Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om "Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om att inrätta Europeiska året för utbildning genom idrott 2004"

(KOM(2001) 584 slutlig)

(2002/C 149/06)

Den 23 november 2001 beslutade kommissionen i enlighet med artikel 149 i EG-fördraget att rådfråga Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ovannämnda förslag.

Sektionen för sysselsättning, sociala frågor och medborgarna, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 10 april 2002. Föredragande var Christóforos Koryfídis.

Vid sin 390:e plenarsession den 24-25 april 2002 (sammanträdet den 24 april) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 98 röster för och 1 nedlagd röst.

1. Inledning

1.1. "Idrotten är en mänsklig verksamhet som grundas på sociala, fostrande och kulturella värden. Den leder till assimilering, deltagande i det sociala livet, tolerans, accepterande av olikheter och respekt för regler. Idrotten bör vara tillgänglig för alla med respekt för individens målsättning och förmåga och som tävling eller fritidsverksamhet, organiserad eller enskild"(1).

1.2. "Idrottsorganisationerna och medlemsstaterna har det främsta ansvaret för att sköta idrottsärendena. Även om gemenskapen inte har direkta befogenheter på detta område bör den i åtgärder i enlighet med fördragets olika bestämmelser beakta idrottens sociala, fostrande och kulturella funktion, som ligger till grund för dess särart, för att iaktta och främja den etik och solidaritet som är nödvändig för att bevara dess sociala roll"(2).

1.3. "Förutom dess ekonomiska betydelse har den professionella idrotten och amatöridrotten en viktig utbildande och social funktion eftersom den fostrar till vänskap, solidaritet och rent spel och bidrar till att motverka främlingsfientlighet och rasism"(3).

1.4. "Den ekonomiska utvecklingen inom idrottsvärlden och de lösningar som myndigheter och idrottsorganisationer har på åtföljande problem gör det inte möjligt att garantera att idrottens nuvarande strukturer och sociala funktion oundgängligen kan bibehållas. De allt fler rättsliga förfarandena är ett tecken på ökande spänningar"(4).

1.5. Den allmänna opinionen kommer att vara särskilt mottaglig för idrottsfrågor under 2004. Fotbolls-EM och framför allt de olympiska spelen och de olympiska spelen för handikappade i Aten kommer att bidra till att elitidrotten hamnar i fokus.

Gemenskapen har alltid fäst stor vikt vid idrottens fostrande värderingar och får på detta sätt ett utmärkt tillfälle att göra medlemsstaternas regeringar samt utbildnings- och idrottsorganisationer medvetna om betydelsen av att bygga upp ett omfattande samarbete för att bättre utnyttja idrottsverksamheten på utbildningsområdet.

Inför de kommersiella avarter som hotar den professionella idrotten och skadar dess rykte bland medborgarna är det viktigt att återta de verkliga olympiska idealen för att de skall kunna bidra till individens fulla utveckling. Det europeiska året kommer därmed att bidra till att förbättra idrottens image i det europeiska samhället och fungera som motvikt till riskerna för stillasittande och social isolering på grund av en ökande användning av den nya tekniken(5).

1.6. "Den olympiska andan är en oskriven lag. Den kan inte kodifieras eller nedtecknas och det räcker inte med att beskriva den. Den måste upplevas." Det handlar i själva verket om ett synsätt och ett "levnadssätt som förenar kultur, idrott, utbildning och rekreation, på precis samma sätt som inom utbildningen i det antika Grekland"(6).

1.7. "Det viktigaste med de olympiska spelen är inte att vinna utan att deltaga, ty det väsentliga i livet är inte att segra utan att kämpa väl"(7).

1.8. "Vi anmodar medlemsstaterna att respektera den olympiska freden, både nationellt och internationellt, nu och i framtiden, och att stödja Internationella olympiska kommittén i dess strävan att verka för fred och förståelse mellan folken genom idrott och de olympiska idealen"(8).

