Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om "Förslag till rådets förordning (EG) om ändring av förordning (EEG) nr 1210/90 av den 7 maj 1990 om inrättande av Europeiska miljöbyrån och Europeiska nätverket för miljöinformation och miljöövervakning"

(98/C 73/25)

Den 11 juli 1997 beslutade rådet i enlighet med artikel 130s i EG-fördraget att rådfråga Ekonomiska och sociala kommittén om ovannämnda förslag.

Sektionen för miljö, folkhälsa och konsumentfrågor, som ansvarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 4 november 1997. Föredragande var María Candelas Sánchez Miguel.

Vid sin 350:e plenarsession den 10-11 december 1997 (sammanträdet den 11 december 1997) antog Ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 93 röster för och 1 röst emot.

1. Inledning

1.1. Kommissionsdokumentet innehåller en bedömning av Europeiska miljöbyråns resultat i förhållande till de mål som fastställdes när byrån inrättades () och behandlar främst dess informativa roll. Bland de viktigaste resultaten pekar kommissionen på att miljöbyrån publicerade två rapporter om miljösituationen under 1995: "Dobris-rapporten" och den rapport som utgör en del av underlaget för översynen av det femte åtgärdsprogrammet för miljön ().

1.1.1. Man bör även uppmärksamma att miljöbyrån har en informativ roll när det gäller att samla in uppgifter från medlemsstaterna via informationsnätverket Eionet (). Detta har kompletterats med nio europeiska ämnescentrum (), som bland annat tillhandahåller den objektiva information som sprids via informationsnätverket.

1.2. Som ett led i sitt informationsuppdrag har miljöbyrån också verkat för att europeisk miljöinformation skall införlivas med internationella miljöövervakningsprogram, vilket har gett upphov till konkreta resultat såsom avtalen med WHO, UNEP och UNECE ().

1.3. Miljöbyrån har nu också uppnått de första praktiska resultaten av betydelse när det gäller utvecklingen av teknik för miljöprognoser och metoder i syfte att bedöma kostnaderna för miljöskador samt för miljöpolitiska åtgärder.

1.4. Kommissionens anser rent generellt att miljöbyrån gjort betydande framsteg, särskilt i fråga om publiceringen av rapporter. Man har dock inte kommit särskilt långt när det gäller de nationella informationsnätverkens funktion på de olika delområdena.

1.5. Med hänsyn till dessa resultat anser kommissionen att miljöbyrån inte bör åläggas fler arbetsuppgifter för närvarande och att dess ansvarsområden bör granskas på nytt år 2003.

2. Relationerna mellan ESK och Europeiska miljöbyrån

2.1. Ekonomiska och sociala kommittén uttalade sitt starka stöd för att miljöbyrån skulle inrättas som ett gränsöverskridande organ, vilket enligt kommittén skulle innebära en kraftig kvalitetsförbättring i förhållande till de mekanismer för samordning av miljöuppgifter på europeisk nivå som funnits sedan 80-talet. I sitt yttrande om inrättandet av miljöbyrån () underströk ESK den betydelse som en dylik byrå kan få för harmoniseringen av metoderna för datainsamling och bearbetning i medlemsstaterna och för arbetet med att stärka det internationella samarbetet på miljöskyddsområdet, i synnerhet med hänsyn till den roll som Europeiska unionen kan spela i internationella organisationer och genom det tekniska stöd och den information som kan komma Central- och Östeuropa samt utvecklingsländerna till godo.

2.2. I ovannämnda yttrande efterlyste kommittén likaledes garantier för att alla ekonomiska och sociala intresseorganisationer skulle få delta aktivt i detta arbete och att miljöbyrån inte skulle arbeta enbart under kommissionen utan även ta fasta på medlemsstaternas och i synnerhet vanliga medborgares behov. ESK uppmanade därför kommissionen att undersöka möjligheterna till samarbete med icke-statliga miljöorganisationer samt med tekniska och vetenskapliga institutioner på såväl nationell som europeisk nivå.

2.2.1. Behovet av att garantera ett sådant deltagande blir alltmer trängande med hänsyn till det femte åtgärdsprogrammet för miljön, som understryker att alla aktörer skall ha en del av ansvaret.

