ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
76.

Europaparlamentet understryker att det behövs utökade budgetanslag till program som stöder unionens industriella omvandling och påminner därför om parlamentets ställningstagande till förmån dels för att budgeten för Horisont Europa ska ökas till 120 miljarder euro och det ska säkerställas att programmet är konsekvent med unionens mål om klimatneutralitet, dels för att InvestEU och programmet för ett digitalt Europa ska få stöd via lämpliga finansieringsinstrument med tanke på marknadsutvecklingen av banbrytande teknik och innovationer, där det också sporras till synergier mellan regionala, nationella, europeiska och privata finansieringskällor. Parlamentet efterlyser ett effektivt stöd till Europeiska innovationsrådet (EIC) och Europeiska institutet för innovation och teknik (EIT), tillsammans med en förstärkning av deras uppdrag. Parlamentet håller fast vid att en avsevärd del av anslagen till små och medelstora företag via Horisont Europa bör genomföras via EIC och programmets samverkansdelar, för att nya lösningar ska tillskapas och för att det ska stimuleras till innovation, både av gradvis fortskridande och av disruptivt slag. Parlamentet stöder inrättandet av partnerskap via Horisont Europa för mobilisering av privatsektorsinvesteringar till stöd för överföring av kunskap, teknik och innovation från forskningscentrum och universitet till näringslivet, varvid man bör dra nytta av upplägget med industriella ekosystem och syftet bör vara att stödja återhämtningen och den gröna och digitala omställningen. Parlamentet uppmanar dessutom kommissionen att säkerställa att dessa partnerskap blir insynsvänliga och inkluderande under hela den tid de genomförs, framför allt i fråga om sin strategiska forskningsagenda och sitt årliga arbetsprogram. Parlamentet betonar tillika att inga intressekonflikter bör få förekomma i partnerskapen och att de bör garantera ett verkligt mervärde för samhället.
E.

Kommissionen har uppskattat de investeringar som behövs på EU-nivå för att uppnå de aktuella klimatmålen för 2030 till 240 miljarder EUR per år (10) samt ytterligare belopp på 130 miljarder EUR per år för miljömål, 192 miljarder EUR per år för social infrastruktur och 100 miljarder EUR per år för Europas mer omfattande transportinfrastruktur. Detta motsvarar ett investeringsbehov på minst 662 miljarder EUR per år. Dessa siffror baseras på ett klimatmål för 2030 om att minska utsläppen av växthusgaser med 40 %. Investeringsgapet är ännu större nu när parlamentet har godkänt mer ambitiösa mål. Det är viktigt att mobilisera alla tillgängliga medel för att överbrygga investeringsgapet.
—

med beaktande av Europeiska miljöbyråns rapport The European environment – state and outlook 2020: knowledge for transition to a sustainable Europe, som offentliggjordes den 4 december 2019,
J.

Den 20 april 2020 skickade Turkiet in borrningsfartyget Yavuz, åtföljt av ett turkiskt marinfartyg, i Cyperns exklusiva ekonomiska zon. Den 30 juli 2020 skickade Turkiet in det seismiska forskningsfartyget Barbaros, åtföljt av ett turkiskt krigsfartyg och ett annat stödfartyg, i Cyperns exklusiva ekonomiska zon. Den 10 augusti 2020 sände Turkiet in forskningsfartyget Oruç Reis åtföljt av 17 marinfartyg i grekiska vatten för att kartlägga havsterritoriet för eventuell olje- och gasborrning i ett område där Turkiet också hävdar sin jurisdiktion. Grekland svarade genom att skicka sina egna krigsfartyg för att spåra de turkiska fartygen, varav ett kolliderade med ett grekiskt fartyg. Den 31 augusti 2020 förlängde Turkiet återigen sin prospektering i östra Medelhavet med Oruç Reis till och med den 12 september 2020. Turkiets navigationsmottagare (Navtex) omfattar ett område som ligger inom Greklands kontinentalsockel. Denna verksamhet från Turkiets sida har lett till en betydande försämring av förbindelserna mellan Grekland och Turkiet.
E.

