EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 11.11.1996 
KOM(96) 581 slutlig 
95/0238 (COD) 
KOMMISSIONENS YTTRANDE 
i enlighet med artikel 189b.2 d i Romfördraget 
om Europaparlamentets ändringar 
av rådets gemensamma ståndpunkt om 
förslaget till 
EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT 
om antagandet av ett program för gemenskapsåtgärder 
för hälsoö verv åkning inom ramen för 
verksamheten på folkhälsoområdet 
(1997-2001) 
MED ÄNDRING AV KOMMISSIONENS FÖRSLAG 
i enlighet med artikel 189a.2 i Romfördraget 

När Fördraget om Europeiska unionen trädde i kraft överfördes viss behörighetpå 
folkhälsoområdet till gemenskapen. För att uppnå de mål för hälsoskyddet som uppställs 
i artiklarna 3 o och 129 i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen 
fastställde kommissionen i sitt meddelande KOM (93) 559 ett ramprogram för åtgärder 
inom folkhälsoområdet. 
Åtgärder som gemenskapen vidtar i enlighet med artikel 129 skall inriktas på att skydda 
hälsan och förebygga sjukdomar. En förutsättning för att kunna vidta sådana åtgärder är 
kunskaper om de existerande problemen, deras art och deras omfattning. För att 
säkerställa att de åtgärder som vidtas verkligen får önskad effekt och medför de 
förbättringar som eftersträvas är det därför nödvändigt att mäta både förändringar i 
hälsotillståndet och effekterna av enskilda åtgärder och åtgärdsprogram i medlemsstaterna 
och på gemenskapsnivå. Det behövs därvid lämpliga insatser för att övervaka folkhälsan 
och de faktorer som påverkar den, samt resurser för att övervaka och utvärdera de 
åtgärder som vidtas. På grundval av de kriterier som uppställs i ovannämnda meddelande 
från kommissionen har man funnit att hälsodata och hälsoindikatorer är viktiga hjälpmedel 
för att erhålla sådan kunskap och sådana resurser. Med anledning härav prioriteras dessa 
när gemenskapen vidtar åtgärder. 
Av ovannämnda skäl har kommissionen föreslagit ett program för gemenskapsåtgärder för 
hälsoövervakning1 med målsättningen att utveckla ett högkvalitativt, policyorienterat 
system för hälsoövervakning inom Europeiska gemenskapen. Målet skall nås genom 
1) fastställande av en rad hälsoindikatorer, 2) uppbyggnad av ett nätverk för insamling 
och spridning av data som behövs för indikatorerna, och 3) utvecklande av kapaciteten 
att analysera denna data. 
1 1'XIT nr C 33X/4, K>.l2.1W.v, KOM (*)5) 449 slutlig. 
2 
Ekonomiska och sociala kommittén avgav sitt yttrande den 27 mars 19962. 
Yttrandet är i stort sett mycket positivt till det föreslagna programmet för 
hälsoövervakning. Ekonomiska och sociala kommittén välkomnar och stöder programmet 
och understryker vikten av att ta fram och vidareutveckla hälsoindikatorer. Den 
understryker kommissionens samarbete med Världshälsoorganisationen, Organisationen 
för ekonomiskt samarbete och utveckling och Europeiska centrumet för kontroll av 
narkotika och narkotikamissbruk. 
Ekonomiska och sociala kommittén föreslår att det förslag till områden och rubriker för 
potentiella hälsoindikatorer som återfinns i bilaga A till meddelandet och som medföljde 
förslaget, skall bifogas till det senare. Avslutningsvis påpekar kommittén att den anser att 
de budgetmedel som anslagits för programmet bör ökas p.g.a. den stora betydelse frågan 
har. 
Regionkommittén avgav sitt yttrande den 18 januari 1996\ 
Regionkommittén har inga invändningar mot de allmänna målen för det föreslagna 
programmet, men insisterar på att regionkommittén och de lokala och regionala 
myndigheterna skall ges en framträdande roll när programmet genomförs. Kommittén 
påpekar också att programmet skulle kunna användas för att fastställa en minimistandard 
för hälsa i medlemsstaterna. 
Regionkommittén är orolig för att de budgetmedel som anslagits för programmet inte är 
tillräckliga för att uppnå ett samarbete med andra organsisationer, lokala och regionala 
myndigheter etc. 
Regionkommittén föreslår en minskning av antalet ledamöter per medlemsstat i den 
föreslagna kommittén från två (2) representanter per medlemsstat till en (1) representant 
per medlemsstat. Dessutom skulle kommittén vilja ha ytterligare ledamöter från regionala 
organ som t.ex. regionkommittén, Nordiskamedicinalstatistikkommittén (NOMESKO) och 
andra. 
Europaparlamentet avgav sitt yttrande efter den första behandlingen den 17 april 19964. 
Detta innehöll 44 ändringar till kommissionens ursprungliga förslag. De antagna 
ändringarna avsåg ändringar eller tillägg till förslaget till beslut på ett flertal punkter: 
Åtgärder för genomförandet av programmet: komittologi och budget. 
Allmänna aspekter pä programmets tillämpningsområde (inklusive upprättandet av 
ett Europeiskt observationsorgan för hälsoövervakning och fastställandet av mål 
på hälsoomrädet i medlemsstaterna). 
Ytterligare upplysningar om vissa åtgärder, ändringar av ordalydelsen eller tillägg 
till texten, inbegripet en bilaga (II) som innehåller en lista över tänkbara områden 
där hälsoindikatorer kan komma att upprättas. 
HGT nr C 174/3, 17.6.19%, s. 3. 
li(!T nr C 129/50, 2.5.19%, s. 50. 
Dok. PK 215.742/slutlig. 
Av de 44 ändringarna som parlamentet föreslog, godtog kommissionen 28 i sin helhet 
eller delvis. 
Kommissionen antog den 13 maj 1996 ett ändrat förslag som beaktade de ändringar som 
gjorts av parlamentet'. 
Rådet antog den 14 maj 1996 enhälligt en gemensam ståndpunkt om antagandet av 
ifrågavarande beslut. 
Kommissionen kunda inte godkänna den gemensamma ståndpunkten och reserverade sig 
på följande punkter: 
- Artikel 3 (Budget): I den gemensamma ståndpunkt som antagits av rådet bestäms 
programmets budget till 13 miljoner ecu för femårsperioden 1 januari 1997 till 
31 december 2001. I sitt förslag hade kommissionen anslagit sammanlagt 
13,8 miljoner ecu för perioden 1997-2001. Kommissionen anser att dess förslag 
tar hänsyn till utgiftstaket under rubrik 3 i finansieringsöversikten och anser 
dessutom att beloppet är relativt blygsamt i förhållande till det nya programmets 
omfattning och betydelse. Med anledning av att kommissionen anser budgeten 
otillräcklig har kommissionen bett om att få en reservation angående budgeten 
införd i rådets protokoll. 
