN 8

D. D. FINANSIERING AV DEN GEMENSAMMA UTRIKES- OCH SÄKERHETSPOLITIKEN (GUSP) 8

E. INSTITUTIONERNAS ROLLER MED AVSEENDE PÅ UTVECKLINGSFRÅGOR OCH EUROPEISKA UTVECKLINGSFONDEN 9

F. SAMARBETE MELLAN INSTITUTIONERNA I FRÅGA OM BUDGETFÖRFARANDET FÖR ADMINISTRATIVA UTGIFTER 10

DEL III – SUND EKONOMISK FÖRVALTNING AV EU-MEDEL 11

A. BUDGETPLANERING 11

B. GEMENSKAPSBYRÅER OCH EUROPASKOLOR 12

BILAGA – INTERINSTITUTIONELLT SAMARBETE UNDER BUDGETFÖRFARANDET 13

Del A. Tidsplan för budgetförfarandet 13

Del B. Prioriteringar under budgetförfarandet 13

Del C. Upprättande av budgetförslaget och aktualisering av beräkningar 13

Del D. Budgetförfarande före förlikningen 14

Del E. Förlikning 14

Del F. Ändringsbudgetar 17

Utkast till

Interinstitutionellt avtal

mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning

EUROPAPARLAMENTET, EUROPEISKA UNIONENS RÅD OCH EUROPEISKA KOMMISSIONEN,

nedan kallade institutionerna,

HAR ENATS OM FÖLJANDE.

1. Detta avtal ingås i enlighet med artikel 295 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (nedan kallat EUF-fördraget ) och har till syfte att förbättra det årliga budgetförfarandet och samarbetet mellan institutionerna i budgetfrågor.

2. Det är bindande för alla institutioner under hela den period som det gäller.

3. Avtalet påverkar inte de olika institutionernas respektive budgetbefogenheter, såsom dessa fastställs i fördragen, i rådets förordning (EU) nr…/201x om den fleråriga budgetramen för 2014–20xx[1] (nedan kallad förordningen om budgetramen ) och i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr /201x om finansiella bestämmelser för unionens årliga budget (nedan kallad budgetförordningen )[2].

4. Ingen del av detta avtal får ändras utan samtycke från samtliga institutioner.

5. Avtalet består av tre delar:

6. Del I innehåller kompletterande bestämmelser om den fleråriga budgetramen samt bestämmelser om särskilda instrument som inte ingår i budgetramen.

7. Del II avser det interinstitutionella samarbetet under budgetförfarandet.

8. Del III avser bestämmelser om sund ekonomisk förvaltning av EU-medel.

9. Avtalet träder i kraft samma dag som förordningen om den fleråriga budgetramen och ersätter det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning[3].

DEL I – BUDGETRAM och SÄRSKILDA INSTRUMENT

A. Bestämmelser om budgetramen

10. Upplysningar om transaktioner som inte finns upptagna i Europeiska unionens allmänna budget och den förväntade utvecklingen av de olika kategorierna av Europeiska unionens egna medel anges som vägledning i särskilda tabeller. Dessa upplysningar ska aktualiseras varje år tillsammans med de dokument som åtföljer budgetförslaget.

11. Med undantag för taket för ekonomisk, social och territoriell sammanhållning i budgetramen och med hänsyn till principen om sund ekonomisk förvaltning kommer institutionerna under budgetförfarandet och i samband med att budgeten antas att sträva efter att i möjligaste mån lämna tillräckliga marginaler under de olika taken i de olika rubrikerna.

Aktualisering av prognoserna för betalningsbemyndiganden för perioden efter 2020

12. Prognoserna för betalningsbemyndiganden för perioden efter 2020 ska uppdateras av kommissionen år 2017. Vid denna uppdatering ska kommissionen ta hänsyn till det faktiska utnyttjandet av åtagandebemyndiganden och betalningsbemyndiganden samt prognoserna för genomförandet. Hänsyn ska också tas till de regler som fastställts för att garantera att betalningsbemyndiganden utvecklas på ett balanserat sätt i förhållande till åtagandebemyndigandena, samt de föreliggande prognoserna för utvecklingen av Europeiska unionens samlade bruttonationalinkomst.

B. Bestämmelser om särskilda instrument som inte ingår i budgetramen

B.1. Reserv för katastrofbistånd

13. Reserven för katastrofbistånd är avsedd för att snabb hjälp ska kunna lämnas i syfte att täcka specifika stödbehov i tredjeländer efter händelser som inte kunde förutses när budgeten upprättades, först och främst i form av humanitära insatser, men även genom civil krishantering samt – då omständigheterna så kräver – i situationer där det uppstår ett särskilt starkt migrationstryck vid unionens yttre gränser.

Det årliga belopp som ingår i reserven är 350 miljoner euro i 2011 års priser, och kan användas fram till år n + 1 i enlighet med budgetförordningen. Reserven förs in i Europeiska gemenskapernas allmänna budget i form av en avsättning. De delar av det årliga beloppet som härrör från tidigare år ska utnyttjas först, i den ordning beloppen införts. Den andel av det årliga anslaget från år n som inte utnyttjats år n+1 ska förfalla.

