[pic] | EUROPESKA KOMMISSIONEN |

Bryssel den 30.4.2010

KOM(2010)202 slutlig

2010/0109 (NLE)

Förslag till

RÅDETS FÖRORDNING

om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av kisel med ursprung i Folkrepubliken Kina, och som utvidgats till att även omfatta import av kisel som avsänts från Republiken Korea, oavsett om denna import deklarerats ha sitt ursprung i Republiken Korea eller ej, efter en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 och en partiell interimsöversyn enligt artikel 11.3 i förordning (EG) nr 1225/2009

MOTIVERING

Bakgrund |

Motiv och syfte Detta förslag gäller tillämpningen av rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen[1] (nedan kallad grundförordningen) i samband med förfarandet beträffande översynen av de åtgärder som är tillämpliga på import av kisel med ursprung i Kina. |

Allmän bakgrund Förslaget läggs fram som ett led i tillämpningen av grundförordningen och är resultatet av en undersökning som genomförts i enlighet med grundförordningens materiella och formella krav. |

Gällande bestämmelser I juli 1990 införde rådet genom förordning (EG) nr 2200/90[2] en slutgiltig antidumpningstull i form av en värdetull på import av kisel med ursprung i Kina. Åtgärderna förlängdes två gånger – genom rådets förordningar (EG) nr 2496/97[3] och 398/2004[4]. I januari 2007 utvidgades åtgärderna genom rådets förordning (EG) nr 42/2007[5] till att även omfatta import av kisel som avsänts från Sydkorea oavsett om denna import deklarerats ha sitt ursprung i Sydkorea eller ej. |

Förenlighet med Europeiska unionens politik och mål på andra områden Ej tillämpligt. |

Samråd med berörda parter och konsekvensanalys |

Samråd med berörda parter |

De parter som berörs av antidumpningsförfarandet har under undersökningen getts möjlighet att tillvarata sina intressen, i överensstämmelse med bestämmelserna i grundförordningen |

Extern experthjälp |

Någon extern experthjälp har inte behövts. |

Konsekvensanalys Detta förslag är ett resultat av tillämpningen av grundförordningen. I grundförordningen föreskrivs inte någon allmän konsekvensanalys, men den innehåller en uttömmande förteckning över villkor som måste bedömas. |

Rättsliga aspekter |

Sammanfattning av den föreslagna åtgärden Det bifogade förslaget till rådsförordning utgår från undersökningsresultaten beträffande den lägre dumpningsnivåns varaktighet och sannolikheten att dumpningen fortsätter samt sannolikheten för återkommande skada för EU-industrin. Rådet föreslås därför anta det bifogade förslaget till förordning för att förlänga de åtgärder som för närvarande är tillämpliga på en lägre nivå för en tidsperiod om fem år. |

Rättslig grund Rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen. |

Subsidiaritetsprincipen Förslaget avser ett område där unionen är ensam behörig. Subsidiaritetsprincipen är därför inte tillämplig. |

Proportionalitetsprincipen Förslaget är förenligt med proportionalitetsprincipen, eftersom åtgärdsformen beskrivs i grundförordningen och inte ger något utrymme för nationella beslut. |

Det är inte tillämpligt att ange hur det ekonomiska eller administrativa ansvar som åläggs unionen, nationella regeringar, regionala och lokala myndigheter, ekonomiska aktörer och medborgare ska begränsas till ett minimum och stå i proportion till förslagets mål. |

Val av regleringsform |

Föreslagen regleringsform: rådets förordning. |

Övriga regleringsformer skulle vara olämpliga, eftersom inga andra alternativ föreskrivs i grundförordningen. |

Budgetkonsekvenser |

Förslaget påverkar inte unionens budget. |

1. 2010/0109 (NLE)

Förslag till

RÅDETS FÖRORDNING (EU) nr

om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av kisel med ursprung i Folkrepubliken Kina, och som utvidgats till att även omfatta import av kisel som avsänts från Republiken Korea, oavsett om denna import deklarerats ha sitt ursprung i Republiken Korea eller ej, efter en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 och en partiell interimsöversyn enligt artikel 11.3 i förordning (EG) nr 1225/2009

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen[6] (nedan kallad grundförordningen ) särskilt artikel 9 och artikel 11.2 och 11.3,

med beaktande av det förslag som Europeiska kommissionen lagt fram efter samråd med rådgivande kommittén, och

av följande skäl:

A. FÖRFARANDE

2. Gällande åtgärder

3. Efter en översyn vid giltighetstidens utgång införde rådet i mars 2004 genom förordning (EG) nr 398/2004[7] en slutgiltig antidumpningstull på import av kisel med ursprung i Folkrepubliken Kina. Den slutgiltiga antidumpingtullsatsen som tillämpades på nettopriset fritt EU:s gräns, före tull, var 49 %. De ursprungliga åtgärderna hade införts genom förordning (EG) nr 2200/90[8].

4. I januari 2007 utvidgades den slutgiltiga antidumpningstullen genom förordning (EG) nr 42/2007[9] till att även omfatta import av kisel som avsänts från Sydkorea oavsett om denna import deklarerats ha sitt ursprung i Sydkorea eller ej.

5. Begäran om en översyn vid giltighetstidens utgång och en partiell interimsöversyn

6. Efter offentliggörandet i oktober 2008 av ett meddelande om det nära förestående upphörandet av de gällande antidumpningsåtgärderna avseende import av kisel med ursprung i Kina[10] mottog kommissionen den 1 december 2008 en begäran om översyn av dessa åtgärder i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen. Den 18 december 2008 mottog kommissionen dessutom en begäran om en partiell interimsöversyn i enlighet med artikel 11.3 i grundförordningen.

7. Begäran om en översyn vid giltighetens utgång framställdes av Euroalliages (Liaison Committee of the Ferro-Alloy Industry) såsom företrädare för EU-tillverkarna som svarar för en betydande del, i detta fall 100 %, av EU:s tillverkning av kisel. Begäran grundades på påståendet att det var sannolikt att dumpningen skulle fortsätta och skadan för EU-industrin återkomma om åtgärderna skulle upphöra att gälla.

8. Begäran om en partiell interimsöversyn framställdes av EUSMET (European Users of Silicon Metal) och avser endast en undersökning av dumpningen. Begäran grundades på prima facie-bevisning för att de omständigheter som låg till grund för åtgärderna hade förändrats och att de nya omständigheterna var av bestående karaktär.

9. Efter samråd med rådgivande kommittén slog kommissionen fast att tillräckliga bevis förelåg för att inleda en översyn vid giltighetstidens utgång och en interimsöversyn i enlighet med artikel 11.2 respektive 11.3 i grundförordningen och offentliggjorde ett tillkännagivande om dessa i Europeiska unionens officiella tidning [11] (nedan kallat tillkännagivandet om inledande ).

10. Undersökning

11. Kommissionen underrättade officiellt de sökande EU-tillverkarna, de exporterande tillverkarna i Kina, de importörer/handlare och användare i EU som den visste var berörda samt deras intresseorganisationer liksom de kinesiska myndigheterna om att översynerna hade inletts.

12. Eftersom ett stort antal exporterande tillverkare i Kina namngavs i begäran angavs i tillkännagivandet om inledande att ett stickprovsförfarande i enlighet med artikel 17 i grundförordningen skulle kunna komma att tillämpas för att fastställa dumpning och avgöra om det var sannolikt att dumpningen skulle återkomma eller fortsätta.

13. För att kommissionen skulle kunna besluta huruvida ett stickprovsförfarande var nödvändigt och, i så fall, göra ett urval, ombads alla exporterande tillverkare att ge sig till känna genom att kontakta kommissionen och lämna de grundläggande uppgifter om sin verksamhet avseende den berörda produkten under perioden 1 januari 2008 till 31 december 2008 som angavs i tillkännagivandet om inledande

14. Kommissionen fick svar från elva företag eller företagsgrupper i Kina. Efter det att de uppgifter som hade lämnats av dessa företag hade undersökts visade det sig emellertid att bara ett litet antal svar kom från företag som exporterade egenproducerad kisel till Europeiska unionen. Det bestämdes därför att stickprovstagning inte var nödvändig när det gällde kinesiska exporterande tillverkare.

15. Alla de ovannämnda företagen eller företagsgrupperna i Kina uppgav också att de hade för avsikt att begära en enskild undersökning i enlighet med artikel 17.3 i grundförordningen.

16. Kommissionen sände formulär för ansökan om att bli behandlade som företag som är verksamma under marknadsmässiga förhållanden (nedan kallat marknadsekonomisk status ) eller om individuell behandling till de kinesiska exporterande tillverkare som såvitt var känt var berörda. Ansökan om marknadsekonomisk status, eller om individuell behandling för den händelse att undersökningen skulle visa att de exporterande tillverkarna inte uppfyllde villkoren för marknadsekonomisk status, togs emot från tre kinesiska exportörer. En av exportörerna tog emellertid senare tillbaka ansökan, medan det visade sig att de båda andra inte exporterade egentillverkad kisel till Europeiska unionen under undersökningsperioden. Ansökningarna från dessa båda företag bedömdes därför inte.

17. Dessutom skickade sex andra kinesiska företag eller företagsgrupper in formulär för ansökan om individuell behandling. Tre företag upphörde emellertid att samarbeta medan undersökningen pågick. Av de tre återstående företagsgrupperna sålde en produkten i fråga till en ej närstående handlare. Det kunde inte fastställas säkert i undersökningen huruvida EU-marknaden var slutdestinationen för försäljningen. Eftersom koncernen därför inte kan anses vara en exporterande tillverkare måste ansökan om individuell behandling avslås. För ett bolag där samarbetet var otillräckligt i den mening som avses i artikel 18 i grundförordningen var undersökningsresultaten baserade på tillgängliga uppgifter. Det återstående företagets ansökan om individuell behandling kunde godkännas (se skäl (30).

18. Av de två återstående företagen som begärde att få ingå i urvalet och ansökte om enskild undersökning besvarade slutligen bara ett frågeformuläret inom de tidsfrister som angavs i tillkännagivandet om inledande. Detta företag exporterade emellertid inte produkten i fråga till EU-marknaden.

19. Kommissionen sände frågeformulär till alla parter som den visste var berörda och till dem som hade begärt ett frågeformulär inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande.

20. Kommissionen gav också berörda parter möjlighet att lämna skriftliga synpunkter och att begära att bli hörda inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande.