Artikel 5 (Komittologi): Rådet vill införa ett "blandat" komittologiförfarande för 
genomförandet av programmet. Vid tillämpningen av detta förfarande, som liknar 
förfarandet som använts vid andra folkhälsoprogram (Aids, cancer och främjande 
av hälsa), skulle nio olika frågor falla under kommitténs "förvaltningsmässiga" 
befogenheter, medan andra faller under dess "rådgivande" befogenhet. Kommis­
sionen, som finner detta förfarande onödigt byråkratiskt och betungande, har 
reserverat sig mot förfarandet och skulle föredra en rent rådgivande kommitté, 
som skulle kunna ägna sig åt vissa bestämda verksamhetsområden som rådet 
planerar, utan att för den skull vara begränsad till dessa. 
Artikel 7.3 (Utvärdering): Rådet bad kommissionen att inkomma med förslag 
angående programmets fortlevnad. Kommissionen beklagar formuleringen att en 
utvärdering bör ligga till grund för rekommendationer angående programmets 
fortlevnad, eftersom detta kan vara oönskat eller olämpligt med avseende på 
kommissionens initiativrätt. Med anledning av detta har kommissionen reserverat 
sig mot artikel 7.3 i rådets protokoll . 
Punkt 26 i ingressen, artikel 5g, bilaga 1 (mål A och åtgärd A.3): Kommissionen 
beklagar strykningen av orden "successivt harmoniserade uppgifter" i punkt 26 i 
ingressen och formuleringen att göra dessa uppgifter bara "jämförbara" istället för 
"successivt harmoniserade" i artikel 5g, i mål A och åtgärd A.3 i bilaga 1. Med 
anledning av Europaparlamentets kommande andra behandling reserverar sig 
kommissionen i frågan. En reservation rörande denna fråga har införts i rådets 
protokoll. 
KOM (96) 222 slutlig. 
Rådet godkände dessutom inte godkänt alla Europaparlamentets ändringsförslag som 
kommissionen infört i sitt ändrade förslag. Med tanke på den vikt som parlamentet fäster 
vid dessa ändringar måste kommissionen reservera sig mot att dessa inte intagits i rådets 
gemensamma ståndpunkt och med anledning av detta bad kommissionen om att få en 
reservation med detta innehåll införd i rådets protokoll. 
Den 23 oktober 1996 godkände Europaparlamentet6 19 ändringar till rådets gemensamma 
ståndpunkt. Kommissionens yttrande om var och en av dessa ändringar framgår av 
bilagan. 
Kommissionen påpekar att enligt artikel 189b.3 i fördraget skall rådet, om det med 
kvalificerad majoritet godkänner parlamentets alla ändringsförslag inom tre månader efter 
att det emottagit dem, ändra sin ståndpunkt i enlighet därmed och anta rättsakten i fråga. 
Rådet skall emellertid vara enhälligt när det gäller ändringar om vilka kommissionen har 
avgivit ett negativt yttrande. Om rådet inte godkänner rättsakten i fråga skall ordförande 
för rådet enligt överenskommelse med Europaparlamentets ordförande genast sammankalla 
förlikningskommittén till ett möte. 
Dok. PK 218.544/slutlig. 
BILAGA7 
Ändringsförelag 1: Kommissionens yttrande: godkänns delvis 
Kommissionen kan endast delvis godkänna denna ändring, eftersom en punkt i ingressen 
bör hänvisa till rättsliga texter (t.ex. resolutioner, slutsatser, rekommendationer) och inte 
till "ett förlikningsmöte". 
Ändringsförslag 2: Kommissionens yttrande: godkänns delvis 
Kommissionen kan endast delvis godkänna denna ändring, eftersom ordet "jämförbara" 
leder till att den data som skall insamlas genom systemet begränsas till att endast omfatta 
data som är jämförbar. Detta är inte önskvärt eftersom de flesta uppgifter för närvarande 
inte är jämförbara. Vi bör inte vänta med att utveckla hälsoindikatorer tills medlems­
staterna har framställt jämförbar data. Vidare är det viktigt att understryka att systemet 
också innebär insamlinu av hälsodata. Slutligen kan det hända att nätverket redan fungerar 
och därför inte behöver upprättas igen. 
Ändringsförslag 3: Kommissionens yttrande: förkastas 
Stöd till särskild verksamhet i medlemsstaterna ingår inte i hälsoövervakningsprogrammet. 
Vidare innebär subsidiaritetsprincipen att upprättande och utveckling av nationella data­
baser tillhör medlemsstaternas ansvarsområde. 
Ändringsförslag 4: Kommissionens yttrande: förkastas 
Kommissionen förkastar denna ändring eftersom punkten i ingressen är viktig. Det finns 
inga uppenbara skäl till att stryka den. 
Ändringsförelag S: Kommissionens yttrande: förkastas 
Texten bör anpassas till ordalydelsen i artikel 129. 
Ändringsförelag 6: Kommissionens yttrande: godkänns delvis 
Kommissionen kan endast delvis godkänna denna ändring, eftersom inte all data kommer 
att kräva gemensam utveckling av definitioner mm. Det är därför missvisande att använda 
denna ordalydelse. Vidare är ändringsförslaget i sin nuvarande ordalydelse inte begripligt. 
Ändringsförelag 7: Kommissionens yttrande: godkänns 
Ordalydelsen i denna ändring är samma som i kommissionens ursprungliga förslag. 
Ändringsförslag 8: Kommissionens yttrande: förkastas 
Finansieringsramarna under budgetrubrik 3, som omfattar detta program, tillåter inte en 
höjning av detta slag. 
Ändringsförslag 9: Kommissionens yttrande: godkänns 
Kommissionen kan godkänna denna ändring i sin helhet, eftersom ordalydelsen stämmer 
överens med den i de tre övriga folkhälsoprogrammen såsom avtalades på förliknings­
mötet i december 1996. 
Ändringsförslag 10: kommissionens yttrande: godkänns delvis 
Numreringen av ändringarna sammanfaller med numreringen av rekommendationen till andra 
behandling - dok. PK 2 1 S.S44/slutlig. 
Del 1 godkänns endast delvis, eftersom den exakta formuleringen i kommittologibeslutet 
från 1987 bör följas. Kommitténs sammansättning bör vara samma som i de övriga 
hälsoprogrammen (där varje medlemsstat har två företrädare). Delarna 2-4 godkänns i sin 
helhet, eftersom ordalydelsen är samma som i kommissionens ursprungliga förslag. 
Ändringsförslag 11: Kommissionens yttrande: förkastas 
Texten bör anpassas till ordalydelsen i artikel 129, som inte föreskriver någon juridisk 
skyldighet att samarbeta med icke-statliga organisationer. 
Ändringsförelag 12: Kommissionens yttrande: förkastas 
Denna ändring förkastas eftersom den tid programmet löper beror på när det antas. Det 
är därför olämpligt att fastställa datum för när interimsrapporten och slutrapporten skall 
lämnas, eftersom dessa datum kanske inte kommer att överenstämma med den faktiska 
tidsplanen. 
Ändringsförelag 13: Kommissionens yttrande: godkänns 
Ordalydelsen är samma som i kommissionens ursprungliga förslag. 