2.3. Ekonomiska och sociala kommittén har vid upprepade tillfällen framfört kritik mot att inrättandet av miljöbyrån har försenats, särskilt under 1992 då kommittén yttrade sig om programmet för en hållbar utveckling ().

2.4. Kommittén har upprätthållit regelbundna kontakter med miljöbyrån sedan den inrättades i Köpenhamn. Kommittén har deltagit i miljöbyråns initiativ, använt dess information och rapporter samt fått hjälp av dess experter på vissa fackområden, särskilt i samband med kommitténs yttranden om vatten och avfall.

2.5. Vid dylika tillfällen samt vid diskussion med miljöbyråns verkställande direktör under sektionens sammanträde () har kommitténs ledamöter ständigt betonat behovet av att utvidga miljöbyråns ansvarsområden samt att involvera olika aktörer och vanliga medborgare i större utsträckning.

2.6. På senare tid - i samband med utarbetandet av yttrandet om miljömärkning - har kommittén fört en givande dialog med miljöbyrån om dess eventuella stöd vid genomförandet av detta program (), särskilt när det gäller att samla in nödvändig information för att analysera produkternas livscykel. ESK hoppas därför att miljöbyrån kommer att delta aktivt i detta arbete, även om en administrativ roll för miljöbyrån är utesluten eftersom en sådan inte kan anses rymmas inom dess ansvarsområden.

2.7. Den information som finns på miljöbyråns Internet-hemsida har visat sig vara en användbar referens vid utarbetandet av yttranden om miljöskydd, även om information endast föreligger på engelska.

3. Allmänna kommentarer

3.1. Med hänsyn till det positiva resultatet av miljöbyråns arbete, som kommenteras ovan, och till det ständiga behovet av allt precisare och mer standardiserad information om miljösituationen i Europa, anser Ekonomiska och sociala kommittén att kommissionens slutsatser i motiveringens punkt 4 att "det i allmänhet inte är lämpligt att tillföra nya arbetsområden i detta skede av byråns utveckling" är alltför konservativa. Kommissionen tycks framför allt styras av ekonomiska hänsynstaganden, eftersom man i punkt 5 anger att det inte kommer att anslås ökade resurser.

3.1.1. Det är nödvändigt att kommissionen i sin bedömning tar hänsyn till att miljöbyrån kommer att uppnå ännu bättre resultat efter den första inkörningsperioden, särskilt i fråga om harmoniseringen av metoder för datainsamling, samordningen av de nationella ämnescentrumens arbete och miljöbyråns funktion när det gäller att bedöma utvecklingen på miljöområdet.

3.1.2. När miljöbyråns resultat utvärderas bör man också ta hänsyn till den korta tidsperiod under vilken byrån har bedrivit verksamhet och till de resurser som anslagits. De rapporter som publicerats fram till nu samt miljöbyråns databaser är mycket värdefulla för gemenskapens olika institutioner samt ekonomiska och sociala intresseorganisationer. Miljöbyråns personal har dessutom alltid visat sig villig att samarbeta och informera intresserade organisationer om byråns arbete, vilket ESK vid flera tillfällen har kunnat konstatera.

3.2. Ekonomiska och sociala kommittén bedömer miljöbyråns verksamhet som mycket positiv och samtycker till att dess uppdrag skall stärkas på det sätt som kommissionen föreslår. Kommittén vill dock att miljöbyråns informationsarbete fördjupas, inte bara gentemot kommissionen och medlemsstaterna utan gentemot alla gemenskaps- och samhällsintressen i EU. Om informationen riktar sig till vanliga medborgare bör den dock finnas tillgänglig på Europeiska unionens officiella språk, vilket innebär att miljöbyrån måste tilldelas erforderliga resurser.

3.3. Det är också nödvändigt att utvidga miljöbyråns övriga arbetsuppgifter för att den skall kunna täcka den "strategiska" miljöutvecklingen och övervaka miljösituationen i EU. ESK efterlyste detta i sitt yttrande om gemenskapens handlingsprogram för integrerat skydd och förvaltning av grundvattenmiljön (). Miljöbyrån skulle på så sätt mer effektivt kunna stödja Europeiska unionen i dess arbete inom de gränsöverskridande och internationella miljöskyddsorganisationerna.