1.9. "Den generation som är född mellan 1985 och 1995 slutar i hög grad med den idrott som kräver någon form av licens och med idrott i organiserade former. Dessa ungdomar intresserar sig mer för videospel och idrottssimulatorer som tillgodoser deras behov av spänning utan risker eller begränsningar. Under 2003 kommer 40 % av ungdomarna mellan 10 och 25 år att delta i virtuell idrottsverksamhet"(9).

1.10. Denna sammanställning av kommentarer och uttalanden från olika källor beskriver i viss utsträckning den atmosfär som för närvarande präglar idrotten, samt kommissionens referensram för förslaget att utlysa år 2004 till europeiskt år för utbildning genom idrott.

2. Kommissionens förslag

2.1. Kommissionens förslag att utlysa år 2004 till europeiskt år för utbildning genom idrott innebär rent praktiskt att man tar ett stort steg framåt när det gäller att fylla det tomrum som finns mellan unionens ekonomiska och sociala politik och de europeiska medborgarnas vardag.

2.2. Kommissionens förslag vänder sig dock först och främst till den organiserade idrottsrörelsen och skolan.

2.2.1. Förslaget är relevant för samtliga medborgare. Det är relevant för dem som tillhör idrottsvärlden i egenskap av idrottsutövare, åskådare och andra aktörer. Förslaget är också relevant för dem vars kontakter med idrottsvärlden är eller syftar till att vara rent ekonomiska. Förslaget är slutligen relevant för alla dem som ställer sig negativa till dagens idrott, särskilt till den verksamhet som har samband med den växande kommersialiseringen eller andra former av överdrifter och dåligt beteende inom idrotten.

2.3. I detta sammanhang är målen för det europeiska året för utbildning genom idrott konkreta och tydliga. De kan sammanfattas i följande punkter:

- Att göra det europeiska samhället mer medvetet om traditionella idrottsvärderingar samt idrottens roll och betydelse i skolan.

- Att uppmuntra skolan och idrottsvärlden att inleda ett nära samarbete och utveckla gemensamma mål.

- Att främja och, för undervisningsändamål, ta till vara idrottsrörelsens dynamik, särskilt i fråga om frivilligverksamheten och dess olika aspekter, rörlighet och utbyte samt förståelse för och integration i en mångkulturell miljö utan socialgrupper eller andra former av diskriminering.

- Att skapa en medvetenhet inom skolan om vårt nutida behov av att bekämpa ett stillasittande liv, genom att främja idrottsverksamhet i skolan.

- Att ta itu med och uppmärksamma utbildningsproblemet för unga idrottsutövare, som startar sin idrottskarriär allt tidigare i livet.

2.4. Kommissionens förslag till europeiskt år för utbildning genom idrott är ett lämpligt gemenskapsinitiativ för att uppnå ovanstående mål. Detta beror naturligtvis också på att året sammanfaller med ett antal mycket viktiga idrottshändelser av stort medialt intresse: OS och handikapp-OS i Aten samt fotbolls-EM i Portugal.

2.4.1. Kommissionen anser att OS och handikapp-OS i Aten kommer att lyfta fram de olympiska spelens värderingar och ideal och möjliggöra en ny syn på idrott och utbildning inom hela det europeiska samhället.

2.5. Förslagets rättsliga grund är artikel 149 i fördraget och budgeten för att genomföra initiativet uppgår till 11,5 miljoner EUR.

3. Allmänna kommentarer

3.1. Europeiska ekonomiska och sociala kommittén välkomnar kommissionens förslag att utse 2004 till europeiskt år för utbildning genom idrott. Kommittén godkänner kommissionens mål och håller med om att det finns ett trängande behov av en övergripande, välplanerad och bred gemenskapspolitik på detta område. Syftet med initiativet är att omdefiniera den miljö inom vilken idrott utövas samt att garantera att denna miljö är förenlig med traditionella idrottsvärderingar och tillgodoser dagens behov i fråga om utbildning och ekonomiska resurser.