Ändringsförslag 14: Kommissionens yttrande: förkastas 
Denna ändring förkastas, eftersom dess första del begränsar den rutinmässiga insamlingen 
av data till att omfatta jämförbar data. Detta är för begränsande, eftersom det förhindrar 
stödjandet av verksamhet som är nödvändig för att jämförbarheten mellan data skall 
kunna förbättras. Den andra delen innebär en skyldighet att harmonisera nationell data, 
vilket kan kräva att även rättsbestämmelserna harmoniseras, vilket inte får göras enligt 
artikel 129. 
Ändringsförslag 15: Kommissionens yttrande: förkastas 
Stöd till särskilda verksamheter i medlemsstaterna ingår inte i hälsoövervaknings-
programmet. Vidare innebär subsidiaritetsprincipen att upprättande och utveckling av 
nationella databaser tillhör medlemsstaternas ansvarsområde. Slutligen utgör detta program 
inte ett verktyg för utbetalning av medel till medlemsstaterna. Sådan verksamhet skulle 
inte motsvara något mål och skulle inte heller ge något mervärde. 
Ändringsförslag 16: Kommissionens yttrande: godkänns delvis 
Det är inte alltid kommissionen som bedriver sådana verksamheter direkt. Kommissionen 
kommer emellertid att försöka säkerställa att verksamheter av detta slag initieras och får 
stöd. 
Ändringsförelag 17: Kommissionens yttrande: godkänns 
Ordalydelsen är samma som i kommissionens ändrade förslag. 
Ändringsförslag 18: Kommissionens yttrande: godkänns delvis 
Analyser ingår i rapporterna. Det är viktigt med informationsmaterial även om detta inte 
består av rapporter eller innehåller analyser. Dessutom anses hälsosystem utgöra en del 
av de hälsobestämmande faktorerna och en kostnads-och effektivitetsanalys av 
hälsosystemen ligger inte inom programmets tillämpningsområde. 
Ändringsförelag 19: Kommissionens yttrande: godkänns 
Det är lämpligt att stödja en bred spridning av rapporter och informationsmaterial som 
utarbetats inom ramen för programmet. 
ANDRÅT FORSLAG TILL 
EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT 
OM ANTAGANDE AV ETT PROGRAM FÖR GEMENSKAPSÅTGÄRDER FÖR 
HÄLSOÖVERVAKNING ENOM RAMEN FÖR VERKSAMHETEN 
PÅ FOLKHÄLSOOMRÅDET (1997-2001) 
(framlagt av kommissionen i enlighet med artikel 189a 2 i Romfördraget) 
Gemensam ståndpunkt från rådet 
EUROPAPARLAMENTET OCH 
EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR 
BESLUTAT FÖLJANDE Ändrat förslag 
med beaktande av Fördraget om upprättandet 
av europeiska gemenskapen, särskilt artikel 129 
i detta, 
med beaktande av kommissionens förslag1, 
med beaktande av Ekonomiska och sociala 
kommitténs yttrande2, 
med beaktande av Regionkommitténs yttrande3, 
i enlighet med det i artikel 189b i fördraget 
angivna förfarandet, och med beaktande av 
följande. 
I. Enligt artikel 3 o) i fördraget skall 
gemenskapens verksamhet bidra till att en hög 
hälsoskyddsnivå uppnås. I artikel 129 i 
fördraget anges uttryckligen att gemenskapen 
har behörighet inom detta område på så sätt att 
gemenskapen skall bidra härtill genom att 
främja samarbetet mellan medlemsstaterna och 
vid behov stödja deras insatser. I. Enligt artikel 3 o) i fördraget skall 
gemenskapens verksamhet inbegripa 
gemenskapsinsatser som syftar till att uppnå en 
hög hälsoskyddsnivå. I artikel 129 fastställs 
uttryckligen gemenskapens behörighet inom 
detta område, genom att uppmuntra samarbete 
mellan medlemsstaterna och när det är 
nödvändigt stödja deras insats, genom att 
främja samordningen mellan deras politik och 
program på detta område och genom att gynna 
samarbetet med tredje länder och behöriga 
internationella organisationer. 
2. Rådet framhöll i sin resolution av den 27 
maj 1993 om framtida verksamhet inom 
folkhälsoområdet'4 att insamling, analys och 
spridning av hälsodata måste förbättras samt att 
kvalitet och jämförbarhet hos tillgängliga data 
måste förbättras och att detta är en mycket 
viktig förutsättning för att framtida program 
skall kunna utarbetas. 
1-XiT nr C 338, 16.12.1W5. s. 4. 
I-XÏT nr C 174, 17.6.19%, s. 3. 
IXiT nr C 129, 2.5 1996, s. 50. 
IX il ni C 174. 25.6 1993 si 
3. I Europaparlamentets resolution om 
folkhälsopolitiken efter Maastricht1, betonas det 
hur viktigt det är att ha tillgång till tillräcklig 
och relevant information när 
gemenskapsåtgärder inom folkhälsoområdet 
skall utarbetas. Europaparlamentet har 
uppmanat kommissionen att samla in och 
bearbeta hälsodata från medlemsstaterna för att 
utvärdera folkhälsopolitikens effekter på 
hälsotillståndet inom gemenskapen. 
4. Kommissionen framhöll i sitt meddelande 
av den 24 november 1993 om ramen för 
gemenskapsåtgärder inom folkhälsoområdet att 
ett ökat samarbete om standardisering och 
insamling av jämförbara/kompatibla hälsodata 
och ett främjande av system för 
hälsoövervakning är en förutsättning för att en 
ram för stöd till medlemsstaternas politik och 
program skall kunna skapas. Området för 
hälsoövervakning, inbegripet hälsodata och 
hälsoindikatorer, anges vara prioriterade 
områden inom vilka förslag om fleråriga 
gemenskapsprogram på folkhälsoområdet skall 
utarbetas. 
5. I sin resolution av den 2 juni 1994 om 
ramen för gemenskapens verksamhet på 
folkhälsoområdet2 angav rådet att insamling av 
hälsodata bör prioriteras och anmodade 
kommissionen att lägga fram lämpliga förslag 
härom. Rådet framhöll att de data och 
indikatorer som används bör omfatta åtgärder 
som rör befolkningens livskvalitet, en noggrann 
utvärdering av vårdbehov, en uppskattning av 
antalet dödsfall som skulle kunna undvikas 
genom förebyggande insatser, socioekonomiska 
faktorer som rör hälsan i olika befolknings­
grupper, samt, när så är lämpligt och när 
medlemsstaterna anser det nödvändigt, 
hälsovård, medicinsk praxis och reformernas 
effekter. 3. I Europaparlamentets rapport om folkhälso-
politik efter Maastricht5 har vikten av tillräcklig 
och relevant information som grundval för 
utveckling av gemenskapsåtgärder inom 
folkhälsoområdet betonats. Europaparlamentet 
har uppmanat kommissionen att samla in och 
undersöka hälsodata från medlemsstaterna och 
analysera trender, samt granska 
folkhälsopolitikens effekter och övriga 
riktlinjers inverkan på hälsan. 
IXiT nr C 329, 6.12.1993, s. 375. 
IXiT nr C 165, 17.6.1994, s. I 
10 
6. Hälsoövervakning på gemenskapsnivå är 
mycket viktig för planering, uppföljning och 
utvärdering av gemenskapsåtgärder inom 
folkhälsoområdet samt för uppföljning och 
utvärdering av andra gemenskapspolitiska 
åtgärders effekter på hälsan. 
