[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel den 28.11.2005

KOM(2005) 604 slutlig

MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET, EUROPAPARLAMENTET, EUROPEISKA EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN SAMT REGIONKOMMITTÉN

Funktionshindrade personers situation i den utvidgade Europeiska unionen: den europeiska handlingsplanen 2006–2007

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

1. Inledning 3

2.Läget i dag 4

2.1.Överblick 4

2.2.Främjande av sysselsättning 5

2.3.Integrering av funktionshindrade i samhället 6

3.EU:s handlingsplan på handikappområdet 7

3.1Prioriterade områden under den andra etappen (2006–2007) 8

4.Slutsatser 11

BILAGOR

1. Inledning

Lika möjligheter är målet för Europeiska unionens långsiktiga handikappstrategi, som syftar till att främja funktionshindrade personers rätt till värdighet, likabehandling, ett självständigt liv ( independent living ) och delaktighet i samhället. De åtgärder som vidtas av Europeiska unionen stöder de gemensamma ekonomiska och sociala värderingarna i EU och hjälper funktionshindrade personer att förverkliga sin potential och delta i samhällslivet och i ekonomin.

EU:s strategi bygger på tre pelare: 1) gemenskapslagstiftning mot diskriminering och åtgärder som EU vidtar för att trygga individuella rättigheter 2) undanröjande av sådana hinder i omgivningen som gör att funktionshindrade personer inte kan använda sina färdigheter och 3) integrering av handikappfrågor på alla de områden där EU:s politik bidrar till aktiv integrering av personer med funktionshinder.

EU:s handlingsplan på handikappområdet utformades av Europeiska kommissionen[1] för att se till att Europeiska handikappåret följs upp på ett enhetligt sätt i det utvidgade Europa och utgör en dynamisk ram för utvecklingen av EU:s handikappstrategi.

I den ständigt föränderliga ekonomiska och sociala miljön i EU är det av avgörande betydelse att handikappfrågor integreras på ett strukturerat sätt. Handikappfrågor hör i princip till medlemsstaternas behörighet, men gemenskapens politik och åtgärder påverkar på många sätt funktionshindrade personers situation. Rådet har bekräftat detta[2] och rekommenderat medlemsstaterna att se till att handlingsplanen på handikappområdet beaktas när de utvecklar sin nationella handikappolitik.

I detta meddelande anges vilka mål och åtgärder som skall prioriteras i den andra etappen (2006–2007) av den europeiska handlingsplanen. Tonvikten ligger på aktiv integrering av personer med funktionshinder. Med tanke på den demografiska situationen idag, måste funktionshindrade personers ekonomiska potential och deras möjligheter att bidra till tillväxt i ekonomi och sysselsättning tas bättre tillvara i enlighet med den socialpolitiska agendan 2005–2010[3]. För att stödja den reviderade Lissabonstrategin uppmanas medlemsstaterna i detta meddelande vidare att satsa på integrering av funktionshindrade personer i sina kommande reformprogram för tillväxt och sysselsättning[4]. Detta meddelande utgör också den första av de rapporter om situationen för funktionshindrade personer som EU har åtagit sig att offentliggöra vartannat år på Europeiska handikappdagen[5]. Den kommer att vara ett verktyg för beslutsfattare i hela Europa och komplettera och ge mervärde åt deras politik och åtgärder.

2. Läget i dag

2.1. Överblick

Det är svårt att skapa sig en bild av situationen för funktionshindrade personer i Europa. Definitionerna på och kriterierna för funktionshinder varierar beroende på politiska mål, lagstiftning och administrativa normer[6]. Undersökningar bland befolkningen ger subjektiva uppgifter, som påverkas av olika kulturella uppfattningar i olika medlemsstater[7]. Dessutom gäller uppgifterna befolkningen i arbetsför ålder och omfattar inte barn eller personer som bor på institutioner.

EU:s system med harmoniserade metoder för insamling av uppgifter[8], som används vid sammanställningen av gemenskapsstatistiken över inkomst- och levnadsvillkor (SILC) och arbetskraftsundersökningens ad hoc-modul om funktionshindrade personers arbetsmarknadssituation från 2002[9], gör det möjligt att mäta framstegen[10].

Cirka 44,6 miljoner personer i åldern16–64 år anser sig ha ett långvarigt hälsoproblem eller funktionshinder[11]., vilket utgör cirka 16 % av hela befolkningen i arbetsför ålder i EU. I dessa uppgifter görs ingen åtskillnad mellan funktionshindrade personer och personer med långvariga hälsoproblem. Dessutom skall man inte dra för långtgående slutsatser av dem, eftersom de bygger på en undersökning och inte på administrativa uppgifter. Funktionshindrade personer, deras assistenter och tjänsteleverantörer utgör en betydande ekonomisk faktor i befolkningen och många personer med funktionshinder skulle klara av att arbeta, och det är därför av yttersta vikt att arbetsförhållandena anpassas.

Det finns ett starkt samband mellan funktionshinder och stigande ålder. Under 2002 uppgav närmare 30 % av personerna i ålderskategorin 55–64 år att de hade ett långvarigt hälsoproblem eller funktionshinder[12]. Detta ställer nya krav på familjenheten och ger upphov till brännande frågor om hur effektiva de vård- och stödtjänster som erbjuds funktionshindrade personer, bland annat äldre funktionshindrade och långtidssjuka, faktiskt är och hur de administreras. Den undersökning som utförts inom Share-projektet[13] visar att det finns ett samband mellan invaliditetsförmåner och förtidspension. Man måste alltså vidta särskilda åtgärder för att stödja funktionshindrades arbetskraftsdeltagande och främja ett aktivt åldrande, särskilt för att förhindra förtidspensioner.

Siffrorna tyder också på stora skillnader i sysselsättningstalen för personer med funktionshinder och för personer utan funktionshinder: År 2003 hade 40 % av funktionshindrade ett arbete, jämfört med 64,2 % av personer utan funktionshinder[14]. Förvärvsfrekvensen för personer vars relativt lätta funktionshinder utgör ett hinder i det dagliga livet var 50 %[15]. Sammantaget arbetar mindre än hälften av funktionshindrade personer. Den relativt låga förvärvsfrekvensen visar att arbetslöshet bland funktionshindrade personer fortfarande är ett problem som kräver betydande insatser.

[pic]

Tabell 1 Andelen sysselsatta bland personer med respektive utan funktionshinder[16]

Andelen som står utanför arbetskraften är dubbelt så stor för funktionshindrade som för andra, vilket tyder både på svag återintegrering av personer med långvarigt hälsoproblem eller funktionshinder och på jämförelsevis låga utbildningsnivåer. Orsakerna till att en så stor andel funktionshindrade står utanför arbetskraften varierar från land till land. Bidragsfällor och risken att förlora förmåner när man börjar arbeta avskräcker många. En annan möjlig orsak kan vara den att arbetsgivare inte vill anställa funktionshindrade personer eftersom de är rädda att det blir dyrt att anpassa arbetsplatserna.

Ändå tror 43,7 % av svarspersonerna att de skulle kunna arbeta om de fick tillräckligt med stöd. Siffrorna varierar från medlemsstat till medlemsstat, likaså mellan olika slags arbeten, men endast 15,9 % av funktionshindrade som behöver någon form av stöd för att kunna arbeta får detta stöd i praktiken. Enligt demografiska prognoser för Europa minskar de arbetsföra personernas andel av den totala befolkningen. Det är därför viktigare än någonsin att utnyttja alla resurser som finns inom den del av befolkningen som är i arbetsför ålder, även funktionshindrade.

Slutligen framgår det av statistiken i samtliga medlemsstater att det finns ett samband mellan förekomsten av långvariga hälsoproblem eller funktionshinder och utbildningsnivån[17].

[pic]Tabell 2 Spridning av funktionshinder efter utbildningsnivå[18]

Källa: Europeiska arbetskraftsundersökningen (2002 års ad hoc-modul om funktionshindrade personers arbetsmarknadssituation).

2.2. Främjande av sysselsättning

Den första etappen av handlingsplanen på handikappområdet inriktades främst på funktionshindrade personers tillträde till arbetsmarknaden och på åtgärder för att förbättra anställbarheten, t.ex. livslångt lärande, informationsteknik och tillgänglighet i den offentliga miljön. Vissa framsteg har också gjorts tack vare de åtgärder som vidtagits på EU-nivå.

Gemenskapens lagstiftning mot diskriminering utgör den rättsliga grunden för likabehandling i arbetslivet[19]. Direktivet om likabehandling i arbetslivet förbjuder inte bara direkt och indirekt diskriminering utan även trakasserier och instruktioner om diskriminering på ett antal olika grunder, bland dem funktionshinder[20]. Dessutom finns det särskilda bestämmelser vars syfte är att främja likabehandling av funktionshindrade personer. Arbetsgivare inom den privata och offentliga sektorn samt andra som omfattas av direktivet, till exempel läroanstalter, måste ta tillräcklig hänsyn till personer med funktionshinder. De måste vidta lämpliga åtgärder för att se till att funktionshindrade personer har tillträde till arbetsmarknaden, kan arbeta och göra karriär eller delta i utbildning. För att sysselsättning bland funktionshindrade personer skall främjas är det därför viktigt att bestämmelserna i detta direktiv verkligen genomförs. Eftersom en del nya rättsliga begrepp införs i direktivet är genomförandet en utmaning[21].

Nästan hela den europeiska sysselsättningsstrategin[22] är relevant när det gäller arbetsmarknadssituationen för personer med funktionshinder. Kommissionen lade 2004 fram ett arbetsdokument[23] för sysselsättningskommittén, med en analys av hur handikappfrågor integrerats i sysselsättningsstrategin.

Kommissionens förordning om statligt sysselsättningsstöd[24] ger medlemsstaterna möjlighet att skapa incitament för arbetsgivare och att införa skyddad anställning som ett sätt att rekrytera och behålla funktionshindrade personer i arbetslivet.

Genom EU:s sociala dialog uppmuntrar kommissionen arbetsmarknadens parter, särskilt på branschövergripande nivå, att genomföra rekommendationerna i sina förklaringar om funktionshindrades sysselsättning[25]. I 2004 års rapport om arbetsmarknadsparternas insatser nämns flera initiativ med anknytning till funktionshindrade personer[26].

När det gäller utbildning har arbetsgruppen för aktivt medborgarskap, lika möjligheter och social sammanhållning slutfört sitt uppdrag, som syftat till att ta fram policyrekommendationer och konkret material särskilt för mindre gynnade grupper. Rekommendationerna kommer att ingå i ett meddelande som skall offentliggöras 2006 om effektivitet och lika möjligheter i utbildning.

Gemenskapens handlingsprogram mot diskriminering stöder kapacitetsuppbyggnad och upplyser om funktionshindrade personers rättigheter, till exempel inom ramen för den nya omgången av konferenser som kommissionen anordnar i samband med Europeiska handikappdagen. Europeiska socialfonden och övriga gemenskapsinitiativ ger fortlöpande stöd till integration av funktionshindrade personer på arbetsmarknaden.

2.3. Integrering av funktionshindrade i samhället

Europeiska handikappåret blev en drivande kraft för utvecklingen mot bättre boendestandarder och ökad allmän medvetenhet om grundläggande rättigheter och om funktionshindrade personers behov. Kommissionen har bidragit med ett flertal olika initiativ för att förbättra tillgängligheten, bland annat pilotprojekt och studier.

Många av de projekt som delfinansierats av kommissionen är inriktade på kunskapsutbyte mellan fackpersoner i byggbranschen och på utveckling av verktyg för utbildning (Europeiska byrån för utveckling av undervisning för elever med behov av särskilt stöd).

Målet med meddelandet om e-tillgänglighet från september 2005[27] är att främja samordning av frivilliga initiativ för att förbättra e-tillgängligheten i medlemsstaterna, och att gynna självreglering inom näringslivet. Om två år kommer det att göras en uppföljning av framstegen på området. Kommissionen kan sedan överväga om det är nödvändigt att vidta ytterligare åtgärder, till exempel anta ny lagstiftning.

En europeisk standard håller på att utarbetas med målet att harmonisera kravet på tillgänglighet vid offentlig upphandling på IT-området i EU. Genomförandet och testningen av riktlinjerna för webbtillgänglighet har gått framåt, likaså utvecklingen av en europeisk kursplan för ”design för alla”.

Inom det prioriterade området ”Informationssamhällets teknik” i det sjätte ramprogrammet för forskning, teknisk utveckling och demonstration[28] har upp till 30 miljoner euro tagits i anspråk för finansiering av flera projekt om e-tillgänglighet. En ny inbjudan att lämna förslag till projekt har offentliggjorts 2005 och budget uppgår denna gång till 29 miljoner euro.

Man har med förnyad kraft börjat undersöka kostnadseffektiva alternativ till hur funktionshindrade personer kan få hjälp så att de kan leva självständigt i samhället eller i familj istället för på institutioner[29]. Avinstitutionalisering fungerar bäst då den stöttas med lämpliga hälso- och sjukvårdstjänster, omsorg och stödtjänster i samhället, så att man kan tillgodose den växande efterfrågan.

Under Europeiska året för utbildning genom idrott (2004) undersöktes möjligheterna till aktiv integrering i samhället.

I bilaga 1 finns en översikt över EU:s insatser. I bilaga 3 beskrivs situationen i medlemsstaterna.

3. EU:s handlingsplan på handikappområdet

Handlinsplanen har tre centrala, operativa mål: 1) genomförande av samtliga bestämmelser i direktivet om likabehandling i arbetslivet 2) framgångsrik integrering av handikappfrågor i relevant EU-politik och 3) förbättrad tillgänglighet för alla.

Handlingsplanen omfattar perioden 2004–2010 som genomförs successivt i etapper, som var och en betonar ett antal till varandra knutna prioriteringar. Den första etappen löper från 2004 till 2005 och den andra från 2006 till 2007.

En preliminär analys av den första etappen visar att man har lyckats integrera handikappfrågorna på vissa områden som sysselsättning, IT och utbildning (e-lärande). Integreringen av funktionshindrade personer på arbetsmarknaden får större verkan och lyckas bättre om integreringstanken kombineras med specifika åtgärder för funktionshindrade.

Den grupp av kommissionsledamöter som ansvarar för grundläggande rättigheter, kamp mot diskriminering och jämställdhet kommer, med stöd av kommissionens avdelningsövergripande grupp för handikappfrågor, att ge politisk kraft åt handlingsplanen. Samarbetet med medlemsstaterna kommer att stärkas genom tematisk dialog med EU:s högnivågrupp för funktionshindrade, den europeiska sysselsättningskommittén och kommittén för socialt skydd. Inom ramstrategin för icke-diskriminering och lika möjligheter för alla[30] kommer kommissionen att stödja och noga övervaka genomförandet av direktivet om likabehandling i arbetslivet[31].

3.1 Prioriterade områden under den andra etappen (2006–2007)

Etapp två av handlingsplanen kommer att inriktas på aktiv integrering av funktionshindrade personer. Utgångspunkten kommer att vara den grundsyn på funktionshindrade personers medborgerliga rättigheter och skyldigheter som finns i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna[32], och de värderingar som kommer till uttryck i den nya FN-konventionen om funktionshindrades rättigheter ( International Convention on the Protection and Promotion of the Rights and Dignity of Persons with Disabilities ).

Utmärkande för denna grundsyn är att funktionshindrade personer har samma rätt att göra egna val och bestämma över sitt dagliga liv som personer utan funktionshinder. Detta framhäver vikten av en miljö som ger funktionshindrade personer möjligheter till större självständighet. Funktionshindrade personer och deras behov bör därför ställas i centrum när vård- och stödtjänster tillhandahålls.

Inom ramen för de fyra prioriteringarna nedan kommer man att vidta åtgärder (se bilaga 2) för att ytterligare främja funktionshindrade personers möjligheter till ett självständigt liv .

- Uppmuntra arbetskraftsdeltagande

Ett centralt tema i den reviderade Lissabonstrategin för sysselsättning att ”få in och behålla fler människor på arbetsmarknaden, öka arbetskraftsutbudet och modernisera de sociala trygghetssystemen”. Åtgärder för att höja antalet funktionshindrade som förvärvsarbetar eller är i arbetskraften kommer därför att prioriteras även i framtiden.

Kommissionens arbetsdokument om integreringen av handikappfrågor i sysselsättningsstrategin är en värdefull vägledning vid integrering av funktionshindrade på den öppna arbetsmarknaden. De nya integrerade riktlinjerna medger möjlighet att ställa upp nationella mål, men processen måste inriktas på och stödjas av statistiska uppgifter. I dokumentet konstateras att ett av flera problem är att få personer återgår till arbetet efter att de drabbats av ett långvarigt hälsoproblem eller funktionshinder och att detta hindrar ett självständigt liv. Strategier för anpassning och återintegrering i arbetslivet av personer som blir funktionshindrade medan de ännu arbetar skall uppmuntras. Rehabilitering, individanpassat personligt stöd och åtgärder som gör arbete lönsamt kommer att främjas.

Europeiska socialfonden har stött och kommer att fortsätta stödja aktiv integrering av funktionshindrade personer i samhället och på arbetsmarknaden. Kommissionen har föreslagit att ett område som skall prioriteras under nästa programperiod (2007–2013) är ”vägar till integrering och återinträde i arbete” för mindre gynnade personer, t.ex. funktionshindrade eller anhörigvårdare.

- Främja tillgången till vård- och stödtjänster av hög kvalitet

Ett av huvudmålen för EU:s integreringsåtgärder är att med hjälp av konsoliderade bestämmelser om social trygghet och integration se till att funktionshindrade personer har tillgång till kvalitativa sociala tjänster och stödtjänster till ett rimligt pris. De många förändringarna i vårt samhälle har påverkat hushållens sammansättning och ställer nya krav på familjeenheten, och detta har föranlett många frågor om vilken politik och vilka åtgärder bäst kan tillgodose behovet av omsorgs- och stödtjänster, bl.a. när det gäller äldre funktionshindrade.

I vitboken om tjänster av allmänt intresse[33] uppgav kommissionen att den hade för avsikt att år 2005 anta ett meddelande om tjänster av allmänt intresse inom den sociala sektorn och vården. Syftet är att kartlägga vad som är kännetecknande för tjänster av allmänt intresse inom den sociala sektorn och vården och klargöra förutsättningarna för dem. Kvalitetsaspekter på tjänster som erbjuds funktionshindrade inom den sociala sektorn kommer också att undersökas, bland annat när det gäller behovet av att främja en samordning av de tjänster som tillhandahålls.

Kommissionen kommer vidare att lägga fram ett förslag till effektivisering av de olika öppna samordningsmetoderna för social trygghet och social integration, och kommer att utveckla samarbetet inom vård- och omsorgspolitiken parallellt med det arbete som redan utförs i anslutning till social integration och pensioner. På detta sätt kommer man att kunna täcka relevanta delar av den sociala trygghetspolitiken, såsom tillgången till integrerade vård- och stödsystem.

Avinstitutionaliseringen av funktionshindrade personer som bor på stora institutioner kommer att stödjas ytterligare. Främjandet av en tjänstenivå som innebär en lämplig balans mellan trygghet, frihet och självständighet kommer att uppmuntras.

- Främja varors och tjänsters tillgänglighet

Arbetet med tjänster, transporter och ökad IT-tillgänglighet, bl.a. tillgång till den nya generationen av hjälpfunktioner, kommer att komplettera de insatser som nu görs för att förbättra offentliga byggnaders tillgänglighet. Tillgängliga transportsystem är ett viktigt inslag i begreppet självständigt liv: tillgängliga allmänna kommunikationer och en tillgänglig offentlig miljö kompletterar varandra och förstärker ömsesidigt utvecklingen inom respektive område. Sådana transportsystem kommer att främjas i och mellan urbana områden.

När det gäller transportsektorn kan rättigheterna för funktionshindrade personer och personer med nedsatt rörlighet inte endast begränsas till tillgängliga färdmedel, utan innebär också att funktionshindrade inte får utsättas för diskriminering och skall ha möjlighet till ständig assistans. Europeiska kommissionen vidtar konkreta åtgärder för att främja dessa rättigheter genom att anta policydokument och förslag till rättsakter. I vitboken ”Den gemensamma transportpolitiken fram till 2010: Vägval inför framtiden”[34] uppger kommissionen att det finns planer på att fastställa passagerarnas rättigheter för alla färdmedel. I kommissionens meddelande ”Att stärka passagerarnas rättigheter inom Europeiska unionen” av den 16 februari 2005[35] anges ett antal områden där det bör vidtas åtgärder, och den högsta prioriteten ges åt att funktionshindrade personer inte får bli utsatta för diskriminering och att de ska ha rätt till assistans oberoende av färdmedel. I kommissionens förslag till förordning om internationella tågresenärers rättigheter och skyldigheter[36] från 2004 föreskrivs att funktionshindrade personer inte får diskrimineras vid resor med tåg och att de skall ha rätt till assistans både före och under resan. Enligt kommissionens förslag till förordning om funktionshindrade personers rättigheter i samband med flygresor[37] måste funktionshindrade resenärer erbjudas assistans på flygplatser och flygplan och det måste även finns kvalitetsstandarder för denna assistans. Kommissionen undersöker för närvarande hur funktionshindrade som reser till sjöss samt med internationella bussförbindelser kan garanteras samma rättigheter. Därför inledde kommissionen i juli 2005 ett offentligt samråd om rättigheterna för passagerare inom internationell busstrafik, och i planerna finns även ett samråd om rättigheterna för passagerare inom sjötrafik. De behöriga nationella tillsynsmyndigheterna är mest lämpade att garantera effektiviteten hos de åtgärder som vidtas till förmån för funktionshindrade personer.

Den nya tekniken har en avsevärd potential att skapa ett Europa för alla. Tillgängliga informations- och kommunikationstekniska standardprodukter, som är kompatibla med hjälpmedelsteknik som stöds av europeiska standarder, konsumenternas efterfrågan och övriga utvecklingsaspekter öppnar nya marknader. Genom offentlig upphandling kan man uppmuntra utvecklingen av produkter som är utformade för ett så brett konsumentsegment som möjligt och på detta sätt kan nya marknader öppnas och penetreras. Detta sker redan i USA och samma tendens kan även skönjas i Japan. Främjandet av ett kunskapssamhälle för alla är därför ett av de centrala målen i i2010-initiativet. Inom ramen för initiativet skall det vidtas stimuleringsåtgärder som syftar till att IT-systemen skall bli lättare att använda för allt fler människor och utfärdas riktlinjer om strategier för bredbandstillgänglighet. Tekniska lösningar som möjliggör ett självständigt liv behandlas och det hänvisas till meddelandet om e-tillgänglighet, som främjar tre strategier som fortfarande inte används särskilt allmänt i Europa (offentlig upphandling, certifiering, bättre utnyttjande av gällande lagstiftning samt förstärkning och fortsättning av pågående verksamhet).

- Öka EU:s analytiska kapacitet

Tillförlitliga och jämförbara uppgifter är nödvändiga för förståelsen av hur situationen för funktionshindrade personer förändras och vilket samband utvecklingen här har med andra politikområden. Studier kommer att inledas i syfte att analysera uppgifter från tidigare Eurostatundersökningar och från arbetskraftsundersökningens ad hoc-modul om funktionshindrade personers arbetsmarknadssituation samt uppgifter från medlemsstaternas administrativa register.

Genom det europeiska statistiksystemet och inom gemenskapens statistiska program 2002–2007 kommer enhetlig statistik om funktionshindrade personers integrering i samhället att utarbetas. Eurostat arbetar med en särskild modul om funktionshindrade personers integrering i samhället inom ramen för den europeiska hälsoenkäten.

Sjätte ramprogrammet för forskning, teknisk utveckling och demonstration (2002–2006) och det kommande sjunde ramprogrammet för forskning (2007–2013) kommer att finansiera forskning på handikappområdet även i fortsättningen. Under det sjätte ramprogrammet har man definierat forskningsteman som stöder handikappolitiken och som överensstämmer med de prioriteringar som fastställts på politisk nivå.

I enlighet med EU:s nya ramstrategi för icke-diskriminering och lika möjligheter för alla kommer flerdubbel diskriminering av funktionshindrade personer att tas upp.

4. Slutsatser

Detta meddelande belyser det faktum att man inom EU är allmänt överens om att man måste gripa sig an handikappfrågorna. Tonvikten ligger på värdighet, grundläggande rättigheter, skydd mot diskriminering, rättvisa och social sammanhållning.

Handikappfrågorna hör i princip till medlemsstaternas behörighet och insatserna på detta område blir mest effektiva om de görs på nationell nivå. Ökad integrering av handikappfrågor enligt EU:s handlingsplan och operativt stöd från Europeiska socialfonden bidrar till lika möjligheter i det utvidgade Europa. En fungerande dialog mellan kommissionen och medlemsstaterna samt med funktionshindrade personer och de viktigaste berörda parterna gör det möjligt att skapa en positiv miljö som gynnar aktiv integrering i samhället och ekonomin. Till följd av detta är det nu allmänt accepterat att integrering är nyckeln till framsteg på handikappområdet. Den reviderade Lissabonstrategin innebär att det läggs mycket större vikt vid integreringen av handikappfrågor i medlemsstaterna.

De nya åtgärder som planeras under den andra etappen av handlingsplanen på handikappområdet kommer att uppmuntra arbetskraftsdeltagande och främja tillgången till den sociala sektorns tjänster samt främja varors och tjänsters tillgänglighet. Dessutom kommer tillförlitliga och jämförbara uppgifter om funktionshinder och information om flerdubbel diskriminering att samlas in. Kommissionen kommer att övervaka genomförandet av de föreslagna åtgärderna genom en kontinuerlig dialog med alla berörda parter. Halvtidsutvärderingen av handlingsplanen kommer att ske 2008 som planerat.

[1] KOM(2003) 650 slutlig, 30.10.2003.

[2] Rådets slutsatser av den 1 december 2003, rådets dokument nr 15 206/03.

[3] KOM(2005) 33 slutlig, 9.2.2005.

[4] KOM(2005) 24.

[5] Se fotnot 1.

[6] Studie utförd på uppdrag av kommissionen: " Definitions of disability in Europe : a comparative analysis ", Brunel University, september 2002.

[7] Svarspersonerna ombes uppge huruvida de anser sig ha ett långvarigt hälsoproblem eller funktionshinder.

[8] Kommissionens förordning (EG) nr 1566/2001 av den 12 juli 2001.

[9] Eurostats Statistics in focus, tema 3-26/2003.

[10] Den grundläggande frågan var om personerna i fråga hade något långvarigt hälsoproblem eller funktionshinder som varat i längre än sex månader (eller som förmodas vara sex månader). Med långvarigt hälsoproblem eller funktionshinder avses alla typer av problem med funktionsförmågan, förutsatt att de på något sätt påverkar svarspersonens dagliga liv.

[11] Europeiska arbetskraftsundersökningen, 2002 års ad hoc-modul om funktionshindrade personers arbetsmarknadssituation.

[12] Arbetskraftsundersökningen, 2002 års ad hoc-modul om funktionshindrade personers arbetsmarknadssituation.

[13] Share-projektet: http://www.share-project.org.

[14] Kok-rapporten ” Jobs, jobs, jobs ” (2003).

[15] Se fotnot 9.

[16] Kurvorna för personer med funktionshinder och personer utan funktionshinder följer varandra: om förvärvsfrekvensen för personer utan funktionshinder i ett land ökar, ökar den i allmänhet också för funktionshindrade.

[17] Funktionshinder vid födelsen eller under barndomen/tonåren kan begränsa studiemöjligheterna. Det är också möjligt att personer med kort utbildning har okvalificerade arbetsuppgifter i en farlig miljö. Det är inte ännu möjligt att säga huruvida någon av dessa effekter har större betydelse än någon annan, eller om de har en kumulativ verkan.

[18] Ju lägre utbildningsnivå, desto högre andel personer med långvariga hälsoproblem eller funktionshinder. ISCED0–2 inkluderar samtliga personer som har högst grundskoleutbildning, ISCED3–4 omfattar personer med gymnasieutbildning och ISCED5-6 inbegriper personer med eftergymnasial utbildning utom högre utbildning eller med högre utbildning.

[19] Direktiv 2000/78 av den 27 november 2000.

[20] Jämställdhet och icke-diskriminering: årsrapport 2005, s. 5-11.

[21] Jämställdhet och icke-diskriminering: årsrapport 2005, s. 5-11.

[22] Rådets beslut av den 12 juli 2005 om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik.

[23] Integrering av handikapperspektivet i den europeiska sysselsättningsstrategin http://europa.eu.int/comm/dgs/employment_social/index_en.htm

[24] Kommissionens förordning (EG) nr 2204/2002.

[25] Arbetsmarknadsparternas förklaring om funktionshindrade personers sysselsättning: http://europa.eu.int/comm/employment_social/dsw/dspDetails.do?id=1123&d-1588-p=1&d-1588-s=&d-1588-o=null och uttalande av UNI-Europa Commerce och EuroCommerce om främjande av sysselsättning och integrering av funktionshindrade personer inom handel och distribution i EU: http://europa.eu.int/comm/employment_social/dsw/dspDetails.do?id=1088&d-1588-p=1&d-1588-s=&d-1588-o=null

[26] Rapport från CEEP, UNICE/UEAPME och ETUC: 2004 Report on social partners actions in member states to implement employment guidelines.

[27] KOM (2005) 425 slutlig, 13.9.2005.

[28] Inom det prioriterade området ”Informationssamhällets teknik” i det sjätte ramprogrammet för forskning, teknisk utveckling och demonstration (2002–2006) beslutade man att finansiera 14 projekt, som nu pågår.

[29] Anbudsinfordran VT/2005/0344.

[30] KOM (2005) 224 slutlig, 1.6.2005.

[31] Direktiv 2000/78/EG av den 27 november 2000 (EGT L 303, 21.2.2000, s. 16).

[32] Artikel 26: ”Unionen erkänner och respekterar rätten för personer med funktionshinder att få del av åtgärder som syftar till att säkerställa deras oberoende, sociala och yrkesmässiga integrering och deltagande i samhällslivet.”

[33] KOM (2004) 374, 12.5.2004.

[34] KOM(2001) 370 slutlig.

[35] KOM(2005) 46 slutlig.

[36] KOM(2004) 143 slutlig.

[37] KOM(2005) 47 slutlig.