_., 1 EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION •tr-K 
•fr * 
-fr * 
Bryssel den 24.07.1996 
KOM(%) 359 slutlig 
MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN 
TILL RÅDET OCH EUROPAPARLAMENTET 
OM DEN EUROPEISKA 
STRATEGIN FÖR STANDARDISERING OCH DET GLOBALA INFORMATIONSSAMHÄLLET 

MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET OCH PARLAMENTET OM DEN EUROPEISKA 
STRATEGIN FÖR STANDARDISERING OCH DET GLOBALA INFORMATIONSSAMHÄLLET 
Inledning 
I. STANDARDISERINGENS BETYDELSE PÅ INFORMATIONS- OCH 
KOMMUNIKATIONSTEKNIKMARKNADEN 
II. STANDARDER I EN KONKURRENSBENÄGEN MILJÖ 
1. Marknadsaktörernas ledande roll 
2. En föränderlig roll för formell standardisering 
III EUROPEISK STANDARDISERINGSPOLITIK FÖR UPPBYGGNAD AV DET GLOBALA 
INFORMATIONSSAMHÄLLET 
1. Ökad global konkurrenskraft 
2. Främjande av nya tekniska lösningar 
3. Skydd av samhällets intressen 
4. Förstärkt internationellt samarbete 
IV ALLMÄNT TILLGÄNGLIGA SPECIFIKATIONER I FÖRHÅLLANDE TILL GEMENSKAPSRÄTTEN 
1. Tekniska specifikationer och nya metoden 
2. Utökade specifikationer för offentlig upphandling 
3. Driftskompatibilitet och tillämpningar för myndighetsbruk 
Slutsatser 
Bilaga A Forskning och teknisk utveckling samt demonstration 
Bilaga B Förkortningsordlista 
Standarder är inte enbart en teknisk fråga. De är avgörande för den teknik som skall 
användas vid införandet av informationssamhället och följaktligen för det sätt på vilket 
industri, konsumenter och myndigheter skall dra nytta av detta samhälle. Standarderna 
spelar en viktig roll i samarbetet och konkurrensen mellan företagen, utgör ett 
nyckelelement för effektiviteten på den inre marknaden och är avgörande för den 
europeiska industrins konkurrenskraft. 
Det är uppenbart att marknaden för informations- och kommunikationsteknik styrs av 
specifikationer från USA. De flesta av dessa specifikationer är emellertid öppna till sin 
natur och det finns ingen begränsning för europeiska företag att använda dem. En nära 
kontakt med dem som fastställer standarderna1 ger företagen en konkurrensfördel, eftersom 
de då tidigare kan fa ut sina produkter på marknaden. Det är därför viktigt att europeiska 
företag kommer i världsklass, antingen för att bli marknadsledande och själva fastställa 
standarderna eller för att på någon nivå skapa samarbete. Standarder kan i detta sammanhang 
inte kompensera för en svag marknadsposition. 
Det finns emellertid några områden där man kan se att standarder bidragit till europeisk 
konkurrenskraft på marknaden. Ett exempel är den så kallade World Wide Web (WWW), som 
är en europeisk idé, ursprungligen från Cern, men vars ytterligare utveckling är 
marknadsberoende och i bred utsträckning används ekonomiskt på Internet. Ett annat exempel 
är standarder för mobil telefoni på GSM-nät, som lett till en europeisk dominans i många delar 
av världen. Av detta kan man dra slutsatsen att standarder är nödvändiga, men att de inte är 
tillräckliga för att skapa konkurrenskraft. Utvecklingen av lämpliga världsomspännande 
standarder är beroende av att europeisk industri deltar i internationella organisationer som 
1 Vid normal användning inom informations- och kommunikationstekniken används begreppet standard i 
allmän betydelse för en teknisk specifikation. 1 internationella, europeiska och nationella 
standardiseringsorgan och i vissa lagstiftningsinstrument inom gemenskapen har begreppet standard 
däremot en specifik, definierad betydelse. Med begreppet avses i allmänhet de dokument som resulterar 
från en överenskommelse mellan alla berörda parter, som skall tillämpas frivilligt och som utfärdas av 
erkänd standardiseringsorganisation. Med anledningen av den definierade juridiska definitionen av 
begreppet standard i gemenskapslagar och kopplingen mellan gemenskapslag och formelila standarder 
skall begreppet standard i detta dokument tolkas som en standard antagen av formellt 
standardiseringsinstitut. Andra standarder kommer alt hänvisas Ull sum tekniska specifikationer eller 
defactostandarder. 
arbetar fram specifikationer. Standarder utgör således en viktig del i europeisk politik för 
industriell konkurrenskraft. 
Syftet med detta meddelande är att utreda hur bästa tänkbara förhållanden kan skapas för att ta 
fram de standarder som krävs för införande av informationssamhället, utifrån informations- och 
kommunikationsteknikmarknadens och informations- och kommunikationsstandardiseringens 
specifika förhållanden, samt att visa på vilket sätt gemenskapen har för avsikt att främja dessa 
punkter, som man har ett särskilt ansvar för. 
I. STANDARDISERINGENS ROLL PÅ INFORMATIONS- OCH 
KOMMUNIKATIONSTEKNIKMARKNADEN 
1. Informationstekniken har utvecklats från fristående eller slutna användarsystem till en 
stormarknadsprodukt. Detta har lett till en ökad förekomst av nätverk och ett ökat behov av 
att olika komponenter skall kunna samarbeta. Möjligheten för produkter från olika tillverkare 
att samverka (driftskompatibilitet) är viktig vid användning av många IKT-produkter och IKT-
tjänster. Standardiseringen är en frivillig process och återspeglar dynamiken på marknaden. För 
produkter med kort livscykel och omedelbar ekonomisk vinst tenderar marknaden att anta 
tekniska specifikationer inom ramarna för konsortier eller att tillämpa så kallade 
defactostandarder. Marknaden föredrar med andra ord att anta formella standarder vid t ex 
storskaliga investeringar, eller där man siktar på att anta internationella standarder. 
Standarderna måste anpassas till produkternas och tjänsternas livscykler, men eftersom DCT-
produkternas livscykel är kort och blir allt kortare, visar det sig att standarder som antas 
genom traditionellt förfarande ofta blir olämpliga, beroende på den långdragna 
framtagningsprocessen. Inom vissa områden, som vid t ex utveckling av grundläggande 
infrastruktur för telekommunikation, måste de tekniska specifikationerna vara långsiktigt 
stabila och fortsätta utgöra en garanti för att användarna med tillförsikt skall kunna göra de 
stora investeringar som krävs. På telekommunikationsområdet tenderar marknaden att delas 
upp, beroende på nationella telekommunikationsmonopol, rester av eller alltjämt gällande 
nationella bestämmelser och olika nationella införanden av likartade tekniska specifikationer. 
För att användaren skall kunna dra nytta av detta nya förhållande, är samtrafikförmågan mellan 
olika operatörers nätverk väsentlig. 
2. IKT-marknaden kommer troligen att se en standardiseringsprocess med minsta möjliga 
mängd specifikationer, följd av utvecklingen av ett antal konkurrerande tekniska 
specifikationer efter hand som tekniken blir mer allmänt tillämpad. Detta leder till att flera 
allmänna tekniska specifikationer kan dyka upp parallellt, följt av en utkristallisering där en 
eller möjligen två sådana specifikationer som representerar den teknik som är dominerande på 
marknaden är allt som blir kvar. Samtidigt som den ideala standardiseringsprocessen utgörs av 
en öppen samstämmighet mellan alla på marknaden med intresse i den standardiserade 
produkten, följt av ett utfärdande av en formell standard, är det inte ovanligt inom IKT-
området, beroende på den snabba tekniska utvecklingen och de fördelar som fas genom 
kontroll över dominerande specifikationer, att marknadsdominerande aktörer, genom tekniska 
specifikationer, försöker stärka sin dominerande marknadsposition. 