3.1.1. Med följande kommentarer och förslag avser kommittén att

- förtydliga vissa punkter i förslaget,

- lyfta fram idéer, synsätt och tillvägagångssätt som gör det möjligt att vidta kompletterande eller alternativa gemenskapsåtgärder i syfte att uppnå målen,

- bidra praktiskt till att göra Europeiska året för utbildning genom idrott så framgångsrikt som möjligt.

3.2. Idrottens betydelse

3.2.1. Idrottens betydelse är enorm. Vi talar här om

- ett begrepp som funnits under i stort sett hela mänsklighetens historia; verksamhet som utförs av människan (enskilt eller i grupp) och som är enastående i fråga om sin historiska kontinuitet,

- ett samhällsfenomen som spelat en pådrivande roll genom att skapa en global kultur,

- en process som under långa perioder varit det viktigaste medlet för socialisation av ungdomar och när det gäller att integrera dem i ett värderingssystem under en specifik period eller i ett visst geografiskt område,

- en viktig faktor för människans utveckling och självförverkligande men också för att ge näring åt en social sammanhållningskänsla,

- ett fenomen med mycket tydlig ekonomisk betydelse som dock inte kan mätas med hänsyn till den tid och energi som människor investerat i idrottsverksamhet, i egenskap av idrottsutövare, åskådare eller ansvariga.

3.2.2. Kommittén anser att idrotten är en mycket viktig fråga för det europeiska samhällets framtid, vår europeiska livsstil och Europas kultur. Kommittén är således helt emot all politik som är oförenlig med de värderingar som finns inom idrotten och som gjort den till ett viktigt samhällsfenomen.

3.3. Idrottens funktionella ram

3.3.1. Idrott utövas i en miljö som under århundraden förändrats i mycket liten utsträckning, om än alls. Denna miljö har i huvudsak utvecklats med hänsyn till individuella och samhälleliga behov (hälsa, undervisning, kollektiv verksamhet, disciplin, militära behov osv.), vilka kan anses vara livsviktiga behov. På dessa grunder var den idrottsfilosofi som växte fram stark och oomtvistad.

3.3.1.1. Grunden för denna idrottsfilosofi har alltid lagts i skolan. Skola och idrott har alltid existerat sida vid sida i ett ömsesidigt förhållande.

3.3.1.2. Den miljö inom vilken idrotten utövas i dag riskerar att bli helt förvrängd. Kommersiell överexploatering är den tydligaste anledningen till denna förändring.

3.3.1.2.1. Det är värt att notera att idrotten nu visat sig vara dagens snabbast växande och mest lönsamma ekonomiska verksamhet(10), med allt vad detta innebär när det gäller att upprätthålla idrottens klassiska identitet.

3.3.1.2.2. En central fråga är således hur man kan komma till rätta med ovannämnda process, så att idrotten även fortsättningsvis kan fylla sina viktigaste funktioner på folkhälsoområdet samt på utbildningsmässigt, socialt, kulturellt och rekreationsmässigt plan.

3.3.2. Kommittén är helt emot tanken på att acceptera en europeisk idrottsmodell som - även i sin basorganisation - uteslutande fungerar på marknadens villkor och med ekonomisk vinst som enda syfte. EESK framhåller att idrotten som helhet utgör ett socialt fenomen och att idrotten därför bör behandlas i enlighet med detta även politiskt.

3.3.2.1. Idrottsrörelsens organisationsstruktur(11), som bygger på principerna om föreningsfrihet och frivillighet, utgör grunden för ett sunt och ömsesidigt förhållande gentemot skolan. Det handlar om ett förhållande som bör utvecklas, framför allt av den lokala förvaltningen, och detta ställer även krav på

- gemensamma mål (att främja idrottens traditionella värderingar, förbättra människors fysiska och mentala kondition, social kompetens m.m.),

- att man erkänner de båda parternas olika roller (skolan kompletterar idrottsvärlden och idrottsorganisationerna kompletterar skolans värld - parallell undervisning),

- verksamhet öppen för insyn och demokratisk kontroll, och naturligtvis gemensamma etiska principer.