21. Svar på frågeformuläret inkom från de sökande EU-tillverkarna, tolv användare, två intresseorganisationer för användare, sex exportörer/tillverkare i Kina och tre tillverkare i det jämförbara landet.

22. Kommissionen inhämtade och kontrollerade all information som ansågs nödvändig för att fastställa om det var sannolikt att dumpningen skulle fortsätta eller återkomma och för att fastställa EU:s intresse. Kontrollbesök genomfördes på följande företag:

23. Sökande EU-tillverkare:

- Ferroatlantica SL, Madrid, Spanien

- Ferropem SAS, Chambery, Frankrike

- RW Silicium GmbH, Pocking, Tyskland

- Exporterande tillverkare i Kina:

- Jinneng Group

- Datong Jinneng Industrial Silicon Co., Datong

- Shanghai Jinneng International Trade Co., Ltd, Shanghai

- Chongqing Trust-Glory New Metal Group

- Sichuan Dechang County Guo Yan Silicon Co. Ltd, Dechang

- Chongqing Trust-Glory New Metal Co., Ltd, Chongqing

- Bluestar Group

- Bluestar Silicon Materials Co., Ltd, Lanzhou

- China Bluestar International Chemical Co., Ltd, Beijing

- Jingyu Sunny Silicon Co., Ltd, Jingyu

- Mudanjiang Group

- Mudanjiang Shunda Chemical Co., Ltd, Mudanjiang

- Dongning Xinshun Guangfu Material Co., Ltd, Dongning

- DC/JYKN group

- Dalian DC Silicon Co., Ltd, Dalian- Sichuan Jinyang Kangning Silicon Co. Ltd, Leshan

- Tillverkare i det jämförbara landet (Brasilien):

- Globe Metais Industria e Comercio S.A., Breu Branco

- Companhia Brasileira Carbureto de Calcio, Santos Dumont

- Rima Industrial S/A, Belo Horizonte

- Användare:

- Aluminiumindustrin

- Trimet Aluminium AG, Essen, Tyskland

- Raffmetal S.p.A., Brescia, Italien

- Vedani Carlo Metalli S.p.A., Milano, Italien

- Kemisk industri

- Momentive Performance Materials GmbH, Leverkusen, Tyskland

- Wacker Chemie AG, München, Tyskland

- Dow Corning Ltd, Cardiff, Förenade kungariket

24. Undersökningsperiod

25. Undersökningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning och skada omfattade perioden 1 januari 2008–31 december 2008 (nedan kallad översynsperioden eller i tabeller ÖP ).

26. Undersökningen av de tendenser som är relevanta för bedömningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2005 fram till slutet av undersökningsperioden (nedan kallad skadeundersökningsperioden ).

B. BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

27. Berörd produkt

28. Den produkt som undersöks är densamma som i de tidigare undersökningarna, det vill säga kiselmetall med ursprung i Kina, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 2804 69 00 (innehållande mindre än 99,99 viktprocent kisel). Enbart på grund av den nuvarande klassificeringen i den kombinerade nomenklaturen bör den betecknas ”kisel”. Kisel med högre renhetsgrad, dvs. minst 99,99 viktprocent kisel, som i huvudsak används i den elektroniska halvledarindustrin, klassificeras enligt ett annat KN-nummer och omfattas inte av detta förfarande

29. Kisel framställs i elektriska ljusbågsugnar genom karbotermisk reduktion av kvarts i närvaro av olika typer av kolhaltiga reduktionsmedel. Det saluförs i form av stycken, korn eller pulver i enlighet med internationellt godkända tekniska specifikationer avseende renhetsgrad.

30. Kisel används främst i två industrier, nämligen i den kemiska industrin för framställning av metylklorsilaner eller triklorsilaner och tetraklorkisel och i aluminiumindustrin för framställning av aluminiumlegeringar vid primära och sekundära smältverk avsedda för framställning av gjutlegeringar för olika industrier, särskilt bilindustrin och byggindustrin.

31. Likadan produkt

32. Det framgår av denna undersökning, liksom av de tidigare översynerna vid giltighetstidens utgång, att kisel som tillverkas i Kina och exporteras till EU, kisel som tillverkas och säljs på den inhemska marknaden i det jämförbara landet (Brasilien) och kisel som tillverkas och säljs i EU av de sökande EU-tillverkarna har samma grundläggande fysiska och kemiska egenskaper och samma grundläggande användningsområden.

33. Därför drogs slutsatsen att dessa produkter måste anses vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.

C. DUMPNING

34. Marknadsekonomisk status

35. Såsom nämnts ovan i skäl (12) visade det sig medan undersökningen pågick att de tre bolagen som ansökte om marknadsekonomisk status antingen inte exporterade egentillverkad kisel till Europeiska unionen eller tog tillbaka ansökan om marknadsekonomisk status. Inget företag gavs därför marknadsekonomisk status.

36. Individuell behandling

37. Som en allmän regel ska enligt artikel 2.7 a i grundförordningen en eventuell landsomfattande tull fastställas för de länder som omfattas av den artikeln, utom i de fall där företagen kan visa att de uppfyller alla kriterier i artikel 9.5 i grundförordningen och därför kan beviljas individuell behandling.

38. Nedan följer en vägledande sammanfattning av dessa kriterier:

a) Exportören kan fritt ta hem kapital och vinster, i de fall företaget helt eller delvis är i utländsk ägo eller är ett samriskföretag.

b) Exportpriser, exportkvantiteter och försäljningsvillkor bestäms fritt.

c) Majoriteten av aktierna ägs av privatpersoner och det måste styrkas att företaget i tillräckligt hög grad är fritt från statligt inflytande.

d) Valutaomräkning sker till marknadskurser.

e) Den statliga inblandningen är inte av sådant slag att åtgärderna kan kringgås om enskilda exportörer beviljas olika tullsatser.

39. Det kan först noteras att det företag som nämns i skäl (12) ovan som först ansökte om marknadsekonomisk status men sedan tog tillbaka ansökan också tog tillbaka sin ansökan om individuell behandling. Denna ansökan undersöktes därför inte ytterligare.

40. Av de sex företag eller företagsgrupper som bara ansökte om individuell behandling slutade tre att samarbeta, och ett lämnade inte erforderlig information inom de angivna tidsfristerna och hindrade därför avsevärt undersökningen i den mening som avses i artikel 18 i grundförordningen. De ansågs därför inte vara samarbetsvilliga, och undersökningsresultaten beträffande dessa baserades på uppgifter som fanns tillgängliga i enlighet med artikel 18.1 i grundförordningen.

41. De fyra berörda företagen eller företagsgrupperna underrättades om att uppgifter som fanns tillgängliga sannolikt skulle användas och om skälen till detta, och de gavs tillfälle att lämna ytterligare förklaringar i enlighet med artikel 18.4 i grundförordningen. Det inkom emellertid inte någon ny bevisning eller information från något av de fyra företagen som skulle ha kunnat åtgärda bristerna i de svar som lämnades eller ändra slutsatsen att artikel 18 i grundförordningen skulle tillämpas på företagen.

42. Av de båda återstående företagsgrupperna kan den ena företagsgruppen inte anses vara en exporterande tillverkare av den berörda produkten (se skäl (13)) och dess ansökan om individuell behandling bedömdes därför inte.

43. Den återstående exportören visade sig uppfylla alla kriterier som anges i artikel 9.5 i grundförordningen.

44. Av ovanstående dras slutsatsen att Jinneng Group bör beviljas individuell behandling.

45. Normalvärde

46. Jämförbart land

47. Enligt artikel 2.7 a i grundförordningen ska normalvärdet för exporterande tillverkare som inte beviljats marknadsekonomisk status fastställas på grundval av priserna eller det konstruerade värdet i ett jämförbart land. Även om Norge användes som jämförbart land i den ursprungliga undersökningen och vid de följande översynerna vid giltighetstidens utgång visade den aktuella undersökningen att omständigheterna i fråga om den norska marknaden hade ändrats väsentligt. Den inhemska tillverkningen i Norge minskade således med cirka 20 % mellan 2005 och 2008, och importen av kisel i Norge utgjorde 97 % av den inhemska förbrukningen. Det fanns bara en inhemsk tillverkare som levererade till den inhemska marknaden under undersökningsperioden.

48. I tillkännagivandet om inledande uppgavs därför att Brasilien skulle väljas som ett lämpligt tredjeland med marknadsekonomi, vilket hade föreslagits av båda sökandena. Undersökningen visade faktiskt att Brasilien är den näst största tillverkaren i världen av kisel efter Kina och att den brasilianska marknaden är mycket konkurrensutsatt med sju kiseltillverkare som framställer flera olika kvaliteter av kisel. Brasilien ansågs också vara en öppen marknad med betydande importvolymer, framför allt från Kina. Ingen av de berörda parterna kommenterade valet av Brasilien trots att de uppmanats att göra detta.

49. Mot bakgrund av ovanstående och på grundval av den information som fanns tillhands när valet skulle göras drogs slutsatsen att Brasilien var det lämpligaste jämförbara landet.

50. Normalvärde i det jämförbara landet

51. Tre tillverkare i Brasilien samarbetade genom att lämna information om kostnaderna och försäljningen av kisel på hemmamarknaden i Brasilien. I enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen fastställdes normalvärdet för de exporterande tillverkare som inte beviljades marknadsekonomisk status på grundval av kontrollerade uppgifter från dessa tillverkare som anges nedan.

52. Det undersöktes huruvida varje typ av den berörda produkten, som såldes i representativa mängder på den inhemska marknaden i Brasilien, kunde betraktas som att den såldes under normal handel i enlighet med artikel 2.4 i grundförordningen. Detta gjordes genom att man för varje produkttyp fastställde andelen lönsam försäljning på hemmamarknaden till oberoende kunder under undersökningsperioden.

53. I fall där försäljningsvolymen för en produkttyp, som såldes till nettopriser som var lika höga som eller högre än den beräknade produktionskostnaden, var minst 80 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för denna typ, och där ett vägt genomsnittspris för denna typ var lika högt som eller högre än tillverkningskostnaden, grundades normalvärdet på det faktiska inhemska priset. Priset beräknades som ett vägt genomsnitt av priserna för all inhemsk försäljning av denna typ under undersökningsperioden, oavsett om denna försäljning var lönsam eller ej.

54. I fall där volymen lönsam försäljning för en produkttyp utgjorde 80 % eller mindre av den sammanlagda försäljningsvolymen för denna typ, eller där det vägda genomsnittspriset för denna typ understeg produktionskostnaden, grundades normalvärdet på det faktiska inhemska priset, beräknat som ett vägt genomsnitt av den lönsamma försäljningen av enbart denna typ.