3.3.1. ESK anser att miljöbyrån bör ha en framträdande roll i samarbetet med de central- och östeuropeiska länder som förbereder ett EU-medlemskap, genom att förse dem med nödvändig information i samband med anpassningen av deras miljönormer. Enligt kommissionens senaste undersökningar är detta en grundläggande aspekt i fråga om deras anslutning till EU.

3.4. Ekonomiska och sociala kommittén anser att miljöbyrån också kan bli ett viktigt tekniskt stöd för alla enheter med miljöansvar när det gäller att införliva miljöskyddet med gemenskapens övriga politik, med hänsyn till slutresultatet från regeringskonferensen i Amsterdam beträffande artikel 130 och i synnerhet artikel 3 i fördraget. Den sistnämnda artikeln stipulerar att miljöpolitiken skall integreras i utformningen och genomförandet av gemenskapens politik och verksamhet. Man bör särskilt uppmärksamma samordningen med arbetet inom GD XII, eftersom de forskningsområden som faller under detta generaldirektorat hänger nära samman med miljöfrågor och ofta rör utformningen av lagstiftningsförslag på miljöområdet. Förordningen föreskriver ett samarbete mellan miljöbyrån och det gemensamma forskningscentret. Detta samarbete bör förstärkas och större samordningsvinster bör eftersträvas. Man bör undvika överlappande verksamhet och tillvarata flödet av information om ren teknologi och produkter som härstammar från forskning i samarbete med näringslivet.

3.5. ESK vill dock betona att man inte hittat något sätt som garanterar att EU:s ekonomiska och sociala intressegrupper (i synnerhet icke-statliga organisationer och konsumentorganisationer) får delta i miljöbyråns arbete. En större öppenhet från miljöbyråns sida gentemot de ekonomiska och sociala intresseorganisationerna skulle kunna innebära intressanta framsteg, vilket skulle ligga i linje med programmet för en hållbar utveckling, som bygger på att alla samhällsaktörer skall delta i miljöskyddsarbetet.

3.6. Med avseende på detta ser ESK positivt på det nyligen genomförda initiativet med ett utvidgat samrådsförfarande med de icke-statliga miljöorganisationerna, näringslivet och fackföreningarna samt med de olika generaldirektoraten som är verksamma inom miljöområdet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén när det gäller miljöbyråns andra arbetsprogram för perioden 1999-2003. Kommittén rekommenderar att man säkerställer kontinuiteten och formaliserar dessa samråd även när det gäller mer specifika frågor som rör miljöbyråns arbete.

4. Genomgång av de föreslagna ändringarna

4.1. Kommissionens förslag till ändringar handlar dels om att utvidga eller stärka miljöbyråns informativa roll genom ändringar av artiklarna 2 och 4, dels om styrelsens funktion.

4.2. Artikel 2 - Utvidgning av miljöbyråns verksamhet

4.2.1. Ekonomiska och sociala kommittén anser rent generellt att miljöbyråns nya arbetsuppgifter är ett steg i rätt riktning eftersom byråns informativa roll stärks, särskilt genom förslaget om att ge lämpligt stöd vid den inrapportering som krävs.

4.2.2. Det vore dock lämpligt att rätten att begära information från miljöbyrån utvidgas till andra organ, rådet, parlamentet, ESK m fl. När det gäller miljöbyråns stödjande funktion när man samlar in information bör punkt ii hänvisa till "standardformulär för datainsamling" som ett sätt att harmonisera den information som medlemsstaterna skall sända in.

4.2.3. Ekonomiska och sociala kommittén anser också att de nya befogenheterna på informationsplanet även bör omfatta icke-statliga organisationer (fackföreningar, konsumentorganisationer och andra icke-statliga organisationer). De organ som ansvarar för miljöpolitiken på olika nivåer i medlemsstaternas förvaltning bör kunna begära information från miljöbyrån.