Under de senaste åren har ett rekordstort antal Hongkongbor gett sig ut på gatorna för att utöva sin grundläggande mötesfrihet och rätten att demonstrera. I stället för att minska de pågående spänningarna i Hongkongs politik och samhälle ökar denna lag de rådande oroligheterna ännu mer. I februari 2019 föreslog den särskilda administrativa regionen Hongkongs administration 2019 års ändringslag om förrymda brottslingar och ömsesidig rättslig hjälp i straffrättsliga frågor (Fugitive Offenders and Mutual Legal Assistance in Criminal Matters Legislation (Amendment) Bill 2019) för att ändra förordningen om förrymda brottslingar (Fugitive Offenders Ordinance), vilket mötte massivt motstånd från medborgare i Hongkong och ledde till omfattande protester i Hongkong 2019–2020. Lagförslaget drogs senare tillbaka efter 20 veckors protester.
14.

Europaparlamentet betonar att de interinstitutionella förhandlingarna bör omfatta beloppen per rubrik och per program i den fleråriga budgetramen. Parlamentet pekar på att flaggskeppsprogrammen nu riskerar ett abrupt finansieringstapp från 2020 till 2021. Parlamentet påpekar också att EU:s totala budget från och med 2024 kommer att ligga under budgetnivåerna för 2020, vilket äventyrar EU:s åtaganden och prioriteringar, särskilt den gröna given och den digitala agendan. Parlamentet insisterar på att de belopp som Europeiska rådet föreslagit måste höjas specifikt för program som rör klimat, digital omställning, hälsa, ungdomar, kultur, infrastruktur, forskning, gränsförvaltning och solidaritet (till exempel Horisont Europa, InvestEU, Erasmus+, barngarantin, Fonden för en rättvis omställning, programmet för ett digitalt Europa, Fonden för ett sammanlänkat Europa, Life+, programmet EU för hälsa, Fonden för integrerad gränsförvaltning, Kreativa Europa, programmet för rättigheter och värden, Europeiska försvarsfonden, instrumentet för grannskapspolitik, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete (NDICI) och humanitärt bistånd), samt relevanta EU-byråer och Europeiska åklagarmyndigheten.
—

med beaktande av rapporten Liability for artificial intelligence and other emerging digital technologies (skadeståndsansvar för artificiell intelligens och annan ny digital teknik) från kommissionens expertgrupp för ansvarsfrågor och ny teknik, som offentliggjordes den 21 november 2019,
24.

Europaparlamentet betonar att det finns en god grund för ytterligare förhandlingar i förslaget till en återhämtningsplan för EU, som lades fram av kommissionen den 27 maj 2020, och som omfattar en utökad långsiktig EU-budget (den fleråriga budgetramen 2021–2027) och ett nytt återhämtningsinstrument på 750 miljarder euro, som bör ha som villkor att strukturreformer genomförs och att miljönormer och sociala normer följs. Parlamentet välkomnar att turismen erkänts vara en av de ekonomiska verksamheter som drabbats hårdast av krisen med covid-19. Parlamentet konstaterar vad som anges i det nya återhämtningsinstrumentet, Next Generation EU , nämligen att turismens omsättning riskerar att minska med över 70 % under andra kvartalet 2020, samtidigt som de grundläggande investeringsbehoven för turismen uppgår till 161 miljarder euro, vilket innebär att turismens behov är de största inom alla olika ekosystem inom ekonomin. Parlamentet uppmanar kommissionen att i återhämtningspaketet fästa vederbörligt avseende vid turismsektorn och att utfärda vägledning för att säkerställa snabb tillgång till finansiering utan att hindras av någon oskälig administrativ börda, i både de nu aktuella och de framtida programmen. Parlamentet poängterar här vikten av investeringar i denna sektor via faciliteten för återhämtning och resiliens, som kommer att göra det möjligt att utveckla en strategi för en hållbar, flexibel och konkurrenskraftig turismsektor i hela EU. Parlamentet anser att EU:s återhämtningsplan måste innefatta möjligheten att ge extra ekonomiskt stöd till turistbranschen i proportion till rese- och turistbranschernas bidrag till medlemsstaternas BNP.
28.