När kommissionen finner det nödvändigt att använda reserven ska den lägga fram ett förslag till budgetmyndighetens två parter om överföring från reserven till berörda budgetposter.

Innan kommissionen lägger fram ett förslag om en överföring från reserven måste emellertid en undersökning av möjligheterna att omfördela anslag företas.

Vid oenighet ska ett trepartsmöte inledas.

Sådana överföringar ska ske i enlighet med i budgetförordningen.

B.2. Europeiska unionens solidaritetsfond

14. Europeiska unionens solidaritetsfond är avsedd för att ekonomisk hjälp ska kunna ges till en medlemsstat eller ett kandidatland som drabbas av en större katastrof, i den mening som avses i den grundläggande rättsakten. Högst 1 miljard euro per år i 2011 års priser får avdelas för solidaritetsfonden. Minst en fjärdedel av dessa årliga medel ska den 1 oktober varje år vara tillgänglig för att täcka behov som uppkommer fram till årets slut. Den del av det årliga anslaget som förblir outnyttjad får inte överföras till det följande året.

I undantagsfall, och om de återstående medel som finns tillgängliga i fonden det år när katastrofen inträffat i den mening som avses i den berörda grundläggande rättsakten inte är tillräckliga för att täcka det biståndsbelopp som bedöms nödvändigt av budgetmyndigheten, får kommissionen föreslå att mellanskillnaden finansieras med årliga medel som är tillgängliga för påföljande år. Fondens årliga belopp som förs in i budgeten för ett givet år får under inga omständigheter överstiga 1 miljard euro.

När de villkor för att använda medlen i solidaritetsfonden, som anges i den grundläggande rättsakten, är uppfyllda ska kommissionen lägga fram ett förslag om att ta den i anspråk. Om det finns medel att omfördela under den rubrik där behovet av ytterligare medel uppstår ska kommissionen ta hänsyn till detta när den lägger fram det förslag som krävs, i enlighet med budgetförordningen, genom det lämpliga budgetinstrumentet. Beslutet om att utnyttja medel ur fonden kommer att fattas gemensamt av budgetmyndighetens två parter. Rådet ska besluta med kvalificerad majoritet och Europaparlamentet med en majoritet av sina ledamöter och tre femtedelar av de avgivna rösterna.

Vid oenighet ska ett trepartsmöte inledas.

B.3. Flexibilitetsmekanismen

15. Flexibilitetsmekanismen, för vilken taket är 500 miljoner euro per år i 2011 års priser, är avsedd att för ett givet budgetår och upp till det angivna beloppet göra det möjligt att finansiera klart definierade utgifter som inte kan finansieras inom taken för en eller flera av de andra rubrikerna.

Det årliga belopp som avdelas för flexibilitetsmekanismen får användas fram till år n+3. De delar av det årliga beloppet som härrör från tidigare år ska utnyttjas först, i den ordning beloppen införts. Den andel av det årliga anslaget från år n som inte utnyttjats år n+3 ska förfalla.

Kommissionen ska lägga fram förslag om att använda flexibilitetsmekanismen efter det att den har undersökt alla möjligheter till omfördelning av anslag under den rubrik vars anslagsbehov ökat.

I förslaget ska de behov som ska täckas anges, liksom beloppen. Förslaget för det berörda budgetåret får läggas fram under budgetförfarandet.

Beslutet om att utnyttja flexibilitetsmekanismen ska fattas gemensamt av budgetmyndighetens två parter. Rådet ska besluta med kvalificerad majoritet och Europaparlamentet med en majoritet av sina ledamöter och tre femtedelar av de avgivna rösterna.

Parterna ska komma överens om detta i samband med det årliga budgetförfarandet.

B.4. Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter

16. Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter är avsedd att ge kompletterande stöd till arbetstagare som drabbas av effekterna av större strukturella förändringar i världshandelsmönstren för att underlätta deras återanpassning på arbetsmarknaden, samt till jordbrukare som drabbas av globaliseringen.

Det årliga belopp som avdelas för fonden får inte överstiga 429 miljoner euro (i 2011 ås priser).

Anslagen förs in i Europeiska gemenskapernas allmänna budget i form av en avsättning.

När de villkor för att använda medlen i solidaritetsfonden, som anges i den grundläggande rättsakten, är uppfyllda ska kommissionen lägga fram ett förslag om att ta den i anspråk. Beslutet om att utnyttja medel ur fonden kommer att fattas gemensamt av budgetmyndighetens två parter. Rådet ska besluta med kvalificerad majoritet och Europaparlamentet med en majoritet av sina ledamöter och tre femtedelar av de avgivna rösterna.

Samtidigt med förslaget om utnyttjande av fonden ska kommissionen förelägga budgetmyndighetens två parter ett förslag om överföring till de berörda budgetposterna. Vid oenighet ska ett trepartsmöte inledas.

Överföringar som berör fonden ska ske i enlighet med budgetförordningen.

B.5. Reserv för kriser i jordbrukssektorn

17. Reserven för kriser i jordbrukssektorn är avsedd att ge ytterligare stöd inom sektorn i situationer där större kriser som drabbar produktionen eller distributionen inom jordbruket och där sådant stöd inte kan finansieras inom taket för [rubrik 2] i budgetramen.