3. Den formella standardiseringens roll har förändrats. Beroende på den tid som förfarandet 
kräver, och begränsad samstämmighet, har den formella standardiseringen inte alltid klarat att 
ta fram standarder i tid för ett utbrett accepterande inom teknikområden som utvecklas snabbt 
och på ett sätt som förhindrar uppkomsten av dominerande privata specifikationer. Både 
omfattningen och förfarandet vid formell standardisering måste därför begrundas. Forum och 
konsortier som tar fram specifikationer för deltagarnas gemensamma tillämpning har dykt upp 
som en reaktion på begränsningarna inom den formella standardiseringen. Denna typ av 
dokument kan snabbt nå en utspridd acceptans på marknaden. När dessa specifikationer blir 
etablerade på marknaden kallas de ibland defactostandarder. När de blir allmänt tillgängliga 
kallas de ibland allmänt tillgängliga specifikationer. Dessa specifikationer kan ge tekniska 
bidrag som redan i betydande utsträckning står i överensstämmelse med arbetet inom relevanta 
standardiseringsorgan. 
4. Viktiga frågor som därför måste ställas: 
Kommer nödvändiga och tillräckliga standarder att finnas tillgängliga? Kommer dessa 
standarder att leda till fragmentering eller bidra till samstämmighet på marknaden? Kommer de 
att användas för att befästa eller skapa dominerande positioner eller defacto-monopol inom 
informations- och kommunikationstekniken? Kommer de att göra det möjligt för användarna 
att dra full nytta av den liberalisering av telekommunikationerna som kommer att genomföras 
under 1998? 
Vilka förändringar krävs avseende den formella standardiseringens omfattning och förfarande? 
Hur kan man genom standardisering göra det möjligt för europeiska medborgare och företag 
att dra full nytta av de möjligheter som erbjuds genom det globala informationssamhället? 
II. STANDARDER I EN KONKURRENSBENAGEN MILJÖ 
1. Marknadsaktörernas ledande roll 
5. Europeisk industri och europeiska tjänsteleverantörer måste närma sig de som leder 
världsmarknaden. Utan ett deltagande i den globala strategiprocessen kan européerna inte 
uppnå världsklasstatus. De bör därför uppmuntras att delta i internationella forum där 
strategier för IKT-standardisering definieras på världsnivå. Europeiska företag bör ligga i 
frontlinjen vad gäller strategiprocessen, för att kunna dra nytta av alla de fördelar som IKT-
marknaden ger. 
Om den europeiska ekonomin i sin helhet skall kunna dra nytta av framtagningen av allmänt 
tillgängliga specifikationer, krävs en hög grad av insyn, och den oenighet som kan uppstå vid 
bildande av ett stort antal grupper, och det meningslösa i dubblerade resurser, måste undvikas. 
Kommissionen ser det därför som ett positivt initiativ att det bildas en strategigrupp på hög 
nivå, där flera industrisektorer och europeiska industriorganisationer finns representerade. 
Denna grupp har som uppdrag att "se över standardiseringen på strategisk nivå och fastställa 
vilka nyckelkrav som gäller för standarder i ett kommersiellt sammanhang"2. 
6. Standardisering är en kommersiell aktivitet och måste betraktas som sådan. Inom DCT-
sektorn är specifikationerna ett uttryck för marknadskraften, och bredden på samstämmigheten 
är av mindre betydelse. I förhållande till gemenskapens konkurrenslagstiftning, d.v.s. artiklarna 
85 till 86 i fördraget, måste defacto-standarder och allmänt tillgängliga standarder betraktas 
som samarbete mellan företag och måste bedömas som sådant. Konkurrens skall i alla lägen 
vara möjlig. 
Utifrån de allmänna principer som togs upp i 1968 års meddelande om avtal, beslut och 
fastställd praxis vid samarbete mellan företag3, skall samarbete mellan företag i konsortier 
uppfylla ett antal kriterier. Berörda parter måste respektera det öppna medlemskapet och en 
öppen konstitution av konsortiet (forumet), dvs. att det skall finnas möjligheter för 
intresserade företag att delta. Detta förutsätter att konsortiets existens måste offentliggöras. 
Dessutom måste det finnas insyn i beslutsprocessen i sådana företag. Denna mekanism skall 
vara sådan att mindre gynnade parter som önskar delta i arbetet tillåts göra detta på ett genuint 
sätt. En viss jämlikhet och balans mellan parterna, om än av praktiska skäl begränsad, måste 
känneteckna verksamheten i dessa forum. Specifikationer som utfärdas av sådana konsortier 
skall formuleras på ett sådant sätt att de medger konkurrens inom ramarna för de regelstyrda 
tekniska lösningarna. Detta är också önskvärt för att minska möjligheterna till konflikt med den 
immateriella äganderätten. Bristande insyn vad gäller befintliga patent inom de aktuella 
2 "Europa mot det globala informationssamhället: nya riktlinjer från Genval Workshop", OPOCE, 
Luxemburg. 1995 
3 EGTnr C 75. 29.7.1968. s. 3, 
teknikerna eller möjlighet till diskriminerande beteende vid utfärdande av licenser, påvisar 
förekomsten av dunkla motiv, inkompatibla med avtal om tekniskt samarbete. 
2. En föränderlig roll för formell standardisering 
7. Den formella standardiseringens roll inom IKT-sektorn har minskat av kommersiella skäl, 
åtminstone där standarder krävs inom kort tid. Formella standarder bör inriktas på de områden 
som kräver ett brett samförstånd, där marknaden ser detta som ett måste, t ex inom områden 
där specifikationerna bör utgöra en bestående grund eller skall etableras som internationella 
standarder. 
8. Formella standardiseringsorganisationer i Europa, erkända genom lag på europeisk nivå 
(direktiv 83/189/EEG), är CEN, CENELEC och ETSI. Dessa tre europeiska organisationer tar 
fram formella standarder genom ett avtalat och öppet förfarande, baserat på samförstånd med 
alla berörda parter. Även om detaljer i förfarandena varierar, beroende på typen av 
medlemskap (i CEN och CENELEC är arbetet i stort organiserat kring nationella delegationer, 
medan ekonomiska aktörer kan gå in direkt som medlemmar i ETSI) skapas detta samförstånd 
genom allmän rådfrågning och omröstning som organiseras på nationell nivå. Formella 
standarder har därför en särskild legitimitet och skiljer sig därigenom från defacto-standarder 
och allmänt tillgängliga standarder. Denna legitimitet gör det möjligt att i nationell rätt och 
gemenskapsrätt anlita dessa standarder. 
Även om marknadsoperatörerna är ansvariga för resultatet och kvalitén på standardiseringen, 
är de europeiska standardiseringsorganens uppgift att upprätthålla ett sammanhållet europeiskt 
standardiseringssystem4. Detta täcker två olika aspekter: säkerställandet, om alla nödvändiga 
krav uppfyllts, av standardstatus för alla marknadsutvecklade dokument och för det andra att 
säkerställa en större överensstämmelse mellan tekniska specifikationer. 
9. Tekniska specifikationer som arbetas fram av konsortier kan grundas på enhällighet mellan 
alla berörda parter, men utifrån dessa parters synpunkt kan nackdelarna med 
standardiseringsprocessen, dvs. långdragna och kostsamma förfaranden utan direkt 
delaktighet, överskugga de fördelar som säkerställs genom dokumentets slutgiltiga status som 
formell standard. I sådana fall skall standardiseringsorganen utreda hur sådana dokument 
4 Rådets resolution av den 18 juni 1992 om standardiseringens betydelse i den europeiska ekonomin (EGT 
nr C173. 9.7.1992. sid. 1) 
genom specifika förfaranden eller arrangemang ändå kan införlivas i den europeiska 
standardiseringen genom att de tilldelas standardstatus. Med tanke på att europeiska 
standardiseringsorgan redan har ett antal fastställda förfaranden, kan en del av deras uppgift 
vara att tillhandahålla bättre information och att mer aktivt främja servicen. 