7. Hälsoövervakning som bygger på uppgifter 
om folkhälsan i Europa vilka kommer att kunna 
samlas in tack vare ett gemenskapssystem för 
hälsoövervakning, kommer att göra det möjligt 
att följa folkhälsans utveckling och att fastställa 
prioriteringar och målsättningar för folkhälsan. 
8. Hälsoövervakning innefattar, inom ramen 
för detta beslut, fastställande av 
hälsoindikatorer inom gemenskapen, insamling, 
spridning och analys av hälsodata och 
hälsoindikatorer inom gemenskapen. 
9. I rådets beslut 93/464/EEG av den 22 juli 
1993 om ett ramprogram för prioriterade 
åtgärder på området för statistiska uppgifter 
åren 1993-19971 anges analysen av dödlighet 
och sjuklighet under rubriken "Statistik rörande 
hälsa och säkerhet" som ett prioriterat område 
inom ramen för de sektorvisa programmen för 
socialpolitiken, den ekonomiska och sociala 
sammanhållningen och konsumentskyddet. 
10. I sitt beslut 94/913/EG av den 15 
december 1994 om ett särskilt program för 
forskning, teknisk utveckling och demonstration 
på området för biomedicin och hälsa 
(1994-1998)2 anger rådet samordning och 
jämförelse av europeiska hälsodata, inklusive 
nutritionsdata från medlemsländerna som en 
särskild forskningsuppgift till vilken hänsyn har 
tagits i det berörda forskningsprogrammet. 
IXiT nr I. 219, 28.8.1993, s.l 
IXiT nr I, 361, 31.12.1994, s.4(>. 
I I 
11. På gemenskapsnivån borde 
hälsoövervakning göra det möjligt att mäta 
hälsotillståndet, tendenser och avgörande 
faktorer samt att underlätta pianering, 
uppföljning och utvärdering av 
gemenskapsprogram och gemenskapsåtgärder 
och att förse medlemsländerna med användbar 
hälsoinformation så att de kan utveckla och 
utvärdera sin hälsopolitik. 
12. För att helt kunna motsvara kraven och 
förväntningarna inom detta område är det 
lämpligt att inrätta ett system för 
hälsoövervakning på gemenskapsnivå och 
genom detta system bör hälsoindikatorer 
upprättas och insamling av hälsodata 
genomföras, ett nätverk för överföring och 
fördelning av data och hälsoindikatorer 
upprättas och en kompetens för analys och 
spridning av hälsodata byggas upp. 
13. Det finns anledning att noggrant undersöka 
de alternativ och möjligheter som finns för att 
genomföra de olika delarna av ett system för 
hälsoövervakning på gemenskapsnivå inbegripet 
resultat, flexibilitet och förhållande mellan 
förväntad kostnad och förväntade fördelar, 
inklusive att göra befintliga bestämmelser mer 
stringenta. Det behövs ett flexibelt system som 
kan införliva delar som redan nu bedöms som 
värdefulla och som kan anpassas till nya behov 
och andra prioriteringar. Ett sådant system bör 
innehålla en definition av hälsoindikatorer inom 
gemenskapen och insamling av nödvändiga 
hälsodata för att fastställa dessa indikatorer. 12. För att kraven och förväntningarna inom 
detta område skall kunna uppfyllas helt bör ett 
hälsoövervakningssystem för gemenskapen 
utvecklas, som inbegriper upprättande av 
hälsoindikatorer och insamling av hälsodata, ett 
nätverk upprättas för att hälsodata och hälso­
indikatorer skall kunna vidarebefordras och 
delas, samt resurser för analys och spridning av 
hälsoinformation skapas. 
13. De alternativ och möjligheter som står till 
buds för utveckling av olika delar av ett 
hälsoövervakningssystem för gemenskapen, 
inklusive möjligheten att förbättra den 
nuvarande situationen och/eller inrätta ett 
observationsorgan, bör undersökas med 
avseende på utförande och på kostnader och 
intäkter. Systemet måste också vara flexibelt 
och kunna både införliva nuvarande fungerande 
delar och anpassas till nya krav eller andra 
prioriteringar. Ett hälsoövervakningssystem för 
gemenskapen bör inbegripa definition av 
uppsättningar av hälsoindikatorer för 
gemenskapen och insamling av nödvändiga 
data för upprättande av sådana indikatorer. 
14. För att insamla hälsodata och fastställa 
hälsoindikatorer för gemenskapen bör kunskap 
hämtas i befintliga europeiska data och 
indikatorer, exempelvis sådana som finns 
insamlade i medlemsländerna och/eller har 
överlämnats till internationella organisationer, 
så att onödigt dubbelarbete kan undvikas. 
15. Förutsättningarna för att samla in hälsodata 
skiljer sig från en medlemsstat till en annan. 
12 
16. Ett gemenskapssystem för 
hälsoövervakning skulle kunna gynnas av att ett 
nätverk inrättades, byggt på telekommunikation 
för insamling och spridning av hälsodata och 
hälsoindikatorer för hälsotillståndet inom 
gemenskapen. 16. Ett gemenskapssystem för hälsoöver­
vakning skulle kunna gynnas av att ett nätverk 
inrättades, byggt på telekommunikation för 
insamling och spridning av hälsodata och 
hälsoindikatorer för hälsotillståndet inom 
gemenskapen. 
17. Ett system för hälsoövervakning på 
gemenskapsnivå bör kunna tillhandahålla 
hälsodata för att regelbundna rapporter om 
hälsotillståndet inom gemenskapen skall kunna 
upprättas, med analys av tendenser och problem 
av hälsokaraktär och systemet bör även stödja 
framställning och spridning av information om 
hälsotillståndet. 
13 
18. En mycket viktig faktor för att genomföra 
ett system för hälsoövervakning på 
gemenskapsnivå är att lagstiftningen om 
dataskydd efterlevs och att lämpliga föreskrifter 
införs för att säkerställa att uppgifterna hanteras 
konfidentiellt och säkert såsom till exempel 
bestämmelserna i Europaparlamentets och 
rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 
1995 om skydd för enskilda personer med 
avseende på behandling av personuppgifter och 
om det fria flödet av sådana uppgifter1 och 
rådets förordning (Euratom, EEG) nr 1588/90 
av den 11 juni 1990 om utlämnande av 
insynsskyddade statistiska uppgifter till 
Europeiska gemenskapernas statistikkontor2. 
19. Ett flerårigt program bör initieras inom 
ramen för åtgärder på folkhälsoområdet för att 
ett system för hälsoövervakning på 
gemenskapsnivå samt lämpliga mekanismer för 
att utvärdera systemet skall kunna inrättas. 
20. I enlighet med subsidiaritetsprincipen får 
åtgärder på områden där gemenskapen inte 
ensam har behörighet, som till exempel 
hälsoövervakning, endast vidtas av 
gemenskapen när dessa, på grund av 
omfattningen och verkningarna, bättre kan 
genomföras på gemenskapsnivå. 20. I enlighet med subsidiaritetsprincipen får 
åtgärder på områden där gemenskapen inte 
ensam har behörighet, som till exempel 
hälsoövervakning, endast vidtas av 
gemenskapen när dessa, på grund av 
omfattningen och verkningarna, bättre kan 
utföras på gemenskapsnivå. 