Det årliga belopp som avdelas för reserven får inte överstiga 500 miljoner euro (i 2011 ås priser).

Anslagen ska föras in i Europeiska gemenskapernas allmänna budget i form av en avsättning.

När kommissionen anser att reserven måste utnyttjas ska den, i enlighet med den grundläggande rättsakten, för budgetmyndighetens båda grenar lägga fram ett förslag till överföring från reserven till motsvarande budgetrubriker.

Innan kommissionen föreslår att reserven ska utnyttjas ska den dock först ha utrett möjligheterna att omfördela anslagen.

Vid oenighet ska ett trepartsmöte inledas.

Överföringar som berör reserven ska ske i enlighet med budgetförordningen.

B.6. Marginal för oförutsedda utgifter

18. En marginal för oförutsedda utgifter, vilken får uppgå till högst 0,03 % av unionens samlade bruttonationalinkomst, ska inrättas; denna marginal ska få utnyttjas utöver taken i den fleråriga budgetramen såsom en sista utväg vid oförutsedda omständigheter.

För varje enskilt år får marginalen högst utnyttjas upp till det belopp som anges i artikel 4.1 c i förordningen om budgetramen, och utnyttjandet av marginalen får inte medföra att taket för egna medel överskrids.

Utnyttjande av hela eller delar av marginalen för oförutsedda utgifter ska ske på förslag från kommissionen efter en noggrann analys av alla andra lösningar för att uppbringa medlen. Kommissionens förslag om utnyttjande av marginalen ska åtföljas av ett förslag till omfördelning av medlen inom den befintliga budgeten, vilket ska omfatta ett betydande belopp i enlighet med resultatet av ovan nämnda analys.

Beslutet om att utnyttja medel från marginalen kommer att fattas gemensamt av budgetmyndighetens två parter. Rådet ska besluta med kvalificerad majoritet och Europaparlamentet med en majoritet av sina ledamöter och tre femtedelar av de avgivna rösterna.

DEL II - FÖRBÄTTRING AV DET INTERINSTITUTIONELLA SAMARBETET I BUDGETFRÅGOR

A. Förfarandet för det interinstitutionella samarbetet

19. De närmare bestämmelserna om samarbete i budgetfrågor anges i bilagan.

B. Införande av finansiella bestämmelser i lagstiftningsakter

20. Lagstiftningsakter om fleråriga program som antas enligt det ordinarie lagstiftningsförfarandet ska innehålla en bestämmelse i vilken lagstiftaren fastställer programmets finansieringsram.

Detta belopp ska utgöra den särskilda referensen för budgetmyndigheten under det årliga budgetförfarandet.

Budgetmyndigheten förpliktar sig, liksom kommissionen när den lägger fram sitt budgetförslag, att inte avvika från detta belopp med mer än 10 % under hela programmets löptid annat än om det uppstår nya objektiva och varaktiga omständigheter som är precist och uttryckligen motiverade, med hänsyn tagen till de resultat som uppnåtts under genomförandet av programmen, särskilt med utgångspunkt i utvärderingar. Alla ökningar som görs på grund av sådana omständigheter ska ligga inom ramen för utgiftstaken för de berörda budgetrubrikerna, om inte annat sägs i förordningen om den fleråriga budgetramen eller i det här avtalet angående användningen av vissa mekanismer.

Denna punkt tillämpas inte på sådana anslag för sammanhållningspolitiken som godkänts genom det ordinarie lagstiftningsförfarandet och som avdelats i förväg av medlemsstaterna och där det fastställts en finansieringsram för hela programperioden, och inte heller på de storskaliga projekt som avses i artikel 14 i förordningen om budgetramen.

21. I lagstiftningsakter om fleråriga program som inte antas enligt det ordinarie lagstiftningsförfarandet ska inget ”belopp som bedöms vara nödvändigt” anges.

Om rådet avser att införa en finansiell referens ska detta endast tas som ett uttryck för lagstiftarens önskan, och inte påverka budgetmyndighetens befogenheter så som de anges i EUF-fördraget. När en sådan finansiell referens görs i en lagstiftningsakt ska det alltid finnas en hänvisning till denna bestämmelse.

Om ett belopp har beslutats genom en överenskommelse enligt det samrådsförfarande som avses i den gemensamma förklaringen av Europaparlamentet, rådet och kommissionen av den 4 mars 1975[4], ska det betraktas som ett referensbelopp enligt punkt 17 i detta avtal.

C. Utgifter med avseende på fiskeavtalen

22. Utgifter med avseende på fiskeavtalen ska omfattas av följande specialbestämmelser:

Kommissionen förpliktar sig att regelbundet informera Europaparlamentet om förberedelserna för och utvecklingen av förhandlingarna, inbegripet deras effekter på budgeten.

Inom ramen för lagstiftningsprocessen på området för fiskeavtal förpliktar sig institutionerna att göra sitt yttersta för att alla förfaranden ska genomföras med minsta möjliga dröjsmål.

Belopp som anslås i budgeten för nya avtal eller förnyelse av avtal som träder i kraft efter den 1 januari ska föras upp i reserven.