Europaparlamentet välkomnar EU:s insatser för att främja Romstadgans allmängiltighet under året 2018, då 20-årsdagen av dess antagande firades, och bekräftar än en gång sitt orubbliga stöd för Internationella brottmålsdomstolen (ICC). Parlamentet noterar att den internationella rätten för närvarande är utsatt för allvarliga påfrestningar. Parlamentet är bekymrat över att det till följd av ICC:s breda jurisdiktion endast är 122 av FN:s 193 medlemsstater som är medlemmar av ICC och att endast 38 av dem har ratificerat Kampalaändringen, som ger ICC befogenhet att lagföra aggressionsbrott. Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att uppmuntra samtliga medlemsstater i FN att ratificera och tillämpa Romstadgan och är bestört över att vissa stater dragit sig ur stadgan eller hotat med att göra det. Parlamentet uppmanar även alla de länder som undertecknat Romstadgan att samordna och samarbeta med ICC. Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att systematiskt stödja ICC:s undersökningar, utredningar och beslut och att vidta de åtgärder som krävs för att förhindra fall av bristande samarbete med ICC. Parlamentet efterlyser ekonomiskt stöd till organisationer som samlar in, bevarar och skyddar bevis – digitalt eller i annat format – för de brott som begåtts av olika parter i konflikter, i syfte att underlätta åtal mot dem på internationell nivå. Parlamentet uppmanar EU:s medlemsstater och EU:s nätverk mot folkmord att stödja FN:s utredningsgrupp i arbetet med att samla in, bevara och lagra bevis på brott som för närvarade begås eller som precis har begåtts så att de inte går förlorade. Parlamentet uppmanar kommissionen och utrikestjänsten att undersöka olika metoder och presentera nya verktyg för att hjälpa dem som utsatts för brott mot den internationella människorätten och humanitära rätten att få tillgång till internationell rättvisa och att få upprättelse och gottgörelse, bland annat genom att bygga upp kapaciteten i länder utanför EU så att de kan tillämpa principen om universell jurisdiktion i sina nationella rättssystem.
—

med beaktande av yttrandet Opinion on constitutional arrangements and separation of powers and the independence of the judiciary and law enforcement in Malta, som antogs av Venedigkommissionen vid dess 117:e plenarsession (Venedig, 14-15 december 2018),
—

med beaktande av resolution 2260 av den 24 januari 2019 från Europarådets parlamentariska församling (PACE) The worsening situation of opposition politicians in Turkey: what can be done to protect their fundamental rights in a Council of Europe member State?.
—

med beaktande av den gemensamma kommunikén från det fjortonde utrikesministermötet EU–Centralasien, som anordnades den 23 november 2018 i Bryssel, med titeln EU-Central Asia – Working together to build a future of inclusive growth, sustainable connectivity and stronger partnerships (EU–Centralasien – att arbeta tillsammans för att bygga en framtid med tillväxt för alla, hållbar konnektivitet och starkare partnerskap) (6),
—

med beaktande av sin studie från april 2018 Targeted sanctions against individuals on grounds of grave human rights violations – impact, trends and prospects at EU level (”Riktade sanktioner mot enskilda med anledning av grova människorättskränkningar – effekter, tendenser och utsikter på EU-nivå”),
—

med beaktande av Nobels fredspris 2017, som tilldelades den internationella kampanjen för att avskaffa kärnvapen (Ican), samt av Icans uttalande av den 1 februari 2019US withdrawal from INF Treaty puts Europe (and the world) at risk,
—

med beaktande av rapporten från Europeiska centrumet för utveckling av yrkesutbildning av den 9 mars 2018Skill needs anticipation: systems and approaches. Analysis of stakeholder survey on skill needs assessment and anticipation,
—

med beaktande av rapporten av den 24 april 2013 från FN:s särskilda rapportör för migranters mänskliga rättigheter Regional Study: management of the external borders of the European Union and its impact on the human rights of migrants,
—

med beaktande av studien Marine recreational and semi-subsistence fishing – its value and its impact on fish stocks, offentliggjord av utredningsavdelningen för struktur- och sammanhållningspolitik i juli 2017,
K.

