Slutsatser från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet om förstärkning av flernivåstyrningen vid främjandet av ungdomars deltagande i beslutsprocesser

(2021/C 241/03)

RÅDET OCH FÖRETRÄDARNA FÖR MEDLEMSSTATERNAS REGERINGAR, FÖRSAMLADE I RÅDET,

SOM ERINRAR OM ATT

1. det i artikel 165 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt föreskrivs att ett av målen för unionens insatser är att stimulera ungdomars deltagande i Europas demokratiska liv,

2. det i artikel 2 i fördraget om Europeiska unionen anges att ”[u]nionen ska bygga på värdena respekt för människans värdighet, frihet, demokrati, jämlikhet, rättsstaten och respekt för de mänskliga rättigheterna, inklusive rättigheter för personer som tillhör minoriteter” och att artikel 10.3 erkänner varje medborgares rätt att delta i Europeiska unionens demokratiska liv,

3. det i artiklarna 11 och 12 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna anges att var och en har rätt till yttrandefrihet, frihet att delta i fredliga sammankomster och föreningsfrihet, och att det i artikel 24 fastslås att barn fritt ska kunna uttrycka sina åsikter och att dessa åsikter ska beaktas i frågor som rör barnen i förhållande till deras ålder och mognad,

4. rådets resolution om ramar för det europeiska samarbetet på ungdomsområdet: Europeiska unionens ungdomsstrategi 2019–2027 ( 1 ) hänvisar till vikten av att stödja socialt och medborgerligt engagemang och har som syfte att se till att alla ungdomar har de resurser som behövs för att delta i samhället; resolutionen erkänner också deltagande ( 2 ) och den globala, europeiska, nationella, regionala och lokala dimensionen ( 3 )

5. World Programme of Action for Youth ungdomar i Förenta nationernas Agenda 2030 för hållbar utveckling ( 4 ) identifieras som aktiva aktörer för hållbar utveckling, och att ungdomar i Förenta nationernas globala ungdomsprogram ( 5 ) uppmanas att fullt ut och effektivt delta i samhällslivet,

6. Europarådets stadga angående unga människors deltagande i kommunala och regionala angelägenheter ( 6 ) betonar behovet av att stärka ungdomars möjligheter att fullt ut åtnjuta sina rättigheter och friheter, särskilt de som rör deltagande,

7. det i rådets slutsatser om främjande av demokratisk medvetenhet och demokratiskt deltagande bland ungdomar i Europa ( 7 ) erkänns att alla ungdomar måste ges möjlighet att på ett meningsfullt sätt delta i besluten i alla frågor som rör dem, varvid de har rätt till yttrandefrihet, tillgång till information samt skydd mot diskriminering,

8. det i rådets slutsatser om ungdomars roll i uppbyggnaden av ett tryggt, sammanhållet och harmoniskt samhälle i Europa ( 8 ) anges att unga människor är innovatörer och aktörer för förändring och att deras bidrag bör stödjas och främjas aktivt och ses som värdefulla när det gäller att bygga upp ett fredligt samhälle och stödja demokratisk samhällsstyrning,

9. rådets resolution om stimulering av ungdomars politiska deltagande i Europas demokratiska liv ( 9 ) och rådets resolution om främjande av nya och ändamålsenliga former för ungdomars deltagande i Europas demokratiska liv ( 10 ) stärker den övergripande ungdomsdimensionen och framhåller vikten av att främja ungdomars aktiva och ansvarsfulla deltagande i utarbetandet av politik som påverkar ungdomars liv,

10. det i 2019 års Flash Eurobarometer-undersökning om ungdomar ( 11 ) anges att ungdomar är mycket aktiva i det demokratiska livet och att deras deltagande ökar; tre fjärdedelar av unga tillfrågade uppger att de har varit engagerade i någon form av organiserad rörelse,

11. Study on the landscape of youth representation in the EU studien ( 12 ) visar att EU:s ungdomssektor växer och att traditionella ungdomsstrukturer som icke-statliga organisationer och nätverk fortsätter att spela en viktig roll; i studien konstateras också att det finns ett behov av mer diversifierade och flexibla utrymmen för deltagande,