Om de anslag som avsatts för fiskeavtalen, inbegripet reserven, skulle visa sig otillräckliga, ska kommissionen förse budgetmyndigheten med de uppgifter som behövs för att i form av ett trepartsmöte, eventuellt i förenklad form, diskutera orsakerna till denna situation och vilka åtgärder som skulle kunna vidtas enligt de fastställda förfarandena. Vid behov ska kommissionen också föreslå lämpliga åtgärder.

Kommissionen ska varje kvartal förse budgetmyndigheten med detaljerade uppgifter om hur de gällande avtalen tillämpas samt med en ekonomisk prognos för återstoden av året.

D. Finansiering av den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (Gusp)

23. För de utgifter för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (nedan kallad Gusp ) som belastar Europeiska unionens allmänna budget i enlighet med artikel 41 i fördraget om Europeiska unionen, ska institutionerna varje år sträva efter att, inom ramen för förlikningskommittén och utifrån kommissionens budgetförslag, nå en överenskommelse om vilket belopp som ska föras in i Europeiska unionens budget för driftsutgifter och om hur anslagen ska fördelas mellan de artiklar i budgetavdelningen för Gusp som föreslås i fjärde stycket i denna punkt. Om ingen överenskommelse nås ska parlamentet och rådet föra in samma belopp i budgeten som det i föregående års budget, eller det belopp som föreslås i budgetförslaget, om detta är lägre.

Det totala beloppet för driftsutgifter för Gusp ska fördelas mellan artiklarna i budgetkapitlet för Gusp så som föreslås i det fjärde stycket i denna punkt. Varje artikel ska omfatta instrument som redan har antagits, instrument som är planerade men ännu ej antagna samt alla framtida, dvs. ännu ej planerade instrument som rådet kommer att anta under det berörda budgetåret.

Kommissionen har i enlighet med budgetförordningen behörighet att självständigt göra anslagsöverföringar mellan artiklarna inom budgetavdelningen för Gusp, så att de samlade anslagen för Gusp kan användas med den flexibilitet som bedöms nödvändig för att säkerställa att åtgärder inom Gusp kan genomföras snabbt. Om beloppet i budgetkapitlet för Gusp under ett budgetår är otillräckligt för att täcka de nödvändiga utgifterna ska Europaparlamentet och rådet på förslag av kommissionen enas om att omedelbart söka en lösning, med hänsyn tagen till förordningen om den fleråriga budgetramen samt artikel 2 och punkt 10 i detta avtal.

Inom budgetavdelningen för Gusp kan de artiklar där åtgärder inom Gusp ska tas upp ha följande lydelse:

- Krishantering, konfliktförebyggande, konfliktlösning och stabiliserande insatser, övervakning och genomförande av freds- och säkerhetsprocesser.

- Icke-spridning och nedrustning.

- Nödåtgärder.

- Förberedande åtgärder och uppföljningsåtgärder.

- Särskilda representanter för Europeiska unionen.

Belopp för åtgärder under den artikel som avses i tredje strecksatsen får inte överstiga 20 % av det totala beloppet i budgetkapitlet för Gusp.

24. Unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik (nedan kallad den höga representanten ) ska varje år höra Europaparlamentet angående ett planeringsdokument som ska upprättas och överlämnas före den 15 juni det berörda året om de viktigaste aspekterna och de grundläggande vägvalen när det gäller Gusp, inbegripet de finansiella konsekvenserna för Europeiska unionens allmänna budget och en utvärdering av de åtgärder som inletts år n-1. Den höga representanten ska också hålla Europaparlamentet informerat genom att minst fem gemensamma samrådsmöten hålls per år inom ramen för den politiska dialogen om Gusp, enligt beslut senast i förlikningskommittén. Deltagarna vid dessa möten ska vara följande:

25. Vid Europaparlamentet: de två berörda utskottens presidier,

26. Vid rådet: ordföranden för kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik.

Företrädare för kommissionen ska också inbjudas att delta i dessa möten.

Varje gång rådet antar ett beslut inom Gusp som medför utgifter ska den höga representanten omedelbart och senast fem arbetsdagar efter det slutliga beslutet för varje enskilt fall meddela Europaparlamentet en uppskattning av de beräknade kostnaderna (finansieringsöversikt), särskilt dem som avser tidsram, personal, användning av lokaler och övrig infrastruktur, transportmedel, utbildningsbehov och säkerhetsarrangemang.

Kommissionen ska en gång i kvartalet underrätta budgetmyndigheten om genomförandet av åtgärder inom Gusp och om de finansiella prognoserna för återstoden av budgetåret.

E. institutionernas roller med avseende på utvecklingsfrågor och Europeiska utvecklingsfonden

27. Kommissionen ska etablera en gemensam dialog med Europaparlamentet om utvecklingspolitiken som helhet, oavsett hur de olika delarna av politiken finansieras. Europaparlamentets granskning av Europeiska utvecklingsfonden ska på frivillig basis anpassas till den granskning som parlamentet utövar över EU:s allmänna budget, särskilt instrumenten för utvecklingssamarbete, på det sätt som fastställs i den informella dialogen.