4.2.4. Skrivningen av denna punkt på vissa språk försämrar dock miljöbyråns ställning som oberoende organ. Den ursprungliga spanska förordningstexten anger att miljöbyrån skall "proporcionar (...) la información objetiva necesaria" ("förse gemenskapen och medlemsstaterna med den objektiva information som behövs"). Kommissionen föreslår nu att miljöbyrån skall tillhandahålla "información objetiva que precisan" (ungefär: den objektiva information som de [gemenskapen och medlemsstaterna] begär) (). ESK anser därför att man skall behålla den ursprungliga texten.

4.2.5. Kommissionen föreslår att man i början av punkt iii lägger till inrättandet av en miljödatabank, som kan fungera som ett europeiskt miljöinformationscentrum. Ekonomiska och sociala kommittén anser att detta centrum bör utformas som ett offentligt register som är tillgängligt för allmänheten och samtliga organisationer som är intresserade av att få information om miljön, vilket påpekats vid upprepade tillfällen i kommitténs tidigare yttranden. Kommittén anser att man i artikel 2 bör infoga en punkt xiv med följande formulering: "Att ansvara för ett register med den information som krävs enligt miljölagstiftningen."

4.2.6. Punkt vi stipulerar att miljöbyrån skall utarbeta en rapport om miljösituationen vart femte år. ESK begär att man efter "miljösituationen" lägger till "framtidsutsikter och tendenser", så att rapportens innehåll mer återspeglar den dynamiska utvecklingen på miljöområdet. Med hänsyn till de snabba förändringarna på miljöområdet anser ESK också att de kompletterande årliga lägesrapporterna bör kopplas samman med den fleråriga rapport som utarbetas av den vetenskapliga kommittén, så att rapporterna innehåller tillförlitliga uppgifter ur vetenskaplig synvinkel.

4.2.7. I den nya punkten xi bör man efter "allmänheten" lägga till "på deras respektive språk".

4.2.8. I den nya punkten xii bör man även hänvisa till en "strategisk eller integrerad miljöbedömning", i enlighet med förslaget till direktiv om bedömningen av vissa planers och programs inverkan på miljön ().

4.2.9. Kommittén anser också att man i artikel 2 bör infoga en punkt xv med följande lydelse: "Att bidra till att samla in information och sprida resultat i samarbete med den europeiska miljömärkningsplanen."

4.2.10. I artikel 2 bör man slutligen även lägga till den del av den ändrade artikel 20 som hänvisar till miljöbyråns befogenheter beträffande dess "delaktighet i kontrollen av genomförandet av gemenskapens lagstiftning på miljöområdet, i samarbete med kommissionen och befintliga behöriga organ i medlemsstaterna".

4.3. Artikel 4 - Nätverkets ansvarsområden

4.3.1. Det är viktigt att de nationella nätverken byggs ut helt och hållet och att de sprider information som gör det möjligt för medlemsstaterna att fullgöra sitt informationsuppdrag gentemot miljöbyrån. Kommittén ställer sig därför positiv till förslaget att i artikel 4 lägga till ett andra stycke i punkt 2 i syfte att stärka kravet att medlemsstaterna skall tillhandahålla nödvändig information.

4.3.2. Ekonomiska och sociala kommittén är medveten om att de nationella informationsnätverken i vissa fall inte utvecklats till fullo, vilket gör det svårt att utforma en övergripande ram för informationen. Det vore därför intressant om miljöbyrån kunde påvisa dessa brister genom en nätverksinventering, så att kommissionen och de berörda medlemsstaterna kan studera vilka åtgärder som måste vidtas för att man skall komma till rätta med situationen. Sammanhållningsfonden bör kunna stödja en dylik åtgärd.