OCH SOM KONSTATERAR ATT

12. ungdomar, även om betydande framsteg har gjorts, fortfarande har färre möjligheter att delta, är underrepresenterade i beslutsprocesserna och står inför ett flertal utmaningar som har accentuerats av covid-19-pandemin; till de främsta utmaningar ( 13 ) som har ökat bland ungdomar i utsatta situationer hör en större risk för arbetslöshet, otrygg anställning, fattigdom, utestängning, marginalisering, diskriminering och ojämlikhet, otillräcklig investering i kompetensutveckling samt påverkan på deras mentala hälsa,

13. ungdomars ökande sårbarhet är kopplad till ojämlik tillgång till inkluderande, formell utbildning, icke-formellt och informellt lärande och icke-formella och informella möjligheter, överrepresentation inom atypiskt arbete och otillräcklig tillgång till socialt skydd, vilket har en strukturell inverkan på ungdomars liv, frigörelse och övergång till självständighet, särskilt när det gäller tillgång till bostäder, skäliga levnadsförhållanden, hälso- och sjukvård och anständiga arbeten,

14. det finns ett akut behov av att ungdomar ska få medborgarutbildning av god kvalitet som främjar demokratiska värden och ges information och mediekompetens så att de kan förstå de politiska och samhälleliga sammanhangen och känna igen hot om desinformation, polarisering och propaganda, och att de ska få fullständig och fri information för att kunna göra lämpliga val och fatta lämpliga beslut,

15. man i Europeiska rådets nya strategiska agenda 2019–2024 ( 14 ) och kommissionens arbetsprogram 2021 ( 15 ) erkänner ungdomars roll när det gäller att bygga ett klimatneutralt, grönt, rättvist, digitalt och socialt Europa, främja hållbara konsumtions- och produktionsmönster och genomföra Agenda 2030 för hållbar utveckling och Parisavtalet om klimatförändringar,

16. icke-formellt och informellt lärande spelar en viktig roll för till exempel medborgerliga frågor och deltagande, ingår i den europeiska agendan för ungdomsarbete ( 16 ) och syftar till att stärka och utveckla samarbetet mellan de olika aktörer som är involverade i ungdomsarbete på flera områden, i linje med ”Bonnprocessen” och genomförandet av en strategisk ram för utveckling av ungdomsarbete ( 17 )

ANSER FÖLJANDE:

17. Ungdomar bidrar på ett avgörande sätt till samhällets vidareutveckling. Beslut som fattas i dag påverkar både deras nuvarande och deras framtida liv. Ungdomar påverkas av frågor som är sektorsövergripande och berör hela den politiska agendan, och därför är deras engagemang och medverkan i arbetet med att hitta lösningar på samhälleliga, miljömässiga, digitala, ekonomiska, kulturella och politiska utmaningar avgörande för att främja den demokratiska principen om representation. Detta bör göra det möjligt för ungdomar att ta kontroll över sina liv, inhämta kunskap, komma till tals när det gäller att bygga motståndskraftiga, sammanhållna, inkluderande, klimatneutrala, välmående, rättvisa och hållbara samhällen, och bidra till Europas återhämtning i samband med allvarliga krissituationer, såsom covid-19-pandemin, och till den digitala och gröna omställningen.

18. För en effektiv strategi för flernivåstyrning ( 18 ) på ungdomsområdet, särskilt vad gäller ungdomars deltagande, är det viktigt att stödja inrättande och utveckling av ungdomsrepresentation på alla nivåer ( 19 ) , erkänna ungdomars rätt att organisera sig och delta och ge dem möjlighet att göra detta. Erkännande av och stöd till organisationer och strukturer på ungdomsområdet, som säkerställer gynnsamma förutsättningar på alla nivåer, har en avgörande betydelse för att ungdomar ska kunna delta i beslutsprocesser på ett ändamålsenligt, meningsfullt och hållbart sätt.