Om fler kvinnor kom in i IKT-sektorn skulle detta stimulera en marknad som räknar med att få brist på arbetskraft och där likvärdigt deltagande av kvinnor skulle höja EU:s BNP med omkring 9 miljarder euro per år. Kvinnor är fortfarande markant underrepresenterade inom studieprogram som leder till examen i IKT, där de utgör endast omkring 20 % av alla de som utexamineras inom detta område. Endast 3 % av alla universitetsutbildade kvinnor har en examen i IKT. Kvinnor har stora svårigheter att komma in i IKT-sektorn och stanna kvar där. Dagens mansdominerade arbetsmiljö inom IKT, med endast 30 % kvinnliga arbetstagare, bidrar till att många kvinnor väljer att lämna branschen bara några år efter avlagd universitetsexamen. Kvinnors deltagande på den digitala arbetsmarknaden sjunker med åldern: kvinnor under 30 år med en examen i IKT utgör 20 % av IKT-sektorn, jämfört med 15,4 % av kvinnor i åldern 31–45 år och 9 % av kvinnor äldre än 45 år.
—

med beaktande av Europeiska myndighetens för livsmedelssäkerhet (Efsa) rapport Collecting and Sharing Data on Bee Health: Towards a European Bee Partnership från september 2017, som omsätter det europeiska partnerskapet för bin i handling,
—

med beaktande av den gemensamma rapporten av den 8 december 2017 från Europeiska unionens och Förenade kungarikets förhandlare om framstegen under den första fasen av förhandlingarna med stöd av artikel 50 i EU-fördraget om Förenade kungarikets utträde under ordnade former ur Europeiska unionen, och Europeiska kommissionens utkast till avtal om utträde av den 28 februari 2018,
—

med beaktande av kommissionens rapport Reporting under the EU Habitats and Birds Directives 2007–2012, The State of Nature in the EU (rapportering enligt EU:s habitat- och fågeldirektiv 2007–2012, tillståndet för naturen i EU),
—

med beaktande av rapporten om utkastet till rekommendationer om den institutionella reformen av Afrikanska unionen The Imperative to Strengthen our Union, utarbetad av Paul Kagamé,
—

med beaktande av studierna från det europeiska fängelseobservatoriet (EPO) From national practices to European guidelines: interesting initiatives in prisons management (Från nationell praxis till europeiska riktlinjer: intressanta initiativ i kriminalvården) (2013) och National monitoring bodies of prison conditions and the European standards (Nationella organ för övervakning av fängelseförhållanden och de europeiska normerna) (2015),
20.

Europaparlamentet betonar betydelsen av ett fördjupat samarbete mellan EU och Indien när det gäller Afghanistan, särskilt att bidra till en freds- och försoningsprocess, som utvecklas under ledning av Afghanistan och under afghanskt egenansvar, och till uppbyggnaden av stabila institutioner och en fungerande stat samt till uppkomsten av en politisk och ekonomisk miljö som kommer att möjliggöra en konsolidering av fred och säkerhet. Parlamentet uppmuntrar särskilt till ökad politisk samordning om säkerhet och militära frågor, utvecklingsstöd och åtgärder för hantering av det regionala sammanhanget. Parlamentet betonar att ”Heart of Asia”-processen är ett viktigt forum för regional förtroendeskapande verksamhet och regionalt politiskt samarbete.
—

med beaktande av rapporten av den 18 augusti 2015 från den europeiska konsumentorganisationen BEUC med titeln Durable goods: More sustainable products, better consumer rights. Consumer expectations from the EU’s resource efficiency and circular economy agenda,
—

med beaktande av rapporten från Förenade kungarikets underhus, utskottet för vetenskap och teknik Leaving the EU: implications and opportunities for science and research, av den 16 november 2016 (5),
—

med beaktande av rapporten How do EU-15 Member States benefit from the Cohesion Policy in the V4? (14), framtagen inom ramen för efterhandsutvärderingen och beräkningen av hur EU-15 gynnas genom genomförande av sammanhållningspolitiken i V4-länderna, på uppdrag av det polska ministeriet för ekonomisk utveckling,
E.

