I syfte att förbättra förbindelserna med berörda parter ersattes under 2020 och 2021 de tidigare sammanträdena i Fead-nätverket med verksamhet för ömsesidigt lärande för de aktörer som deltar i genomförandet. Tre tematiska onlineseminarier, tre kollegiala utbyten och två konferenser anordnades under denna period, då de återstående utmaningarna med genomförandet och möjligheterna med ESF+ diskuterades.

För den aktuella fleråriga budgetramen för 2021–2027 har Fead integrerats i Europeiska socialfonden+ (ESF+) för att förenkla finansieringen och förbättra synergierna mellan fonderna. För att öka stödet för social delaktighet krävs enligt förordningen om ESF+ att minst 25 % av ESF+-delen inom ramen för delad förvaltning ska anslås till mål för social delaktighet (jämfört med 20 % under ESF 2014–2020) samt att ytterligare minst 3 % per medlemsstat ska tilldelas för att ta itu med materiell fattigdom, vilket är Feads viktigaste mål i nuläget.

Det sociala sammanhang i vilket Fead verkade under 2020 karaktäriserades av ökade utmaningar i form av fattigdom och social utestängning som en följd av covid-19-pandemin. År 2020 löpte uppskattningsvis 96,5 miljoner människor risk att drabbas av fattigdom eller social utestängning i EU, vilket motsvarar 21,9 % av den totala befolkningen. Detta motsvarar en ökning med omkring 900 000 personer jämfört med 2019. Omkring 6,3 miljoner människor löpte samtliga tre risker för fattigdom och social utestängning samtidigt (riskera inkomstfattigdom, vara drabbad av allvarlig materiell eller social fattigdom och bo i hushåll med mycket låg arbetsintensitet). Under 2020 hade 38 miljoner människor i EU inte råd med en måltid av god kvalitet varannan dag och livsmedelsbistånd är i dag fortfarande avgörande för en del av befolkningen i många medlemsländer.

Under 2020 delade 27 medlemsstater framgångsrikt ut bistånd via Fead och gjorde stora framsteg mot Feads mål. De flesta medlemsstaterna (23 av 27) delade ut livsmedelsbistånd och/eller grundläggande materiellt bistånd i kombination med kompletterande åtgärder (operativt program I, se tabell 1). Fyra medlemsstater fortsatte att driva program för social delaktighet (operativt program II, tabell 1).

Fonden har visat sig vara anpassningsbar och snabbt kunna svara på framväxande behov, bland annat under covid-19-krisen. Förordningen om Fead ändrades i april 2020 som en del av initiativet CRII+, vilket möjliggjorde användningen av indirekta utdelningsmetoder, såsom kuponger och kort (för att minska risken för smittspridning), och inköp av personlig skyddsutrustning till de organisationer som delar ut bistånd från Fead. Genom ändringarna blev det dessutom möjligt att erbjuda medlemsstaterna en medfinansieringsgrad på 100 % under loppet av ett räkenskapsår. I slutet av 2021 hade tolv av Feads program ändrats: åtta kom att omfattas av en medfinansieringsgrad på 100 % och fyra av införandet av nödåtgärder som ett svar på covid-19-pandemin.

Enligt uppgifterna för 2020 ledde covid-19-utbrottet till att medlemsstaterna deklarerade lägre utgifter. Under andra kvartalet 2020 uppgick de till 51 miljoner euro – mindre än hälften av motsvarande belopp för 2019 (128 miljoner euro). Situationen förbättrades emellertid under den andra delen av året. I slutändan var det totala fondbelopp som deklarerades under 2020 endast något lägre än det totala belopp som deklarerats under 2019 (549 miljoner euro jämfört med 573 miljoner euro 2019). Det totala belopp som betalades ut inom ramen för Fead under 2021 ökade till 621 miljoner euro till följd av de ytterligare resurser (81 miljoner euro) som gjorts tillgängliga genom React-EU.

De sammanlagda stödberättigande offentliga utgifter som anslagits till stöd inom ramen för Fead uppgick till 643 miljoner euro under 2020, vilket var en ökning från 608 miljoner euro under 2019. I slutet av 2020 uppgick de samlade belopp som anslagits (för perioden 2014–2020) till närmare 3,9 miljarder euro, vilket motsvarar 85 % av programmens totala medel (vilket inkluderar EU-medel och nationell medfinansiering). Under 2020 betalades ett belopp på omkring 552,2 miljoner euro ut till stödmottagarna – en betydande ökning jämfört med tidigare års nivåer (478,5 miljoner euro 2019, 501,2 miljoner euro 2018, 412,8 miljoner euro 2017 och 435,2 miljoner euro 2016). Ökningen beror främst på att insatserna i Rumänien återupptogs 2020. Den är också en återspegling av att efterfrågan ökade på grund av covid-19-pandemin.

Under 2020 fick nästan 1,5 miljoner människor livsmedel via Fead (en ökning från 12,2 miljoner under 2019), omkring 1,96 miljoner människor fick materiellt bistånd (en ökning från 800 000 under 2019) och 30 000 människor fick stöd för social delaktighet, precis som under 2019. Ökningarna beror främst på att insatserna i Rumänien återupptogs. De är emellertid också en återspegling av covid-19-hälsokrisen, som ledde till att förutsättningarna för utsatta personer som redan fick stöd från Fead försämrades medan nya personer också kom att söka livsmedelsbistånd. Det handlade bland annat om personer med osäkra anställningar (såsom korttidsanställningar, tillfälliga eller informella arbeten), egenföretagare och missgynnade studenter inom högre utbildning. Den mest betydande ökningen av slutmottagare noterades i Frankrike (714 000 fler än under 2019), Italien (597 000 fler), Spanien (268 000 fler) och Ungern (113 000 fler). Omvänt registrerade åtta medlemsstater ett färre antal slutmottagare, i synnerhet Kroatien (en minskning med 175 000 mottagare eller 88 % färre än under 2019), Slovakien (145 000 eller 51 % färre) och Cypern (1 800 eller 76 % färre) liksom Danmark och Nederländerna.

Diagram 1. Antal personer som får livsmedelsbistånd och/eller grundläggande materiellt bistånd (räknat i miljoner)

Källa: SFC2014

Diagram 2. Sammanlagt antal personer som får stöd för social delaktighet

Källa: SFC2014

Målgruppernas profil har i stort sett förblivit oförändrad, om än med några smärre förändringar. Under 2020 var, enligt partnerorganisationernas uppskattningar, omkring 47 % av slutmottagarna kvinnor (2 procentenheter färre än under 2019), 28 % barn i åldern 15 år eller yngre, omkring 10 % migranter, deltagare med utländsk bakgrund eller minoriteter, 10 % personer i åldern 65 år eller äldre (2 procentenheter fler än under 2019), 6 % hemlösa och 6 % personer med funktionsnedsättning.

Av de personer som fick livsmedelsbistånd, grundläggande materiellt bistånd eller stöd för social delaktighet under 2020 var cirka 28 % barn. Denna andel har minskat något jämfört med 2019, då den låg på 30 %. I flera medlemsstater gick den största delen av livsmedelsbiståndet till barn, särskilt i Kroatien (93 %), Ungern och Malta (60 %) och Tjeckien (52 %). I Cypern, Ungern och Irland gick allt grundläggande materiellt bistånd till barn, medan barn utgjorde den enskilt största gruppen (85 % av slutmottagarna) i Österrike.

Omkring 10 % av slutmottagarna var migranter, personer med utländsk bakgrund eller minoriteter. Denna andel kan dock vara underskattad eftersom information om migranter som mottar stöd inte alltid rapporteras av dataskyddsskäl (Grekland, Frankrike och Slovakien). Migranter generellt är den största gruppen, följd av flyktingar och asylsökande.

Uppskattningsvis 6 % av Feads slutmottagare var hemlösa – en andel som i stort sett förblev oförändrad. Antalet hemlösa personer är emellertid särskilt svårt att uppskatta eftersom de inte är registrerade och ofta ovilliga att lämna personuppgifter. I Irland, Tjeckien och Frankrike utgjorde hemlösa över 13 % av slutmottagarna av livsmedelsbistånd. I Italien var andelen hemlösa som fick livsmedelsbistånd relativt låg (3 %), men de utgjorde den största grupp som fick grundläggande materiellt bistånd (66 % av alla slutmottagare). I Tjeckien utgjorde hemlösa en relativt stor andel av de slutmottagare som fick grundläggande materiellt bistånd (21 %).

Omkring 6 % av slutmottagarna var personer med funktionsnedsättning. Den största andelen personer med funktionsnedsättning som fick livsmedelsbistånd noterades i Bulgarien och Ungern (31 %), Rumänien (20 %), Polen och Lettland (17 %). I Frankrike, Italien, Malta och Portugal låg denna andel på 1 % eller under. Samtidigt var andelen personer med funktionsnedsättning som fick materiellt bistånd relativt stor i Lettland, Rumänien och Litauen (mellan 13 och 17 %).

Ruta 1.Nationella exempel på åtgärder riktade till barn

Lettland: Liksom under 2019 ger Lettland särskilt bistånd till barn. Detta inbegriper i) tre typer av matpaket för spädbarn och småbarn efter ålder, ii) fyra olika uppsättningar hygienprodukter för spädbarn och småbarn i åldrarna 0–24 månader, efter ålder, iii) enskilda läromedel för barn i åldrarna 5–10 år, och iv) enskilda läromedel för barn i åldrarna 11–16 år. För att förhindra diskriminering ser Lettland särskilt till att skolmaterialet (exempelvis skolväskor) inte har former i färger eller teckningar som uppmuntrar till stereotypiska könsuppfattningar. Rumänien: Barn, i synnerhet de som har det sämst ställt, utgör en majoritet av Feadprogrammens slutmottagare. De får särskilt bistånd, såsom i) paket för personlig hygien, och ii) e-kuponger för utbildningsstöd (för stödberättigade barn som har det dåligt ställt) med syftet att motverka att de hoppar av skolan i förtid, antingen i förskolan, grundskolan och högstadiet. Man planerade även att tillhandahålla paket för nyfödda under 2020, men på grund av covid-19-pandemin kunde åtgärden inte genomföras. Cypern: I februari 2018 inleddes arbetet med att dela ut materiellt bistånd till mottagare i och med genomförandet av ett program med ”babypaket” (prika tou morou) riktat till barn födda efter den 1 januari 2017. Programmet genomförs på ett framgångsrikt sätt och som planerat. Till basprodukterna för nyfödda hör sängar, blöjor och madrasser. Trots utmaningarna i samband med covid-19 kunde tillhandahållandet av dessa basprodukter fortgå, men i syfte att värna om samtliga inblandades säkerhet och hälsa gjordes vissa ändringar när det gäller sättet på vilket produkterna delades ut.

Operativt program I – livsmedelsbistånd

Efter att ha minskat i mängd under tre år ökade livsmedelsbiståndet avsevärt under 2020, då det uppgick till 428 000 ton (vilket är en ökning från 345 000 ton under 2019). Under perioden 2014–2020 uppgick den samlade mängden livsmedel till 2 460 000 ton. I cirka två tredjedelar av de 23 medlemsstater som genomför operativt program I antingen ökade mängden livsmedel som delades ut, eller låg kvar på samma nivåer. De procentuella ökningarna var särskilt tydliga i Portugal (+123 %), Italien (+77 %), Polen (+55 %) och Estland (+36 %). Dessutom rapporterade Rumänien en ökning för första gången sedan 2016. De största minskningarna, återigen i procent, noterades i Kroatien (–79 %) och Slovakien (–64 %), medan Cypern upphörde med utdelningen av livsmedelsbistånd. Under 2020 genomförde Estland utdelning av livsmedelsgåvor för första gången i samverkan med sin partnerorganisation (Estonian Food Bank).

Diagram 3. Livsmedelsbistånd 2014–2019 (i tusen ton) per medlemsstat