55. Normalvärdet fastställdes på grundval av det vägda genomsnittliga försäljningspriset – beroende på produkttyp antingen för all försäljning eller enbart för den lönsamma försäljningen – på det jämförbara landets inhemska marknad, utifrån kontrollerade uppgifter från tre tillverkare i det landet.

56. Exportpris

Företag med individuell behandling

57. All exportförsäljning till Europeiska unionen från den enda exporterande tillverkare som beviljades individuell behandling skedde genom en närstående handlare i Kina, och därefter såldes produkterna vidare till icke-närstående kunder i EU. I detta fall fastställdes exportpriset i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen.

58. EU-industrin hävdade att exportpriserna inte bestämdes fritt i den mening som avses i artikel 9.5 b i grundförordningen. Det hävdades i synnerhet att ”förhandlingar” om pris pågick mellan de kinesiska tullmyndigheterna och exportörerna för att bestämma en ”rimlig” prisnivå. Den bevisning som lämnades i detta avseende gällde emellertid inte kisel, och det ansågs också att dessa påstådda ”förhandlingar” inte påverkade priset för slutkunden, vilket bestämdes genom fri förhandling mellan parterna. Påståendet måste därför avvisas.

59. EU-industrin hävdade dessutom att företaget som beviljades individuell behandling var statsägt, fick stöd till insatsvaror och bedrev omfattande handel som gjorde det möjligt att kringgå åtgärderna. Undersökningen visade emellertid att det exporterande företaget i fråga inte längre var statsägd under översynsperioden och att det därför inte förekom något statligt inflytande på företagets handelsverksamhet som medförde att åtgärderna kunde kringgås. Vad beträffar stöd för insatsvaror ansågs påståendet sakna grund. Påståendena måste därför avvisas.

60. Jämförelse

61. Normalvärdet och exportpriserna jämfördes på nivån fritt fabrik. I syfte att säkerställa en rättvis jämförelse mellan normalvärdet och exportpriset gjordes justeringar för olikheter som påverkade priserna och prisernas jämförbarhet, i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen. Begärda justeringar gjordes beträffande transport, fysiska egenskaper, inspektionskostnader, hantering och förpackning där det var tillämpligt och motiverat. En justering gjordes också i enlighet med artikel 2.10 i eftersom det konstaterades att den närstående handlaren fungerade som en agent som arbetar på provisionsbasis.

62. Undersökningen visade att exporttullar togs ut på exportförsäljning av kisel under undersökningsperioden. Eftersom tullarna påverkade prisernas jämförbarhet ansågs det lämpligt att justera exportpriset i enlighet med artikel 2.10 k i grundförordningen för andra faktorer som påverkade prisernas jämförbarhet.

63. Det ska noteras att normalvärdet och exportpriset jämfördes på samma nivå av den indirekta beskattningen, det vill säga inklusive moms.

64. Det hävdades att det faktum att moms som betalats vid köp av råvara för kisel var återbetalningspliktig skulle återspeglas vid beräkningen av normalvärdet. Det visade sig emellertid att momsen på sådana köp var avdragsgill oberoende av systemet för återbetalning av moms för de exporterade varorna och oberoende av varornas destination. Det faktum att momsen på köp av råvara för kisel var återbetalningspliktig är således en neutral faktor som inte påverkar exportprisets och normalvärdets jämförbarhet. Påståendet måste därför avvisas.

65. Det hävdades också att den metod som användes för att ta indirekt skatt med i beräkningen skilde sig från den metod som används i andra fall och att momsen på exportförsäljningen skulle ha dragits av från exportpriset. Det ska noteras att det i artikel 2.10 b i grundförordningen fastställs att endast normalvärdet får justeras för indirekt skatt och vid de omständigheter som beskrivs i den artikeln, vilka inte råder i det här fallet. Påståendet avvisades därför.

66. Dumpningsmarginal

67. För företaget med individuell behandling

68. Dumpningsmarginalen för den enda exporterande tillverkare som beviljades individuell behandling fastställdes genom att man jämförde de vägda genomsnittliga exportpriserna fritt fabrik per produktkontrollnummer med det jämförbara landets respektive normalvärde enligt ovan.

69. Dumpningsmarginalen för den enda exporterande tillverkare som beviljades individuell behandling, uttryckt i procent av importpriset cif vid EU:s gräns före tull, är 16,3 %.

70. För alla övriga exportörer/tillverkare

71. Vid beräkningen av en landsomfattande dumpningsmarginal för alla andra icke-samarbetsvilliga exportörer/tillverkare i Kina fastställdes det först hur stor samarbetsviljan hade varit. Samarbetsviljan kan bedömas som låg, dvs. motsvarande mindre än 1 % av den sammanlagda importen från Kina. Därför fastställdes dumpningsmarginalen för de icke-samarbetsvilliga företagen genom att en jämförelse gjordes mellan det genomsnittliga importvärdet för kisel från Kina enligt Eurostats uppgifter, justerat efter uteslutande av försäljning från företaget med individuell behandling, och normalvärdet för det jämförbara landet enligt ovan.

72. En part hävdade att nivån av samarbete inte bedömdes korrekt, eftersom en samarbetande exportör hade exporterat avsevärda kvantiteter kisel till EU. Under de omständigheterna hävdades det att informationen från exportören skulle ha använts för att beräkna den landsomfattande dumpningsmarginalen så som det gjordes i den översyn som nämnts i skäl (1). Påståendena måste avvisas eftersom priserna som detta företag tog ut av sitt närstående företag i EU inte visade sig vara marknadsmässiga.

73. Alternativt påstods det att de uppgifter som lämnats av de samarbetande importörerna skulle ha använts för att avgöra den landsomfattande dumpningsmarginalen. Som nämns i skäl 54 skedde en stor del av dessa samarbetsvilliga parters import inte under marknadsmässiga förhållanden och priserna ansågs därför vara otillförlitliga. Den återstående importen ansågs inte tillräckligt representativ volymmässigt för att ligga till grund för den landsomfattande tullen. Påståendet avvisades därför.

74. Efter meddelandet togs hänsyn till kommentarer som tagits emot beträffande produktmixen med normalvärde när den landsomfattande dumpningsmarginalen fastställdes. Jämförelsen gjordes därför med de uppgifter som de samarbetsvilliga importörerna lämnat in angående produkttyper.

75. Mot bakgrund av detta uppgår den landsomfattande dumpningsmarginalen till 19,0 % av priset cif vid EU:s gräns före tull.

D. DE FÖRÄNDRADE OMSTÄNDIGHETERNAS BESTÅENDE KARAKTÄR OCH SANNOLIKHET FÖR ATT DUMPNINGEN FORTSÄTTER

76. De förändrade omständigheternas bestående karaktär

77. I enlighet med artikel 11.3 i grundförordningen undersöktes det huruvida de förändrade omständigheterna beträffande dumpningen rimligen kunde anses vara av bestående karaktär.

78. För att undersöka huruvida nivån på dumpningsmarginalen under översynsperioden är av varaktig karaktär har exportprisernas utveckling och normalvärdet studerats.

79. Det ska först noteras att den dumpningsnivå som konstaterades vid den senaste översynen[12], det vill säga 12,5 %, ligger närmare nivån i det aktuella förfarandet än den befintliga nivån av åtgärder.

80. När det gäller exportpriserna efter översynsperioden visar Eurostats uppgifter att de har sjunkit med cirka 15 % under de första nio månaderna år 2009.

81. När det gäller normalvärdet visade undersökningen att normalvärdet hade sjunkit med liknande andelar under samma period. Dumpningsmarginalen för export av kisel under de första nio månaderna år 2009 skulle följaktligen ligga på ungefär samma nivå som under översynsperioden.

82. Av ovanstående framgår det att de kinesiska exportpriserna ligger närmare världspriserna än när åtgärderna ursprungligen vidtogs[13].

83. Mot bakgrund av detta drogs slutsatsen att dumpningsnivån som påvisades under översynsperioden är av bestående karaktär.

84. Sannolikhet för att dumpningen fortsätter på de nivåer som konstaterats i interimsöversynen

85. I enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen undersöktes huruvida det var sannolikt att dumpningen skulle fortsätta på den nivå som konstaterades i interimsöversynen om åtgärderna upphävdes.

86. När det gäller sannolikheten för fortsatt dumpning undersöktes produktionens och produktionskapacitetens utveckling liksom den sannolika utvecklingen av exportförsäljningen till Europeiska unionen och till andra marknader i tredjeländer.

87. Produktionskapacitet, produktionsvolym och förbrukning i Kina

88. Det var nödvändigt att beräkna den totala produktionskapaciteten för kisel i Kina. Medan den statistik[14] som tillhandahölls av de berörda parterna visade en total kapacitet på 2,2 miljoner ton år 2008, visade undersökningen att denna siffra var beräknad för högt, eftersom den inte tog hänsyn till ett betydande antal nedläggningar av smältugnar (till exempel på grund omstrukturering av kiselindustrin, den ekonomiska krisen och jordbävningen i Sichuanprovinsen år 2008), och den tog inte heller hänsyn till den ojämna energiförsörjningen i vissa regioner, vilken faktiskt ledde till en lägre kapacitet än den som registrerats i den tillgängliga statistiken. Efter lämpliga justeringar uppskattades därför den faktiska produktionskapaciteten till cirka 1,5 miljoner ton, vilket motsvarade en ökning på minst 25 % jämfört med kapaciteten år 2002 (undersökningsperioden i den tidigare översynen vid giltighetstidens utgång som nämns i skäl 1 ovan) då den uppskattades till mellan 600 000 och 1,2 miljoner ton.[15]

89. EUSMET hävdade att de hade lämnat en detaljerad beräkning av produktionskapaciteten i Kina med hjälp av en driftsgrad på 40 %. Den uppskattade kapaciteten uppgick till 1,16 miljoner ton. Påståendet visade sig emellertid vara ogrundat i synnerhet som inget styrkande dokument framlades beträffande den använda driftsgraden. Den driftsgrad som kommissionen använde härrör från kontrollerade uppgifter som lämnats av de viktigaste samarbetande tillverkarna i Kina och ansågs därför vara den mest tillförlitliga informationen som fanns tillhands i detta avseende. Påståendet måste därför avvisas.