Att tilldela allmänt tillgängliga specifikationer status som standard är inte lämpligt i fall då de 
tekniska specifikationerna inte grundas på enhällighet bland berörda parter, då dokumenten, 
oavsett av huruvida de är grundade på enhällighet bland berörda parter, avser en teknik som 
utvecklas så snabbt att befintliga standardiseringsförfaranden inte gör det möjligt att följa 
utvecklingen, då statusen som standard inte höjer värdet på de tekniska specifikationer som 
används av industrin eller då situationen i förhållande till den immateriella äganderätten ännu 
inte är fastställd. 
10. Europeiska kommissionen anser att de europeiska standardiseringsorganen bör göra en 
bedömning av sin roll. 
De bör stärka sitt samarbete med andra organisationer som skriver specifikationer inom 
informations- och kommunikationsteknikrelaterade områden. Nära kopplingar kommer att 
göra det möjligt för användarorganisationer inom särskilda tekniska sektorer att erbjuda 
särskilda standardiseringskrav och den tekniska infrastrukturen i de europeiska 
standardiseringsorganen skulle kunna stödja användarorganisationernas arbete. 
Europeiska standardiseringsorgan måste undersöka huruvida deras nuvarande arbete 
fortfarande tillfredsställer marknadens behov. De europeiska organen har helt klart den 
infrastruktur och erfarenhet som krävs för att ta fram allmänna tekniska specifikationer som 
inte har standardstatus, men som alltjämt klarar att skapa en sektoriellt bred samstämmighet 
och geografisk täckning. Under lämpliga omständigheter skulle sådana dokument även kunna 
utgöra ett europeiskt bidrag till den internationella standardiseringsprocessen. Det kan i detta 
sammanhang vara meningsfullt att påpeka att ETSI och EWOS (European Workshop on Open 
Systems) har tagit denna väg. 
När det inom en tekniksektor finns ett behov av gemensamma specifikationer, men inte för ett 
utfärdande av standardstatus för dessa, bör de europeiska standardiseringsorganen utreda 
möjligheten av att erbjuda sina infrastrukturer för utarbetande av sådana gemensamma 
specifikationer grundade på öppna arbetsgrupper, de bör även utreda möjligheten att agera 
som en officiell depå för allmänt tillgängliga specifikationer. De kan också erbjuda teknisk 
assistans, bidra till ökad insyn och tillhandahålla ett distributionssystem. 
11. Utfärdandet av allmänt tillgängliga standarder väcker frågan om i vilken utsträckning de 
europeiska standardiseringsorganen kan stödja "konkurrerande" dokument, även när de 
presenteras med olika status, som t ex europeisk standard (EN) parallellt med en allmänt 
tillgänglig standard. Det är i detta sammanhang nödvändigt att ha standardiseringens 
frivilligstatus i minnet och också att standardiseringen aldrig bör utgöra ett formellt hinder för 
införandet av nya produkter eller nya tekniker på marknaden. Konkurrerande produkter och 
tekniker bör inte uteslutas från standardiseringen. Skillnaden mellan konkurrerande standarder 
och standardisering av konkurrerande tekniker kan emellertid i praktiken ibland vara svårt att 
urskilja. Följande punkter bör beaktas: 
- standardiseringens karaktär och den skyldighet som åligger medlemmarna i de europeiska 
standardiseringsorganen gör det nödvändigt att undvika att lösningar som kan leda till konflikt 
erbjuds i standarder för en och samma produkt eller teknik, 
- de europeiska standardiseringsorganen bär ett betydande ansvar för att standarderna 
samordnas och utarbetas på ett sätt som gör att konkurrerande tekniker i praktiken inte blir 
uteslutna från marknaden, 
- den möjlighet europeiska standardiseringsorgan har att såsom allmänt tillgänglig specifikation 
tillhandahålla dokument om andra tekniker, bör inte betraktas som "överklagande" om en 
annan teknik valts i en europeisk standard genom enhällighet bland berörda parter, 
- när det allmännas intresse står på spel och behovet därför stiger, bör myndigheterna, genom 
mandat utfärdade enligt direktiv 83/189, tillhandahålla nödvändig rådgivning till europeiska 
standardiseringsorgan, framför allt vid utfärdande av standardstatus för allmänt tillgängliga 
specifikationer. 
12. Inom formell standardisering kvarstår också ett behov av samordning. Kommissionen 
välkomnar därför CENs, CENELECs och ETSIs upprättande av standardiseringsstyrelsen för 
informations- och kommunikationsteknik, med deltagande av andra specifikationsförfattande 
organ. Dess uppgift är att samordna och övervaka standardiseringsaktiviteter som faller inom 
dess ansvarsområde, definierat av styrelserna i CEN, CENELEC och ETSÏ, som i stort sätt 
täcker IKT-området. Kommissionen inbjuder emellertid standardiseringsorganen att upprätta 
en arbetsgruppsstruktur, för att uppnå bästa möjliga samordningsnivå mellan dem själva och 
med marknadsaktörerna, vilka alltjämt ansvarar för upprättandet av en enhetlig struktur. 
13. Vid formell standardisering är strävan efter enhällighet organiserad genom nationell 
representation. Kommissionen anser emellertid att det vid sidan av nationell representation 
finns ett akut behov av att öka direktanvändarnas deltagande i strategiplanering och 
standardiseringsaktiviteter. Det bör framför allt föras en diskussion om hur 
användarrepresentationen skulle kunna förbättras ytterligare i CENs, CENELECs och ETSIs 
styrelser för standardisering på området informations- och kommunikationsteknik. 
III. EUROPEISK STANDARDISERINGSPOLICY VID UPPFÖRANDE AV DET 
GLOBALA INFORMATIONSSAMHÄLLET 
1. Ökad global konkurrenskraft 
14. Om informationssamhället skall visa sig vara effektivt krävs ett tydligt politiskt åtagande 
från medlemsstaternas sida om öppenhet vid dess införande. Bestående handelshinder i form av 
bestämmelser kommer att fortsätta att förhindra europeisk tillgång till de fördelar som erbjuds 
av informationssamhället. Följaktligen måste kommissionen säkerställa att sådana hinder 
identifieras och vid behov tas bort. Ytterligare harmonisering av nationella föreskrifter 
avseende nätverk och terminalutrustning för telekommunikation kommer redan att öppna 
marknaden i stor utsträckning. Åtgärderna måste upprätthållas för att säkerställa att inga nya 
hinder av denna typ dyker upp. Statistik om anmälningar inom telekommunikationsområdet 
enligt direktiv 83/189/EEG pekar på att medlemsstaterna alltjämt skapar många bestämmelser. 
Under de tre åren från 1992 till 1994 var t.ex. telekommunikation den sektor inom vilken flest 
utkast till nationella åtgärder anmäldes. Dessa utgjorde tillsammans nästan 1/3 av alla 
anmälningar. Nya åtgärder kan komma att krävas för att säkerställa att sådana åtgärder från 
medlemsstaternas sida, som kan leda till hinder för genomförandet av informationssamhället, 
kan bli föremål för en föregående noggrann granskning. 