19. Europeiska unionens ungdomsstrategi 2019–2027 ( 20 ) hänvisar till ungdomars deltagande i det demokratiska livet, stöder socialt och medborgerligt engagemang och har som syfte att se till att alla ungdomar har de resurser som behövs för att delta i samhället, och framhåller förverkligandet av ungdomars vision och mål för Europa genom mobilisering av politiska instrument på EU-nivå och åtgärder från alla berörda parter på nationell, regional och lokal nivå.

20. De elva europeiska ungdomsmålen ( 21 ) är inriktade på ungdomars vision för Europa, identifierar sektorsövergripande områden som påverkar ungdomars liv och återspeglar prioriteringar som är viktiga för dem, däribland ungdomars deltagande, som tas upp i det europeiska ungdomsmålet # 9, ”utrymme och deltagande för alla”.

21. Ungdomars deltagande handlar om att utöva rättigheter och att ha möjligheter, lika tillgång, stöd och ansvar att delta och påverka beslut, och att systematiskt vara engagerad i åtgärder och verksamheter som bidrar till att stärka ett samhälle som bygger på EU:s värden.

22. Ungdomars deltagande handlar också om att förhindra att utrymmet för det civila samhället krymper, vilket har en betydande inverkan på beslutsprocesserna och skapar ytterligare utmaningar för ungdomar, ungdomsorganisationer och ungdomsstrukturer samt ungdomsarbetare.

23. EU:s ungdomsdialog ( 22 ) har under de senaste tio åren varit avgörande som stöd för ungdomars deltagande på alla nivåer, genom medverkan av ungdomsråd, nationella arbetsgrupper och andra ungdomsaktörer, samtidigt som den har främjat en strukturell dialog med relevanta beslutsfattare. Aktörer inom ungdomscivilsamhället, särskilt Europeiska ungdomsforumet, internationella icke-statliga ungdomsorganisationer och nationella ungdomsråd, har på ett värdefullt sätt bidragit till ungdomars representation i beslutsprocesser på EU-nivå, bland annat genom Europeiska unionens ungdomskonferenser.

24. Styrningen av ungdomspolitiken skiljer sig åt mellan EU:s medlemsstater mot bakgrund av deras olika politiska, kulturella, historiska, samhälleliga och geografiska sammanhang. De har olika ramar (t.ex. den rättsliga ramen för utveckling av ungdomspolitiken, folkvalda organs/lagstiftningsstrukturers roll och de frågor som omfattas av ungdomspolitiken) och olika genomförandemodeller (t.ex. horisontell, vertikal eller sektorsövergripande samordning, genomförandebefogenheter på olika nivåer av den offentliga förvaltningen) ( 23 )

25. Ungdomar, som uttrycker sig i många olika former och geografiska sammanhang, utgör grunden för ungdomsrepresentation och ungdomars deltagande. Dessa former omfattar organisationer och icke-formella grupper, från stadsmiljöer till gles- och landsbygdsområden och avlägsna områden ( 24 ) , strukturer för ungdomsarbete, ungdomsråd och ungdomsorganisationer på alla nivåer samt unga personer som inte ingår i befintliga strukturer eller organisationer.

RÅDET OCH FÖRETRÄDARNA FÖR MEDLEMSSTATERNAS REGERINGAR, FÖRSAMLADE I RÅDET, FRAMHÅLLER ATT

26. det är av avgörande betydelse att alla ungdomar har lika möjligheter till deltagande, engagemang och egenmakt i relevanta beslutsprocesser på alla nivåer; sådant deltagande är viktigt inte bara för ungdomspolitikens kvalitet utan också för all annan övergripande politik som påverkar ungdomar; det handlar om ungdomars personliga, sociala, kulturella och intellektuella utveckling och deras övergång till vuxenlivet ( 25 )

27. ungdomars deltagande skapar en känsla av tillhörighet, medborgaranda och solidaritet och gör de politiska processerna öppnare och mer ansvarstagande gentemot ungdomar; samtidigt ger deltagandet ungdomar egenmakt och hjälper dem att utveckla självförtroende och en känsla av initiativförmåga, ägarskap och ansvarighet, vilket ger dem möjlighet att förvärva och utveckla erfarenheter och relevanta färdigheter i demokratiskt och yrkesmässigt hänseende på områden som kritiskt tänkande, kommunikation, förhandling och laganda,

28. Europe goes local ” inom programmet Erasmus+ Aktiv ungdom att integrera flernivåstyrning i främjandet av ungdomars deltagande i beslutsprocesser gynnar inkluderande och motståndskraftiga samhällen, stärker den sociala, medborgerliga och territoriella sammanhållningen och stärker kopplingarna mellan politiken på europeisk och lokal nivå genom konkreta initiativ, såsom Europeiska ungdomshuvudstaden och projektet ”” inom programmet Erasmus+ Aktiv ungdom ( 26 ) ; det ger samtidigt ungdomar egenmakt genom att de får möjlighet att tillämpa och förbättra de kunskaper, färdigheter, kompetenser och attityder de behöver för att fullt ut delta i olika samhällen och förbereda sig för framtida utmaningar,

29. den digitala omställningen av våra demokratier ( 27 ) medför ett behov av att undersöka och främja innovativa och alternativa former för deltagande, såsom digitala verktyg för demokrati, samtidigt som man beaktar utmaningarna med deltagande i den digitala miljön och att vissa ungdomar har begränsad tillgång till internet och digital teknik, eller inte har den kompetens som krävs för att använda detta; det finns därför ett behov av att ge tillträde och tillhandahålla skräddarsydda lösningar för att stödja ungdomars deltagande i det demokratiska livet med hjälp av digital teknik och engagera ungdomar på ett inkluderande sätt,

30. politik som skapar fler möjligheter för ungdomar och ger dem möjlighet att delta fullt ut i samhället måste stödjas ytterligare; i detta sammanhang måste man förstärka funktionen för ungdomsarbete, icke-formellt och informellt lärande och effektiv dialog med alla ungdomar inom ramen för en sektorsövergripande strategi på områden som socialpolitik, sysselsättning, utbildning, digitalisering, hälso- och sjukvård, bostäder, kultur och miljö,

31. för att ungdomar ska kunna delta på ett ändamålsenligt sätt ( 28 ) i samhället måste vissa centrala aspekter beaktas, till exempel kartläggning av ungdomspolitikens styrning, benchlearning ( 29 ) om ungdomspolitikens mekanismer på alla nivåer, utbildning av offentliga tjänstemän i frågor som rör ungdomars deltagande och identifiering av ungdomars roll och ansvar när det gäller att utforma, utveckla, genomföra och utvärdera politiken,

NOTERAR

32. de idéer och åsikter som ungdomar diskuterade vid EU:s ungdomskonferens i mars 2021, där ungdomar framförde ett antal initiativ som ger värdefull inspiration till åtgärder för beslutsfattare, ungdomsorganisationer och ungdomar själva, för att främja demokrati bland ungdomar på lokal, regional, nationell och europeisk nivå, och som handlar om att — inrätta mekanismer på relevanta nivåer för samråd med ungdomar om nationella, regionala och lokala politiska frågor, — anordna icke-formellt lärande och utbildning i opinionsbildning för ungdomar, även för dem med sämre förutsättningar, — sänka rösträttsåldern och rösträtten till 16 år, samtidigt som man inför medborgarutbildning, för att uppmuntra och möjliggöra för ungdomar att delta aktivt i val, — identifiera och främja användningen av offentliga platser som är tillgängliga för ungdomar, och effektivisera informationen om detta, — gemensamt utveckla och anta EU-riktlinjer och kvalitetsmärkningar för att säkerställa att alla ungdomar har tillgång till ungdomsvänliga, säkra och inkluderande digitala miljöer, — skapa plattformar för att stödja ungdomsledda nedifrån och upp-initiativ och ungdomsorganisationer på lokal och regional nivå, — utöka skolornas läroplaner och diversifiera aktörerna genom att inkludera icke-statliga organisationer för att främja utvecklingen av kreativt tänkande, aktivt medborgarskap och beslutsfattande genom icke-formell utbildning,

UPPMANAR MEDLEMSSTATERNA ATT, I ENLIGHET MED SUBSIDIARITETSPRINCIPEN OCH PÅ LÄMPLIGA NIVÅER,

33. ge alla ungdomar egenmakt genom utbildning, ungdomsinriktad information, återkoppling, icke-formellt och informellt lärande, ungdomsarbete och andra metoder som bidrar till ett välinformerat och kritiskt deltagande i beslutsprocesser på flera nivåer,

34. på lämpligt sätt främja och stödja inrättandet eller förbättringen av hållbara strukturer för flernivåstyrning, i syfte att underlätta ungdomars deltagande i beslutsprocesser och i fastställandet av dagordningar, och samtidigt uppmuntra en rad olika icke-formella lösningar för deltagande; detta kräver erkännande av, stöd till och fullständig medverkan av ungdomsorganisationer, ungdomsarbetare, unga yrkesverksamma, ungdomsledare ( 30 ) , skolor, lärare, tränare, utbildare och andra berörda aktörer; särskilda insatser bör göras för att nå ut till och stärka unga personer som inte är engagerade i formella strukturer eller organisationer,

35. främja och stödja, särskilt i missgynnade bostadsområden och i landsbygdsområden och avlägsna områden, lättillgängliga fysiska och digitala lösningar och hybridlösningar som gör det lättare för alla ungdomar att faktiskt delta och medverka i beslutsprocesser på alla nivåer, på ett sektorsövergripande sätt, i syfte att ge dem öppna och säkra utrymmen och möjligheter till personlig, social, kulturell och yrkesmässig utveckling,

36. skapa lika och rättvisa möjligheter och stödja ungdomars deltagande och engagemang i alla former på alla nivåer; detta tillvägagångssätt gäller alla frågor som påverkar ungdomar, till exempel bostäder, utbildning och anständiga arbeten, hållbar utveckling, klimatförändring, mänskliga rättigheter, rättvisa och solidaritet mellan generationerna, jämställdhet, kapacitetsuppbyggnad och digitaliseringens effekter, i linje med åtagandet att ingen ska lämnas utanför ( 31 )

37. där det är lämpligt inrätta eller upprätthålla synergier och samarbete mellan ungdomsrelaterade politikområden och politiska program, särskilt mellan utbildning av ungdomsarbetare och ungdomsforskare, i syfte att främja kritiskt tänkande, tillhandahålla omfattande information om beslutsprocesser på alla nivåer och öka ungdomars förståelse och engagemang och deras ändamålsenliga och meningsfulla deltagande,

UPPMANAR MEDLEMSSTATERNA OCH EUROPEISKA KOMMISSIONEN ATT, PÅ SINA RESPEKTIVE BEHÖRIGHETSOMRÅDEN, PÅ LÄMPLIGA NIVÅER OCH MED VEDERBÖRLIGT BEAKTANDE AV SUBSIDIARITETSPRINCIPEN,

38. integrera och stödja aktiva och hållbara strukturer för ungdomars deltagande i utarbetandet av politik för och med ungdomar på alla nivåer och alla områden, och samtidigt ge ungdomar tillgång till tillförlitliga uppgifter, underlag och beslutsprocesser som regelbundet ses över och för vilka ansvar kan utkrävas, med utgångspunkt i deltagandeprocesser som EU:s ungdomsdialog och andra arrangemang på olika politikområden som syftar till att främja ungdomars deltagande,

39. stödja den vidare utvecklingen och översynen av strategier som syftar till att öka ungdomars deltagande i beslutsprocesser på alla nivåer; detta kan bygga på befintliga begrepp och mekanismer och på det arbete som utförs av Europarådet, medlemsstaterna och civilsamhällets organisationer på detta område; dessa strategier bör involvera ungdomar, ungdomsarbetare, ungdomsorganisationer (inbegripet lokala ungdomsråd), yrkesverksamma, forskare inom ungdomspolitik och beslutsfattare, på alla nivåer och från alla relevanta sektorer,

40. till fullo utnyttja relevanta EU-program (bland annat Erasmus+ och Europeiska solidaritetskåren) för att främja och stödja kunskap, utbyte av praxis och verksamhet för ömsesidigt lärande samt utformning, utveckling, genomförande och utvärdering av mekanismer för ungdomars deltagande på grundval av en strategi för flernivåstyrning,

41. när så är relevant, på ett ändamålsenligt sätt utnyttja EU:s resultattavla för ungdomspolitik ( 32 ) och vid behov ta hänsyn till konsekvensbedömningar som bland annat jämför omfattningen av ungdomars deltagande i beslutsprocesser med regionala och lokala särdrag när det gäller demografi, välbefinnande, demokratiskt engagemang och hållbar utveckling,

42. fortsätta att främja EU:s ungdomsdialog och de nationella arbetsgrupper som inrättats i medlemsstaterna samt, när så är lämpligt, låta de nationella ungdomsråden ha en central roll, i syfte att dra nytta av denna ram i andra samrådsprocesser, t.ex. de som rör konferensen om Europas framtid och initiativet om ett nytt europeiskt Bauhaus,

UPPMANAR KOMMISSIONEN ATT

43. organisera en peer learning-verksamhet på ungdomsområdet i syfte att utbyta kunskaper och erfarenheter om hur man kan främja ett ändamålsenligt deltagande för ungdomar i beslutsprocesser på alla nivåer och inom alla politikområden, och på så sätt skapa en samsyn om begreppet flernivåstyrning,

44. bidra till kunskaps- och kapacitetsuppbyggnad när det gäller ungdomars deltagande i beslutsprocesser på flera nivåer, bland annat, när så är möjligt, genom wikinätverket för ungdomsfrågor, nätverk för ungdomsforskning och samarbete med internationella organisationer såsom Europarådet, Förenta nationerna, OECD och andra relevanta organ,

45. när så är lämpligt utnyttja Europeiska ungdomsportalen för att samarbeta med ungdomar genom dialoger och samråd online, och

UPPMANAR SAMTLIGA AKTÖRER SOM ÄR VERKSAMMA INOM DET EUROPEISKA SAMARBETET PÅ UNGDOMSOMRÅDET ATT VINNLÄGGA SIG OM ATT

46. inrätta öppna förfaranden som ger ungdomar möjlighet att delta direkt i beslutsprocesser, antingen individuellt (när det gäller ungdomsledare) eller genom ungdomsorganisationer, ungdomsarbetare, lärare, forskare, journalister eller genom andra ungdomsrelaterad strukturer eller icke-formella grupper; vid sådant deltagande bör alla frågor som påverkar ungdomars liv behandlas, på sektorsövergripande basis, samtidigt som man främjar synergier och samarbete inom ramen för gemensamma beslutsprocesser, delat ansvar och genomförande av lösningar, och

47. utvidga räckvidden och omfattningen av de möjligheter aktörer inom formell utbildning och informellt och icke-formellt lärande har att agera tillsammans för att öka ungdomars deltagande i beslutsprocesser och att stödja olika former för att ”lära sig att delta” från tidig ålder, eftersom detta ökar möjligheterna till livslångt deltagande ( 33 )

(1) EUT C 456, 18.12.2018, s. 1.

(2) ”Eftersom alla ungdomar är en resurs för samhället bör alla politikområden och verksamheter som berör ungdomar bekräfta ungdomars rätt att delta i utformningen, genomförandet och uppföljningen av politik som påverkar dem genom att ungdomar och ungdomsorganisationer deltar på ett meningsfullt sätt. Vid utformningen av politiken bör man i detta sammanhang ta hänsyn till de förändringar som den digitala kommunikationen för med sig och som påverkar medborgarnas demokratiska deltagande.”

(3) ”För att säkerställa att EU:s ungdomspolitik får varaktiga effekter för ungdomar är det viktigt att den genomförs med kopplingarna till regionala och lokala nivåer i åtanke och att verksamheter utförs för att stödja ungdomspolitik på gräsrotsnivå. Dessutom bör ungdomars åsikter beaktas när globala frågor behandlas.”

(4) https://www.un.org/ga/search/view_doc.asp?symbol=A/RES/70/1&Lang=E

(5) https://www.un.org/development/desa/youth/world-programme-of-action-for-youth.html

(6) 1992 års reviderade europeiska stadga angående unga människors deltagande i kommunala och regionala angelägenheter, 2003 och 2015.

(7) EUT C 415, 1.12.2020, s. 16.

(8) EUT C 195, 7.6.2018, s. 13.

(9) EUT C 417, 15.12.2015, s. 10.

(10) EUT C 169, 9.6.2011, s. 1.

(11) Flash Eurobarometer 478: How do we build a stronger, more united Europe? The views of young people, https://data.europa.eu/euodp/fr/data/dataset/S2224_478_ENG

(12) Study on the landscape of youth representation in the EU, 2019, https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/57e87ca0-900d-11ea-812f-01aa75ed71a1/language-en/format-PDF/source-search

(13) Partnership between the EU and the CoE in the field of youth, ”Towards a better understanding of the impact of Covid-19 on the youth sector”, https://pjp-eu.coe.int/documents/42128013/72351197/Summary+13+Oct+2020.pdf/c8808ff7-25be-f7f9-3504-b2a189a64bd0, Europaparlamentet, ”COVID-19: MEPs ask to prevent lasting damage on youth and on sport” (januari 2021) https://www.europarl.europa.eu/news/en/press-room/20210122IPR96224/covid-19-meps-ask-to-prevent-lasting-damage-on-youth-and-on-sport, OECD Policy Responses to Coronavirus (COVID-19), ”Youth and COVID-19: Response, recovery and resilience” (juni 2020), https://www.oecd.org/coronavirus/policy-responses/youth-and-covid-19-response-recovery-and-resilience-c40e61c6/; ILO, Youth employment, https://www.ilo.org/global/topics/youth-employment/lang--en/index.htm.

(14) https://www.consilium.europa.eu/media/39914/a-new-strategic-agenda-2019-2024.pdfhttps://www.consilium.europa.eu/media/39936/a-new-strategic-agenda-2019-2024-sv.pdf

(15) https://ec.europa.eu/info/publications/2021-commission-work-programme-key-documents_sv

(16) Resolution om ramen för inrättandet av en europeisk agenda för ungdomsarbete (2020/C415/01), https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SV/TXT/?uri=CELEX%3A42020Y1201%2801%29&qid=1619013254487

(17) Det tredje europeiska konventet om ungdomsarbete, slutförklaring

https://www.eywc2020.eu/downloads/doctrine/WebforumVeranstaltungenWebsiteBundle:Media-file-54/EN_3rd%20EYWC_final%20Declaration.pdf

(18) Se definition i bilagan.

(19) Se definition i bilagan.

(20) EUT C 456, 18.12.2018, s. 1.

(21) EU:s ungdomsstrategi, bilaga 3, ibid.

(22) EUT C 189, 5.6.2019, s. 1.

(23) ”Insights into youth policy governance”, Youth Partnership, 2018,

https://pjp-eu.coe.int/documents/42128013/47261953/122018-Insights_web.pdf/99400a12-31e8-76e2-f062-95abec820808

(24) EUT C 193, 9.6.2020, s. 3.

(25) Slutförklaringen från Lisboa+21.

(26) https://www.europegoeslocal.eu/about/

(27) Meddelande från kommissionen om EU:s handlingsplan för demokrati,

https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SV/TXT/?uri=COM%3A2020%3A790%3AFIN&qid=1607079662423

(28) ”Insights into youth policy governance”, Youth Partnership, 2018,

https://pjp-eu.coe.int/documents/42128013/47261953/122018-Insights_web.pdf/99400a12-31e8-76e2-f062-95abec820808

(29) Se definition i bilagan.

(30) I dessa slutsatser omfattar ungdomsledare även ungdomar som tar på sig en roll som ledare utan att ingå i någon formell organisation eller struktur.

(31) FN:s agenda 2030 för hållbar utveckling.

(32) Utarbetad av den expertgrupp som inrättades 2019 inom ramen för EU:s ungdomsstrategi (2019–2027) och dess arbetsplan 2019–2021.

(33) Rådets rekommendation om nyckelkompetenser för livslångt lärande (EUT C 189, 4.6.2018, s. 1).