3.3.2.2. Med hänvisning till ovanstående anser kommittén att professionell idrottsutövning inte står i överensstämmelse med målsättningarna för det europeiska idrottsåret.

3.4. Mål

3.4.1. Det huvudsakliga målet med en enhetlig och övergripande idrottspolitik inom EU - utbildningsaspekterna kommer att spela en avgörande roll - är självfallet att skapa grundförutsättningarna för att en sådan politik skall kunna utarbetas.

3.4.1.1. Detta innebär i grund och botten att åtgärder måste vidtas för att undanröja hinder (institutionella, rättsliga, ekonomiska och sociala) som hämmar utvecklingen av en sådan politik.

3.4.1.2. Åtgärder för att främja förståelse och skapa en medvetenhet i samhället är här naturligtvis av stor betydelse.

3.4.2. Kommittén anser att det europeiska året för utbildning genom idrott och dess specifika mål bör bidra till detta. Kommittén anser också att problemet är så allvarligt och av så stor betydelse att förslagets mer övergripande mål på medellång och lång sikt omedelbart bör fastställas.

3.4.2.1. Med hänsyn till ovanstående anser kommittén att man omgående bör utarbeta en mer konkret strategi, som även omfattar möjligheten att utveckla en storskalig massidrottsrörelse, som är både ytterst medveten och aktiv.

3.4.2.1.1. Det krävs politiskt stöd för att en sådan samhällsrörelse skall kunna utvecklas, framför allt när det gäller att sprida relevant information och peka på de negativa perspektiv som en obegränsad kommersialisering och slutligen idrottsfilosofins död kan innebära för den europeiska livsstilen. En sådan samhällsrörelse måste dock samtidigt integreras i en mer övergripande samhällsrörelse - en rörelse som redan håller på att ta form och inom vilken man försöker att hitta lösningar på allmänna problem som hänger samman med den europeiska livsstilen och den europeiska kulturen under 2000-talet samt den nya situation som uppstått på grund av globaliseringen och den tekniska utvecklingen.

3.5. Verksamhetsområde och tillvägagångssätt

3.5.1. Såsom grundläggande styrinstrument för att förslagets mål skall kunna uppnås, förespråkar kommissionen ett partnerskap mellan skolan och idrottsrörelsen. Man kommer å andra sidan också att vidta åtgärder som riktar sig till hela det europeiska samhället.

3.5.2. Kommittén anser det vara av central betydelse att ange samtliga grupper som omfattas av förslaget. Eftersom idrott och utbildning är verksamhetsformer som utförs enskilt eller i grupp anser kommittén att samtliga européer, oavsett ålder, kön eller yrke, berörs av förslaget.

3.5.2.1. Ovanstående kommentar är av särskild betydelse i dagens kunskapssamhälle med högt satta mål, krav på förståelse av digital teknik och ett behov av att anpassa sig till en ny ekonomi och en ny arbetsmarknad. Det måste därför tydligt framgå att alla organiserade krafter i det europeiska samhället skall arbeta tillsammans och delta aktivt i det europeiska året för utbildning genom idrott.

3.5.2.2. Frågan om huruvida det europeiska utbildnings- och idrottsårets mål har uppnåtts kommer slutligen inte att avgöras av de evenemang i vilka endast specialister kommer att delta eller av budskap som inte förstås av mottagarna, utan av om målsättningarna omfattas på lokal nivå - framför allt av den generation i det europeiska samhället som nu sitter vid makten.

3.5.2.3. Med hänsyn till ovanstående bör syftet vara att involvera det organiserade civila samhället och arbetsmarknadens parter i hela processen, framför allt informella utbildningsanordnare (studiecirklar, vuxenutbildningscentrum, bildningsförbund). Ytterligare ett syfte bör vara att involvera de lokala och regionala förvaltningarna, som har ett betydande inflytande över såväl utbildningssystemen som idrottsföreningarna.