90. Samma part hävdade också att smältugnar som motsvarade samma eller en viss lägre kapacitetströskel skulle läggas ned till följd av ett regeringsbeslut som skulle minska Kinas totala kapacitet ytterligare. Undersökningen visade emellertid att regeringens strategi inte gällde hela Kina. EUSMET lade inte fram några dokument som visade hur många smältugnar som var berörda och hur den totala kapaciteten påverkades. Undersökningen visade inte heller någon markant minskning av kapaciteten på grund av detta. Påståendet måste därför avvisas.

91. EUSMET anförde vidare att produktionskapaciteten skulle ligga nära Kinas försäljningsvolym år 2008, det vill säga 960 000 ton, men de styrkte inte påståendet med bevis. Dessutom påverkade olika faktorer försäljningsvolymen (såsom produktion för lagerhållning, tillgång på råvara och logistikproblem på grund av olympiaden), och det ansågs därför att försäljningsvolymen inte kan anses vara densamma som produktionskapaciteten. Påståendet måste därför avvisas.

92. När det gäller produktionsvolymen kisel visade undersökningen, på grundval av den information som fanns tillgänglig, att produktionsvolymen ökade signifikant med 79 % från 535 000 ton år 2002 till 960 000 ton under översynsperioden. Den outnyttjade kapaciteten uppskattades därför lågt räknat till cirka 540 000 ton under översynsperioden, vilket ligger nära den totala förbrukningen i EU under översynsperioden och utgjorde nästan den dubbla inhemska förbrukningen av kisel i Kina under samma period (se skäl (72) nedan).

93. Undersökningen visade samtidigt att förbrukningen i Kina, vilken utgjorde cirka 280 000 ton under översynsperioden, förmodligen kommer att öka de kommande åren, vilket anges nedan i skäl (73). Ökningen av förbrukningen ska ses som en kombination av faktorer och politiska åtgärder i kiselindustrin och senare led i produktionskedjan. Industrin i senare led i produktionskedjan i Kina växer, och flera investeringar har gjorts och planeras inom en snar framtid för att tillgodose det växande behovet av produkter i senare led i produktionskedjan. De kinesiska myndigheterna har dessutom infört importrestriktioner för flera källor (t.ex. Tyskland, Förenade kungariket, Japan och USA) när det gäller en viktig produkt i senare led i produktionskedjan (siloxan) som hämtades i betydande kvantiteter från dessa länder.

94. Medan det är svårt att exakt uppskatta påverkan från de politiska åtgärderna och omstruktureringen av kiselindustrin uppgav flera berörda parter att efterfrågan i Kina skulle komma upp i cirka 580 000 ton före slutet av år 2011. Denna uppskattning ansågs vara rimlig.

95. Om man ser till den ovannämnda prognosen för efterfrågan på hemmamarknaden och även om Kinas export till andra marknader kom upp i samma höga nivåer som år 2008 (se skäl 5 nedan) skulle ändå överkapaciteten vara betydande (cirka 240 000 ton år 2011). Det ska också noteras att, om den pågående omstruktureringen fortsätter, kommer inte bara efterfrågan att öka i Kina, utan även produktionskapaciteten och produktionsvolymerna.

96. Beträffande den sannolika ökningen av produktionskapaciteten i Kina lämnade EUSMET information om flera planerade kiselproduktionsanläggningar och hävdade att de flesta av dessa anläggningar aldrig kommer att färdigställas. Påståendet baserades dock endast på kommentarer från deras medlemmar och underbyggdes inte. De hävdade också att om den kinesiska produktionskapaciteten förmodligen kommer att öka är det huvudsakligen på grund av ett projekt som planeras av en EU-tillverkare, vilket skulle öka Kinas produktionskapacitet med 100 000 miljoner ton per år. Informationen som lämnades av EUSMET var inte underbyggd, och påståendet avvisades därför.

97. I detta avseende hävdade EUSMET att den inhemska förbrukningen i Kina hade ökat betydligt snabbare än produktionen och att den skulle fortsätta att öka. Produktionsvolymen i Kina kan alltså inte i tillräckligt hög grad tillgodose efterfrågan på hemmamarknaden i Kina. Såsom angetts ovan råder det ingen tvekan om att efterfrågan på hemmamarknaden i Kina kommer att öka i framtiden. Ovan anges emellertid också att resultatet av undersökningen inte bekräftar EUSMET:s påståenden. EUSMET angav varken hur stor ökningen av efterfrågan skulle bli eller hur stora de framtida produktionsvolymerna i Kina skulle vara, och de lämnade ingen annan information eller bevisning till stöd för sitt påstående, vilket därför inte kunde beaktas.

98. Volym och pris för import från Kina till EU och marknader i andra tredjeländer

99. Under skadeundersökningsperioden ökade Kinas export till EU med 113 % trots de åtgärder som var i kraft. Vad beträffar priserna visade det sig att de, trots en ökande tendens under översynsperioden, var längre än EU-industrins försäljningspriser i EU under hela perioden. Såsom angetts i skälen (54) och (62) låg exportpriserna på kisel till EU också på avsevärt dumpade nivåer både under och efter översynsperioden.

100. Prisnivån i EU var fortfarande högre än på marknaden i andra tredjeländer. Detta förklarar till en del de kinesiska exportörernas stora intresse för EU-marknaden trots de antidumpningsåtgärder som var i kraft. Det ska i detta sammanhang noteras att kinesiska exportörer kringgick antidumpningsåtgärderna genom omlastning via Sydkorea[16], vilket ytterligare stärker slutsatsen att de kinesiska exportörerna är mycket intresserade av EU-marknaden.

101. Volym och priser för kinesisk export till tredjeländer

102. Den kinesiska exporten till andra marknader i tredjeländer var betydande och översteg de volymer som exporterades till Europeiska unionen. Det ska emellertid också noteras att priserna fob till tredjeländer i genomsnitt var mellan 4 % och 14 % lägre än exportpriserna till EU år 2008 och de första nio månaderna år 2009.[17]

103. EUSMET hävdade att det i kommissionens resultat, som visade högre genomsnittliga exportpriser till EU, inte togs hänsyn till produktmixen på andra marknader. Det ska noteras att EUSMET inte framlade bevis till stöd för påståendet. De lämnade ingen information eller förklaring till i vilken utsträckning produktmixen av export till andra tredjeländer faktiskt skulle vara en annan. De bevis som lämnades beträffande skillnader i pris mellan olika produkttyper gällde dessutom bara EU-marknaden och en period som till stor del inföll före översynsperioden, det vill säga 2001–2002. Det kunde därför inte anses vara ett tillräckligt exakt underlag för att avgöra skillnader i pris mellan produkttyper under och efter översynsperioden. Den information som fanns tillgänglig beträffande översynsperioden ändrade i varje fall inte slutsatserna i skäl (79) ovan. Påståendet avvisades därför.

104. Med undantag av USA, som skyddas av höga antidumpningstullar (139,49 %) mot kisel med ursprung i Kina, hade den kinesiska exporten fritt tillträde till andra viktiga marknader i tredjeländer.

105. EUSMET hävdade att den asiatiska marknaden skulle vara huvuddestinationen för kinesisk kisel och att tillväxten på marknaderna i Japan och Korea skulle bli betydande. Att Asien är huvuddestinationen för kinesisk kisel bestrids inte. Trots att förbrukningen kanske ökar på marknaden i Japan och Sydkorea de kommande åren väntas dock denna ökning inte bli så stor att den kan ta emot den betydande kinesiska överkapaciteten. Dessutom har undersökningen visat att den japanska marknaden, som är Kinas viktigaste exportmarknad, är mättad med kinesisk kisel.

106. EUSMET hävdade att utbudsmönstren för användarna i den kemiska industrin inte skulle påverkas om åtgärderna tilläts upphöra. Detta påstående bekräftades dock inte genom undersökningen, eftersom olika användare (i kemiindustrin och i aluminiumindustrin) uppgav att de faktiskt skulle köpa större kvantiteter från Kina om åtgärderna tilläts upphöra. Påståendet avvisades därför.

107. Med hänsyn till det ovanstående förväntas Kinas outnyttjade kapacitet att gå till EU-marknaden, om åtgärderna upphör att gälla.

108. Om man utgår från att importen till EU var dumpad under översynsperioden är det mycket sannolikt att dumpningen också kommer att fortsätta om åtgärderna upphör att gälla. Detta bekräftas av utvecklingen efter översynsperioden, då importen av kisel från Kina fortsatte att ligga på en prisnivå som var lägre än under översynsperioden (se skäl (131)).

109. Sammanfattning

110. Undersökningen visade att exportvolymerna för den berörda produkten till EU ökade signifikant under skadeundersökningsperioden och att den konstaterade dumpningsnivån för denna import var betydande under översynsperioden.

111. Med tanke på den outnyttjade kapaciteten i Kina under översynsperioden och trots den ökande efterfrågan på hemmamarknaden är det mycket sannolikt att stora kvantiteter kisel kommer att exporteras till EU till dumpade priser, om åtgärderna upphör att gälla. Hemmamarknaden i Kina kommer inte att kunna ta hand om den outnyttjade kapaciteten, och EU-marknaden är den enda betydande marknaden dit outnyttjad kapacitet skulle kunna exporteras. EU-marknaden är en attraktiv marknad för kinesisk export, eftersom de priser som tas ut av kunderna i EU i genomsnitt är högre än de priser som tas ut av kunderna i tredjeländer. De kinesiska exportörernas intresse för EU-marknaden bekräftas också av att åtgärderna tidigare kringgicks.

112. Därför dras slutsatsen att dumpningen sannolikt kommer att fortsätta.

E. DEFINITION AV EU-INDUSTRIN

113. De tre sökande EU-tillverkarna besvarade frågeformulären och samarbetade fullt ut i undersökningen. Sökandenas produktion utgör EU:s totala produktion i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen.

F. SITUATIONEN PÅ EU-MARKNADEN

114. Inledande anmärkning

115. Det var nödvändigt att indexera specifika uppgifter beträffande EU:s industri och förbrukning i enlighet med artikel 19 i grundförordningen, eftersom EU-industrin bara har tre tillverkare, av vilka två hör till samma grupp. Eurostats uppgifter måste justeras för att ta hänsyn till uppgifter för vilka medlemsstater hade begärt konfidentiell behandling beträffande importen av kisel, och de måste därför också indexeras.