4.4. Artikel 8 - Miljöbyråns styrelse

4.4.1. Kommittén ser positivt på att det skall ingå representanter för EES-länderna i styrelsen. Kommittén betonar sina krav från det föregående yttrandet om miljöbyrån (): beträffande en hänvisning i artikel 8 om att olika socio-ekonomiska aktörer måste rådfrågas när det gäller det fleråriga programmet (fjärde stycket), att man måste hitta en form för att säkerställa att samrådsförfarandet äger rum regelbundet - möjligen skulle man i styrelsen kunna inkludera en sakkunnig som representerar de icke-statliga miljöorganisationerna - och att årsrapporten (sjätte stycket) officiellt överlämnas till Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén. I själva verket handlar det om att formalisera samarbetsformer och samrådsförfaranden som redan praktiseras, men som måste tas upp i miljöbyråns arbetsordning.

4.4.2. När det gäller att inrätta en verkställande kommitté för att påskynda och underlätta styrelsens arbete ser kommittén inga hinder. ESK rekommenderar dock att dess sammansättning skall vara proportionell med hänsyn till de intressen, däri inbegripet andra intressegrupper, som är representerade i denna kommitté.

5. Slutsatser

5.1. Efter att ha tagit hänsyn till ovanstående kommentarer kan man dra slutsatsen att de föreslagna ändringarna kommer att leda till att miljöbyråns oberoende stärks och till att dess effektivitet förbättras. Miljöbyrån blir därigenom ett lämpligt styrinstrument för miljöpolitiken, vars nya inriktning lades fast i Amsterdam.

5.1.1. Miljöbyrån kommer att närma sig EU:s medborgare i första hand genom att de organisationer som representerar medborgarnas intressen involveras i dess arbete. Det kommer dessutom att skapas en bättre balans i miljöbyråns styrelse. Miljöbyråns publikationer bör också göras mer tillgängliga genom att ges ut på gemenskapens alla officiella språk. Man bör eftersträva en gemensam finansiering som delas mellan offentliga och privata organ i varje medlemsstat.

5.1.2. Miljöbyrån måste göras till en pådrivande kraft när det gäller att integrera alla politiska åtgärder som medför konsekvenser för miljön. Miljöbyrån bör inte bara samarbeta med kommissionen utan även med alla organisationer som verkar på det miljöpolitiska planet. Dess utvärderingsarbete bör införlivas med de åtgärder som rör EU:s utvidgning.

5.1.3. I fråga om miljöbyråns arbetsuppgifter måste kommittén framhålla behovet av att miljöbyrån får befogenhet att göra "strategiska" eller "integrerade" miljökonsekvensbedömningar, samt vid sidan av kommissionen delta i kontrollen av om gemenskapens miljölagstiftning efterlevs.

5.2. Det som nämns ovan kan endast förverkligas om miljöbyrån kan räkna med tillräckliga resurser för den verksamhet som ålagts den. Det kan därför bli aktuellt att fundera över om miljöbyrån bör förfoga över en egen budget, i stället för att GD XI skall ansvara för framtida anslagsökningar.

Bryssel den 11 december 1997.

Ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

Tom JENKINS

() Rådets förordning (EEG) nr 1210/90, EGT L 120, 11.5.1990 - ESK:s yttrande i EGT C 56, 7. 3.1990.

() EGT C 140, 11.5.1996.

() "European Environment Information and Observation Network".

() Ämnescentra: Utsläpp i atmosfären, luftkvalitet, katalog över databaser, sjöar och vattendrag, landtäcket, havs- och kustmiljö, naturvård, markkvalitet, avfallshantering.

() Världshälsoorganisationen, Förenta nationernas miljöprogram och Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa.

() EGT C 56, 7. 3.1990.

() EGT C 287, 4.11.1992, punkt 7.4.2.

() Bilaga till protokollet från det 176:e sammanträdet i sektionen för miljö, folkhälsa och konsumentfrågor den 3 mars 1995.

() EGT C 287, 22.9.1997, punkt 3.3.1.10.

() EGT C 355, 25.11.1996. ESK:s yttrande i EGT C 89, 19.3.1997.

() Det svenska förslaget till förordning har inte tagit hänsyn till att kommissionen och medlemsstaterna nu föreslås få avgöra vilken information som bedöms vara nödvändig, vilket tidigare beslutats av miljöbyrån. (ö a).

() EGT C 129, 25.4.1997. ESK:s yttrande: EGT C 287, 22.9.1997.

() EGT C 56, 7.3.1990.