15. Medan standarder och allmänt tillgängliga specifikationer i princip främjar 
marknadsbaserad konkurrens, kan upprättandet av tekniska specifikationer ibland ha 
diskriminerande effekter. Företag som t.ex föreslår en viss specifikation, skulle under vissa 
omständigheter kunna fa ett orättfärdigt, eventuellt kunskapsmässigt, försprång jämfört med 
sina konkurrenter, och förfarandet vid val mellan konkurrerande specifikationer skulle i vissa 
fall kunna påverkas på ett orättfärdigt sätt av privata särintressen. Myndigheterna spelar därför 
en viss roll vad gäller att säkerställa att standardiseringen respekterar 
konkurrensbestämmelserna. Man bör i detta sammanhang komma ihåg att 
standardiseringsorganen också omfattas av föreskrifterna i artiklarna 85 och 86 i 
Maastrichtfördraget. 
16. I egenskap av användare av informationsteknik, inom ett förhållandevis homogent 
tillämpningsområde, är myndigheterna viktiga marknadsaktörer. Offentlig upphandling är 
dessutom en betydande faktor i den europeiska ekonomin och myndigheterna köper betydande 
mängder informations- och kommunikationsteknik5. Marknadens uppfattning kommer att 
påverkas av det faktum att regeringars och andra offentliga upphandlingsorgan själva är stora 
ekonomiska aktörer. Specifikationer som används av offentliga upphandlingsorgan kommer 
därmed i stor utsträckning att etableras på marknaden. Direktiven om offentlig upphandling 
medger undantag för projekt av utpräglat innovativ natur, för vilka tillämpningen av befintliga 
formella europeiska specifikationer är föråldrad, samtidigt som man fastställer en 
specifikationshierarki vid anbudsinfordran. Denna möjlighet är ett betydelsefullt verktyg vid 
införande av ny teknik på den offentliga upphandlingsmarknaden. Den gör det möjligt för 
myndigheter att främja tillämpningen av redan standardiserade tekniker och produkter från 
forskningen och den tekniska utvecklingen. 
17. Utvecklingen och tillväxten inom elektronikhandeln är avhängig av standardisering och 
defacto-standarder. Driftskompatibilitet mellan organisationer och företag påverkar företag 
och hela industrier och tjänstesektorer och deras globala konkurrenskraft. För att detta skall 
uppnås krävs att standardiseringen tillämpas globalt i samverkan med den tekniska 
utvecklingen. Den nu så snabba tekniska utvecklingen, den starka ökningen av 
elektronikhandeln och europeiska konkurrenters ansträngningar att skapa marknadsdominans 
gör en mer samordnad och målinriktad standardisering inom elektroniken till ett akut behov. 
Kommissionen analyserar därför för närvarande situationen beträffande standarder och 
specifikationer på elektronikmarknaden och förbereder initiativ, i samarbete med alla relevanta 
r' Flera initiativ har utvecklats i det I a sammanhang. Exempel på detta är handboken för europeisk 
upphandling i öppna system (EPHOS), datautbyte mellan myndigheter (IDA) och "steps 
(Telematiklösningar inom europeisk offentlig service), en handbok som utvecklats av sektorn teiematik 
för administrationer inom programmet telematisk tillämpning. En utvärdering av EPHOS och IDA har 
påbörjats. 
marknadsaktörer, för utveckling, tillämpning och främjande av specifikationer och standarder 
för elektronikmarknaden, både i Europa och övriga världen. 
18. Överföring av ljud och bild via kabel och/eller satellit går mot fullständig digitalisering, med 
en betydande kvalitetsförbättring och utökad flexibilitet, men den teknik som krävs för 
multiplexing, komprimering och kryptering av signalerna kräver att den omvända processen 
byggs in i dekodrar (på engelska ofta kallade för utrustningens "top boxes"). Utan 
överenskommelser om sådana system och deras allmänna införande kan kompatibiliteten sättas 
på spel och marknaderna komma att delas upp. Å andra sidan skulle marknaden kunna avgöra 
vilken lösning som är den bästa bland konkurrerande specifikationer. Det arbete som gjorts av 
ETSI och CENELEC, efter ett ingående arbete från European Digital Video Broadcasting 
Group (DVB) och genom samarbete med ett industrikonsortium känt under namnet DAVIC, 
har lett till förberedelser av standarder som förväntas ge en lämplig teknisk grund till stöd för 
digital distribution av audiovisuella program över hela Europa, där man också kan hoppas på 
världsomspännande kompatibilitet. Det återstår att se om ett allmänt införande av sådana 
standarder för dekodrarna kan komma till stånd snabbt, genom att alla ekonomiska aktörer 
bidrar till detta. Vikten av detta förklarar gemenskapens intresse av att säkerställa lika 
tillträdesrätt till och kompatibilitet mellan olika system. 
19. Demonstrations- och försöksprojektens roll, som är betydande inom områden utanför 
gemenskapsgrundad forskning och teknisk utveckling, eller som är ett mer marknadsinriktat 
komplement till detta, är att kontrollera att nya specifikationer leder till fungerande utrustning, 
att minimera risker genom spridning av erfarenheten från provning av prototyper och att hjälpa 
till att undanröja hinder mot ett accepterande av informationsteknikprodukter inom 
affärsvärlden. Syftet med demonstrationsprojekt är inte att ersätta marknadsdynamiken eller att 
gynna specifika lösningar. Dessa projekt spelar icke desto mindre en roll för att främja 
standardiseringen och användandet av nya produkter på vissa nischmarknader, i sektorer som 
avspeglar sociala behov och inom områden där det kan förekomma bristande ekonomiskt 
intresse, utan att därför skapa omotiverade förväntningar. 
Pilotprojekt har startats för att identifiera användares och leverantörers behov av 
standardisering. Resultaten från sådana projekt har redan lett till värdefulla tips om den 
framtida inriktningen för åtgärder inom IKT-standardiseringen6. På grund av de uppmuntrande 
Exempel på projekt anges i bilaga A, del 3 
resultaten har man planerat att fortsätta och utöka denna aktivitet. En ansökningsomgång är 
planerad att publiceras under tredje kvartalet 1996, inför en uppföljningsfas av initiativen. 
Denna ansökningsomgång kommer att rikta sig till områden med multimediasystem, 
elektronisk handel, fjärrarbete och hälsovårdsnätverk. 
20. Myndigheterna i Europa kan agera för att förbättra situationen, genom att främja 
aktiviteter som utvecklar medvetenheten för standardiserade IKT-produkter och IKT-tjänster. 
Lämpliga medel för detta är kommunikations- och demonstrationsverksamhet, t. ex. i form av 
arbetsgrupper. Åtgärder bör riktas mot andra sektorer inom industrin än IKT-sektorer och mot 
sammanslutningar av enskilda användare, konsumenter, arbetare och andra med särskilda 
behov. Erfarenheterna visar att det är nödvändigt att påtala för industrins ledning, företrädesvis 
på styrelsenivå, vilken betydelse och roll tekniska och andra specifikationer inom IKT har som 
instrument för förbättrad konkurrenskraft. Åtgärder som främjar små och medelstora företag är 
särskilt viktiga. 
2. Främjande av nya tekniska lösningar 
21. Standardiseringen måste grundas på sund, tillämpad vetenskap och forskningsresultaten 
kan fa praktisk tillämpning på marknaden genom tekniska specifikationer. Detta gäller i 
särskild utsträckning för informations- och kommunikationstekniken. Policyn bör därför vara 
inriktad mot en nära koppling mellan standardiseringen och forsknings- och 
utvecklingsprocessen och vice versa. Om man väntar tills forskningsprogrammen resulterat i en 
slutsats innan man påbörjar standardiseringen eller en undersökning av befintliga tekniska 
specifikationer riskerar man långa förseningar och stora extrakostnader. Erfarenheten visar att 
standarder från forskning under samverkan har större genomslagskraft på det internationella 
planet. FoTU-projekten kan dessutom hjälpa till att överbrygga eventuella hinder för egentlig 
standardisering. Den potentiella kommersiella vinsten för ett begränsat antal företag vid 
standardiseringsarbete är ofta inte tillräckligt stor för att kunna motiveras utifrån företagens 
egna perspektiv, även om en sådan utveckling vore till förmån för marknaden som helhet. 
