om ändring av förordning (EU) 2018/842 om medlemsstaternas bindande årliga minskningar av växthusgasutsläpp under perioden 2021–2030 som bidrar till klimatåtgärder för att fullgöra åtagandena enligt Parisavtalet

Detta lagstiftningspaket, kallat ”55 %”, som tillkännagavs i kommissionens klimatmålsplan, är den mest omfattande byggstenen i insatserna för att genomföra det ambitiösa nya klimatmålet för 2030, och alla ekonomiska sektorer och all ekonomisk politik kommer att behöva bidra.

På grundval av en omfattande konsekvensbedömning föreslog kommissionen i sitt meddelande från september 2020 om att öka EU:s klimatambition för 2030 (klimatmålsplanen för 2030) att EU skulle höja sin ambitionsnivå och lägga fram en omfattande plan för att på ett ansvarsfullt sätt öka Europeiska unionens bindande mål för 2030 mot en nettominskning på minst 55 % jämfört med 1990. Att höja ambitionsnivån för 2030 bidrar nu till att ge beslutsfattare och investerare säkerhet, så att beslut som fattas under de kommande åren inte låses till utsläppsnivåer som är oförenliga med EU:s mål att vara klimatneutrala senast 2050. Målet för 2030 är i linje med Parisavtalets mål att hålla den globala temperaturökningen väl under 2 °C och sträva efter att hålla den på 1,5 °C.

Åtgärder mot klimatförändringarna kan inte vänta. I linje med de vetenskapliga rönen i den särskilda rapporten från Mellanstatliga panelen för klimatförändringar (IPCC) måste globala nettonollutsläpp av koldioxid uppnås omkring 2050 och neutralitet för alla andra växthusgaser senare under århundradet. Denna brådskande utmaning kräver att EU intensifierar sina åtgärder och visar prov på globalt ledarskap genom att bli klimatneutralt senast 2050. Detta mål anges i meddelandet En ren jord åt alla – En europeisk strategisk långsiktig vision för en stark, modern, konkurrenskraftig och klimatneutral ekonomi.

Genom meddelandet om den europeiska gröna given lanserades en ny tillväxtstrategi för EU som syftar till att omvandla EU till ett rättvist och välmående samhälle med en modern, resurseffektiv och konkurrenskraftig ekonomi. Meddelandet är en bekräftelse på kommissionens ambition att höja sina klimatmål och göra Europa till den första klimatneutrala kontinenten senast 2050. Dessutom syftar det till att skydda allmänhetens hälsa och välbefinnande mot miljörelaterade risker och effekter. Den europeiska gröna givens nödvändighet och värde har bara ökat mot bakgrund av covid-19-pandemins mycket allvarliga effekter på unionsmedborgarnas hälsa och ekonomiska välstånd.

c)Översynen av förordningen om inbegripande av utsläpp och upptag av växthusgaser från markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk (LULUCF).

d)Ändringen av direktiv (EU) 2018/2001 om förnybar energi för att genomföra det nya klimatmålet för 2030.

e)Ändring av direktiv 2012/27/EU om energieffektivitet för att genomföra det nya klimatmålet för 2030.

Tillsammans med EU:s nya anpassningsstrategi som antogs i kommissionens meddelande från februari 2021, Att skapa ett klimattåligt Europa – EU:s nya strategi för klimatanpassning ,kommer detta initiativ samt klimat- och energipaketet ”55 %” att göra det möjligt för Europa att möta klimatutmaningen.

• Förenlighet med unionens politik inom andra områden

Förslagen i 55 %-paketet bör vara förenliga med alla EU:s åtgärder och strategier och hjälpa EU att uppnå det höjda målet för 2030 och en framgångsrik och rättvis omställning till klimatneutralitetsmålet för 2050, i enlighet med kommissionens meddelande om den europeiska gröna given.

Detta initiativ till förordning om ansvarsfördelning är således förenligt med unionens politik för en ren och cirkulär ekonomi, hållbar och smart mobilitet, från jord till bord -strategin, EU:s strategi för biologisk mångfald för 2030, handlingsplanen om nollföroreningsambition och avfallslagstiftning, översynen av förordningen om fluorerade växthusgaser och förordningen om ämnen som bryter ned ozonskiktet (ozonförordningen) samt unionens hållning på den internationella arenan och dess gröna given-diplomati.