116. Förbrukningen i EU

Tabell 1: Förbrukningen i EU (baserad på försäljningsvolym)

2005 | 2006 | 2007 | ÖP |

Index | 100 | 115 | 118 | 121 |

Förändring från föregående år | 15 % | 3 % | 3 % |

Källa: Kontrollerade uppgifter i svar på frågeformulär från EU-industrin och justerad statistik från Eurostat

117. EU:s förbrukning baserades på den sammantagna volymen av EU-industrins försäljning i EU och volymen av import från tredjeländer enligt Eurostats uppgifter.

118. Utifrån detta och såsom visas i tabell 1 ovan ökade EU:s förbrukning signifikant under skadeundersökningsperioden, det vill säga med 21 %.

119. Volym, marknadsandel och priser för import från Kina

Tabell 2: Import från Kina utifrån volym, marknadsandel och importpris

Index | 2005 | 2006 | 2007 | ÖP |

Importvolym | 100 | 183 | 168 | 213 |

Marknadsandel | 100 | 159 | 143 | 176 |

Importpris cif euro/ton | 100 | 106 | 120 | 188 |

Källa: Justerad statistik från Eurostat

120. Importvolymerna från Kina ökade med 113 % under skadeundersökningsperioden, medan förbrukningen i EU ökade med 21 %. I siffrorna ingår import av kisel från Sydkorea, eftersom åtgärderna år 2007 utökades till det landet efter ett förfarande beträffande kringgående. Trots antidumpningsåtgärderna som var i kraft ökade Kinas marknadsandel med 76 procentenheter under skadeundersökningsperioden, och den är betydligt större än marknadsandelen på 3,9 % år 2002, det vill säga översynsperioden vid den förra undersökningen. Den största delen, det vill säga cirka 90 % av de kvantiteter som importerades från Kina, skedde emellertid enligt förfarandet för aktiv förädling med uppskjuten betalning av tull.

121. De genomsnittliga importpriserna från Kina steg med 88 % under skadeundersökningsperioden. Den största prisökningen inträffade emellertid mellan år 2007 och översynsperioden.

122. EU-industrins genomsnittliga pris fritt fabrik jämfördes med Kinas genomsnittliga importpriser cif EU:s gräns. Priserna härleddes ur justerade siffror från Eurostat och inkluderade kostnader efter import, tull och antidumpningstull. Jämförelsen visade att de kinesiska importpriserna inte var lägre än EU-industrins försäljningspriser under översynsperioden. I de genomsnittliga kinesiska importpriserna ingick också försäljningen av kinesisk kisel som var avsedd för aktiv förädling. Det ska också noteras att priserna för kisel avsedd för aktiv förädling, vilken utgjorde den största delen av Kinas import, visade sig i genomsnitt vara 15 % högre under översynsperioden än priserna för kisel för fri omsättning.

123. På grundval av ovanstående konstaterades att om inga åtgärder hade varit i kraft skulle de kinesiska importpriserna för kvantiteter avsedda för fri omsättning ha varit 12 % lägre än EU-industrins priser.

124. Volym, marknadsandel och priser för import från andra tredjeländer

Tabell 3: Import från andra tredjeländer (volym)

Index | 2005 | 2006 | 2007 | ÖP |

Norge | 100 | 114 | 100 | 113 |

Brasilien | 100 | 113 | 123 | 93 |

Ryssland | 100 | 39 | 114 | 116 |

Bosnien-Hercegovina | 100 | 202 | 165 | 174 |

Andra tredjeländer | 100 | 110 | 101 | 118 |

Totalt | 100 | 112 | 112 | 110 |

Marknadsandel | 100 | 97 | 95 | 91 |

Källa: Eurostat

Tabell 4: Import från andra tredjeländer (genomsnittliga priser)

Index | 2005 | 2006 | 2007 | ÖP |

Norge | 100 | 93 | 101 | 128 |

Brasilien | 100 | 98 | 108 | 149 |

Ryssland | 100 | 130 | 116 | 170 |

Bosnien-Hercegovina | 100 | 102 | 116 | 163 |

Andra tredjeländer | 100 | 112 | 116 | 119 |

Totalt | 100 | 100 | 108 | 145 |

Källa: Eurostat

125. Medan de totala importvolymerna av kisel från andra tredjeländer än Kina och Sydkorea ökade med 10 % under skadeundersökningsperioden, minskade marknadsandelen för denna import med nio procentenheter under översynsperioden. De största exportörerna till EU var Brasilien, Norge och Ryssland, medan Bosnien-Hercegovina var en ny försörjningskälla.

126. Priserna för import från dessa länder ökade med 45 % under skadeundersökningsperioden. De var i genomsnitt 15 % högre än de kinesiska priserna utom under översynsperioden, då de var 5 % lägre.

127. EU-industrins ekonomiska situation

128. Produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

Tabell 5: Produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande i EU

Index | 2005 | 2006 | 2007 | ÖP |

Produktion | 100 | 94 | 108 | 107 |

Förändring från föregående år | -6 % | 14 % | 0 % |

Produktions- kapacitet | 100 | 102 | 112 | 114 |

Förändring från föregående år | 2 % | 11 % | 2 % |

Kapacitets- utnyttjande | 100 | 92 | 96 | 94 |

Förändring från föregående år | -8 % | 3 % | -2 % |

Källa: Kontrollerade uppgifter i svar på frågeformulär från EU-industrin

129. EU-industrins produktion ökade med 7 % under skadeundersökningsperioden. EU-industrins produktionskapacitet ökade totalt med 14 % under skadeundersökningsperioden som ett resultat av investeringar. Kapacitetsutnyttjandet minskade dock med 6 % under skadeundersökningsperioden. Denna utveckling ska ses mot bakgrund av den betydande ökningen på 21 % av EU:s förbrukning under samma period.

130. Lager

Tabell 6: Lager

2005 | 2006 | 2007 | ÖP |

Index | 100 | 91 | 82 | 82 |

Förändring från föregående år | -9 % | -9 % | 0 % |

Källa: Kontrollerade uppgifter i svar på frågeformulär från EU-industrin

131. Lagren minskade med 18 % under skadeundersökningsperioden. Detta berodde på hög efterfrågan, särskilt under år 2007 och under översynsperioden, vilka var ovanligt gynnsamma perioder i konjunkturcykeln. Lagren år 2005 utgjorde cirka 27 % av EU-industrins försäljningsvolym i EU, medan de minskade till 19 % av försäljningsvolymen i EU under översynsperioden.

132. Försäljning, marknadsandel och priser

Tabell 7: Försäljningsvolym och försäljningsvärden

2005 | 2006 | 2007 | ÖP |

Försäljning i volym (index) | 100 | 103 | 116 | 118 |

Förändring från föregående år | 3 % | 13 % | 2 % |

Försäljning i värde (index) | 100 | 105 | 132 | 178 |

Förändring från föregående år | 5 % | 27 % | 45 % |

Källa: Kontrollerade uppgifter i svar på frågeformulär från EU-industrin

Tabell 8: EU-industrins marknadsandel

2005 | 2006 | 2007 | ÖP |

Index | 100 | 89 | 98 | 98 |

Förändring från föregående år | -11 % | 9 % | -1 % |

Källa: Kontrollerade uppgifter i svar på frågeformulär från EU-industrin, justerad statistisk från Eurostat

Tabell 9: EU-industrins försäljningspriser per enhet

2005 | 2006 | 2007 | ÖP |

Index | 100 | 102 | 114 | 150 |

Förändring från föregående år | 2 % | 12 % | 37 % |

Källa: Kontrollerade uppgifter i svar på frågeformulär från EU-industrin

133. EU-industrins försäljningsvolym ökade med 18 % under skadeundersökningsperioden. Samtidigt ökade försäljningsvärdet med 78 %, med betydande ökningar år 2007 och under översynsperioden till följd av den ökade efterfrågan på marknaden för kisel. EU-industrins marknadsandel minskade dock med två procentenheter under översynsperioden. Minskningen av EU-industrins marknadsandel och minskningen av dess kapacitetsutnyttjande under skadeundersökningsperioden (se skäl (99) visade att EU-industrin inte helt lyckades dra fördelar av den ökade efterfrågan och förbrukningen på marknaden för kisel, i synnerhet i fråga om marknadsandelar.

134. EU-industrins försäljningspriser per enhet ökade avsevärt år 2007 och under översynsperioden, eftersom efterfrågan var hög på marknaden för kisel under dessa två år, vilket ledde till ovanligt höga priser. Under skadeundersökningsperioden ökade EU-industrin de genomsnittliga priserna med 50 %. Den kraftiga ökningen av försäljningspriserna tillsammans med en mindre ökning av produktionskostnaderna spelade stor roll i den betydande förbättringen av EU-industrins ekonomiska situation.

135. Faktorer som påverkar priserna i EU

136. Den höga efterfrågan under skadeundersökningsperioden ledde till att priserna ökade signifikant. Prisnivån för import från tredjeländer, inklusive Kina, följde samma tendens som EU-industrins priser.

137. Under skadeundersökningsperioden ökade de genomsnittliga produktionskostnaderna per enhet med 21 % medan motsvarande ökning av det genomsnittliga försäljningspriset per enhet var 50 %.

138. Sysselsättning, produktivitet och löner

Tabell 10: Sysselsättning

2005 | 2006 | 2007 | ÖP |

Index | 100 | 93 | 91 | 100 |

Förändring från föregående år | -7 % | -2 % | 9 % |

Källa: Kontrollerade uppgifter i svar på frågeformulär från EU-industrin

Tabell 11: Produktivitet

2005 | 2006 | 2007 | ÖP |

Index | 100 | 101 | 119 | 108 |

Förändring från föregående år | 1 % | 18 % | -11 % |

Källa: Kontrollerade uppgifter i svar på frågeformulär från EU-industrin

Tabell 12: Löner (euro/anställd)

2005 | 2006 | 2007 | ÖP |

Index | 100 | 94 | 107 | 117 |

Förändring från föregående år | - | -6 % | 13 % | 10 % |

Källa: Kontrollerade uppgifter i svar på frågeformulär från EU-industrin

139. Sysselsättningen förblev totalt sett stabil under skadeundersökningsperioden, medan de genomsnittliga lönerna ökande med 17 %. Produktiviteten ökade med 8 % under samma period till följd av en ökning av produktionsvolymen.