3.6. 2004

3.6.1. Kommittén anser att kommissionen gjort ett bra val när man valt år 2004. De viktiga idrottshändelserna under detta år (OS, handikapp-OS och fotbolls-EM) erbjuder stora möjligheter. Dessa möjligheter är av avgörande betydelse för de åtgärder som skall vidtas på gemenskapsnivå. Åtgärdernas innehåll bör naturligtvis planeras mycket noga, liksom hur de skall vidtas.

3.6.2. Kommittén anser att det huvudsakliga syftet med EU:s åtgärder på detta område måste vara att förbättra relationerna mellan skolan och idrottsvärlden rent kvalitativt. Detta innebär att det europeiska året för utbildning genom idrott måste fokusera på åtgärder som bygger på traditionella idrottsvärderingar och som främjas av de olympiska spelen. Detta medför också att år 2004 kommer att innebära en möjlighet att omstrukturera de grundläggande utbildningsmässiga och pedagogiska principer som styr de europeiska utbildningssystemen. En sådan omstrukturering kommer att innebära att man hittar nya sätt att garantera att dessa principer ligger i linje med den verklighet som skapats av ny teknik och nya utbildningsbehov p.g.a. idrottens utveckling.

3.6.2.1. Att förena EU:s åtgärder på idrottsområdet och i skolan med idrottens traditionella värderingar och de olympiska spelens ideal är en svår uppgift som kräver systematiska, omfattande och storskaliga satsningar. Viktiga delar i projektet är också att definiera och främja dessa ideal, att se till att idealen omfattas av allmänheten samt att skapa en massrörelse som stöd.

3.6.2.2. Viktiga framsteg kan göras under det europeiska året för utbildning genom idrott både när det gäller att definiera och främja idrottens traditionella värderingar och att se till att de omfattas av allmänheten. Kommittén anser det vara tillräckligt att det utarbetas särskilda politiska åtgärder, som stöds av kommissionen och EU:s övriga institutioner.

3.6.2.3. Ett sätt att främja rörligheten i förbindelserna mellan skolan och idrottsvärlden kan vara att rikta in befintliga gemenskapsprogram (Europeisk volontärtjänst för ungdomar, Youth och andra program för ökad rörlighet) på de mål som fastställts för det europeiska året för utbildning genom idrott.

3.6.2.4. Kommittén betonar under alla omständigheter att relevanta åtgärder bör och skall vidtas på lokal nivå, om året skall bli framgångsrikt. Kommittén föreslår därför att man omedelbart inleder en informationskampanj i samtliga skolor och idrottsföreningar med budskapet att kommissionen tagit initiativ till att utse år 2004 till europeiskt år för utbildning genom idrott. På detta sätt kan samtliga berörda parter vidta nödvändiga mått och steg, så att målsättningarna kommer att kunna uppnås.

4. Särskilda kommentarer

4.1. Med utgångspunkt i ovanstående allmänna kommentarer anser Europeiska ekonomiska och sociala kommittén att den verksamhet och de åtgärder som föreslås av kommissionen (se artikel 3 och bilagan) bör definieras på ett tydligare sätt. Detta gäller även de aktörer som skall genomföra verksamheten. Rent konkret bör kommissionens förslag till verksamhet definieras, och det krävs även en kompletterande definition av verksamheten på mellanstatlig, nationell, regional och lokal nivå. Likaledes efterlyser kommittén en definition av de metoder som skall tillämpas av offentliga och privata organisationer när det gäller insatser som inte är stödberättigade. Dessa definitioner skulle också göra kommissionens förslag inför Europaåret tydligare och på så vis förenkla arbetet för organisationerna på lokal nivå. Mot denna bakgrund vill kommittén framför allt lyfta fram följande förslag:

4.1.1. En plats för idrott i skolan

4.1.1.1. Kommittén anser det vara en viktig grundförutsättning att idrotten återfår sin tidigare ställning som pedagogisk verksamhet, om man skall kunna komma till rätta med det förhållande som råder i dag mellan utbildning och idrott. I praktiken innebär detta en omprioritering av befintliga mål, metoder och modeller inom undervisningen, vilket i slutändan kommer att leda till att de europeiska medborgarnas nuvarande livsstil omprövas.