55 %-paketet tillsammans med Next Generation EU-instrumentet och den fleråriga budgetramen för 2021–2027 kommer att bidra till att uppnå de parallella gröna och digitala omställningar som Europa strävar efter. Kombinationen av dessa strategier och EU:s ekonomiska stöd kommer att ge utrymme att vidta åtgärder mot den ekonomiska kris som orsakats av covid-19-pandemin och påskynda övergången till en ren och hållbar ekonomi genom att koppla samman klimatåtgärder och ekonomisk tillväxt, samtidigt som förutsättningar skapas att uppnå klimatneutralitet senast 2050. Sammantaget kommer EU-budgeten för 2021–2027 och paketet Next Generation EU att säkerställa ett utgiftsmål på 30 % för integrering av klimatåtgärder. När det gäller resiliens- och återhämtningsfaciliteten inom ramen för Next Generation EU måste varje nationell plan för återhämtning och resiliens innefatta utgifter på minst 37 % för klimatinvesteringar. Sammanhållningspolitiken kommer att bidra till klimatutgifter med 100 % av Fonden för en rättvis omställning, minst 37 % av Sammanhållningsfonden och 30 % av Europeiska regionala utvecklingsfonden. Dessa fonder kan i hög grad stödja de investeringar och reformer som fastställs i de nationella energi- och klimatplanerna, som antagits på grundval av förordning (EU) 2018/1999 om styrningen av energiunionen och av klimatåtgärder (styrningsförordningen) och bidra till att minska de socioekonomiska kostnaderna för omställningen.

Dessutom, för att öka samstämmigheten mellan olika politikområden, och som tillkännagavs i dess meddelande Bättre lagstiftning: Samarbete för att skapa bättre lagar,är kommissionen i färd med att förbättra sina riktlinjerför bättre lagstiftning för att se till att alla dess initiativ upprätthåller principen om att inte orsaka betydande skada och därmed uppfylla de skyldigheter som fastställs i den europeiska klimatlagen.

2.RÄTTSLIG GRUND, SUBSIDIARITETSPRINCIPEN OCH PROPORTIONALITETSPRINCIPEN

• Rättslig grund

Den rättsliga grunden för detta förslag är artikel 192 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget). I enlighet med artiklarna 191 och 192.1 i EUF-fördraget ska Europeiska unionen bidra till att bland annat följande mål uppnås: Att bevara, skydda och förbättra miljön, och att främja åtgärder på internationell nivå för att lösa regionala eller globala miljöproblem, särskilt för att bekämpa klimatförändringen.

• Subsidiaritetsprincipen

Klimatförändringar är ett gränsöverskridande problem som inte kan lösas genom enbart nationella eller lokala åtgärder. Samordning av klimatåtgärder måste åstadkommas på europeisk nivå och, där det är möjligt, även på global nivå. EU-åtgärder är motiverade av subsidiaritetsskäl i enlighet med artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. Sedan 1992 har EU arbetat med att ta fram gemensamma lösningar och driva på globala insatser för att ta itu med klimatförändringarna. Mer specifikt kommer åtgärder på EU-nivå att möjliggöra kostnadseffektiv uppfyllelse av de långsiktiga målen för utsläppsminskning, och de mål som fastställts för 2030, och samtidigt säkerställa rättvisa och miljöintegritet. Artiklarna 191 till 193 i EUF-fördraget bekräftar och specificerar EU:s befogenheter i fråga om klimatförändringar.

• Proportionalitetsprincipen

Detta förslag följer proportionalitetsprincipen, eftersom det inte går utöver vad som är nödvändigt för att uppnå EU:s mål för minskning av växthusgasutsläpp för perioden 2021–2030 på ett kostnadseffektivt sätt, samtidigt som det säkerställer rättvisa och miljöintegritet.

I den europeiska klimatlagen fastställs en övergripande minskning av växthusgasutsläppen i hela ekonomin och på nationell nivå med minst 55 % jämfört med 1990 års nivåer fram till 2030. Detta förslag täcker en stor del av dessa utsläpp av växthusgaser och reviderar förordningen om ansvarsfördelning för att uppnå detta mål.

• Val av instrument

Huvudsyftet med detta initiativ är att uppdatera de mål som fastställs i förordningen om ansvarsfördelning för att anpassa dem till den höjda ambitionsnivån för 2030, och därför eftersträvas förslagets mål bäst genom en förordning, i överensstämmelse med det tidigare lagstiftningsinstrumentet för fastställande av rättsligt bindande nationella utsläppsminskningsmål.

3.RESULTAT AV EFTERHANDSUTVÄRDERINGAR, SAMRÅD MED BERÖRDA PARTER OCH KONSEKVENSBEDÖMNINGAR