140. Lönsamhet

Tabell 13: Lönsamhet

2005 | 2006 | 2007 | ÖP |

Index | 100 | 161 | 389 | 671 |

Förändring från föregående år | - | 61 % | 228 % | 282 % |

Källa: Kontrollerade uppgifter i svar på frågeformulär från EU-industrin

141. EU-industrins lönsamhet ökade nästan sexfalt från år 2005 till översynsperioden och nådde en hög nivå under översynsperioden. Den ökade vinsten år 2007 och under översynsperioden berodde på höjda försäljningspriser på grund av stor efterfrågan på marknaden för kisel som ett resultat av de rådande ovanligt gynnsamma ekonomiska villkoren. Detta inträffade trots att produktionskostnaderna ökade med 21 % under perioden.

142. Investeringar, avkastning på investeringar och kapitalanskaffningsförmåga

Tabell 14: Investeringar och avkastning på investeringar

2005 | 2006 | 2007 | ÖP |

Index | 100 | 135 | 310 | 717 |

Förändring från föregående år | 35 % | 174 % | 408 % |

Avkastning på investeringar | 7 % | 14 % | 47 % | 96 % |

Källa: Kontrollerade uppgifter i svar på frågeformulär från EU-industrin

143. Investeringarna ökade markant under skadeundersökningsperioden, det vill säga sexfalt, motsvarande cirka 30 % av den erhållna vinsten. EU-industrin visade sitt engagemang för EU-marknaden för kisel i form av investeringar för att öka produktionskapaciteten, antingen genom installation av nya maskiner eller genom förbättring av befintliga maskiner. Dessutom investerade den i den metallurgiska processen för kisel med hög renhet för användning i solenergiindustrin. Denna nya produkt har mycket goda framtidsutsikter.

144. Undersökningen visade också att avkastningen på investeringar, det vill säga nettovinsten före skatt för produkten uttryckt som en andel av det bokförda nettovärdet på anläggningstillgångar som avsatts för produkten, ökade markant under skadeundersökningsperioden. Undersökningen visade inget som tydde på att EU-industrin hade några större problem med kapitalanskaffning.

145. Kassaflöde

Tabell 15: Kassaflöde

2005 | 2006 | 2007 | ÖP |

Index | 100 | 114 | 348 | 672 |

Förändring från föregående år | 14 % | 233 % | 325 % |

Källa: Kontrollerade uppgifter i svar på frågeformulär från EU-industrin

146. Kassaflödet följde en liknande positiv trend i riktning mot lönsamhet och ökade markant under skadeundersökningsperioden.

147. Tillväxt

148. Under skadeundersökningsperioden lyckades EU-industrin inte helt dra fördel av den betydande konsumtionstillväxten. Den utnyttjade bara 80 % av sin kapacitet och förlorade två procentenheter av sin marknadsandel. Trots de gällande åtgärderna tog den kinesiska importen huvudsakligen över konsumtionsökningen med de stora kvantiteter som hänfördes till förfarandet för aktiv förädling.

149. Dumpningsmarginalens omfattning

150. Trots de gällande åtgärderna fortsatte en betydande dumpning under översynsperioden, om än på lägre nivåer än vid den ursprungliga undersökningen, baserat både på uppgifter från den enda deltagande exporterande tillverkare som beviljades individuell behandling och beräkningar baserade på tillgängliga fakta.

151. Återhämtning från effekterna av tidigare dumpning

152. EU-industrin lyckades i ett positivt ekonomiskt sammanhang återhämta sig från tidigare dumpning, särskilt vad gäller försäljningsvolym, försäljningspriser och lönsamhet. Det bör dock påpekas att dumpningsmarginalerna förblev betydande.

153. EU-industrins exportverksamhet

Tabell 16: EU-industrins exportvolym

2005 | 2006 | 2007 | ÖP |

Index | 100 | 72 | 168 | 27 |

Förändring från föregående år | - | -28 % | 96 % | -141 % |

Källa: Kontrollerade uppgifter i svar på frågeformulär från EU-industrin

154. EU-industrins export av kisel minskade med mer än hälften under skadeundersökningsperioden, huvudsakligen under översynsperioden. Även om denna nedgång vid en jämförelse kan förefalla markant är den mindre betydelsefull i absoluta tal, eftersom EU-industrin inte är inriktad på export. EU-tillverkarna är i hög grad inriktade på EU-marknaden. Det ska dock noteras att vissa EU-tillverkare har närstående bolag utanför EU som tillverkar och säljer för dessa marknader och därmed minskar behovet av export från EU.

155. Slutsats beträffande EU-industrins situation

156. Antidumpningsåtgärderna hade en tydlig positiv påverkan på EU-industrins situation. Alla huvudsakliga skadeindikatorer, exempelvis produktion, produktivitet, lager, försäljningsvolym, försäljningspriser, investeringar, lönsamhet och kassaflöde, visade en positiv utveckling under skadeundersökningsperioden. Vinsten som uppnåddes under översynsperioden återspeglar det faktum att detta ägde rum under en ovanligt gynnsam period i konjunkturcykeln.

157. När det gäller EU-industrins marknadsandel kunde den något minskande tendensen anses tyda på skada i den meningen att EU-industrin trots den tillgängliga produktionskapaciteten inte lyckades dra fördel av konsumtionsökningen.

158. Mot bakgrund av den positiva utvecklingen av indikatorerna för EU-industrin anses EU-industrin inte ha lidit någon väsentlig skada under skadeundersökningsperioden. Det undersöktes därför huruvida det var sannolikt att skadan skulle återkomma om åtgärderna tillåts upphöra.

G. SANNOLIKHET FÖR ATT SKADAN ÅTERKOMMER

159. Sammanfattning av analysen av sannolikheten för att dumpningen fortsätter och skadlig dumpning återkommer

160. Det bör erinras om att den kinesiska importen ökade avsevärt trots gällande åtgärder och tog över större delen av den marknadsandel som gått förlorad genom importen från tredjeländer. De exporterande tillverkarna i Kina fortsatte dumpa på betydande nivåer. Det finns därför ingen anledning att tro att kineserna inte kommer att fortsätta dumpa. Under översynsperioden skulle dessutom de kinesiska importpriserna för kvantiteter avsedda för fri omsättning ha varit 12 % längre än EU-industrins importpriser, om inte åtgärderna hade gällt.

161. Det ska också noteras att åtgärderna år 2007, efter ett förfarande beträffande kringgående, utvidgades till import av kisel avsänd från Sydkorea oavsett om importen deklarerats ha ursprung i Sydkorea eller ej. Utvidgningen av åtgärderna hade positiv inverkan, eftersom importen av kisel från Sydkorea minskade markant.

162. Undersökningen visade att de kinesiska tillverkarna hade betydande outnyttjad kapacitet under översynsperioden, det vill säga cirka 540 000 ton. Trots den ökade efterfrågan i Kina förväntas överkapaciteten bestå under de kommande åren (se skäl (74).

163. Såsom nämnts ovan är EU-marknaden ett viktigt avsättningsområde för Kina, eftersom den andra stora exportmarknaden, USA, har infört betydande antidumpningsåtgärder mot Kina och därför är praktiskt taget oåtkomligt för kinesisk export.

164. De kinesiska importpriserna visade sig i genomsnitt vara 15 % lägre än importpriserna från andra tredjeländer, och endast under översynsperioden var de 5 % högre. Med tanke på de kinesiska exporterande tillverkarnas intresse för EU-marknaden kan det förväntas att en mycket stor exportvolym till priser som är lägre än andra tredjeländers går till EU-marknaden med stark prissänkande verkan totalt sett, om åtgärderna upphör.

165. EUSMET hävdade att den marknadsandel på 56 % som utgjordes av import från tredjeländer jämfört med den relativt låga marknadsandelen som utgjordes av den kinesiska importen skulle ha haft mer avgörande inverkan på EU-tillverkarnas marknadsandel under översynsperioden, särskilt som importen från tredjeländer låg 5 % lägre i pris än den kinesiska. Man fann i detta avseende att trots att priserna på import från tredjeländer var 5 % lägre än priserna på import från Kina under översynsperioden, minskade marknadsandelen för importen från tredjeländer med 4 % mellan år 2007 och översynsperioden jämfört med en ökning av marknadsandelen för import från Kina på 34 % (se tabellerna 2 och 3 ovan). Under samma period förblev EU-industrins marknadsandel oförändrad. Man kan under dessa omständigheter inte sluta sig till att import från tredjeländer hade någon avgörande inverkan på EU-industrins marknadsandel under översynsperioden.

166. Det hävdades att kommissionen inte tog hänsyn till den sannolika ökningen av tillverkningskostnaderna (som närmare bestämt berodde på högre elkostnader, bristande strömförsörjning, ökade investeringskostnader, hög inflation, höjda råvarupriser och högre internationella transportkostnader) när den bedömde hur de kinesiska exportpriserna förmodligen skulle utvecklas. Även om elkostnaderna ökade i Kina är detta inte den enda betydelsefulla kostnaden. Det gavs dessutom ingen antydan om hur omfattande ökningen var och exakt hur den påverkande den totala kostnaden och försäljningspriserna. När det gäller de övriga komponenterna var de antingen rent hypotetiska och/eller inte tillräckligt väl underbyggda eller kvantifierade för att några meningsfulla slutsatser skulle kunna dras. Det bör också noteras att man inte kan utgå från att exportpriser nödvändigtvis baseras på tillverkningskostnaden, eftersom ett stort antal andra faktorer också kan påverka prisnivån, såsom politiska åtgärder och tillgång och efterfrågan.

167. Man fann också att på marknader i tredjeländer där inga antidumpningstullar är i kraft låg de kinesiska exportpriserna under översynsperioden på lägre nivåer än priserna till EU.

168. Det slogs därför fast att dumpningen fortsatte och att det var sannolikt att volymen dumpad import skulle öka och utöva press nedåt på priserna i EU, åtminstone på kort sikt, om åtgärderna drogs in. Det finns därför ingen anledning att tro att de kinesiska priserna kommer att öka. Det är följaktligen sannolikt att skadan återkommer, eftersom detta skulle ha negativ påverkan på EU-industrins lönsamhet och på den ekonomiska återhämtning som noterades under översynsperioden.

169. Den dumpade importens inverkan på EU-industrin – indikationer och trolig utveckling under tiden efter översynsperioden

170. Under en period med ökande konsumtion minskade EU-industrins marknadsandel och marknadsandelen för import från tredjeländer, medan marknadsandelen för den kinesiska importen ökade markant. Med tanke på dessa blandade indikatorer (det vill säga generell återhämtning för EU-industrin, men förlust av marknadsandel) och det faktum att översynsperioden var en ovanligt gynnsam period i konjunkturcykeln undersökte man utvecklingen efter översynsperioden för att få en tydligare bild av de troliga framtida tendenserna. Det bör även erinras om att sannolikheten för att en skada ska återuppstå till följd av prispress nedåt också kan förstärkas av den globala ekonomins utveckling och dess effekter på efterfrågan och konsumtion.