Följande kan noteras för den tid då avtalet gällt: — EU:s underskott i handeln med Korea som uppgick till 7,6 miljarder EUR under tolvmånadersperioden innan avtalet började gälla omvandlades till ett handelsöverskott på 2,5 miljarder EUR under avtalets femte år. — EU:s export till Korea ökade med 47 %, från 30,6 miljarder EUR under 12-månadersperioden före avtalets tillämpning till 44,9 miljarder EUR under avtalets femte år. EU:s export till Korea av produkter som helt eller delvis liberaliserats genom avtalet ökade 57 % respektive 71 %, och EU-export till Korea med nolltariff enligt mest gynnad nation-klausulen (MGN) ökade med 25 % (1,9 miljarder EUR). — EU:s import till Korea under avtalets femte år uppgick till 42,3 miljarder EUR, vilket är en ökning med 11 % jämfört med 12-månadersperioden som föregick avtalet. Import till EU från Korea av produkter som blivit helt eller delvis liberaliserade genom avtalet ökade med 35 % respektive 64 % (dvs. 5,0 miljarder EUR och 0,5 miljarder EUR) medan import till EU från Korea av produkter som var föremål för nolltariff genom MGN-klausulen ökade med 29 % (eller 5,8 miljarder EUR). — EU:s andel av den totala koreanska importen ökade från 9 % före avtalets ikraftträdande tillämpning till 13 % under avtalets fjärde år. Under samma period minskade EU:s andel av den totala koreanska exporten från 11 % till knappt 9 %. — EU:s export av personbilar till Korea ökade med 246 %, från 2,0 miljarder EUR under 12-månadersperioden före avtalets tillämpning till 6,9 miljarder EUR under avtalets femte år. — EU:s import av personbilar från Korea ökade med 71 %, från 2,6 miljarder EUR under 12-månadersperioden före avtalets tillämpning till 4,5 miljarder EUR under avtalets femte år. — EU:s export av tjänster uppgick till 11,9 miljarder under 2014, en ökning med 11 % jämfört med föregående år, och ledde till ett handelsöverskott med Korea för EU på tjänsteområdet som uppgick till 6,0 miljarder EUR under 2014. Under samma tid uppgick EU:s import av tjänster från Korea till 6,0 miljarder EUR och uppvisade en ökning på 4 % jämfört med 2013. — EU:s utländska direktinvesteringar under 2014 i Korea uppgick till 43,7 miljarder EUR, vilket innebär att unionen blev den största investeraren i Korea. De utländska direktinvesteringarna från Korea till EU uppgick till 20,3 miljarder EUR, vilket innebär en ökning med 35 % jämfört med föregående år. — EU:s utnyttjande av förmånstullar på den koreanska marknaden ökade till 68,5 % medan den koreanska utnyttjandegraden av sådana tullar uppgick till cirka 85 %. — Sju särskilda kommittéer har inrättats liksom sju arbetsgrupper, och en dialog om immaterialrätt har inletts. — Arbetet är i gång i kommittén för handel och hållbar utveckling, som är ett specialorgan för genomförandet av kapitlet om handel och hållbar utveckling i avtalet mellan EU och Korea.
—

med beaktande av rapporten från det europeiska nätverket av juridiska experter på området för jämställdhet från juli 2009 Sex Discrimination in the Access to and Supply of Goods and Services and the Transposition of Directive 2004/113/EC,
37.

Europaparlamentet konstaterar att sex medlemsstater fortfarande omfattas av förfarandet vid alltför stora underskott, men att den genomsnittliga nivån på underskottet i de offentliga finanserna minskar och förväntas ligga kvar på under 2 % år 2016, samt fortsätta att minska under kommande år, och att endast två medlemsstater förväntas omfattas av förfarandet vid alltför stora underskott år 2017. Parlamentet noterar att den stora skuldökningen under de senaste åren i många fall också beror på rekapitalisering av banker och låg tillväxt. Parlamentet understryker att när räntorna börjar stiga igen kan svårigheterna med att förbättra de offentliga finanserna komma att öka.
17.

Europaparlamentet betonar vikten av systematiskt stöd till samt genuint och djupgående samråd med det civila samhället innan EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter besöker partnerländer. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang det starka engagemang som EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter visar för människorättsförsvarare och det civila samhället – inbegripet lokala företrädare samt barn och ungdomar och relevanta internationella organisationer – innan, under och vid uppföljningen av representantens besök till tredjeländer, och betonar betydelsen av ett fortsatt och allt starkare engagemang på dessa punkter samt behovet av transparenta uppföljningsmekanismer. Parlamentet stöder fullt ut EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheters fokus på att främja och skydda ett öppet utrymme för det civila samhället och människorättsförsvarare, vilket är en central prioritering under representantens mandatperiod. Parlamentet uppmanar EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter att regelbundet rapportera parlamentet efter sina besök. Parlamentet beklagar att det arbete som utförs och den inverkan som görs av EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter bara delvis finns tillgängligt i en översyn i årsrapporten om mänskliga rättigheter, via representantens konton på sociala medier och i tillgängliga tal. Parlamentet beklagar även att det inte finns några officiella uppgifter om representantens verksamhet och planer och inte heller några lägesrapporter eller översyner.
7.

Trots möjligheten att få förhandsbetalning snabbare än genom det normala förfarandet betonar Europaparlamentet att stödmottagarna ändå blir lidande genom att det tar så lång tid från ansökningstillfället till dess att hela det slutliga stödbeloppet har utbetalats. Parlamentet framhåller i detta sammanhang hur viktigt det är att lämna in ansökan så snart som möjligt efter en katastrof, och betonar att det behövs ytterligare förbättringar under bedömningsfasen och under efterföljande faser, för att underlätta genomförandet av betalningar. De nyligen föreslagna samlingsbestämmelserna om solidaritetsfonden kan bidra till en snabbare mobilisering, så att de verkliga behoven på plats kan tillgodoses. Parlamentet betonar även att medlemsstaterna måste se över sina egna administrativa förfaranden i syfte att skynda på mobiliseringen av bistånd till drabbade regioner och stater. Med sikte på att åstadkomma möjliga förbättringar i en framtida reform föreslår parlamentet dessutom att det införs en begäran om obligatoriska uppdaterade nationella planer för katastrofhantering samt ett krav på tillhandahållande av information om utarbetandet av avtal om kontrakt i nödsituationer.
32.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att snabbt bemöta behovet av att stärka väginfrastrukturnätet längs EU:s östra gränser, med början i Estland, genom Lettland, Litauen, Polen, Slovakien, Ungern, Rumänien och Bulgarien, och med slut i Grekland. Parlamentet anser att sådana insatser bör bygga på den långvariga planering som redan gjorts inom ramen för Via Carpathia-projektet, angående vilket företrädare för berörda länder den 3 mars 2016 undertecknade en deklaration i Warszawa om fortsatt samarbete i utvecklingen av korridoren samt om en uppdatering av dess sträckning. Parlamentet anser att perifera EU-regioner tack vare byggandet av Via Carpathia kommer att ges möjlighet till en snabbare utveckling och att de snabbare kommer att kunna komma ikapp de mer utvecklade områdena i unionen. Parlamentet framhåller att byggandet av leden också kommer att stimulera inflödet av investeringar och tillväxten i näringslivet och förbättra säkerheten i hela EU, särskilt mot bakgrund av den väpnade konflikten i Ukraina. Parlamentet anser att möjligheten att öppna Rhen–Donaukorridoren till norra EU via vägen Via Carpathia bör utforskas och anser att Via Carpathia bör tilldelas tillfredsställande budgetanslag. Parlamentet efterlyser därför ett införlivande av Via Carpathia-projektet i TEN-T:s stomnät för att säkerställa tillräcklig finansiering från EU. Parlamentet uppmuntrar samtidigt medlemsstaterna att utarbeta finansieringslösningar för detta projekt med hjälp av alla tänkbara finansieringsinstrument, såsom FSE och Efsi.