F. samarbete mellan institutionerna i fråga om budgetförfarandet för administrativa utgifter

28. Europaparlamentet, rådet och kommissionen ska varje år på ett tidigt stadium av budgetförfarandet söka en överenskommelse om hur de administrativa utgifterna ska fördelas mellan institutionerna. Varje institutions utgiftsberäkning ska innehålla en beräkning av de möjliga budgetmässiga effekterna av ändringar i tjänsteföreskrifterna. Europaparlamentet och rådet ska se till att dessa effekter återspeglas i den beviljade anslagsnivån för varje institution.

Europaparlamentet, rådet och kommissionen ska enas om en gradvis personalminskning på 5 % mellan år 2013 och 2018. Minskningen ska tillämpas på alla EU-institutioner, byråer och organ.

DEL III – SUND EKONOMISK FÖRVALTNING AV EU-MEDEL

A. Budgetplanering

29. Två gånger om året, första gången i april/maj (tillsammans med de dokument som åtföljer budgetförslaget) och andra gången i december/januari (efter antagandet av budgeten), ska kommissionen lägga fram en fullständig budgetplanering för rubrikerna 1 (med undantag för ekonomisk, social och territoriell sammanhållning), 2 (miljö och fiske), 3 och 4 i budgetramen. I detta dokument, uppställt efter rubrik, politikområde och budgetpost, bör följande anges:

a) Gällande lagstiftning , med åtskillnad mellan fleråriga program och årliga åtgärder.

- För fleråriga program ska kommissionen ange enligt vilket förfarande de antagits (ordinarie eller särskilt lagstiftningsförfarande), deras varaktighet, de totala ramanslagen samt hur stor andel som tilldelas administrativa utgifter.

- För åtgärder som ryms inom ett budgetår (pilotprojekt, förberedande åtgärder och åtgärder som sköts av gemenskapsbyråer) och åtgärder som finansieras inom ramen för kommissionens befogenheter bör kommissionen lämna fleråriga beräkningar och ange de marginaler som lämnats under de tillåtna utgiftstaken enligt [den delegerade förordningen med genomförandebestämmelser till budgetförordningen].

b) Förslag till lagstiftning som ännu inte antagits : uppdaterad information om de förslag som lagts fram av kommissionen.

Kommissionen bör överväga metoder för korsvis hänvisning mellan budgetplaneringen och sin lagstiftningsplanering för att ge mer precisa och tillförlitliga prognoser. För varje lagstiftningsförslag bör kommissionen ange huruvida det tagits med i planeringen för april–december eller inte. Budgetmyndigheten bör särskilt informeras om

a) alla nya rättsakter som antagits och lagförslag som lagts fram, men som inte tagits med i dokumentet för april–december (med motsvarande belopp),

b) planerad lagstiftning enligt kommissionens årliga arbetsprogram för lagstiftning med angivande av åtgärder som kan ha en ekonomisk inverkan (ja/nej).

Vid behov bör kommissionen ange vilka ändringar i planeringen som de nya lagstiftningsförslagen kräver.

B. Gemenskapsbyråer och Europaskolor

30. Varje gång kommissionen lägger fram förslag om att inrätta en ny byrå ska den göra en sund, fullständig och objektiv konsekvensanalys, bland annat av den kritiska massan för personal och kompetens, kostnadseffektivitet, påverkan på verksamheten nationellt och inom EU samt av budgetkonsekvenserna inom den berörda rubriken i budgetramen. Utifrån dessa uppgifter, och utan att det inverkar på lagstiftningsförfarandet för inrättandet av byrån, förbinder sig budgetmyndighetens båda parter att inom ramen för budgetsamarbetet i god tid nå en uppgörelse om finansieringen av byrån.

Följande förfarande ska tillämpas:

- Kommissionen ska först presentera varje förslag till inrättande av en ny byrå vid det första trepartsmötet efter det att den själv antagit förslaget. Den ska också lägga fram den finansieringsöversikt som åtföljer förslaget till rättsakt och redogöra för konsekvenserna av inrättandet av den nya byrån under den period som återstår av den gällande budgetramen.

- Beroende på framstegen med lagstiftningsprocessen, och förutsatt att var och en av budgetmyndighetens två parter är redo att ta ställning till finansieringsöversikten innan rättsakten ska antas, ska sedan frågan om inrättande av en ny byrå sättas upp på dagordningen för ett kommande trepartsmöte (i brådskande fall i förenklad form), i syfte att nå en överenskommelse om finansieringen.

- I det tredje steget ska den överenskommelse som nåtts vid ett trepartsmöte bekräftas genom en gemensam förklaring, som ska godkännas av budgetmyndighetens två parter enligt deras respektive arbetsordning.

Om en rättsakt om inrättande av en byrå ändras på ett sätt som påverkar byråns resurser ska samma förfarande tillämpas.

Om en byrås arbetsuppgifter ändras väsentligt utan att det sker någon ändring i den rättsakt genom vilken byrån inrättats ska kommissionen meddela budgetmyndigheten detta i form av en reviderad finansieringsöversikt, så att budgetmyndighetens två parter har möjlighet att i tid enas om finansieringen av byrån.

När Europaskolornas styrelse överväger att inrätta en ny Europaskola ska ett liknande förfarande tillämpas i fråga om budgetkonsekvenserna.

