6.Grekland lämnade in ansökan enligt insatskriteriet i artikel 4.2, med avvikelse från kriterierna i artikel 4.1 b i förordningen om fonden, enligt vilken minst 500 arbetstagare ska ha blivit uppsagda under en referensperiod på nio månader vid företag som alla verkar inom samma ekonomiska sektor som definieras som en huvudgrupp i Nace rev. 2 och som är belägna i en region eller två regioner som gränsar till varandra på Nuts 2-nivå i en medlemsstat. Totalt sades 513 personer upp i Nuts 2-regionen Attika (EL30).

4.Grekland lämnade in ansökan EGF/2017/003 GR/Attica retail den 13 april 2017, dvs. inom tolv veckor räknat från den dag då insatskriterierna i artikel 4 i förordningen om fonden uppfylldes. Kommissionen bekräftade samma dag att den mottagit ansökan och begärde ytterligare information från Grekland den 26 maj 2017. Den ytterligare informationen lämnades in inom åtta veckor efter dagen för ansökan, sedan tidsfristen förlängts med två veckor på vederbörligen motiverad begäran från Grekland. Tidsfristen på tolv veckor från och med den dag då den fullständiga ansökan har mottagits, inom vilken kommissionen bör slutföra sin bedömning av huruvida ansökan uppfyller villkoren för ekonomiskt stöd, löper ut den 8 november 2017.

2.Den 13 april 2017 lämnade Grekland in ansökan EGF/2017/003 GR/Attica retail om ekonomiskt stöd från fonden efter uppsägningar inom den näringsgren som i Nace rev. 2 klassificeras under huvudgrupp 47 (Detaljhandel utom med motorfordon och motorcyklar) i Nuts 2-regionerna Attika (EL30) och tio andra regioner i Grekland.

–269 arbetstagare från den dag då arbetsgivaren gav den enskilda arbetstagaren besked om uppsägning eller om att anställningsavtalet avslutas.

–456 arbetstagare från den dag då anställningsavtalet de facto avslutas eller när det upphör.

Berättigade stödmottagare

9.Det totala antalet berättigade stödmottagare är 725.

Sambandet mellan uppsägningarna och den globala finansiella och ekonomiska krisen (förordning (EG) nr 546/2009)

10.För att fastställa att det råder ett samband mellan uppsägningarna och den globala ekonomiska och finansiella krisen, enligt förordning (EG) nr 546/2009, hävdar Grekland att landets ekonomi befann sig i en djup recession sedan krisens början 2008. Enligt Greklands statistikmyndighet Elstat har sedan 2008 till och med 2016 landets BNP minskat med 26,2 procentenheter, den offentliga konsumtionen med 22,8 procentenheter och den privata konsumtionen med 24,4 procentenheter samtidigt som arbetslösheten ökat med ungefär 14 procentenheter. Även om den grekiska ekonomin antas vara på väg att återhämta sig och prognoserna för vissa av dessa indikatorer är positiva för 2017 kommer arbetsmarknaden att stå inför fortsatta svårigheter även under den närmaste framtiden.

11.Sedan 2008 har den grekiska regeringen vidtagit åtgärder som att öka skattesatserna, skära ned de offentliga utgifterna och minska de offentliganställdas löner för att klara av återbetalningarna på sin utlandsskuld. Lönerna inom den privata sektorn har också minskat i ett försök att öka den grekiska ekonomins konkurrenskraft.

12.En omedelbar effekt av de sänkta inkomsterna har blivit en minskad konsumtion, särskilt av icke nödvändiga varor. Från 2009 fortsatte hushållens konsumtion i Grekland att minska till och med 2013, trots en långsam återhämtning inom EU-28. Efter en liten återhämtning 2014 började den nedåtgående trenden för hushållens konsumtion i Grekland på nytt under 2015.

13.Enligt Elstats rapport om hushållens inkomster och levnadsförhållanden befann sig 21,2 % av grekerna under fattigdomströskeln 2016.

14.Enligt en studie som nyligen genomförts av IME-GSEVEE och som offentliggjordes i januari 2016, uppgav en tredjedel av hushållen att deras inkomster minskade under 2015 jämfört med föregående år, medan 94,2 % av hushållen angav att deras inkomster har minskat påtagligt sedan början av krisen.

15.Under perioden 2009–2016 försämrades kraftigt indikatorn för konsumentförtroende under de första fyra åren, från -46 under 2009 till -75 under 2012, och trots en återhämtning 2014–2015 (-49), har indikatorn kraftigt försämrats under 2016 till -73,3 i februari 2017.

16.Hittills har detaljhandelssektorn varit föremål för sju ansökningar till fonden, alla baserade på den globala finansiella och ekonomiska krisen.

Händelser som föranlett uppsägningarna och upphörandet av verksamhet

17.Enligt de grekiska myndigheterna finns det två huvudorsaker till uppsägningarna: 1. minskningen av disponibel hushållsinkomst, orsakad av höjda skatter, minskade löner och ökad arbetslöshet, vilken har lett till en kraftigt minskad köpkraft. 2. en drastisk minskning av utlåningen till företag och privatpersoner på grund av de grekiska bankernas likviditetskris. Enligt Greklands nationalbank har den årliga tillväxttakten för lån till hushåll och företag från de grekiska bankerna varit negativ sedan 2010.

18.På grund av minskningen av de grekiska hushållens köpkraft från 2008 minskade efterfrågan på basvaror och kapitalvaror. Detta ledde till en betydande minskning av försäljningen i detaljhandeln mellan 2008 och 2015 från 60 % för hushållsapparater till 30 % för livsmedelsbutiker och 23 % för stormarknader. Enligt Infobank Hellastat SA förväntas nedgången i detaljhandelsförsäljningen fortsätta i framtiden.

19.Detaljhandelsföretag har till följd av detta fått betydande problem med lönsamheten, i takt med att deras ekonomiska situation och resultat blivit allt sämre under krisperioden. Index för den totala omsättningen i detaljhandelssektorn hade en konstant nedåtgående trend och sjönk med mer än 63 % under perioden 2008–2016, från 112,6 under 2008 till 71,1 under 2016.

20.De grekiska konsumenternas fortsatt minskade inkomster har gjort att dessa har ändrat sina konsumtionsmönster och attityder. Den fortsatta ökningen av e-handeln, som nådde 18,3 % i november 2016, sätter också en ännu större press på traditionella detaljhandelsbutiker. Allt detta bidrog till en redan hög arbetslöshet. Enligt 2016 års rapport från den grekiska fackliga centralorganisationens arbetsinstitut har 164 000 arbetstillfällen har gått förlorade mellan 2008 och 2015 i detaljhandeln, tillverkningsindustrin och byggsektorn, vilket är 64,2 % av det totala antalet förlorade arbetstillfällen.

Väntade konsekvenser av uppsägningarna för den lokala, regionala eller nationella ekonomin och sysselsättningen

21.Även om arbetslösheten i Grekland långsamt har sjunkit under de senaste fyra åren var arbetslösheten fortfarande bland de högsta i EU (23,6 %) under 2016.

22.De grekiska myndigheterna menar att uppsägningarna i de elva berörda regionerna kommer att förvärra arbetslösheten, som redan ökat på grund av den finansiella och ekonomiska krisen. År 2016 hade Grekland den högsta arbetslösheten av EU:s medlemsstater och den femtonde högsta i världen.