IXiT nr 1, 281, 23.1 1.1995, s.3l. 
IXiT nr L 151, 15.6.1990, s. I. Förordningen andrad gcnoni anslutningsakten 1994. 
21. Politik och program som har utformats och 
genomförts på gemenskapsnivå, särskilt inom 
ramen för verksamheten på folkhälsoområdet, 
bör vara förenliga med målen för och syftet 
med de gemenskapsverksamhet som avser 
hälsoövervakning. Genomförandet av 
gemenskapsåtgärder på detta område bör beakta 
och samordnas med relevant forskning inom 
gemenskapens ramprogram för forskning och 
teknisk utveckling. Projekt som rör tillämpning 
av telematik inom hälsoområdet inom ramen 
för FTU-programmen bör samordnas med 
gemenskapsåtgärder på 
hälsoövervakningsornrådet. Åtgärder inom 
gemenskapens ramprogram för 
statistikuppgifter, gemenskapens projekt på 
området för överföring av uppgifter med hjälp 
av telematik mellan olika administrationer 
(IDA) och G7-projekten om hälsa, borde 
samordnas mycket nära med genomförandet av 
gemenskapsåtgärder på 
hälsoövervakningsornrådet. Det arbete som 
påbörjats av specialiserade europeiska 
organisationer som Europeiskt centrum för 
övervakning av narkotika och 
narkotikamissbruk (OEDT) eller Europeiska 
miljöbyrån bör beaktas. 
22. Samarbetet på detta område med behöriga 
internationella organisationer och tredje länder 
bör stärkas. 22. Samarbetet inom detta område med 
behöriga internationella organisationer och 
tredje land bör främjas. 
23. Från operationell synpunkt bör man bevara 
och vidareutveckla tidigare gjorda investeringar 
både när det gäller inrättande av gemenskaps­
nätverk och samarbete med de behöriga 
internationella organisationerna på området. 
24. Det är viktigt att kommissionen säker­
ställer programmets genomförande i nära 
samarbete med medlemsstaterna. 
25. Den 20 december 1994 slöt Europaparla­
mentet, rådet och kommissionen ett "modus 
vivendi"' om genomförandeåtgärder för de 
rättsakter som antas enligt förfarandet i artikel 
189b i fördraget. 
BOT nr C 102, 4.4.1996, s.l. 
15 
26. För närvarande är uppgifterna inte 
tillräckligt jämförbara och allt dubbelarbete bör 
undvikas genom att metoder, kriterier och 
tekniker för jämförelse och omvandling 
utvecklas gemensamt, att lämpliga redskap för 
insamling av data utvecklas, såsom till exempel 
undersökningar, frågeformulär eller delar av 
sådana redskap samt specifikationer för 
innehållet i den hälsoinformation som skall 
förmedlas främst med hjälp av ett telematiskt 
nätverk. 26. För närvarande kan uppgifterna inte 
jämföras på ett tillfredsställande sätt. Man bör 
gemensamt utveckla metoder, kriterier och 
tekniker för jämförelse och omvandling. 
successivt harmoniserade verktyg för 
insamling av data, såsom enkäter, 
frågeformulär eller delar därav, och 
innehållsspecifikationer för hälsoinformation 
som skall delas, främst genom telematiska 
nätverk. 
27. För att öka värdet och effekten av prog­
rammet bör de vidtagna åtgärderna utvärderas 
fortlöpande, särskilt med avseende på effek­
tiviteten och målens förverkligande både på 
nationell nivå och på gemenskapsnivå, och vid 
behov bör nödvändiga ändringar göras. 
28. Genom detta beslut fastställs en finansiell 
ram för hela programperioden och denna ram 
utgör enligt punkt 1 i Europaparlamentets, 
rådets och kommissionens uttalande av 
den 6 mars 19951 en särskild referens för 
budgetmyndigheten inom ramen för det årliga 
budgetförfarandet. 
29. Detta program bör ha en varaktighet av 
fem år för att tillräcklig tid skall kunna avsättas 
för att genomföra de åtgärder genom vilka de 
uppställda målen skall uppnås. 
IXiT nr C 102, 4.4.1996, s.T 
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. 
Artikel l 
Upprättande av programmet 
1. Ett åtgärdsprogram på gemenskapsnivå I. Ett program för gemenskapsåtgärder för 
för hälsoövervakning, nedan kallat hälsoövervakning, nedan kallat "detta program" 
"programmet", antas för tiden från och med den antas härmed för perioden 1 januari 1997 till 
1 januari 1997 till och med den 31 december 31 december 2001 inom ramen för verksamhet 
2001 inom ramen för verksamheten på på folkhälsoområdet. 
folkhälsoområdet. 
2. Programmets mål är att bidra till att 
upprätta ett gemenskapssystem för 
hälsoövervakning som gör det möjligt 
a) att mäta hälsotillstånd, hälsotendenser och 
hälsofaktorer inom hela gemenskapen, 
b) att underlätta planering, uppföljning och 
utvärdering av gemenskapens program 
och åtgärder, 
c) att förse medlemsstaterna med lämplig 
hälsoinformation som gör det möjligt att 
göra jämförelser och att stödja den 
nationella hälsopolitiken, 
genom att uppmuntra samarbete mellan 
medlemsstaterna och när det är nödvändigt 
stödja deras insats, genom att främja 
samordningen mellan deras politik och program 
på detta område och genom att gynna 
samarbetet med tredje länder och behöriga 
internationella organisationer. 
3. De insatser som skall genomföras inom 
ramen för det här programmet och de specifika 
målen för dessa återges i bilaga 1 under 
följande rubriker: 
A. Fastställande av hälsoindikatorer för 
gemenskapen 
B. Upprättande av ett nätverk pä 
gemenskapsnivå för förmedling av hälsodata 
C. Analyser och rapporter 
17 
En icke uttömmande förteckning över de 
områden för vilka hälsoindikatorer kan 
fastställas återfinns i bilaga II. 
Artikel 2 
Genomförande 
1. Kommissionen skall säkerställa att 
åtgärderna i bilaga I genomförs i nära 
samarbete med medlemsstaterna i enlighet med 
förfarandet i artikel 5. 
2. Kommissionen skall samarbeta med 
institutioner och organisationer som är 
verksamma på hälsoövervakningsornrådet. 
Artikel 3 
Budget 
1. Finansieringsramen för genomförande av 
programmet för den tid som anges i artikel I 
fastställs till 13 miljoner ecu. I. Det finansiella tillgångar anslaget för 
genomförande av detta program för den period 
som avses i artikel 1 skall vara 13,8 miljoner 
ecu. 
2. De årliga anslagen skall beviljas av den 
budgetansvariga myndigheten inom ramen för 
budgetplanen. 