Utfärdat i Bryssel den ...

På Europaparlamentets vägnar På rådets vägnar På kommissionens vägnar

Ordförande Ordförande Ledamot av kommissionen

BILAGA – INTERINSTITUTIONELLT SAMARBETE UNDER BUDGETFÖRFARANDET

Del A. Tidsplan för budgetförfarandet

31. Institutionerna ska följa den tidsplan för de olika stegen i budgetförfarandet som följer av punkterna 2, 3, 5, 11, 12, 13, 14 och 15 nedan. Innan budgetförfarandet inleds kan institutionerna om de så önskar enas om lämpliga modifieringar av tidsplanen.

Del B. Prioriteringar under budgetförfarandet

32. I god tid innan kommissionen antar budgetförslaget, och senast i april, ska det sammankallas ett trepartsmöte för att diskutera möjliga prioriteringar för det kommande budgetåret.

Del C. Upprättande av budgetförslaget och aktualisering av beräkningar

33. Andra institutioner än kommissionen uppmanas att anta sina budgetberäkningar före mars månads utgång.

34. Europaparlamentet, rådet och kommissionen ska innan de antar sina respektive budgetberäkningar enas om en önskad nivå på den årliga förändringen av administrativa utgifter för samtliga institutioner.

35. Kommissionen ska anta budgetförslaget under den sista veckan i april eller senast under den första veckan i maj. Den ska färdigställa detta budgetförslag inklusive den allmänna inkomstberäkningen, och officiellt lägga fram förslaget före maj månads utgång.

36. Kommissionen ska varje år lägga fram ett budgetförslag som svarar mot Europeiska unionens faktiska finansieringsbehov.

Kommissionen ska ta hänsyn till

a) de prognoser över behoven av medel från strukturfonderna som lämnas av medlemsstaterna,

b) kapaciteten för att utnyttja anslag och sträva efter att vidmakthålla ett strikt förhållande mellan åtagandebemyndiganden och betalningsbemyndiganden,

c) möjligheterna att ta nya politiska initiativ genom pilotåtgärder och/eller nya förberedande åtgärder eller att förlänga giltigheten av fleråriga åtgärder som löpt ut, efter en bedömning av förutsättningarna att få till stånd en grundläggande rättsakt, i den mening som avses i budgetförordningen (definition av grundläggande rättsakt, villkor för när sådana rättsakter ska krävas samt undantag),

d) behovet av att säkerställa en sådan utveckling av utgifterna i förhållande till föregående budgetår som överensstämmer med budgetdisciplinens krav.

37. Institutionerna ska i möjligaste mån undvika att föra in poster i budgeten som avser obetydliga belopp.

38. Budgetmyndighetens två parter förpliktar sig också att ta hänsyn till den bedömning av möjligheterna att genomföra budgeten som kommissionen utför inom ramen för budgetförslaget, och utifrån genomförandet av pågående års budget.

39. Med hänsyn till betydelsen av sund ekonomisk förvaltning och de effekter som betydande förändringar av kontoplanen kan få för de rapporteringskrav som åligger kommissionens avdelningar under genomförandet av budgeten, förpliktar sig budgetmyndighetens två parter att diskutera eventuella förslag till sådana större ändringar med kommissionen i samband med förlikningen.

40. Fram till dess att förlikningskommittén sammankallats får kommissionen när så krävs ändra sitt budgetförslag i enlighet med artikel 314.2 i EUF-fördraget, inklusive genom en ändringsskrivelse med aktualiserade beräkningar av utgifterna på jordbruksområdet. Så snart som uppgifterna är tillgängliga ska kommissionen informera budgetmyndighetens båda parter om dessa aktualiserade beräkningar. Den kommer att ställa all nödvändig dokumentation till budgetmyndighetens förfogande.

Del D. Budgetförfarande före förlikningen

41. Ett trepartsmöte ska sammankallas i tillräckligt god tid före rådets behandling för att institutionerna ska ha möjlighet att utbyta synpunkter på kommissionens förslag.

42. För att kommissionen ska få tillräckligt med tid för att bedöma genomförandeaspekterna av de ändringar som budgetmyndigheten planerar, och när så krävs utforma eller förlänga förberedande åtgärder eller pilotprojekt, ska budgetmyndighetens båda parter underrätta kommissionen om sina avsikter i denna fråga i mitten av juni, så att en första diskussion kan äga rum vid trepartsmötet.

43. Rådet ska avsluta sin behandling senast i slutet av juli.

44. Europaparlamentets budgetutskott röstar om sin behandling av förslaget senast i slutet av september eller i början av oktober, och Europaparlamentets plenarmöte röstar om sin behandling senast i slutet av oktober.

45. Ett trepartsmöte kan sammankallas före Europaparlamentets plenaromröstning.

Del E. Förlikning

46. Om Europaparlamentet röstar igenom ändringar till rådets ståndpunkt ska rådets ordförande under samma plenarmöte notera skillnaderna mellan de två institutionernas ståndpunkter och ge sitt samtycke till att Europaparlamentets ordförande utan dröjsmål sammankallar förlikningskommittén. Skrivelsen om sammankallande av förlikningskommittén ska skickas senast den första arbetsdagen i den vecka som följer på den vecka då plenarmötet där omröstningen skedde avslutas, och förlikningen ska inledas följande dag. De 21 dagar som förlikningen får pågå ska beräknas enligt förordning (EEG/Euratom) nr 1182/71 om regler för bestämning av perioder, datum och frister.