FoTU-projekt inom informations- och kommunikationstekniken kan dessutom bidra till den 
europeiska industrins globala konkurrenskraft, om standardiseringsbehovet erkänns på ett 
tidigt stadium. Detta bidrar till att de definierade tekniska specifikationerna troligen kommer 
att utvecklas snabbare och bli accepterade på den globala marknaden och i världsomspännande 
forum. Det är emellertid väsentligt att man kan visa att de tekniska specifikationerna fungerar 
och är acceptabla för marknaden, samt att europeisk industri är väl representerad inom de 
internationella forumen7. 
3. Skydd av samhällets intressen 
22. Marknadens verktyg är i sig inte alltid tillräckliga för att sprida fördelarna med 
informationssamhället till alla de delar som tillsammans utgör samhället. Många 
medborgargrupper eller företagsgrupper skulle troligen ha nytta av att delta i 
informationssamhället, men deras specifika intressen, t ex avskildhet, eller särskilda behov 
bland olika medborgargrupper, som t. ex. handikappade eller gamla, kanske inte beaktas i 
tillräcklig utsträckning i en process grundad uteslutande på kommersiella hänsyn. 
För att värna om det allmännas intresse, såsom driftskompatibilitet för dekodrar, eller för att 
uppfylla det allmännas krav på t. ex informationsutbyte och meddelandesekretess, måste 
gemenskapen övervaka utvecklingen inom standardiseringen och uppmuntra forskningsprojekt 
att även omfatta standardiseringsutvecklingen när helst så låter sig göra. Vid behov kan 
gemenskapen påverka i egenskap av kund och främja standardisering genom att organisera 
försöks- eller demonstrationsprojekt, eller genom att utfärda mandat för de europeiska 
standardiseringsorganisationerna. När det allmännas intresse står på spel, utgörs den ultimata 
lösningen, i fall där ingen tillfredsställande enhetlighet finns, av regleringsåtgärder, antagna i 
överensstämmelse med de vanliga föreskriftsprinciper som gäller enligt 
världshandelsorganisationen. 
23. Kommissionen har möjlighet att främja standarder inom områden där Europeiska unionen 
önskar se en utveckling av sådana, genom att utfärda mandat för de europeiska 
standardiseringsorganisationerna. Sådana mandat är instrument som bör hanteras varsamt för 
att främja det allmännas intresse. Förutsatt att de innehåller en stimulans för marknaden att ta 
sig an kraven, utgör de ett viktigt verktyg för utveckling av standarder till 
informationssamhället och en formell indikation till standardiseringsorganisationerna om 
gemenskapens och medlemsstaternas standardiseringsprioriteringar. Mandat kan också ges 
7 Exempel på gemenskapsgrundade KoTU projekt (fjärde ramprogrammet) med anknytning till 
informations och kommunikationstekniken finns angivna i bilaga A. del I. Exempel pa 
demonstrationsprojekt finns angivna i bilaga A, del 2. 
som ett instrument för att säkerställa att lämpliga grupper, såsom konsortier och yrkes- och 
slutanvändargrupper, involveras i standardiseringsprocessen. 
4. Förstärkt internationellt samarbete 
24. Marknaden för informations- och kommunikationstekniken är global, och internationellt 
samarbete kommer att bidra till en gemensam utveckling av en integrerad världsmarknad, vilket 
är i överensstämmelse med världshandelsorganisationens principer. Europeiska leverantörer 
och tillverkare måste fa en möjlighet att fullt ut ta del av de kommersiella möjligheter som 
erbjuds av informationssamhället på världsnivå. Införandet av en strategi som grundas på 
principer antagna genom G7-mötet i Bryssel 1995 inom detta område är viktigt, för att få till 
stånd en global dimension inom informationssamhället och för att hålla Europa integrerat med 
resten av världen. 
25. Med anledning av denna globala dimension har kommissionen föreslagit att en 
världsomspännande konferens för uppföljning av slutsatserna vid G7-mötet i Bryssel i februari 
1995 om det globala informationssamhället skall organiseras. Denna konferens, som skall 
hållas under 1997, kommer att sammanföra användare, standardiseringsorgan och myndigheter. 
Man kommer där att gå igenom de framsteg som gjorts hittills, identifiera behoven av 
kommande arbete och skapa enhällighet om framtida åtgärder. Kommissionen kommer 
tillsammans med G7-länderna att vidta åtgärder för att stimulera ett världsomspännande 
samarbete för utveckling av en global arkitektur, globala bestämmelser om driftskompatibilitet 
och kompatibilitetsegenskaper för de olika delarna av det globala informationsgränssnittet. De 
ämnesområden8 som fastställdes i februari 1995 för G7s pilotprojekt inom detta område utgör 
därvid ett viktigt verktyg. 
26. Vad gäller internationell öppenhet har gemenskapen åtagit sig att fullt ut anpassa sig till 
avtalen inom ramen för världshandelsorganisationen. Den strävar efter att föra förhandlingarna 
om den heltäckande, grundläggande teletjänstesektorn till ett framgångsrikt resultat. Detta ger 
8 1: Global inventering; 11: global driftskompatibilitet mellan bredbandsnät; III: tvärkulturell utbildning; IV: 
elektroniska bibiliotek (Bibliotheca Universalis); V: elektroniska museer och gallerier; VI: förvaltning av 
miljö och naturresurser; VII: hantering av globala nödsituationer; VIII: globala tillämpningar inom 
hälsovården; IX: direktanslutning till regeringen; X: global marknadsplats för små och medelstora företag; 
XI: maritima informationssystem. 
Ir) 
en unik möjlighet att få till stånd en progressiv liberalisering av världsmarknaden för 
telekommunikation och samtidigt bättre marknadstillgång till tredje land. 
27. Vad gäller de central- och östeuropeiska länderna kommer Europeiska kommissionen att 
fortsätta att tillhandahålla råd vad gäller regelverk för och standardisering av 
telekommunikation, för att underlätta liberaliserings- och harmoniseringsprocessen inom denna 
sektor. Genom styrkomitteérna i PHARE:s flerlandsprogram för telekommunikation kommer 
samtliga central- och östeuropeiska länder att delta i planerade relevanta PHARE-projekt, som 
t. ex i projekten om kostnadsbaserade tariffVerktyg, regelbeslutande myndigheter, 
typgodkännande och licensiering. Samtidigt kommer de central- och östeuropeiska ländernas 
regeringar att så snart det är praktiskt möjligt behöva vidta nödvändiga åtgärder för anpassning 
av telekommunikationsföreskrifterna, framför allt vad gäller förfarande vid kontroll av 
överensstämmelse av utrustning och ömsesidigt erkännande av deras överensstämmelse, men 
också för licensieringssystemen. De central- och östeuropeiska länderna kommer dessutom i 
sina strategier inför en anslutning till EU att behöva göra sina standardiseringsorgan oberoende 
och stödja deras integrering i det europeiska standardiseringssystemet. 
28. Industri och standardiseringsorganisationer i Europa har på ett bra sätt deltagit i arbetet 
inom informations- och kommunikationstekniken med internationella 
standardiseringsorganisationer och med att överföra resultaten. Kommissionen uppmuntrar ett 
större deltagande från den europeiska industrins sida i globala konsortier som utvecklar 
standarder, och förväntar sig att Europas handelspartners också kommer att anpassa sig till 
internationellt arbete och framför allt kommer att bidra till samt anta internationella standarder 
inom informations- och kommunikationsteknik. 