4.1.1.2. För att man verkligen skall kunna förändra det nuvarande förhållandet mellan utbildning och idrott, anser kommittén att det krävs konkreta beslut på en rad områden, av vilka följande är av stor betydelse:

- Ta tillvara de enskilda ungdomarnas idrottsmedvetande och talang.

- Utveckla idrottsnätverk med beaktande av ovannämnda aspekter i fråga om medvetande och talang.

- Utveckla internationella och alleuropeiska nätverk för kommunikation i idrottsfrågor med utgångspunkt i skolor och lokala idrottsorganisationer.

- Utveckla en europeisk idrottsdimension i skolan, bl.a. genom att organisera alleuropeiska skolmästerskap i vissa idrottsgrenar eller träningsmoment.

- Utveckla ett övergripande elektroniskt nätverk på europeisk nivå för kommunikation och, framför allt, åsiktsutbyte i idrottsfrågor.

4.1.1.3. Kommittén vill särskilt betona att idrotten inom skolan bör placeras i ett nutida europeiskt sammanhang och även ställas i relation till Europas framtidsperspektiv. Grundförutsättningarna bör skapas för ett europeiskt idrottsmedvetande, bl.a. genom incitament för gränsöverskridande och internationella idrottsgrupper. "Skolor för en andra chans" skulle eventuellt kunna utgöra grunden för de första idrottsgrupperna av detta slag.

4.1.1.4. Under alla omständigheter vill kommittén framhålla att idrottsverksamhet - framför allt i skolan - inte får bygga upp någon som helst form av barriärer. Tvärtom, idrotten måste innebära att det skapas en miljö där man minskar risken för alla former av konflikter och utslagning.

4.1.1.5. Kommittén föreslår att kommissionen tar råd av befintlig expertis under arbetet med att främja år 2004 som europeiskt år för utbildning genom idrott.

4.1.2. Funderingar kring massidrott

4.1.2.1. Fenomenet massidrott bör också särskilt uppmärksammas och utvärderas, med syftet att uppnå målen i kommissionens förslag om att motverka effekterna av en stillasittande livsstil, såväl på arbetsplatsen som under fritiden. Samtliga former av massidrott förbättrar deltagarnas personliga utveckling, sociala integration och hälsa.

4.1.2.2. Alla parter bör involveras, så att massidrottens potential kan maximeras. Det är viktigt att alla får möjlighet att utöva idrott och att samtliga idrottsanläggningar (särskilt anläggningar som på något sätt finansieras med offentliga medel) i ett visst område används för så många olika ändamål som möjligt. Det är därför angeläget att alla instanser och organisationer som är intresserade av massidrott eller dess resultat (t.ex. hälsa) bör delta i arbetet med att utveckla massidrotten, utan att man på något sätt ändrar ansvarsfördelningen mellan berörda instanser när det gäller att organisera olika idrottsgrenar.

4.1.2.3. Kommittén anser att dessa instanser bör inbegripa eftergymnasiala utbildningsinstanser eller skolor för livslångt lärande, lokala och regionala förvaltningar samt departement och andra instanser som sysslar med idrott, hälsa, utbildning, sociala frågor och miljö samt vinstdrivande organisationer som tillhandahåller olika massidrottsfaciliteter. Syftet med ett sådant samarbete bör vara att maximera de utbildningsmässiga, hälsomässiga och sociala effekterna av att delta i massidrott.

4.1.3. Förslag beträffande idrott inom socialt utsatta grupper

4.1.3.1. För att politiken för utbildning genom idrott skall anses fullständig, menar kommittén att stor hänsyn bör tas till dagens band mellan vissa socialt utsatta grupper och idrottsrörelsen som helhet. Kommittén uppskattar den verksamhet inom många idrottsföreningar som syftar till ökad samhällsintegration, särskilt bland ungdomar. Det är viktigt att stödja sådana initiativ och att se till att de sprids till föreningar som inte är verksamma inom detta område.

4.1.3.2. Kommittén vill uppmärksamma kommissionen på att man under Europaåret bör ta hänsyn till

- de regioner där man på grund av fattigdom eller ekonomiska och sociala förhållanden (regioner med eftersläpande utveckling) inte fått till stånd några band mellan individen eller kollektivet och den organiserade idrottsrörelsen,

- incitament för att främja att kvinnor deltar i idrottsverksamhet,

- incitament för att främja idrott för funktionshindrade,

- en sammanvägning av samtliga åtgärder på ett övergripande politiskt plan, i syfte att främja en hälsokultur,

- stöd till sådan idrottsverksamhet som skapar och uppmuntrar en anda som motverkar rasism och främlingsfientlighet.

4.1.3.2.1. I fråga om funktionshindrade vill kommittén framhålla att

- Europaåret för utbildning genom idrott (2004) och Europeiska handikappåret (2003) bör kopplas samman,

- massidrott för handikappade bör främjas genom Europaåret för utbildning genom idrott,

- incitament bör skapas för att förbättra relationerna mellan den organiserade idrottsrörelsen och de funktionshindrade, bl.a. genom att underlätta de funktionshindrades tillträde till idrottsanläggningar.

4.1.4. Utbildning genom idrott - den europeiska dimensionen

4.1.4.1. Idrott lämpar sig mycket väl för mellanstatligt, internationellt och interregionalt samarbete när det gäller att ta fram gemensamma handlingsplaner på utbildnings- och kulturområdena. Europaåret för utbildning genom idrott bör utnyttjas för att belysa de allmänna problemen med att få till stånd ett europeiskt område för utbildning och kultur. Dessa problem är fortfarande olösta, trots de allt större konsekvenserna, bl.a. för den europeiska ekonomins konkurrenskraft.

4.1.5. Mot en ny idrottsetik

4.1.5.1. Kommittén anser att Europaåret för utbildning genom idrott kommer att ha uppfyllt sitt mål om man på bred front börjar ifrågasätta den verklighet som i dag präglar idrottens värld - där idrott förknippas med ett övermänniskoideal och idrottsutövaren allt oftare och i allt högre grad försöker överskrida sina egna gränser. En sådan idrottsutövare existerar endast i samband med en seger. Om man lyckas skapa ett klimat där detta ideal ifrågasätts, framför allt i skolan och bland ungdomar, kommer en ny etik inom idrotten utan tvivel att kunna ta form.

4.1.5.2. Den europeiska idrottsetiken under 2000-talet kan inte vara annorlunda än den etik som krävs för att utbilda den europeiske medborgaren och ta hänsyn till vår tids krav. Den nya etiken bör därför sökas i det budskap som förmedlas av alla amatöridrottsutövare och de hundratusentals idrottsorganisationer som endast fungerar tack vare frivilligt arbete. Ett viktigt mål är att skapa politiskt stöd för en sådan idrottsetik.

4.1.6. Olympiska spelen i Aten - de olympiska idealen i centrum

4.1.6.1. Olympiska spelen i Aten är ett viktigt idrotts- och kulturevenemang som kommer att ge den olympiska rörelsen ett betydelsefullt tillfälle som måste tillvaratas. Kommittén hoppas och vill att olympiska rörelsens grundläggande ideal åter skall stå i centrum. Vänskaplig tävlan, den olympiska freden samt kultur för både kropp och själ bör på nytt bli värderingar och mål som dagens europeiska samhälle kommer att vilja uppnå. I detta sammanhang kommer det europeiska samhället följaktligen att få tillfälle att diskutera, framhålla och eventuellt revidera vissa ståndpunkter i fråga om vår tids livskvalitet. Vi bör

- framhålla, enas om och betona att välståndsproblematiken är mer komplicerad och svårlöst än problemet med att skapa grundförutsättningar för att överleva,

- framhålla, enas om och betona att strävan efter en bättre livskvalitet berör såväl samtliga individer var för sig som kollektivet, med alla svårigheter detta innebär när man skall fastställa vad som är relevant - och irrelevant - i fråga om livskvalitet,

- framhålla, enas om och betona att idrotten spelar en avgörande roll för individens och kollektivets livskvalitet samtidigt som idrotten skapar förutsättningarna för ett längre liv - ett aktivt och längre liv för samtliga individer,

- framhålla, enas om och betona att livet inte bara handlar om konkurrens, utan också om samarbete; det är viktigt att inte bara betona kvantitet utan också kvalitet,

- framhålla, enas om och fastställa den moderna människans gränser; vi måste veta vad som är mänskligt i dag och vad som inte är det,

- framhålla, enas om och betona att begreppet "livskvalitet" inte bara handlar om att uppnå kvantitativa mål som ställs allt högre; livskvalitet handlar i huvudsak om en kontinuerlig och balanserad strävan efter kunskap och bildning(12).

4.1.6.2. Kommittén vill poängtera att ovanstående kommentarer inte innebär att man skall tillämpa modeller från förr. Det är viktigt att verka för ett intellektuellt åsiktsutbyte, för att man skall kunna peka på de faktorer som gjort vissa tidsperioder till "guldåldrar" i historien. Med hjälp av dessa faktorer blir det därefter lättare för Europas medborgare att ta ställning till och nå samförstånd i frågor som gäller modern livsstil, Europas framtid och nya styrelseformer, genom medvetna val och varför inte med ett långsiktigt perspektiv för ögonen.

Bryssel den 24 april 2002.

Ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

Göke Frerichs

(1) Punkt 3 och 4 i bilaga IV till slutsatserna från Europeiska rådets möte i Nice (7-9 december 2000).

(2) Punkt 1 i ovannämnda dokument.

(3) Europaparlamentets resolution avseende Helsingforsrapporten om idrott, A5-203/2000.

(4) KOM(1999) 644 slutlig (punkt 4.1, första stycket).

(5) Slutsatsen i motiveringsdelen till det förslag från kommissionen som är föremål för detta yttrande - KOM(2001) 584 slutlig.

(6) http://www.sport.gov.gr (Ολυμπιακό Φεστιβάλ Νέων).

(7) Det olympiska valspråket.

(8) FN:s millenniedeklaration (punkt 10), Millenietoppmötet i New York den 6-8 september 2000.

(9) En dylik idrottsutveckling kan inte uteslutas (Idrott och sysselsättning i Europa - Slutrapport (PRdiv/99-09/C6. Kapitel IV-2-1, näst sista stycket).

(10) Idrotten beräknas omsätta 107 miljarder dollar (15 miljarder i finansiering, 42 miljarder i TV-rättigheter och 50 miljarder i biljettintäkter). Europa står för 36 % och USA för 42 % av dessa belopp. (Se Helsingforsrapporten om idrott, källa: "Finding the right balance for sport", Stephen Townley, Sportvision, tidskrift utgiven av Gaifs, januari 1998).

(11) Antalet idrottsföreningar inom unionen uppskattas till 600000.

(12) Sista stycket i fotnot 1 i bilagan (CES 1113/99 fin annexe) till ESK:s informationsrapport "Utbildningens europeiska dimension: karaktär, innehåll och framtidsutsikter" (CES 1113/99 fin rév.): Bildning: Resultatet av utbildnings- och inlärningsprocessens totala påverkan på individen och samhället, ett resultat som visar sig konkret såsom en positiv livssyn.