Artikel 4 
Enhetlighet och komplementaritet 
Kommissionen skall i samråd med 
medlemsstaterna sörja för enhetligheten och 
komplementariteten mellan de insatser som 
skall genomföras inom ramen för det här 
programmet och andra relevanta program och 
initiativ på gemenskapsnivå som har samband 
med verksamheten på folkhälsoområdet och, 
särskilt, ramprogrammen för statistikuppgifter, 
projekten på området för överföring av 
uppgifter mellan olika administrationer med 
hjälp av telematik samt ramprogrammet för 
forskning och teknisk utveckling, särskilt 
tillämpningarna inom telematik. Kommissionen skall säkerställa att det råder 
enhetlighet och komplementaritet mellan de 
åtgärder som skall genomföras inom ramen för 
detta program och andra relevanta 
gemenskapsprogram och initiativ, inklusive 
ramprogrammet för statistisk information, 
projekten inom området för telematiskt utbyte 
av data mellan myndigheter, och 
ramprogrammet för forskning och teknisk 
utveckling och i synnerhet användningen av 
telematik inom det sistnämnda programmet. 
Artikel 5 
Kommitté 
1. Kommissionen skall biträdas av en 
kommitté, som skall bestå av två företrädare för 
varje medlemsstat och ha en företrädare för 
kommissionen som ordförande. 1. Kommissionen skall bistås av en till 
karaktären rådgivande kommitté bestående av 
två företrädare som utses av varje medlemsstat 
och som ordförande en företrädare för 
kommissionen, nedan kallad "kommittén". 
2. Kommissionens företrädare skall 
förelägga kommittén förslag till åtgärder när 
det gäller följande: 
a) Kommitténs arbetsordning. 
b) Ett årligt arbetsprogram i vilket 
prioriterade områden anges. 
c) Regler, kriterier och förfaranden för urval 
och finansiering av projekt inom ramen 
för programmet, däribland projekt som 
innebär samarbete med behöriga 
internationella organisationer på 
folkhälsoområdet och deltagande av de 
länder som avses i artikel 6.2. 
d) Utvärderingsförfarandet. 
0 
g) 
h) 
') Bestämmelser om överlämnande av 
uppgifter och om konvertering och andra 
metoder för att göra uppgifter jämförbara 
i syfte att uppnå det mål som anges i 
artikel 1.2. 
Bestämmelser om upprättande och urval 
av indikatorer. 
Bestämmelser om de innehålls­
beskrivningar som är nödvändiga för att 
säkerställa inrättande och drift av 
nätverken. 2. Kommissionens företrädare skall förelägga 
kommittén förslag till åtgärder särskilt när det 
gäller följande. 
a) kommitténs arbetsordning, 
b) ett årligt arbetsprogram där prioriterad 
verksamhet framgår. 
c) Regler, kriterier och förfaranden för urval 
och finansiering av projekt inom ramen 
för detta program, däri inbegripet projekt 
där samarbete ingår med behöriga 
internationella organisationer inom 
folkhälsoområdet, och där de länder som 
anges i artikel 6.2 medverkar, 
d) utvärderingsförfarande, 
e) Former för spridning och överföring av e) 
resultat. 
Former för samarbete med de institutioner f) 
och organisationer som avses i artikel 2.2. 
g) 
h) 
i) former för rapportering, omvandling och 
harmonisering av data. 
former för definition och urval av 
indikatorer, 
former för de innehållsspecifikationer som 
är nödvändiga för att berörda nätverk 
skall utvecklas och fungera. 
Struken. 
Struken. 
Kommittén skall yttra sig över de förslag till 
åtgärder som avses ovan inom den tid som 
ordföranden bestämmer med hänsyn till hur 
brådskande frågan är. Den skall fatta sitt beslut 
med den majoritet som enligt artikel 148.2 i 
fördraget skall tillämpas vid beslut som rådet 
skall fatta på förslag av kommissionen. 
Medlemsstaternas röster skall vägas enligt 
bestämmelserna i samma artikel. Ordföranden 
får inte rösta. Struken. 
Kommissionens beslut är omedelbart 
tillämpliga. Om besluten inte är förenliga med 
kommitténs yttrande skall kommissionen 
emellertid genast underrätta rådet. I sådana fall: Struken. 
skall kommissionen uppskjuta 
verkställandet av de beslutade åtgärderna 
under två månader räknat från den dag då 
rådet underrättades, 
får rådet med kvalificerad majoritet fatta 
ett annat beslut inom den tid som anges i 
första strecksatsen. 
3. Kommissionen får dessutom rådfråga 
kommittén om alla andra frågor som gäller 
genomförandet av detta program, däribland de 
närmare förfarandena för samordning med de 
andra program och initiativ som anges i 
artikel 4. 3. Kommissionen skall också kunna rådgöra 
med kommittén om andra frågor som rör 
genomförandet av detta program. 
Kommissionens företrädare skall förelägga 
kommittén ett förslag till åtgärder. Kommittén 
skall yttra sig över förslaget inom den tid som 
ordföranden bestämmer med hänsyn till hur 
brådskande frågan är, om nödvändigt genom 
omröstning. Kommissionens företrädare skall förelägga 
kommittén ett förslag till åtgärder. Kommittén 
skall yttra sig över förslaget inom den tid som 
ordföranden bestämmer med hänsyn till hur 
brådskande frågan är, om nödvändigt genom 
omröstning. 
Yttrandet skall protokollföras och dessutom har 
varje medlemsstat rätt att begära att få sin 
uppfattning tagen till protokollet. 
Kommissionen skall ta största hänsyn till det 
yttrande som kommittén avgett. Den skall 
underrätta kommittén om det sätt pä vilket dess 
yttrande har beaktats. Yttrandet skall protokollföras och dessutom har 
varje medlemsstat rätt att begära att få sin 
uppfattning tagen till protokollet. 
Kommissionen skall ta största hänsyn till det 
yttrande som kommittén avgett. Den skall 
underrätta kommittén om det sätt pä vilket dess 
yttrande har beaktats. 
" 20 
4. Kommissionens företrädare skall 
regelbundet informera kommittén 
om de ekonomiska bidrag som beviljas 
inom ramen för programmet (belopp, 
varaktighet, fördelning och mottagare) 
och 4. Kommissionens företrädare skall 
regelbundet informera kommittén om 
beviljat finansiellt bistånd inom ramen för 
detta program (belopp, varaktighet, 
uppdelning och mottagare). 
i syfte att säkerställa enhetlighet och 
komplementaritet enligt artikel 4, om 
kommissionsförslag eller 
gemenskapsinitiativ och om 
genomförande av program på andra 
områden som har ett direkt samband med 
förverkligandet av programmets mål. förslag från kommissionen eller 
gemenskapsinitiativ och genomförande av 
program inom andra områden som är av 
betydelse för att målen i detta program 
skall uppnås, i syfte att säkerställa 
enhetlighet och komplementaritet i 
enlighet med artikel 4. 
Artikel 6 
Internationellt samarbete 
1. När programmet genomförs skall samarbetet 1. Vid genomförande av detta program skall 
med tredje länder och behöriga internationella 
organisationer på folkhälsoområdet, särskilt 
Världshälsoorganisationen, Organisationen för 
ekonomiskt samarbete och utveckling samt 
Internationella arbetsorganisationen, främjas 
och genomföras i enlighet med förfarandet i 
artikel 5. samarbete med tredje land och behöriga 
internationella organisationer inom 
folkhälsoområdet, särskilt 
Världshälsoorganisationen och OECD, främjas 
och äga rum i enlighet med artikel 5. 
2. De associerade länderna i Central- och 
Östeuropa får delta i programmet på de villkor 
som fastställs i de tilläggsprotokoll till 
associationsavtalen om deltagande i gemen­
skapsprogram, som skall ingås med dessa 
länder. Cypern och Malta får delta i program­
met på grundval av tilläggsanslag enligt samma 
regler som gäller för länderna i Europeiska 
frihandelssammanslutningen (EFTA), i enlighet 
med de förfaranden om vilka överenskommelse 
skall träffas med dessa länder. 
Artikel 7 
Uppföljning och utvärdering 
21 
1. Kommissionen skall se till att gjorda in­
satser utvärderas med beaktande av medlems­
staternas rapporter och, vid behov, med hjälp 
av oberoende experter. 
2. Kommissionen skall förelägga Europaparla­
mentet och rådet en delrapport efter halva tiden 
och en slutrapport när programmet avslutas. 
Dessa rapporter skall innehålla information om 
gemenskapsfinansieringen på de olika insats­
områdena och om komplementariteten med de 
övriga program och initiativ som avses i artikel 
4 samt resultatet av utvärderingarna. Kommis­
sionen skall också översända rapporterna till 
Ekonomiska och sociala kommittén och 
Regionkommittén. 
3. Kommissionen får vid behov lägga fram Struken, 
lämpliga förslag för att fullfölja programmet, på 
grundval av den utvärdering som avses i punkt 
Utfärdad i Bryssel 
På Europaparlamentets vägnar 
Ordförande 
På rådets vägnar 
Ordförande 
22 
BILAGA I 
Särskilda mål och åtgärder 
A. FASTSTÄLLANDE AV HÄLSO­
INDIKATORER FÖR GEMENSKAPEN 
Mål 
Att fastställa hälsoindikatorer för gemenskapen 
med hjälp av en kritisk genomgång av 
befintliga hälsodata och hälsoindikatorer samt 
att utveckla lämpliga metoder för insamling av 
hälsodata och för att göra dem jämförbara i 
enlighet med målet i artikel 1.2. 
1. Att identifiera, undersöka och kritiskt 
analysera befintliga hälsoindikatorer och hälso­
data på europeisk nivå och på medlemsstats­
nivå, på grundval av data som medlemsstaterna 
har godkänt, i syfte att bestämma deras bety­
delse, kvalitet och täckningsgrad när det gäller 
att fastställa hälsoindikatorer inom gemen­
skapen. 
2. Att identifiera en grupp hälsoindikatorer 
för gemenskapen, däribland en undergrupp av 
primära indikatorer för övervakning av 
gemenskapens program och åtgärder på 
folkhälsoområdet och en undergrupp av 
sekundära indikatorer för övervakning av annan 
politik samt andra program och åtgärder inom 
gemenskapen och för att ge medlemsstaterna en 
gemensam utgångspunkt för jämförelser. En 
icke uttömmande förteckning över de områden 
för vilka hälsoindikatorer kan fastställas återges 
i bilaga II. 
3. Att utveckla rutiner för insamling av 
uppgifter samt metoder för att göra hälsodata 
jämförbara, i syfte att uppnå målet i artikel 1.2, 
däribland stöd till utarbetande av förteckningar 
över data och till utformning av lämpliga 
metoder och regler för konvertering. Att upprätta hälsoindikatorer för gemenskapen 
genom kritisk granskning av befintliga hälso­
data och indikatorer, och utveckla lämpliga 
metoder för insamling av jämförbara och 
successivt harmoniserade hälsodata i enlighet 
med målet i artikel 1.2. 
2. Att skapa en uppsättning hälsoindikatorer 
för gemenskapen, däri inbegripet en undergrupp 
av huvudindikatorer för kontroll av gemenska­
pens program och åtgärder inom folkhälsan, 
och en undergrupp av bakomliggande 
indikatorer för kontroll av övriga program och 
åtgärder inom gemenskapspolitiken, och för att 
förse medlemsstaterna med gemensamma 
verktyg för jämförelser. En ofullständig 
redogörelse över huvudgrupperna återfinns i 
bilaga II till detta program. 
3. Att utveckla en rutin för insamling av 
jämförbara och/eller successivt harmoniserade 
data i medlemsstaterna, däri inbegripet stöd för 
utarbetande av förteckningar över data och 
upprättande av lämpliga omvandlingsmetoder 
och -bestämmelser. 
23 
4. Att medverka till insamling av jämförbara 
uppgifter genom att stödja utarbetande av 
enkäter, däribland enkäter som täcker hela 
gemenskapen och är till hjälp vid utformning 
av gemenskapspolitiken eller upprättande av 
godkända enheter eller frågeformulär som skall 
ingå i befintliga enkäter. 
5. Att främja samarbetet med behöriga 
internationella organisationer på området för 
gemenskapsindikatorer för hälsodata och med 
nätverk för utbyte av hälsodata på särskilda 
folkhälsoområden för att förbättra insamlade 
uppgifters jämförbarhet. 
6. Att främja och stödja utvärderingen av om 
det är möjligt och kostnadseffektivt att samla in 
standardiserad statistik som rör hälsoresurser 
för att låta den ingå i ett framtida 
hälsoövervakningssystem för gemenskapen. 4. Att medverka till insamling av jämförbara 
data genom stöd för utarbetande av enkäter, 
däri inbegripet gemenskapstäckande enkäter 
som stöd för gemenskapsriktlinjer, eller enheter 
eller överenskomna frågeformuleringar i 
befintliga enkäter. 
5. Att främja samarbete med behöriga 
internationella organisationer inom området för 
europeiska hälsodata och indikatorer och 
nätverk för utbyte av hälsodata för specifika 
områden inom folkhälsan, i syfte att förbättra 
iämförbarheten av data. 
B. INRÄTTANDE AV ETT NÄTVERK PÅ 
GEMENSKAPSNIVÅ FÖR FÖRMEDLING 
AV HÄLSODATA 
Att göra det möjligt att upprätta ett effektivt 
och tillförlitligt system för överföring och 
förmedling av hälsodata och hälsoindikatorer, 
huvudsakligen med hjälp av telekommuni­
kation. 
7. Att uppmuntra och stödja inrättande av ett 
nätverk för överföring och förmedling av 
hälsodata, huvudsakligen med hjälp av 
telekommunikation, och ett system med spridda 
databaser, särskilt genom att utarbeta 
dataspecifikationer och förfaranden för tillträde, 
datasökning, sekretess och säkerhet för de olika 
informationsslag som skall inga i systemet. 6a. (ny) Att utföra genomförbarhetsstudier om 
möjligheten at upprätta ett bestående organ (ett 
europeiskt observationsorgan) som skall 
ansvara för övervakning och utvärdering av 
hälsodata och hälsoindikatorer på 
gemenskapens område. 
24 
C. ANALYSER OCH RAPPORTER 
Mål 
Att utforma de metoder och redskap som är 
nödvändiga för analyser och rapporter samt att 
stödja analyser och rapporter om hälsotillstånd, 
tendenser, hälsofaktorer och konsekvenser av 
politiken på hälsoområdet. 
8. Att främja och stödja utvecklingen av 
analyskapaciteten, genom att stärka den 
befintliga kapaciteten, och en kapacitet som gör 
det möjligt att studera användbarheten hos 
eventuella nya strukturer, metoder och redskap 
för jämförelse och prognoser, pröva hypoteser, 
utforma modeller samt utvärdera hälsoscenarier 
och resultat på hälsoområdet. 8. Att uppmuntra och stödja utveckling av 
resurser för analyser, genom förbättring av de 
befintliga resurserna, och för utförande av 
genomförbarhetsstudier om möjliga nya 
strukturer, jämförande och prognostiserande 
metoder och verktyg, prövning av hypoteser 
och modeller, och utvärdering av 
hälsoutveckling och resultat. 
9. Att stödja analysen av effekterna av 
gemenskapens åtgärder och program på 
folkhälsoområdet och upprättande och spridning 
av rapporter rörande utvärderingen av dessa 
effekter. 9. Att stödja analys, planering och utarbetande 
samt spridning av rapporter om utvärdering av 
inverkan av gemenskapsåtgärder och program 
på folkhälsoområdet. 
10. Att stödja förberedande, utarbetande och 
spridning av rapporter och annan information 
om hälsotillstånd och tendenser, hälsofaktorer 
och konsekvenserna för hälsan av andra slag av 
politik. 10. Att stödja planering och utarbetande samt 
spridning av rapporter och annat 
informationsmaterial om hälsotillstånd och 
tendenser, hälsofaktorer och övriga riktlinjers 
inverkan på hälsan. 
10a. (ny) Att stödja spridning av rapporter och 
informationsmaterial till medlemsstaterna, 
internationella organisationer, personer och 
organisationer verksamma på folkhälsoområdet 
samt till allmänheten. 
25 
BILAGA II BILAGA II 
En icke uttömmande förteckning över de 
områden för vilka hälsoindikatorer kan 
fastställas. En icke uttömmande förteckning över de 
områden för vilka hälsoindikatorer kan 
fastställas. 
A. Hälsotillstånd A. Hälsotillstånd 
1. Förväntad livslängd: 
- Förväntad livslängd vid olika åldrar 
- Förväntad livslängd med god hälsa 
2. Dödlighet: 
- Allmän dödlighet 
- Dödsorsaker 
- Överlevnad i procent för vissa sjukdomar 
3. Ohälsa: 
- Sjukdomsspecifik ohälsa 
- Sammansatt ohälsa 1. Förväntad livslängd: 
- Förväntad livslängd vid viss ålder 
Hälsoutsikter 
2. Dödlighet: 
Total 
Dödsorsaker 
- Sjukdomsspecifik överlevnad 
3. Ohälsa: 
- Sjukdomsspecifik ohälsa 
- Sammansatt ohälsa 
4. Aktivitetsförmåga och livskvalitet: 
- Uppfattning om det egna hälsotillståndet 
- Fysiska handikapp 
- Aktivitetsbegränsningar 
- Akti vi tetstill stan d/förmäga 
- Begränsad yrkesaktivitet av hälsoskäl 
- Mental hälsa 4. Livskvalitet och funktion: 
- Egen hälsouppfattning 
- Fysiska handikapp 
- Aktivitetsbegränsningar 
- Funktionstil I stånd/förmåga 
- Hälsorelaterat arbetsbortfall 
- Mental hälsa 
5. Antropometriska kännetecken 
B. Livsstil och hälsovanor 5. Antropometriska kännetecken 
B. Livsstil och hälsovanor 
Tobakskonsumtion 
Alkoholkonsumtion 
Konsumtion av olagliga droger 
Fysisk aktivitet 
Kostvanor 
Sexualliv 
Övrigt Tobakskonsumtion 
Alkoholkonsumtion 
Olaglig narkotikakonsumtion 
Fysiska aktiviteter 
Kostvanor 
Sexuellt beteende 
Övriga hälsobefrämjande åtgärder 
26 
C. Levnads- och arbetsvillkor C. Levnads- och arbetsvillkor 
1. Sysselsättning/arbetslöshet: 
- Yrkesmässig situation 
2. Arbetsmiljö. 
- Olyckor 
- Exponering för cancerframkallande ämnen 
eller andra farliga ämnen 
- Yrkessjukdomar 
3. Bostadsförhållanden: I Sysselsättning/arbetslöshet: 
- Yrke 
2. Arbetsmiljö: 
- Olyckor 
- Exponering för cancerframkallande och andra 
farliga ämnen 
- Arbetshälsa 
3. Bostadsförhållanden 
4. Aktiviteter i hemmet och på fritiden: 
- Olyckor i hemmet 
- Fritid 4. Aktiviteter i hemmet och på fritiden: 
- Olyckor i hemmet 
- Fritid 
5. Transporter: 
- Bilolyckor 5. Resor: 
- Bilolyckor 
6. Yttre miljö: 
- Luftföroreningar 
- Vattenföroreningar 
- Andra slag av föroreningar 
- Strålning 
- Exponering för cancerframkallande ämnen 
eller andra farliga ämnen utanför arbetsplatsen 6. Yttre miljö: 
- Luftföroreningar 
- Vattenföroreningar 
- Övriga föroreningar 
- Strålning 
- Exponering för cancerframkallande och andra 
farliga ämnen utanför arbetsplatsen 
D. Hälsoskydd 
1. Finansieringskällor 
2. Infrastruktur/personal: 
- Utnyttjande av hälso- och sjukvårdsresurser 
- Personal inom hälso- och sjukvård 
3. Kostnader/utgifter: 
Sjukhusvård 
- Poliklinikvärd 
- Läkemedel D. Hälsoskydd 
1. Finansieringskällor 
2. Resurser/arbetskraft 
- Användning av hälsoresurser 
- Hälsovårdspersonal 
3. Kostnad/utgift 
- Sluten värd 
- Öppen värd 
- Läkemedel 
4. Konsumtion/utnyttjande: 
- Sjukhusvård 
- Poliklinikvård 
- Läkemedel 4. Konsumtion/användning 
- Sluten vård 
- Öppen vård 
- Läkemedel 
5. Hälsofrämjande åtgärder och förebyggande 5. Hälsobefrämjande åtgärder och förebyggande 
av sjukdomar av sjukdomar 
27 
E. Demografiska och sociala faktorer E. Demografiska och andra sociala faktorer 
1. Kön 
2. Ålder 
3. Civilstånd 
4. Bostadsområde 
5. Utbildning 
6. Inkomst 
7. Grupper i befolkningen 
8. Sjukförsäkring 1. Kön 
2. Ålder 
3. Civilstånd 
4. Hemvist 
5. Utbildning 
6. Inkomst 
7. Undergrupper i befolkningen 
8. Sjukförsäkring 
F. Övrigt F. Övrigt 
1. Produktsäkerhet 
2. Övrigt 1. Produktsäkerhet 
2. Övrigt 
28 
ISSN 1024-4506 
KOM(96) 581 slutlig 
DOKUMENT 
SV 05 
Katalognummer : CB-CO-96-580-SV-C 
ISBN 92-78-11552-5 
Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg