Förslag till EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDET DIREKTIV om skydd för grundvatten mot föroreningar

(framlagt av kommissionen)

MOTIVERING

1. Inledning

1.1. Grundvatten är en viktig naturresurs. Det fungerar som en reservoar från vilken man kan ta vatten av god kvalitet för att dricka och för att använda i industrin och jordbruket. Det är också värdefullt för att upprätthålla våtmarker och floder eftersom det fungerar som en buffert under torra perioder. Grundvatten rör sig långsamt i jorden och verkningarna av mänsklig verksamhet kan därför finnas kvar under en relativt lång tid. Det kan vara svårt att rena grundvattnet även efter det att föroreningskällan väl har avlägsnats och därför måste vi först och främst inrikta våra krafter på att förhindra föroreningar. Från grundvattnet går det basflöden till ytvattensystemen och följaktligen kan dess kvalitet påverka kvaliteten på dessa ytvatten. Med andra ord kan effekterna av mänsklig verksamhet på grundvattenkvaliteten påverka kvaliteten på förbundna vattenekosystem och sådana terrestra ekosystem som är direkt beroende av grundvattenförekomsten. Grundvattnet är också mycket mer allmänt spritt än ytvattnet, vilket gör det ännu svårare att förhindra föroreningar och att övervaka och återställa vattenkvaliteten.

1.2. Förutom bestämmelserna i direktiv 80/68/EEG om skydd för grundvatten mot föroreningar genom vissa farliga ämnen [1] ingår skyddet av grundvatten även i ramdirektivet om vatten, direktiv (EG) nr 2000/60/EG [2], som utgör den rättsliga grunden för skyddet av EU:s vattenmiljö. Enligt artikel 17 i ramdirektivet om vatten skall Europaparlamentet och rådet på grundval av ett förslag från kommissionen besluta om särskilda åtgärder för att hindra och reglera förorening av grundvatten genom att fastställa gemensamma kriterier beträffande god kemisk grundvattenstatus och kvalitetstrender. Detta förslag till ett dotterdirektiv om vatten uppfyller detta krav.

[1] EGT L 20, 26.1.1980, s. 43.

[2] EGT L 327, 22.12.2000, s. 72.

2. Grundvatten: en resurs i farozonen

2.1. Grundvatten rinner i allmänhet långsamt vilket gör att det tar lång tid att transportera föroreningar från deras källa. Detta innebär att föroreningar som inträffade för några årtionden sedan - oberoende av om de kommer från jordbruk, industri eller andra mänskliga aktiviteter - fortfarande kan hota grundvattenkvaliteten. Det är svårt att observera och mäta dessa processer och därför är kunskapen eller bevisen beträffande riskerna med förorening av grundvattnet ofta dåliga. Av nyligen offentliggjorda rapporter [3], [4] framgår att föroreningar från hushåll, jordbruk och industri ökar, antingen genom direkta utsläpp (avlopp) eller genom indirekt spridning från gödningsmedel eller läckage från soptippar, som ibland är illegala. Även om de flesta föroreningsproblem som fastställts hittills har orsakats av punktkällor, finns det bevis för att diffusa källor i allt större grad påverkar grundvattnet.

[3] OECD Review, 2003

[4] Europe's environment: the third assessment, EEA, 2003

2.2. Följaktligen är det ytterst viktigt att förhindra förorening av grundvatten. Det måste av följande skäl vara ett centralt mål för den europeiska lagstiftningen:

- När grundvatten förorenas blir följderna mer långvariga än när det gäller föroreningar av ytvatten (månader, år och i bland årtionden), eftersom grundvatten i det flesta fall rör sig långsamt under marken. Det är dessutom ofta svårt eller mycket dyrt att rena grundvatten i efterhand. Att i efterhand göra stora insatser för att avlägsna föroreningar som bekämpningsmedel och andra organiska spårämnen är en dålig strategi och dessutom ofta ogenomförbart. Förorenat dricksvatten är en hälsofara och så snart föroreningen skett är det dyrt, och i många fall inte genomförbart, att borra nya brunnar. Det är därför bättre att förhindra eller minska risken för föroreningar än att ta itu med föroreningarnas konsekvenser.

- Grundvatten är en viktig resurs som används till dricksvatten, industri- och jordbruksprocesser, och som bör skyddas för nuvarande och framtida användning.

- Grundvattnet står för basflödet (dvs. det vatten som förser floderna med vatten året runt) till ytvattensystemen, som i många fall används till vattenförsörjning och rekreation. I många floder kommer mer än 50 % av det årliga flödet från långväga grundvatten. Under lågvattenperioder på sommaren kan mer än 90 % av flödet i en del floder komma från grundvatten. En försämring av grundvattenkvalitet kan följaktligen direkt påverka andra förbundna akvatiska och terrestra ekosystem.

3. Nuvarande politik

3.1. Det har funnits bestämmelser mot förorening av grundvatten sedan direktiv 80/68/EEG antogs. Direktivets skyddssystem består i att förhindra direkta utsläpp av högprioriterade föroreningar (Förteckning I) och underkasta utsläpp av övriga föroreningar (Förteckning II) en tillståndsprövning som föregås av en noggrann undersökning från fall till fall. Det finns inget krav på att alla grundvattenförekomster övervakas utan endast i de särskilda fall då det krävs tillstånd. Enligt artikel 22 i ramdirektivet om vatten skall direktiv 80/68/EEG upphävas 2013 då skyddssystemet därefter skall leva vidare genom ramdirektivet om vatten och dotterdirektivet om grundvatten.

3.2. Enligt ramdirektivet om vatten måste god grundvattenstatus uppnås och det innehåller i detta syfte bestämmelser om övervakning av grundvattenförekomster liksom åtgärder för att skydda och återställa grundvatten. Samtidigt som ramdirektivet om vatten sörjer för en allmän ram för grundvattenskydd skall enligt artikel 17 i direktivet särskilda kriterier antas för att bedöma god kemisk grundvattenstatus och identifiera och motverka ihållande uppåtgående trender.

3.3. Grundvattenskyddet tas, förutom i det nuvarande grundvattendirektivet (80/68/EEG) och i ramdirektivet om vatten, också upp i annan miljölagstiftning och miljöpolitik, t.ex. direktivet om avfall (99/31/EG) [5], direktivet om dricksvatten (80/778/EEG såsom ändrat genom direktiv 98/83/EG) [6], direktivet om nitrat (91/676/EEG) [7], direktivet om växtskyddsmedel (91/414/EEG) [8], direktivet om biocidprodukter (98/8/EG) [9] och kommissionens meddelande till rådet, Europaparlamentet, ekonomiska och sociala kommittén och regionkommittén - Mot en temainriktad strategi för markskydd [10].

[5] EGT L 182, 16.7.1999, s. 1.

[6] EGT L 229, 30.8.1980, s. 11. Direktivet senast ändrat genom direktiv 98/83/EG (EGT L 330, 5.12.1998, s. 32).

[7] EGT L 375, 31.12.1991, s. 1.

[8] EGT L 230, 19.8.1991. Direktivet senast ändrat genom direktiv 98/47/EG (EGT L 191, 7.7.1998, s. 50).

[9] EGT L 123, 24.2.1998, s. 1.

[10] KOM(2002) 179.

3.4. Grundvattenskydd påverkar dessutom jordbruksproduktionen, vilket återspeglas av korshänvisningen till direktiv 80/68/EEG i kommissionens nyligen offentliggjorda förslag om gemensamma bestämmelser inom ramen för reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken. [11] Redan i förordning (EG) nr 1259/1999 infördes möjligheten för medlemsstaterna att göra direkta betalningar till jordbrukare enligt de olika reglerna avseende den gemensamma organisationen av marknaden beroende på om de följer de nationella genomförandebestämmelserna avseende grundvattenskydd.

[11] KOM(2003) 23.

4. Utarbetande av förslaget

4.1. Diskussionerna som ledde fram till den slutliga överenskommelsen om ramdirektivet om vatten (som antogs den 23 oktober 2000) var svåra och behandlade väldigt olika sätt att se på grundvattenskydd. Eftersom det visade sig omöjligt att uppnå enighet kring detaljerade bestämmelser när det gäller grundvatten infördes i artikel 17 i ramdirektivet om vatten en bestämmelse enligt vilken Europaparlamentet och rådet vid ett senare tillfälle och på grundval av förslag från kommissionen skall besluta om särskilda åtgärder för att hindra och reglera förorening av grundvatten. Dessa skulle omfatta kriterier för bedömning av god kemisk grundvattenstatus (artikel 17.2 a) och kriterier för identifiering av betydande och ihållande uppåtgående trender och för fastställande av utgångspunkter för att motverka trender (artikel 17.2 b).

4.2. Kommissionen tog initiativ till en diskussion med intressenter för att utforma det förslag som avses i artikel 17.1 och 17.2 i ramdirektivet om vatten. Den inrättade ett rådgivande expertforum för grundvatten bestående av företrädare för medlemsstaterna, intressenter (icke-statliga organisationer, industriförbund och kommissionen) och observatörer från associerade länder och kandidatländer. Vid expertforumets första möte (den 26 november 2001) diskuterades ett dokument som förberetts av kommissionen innehållande de riktlinjer som bör följas i samband med utarbetandet av ett lagförslag om grundvattenskydd.

4.3. Ett mer omfattande dokument lades fram och diskuterades vid expertforumets andra möte den 25 och 26 mars 2002. De första utkasten till ett förslag till rättsakt för ett grundvattendirektiv lades fram vid expertforumets tredje möte den 25 juni 2002 och vid dess fjärde möte den 8 oktober 2002 lades huvuddragen i förslaget till grundvattendirektiv fram. Medlemsstaterna har på det stora hela reagerat positivt på förslaget. De icke-statliga organisationerna var mer kritiska vad beträffar klausulerna om förebyggande och begränsande åtgärder, som de inte ansåg var tillräckligt stränga, och instämde inte i förslaget om kvalitetsnormer för nitrater och pesticider för hela EU, vilket de ansåg var alltför slappt med hänsyn till riskerna för utsläpp från jordbruket. Den del av förslaget som gav upphov till flest kommentarer rörde förseningen av upprättandet av en förteckning över miljöfarliga ämnen och tröskelvärden. Kommissionen anser dock att det för tillfället inte är möjligt att upprätta sådana förteckningar, eftersom det inte finns tillräckliga vetenskapliga uppgifter.

4.4. Förslaget om ett dotterdirektiv om vatten är utformat för att komplettera ramdirektivet om vatten. Detta innehåller redan omfattande bestämmelser om grundvatten, i synnerhet beträffande följande:

- Samordning av administrativa arrangemang inom avrinningsområden (artikel 3).

- Miljömål, i synnerhet klausulen om att förebygga en försämring och bestämmelserna om att förebygga eller begränsa (artikel 4).

- Kraven beträffande en analys av avrinningsdistriktets karakteristiska, översyn av miljökonsekvenserna av mänsklig verksamhet och ekonomisk analys av vattenanvändning (artikel 5).

- Upprättandet av ett register över skyddade områden (artikel 6).

- Identifiering av vatten som används för uttag av dricksvatten och upprättandet av säkerhetszoner för dessa vattenförekomster (artikel 7).

- Krav på övervakning (artikel 8).

- Principen om kostnadstäckning för vattentjänster inberäknat miljö- och resurskostnader (artikel 9).

- Upprättandet av ett åtgärdsprogram (artikel 11).

- Frågor som inte kan hanteras på medlemsstatsnivå (artikel 12).

- Utarbetande av förvaltningsplaner för varje avrinningsdistrikt (artikel 13).

- Krav beträffande information till och samråd med allmänheten (artikel 14) som skall kompletteras av utbildning om god praxis i miljöfrågor.

- Krav beträffande rapportering (artiklarna 15 och 18).

- Planer för framtida åtgärder från gemenskapens sida (artikel 19).

- Tekniska anpassningar till följd av vetenskapliga och tekniska framsteg (artikel 20).

- Föreskrivande kommittén (artikel 21).

- Klausuler om upphävanden och övergångsbestämmelser (artikel 22).

- Bestämmelser om påföljder (artikel 23).

5. Översikt av förslaget

5.1. I förslaget till ett dotterdirektiv om grundvatten fastställs kriterier för bedömning av grundvattnets kemiska status i enlighet med kraven i artikel 17.2 a i ramdirektivet för vatten. Det ansågs inte lämpligt att upprätta en förteckning över nya kvalitetsnormer för enhetlig tillämpning på alla grundvattenförekomster i hela Europa med anledning av den naturliga variationen i grundvattnets kemiska sammansättning och den nuvarande bristen på övervakningsuppgifter och kunskap. Beslutet var helt i överensstämmelserna med principerna om gott styre som fastställs i sjätte miljöhandlingsprogrammet [12], nämligen att "utvecklingen, genomförandet och utvärderingen av miljöpolitiken skall grundas på goda vetenskapliga kunskaper, ekonomiska analyser, tillförlitliga och aktuella miljöuppgifter samt användning av indikatorer". Kvalitetsnormerna för dricksvatten är endast i begränsad utsträckning lämpliga för att bedöma grundvattnets kvalitet, eftersom de syftar till att skydda människors hälsa och inte nödvändigtvis är lämpliga som miljönormer. De enda kvalitetsnormer för hela EU som för närvarande är direkt kopplade till grundvattenskydd är de som avser nitrater (direktiv 91/676/EEG), växtskyddsmedel och biocidprodukter (direktiv 91/414/EEG respektive 98/8/EG). De har följaktligen integrerats i förslaget.

[12] EGT L 242, 10.9.2002, s. 81.

5.2. Vid ett seminarium om projektet BASELINE, som hölls den 27 januari 2003 (och finansierades av GD Forskning enligt det femte ramprogrammet), belystes svårigheterna att fastställa enhetliga kvalitetsnormer för grundvatten och betonades behovet av ta hänsyn till akvifera egenskaper och påverkan från mänsklig verksamhet.

5.3. I det föreliggande förslaget fastställs också kriterier för identifiering och motverkande av betydande och ihållande uppåtgående trender när det gäller föroreningar till följd av mänsklig verksamhet, vilka beaktar behovet av att prioritera åtgärder alltefter vilken betydelse dessa trender har för miljön. Det innehåller också ett förslag till en gemensam metod för att kontrollera dessa trenders statistiska relevans.

5.4. Ramdirektivet om vatten innehåller krav beträffande övervakning av grundvatten, varför dessa inte upprepas i föreliggande direktiv.

6. Förslagets artiklar

6.1 Syftet med dotterdirektivet om grundvatten (artikel 1) är att skapa särskilda åtgärder för att hindra och reglera förorening av grundvatten. Dessa inbegriper särskilda kriterier för bedömning av god kemisk grundvattenstatus, kriterier för identifiering av betydande och ihållande uppåtgående trender beträffande koncentrationen av förorenande ämnen i grundvatten och kriterier för fastställande av utgångspunkter för att motverka trender.

6.2. I artikel 2 anges fler definitioner för att komplettera definitionerna i ramdirektivet om vatten, i synnerhet beträffande gränsnivåer, betydande och ihållande uppåtgående trender och indirekta utsläpp i grundvatten.

6.3. I artikel 3 fastställs kriterier för bedömning av god kemisk grundvattenstatus och specificeras ordningen för de miljökvalitetsnormer som anges i direktivets bilaga I liksom tröskelnivåer för förorenande ämnen, för vilka kraven utformas i nästa artikel.

6.4. I artikel 4 anges krav beträffande tröskelnivåer för förorenande ämnen. För grundvattenförekomster som, enligt analyserna beträffande påverkan och konsekvenser som genomförts i enlighet med artikel 5 i ramdirektivet om vatten, anses vara i farozonen skall medlemsstaterna införa gränsvärden för föroreningar. Medlemsstaterna skall i enlighet med rekommendationerna i bilaga III till detta direktiv överlämna förteckningarna över dessa gränsnivåer senast den 22 juni 2006. Kommissionen skall därefter besluta om den på grundval av dessa förteckningar skall föreslå miljökvalitetsnormer för hela EU. Dessa kriterier kommer att säkerställa att kemisk status utvärderas på ett jämförbart sätt över hela Europa och att alla därmed relaterade beslutsprocesser harmoniseras.

6.5. I artikel 5 fastställs särskilda kriterier för identifiering av betydande och ihållande uppåtgående trender och för fastställande av utgångspunkter för att motverka trender. I bilaga IV till direktivet anges tekniska specifikationer.

6.6. Genom artikel 6 införs en tilläggsbestämmelse för att säkerställa att grundvattenförekomster får ett täckande skydd. Det nuvarande grundvattendirektivet (80/68/EEG) innehåller bestämmelser (artikel 4 och 5) för att förhindra och begränsa direkta och indirekta utsläpp av farliga ämnen till grundvatten. Ramdirektivet om vatten innehåller allmänna bestämmelser för att förebygga eller begränsa att föroreningar kommer ut i grundvattnet samt för att förebygga en försämring av statusen i alla grundvattenförekomster (artikel 4.1 b i). Ramdirektivet om vatten innehåller dessutom som en del av dess grundläggande åtgärdsprogram (artikel 11) ett förbud mot, med vissa undantag, direkta utsläpp av förorenande ämnen till grundvatten. I ramdirektivet om vatten finns det dock inga bestämmelser när det gäller indirekta utsläpp av förorenande ämnen till grundvatten. Detta innebär att när direktiv 80/68/EEG upphävs kommer det inte att finnas några särskilda rättsliga ramar beträffande indirekta utsläpp. Följaktligen är avsikten med artikel 6 i detta nya direktiv att sörja för kontinuiteten i det skyddssystem som skapats genom direktiv 80/68/EEG efter det att det direktivet har upphört att gälla, genom att också skapa en länk till den förteckning över huvudsakliga förorenande ämnen som anges i bilaga VIII i ramdirektivet om vatten.

6.7. Övergångsarrangemangen (artikel 7) säkerställer kontinuiteten i skyddet enligt direktiv 80/68/EEG med avseende på granskning i förväg och tillstånd när det gäller indirekta utsläpp.

6.8. På grundval av artikel 8 kan bilagorna II-IV i direktivet anpassas till följd av vetenskapliga och tekniska framsteg i enlighet med det kommittéförfarande som fastställs i artikel 21 i ramdirektivet om vatten.

7. Kopplingen till hållbar utveckling och det sjätte miljöhandlingsprogrammet

7.1. Det sjätte miljöhandlingsprogrammet innehåller ett antal mål avseende förvaltningen av naturresurser. Det övergripande målet är bättre resurseffektivitet och kontroll av föroreningar. Det sjätte miljöhandlingsprogrammet innehåller dessutom en uppmaning om att ett antal åtgärder vidtas för att uppnå dess mål. En av dessa åtgärder är det föreliggande dotterdirektiv om grundvatten, vilket också är en del av ramdirektivet om vattens mer omfattande struktur för vattenpolitik.

7.2. Bedömningen av grundvattnets kemiska status baseras på ett urval av förorenande ämnen, som innebär en risk för grundvattenförekomster, och dessa ämnens gränsvärden, som tar hänsyn till de naturliga variationerna i de europeiska grundvattnen. Detta tillvägagångssätt är nödvändigt eftersom det för närvarande inte finns tillräckliga övervakningsuppgifter och tillräcklig konsoliderad kunskap. Såsom nämns i punkt 5.1 är detta helt i linje med de principer om gott styre som anges i det sjätte miljöhandlingsprogrammet.

8. Politisk dimension

8.1. Grundvatten är en resurs som utsätts för allt större påfrestningar till följd av mänsklig verksamhet. Eftersom det inte syns är det dock en resurs som många snabbt glömmer av. Medan behovet av att skydda dricksvattnet till följd av dess miljövärde möter stor förståelse, kan medlemsstaterna inte enas om hur grundvattnet skall skyddas. De flesta medlemsstater instämmer i vikten av ett bra grundvattenskydd, men en majoritet anser att en bedömning av grundvattnets kemiska status grundad på huruvida det är i överensstämmelse med en omfattande förteckning över alleuropeiska kvalitetsnormer inte är rätt sätt att uppnå detta skydd. Det finns dock några medlemsstater som skulle vilja att EU-normer fastställdes så snart som möjligt. Enligt kommissionens förslag skall det följaktligen upprättas en förteckning över de ämnen för vilka det redan finns grundvattennormer som gäller för hela EU. För övriga ämnen bör medlemsstaterna fastställa gränsvärden baserade på de kriterier som anges i förslaget. Mot bakgrund av de åtgärder som vidtas på nationell nivå kommer kommissionen att besluta om det är lämpligt att lägga fram förslag för att utvidga förteckningen över ämnen som omfattas av EU-normer.

9. Nyttokostnadsanalys

9.1. Förslaget åtföljs av en utvidgad konsekvensanalys som genomfördes under det första kvartalet 2003. Det bör noteras att den sammanlagda kostnaden för kvalitetsbedömning, kostnaderna för övervakning och rening i enlighet med förvaltningsplanen för avrinningsdistriktet samt de administrativa kostnaderna redan täcks enligt ramdirektivet om vatten. Det föreslagna dotterdirektivet om grundvatten innehåller en tydlig kompletterande beskrivning som bör resultera i ett mer enhetligt sätt att fastställa och övervaka grundvattnets status än beskrivningen i ramdirektivet om vatten.

9.2. Förslaget innebär således en förbättring när det gäller förhållandet mellan nyttan och kostnaderna i jämförelse med den nuvarande situationen. För närvarande finns det inga gemensamma referenser (avseende de förorenande ämnen som valts och relaterade gränsvärden) och inga gemensamma kriterier, vilket gör det svårt att uppnå en jämförbar kemisk grundvattenstatus över hela Europa. Detta skulle kunna resultera i betydande ekonomiska förluster och risker. Om en grundvattenförekomst felaktigt anses ha en dålig kemisk status kan onödiga restaureringsåtgärder vidtas och betydande belopp därmed gå till spillo. Omvänt kan bevis för en försämring förbises tillsammans med eventuella skador på miljön och människors hälsa om grundvattnet till följd av felaktiga uppgifter anses vara av god kemisk status. Sådana tveksamheter kommer inte bara få negativa effekter när det gäller beslutsfattande, utan kommer också att leda till ett minskat förtroende från allmänhetens sida.

2003/0210 (COD)

Förslag till EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDET DIREKTIV om skydd för grundvatten mot föroreningar

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 175 i detta,

med beaktande av kommissionens förslag [13],

[13] EUT C [...], [...], s. [...].

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande [14],

[14] EUT C [...], [...], s. [...].

med beaktande av Regionkommitténs yttrande [15],

[15] EUT C [...], [...], s. [...].

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget [16], och

[16] EUT C [...], [...], s. [...].

av följande skäl:

(1) Grundvatten är en värdefull naturresurs vars egenvärde gör att den bör skyddas mot förorening.

(2) Enligt Europaparlamentets och rådets beslut nr 1600/2002/EG av den 22 juli 2002 om fastställande av gemenskapens sjätte miljöhandlingsprogram [17] skall en vattenkvalitet uppnås som inte leder till oacceptabla verkningar på och risker för människors hälsa och miljön.

[17] EGT L 242, 10.9.2002, s. 81.

(3) För att skydda miljön som helhet och människors hälsa skall i synnerhet koncentrationer av skadliga förorenande ämnen i grundvatten undvikas, förebyggas eller minskas.

(4) Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG av den 23 oktober 2000 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område [18] innehåller omfattande bestämmelser för skydd och bevarande av grundvatten. I enlighet med bestämmelserna i artikel 17 i det direktivet skall det fattas beslut om åtgärder för att hindra och reglera förorening av grundvatten, inbegripet kriterier för bedömning av god kemisk grundvattenstatus, kriterier för identifiering av betydande och ihållande uppåtgående trender och kriterier för fastställande av utgångspunkter för att motverka trender.

[18] EGT L 327, 22.12.2000, s. 72.

(5) Kvalitetsnormerna, tröskelvärdena och bedömningsmetoderna bör utvecklas för att tillhandahålla kriterier för bedömning av grundvattenförekomsters kemiska status.

(6) Det måste fastställas kriterier för identifiering av betydande och ihållande uppåtgående trender när den gäller koncentrationerna av förorenande ämnen och för fastställande av utgångspunkter för att motverka trender, med beaktande av sannolikheten för negativa effekter på förbundna vattenekosystem och beroende terrestra ekosystem.

(7) I enlighet med artikel 22.2 tredje strecksatsen i direktiv 2000/60/EG skall rådets direktiv 80/68/EEG av den 17 december 1979 om skydd för grundvatten mot föroreningar genom vissa farliga ämnen [19] upphöra att gälla från och med den 22 december 2013. Det är nödvändigt att sörja för kontinuiteten i det skyddssystem avseende både direkta och indirekta utsläpp av förorenande ämnen i grundvatten som införs genom direktiv 80/68/EEG genom att det också upprättas en länk till relevanta bestämmelser i direktiv 2000/60/EG.

[19] EGT L 20, 26.1.1980, s. 43.

(8) Det är nödvändigt att sörja för övergångsåtgärder beträffande tiden mellan föreliggande direktivs datum för ikraftträdande och det datum då direktiv 80/68/EEG upphör att gälla.

(9) De åtgärder som krävs för genomförandet av detta direktiv bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter [20].

[20] EGT C 184, 17.7.1999, s. 23.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1 Syfte

Detta direktiv inrättar särskilda åtgärder i enlighet med artikel 17.1 och 17.2 i direktiv 2000/60/EG i syfte att hindra och reglera förorening av grundvatten. Dessa åtgärder omfattar särskilt följande:

a) Kriterier för bedömning av god kemisk grundvattenstatus.

b) Kriterier för identifiering och motverkande av betydande och ihållande uppåtgående trender och för fastställande av utgångspunkter för att motverka trender.

Genom direktivet införs också ett krav om att hindra eller begränsa indirekta utsläpp av föroreningar i grundvatten.

Artikel 2 Definitioner

I detta direktiv skall följande definitioner tillämpas jämte de definitioner som anges i artikel 2 i direktiv 2000/60/EG.

1. tröskelvärde: gräns för koncentration av ett förorenande ämne i grundvatten som om den överskrids skulle innebära att den kemiska statusen i en eller flera grundvattenförekomster skulle anses vara dålig.

2. betydande och ihållande uppåtgående trend: alla statistiskt signifikanta ökningar av ett förorenande ämnes koncentration i jämförelse med de koncentrationer som uppmätts i samband med att det övervakningsprogram som avses i artikel 8 i direktiv 2000/60/EG inleddes, med beaktande av kvalitetsnormer och gränsvärden.

3. indirekta utsläpp till grundvatten: utsläpp av förorenande ämnen i grundvatten efter att de sipprat genom jorden eller alven.

Artikel 3 Kriterier för bedömning av god kemisk grundvattenstatus.

I samband med den analys av karakteristiska som skall ske i enlighet med artikel 5 i direktiv 2000/60/EG och enligt avsnitt 2.1 och 2.2 i bilaga II till detta skall en grundvattenförekomst eller en grupp av grundvattenförekomster anses ha en god kemisk grundvattenstatus då:

a) den uppmätta eller förutspådda koncentrationen av alla de ämnen som anges i kolumn 1 i bilaga I till detta direktiv inte överstiger de kvalitetsnormer som anges i kolumn två i bilaga I,

b) det i enlighet med de anvisningar som ges i bilaga II till detta direktiv kan påvisas att koncentrationen av övriga förorenande ämnen är i överensstämmelse med de definitioner som anges i avsnitt 2.3.2 i bilaga V till direktiv 2000/60/EG.

Artikel 4 Tröskelvärden

1. På grundval av den analys som skall genomföras enligt artikel 5 i direktiv 2000/60/EG och avsnitt 2.1 och 2.2 i bilaga II till direktiv 2000/60/EG, i enlighet med det förfarande som beskrivs i bilaga II till föreliggande direktiv och med hänsyn till de ekonomiska och sociala kostnaderna, skall medlemsstaterna senast den 22 december 2005 fastställa tröskelvärden för varje förorenande ämne för vilket det har fastställts att det inom deras territorium bidrar till att en grundvattenförekomst eller grupper av grundvattenförekomster bedöms vara i farozonen. Medlemsstaterna skall åtminstone fastställa tröskelvärden för de förorenande ämnen som anges i del A.1 och A.2 i bilaga III i detta direktiv. Dessa tröskelvärden skall bland annat användas för att genomföra en översyn av grundvattnets status i enlighet med bestämmelserna i artikel 5.2 i direktiv 2000/60/EG.

Dessa tröskelvärden kan fastställas nationellt, per avrinningsdistrikt eller per grundvattenförekomst eller grupp av grundvattenförekomster.

2. Senast den 22 juni 2006 skall medlemsstaterna överlämna en förteckning över alla förorenande ämnen för vilka de har fastställt tröskelvärden till kommissionen. För varje förorenande ämne i förteckningen skall medlemsstaterna också överlämna de uppgifter som anges i del B i bilaga III till detta direktiv.

3. På grundval av de uppgifter som medlemsstaterna lämnat i enlighet med punkt 2 skall kommissionen offentliggöra en rapport, om så lämpligt åtföljd av ett förslag till direktiv om ändring av bilaga I till detta direktiv.

Innan denna rapport offentliggörs och innan något lagstiftningsförslag om ändring av bilaga I till detta direktiv antas skall kommissionen begära in ett yttrande från den kommitté som avses i artikel 16.5 i direktiv 2000/60/EG.

Artikel 5 Kriterier för identifiering av betydande och ihållande uppåtgående trender och för fastställande av utgångspunkter för att motverka trender.

Medlemsstaterna skall, i enlighet med bilaga IV i föreliggande direktiv, identifiera alla betydande och ihållande uppåtgående trender avseende koncentrationer av förorenande ämnen i grundvattenförekomster eller grupper av grundvattenförekomster och fastställa utgångspunkter för att motverka dessa trender.

För de grundvattenförekomster för vilka det identifieras betydande och ihållande uppåtgående trender avseende koncentrationen av förorenande ämnen skall medlemsstaterna motverka trenden med hjälp av det åtgärdsprogram som avses i artikel 11 i direktiv 2000/60/EG i syfte att successivt minska föroreningen av grundvattnet.

Artikel 6 Åtgärder för att hindra eller begränsa indirekta utsläpp till grundvatten

Förutom de grundläggande åtgärderna som beskrivs i artikel 11.3 i direktiv 2000/60/EG skall medlemsstaterna se till att åtgärdsprogrammet för varje avrinningsdistrikt omfattar åtgärder för att förhindra att något av de förorenande ämnen som avses i punkt 1-6 i bilaga VIII i det direktivet indirekt släpps ut i grundvatten.

När det gäller de förorenande ämnen som avses i punkt 7-12 i bilaga VIII till direktiv 2000/60/EG skall det åtgärdsprogram som beskrivs i artikel 11.3 i det direktivet innehålla en bestämmelse om att indirekta utsläpp i grundvatten endast skall vara tillåtna på villkor att utsläppen inte äventyrar möjligheten att uppnå god kemisk grundvattenstatus.

Artikel 7 Övergångsordningar

Under perioden mellan [för in datumet för i ikraftträdande enligt artikel 9.1 i föreliggande direktiv] och den 22 december 2013 skall förhandsgranskningar och tillstånd i enlighet med artiklarna 4 och 5 i direktiv 80/68/EEG beakta de krav som fastställs i artiklarna 3, 4 och 5 i föreliggande direktiv.

Artikel 8 Tekniska anpassningar

Bilagorna II-IV till detta direktiv kan anpassas till vetenskapliga och tekniska framsteg i enlighet med det förfarande som avses i artikel 21.1 i direktiv 2000/60/EG med beaktande av perioden för översyn och uppdatering av förvaltningsplanen för avrinningsdistriktet, enligt artikel 13.7 i samma direktiv.

Artikel 9 Genomförande

Medlemsstaterna skall sätta i kraft de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv senast [18 månader från dagen för dess ikraftträdande]. De skall genast underrätta kommissionen om detta. När en medlemsstat antar dessa bestämmelser skall de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen skall göras skall varje medlemsstat själv utfärda.

Artikel 10 Ikraftträdande

Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter den dag som det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 11 Adressater

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den [...]

På Europaparlamentets vägnar På rådets vägnar

Ordföranden Ordföranden

BILAGA I

KVALITETSNORMER FÖR GRUNDVATTEN

>Plats för tabell>

BILAGA II BEDÖMNING AV GRUNDVATTNETS KEMISKA STATUS AVSEENDE FÖRORENANDE ÄMNEN FÖR VILKA DET INTE FINNS KVALITETSNORMER PÅ GEMENSKAPSNIVÅ

Bedömningsförfarandet för att kontrollera överensstämmelse med god kemisk grundvattenstatus för förorenande ämnen för vilka det inte finns kvalitetsnormer på gemenskapsnivå skall genomföras för alla grundvattenförekomster som bedöms vara i farozonen och beträffande alla förorenande ämnen som bidrar till denna bedömning.

Bedömningsförfarandet skall framför allt vara inriktat på följande:

a) De uppgifter som samlats in som en del av den analys som skall genomföras enligt artikel 5 i direktiv 2000/60/EG och avsnitt 2.1 och 2.2 i bilaga II i det direktivet.

b) Miljökvalitetsmål och andra normer på nationell nivå, gemenskapsnivå och internationell nivå för skydd av vatten.

c) Alla relevanta uppgifter avseende toxikologi, ekotoxokologi, persistens och potential för bioackumulering beträffande det förorenande ämnet eller därmed relaterade ämnen.

d) De uppskattade mängder och de koncentrationer av de förorenande ämnena som överförts från grundvattenförekomsten till förbundna ytvatten eller därav beroende terrestra ekosystem.

e) De uppskattade effekterna på förbundna ytvatten och beroende terrestra ekosystem av de mängder och koncentrationer av förorenande ämne som fastställts punkt d.

f) En bedömning grundad på punkterna d och e om huruvida koncentrationerna av det förorenande ämnena i grundvattenförekomsten är sådana att de skulle resultera i att miljömålen enligt artikel 4 i direktiv 2000/60/EG för förbundna ytvatten inte uppnås, att en sådan förekomsts ekologiska eller kemiska kvalitet kraftigt försämras eller att det uppstår betydande skada på sådana terrestra ekosystem som är direkt beroende av grundvattenförekomsten.

BILAGA III TRÖSKELVÄRDEN FÖR FÖRORENANDE ÄMNEN I GRUNDVATTEN

DEL A.1: Minsta tillåtna förteckning över ämnen eller joner som kan förekomma både naturligt och som ett resultat av mänsklig verksamhet för vilka medlemsstaterna skall upprätta tröskelvärden i enlighet med artikel 4.2 [21]

[21] Medlemsstaterna skall fylla i denna förteckning för alla förorenande ämnen som resulterar i att grundvattenförekomster bedöms vara i farozonen till följd av den analys som skall genomföras enligt artikel 5 i direktiv 2000/60/EG.

Ämne eller jon //

Ammonium

Arsenik

Kadmium

Klorid

Bly

Kvicksilver

Sulfat //

DEL A.2: Minsta tillåtna förteckning över av människan framställda syntetiska ämnen för vilka medlemsstaterna skall upprätta tröskelvärden i enlighet med artikel 4.2

Ämne //

Trikloretylen

Tetrakloretylen //

DEL B: Uppgifter som medlemsstaterna skall överlämna avseende förteckningen över förorenande ämnen för vilka tröskelvärden har fastställts

I enlighet med artikel 4.2 och avsnitt 2 i bilaga II till detta direktiv skall medlemsstaterna för vart och ett av de förorenande ämnen som gör att grundvattenförekomster bedöms vara i farozonen tillhandahålla åtminstone följande uppgifter:

1. Uppgifter om de grundvattenförekomster som bedöms vara i farozonen

1.1 Uppgifter om antalet grundvattenförekomster som bedöms vara i farozonen i vilka de berörda förorenande ämnena bidrar till denna bedömning.

1.2 Uppgifter om var och en av de grundvattenförekomster som bedöms vara i farozonen, i synnerhet förekomsternas storlek, förbindelserna mellan grundvattenförekomsterna och förbundna ytvatten och terrestra ekosystem som är beroende av grundvattenförekomsterna och, när det gäller naturligt förekommande ämnen, bakgrundskoncentrationerna i grundvattenförekomsterna.

2. Uppgifter om fastställandet av tröskelvärden

2.1 Tröskelvärdena, huruvida de gäller på nationell nivå, per avrinningsdistrikt eller per enskild grundvattenförekomst eller grupp av grundvattenförekomster.

2.2 Förhållandet mellan tröskelvärdena och, för naturligt förekommande ämnen, observerade bakgrundskoncentrationer.

2.3 Hur ekonomiska och sociala kostnaderna beaktades i samband med fastställandet av tröskelvärdena.

BILAGA IV KRITERIER FÖR ATT IDENTIFIERA OCH MOTVERKA VARJE BETYDANDE OCH IHÅLLANDE UPPÅTGÅENDE ÖKNING

1. Identifiering av varje betydande och ihållande uppåtgående ökning

Medlemsstaterna skall identifiera varje betydande och ihållande uppåtgående ökning och därvid beakta följande krav:

1.1 I enlighet med avsnitt 2.4 i bilaga V till direktiv 2000/60/EG skall övervakningsprogrammet utformas för att uppdaga långsiktiga uppåtgående trender när det gäller koncentrationen av de förorenande ämnen som identifierats i enlighet med artikel 4 i föreliggande direktiv.

1.2 Förfarandet för identifiering av betydande och ihållande uppåtgående trender skall grundas på följande förfarande:

a) Bedömningen skall baseras på aritmetiska medelvärden av medelvärdet för de enskilda övervakningspunkterna i varje grundvattenförekomst eller grupp av förekomster, beräknat på grundval av övervakning varje kvartal, halvår eller år.

b) För att undvika en snedvridning i samband med identifieringen av trender skall alla mätresultat som ligger under kvantifieringsgränsen tas bort i samband med beräkningen.

c) De minsta antalet uppgiftsvärden och de kortaste tidsserierna fastställs i följande tabell. Tidsserierna får inte överskrida 15 år.

>Plats för tabell>

d) Två eller flera på varandra följande värden bör inte saknas. Ytterligare krav beträffande provschemat bör övervägas så att resultatet av beräkningen blir tillförlitligt.

1.3 Vid identifieringen av varje betydande och ihållande uppåtgående ökning av koncentrationen av ämnen som förekommer både naturligt och som ett resultat av mänsklig verksamhet skall de uppgifter beaktas som samlats in innan övervakningsprogrammet inleddes i syfte att sammanställa en rapport över identifiering av trender inom ramen för den första förvaltningsplanen för avrinningsdistriktet i enlighet med artikel 13 i direktiv 2000/60/EG.

1.4 En särskild trendbedömning skall göras för relevanta förorenande ämnen i grundvattenförekomster som har drabbats av utsläpp från punktkällor, inbegripet historiska punktkällor, i syfte att se till att föroreningsplymer från en förorenad tomt inte sprider sig till ett angivet område och försämrar grundvattenförekomstens kemiska status.

1.5 Likaledes skall en särskild trendbedömning göras i de områden i grundvattenförekomster i vilka betydande och ihållande uppåtgående trender av koncentrationer av något av de förorenande ämnen som identifierats enligt artikel 4 i föreliggande direktiv kan leda till negativ inverkan på förbundna vattenekosystem eller sådana terrestra ekosystem som är beroende av grundvattenförekomsten eller vara till hinder för nuvarande eller framtida användning av grundvattnet.

1.6 Identifieringen av betydande och ihållande uppåtgående trender skall baseras på det förfarande för bedömning av kemisk status som anges i bilaga II i föreliggande direktiv.

2. Utgångspunkter för att motverka trender

2.1 De trender som främst skall motverkas är de som innebär en risk för skada på förbundna akvatiska ekosystem, direkt beroende terrestra ekosystem, mänsklig hälsa eller legitima användningar av vattenmiljön.

2.2 Förfarandet för att identifiera utgångspunkterna för att motverka trender skall fastställas på grundval av tid och åtminstone på grundval av de övervakningsuppgifter som samlats in i enlighet med artikel 8 i direktiv 2000/60/EG. I det här fallet skall referenspunkterna motsvara inledningen av övervakningsprogrammet.

2.3 De minsta antalet mätvärden och de kortaste tidsserierna för en analys för att motverka trender över åren omfattar och beror på den övervakningsfrekvens som valts i enlighet med punkt 1.2 c i denna bilaga och har fastställts i följande tabell. Tidsserierna får inte överskrida 30 år.

>Plats för tabell>

2.4 En trend har motverkats om lutningen på den linje som symboliserar trenden i den första sektionen är positiv och i den andra sektionen negativ. För att bedömningen av om trenden motverkats skall vara tillförlitlig måste det säkerställas att antalet värden före och efter avbrottet i tidsserien är lämpligt med avseende på övervakningsfrekvensen.

2.5 Beslutet att försöka vända en trend skall också baseras på den miljömässiga betydelsen av den uppåtgående och ihållande ökningen av förorenande koncentrationer. Som ett rekommenderat värde och i enlighet med artikel 17.4 i direktiv 2000/60/EG skall utgångspunkterna för att motverka trender vara högst 75 % av nivån för de kvalitetsnormer som anges i bilaga I eller av det tröskelvärden som fastställts i enlighet med artikel 4.

2.6 Om det finns tillgång till uppgifter som erhållits före det att övervakningsprogrammet inleddes skall dessa användas till att fastställa referenspunkter för identifiering av utgångspunkter för att motverka trender.

2.7 Så snart en referenspunkt har fastställts i enlighet med artikel 2.1 och 2.2 skall den användas för de grundvattenförekomster som bedöms vara i riskzonen och därmed förbundna ämnen och inte ändras.