171. På grundval av justerade uppgifter från Eurostat och den information som lämnades av EU-industrin beträffande utvecklingen av försäljningsvolymerna och priserna i EU under perioden från januari 2009 till september 2009 kunde en tydlig och kontinuerlig nedåtgående tendens observeras i EU-industrins försäljningsvolymer på EU-marknaden. Försäljningsvolymen uppgick till 52 % av den kvantitet som såldes under de motsvarande nio månaderna år 2008, även om de genomsnittliga försäljningspriserna låg kvar på samma nivå som år 2008 på grund av långsiktiga avtal och produktionsnedskärningar.

172. När det gäller EU-industrins lönsamhet var den negativa utvecklingen betydande. Vinstnivåerna sjönk kontinuerligt och hamnade på låga nivåer och till och med under det vinstmål på 6,5 % som fastställdes under den ursprungliga undersökningen.

173. Det ska noteras att efterfrågan i EU minskade markant på grund av den globala ekonomiska krisen. Detta hade negativ inverkan på försäljningsvolymerna och lönsamheten på EU-marknaden. EU-industrins ekonomiska ställning försämrades och gjorde EU-industrin mer sårbar. Under dessa omständigheter skulle inte EU-industrin kunna stå emot den negativa inverkan genom ökad dumpad import från Kina. Denna situation kommer sannolikt att förvärras ytterligare på grund av trycket genom sådan import.

174. Den kinesiska importen minskade både vad gäller volym och pris, dock särskilt i volym. När det gäller priserna sjönk de kinesiska importpriserna mer än EU-industrins priser (8 % respektive 2 %). Inget prisunderskridande eller målprisunderskridande konstaterades för tiden efter översynsperioden. Om åtgärderna inte hade varit i kraft skulle emellertid de kinesiska importpriserna ha underskridit EU-industrins priser med 3 %, och målprisunderskridandet skulle ha varit 11 %. Det konstaterades dessutom att om åtgärderna upphävdes skulle importpriserna för kvantiteter avsedda för den fria marknaden ha underskridit EU-industrins importpriser med 22 %, och målprisunderskridandet skulle ha varit upp till 38 %.

175. Man fann också att de kinesiska exportpriserna på marknaderna i tredjeländer som inte skyddades av antidumpningstullar låg på mycket lägre nivåer än till EU jämfört med priserna under översynsperioden (se skäl (123). Detta visar att prispressen nedåt ökar under perioder med ekonomisk nedgång.

176. På grundval av det ovanstående och med tanke på den tydliga nedåtgående tendensen för EU-industrins ekonomiska situation drog man slutsatsen att det var troligt att skadan skulle återkomma om åtgärderna tilläts upphöra.

177. Slutsatser om sannolikheten för att skadan återkommer

178. Det fastslås att om åtgärderna upphävs skulle det sannolikt ske en markant ökning av den dumpade importen från Kina till EU med prispress nedåt. Inte bara de omfattande investeringar som gjorts av EU-industrin för att utveckla och förbättra produktionen skulle sättas på spel genom en sådan situation, utan också utvecklingen av ny produktion för solcellskisel, som är en framtida marknad. Dessutom skulle sannolikheten för att skadan återkommer öka på grund av den senaste tidens ekonomiska nedgång.

H. EU:S INTRESSE

179. Inledande anmärkning

180. Enligt artikel 21 i grundförordningen undersöktes det huruvida en förlängning av de befintliga antidumpningsåtgärderna skulle strida mot EU:s intressen som helhet. Fastställandet av EU:s intresse baserades på en uppskattning av de olika inblandade intressena, det vill säga intressena hos EU-industrin, importörerna/handlarna och användarna av den berörda produkten.

181. Det bör erinras om att det vid de tidigare översynerna inte ansågs strida mot EU:s intresse att införa åtgärder. Eftersom den aktuella undersökningen är en översyn vid giltighetstidens utgång måste man dessutom analysera en situation där antidumpningsåtgärder redan har varit i kraft och bedöma eventuell otillbörlig negativ inverkan på de parter som berörs av de nuvarande antidumpningsåtgärderna.

182. Därför undersöktes huruvida det fanns tvingande skäl att anta att det inte låg i EU:s intresse att bibehålla åtgärderna i detta speciella fall, trots ovanstående slutsatser beträffande sannolikheten för att dumpningen fortsätter och sannolikheten för att skadan återkommer.

183. EU-industrins intressen

184. Det bör erinras om att de höga vinstmarginalerna som uppnåddes år 2007 och under översynsperioden berodde på de höjda försäljningspriserna. Denna faktor förväntades inte fortsätta gälla under de kommande åren.

185. EU-industrin har bevisat att den är en livskraftig och konkurrenskraftig industri som kan anpassa sig till marknadens skiftande villkor. Detta bekräftades i synnerhet av den positiva utvecklingen av alla huvudsakliga skadeindikatorer under skadeundersökningsperioden. De fortsatta åtgärderna sedan den senaste översynen vid giltighetstidens utgång hade bidragit till att återupprätta EU-industrins ekonomiska situation och i synnerhet prisnivåerna på EU-marknaden.

186. Under skadeundersökningsperioden visade EU-industrin sitt engagemang för EU-marknaden för kisel och förbättrade sin effektivitet avsevärt. EU-industrin gjorde omfattande investeringar inte bara för att öka sin produktionskapacitet, utan också för att utveckla forskningen och tekniken inom den metallurgiska processen för framställning av kisel med hög renhet för solenergiindustrin.

187. Marknaden för solcellskisel är ny marknad med utmärkta framtidsutsikter på grund av den förväntade ökningen av användningen av solenergi de kommande åren. Det är därför mycket viktigt för EU-industrin att vara verksam på denna nya marknad. Två av EU-tillverkarna har i detta avseende planer på att uppföra två nya anläggningar för solcellskisel i EU för att tillgodose en del av EU-marknadens behov. Det ska noteras att investeringarna som görs på denna nya nischmarknad i hög grad är beroende av att det i EU finns traditionell tillverkning av kisel, som är den huvudsakliga råvara som används vid framställning av solcellskisel.

188. En av EU-tillverkarna har dessutom tillkännagett planer på att investera i nya anläggningar i Kina för att tillgodose det förväntade ökade behovet på den kinesiska marknaden av både traditionell kisel och solcellskisel.

189. Såsom nämnts ovan är det mycket sannolikt att skadan återkommer om åtgärderna tillåts upphöra, och det skulle sätta de investeringar som EU-industrin har gjort den senaste tiden på spel. Det ligger därför i EU-industrins intresse att åtgärderna mot den dumpade importen från Kina bibehålls.

190. Ej närstående importörers/handlares intressen

191. Kommissionen skickade frågeformulär till alla kända ej närstående importörer/handlare. Svar inkom från två ej närstående importörer som också använde den berörda produkten. Kommentarerna från dessa företag behandlas i avsnittet nedan om användarnas intressen. En importör/handlare gav sig till känna, men besvarade inte frågeformuläret.

192. Med tanke på att importörerna, bortsett från inköp från Kina, också har tillgång till leverans av kisel både från EU-tillverkare och försörjningskällor i tredjeländer utan antidumpningstull, t.ex. Norge och Brasilien, vilka har mer än 56 % av EU:s marknadsandel, anses det att konkurrensen på EU-marknaden är säkerställd.

193. På grundval av det ovanstående och eftersom handlarna inte samarbetade och det inte fanns något som tydde på motsatsen, drog man slutsatsen att de gällande åtgärderna inte hade någon betydande negativ inverkan på deras ekonomiska situation och att de fortsatta åtgärderna inte skulle påverka importörerna.

194. Användarnas intressen

195. Det bör erinras om att EUSMET, en intresseorganisation för användare inom kemisektorn, ansökte om den aktuella interimsöversynen som är begränsad till dumpning. Kommissionen skickade frågeformulär till alla kända ej närstående användare och deras intresseorganisationer. Tolv användare samarbetade i undersökningen, och några av dem var de viktigaste importörerna av kinesisk kisel som hänförs till förfarandet för aktiv förädling. Dessutom samarbetade en annan intresseorganisation för användare genom att skicka in kommentarer.

196. De viktigaste industriella användarna av kisel i EU är den kemiska industrin och aluminiumindustrin, som representerar 60 % respektive 40 % av EU:s förbrukning.

197. För den kemiska industrin är kisel den huvudsakliga råvaran för framställning både av silikoner, som har en mängd användningsområden, särskilt bilindustrin och byggindustrin, och polykisel som används i elektronik- och solenergiindustrin. Andelen kisel i tillverkningskostnaden för de olika typerna av silikoner och polykisel varierade från 2 till 35 % beroende på framställningsprocessen för varje typ av produkt i senare led i produktionskedjan. I genomsnitt låg dock andelen kisel i den totala produktionskostnaden för silikoner mellan 11 och 21 %, medan den för polykisel låg mellan 2 och 10 %. Med en antidumpningstull på 19 % uppskattas påverkan på tillverkningskostnaden för de användare i den kemiska industrin som köper all sin kisel från Kina till mellan 2 och 4 %. För andra företag inom den kemiska industrin kommer påverkan att vara mindre betydande.

198. Några av de kemiföretag som samarbetade i undersökningen var de största importörerna av kinesisk kisel som hänfördes till förfarandet för aktiv förädling och var således befriade från antidumpningstull. De hävdade emellertid att de inte kunde absorbera kostnaden för tull eller föra över den på sina kunder och att förfarandet för aktiv förädling inte utgjorde någon lättnad i samband med de svårigheter som skapats genom de gällande åtgärderna, eftersom de måste lägga ned avsevärda resurser på tullbehandling och andra administrativa procedurer. Vidare ansåg de att de var pressade att investera i nya anläggningar i Kina för att vara nära den billiga råvarukällan och bli mer konkurrenskraftiga på den asiatiska marknaden.