IV. ALLMÄNT TILLGÄNGLIGA SPECIFIKATIONER I FÖRHÅLLANDE TILL 
GEMENSKAPSRÄTTEN 
1. Tekniska specifikationer och nya metoden 
29. Tekniska specifikationer som arbetas fram av konsortier har inte samma status som 
standarder, enligt definition i gemenskapsrätten och i synnerhet enligt direktiv 83/189. Man har 
emellertid ställt frågan huruvida tekniska specifikationer, som kan kvalificeras som allmänt 
16 
tillgängliga, kan assimileras som standarder och huruvida de därför kan användas i 
gemenskapens policy, där hänvisningar görs till standarder. Samtidigt ställs frågan om vad som 
skall ske om mekanismerna för formell standardisering inte kan presentera lämpliga tekniska 
specifikationer i rätt tid. Slutligen är det tveksamt om anmälningar av utkast till nya tekniska 
föreskrifter i enlighet med direktiv 83/189/EEG kan ifrågasättas med hänvisning till att det 
finns en allmänt tillgänglig specifikation9. Eftersom olika juridiska instrument och 
policyhandlingar som utfärdas av Europeiska unionen behandlar standarder på olika sätt och 
med olika syften är det lämpligt att ta upp dessa var för sig. 
30. Nya metoden-direktiven berör krav av allmänt intresse, såsom hälsa och trygghet eller 
andra allmänna intressen som driftskompatibilitet. Harmoniserade standarder ger en juridiskt 
bindande förutsättning för överensstämmelse med föreskrifterna i relevanta direktiv. De 
ekonomiska aktörerna kan själva ta initiativ till att på annat sätt visa att kraven är uppfyllda. 
Kommissionen anser därför att den samförståndsbas som europeisk standardisering innebär, 
eftersom den bygger på omröstningar som organiseras av de nationella 
standardiseringsinstituten, är oumbärlig. Beroende på de fördelar som tillämpningen av dessa 
standarder ger, innebär nya metoden en drivfjäder för marknaden att ta fram och använda 
formella europeiska standarder. Av dessa skäl bör man i nya metoden inte ge allmänt 
tillgängliga specifikationer en specifik roll, liknande den som gäller för standarder med samma 
tillämpningsvillkor. 
Bland nya metoden-direktiven är det endast direktivet om terminalutrustning för 
telekommunikation som har större betydelse för informationssamhället. I den nuvarande 
versionen hänvisas i detta direktiv till allmänna tekniska förordningar som ger nödvändig, 
bindande harmonisering. Inom en snar framtid kommer ett ändringsförslag till detta direktiv 
som tilldelar de formella europeiska standarderna en större betydelse och det planeras att 
myndigheter skall kunna välja teknik, kanske enligt allmänt tillgängliga specifikationer. 
2. Utökade tekniska specifikationer för offentlig upphandling 
9 Hädanefter i detta meddelande avses uteslutande policyn för utvecklingen av informationssamhället. 
Många av slutsatserna kan emellertid i viss utsträckning utökas att gälla även allmänt, och det är troligt 
att frågan om ett godkännande av allmänt tillgängliga specifikationer inom gemenskapens politik kommer 
att ställas i ett bredare sammanhang. 
IV 
31. Vad gäller offentlig upphandling syftar gemenskapsdirektiven i första hand till att skapa 
insyn vad gäller anbudsinfordran för tekniska specifikationer och att undvika den 
diskriminering som kan inträffa om enbart nationella eller skräddarsydda specifikationer skulle 
tillämpas. Direktiven fastställer en dokumenthierarki som myndigheterna är tvingade att 
tillämpa vid anbudsinfordran, dvs. europeiska standarder, internationella standarder och i sista 
hand nationella standarder. Till skillnad från nya metoden uppmuntrar inte denna rättsliga ram 
utarbetandet av standarder. Det är endast där marknaden själv får ett intresse i öppnare 
marknader som verkliga framsteg kommer att göras. 
32. Förutsatt att man kan nå fram till någon form av erkänsla från myndigheternas sida för 
normativa resurser eller helt enkelt för dokument, framför allt genom att utöka möjligheten att 
särskilt vid offentlig upphandling förklara vissa dokument vara jämställda med standarder kan 
antalet tekniska specifikationer till vilka inköpsenheterna måste hänvisa utökas. 
Ett förfarande för detta kan föras in i direktiv 83/189, med kommissionens och 
medlemsstaternas medverkan. Under sådana förhållanden kan allmänt tillgängliga 
specifikationer vara ett lämpligt instrument, förutsatt att de som tagit fram specifikationerna 
minst uppfyller de villkor som angivits i punkt 4. 
3. Driftskompatibilitet och tillämpningar for myndighetsbruk 
33. I de flesta fall fungerar marknaden och dess standardiseringsmekanismer avseende 
informations- och kommunikationsteknik, produkter och tjänster väl. I vissa fall kan man 
emellertid se misslyckanden i standardiseringsprocessen, såsom oförmåga att ta fram lämpliga 
standarder i tid, eller brister på marknaden, där lämpliga produkter inte finns tillgängliga för 
kunden eller där kunderna är upplåsta av privata specifikationer. Myndigheterna har ett ansvar 
gentemot samhället, t.ex. att säkerställa tillräcklig driftskompatibilitet mellan system. I andra 
fall krävs gemensamma specifikationer för att kunna uppfylla de egna särskilda kraven, t ex vid 
samarbete mellan myndigheter. Om den formella standardiseringen inte klarar att tillhandahålla 
lämpliga lösningar för att uppfylla dessa behov, inte ens med stöd från de åtgärder som 
presenterats här ovan, kommer Europeiska unionen att bli tvingad att vidta administrativa 
åtgärder. De kan bestå i ett förfarande som gör det möjligt att efterlysa tekniska lösningar som 
finns i andra dokument än standarder. Förfarandet kan grundas på ett nytt instrument inom 
ramarna för direktiv 83/189 eller i enlighet med specifika direktiv, i det senare fallet begränsade 
till respektive tillämpningsområde. Detta förfarande bör också inbegripa medlemsstaterna. 
SAMMANFATTNING OCH SLUTSATSER 
Den teknik som skall användas vid införande av informationssamhället fastställs genom 
standarder och följaktligen fastställs även på vilket sätt ekonomiska aktörer, användare och 
administratörer skall dra nytta av informationssamhället. 
I detta meddelande undersöks hur bästa möjliga förutsättningar kan skapas, utifrån vad som 
kännetecknar informations- och kommunikationsteknikmarknaden samt standardiseringen inom 
detta område, för utarbetande av de standarder som krävs för igenomförandet av det globala 
informationssamhället och för att ange på vilket sätt gemenskapen tänker främja dessa 
aspekter, som den har ett särskilt ansvar för. 
Standardiseringen inom informations- och kommunikationstekniken är präglad av IKT-
marknadens särskilda egenskaper. Standarderna måste följa produkternas eller tjänsternas 
livscykel, men eftersom IKT-produkternas livstid är kort och blir allt kortare visar sig antagna 
standarder som följer traditionellt förfarande ofta vara otillräckliga, beroende på det 
långsamma förfarandet vid framtagningen. Det har därför funnits en tendens till utveckling av 
defacto-standarder, som ett komplement till formella standarder. Formella standarder bör 
inriktas mot de områden som kräver en bred enhällighet, där marknaden ser detta som en 
nödvändighet, t ex där specifikationerna bör utgöra en varaktig bas eller skall etableras som 
internationella standarder. 
Den europeiska policyn för det globala informationssamhället är inriktad på att öka den globala 
konkurrenskraften genom att identifiera och undanröja hinder i form av regler, genom egna 
initiativ på marknaden, genom forsknings- och demonstrationsaktiviteter samt genom stöd till 
nya tekniska lösningar. Eftersom informationssamhället är globalt strävar de europeiska 
myndigheterna efter att främja en global integrering av IKT-standardiseringen samt att låta 
övriga Europa dra nytta av fördelarna. Gemenskapen har dessutom en specifik roll vad gäller 
att skydda det allmännas intresse, t.ex. äldres och handikappades behov. 