47. Om rådet inte kan komma överens om alla de ändringar som Europaparlamentet röstat igenom ska det bekräfta sin ståndpunkt genom en skrivelse som ska skickas före det första trepartsmötet som ska hållas under förlikningsperioden. I sådana fall kommer förlikningskommittén att fortsätta sitt arbete enligt villkoren i följande punkter.

48. Ordförandeskapet i förlikningskommittén ska utövas gemensamt av företrädare för Europaparlamentet och rådet. Vice ordföranden för den institution som är värd för mötet ska vara ordförande i kommittén. Varje institution ska i enlighet med sin arbetsordning utse sina företrädare för varje möte och fastställa sina förhandlingsmandat.

49. I enlighet med artikel 314.5 andra stycket i EUF-fördraget ska kommissionen delta i förlikningsförfarandet och ta alla nödvändiga initiativ för att främja ett närmande av Europaparlamentets och rådets ståndpunkter.

50. Trepartsmöten ska hållas under hela förlikningsförfarandet med olika företrädare för att lösa de frågor som kvarstår och utarbeta ett underlag för att uppnå enighet i förlikningskommittén.

51. Förlikningskommitténs möten och trepartsmötena ska växelvis äga rum i Europaparlamentets och rådets lokaler för att garantera att de båda institutionerna på ett rättvist sätt bidrar med den utrustning som behövs, inbegripet för tolkning.

52. Datumen för förlikningskommitténs möte och trepartsmötena ska fastställas genom överenskommelse mellan de tre institutionerna innan budgetförfarandet inleds.

53. En gemensam uppsättning dokument (bakgrundsdokument) [5] där de olika skedena i budgetförfarandet jämförs ställs till förfogande för förlikningskommittén. Uppsättningen kommer att inbegripa sifferuppgifter ”post för post”, totalsummor per rubrik i budgetramen och ett konsoliderat dokument med sifferuppgifter och anmärkningar för alla de budgetposter som anses vara tekniskt "öppna". Utan att det föregriper förlikningskommitténs slutliga beslut kommer alla de budgetposter som anses vara tekniskt slutna att förtecknas i ett särskilt dokument [6] . Dessa dokument kommer att vara indelade enligt budgetens kontoplan.

Även andra dokument bifogas de bakgrundsdokument som är avsedda för förlikningskommittén, bland annat en skrivelse från kommissionen om genomförbarheten av rådets ståndpunkt och Europaparlamentets ändringar, samt eventuella skrivelser från andra institutioner avseende rådets ståndpunkt och Europaparlamentets ändringar.

54. För att kunna nå enighet innan förlikningsperioden löper ut kommer trepartsmötena att

55. fastställa vad förhandlingarna ska omfatta och vilka budgetfrågor som ska behandlas,

56. godkänna förteckningen över de budgetposter som anses vara tekniskt slutna med förbehåll för den slutliga överenskommelsen om hela budgeten,

57. diskutera frågor som har fastställts i första strecksatsen med sikte på att nå en eventuell överenskommelse som ska godkännas av förlikningskommittén, samt

58. ta upp tematiska frågor, exempelvis enligt rubrikerna i den fleråriga budgetramen.

Preliminära slutsatser utformas gemensamt under eller omedelbart efter varje trepartsmöte, samtidigt som dagordningen för nästa möte fastställs. Slutsatserna ska registreras av den institution som står värd för trepartsmötet och ska betraktas som tills vidare godkända efter 24 timmar, utan att detta påverkar förlikningskommitténs slutliga beslut.

59. Sammanträdena i förlikningskommittén kommer, för eventuellt godkännande, att ha tillgång till slutsatserna från trepartsmötena och ett dokument med de budgetposter om vilka en preliminär överenskommelse har nåtts under trepartsmötena.

60. Den gemensamma text som föreskrivs i artikel 314.5 i EUF-fördraget ska utarbetas av Europaparlamentets och rådets sekretariat med stöd av kommissionen. Det ska bestå av ett inledande rättsligt dokument med uppgift om datum för förlikningskommitténs överenskommelse, samt bilagor med följande innehåll:

61. Sifferuppgifter per enskild budgetpost och sammanlagda belopp per rubrik i budgetramen.

62. Ett konsoliderat dokument med sifferuppgifter och slutlig text för alla de poster som har ändrats under förlikningen.

63. En förteckning över de budgetposter som inte förändrats i förhållande till budgetförslaget eller rådets ståndpunkt om budgetförslaget.

Förlikningskommittén kan också anta slutsatser eller gemensamma förklaringar i anknytning till budgeten.

64. Den gemensamma texten ska översättas till alla språk (av Europaparlamentets avdelningar) och lämnas in för godkännande till budgetmyndighetens två parter inom 14 dagar räknat från dagen efter överenskommelsen om det gemensamma förslaget enligt punkt 26.

Med förbehåll för juristlingvisternas slutgranskning får budgeten sin slutliga utformning efter det att den gemensamma texten har antagits genom att bilagorna i den gemensamma texten integreras med de budgetposter som inte har ändrats under förlikningsförfarandet.

65. Den institution som är värd för sammanträdet (trepartsmöte eller förlikning) ska tillhandahålla tolkning i enlighet med den fullständiga språkordning som är tillämplig på förlikningskommitténs sammanträden och en tillfällig språkordning för trepartsmötena.

Den institution som står värd ska också se till att mötesdokumenten reproduceras och distribueras.

De tre institutionernas avdelningar ska samarbeta för att kodifiera resultaten av förhandlingarna i syfte att färdigställa den gemensamma texten.

Del F. Ändringsbudgetar

Allmänna principer

66. Eftersom ändringsbudgetar ofta gäller specifika och ibland brådskande frågor ska institutionerna enas om nedanstående principer. Målet är att lägga grunden för ett gott interinstitutionellt samarbete som gör det möjligt att anta ändringsbudgetarna snabbt och smidigt, och i möjligaste mål utan att förlikningsmöten behöver sammankallas.

67. Institutionerna ska sträva efter att hålla nere antalet ändringsbudgetar.

Tidsplan

68. Kommissionen ska i förväg underrätta budgetmyndighetens två parter om de datum då den tror sig kunna anta förslag till ändringsbudgetar, utan att dessa uppgifter påverkar det faktiska datumet då förslaget antas.

69. Var och en av budgetmyndighetens två parter ska i enlighet med sin respektive arbetsordning föresätta sig att behandla kommissionens förslag till ändringsbudget inom kort efter det att kommissionen har antagit det.

70. För att påskynda förfarandet ska budgetmyndighetens två parter se till att deras respektive dagordningar ligger väl i fas med varandra, så att arbetet kan bedrivas på ett väl samordnat och konsekvent sätt. De ska därför så snart som möjligt upprätta en vägledande tidsplan för de olika steg som leder fram till budgetens slutliga antagande.

De ska också ta hänsyn till den relativa brådska som föreligger med ändringsbudgeten i fråga samt behovet av att anta den i god tid för att den ska få verkan inom det år det gäller.

Samarbete under behandlingen hos var och en av budgetmyndighetens parter

71. Under förfarandets gång ska institutionerna samarbeta i konstruktiv anda för att bana väg för ett tidigt antagande av ändringsbudgeten.

Om så är lämpligt och om det finns en risk för avvikande ståndpunkter kan var och en av budgetmyndighetens två parter, innan den antar sin slutliga ståndpunkt, sammankalla ett specifikt trepartsmöte för att diskutera de avvikande ståndpunkterna och försöka nå en kompromiss.

72. Alla förslag till ändringsbudgetar som lagts fram av kommissionen och som ännu inte slutligt antagits ska sättas upp på dagordningen för de trepartsmöten som planeras inom ramen för det årliga budgetförfarandet. Kommissionen ska lägga fram sina förslag till ändringsbudgetar och budgetmyndighetens två parter ska såvitt det är möjligt meddela sina ståndpunkter före trepartsmötet.

73. Om en kompromiss kan nås under trepartsmötet åtar sig var och en av budgetmyndighetens parter att ta hänsyn till resultaten av mötet när de i enlighet med fördraget och sina respektive arbetsordningar behandlar förslaget till ändringsbudget.

Samarbete efter behandlingen hos var och en av budgetmyndighetens parter

74. Om Europaparlamentet godkänner rådets ståndpunkt utan ändringar ska förslaget till ändringsbudget antas.

75. Om Europaparlamentet antar ändringar med en majoritet av sina ledamöter ska artikel 314.4 c i EUF-fördraget tillämpas. Innan förlikningskommittén sammanträder ska dock ett trepartsmöte hållas.

76. Om en överenskommelse kan nås vid trepartsmötet och budgetmyndighetens två parter godkänner denna ska förlikningsförfarandet avslutas genom en skriftväxling, och utan att förlikningskommittén behöver sammanträda.

77. Om ingen överenskommelse nås vid trepartsmötet ska förlikningskommittén sammanträda och organisera sitt arbete enligt de omständigheter som råder, med målet att kunna slutföra en så stor del av beslutsprocessen som möjligt inom den tidsfrist på 21 dagar som anges i artikel 314.6 i EUF-fördraget. Förlikningskommittén får fullborda förfarandet genom en skriftväxling.

[1] EUT L, s. .

[2] EUT L, s. .

[3] EUT C 139, 14.6.2006, s. 1.

[4] EUT C 89, 22.4.1975, s. 1.

[5] De olika steg som ska omfattas är följande: det innevarande årets budget inklusive antagna ändringsbudgetar, det ursprungliga budgetförslaget, rådets ståndpunkt med avseende på budgetförslaget, Europaparlamentets ändringar till rådets ståndpunkt samt de ändringsskrivelser till budgetförslaget som kommissionen lagt fram (även om de inte antagits av alla institutioner).

[6] En budgetpost som anses vara tekniskt sluten är en post som det inte råder någon oenighet om mellan rådet och Europaparlamentet och för vilken ingen ändringsskrivelse har lagts fram.