199. För aluminiumindustrin är kisel också en viktig råvara för aluminiumförädlarnas framställning av gjutlegeringar. Dessa legeringar används framför allt i bilindustrin och byggindustrin. Andelen kisel i deras tillverkningskostnad varierade från 8 till 10 % beroende på vilken skrotkvalitet de använde som redan innehöll kisel. De flesta aluminiumförädlarna som samarbetade i undersökningen köpte kisel från andra tredjeländer som inte omfattades av antidumpningstullar eftersom deras produkter huvudsakligen är avsedda för EU-marknaden och de kan därför inte utnyttja förfarandet för aktiv förädling. Med en antidumpningstull på 19 % uppskattas det att påverkan på tillverkningskostnaden för de användare av aluminium som köper all sin kisel från Kina är cirka 2 %. För andra användare av aluminium kommer påverkan att vara lägre. Undersökningen visade att aluminiumförädlarnas lönsamhet inte var särskilt hög, och höjda kiselpriser har därför negativ inverkan på deras vinst på grund av deras begränsade marginaler.

200. Den kemiska industrin hade cirka 14 000 anställda och aluminiumindustrin 6 000. Under skadeundersökningsperioden ökade sysselsättningen i den kemiska industrin med 8 % medan den förblev oförändrad i aluminiumindustrin.

201. Alla användare opponerade sig kraftigt mot fortsatta åtgärder med motiveringen att åtgärderna hade varit i kraft för länge, att de hade medfört en artificiell höjning av prisnivåerna för kisel på EU-marknaden oberoende av ursprung och att EU-industrin inte hade lidit skada under översynsperioden. Det finns emellertid inte fog för detta påstående med tanke på den synnerligen stora marknadsandel som innehas av de kinesiska exportörerna för kisel avsedd för aktiv förädling och med tanke på konkurrensen för kisel avsedd för fri omsättning. Medan man förvisso fann att EU-industrin i huvudsak inte led någon skada, måste frågan om sannolikheten för att skadan återkommer också bedömas i en översyn vid giltighetstidens slut. Såsom angetts ovan (se i synnerhet skäl (133)) fann man att det var sannolikt i detta fall.

202. EUSMET har hävdat att det var brist på kisel på EU-marknaden under översynsperioden, vilket visades av att beställningar från en del av deras medlemmar inte hade tillgodosetts av tillverkarna i tredjeländer. Påståendet var emellertid inte underbyggt. När EUSMET bedömde den tillgängliga kapaciteten på marknaden togs endast hänsyn till EU-tillverkarnas kapacitet och inte till import från tredjeländer inklusive Kina som hänfördes till förfarandet för aktiv förädling. Det vidhålls därför, mot bakgrund av EU-industrins försäljning och importvolymen, att det inte rådde någon brist och att efterfrågan på marknaden kunde tillgodoses.

203. EUSMET hävdade också att EU-industrin avsiktligt begränsar tillverkningen genom tillfälliga driftstopp och därför begränsar försäljningen på EU-marknaden för att kontrollera försäljningspriserna. En EU-tillverkare valde att göra avbrott i tillverkningen, men under dessa perioder hade de tillräckliga lager för att leverera till kunderna i enlighet med sina gällande långsiktiga avtal. En annan EU-tillverkare hade vissa avbrott i tillverkningen, men bara under tiden efter översynsperioden, och avbrotten upprepades inte. Det ansågs därför att EUSMET:s påstående att driftstoppen var avsedda att kontrollera priserna inte var underbyggt.

204. Användarna vill förståeligt nog ha fri tillgång till billiga råvaror för att bli mer konkurrenskraftiga. De anser att friheten att välja leverantör är väsentlig, eftersom de menar att obegränsad tillgång till kisel kommer att bli viktigare i framtiden på grund av den förväntade ökningen av efterfrågan på kisel fram till år 2013, som i stor utsträckning har samband med de solcellsrelaterade projekten. EUSMET hävdade att den påstådda bristen kommer att öka med den förväntade ökningen av efterfrågan på EU-marknaden för kisel under åren fram till 2013. Ändå visar de siffror som tillhandahölls och som antagandena baserades på att EU:s förbrukning även år 2013 kommer att ligga på en lägre nivå än under skadeundersökningsperioden. Det finns därför ingen anledning till att den framtida efterfrågan på kisel inte skulle kunna tillgodoses. Dessutom kan frihet att välja leverantör dock inte i sig motivera att dumpning accepteras. För konkurrensen på EU-marknaden krävs att konkurrensvillkoren är lika för alla aktörer.

205. Användarna i den kemiska industrin påpekade också att EU-industrin skulle förbli en viktig försörjningskälla som en garanti för snabb tillgång till den berörda produkten, tillförlitliga leveranser och högre produktkvalitet än den kinesiska.

206. Ändå visade undersökningen att de gällande åtgärderna inte hade någon signifikant negativ inverkan på deras verksamhet. I synnerhet ökade vissa användare i den kemiska industrin avsevärt sin import av kisel från Kina under skadeundersökningsperioden, och de flesta hade sunda finanser. Sammanfattningsvis ansågs det, liksom vid de tidigare översynerna, att de fortsatta åtgärderna vid giltighetstidens slut inte skulle ha någon betydande negativ inverkan på de industriella användarna, också med tanke på att nivån på de föreslagna åtgärderna skulle sänkas avsevärt.

207. Slutsats beträffande EU:s intresse

208. Mot bakgrund av det ovanstående dras slutsatsen att det inte finns några tvingande skäl till att inte förlänga antidumpningsåtgärderna.

I. ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

209. Alla parter underrättades om de viktigaste omständigheterna och övervägandena som låg till grund för rekommendationen att bibehålla de gällande åtgärderna, men på en lägre nivå. De beviljades också en tidsfrist inom vilken synpunkter och krav kunde lämnas efter det att dessa uppgifter meddelats. Relevanta synpunkter har lämnats och analyserats, men de ändrade inte de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för beslutet att bibehålla antidumpningsåtgärderna.

210. Till följd av interimsöversynen enligt artikel 11.3 i grundförordningen och i enlighet med artikel 9.4 i grundförordningen bör antidumpningstull införas på import av den berörda produkten med ursprung i Kina motsvarande den lägsta skademarginalen på vilken de gällande åtgärderna är baserade och de dumpningsmarginaler som konstaterades i den aktuella översynen.

211. Åtgärder kommer följaktligen att införas motsvarande de dumpningsmarginaler som konstaterats, det vill säga 16,3 % för den enda företagsgruppen som beviljades individuell behandling och 21,0 % för alla andra företag.

212. De åtgärder som utvidgades genom rådets direktiv (EG) nr 42/2007[18] till att även omfatta import av kisel som avsänts från Sydkorea, oavsett om denna import deklarerats ha sitt ursprung i Sydkorea eller ej, efter en undersökning i enlighet med artikel 13 i grundförordningen ska bibehållas men på de nivåer som anges i skäl (161).

213. Exportörer i Sydkorea som överväger att ansöka om befrielse från den utvidgade antidumpningstullen enligt artikel 13.4 i grundförordningen kommer att uppmanas att fylla i ett frågeformulär i syfte att göra det möjligt för kommissionen att avgöra om det är berättigat med befrielse. Sådan befrielse får beviljas efter en bedömning av marknadssituationen för den berörda produkten, produktionskapaciteten, kapacitetsutnyttjandet, inköp och försäljning, sannolikheten för fortsatt tillämpning av metoder för vilka det inte finns tillräcklig grund eller ekonomisk motivering samt bevis för dumpning. Kommissionen gör vanligen även ett kontrollbesök på plats. Ansökan ska skickas till kommissionen tillsammans med alla relevanta uppgifter, särskilt uppgifter om eventuella ändringar av företagets verksamhet i fråga om tillverkning och exportförsäljning av den berörda produkten.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

214. En slutgiltig antidumpningstull ska införas på import av kisel som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 2804 69 00 och som har sitt ursprung i Kina.

215. Följande slutgiltiga antidumpningstullsatser ska tillämpas på nettopriset fritt EU:s gräns, före tull, för produkten som beskrivs i första stycket och tillverkas av de nedan angivna företagen:

Företag | Tullsats | Taric-tilläggsnummer |

Datong Jinneng Industrial Silicon Co., Pingwang Industry Garden, Datong, Shanxi | 16,3 % | A971 |

Alla andra företag | 19,0 % | A999 |

216. Utvidgningen av den slutgiltiga antidumpningstullsatsen för import från alla andra företag i Kina (det vill säga 19,0 %) till att även omfatta import av produkten som beskrivs i första stycket som avsänts från Sydkorea, oavsett om denna import deklarerats ha sitt ursprung i Sydkorea eller ej, ska bibehållas. Taric-numret för import som avsänts från Sydkorea, oavsett om denna import deklarerats ha sitt ursprung i Sydkorea eller ej, är (Taric-nummer 2804 69 00 10).

217. Om inget annat anges ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.

Artikel 2

218. Ansökningar om befrielse från utvidgningen av den tull som anges i artikel 1.3 i den här förordningen ska göras skriftligen på ett av EU:s officiella språk och vara undertecknade av en person som har rätt att företräda sökanden.

219. Ansökan ska sändas till följande adress:

Europeiska kommissionen

Directorate-General for Trade

Directorate B

Office: N-105 04/17

1049 Bruxelles/Brussel

Belgique/België

Fax +32 22956505

220. I enlighet med artikel 13.4 i förordning (EG) nr 1225/2009 får kommissionen, efter samråd med rådgivande kommittén, genom beslut tillåta att import från företag som inte kringgår de antidumpningsåtgärder som införs genom den här förordningen befrias från den utvidgade tull som nämns i artikel 1.3.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning, och den ska gälla under en period om fem år.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den […]

På rådets vägnar

Ordförande […]

[1] EUT L 343, 22.12.2009, s. 51.

[2] EGT L 198, 28.7.1990, s. 57.

[3] EUT L 345, 16.12.2009, s. 1.

[4] EUT L 66, 4.3.2004, s. 15.

[5] EUT L 13, 19.1.2007, s. 1.

[6] EUT L 343, 22.12.2009, s. 51.

[7] EUT L 66, 4.3.2004, s. 15.

[8] EGT L 198, 28.7.1990, s. 57.

[9] EUT L 13, 19.1.2007, s. 1.

[10] EUT C 254, 7.10.2008, s. 9.

[11] EUT C 51, 4.3.2009, s. 17.

[12] EUT L 66, 4.3.2004, s. 15.

[13] EGT L 345, 16.12.1997, s. 1.

[14] CRU mars 2009.

[15] EUT L 66, 4.3.2004, s. 15 .

[16] EUT L 13, 19.1.2007, s. 1.

[17] Källa: Kinesisk exportstatistik.

[18] EUT L 13, 19.1.2007, s. 1.