Mot bakgrund av detta kan sägas 
- att informationssamhället är marknadsstyrt, och att huvudrollen vid utvecklingen av 
specifikationer och standarder inom detta område därför innehas av marknadsaktörerna, 
20 
- att kommissionen kommer att utreda förekomsten av standardrelaterade hinder mot ett 
skapande av nya IKT-baserade tjänster, i synnerhet elektronisk handel, samt att nödvändiga 
åtgärder kommer att vidtas för undanröjning av dessa hinder, 
- att medlemsstaterna bör avstå från att anta nya bestämmelser som skapar nya tekniska hinder 
genom utveckling av avvikande tekniska specifikationer och standarder avsedda för 
informationssamhället, 
- att de europeiska standardiseringsorganisationerna inbjuds att stödja möjligheterna att anta 
specifikationer som har sitt ursprung utanför deras formella strukturer, samt att de bör 
undersöka möjligheterna av att anta allmänt tillgängliga specifikationer, 
att samarbete inom standardisering mellan regionala och internationella 
standardiseringsorganisationer uppmuntras, 
- att kommissionen understryker betydelsen av den kommande världskonferensen om 
standardisering och det globala informationssamhället, där slutsatserna från G7-mötet i februari 
1995 skall följas upp och framstegen skall gås igenom samt att behoven av ytterligare arbete 
inom standardiseringen för det globala informationssamhället skall identifieras, 
- att kommissionen kommer att värna om konkurrensen och uppmuntra till öppna och icke­
diskriminerande specifikationer och standarder för nya tjänster och IKT-tillämpningar, 
- att kommissionen understryker hur viktigt FoTU och demonstration är för utvecklingen och 
införandet av tekniska specifikationer och standarder på europeisk och internationell nivå, 
- att kommissionen kommer att lägga fram förslag om användning, där så är lämpligt, av 
allmänt tillgängliga specifikationer eller defacto-standarder i gemenskapslagen, t ex inom 
offentlig upphandling och driftskompatibilitet. 
BILAGA A 
Forskning, teknisk utveckling och demonstration 
Del 1 : Exempel på IKT-relaterade åtgärder under fjärde ramprogrammet 
Fjärde ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling (FoTU) omfattar en serie särskilda 
program av stor betydelse för den europeiska konkurrenskraften och informationssamhället. 
Vad gäller informationsteknik är informationsteknikprogrammet (ESPRIT) utformat för att 
hjälpa Europas industri till konkurrensfördelar genom inriktning på användarens behov. 
Särskilt betonas vikten av att vårda samarbetet mellan användare och leverantörer. ESPRIT 
stöder härvid en bred FoTU-miljö där forskning och teknisk utveckling kompletteras med 
åtgärder för att öka medvetenheten och för att underlätta tillgången till tekniken. Där så krävs 
bidrar och stimulerar ESPRIT till standardiseringsinitiativ. 
Nedan följer några exempel på aktuella sådana initiativ. 
- En åtgärd som vidtas för att säkra global driftskompatibilitet och europeisk konkurrenskraft i 
det globala informationssamhället är pilotprojektet WEBCORE om utveckling av World-Wide 
Web (WWW) utifrån en tvärgående HTML-standard. Med hjälp av WWW kan användare fa 
tillträde till olika informationskällor på ett enhetligt sätt via nätverk. I WEBCORE utvecklas 
standarder särskilt för textöverföring (HTTP), säkerhet samt skapande av och tillgång till 
dokument. Det WWW-konsortium, W3C, som upprättats genom detta projekt omfattar 
europeiska, amerikanska och japanska organisationer och möjliggör därigenom ett 
kontinuerligt europeiskt bidrag till en teknik som ursprungligen utvecklats i Europa. Den 
närliggande åtgärden W3UserNet syftar till att engagera användare, framför allt små och 
medelstora företag, i utvecklingen av WWW och dess standarder. 
IMPRIMATUR {Intellectual Multimedia Property Rights Model and Terminology for 
Universal Reference) och det närliggande projektet COPE ARM S (Co-ordinating Project for 
Electronic Authors Right Management Systems) har som mål att utveckla tekniken och skapa 
samförstånd på global nivå för att skydda den immateriella äganderätten och utveckla 
motsvarande betalningssystem i informationssamhället på ett sekretessvänligt sätt, i samarbete 
•>•;> 
med partners från USA och Japan, som är engagerade för att säkerställa att ett globalt, 
driftskompatibelt system utvecklas. 
- Syftet med I3-initiativet (Intelligent Information Interfaces) är att göra interaktion med 
information enkelt för den stora massan av icke-specialister. Detta är ett svar på den snabbt 
växande mängden information som görs tillgänglig i vårt informationssamhälle, där tillträde och 
hantering allt jämt är svårt och tidskrävande. Initiativet är inriktat på forskning för att skapa 
intelligenta informationsgränssnitt som kan användas naturligt och intuitivt och som på ett 
flexibelt sätt spänner över olika anordningar, tillämpningar och media. 
- Syftet med Open Microprocessor Initiative, OMI är att identifiera och dra nytta av tekniska 
fördelar och trender på marknaden, som t.ex. större integrering av system på chips, behovet av 
enklare arkitektur, önskan att undvika omkonstruktion för bärbarhet och behovet av enkel 
uppgradering. Med OMI strävar man efter att närma sig accepterad teknik och tekniska 
specifikationer i stället för att konkurrera med dessa samt efter att bidra till att bygga upp en 
kritisk massa i Europa, genom att erkänna och konsolidera dess styrka. 
- Syftet med STEP, (Standard for the Exchange of Product Data) är att öka effektiviteten hos 
informationsöverföring i alla typer av tillverkningsprocesser. Det är en mycket framgångsrik 
global teknisk specifikation, som uppstått genom arbete som påbörjades i de tidigare 
ramprogrammen för forskning och teknisk utveckling. 
- Syftet med CAFE ("Conditional Access for Europe") är att konstruera och demonstrera 
elektroniska betalmedel, en "elektronisk plånbok". CAFE-specifikationen är en ny europeisk 
specifikation för elektroniska betalsystem. Terminalerna är kompatibla med alla plånböcker och 
clearingsystem som konstrueras för att uppfylla specifikationen. Terminalerna sköts av kunden 
med hjälp av ett aktivt kort ("smart card") med de elektroniska pengarna. Även fjärrstyrning är 
möjlig. Detta högsäkerhetssystem skyddas genom manipuleringssäkra anordningar och 
sofistikerade säkerhetsalgoritmer. Systemet testas för närvarande av Europeiska 
kommissionen. 
- Sammankoppling av biologiska databaser är ett projekt som lett vidare till ett pilotförsök för 
att prova tillämpligheten av COBA (Common Object Broker Architecture) på det 
biomedicinska området. COBA är en ny teknisk specifikation som ger en enhetlig ram inom 
vilken distribuerade tillämpningar kan fungera tillsammans. Framtida utveckling inom cancer-
och aidsforskningen, utvecklingen av vaccin och agronomiska förbättringar av lantbruksdjur, 
för att endast nämna några få exempel, kommer i stor utsträckning att vara beroende av 
möjligheten att integrera stora mängder olika biologiska informationskällor. COBA är ett stort 
steg i denna riktning. 
Vad gäller telekommunikationstekniken täcker ACT S-programmet (Advanced 
Communications Technologies and Services) under fjärde ramprogrammet ett brett spektrum 
av konvergerande kommunikation, från avancerade telenät till multimedia och digital, 
audiovisuell kommunikation. Dess arbetsätt gör det möjligt att påskynda 
standardiseringscyklerna, eftersom projekten skall validera sina system och de tekniska 
specifikationerna genom fältförsök med användarna. 
Genom samordningsmekanismer samarbetar deltagarna i ACTS-projekt, närhelst så är 
lämpligt, om gemensamma försök eller gemensamma specifikationer. De specifikationer som 
utarbetas på detta sätt stöds sedan i standardiseringsorganen av de organisationer som är 
inblandade i ACTS-projekten. 
ACTS-projekten utformas så att gemensamma modeller utvecklas för beskrivning av vilken roll 
och vilket gränssnitt som skall gälla för varje kategori operatör, tjänsteföretag och användare. 
Riktlinjer för avancerad kommunikation utarbetas på alla nivåer, dvs. teknik, 
tjänster/tillämpningar och affärsverksamhet/praxis. Samtliga ACTS-projekt förväntas i viss 
utsträckning bidra till den formella standardiseringen eller till tillfälliga forum. Vissa ACTS-
projekt har erkänts genom ett världsomspännande initiativ kallat Telecommunications 
Information Networking Architecture Consortium, TIN AC . 
Del 2: Exempel på I KT-rela terade demonstrationsåtgärder under fjärde 
ramprogrammet 
Demonstration av tekniker som resulterar från forskning och teknisk utveckling är en viktig del 
av fjärde ramprogrammet. Särprogrammet för telematiktillämpning täcker bland annat följande 
områden: 
- Sektorn "telematiska tillämpningar för hälsovårdssektorn" var avsedd att under sin 
förberedande fas AIM, Advanced Informatics in Medicine, bidra till att upprätta europeiska 
standarder för informationsbehandling inom hälsovårdssektorn Directory of the European 
Standardisation Requirements and Programme for the Development of Standards är en 
omfattande och detaljerad atgärdsplan som omfattar forskningsprojekt som tidigare 
genomförts under AIM-initiativet och dess efterföljare, Telematics Applications for Health 
Care. 
Syftet med BEAM (Biomedical Technology Assessment and Management) var att 
utveckla information och kodning inom medicinsk teknik. Detta ledde till ett slutligt 
ramdokument om arbetet före standardnivån, som är avsett att användas av 
organisationer som arbetar med utveckling och underhåll av nomenklatur och 
kodsystem för medicintekniska utrustningar, samt av konstruktörer av databas- eller 
informationssystem, inklusive medicinsk utrustning. 
Syftet med OEDIPE-projektet (Open European Data Interchange and Processing for 
Computerised Electrocardiography) för öppet datautbyte och bearbetning av EKG-
data är att demonstrera och främja SCP-ECG (Standards Communication Protocol for 
ECG) genom att upprätta demonstrationsmöjligheter för datautbyte mellan EKG-
apparat och värd och mellan värdarna inbördes samt genom att utveckla ett 
experimentellt europeiskt nätverk av distribuerade samarbetande databaser för 
uppföljning av utvalda grupper med hjärtsjukdomar. 
- I DRIVE-fasen av sektorn telematiktillämpningar för transport lämnades bidrag till 
utvärdering och demonstration av RDS-TMC (Radio Dala Systems - Traffic Message 
Channel). I samarbete med CEN, som gemensamt med ISO har standardiseringsverksamhet 
inom transporttelematik, har standarder utarbetats för regler för lägesreferens (RDS-TMC), 
ALERT-C, händelselista (Advice problem Location for European Road Traffic), och ALERT -
C, protokoll för meddelandekodning och förvaltning. Andra exempel är utarbetande, lagring 
och distribution av vägtrafikdata. Avancerade trafikinformationstjänster utgör nu en del av 
prioriteringarna för de transeuropeiska transportnäten och de flesta europeiska länder kommer 
att införa RDS-TMC under 1998 
- Även inom sektorn telematiktillämpningar för handikappade och äldre, före detta 
teknikinitiativet för handikappade och äldre (TIDE), har det genomförts ett antal betydande 
åtgärder och projekt avseende standardförberedande arbete inom vård- och 
S) 
rehabiliteringstekniker. Preliminära studier under TIDE (t.ex. HEART-projektet) ledde till 
planering av europeiska standardiseringsaktiviteter inom detta område. 
- ADLIB (Advanced Database Linkages in Biotechnology) har sammanfört stora 
vetenskapliga förläggare, leverantörer av biologisk information och användare i Europa för att 
prova om det tekniskt sett går att koppla samman vetenskapliga litteraturdatabaser med 
faktadataband (DNA, genomer, molekyler). Detta förutsätter ett genomförande av CCDB-
datamodellen, som är resultatet av ett tidigare projekt, och SRS-protokollet, som utvecklades 
inom ramen för ett BIOMED-projekt, så att informationen från olika databaser kan kopplas 
samman. ADLIB är ett perfekt exempel på hur tidigare forskningsinsatser med olika ursprung 
(akademiska, industriella) kristalliseras i ett produktorienterat marknadsnära projekt. 
Del 3: Exempel på demonstrations- och försöksprojekt som komplement till fjärde 
ramprogrammet 
Nedan följer exempel på gemenskapens arbete med demonstrations- och försöksprojekt som 
komplement till fjärde ramprogrammet. 
- Ett program som skall tillhandahålla informationstjänster inom multimedia till medborgarna 
genom lokala myndigheter i samarbete med lokal industri utifrån en gemensam plattform, som 
bygger på en blandning av befintliga och nya tekniska specifikationer (EUKIOSK). 
- Utarbetande av krav för arkitekturen i en universell kopplingsenhet (set top unit) (den 
anordning som utgör kopplingen mellan dataströmmar från TV-, kabel- eller telekällor och 
skärmen i hemmet). The European Broadcasting Union. (UNITEL) 
- Ett projekt som syftar till en utveckling av visualiseringssekvenser för bilder producerade 
med den senaste medicinska bildtekniken Detta projekt kommer att utveckla standardtekniker 
för sammansättning och bearbetning av bilder från olika källor och presentation av 3-
dimensionella modeller för specialister (HUROMED) 
- Inom policyn för transeuropeiska transportnät stöder gemenskapen standardiseringsarbetet i 
Eurocontrol, tillsammans med studier om arkitektur och datamodeller samt 
demonstrationsprojekt för att öka systemkapaciteten för flygtrafikledning. 
- Avslutningsvis kan utbildningsinstitutionerna bidra till informationssamhället, och sådana 
åtgärder som gemenskapens Socrates- och Leonardoprogram kan hjälpa till att validera 
tekniska specifikationer för IKT i samband med fjärrstudier. 
>7 
BILAGA B 
Förkortningsordlista 
Denna ordlista innehåller förkortningar som används i texten i detta meddelande. Namn på 
enskilda forsknings- och demonstrationsprogram, som, där de är mer kända under akronym än 
under namn, förklaras i texten och omfattas inte av denna lista. 
CEN Europeiska standardiseringskommittén 
CENELEC Europeiska kommittén för elektroteknisk standardisering 
EDI Elektroniskt datautbyte 
EN Europeisk standard 
EPHOS Europeisk upphandlingshandbok för öppna system (European Procurement 
Handbook for Open Systems) 
ETSI Europeiska institutet för telekommunikationsstandarder 
EWOS Europeisk arbetsgrupp om öppna system (European Workshop on Open Systems) 
IKT Informations- och kommunikationsteknik 
IDA Datautbyte mellan myndigheter 
IEC Internationella elektrotekniska kommissionen 
ISO Internationella standardiseringsorganisationen 
JTC1 ISO-IEC Joint Tehnical Committee nr. I 
PHARE Polen och Ungern: Stöd för ekonomisk omstrukturering 
FoTU Forskning och teknisk utveckling 
'3 

[SSV ': "* 4506 
KOM(96) 359 slutii Gr 
DOKUMENT 
SV 16 15 
Katalognummer : CB-CO-96-410-SV-C 
ISBN 92-78-07816-6 
Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg