MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN

TILL EUROPAPARLAMENTET, RÅDET, EUROPEISKA EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN SAMT REGIONKOMMITTÉN

En europeisk strategi för viktig möjliggörande teknik: mot tillväxt och jobb

(Text av betydelse för EES)

1. Inledning

Europeiska unionen är fast beslutet att hålla jämna steg med sina huvudkonkurrenter på världsmarknaden och nå målen i Europa 2020. En viktig förutsättning för det är att möta samhällets utmaningar med ett konkurrenskraftigt näringsliv i världsklass. EU:s förmåga att utveckla och industriellt tillgodogöra sig viktig möjliggörande teknik har stor betydelse för hållbar konkurrenskraft och tillväxt.

Europeiska kommissionen är övertygad att det efter de nödvändiga budgetåtstramningarna krävs mer satsningar på tillväxt, konkurrenskraft och nya jobb. Vid Europeiska rådets möte i mars 2012 stödde de europeiska stats- och regeringscheferna denna hållning, och nämnde särskilt att viktig möjliggörande teknik borde stärkas[1].

I detta meddelande skisseras en samlad strategi för viktig möjliggörande teknik för att ta vara på EU:s potential på konkurrenspräglade marknader. Dessutom är det ett svar på Europaparlamentets och rådets reaktioner efter det första meddelandet om möjliggörande teknik[2] från 2009 och på rekommendationerna från högnivågruppen för viktig möjliggörande teknik[3].

2. Ekonomisk bakgrund: möjliggörande teknik för ökad tillväxt i EU

Kommissionen definierar viktig möjliggörande teknik som kunskapsintensiv, knuten till hög FoU-intensitet, snabba innovationscykler, hög kapitalintensitet och högutbildad arbetskraft. Den möjliggör innovation i fråga om processer, produkter och tjänster i hela ekonomin och är systemviktig. Den är tvärvetenskaplig och spänner över flera teknikområden men tenderar mot konvergens och integration. Viktig möjliggörande teknik kan hjälpa teknikledare på andra områden att ta vara på sin forskning[4]. Med utgångspunkt i aktuell forskning, ekonomiska analyser av marknadstendenser och bidragen till lösningen av samhällsutmaningar har mikro- och nanoelektronik, nanoteknik, fotonik, avancerade material, industriell bioteknik och avancerad tillverkningsteknik (övergripande möjliggörande teknik) utpekats som EU:s viktiga möjliggörande teknik.

Viktig möjliggörande teknik har stor betydelse för innovationen. Den tillhandahåller nödvändiga tekniska byggstenar som möjliggör ett brett spektrum av produkttilllämpningar, bl.a. för koldioxidsnål teknik, bättre energi- och resurseffektivitet, stärkt bekämpning av klimatförändringar och ett hälsosamt åldrande.

Det är visserligen svårt att avgöra exakt vilken marknadspotential viktig möjliggörande teknik har, eftersom den ju möjliggör framsteg på alla områden av näringslivet, men dess ekonomiska inverkan är avsevärd. Enligt kommissionens konkurrenskraftsrapport 2010 var dess dåvarande volym på världsmarknaden 646 miljarder euro (avser 2006–2008), och den förväntades växa till över 1 biljon euro till 2015[5].

Samhällsnyttan av investeringar i viktig möjliggörande teknik är stor. Fallstudier visar att offentliga investeringar kan ge en avkastning i form av ökade skatteintäkter och sociala avgifter på mer än fyra gånger investeringen[6]. Ännu större genomslag har tillämpningar av den som direkt och indirekt stärker konkurrenskraften och skapar jobb, tillväxt och välstånd i ekonomin[7].

Viktig möjliggörande teknik underbygger många olika industriella värdekedjor och sektorer på olika sätt. Den skapar mervärde längs hela kedjan, från material, utrustning och maskiner till produkter och tjänster. På grund av denna övergripande karaktär och systemviktighet för EU:s industri torde den påskynda stärkandet och moderniseringen av industribasen och driva på framväxten av helt ny industri under den närmaste framtiden.

Denna övergripande, mångskiftande betydelse visas av det stora antal små och medelstora företag som verkar inom viktig möjliggörande teknik och det antal högkvalificerade jobb som skapas. Enbart inom nanoteknik visar exempelvis uppskattningar att det 2008 fanns 160 000 arbetstagare i världen, en ökning med 25 % från 2000[8]. Mikro- och nanoelektronikindustrin och dess naturliga avnämare i informations- och kommunikationsindustrin skapade mer än 700 000 nya jobb de senaste tio åren i Europa, något som visar att utvecklingen går mot mer tjänstebaserade, högkvalificerade jobb och en snabb återhämtning efter krisen[9]. Industriell bioteknik framstår som den drivande tekniken för bioekonomin. Det uppskattas att varje euro som investeras i forskning och innovation på detta område ger tio euro tillbaka[10]. Dessutom är små och medelstora företag viktiga drivkrafter för innovation och sysselsättning i Europa och förväntas skapa merparten av de nya jobben inom möjliggörande teknik. Inom fotonik är majoriteten av de 5 000 europeiska företagen små eller medelstora. I Tyskland är omkring 80 % av nanoteknikföretagen små eller medelstora[11].

3. Lägesbild: starka fördelar, men risk att konkurrensfördelarna går förlorade

Europeiska unionen är världsledande inom utveckling av viktig möjliggörande teknik, och har alla förutsättningar att behålla ledarskapet. Enligt patentuppgifter, 2010 års europeiska konkurrenskraftsrapport och rapporten från högnivågruppen för möjliggörande teknik har EU en stark konkurrensfördel: det är den enda regionen som behärskar alla sex formerna av den möjliggörande tekniken. Under årens lopp har EU:s starka ställning inom FoU gynnat alla sex formerna och ställningen har bevarats med 32 % av de globala patentansökningarna 1991–2008[12]. Trots det utnyttjar inte EU sin kunskapsbas.

Som sades i 2009 års meddelande om möjliggörande teknik och som högnivågruppen bekräftat ligger EU:s stora svaghet i att omsätta sin kunskapsbas i varor och tjänster. Tillverkning med anknytning till möjliggörande teknik minskar[13] och EU:s patent utnyttjas allt oftare utanför EU. Resultattavlan för innovation 2011 visar på liknande tendenser och negativa följder för de små och medelstora företagen[14]. Högnivågruppen kallar det här gapet mellan att skapa grundläggande kunskaper och sedan utnyttja den kommersiellt i varor och tjänster för dödens dal. Att det brådskar visas ytterligare av den senaste tidens utveckling i verkstadsindustrin, en av de viktigaste avnämarna av möjliggörande teknik: den europeiska andelen av den globala produktionen minskade från 44 % under 2008 till 33 % under 2010 till förmån för asiatiska konkurrenter, främst Kina (inräknat Taiwan) och Korea[15]. Denna brist på tillverkning med anknytning till möjliggörande teknik är särskilt allvarlig för EU av två skäl. För det första kommer man på kort sikt att gå miste om möjligheter till tillväxt och nya jobb. För det andra kommer man på lång sikt kanske även att förlora kunskapsskapande, eftersom FoU och tillverkning hänger nära ihop, stärker varandra och därför ofta äger rum nära varandra.

EU har inte tillräckligt och i tid kommersiellt utnyttjar sin utmärkta forskningsbas inom viktig möjliggörande teknik av följande anledningar:

Tills helt nyligen hade EU ingen gemensam definition eller uppfattning om viktig möjliggörande teknik. I meddelandet om möjliggörande teknik från 2009 definieras EU:s teknik på området för första gången, och kommissionen förespråkade också en gemensam hållning i medlemsstaterna. I meddelandet utpekas också de politiska insatser som behövde åtgärdas för att påskynda det industriella ibruktagandet av möjliggörande teknik. Det fanns inte tillräckliga insatser för att 1) utnyttja den möjliggörande teknikens synergiverkan eller 2) påskynda den tid det tar att få ut dem på marknaden.

De flesta av dagens innovativa produkter, oavsett om de är smarta telefoner eller elbilar, omfattar flera olika former av möjliggörande teknik samtidigt i form av enskilda eller integrerade beståndsdelar. Därför är det viktig att kombinera tekniska lösningar för största möjliga samverkansfördelar. Även om det redan nu finns samarbete med näringslivet inom offentlig-privata partnerskap och SET-planen[16], måste de enskilda möjliggörande teknikgrenarnas tvärvetenskapliga karaktär framhävas mer i värdekedjan, vilket kräver en integrerad hållning till stöd till möjliggörande teknik.

För att viktig möjliggörande teknik ska kunna föras ut på marknaden i tid, måste man utveckla högriskabla produktdemonstrations- och konceptprövningsprojekt. Kommissionens flaggskeppsinitiativ Innovationsunionen[17] bygger på denna inställning, medan förslagen i Horisont 2020[18] bygger på större satsningar på produktdemonstration inom programmet. Den här industriella forskningens och utvecklingens storlek, omfattning och kostnader är ofta en storleksordning större än grundforskning, så den kräver effektivare användning och samordning av offentliga medel. Dessutom ligger de här innovationsprojekten närmare marknaden och det offentliga stödet ska alltså i tillämpliga fall följa reglerna för statligt stöd.

Produkter som bygger på viktig möjliggörande teknik är mycket kapitalintensiva. De kräver lång tid för forskning och utveckling, och produktionsprocesserna omfattar komplexa metoder. För privata investerare är de därför förknippade med extremt hög risk. I förening med den otillräckliga tillgången till lämpligt riskkapital i EU, som nya företag och små och medelstora företag är särskilt beroende av, leder det till att många innovationer aldrig tar sig in på marknaden. Mot bakgrund av den ekonomiska krisen är detta viktigare än någonsin. Som exempel kan nämnas att 22 miljarder euro i riskkapital uppbådades 2000 i Europa. För 2010 hade beloppet rasat till bara 3 miljarder euro. Med tanke på de ansträngda offentliga finanserna är det därför viktigt att samla och samordna offentliga medel i olika EU-instrument så att de kan användas så effektivt och målinriktat som möjligt.

Splittringen på den inre marknaden i EU, bristande samordning och andra hinder för verkningsfull konkurrens på marknaderna för viktig möjliggörande teknik (t.ex. hinder för marknadstillträde) minskar möjligheterna till tillväxt på detta område. Den inre marknaden är världens största integrerade marknad och är öppen för innovationer, med världsledande företag inom motorfordon, kemikalier, flyg, rymd, hälsa och energi. Många av dessa använder möjliggörande teknik i sina produkter. Därför öppnar samarbete mellan aktörer i olika led i den industriella värdekedjan i EU enorma möjligheter till partnerskap och marknadstillträde. På grund av informationsasymmetri, särskilt för nya eller små och medelstora företag, som står inför hinder för marknadstillträde och höga transaktionskostnader för att finna rätt partner, försitts dock många tillfällen[19]. Ett effektivare, öppnare informationsflöde kring möjliggörande teknik och spridning av den i EU behövs därför. Om man minskar skillnaderna mellan medlemsstaternas regler, olika tillämpning av dem och andra former av godtycklighet, kan det bidra till att uppfylla den inre marknadens potential. Därför behöver samarbetet mellan regioner och medlemsstater förstärkas.

Bristen på yrkesskicklig arbetskraft och företagare som kan hantera den utpräglat tvärvetenskapliga karaktären hos möjliggörande teknik är fortfarande ett allvarligt problem i EU. Inom e-färdigheter minskar exempelvis antalet utexaminerade inom datateknik, medan så mycket som 700 000 datatekniskt utbildade kommer att behövas för att fylla bristerna i EU fram till 2015. Närmare bestämt tyder skattningar inom det möjliggörande teknikområdet nanoteknik på att omkring 400 000 jobb kommer att behövas i Europa fram till 2015[20]. Inom fotonik krävs uppskattningsvis ytterligare 80 000 kvalificerade experter[21] för att möta industrins förväntade snabba tillväxt och för att ersätta högutbildade arbetstagare som går i pension.

Således krävs en samlad europeisk strategi för att möta de nämnda problemen och fullt ut ta vara på EU:s konkurrensfördelar för att skapa tillväxt och jobb.

4. Vägen framåt: en europeisk strategi för viktig möjliggörande teknik

Insatserna för viktig möjliggörande teknik är för närvarande uppsplittrade på olika aktörer (EU och nationella och regionala myndigheter). Det viktigaste målet för detta meddelande är att skapa samverkansfördelar mellan EU:s insatser och garantera samordning mellan EU:s och medlemsstaternas verksamhet.

Den här strategin för all viktig möjliggörande teknik är inte bara en politisk överbyggnad för initiativ som är mer inriktade på enskilda teknikområden[22] utan ska framför allt kraftsamla så att offentliga medel används på ett målstyrt och resultatinriktat sätt. Inga ökade offentliga medel för möjliggörande teknik föreslås, utan den nya strategin ska göra det möjligt att använda medlen effektivare och mer produktivt.

Kommissionen har redan framhållit viktig möjliggörande teknik som prioriterat inom sin strategi Europa 2020 och de därtill hörande flaggskeppsinitiativen[23], och föreslår nu en europeisk strategi för viktig möjliggörande teknik som står på tre ben: teknisk forskning, produktdemonstration och tillverkning på affärsmässiga villkor.

Strategin ska bidra till att vända trenden i fråga om utflyttning av tillverkningsindustri och påskynda överföring, användning och utnyttjande av viktig möjliggörande teknik i EU för tillväxt och jobb.

Emellertid kan inte EU angripa dessa utmaningar på egen hand. För spridning av möjliggörande teknik krävs ett helhetsgrepp. Verksamheten på EU-nivå får liten effekt om den inte är nära anpassad till och kompletteras av nationell och regional verksamhet. Kommissionen framhöll i sin tillväxtöversikt 2012[24] att medlemsstaterna måste öka sina nationella satsningarna för att främja hållbar tillväxt och konkurrenskraft genom strukturreformer. Eftersom möjliggörande teknik driver på utvecklingen av nya varor och tjänster ligger det i medlemsstaternas intresse att satsa på dem. Medlemsstaterna bör intensifiera sina ansträngningar att anpassa innovationspolitiken och införa lämpliga system.

Slutligen måste de berörda parterna i EU, särskilt näringslivet, dra sitt strå till stacken. Kommissionen har visat sig villig att främja mer riskabla, kostsamma innovationsprojekt som ligger närmare marknaden och har central betydelse för EU:s konkurrenskraft. I dessa tider av ansträngda offentliga budgetar är det särskilt viktigt att de offentliga medlen ger avkastning i form av tillväxt och jobb. Ledamöterna i högnivågruppen har bland annat enats om åtaganden från parterna om inrättande av industriell pilottillverkning. Med utgångspunkt i dessa åtaganden förväntas parter i industrin ta fram och underteckna en avsiktsförklaring där de uttrycker sin vilja att genom viktig möjliggörande teknik bidra till strategin Europa 2020 för smart, hållbar tillväxt för alla.

Man måste särskilt se till att beslutsfattare på EU- nivå och nationell och regional nivå har rätt instrument och regler så att alla etapper i forskning, utveckling och innovation av viktig möjliggörande teknik kan växa på ett sätt som inte äventyrar de konkurrensutsatta marknadernas funktion.

Strategin i detta meddelande har följande mål:

· Koncentrera EU:s politiska insatser under nästa fleråriga budgetram inom forskning och innovation och sammanhållningspolitik samt ställa om EIB:s utlåning så att utveckling av viktig möjliggörande teknik prioriteras.

· Samordna EU:s och medlemsstaternas insatser för att nå samverkansfördelar och komplementaritet mellan insatserna och kraftsamla resurser där det krävs.

· Inrätta en extern grupp för viktig möjliggörande teknik som ska ge kommissionen råd i frågor av betydelse för området.

· Utnyttja befintliga handelspolitiska instrument för att garantera rättvis konkurrens och lika spelregler på världsmarknaden.

5. En integrerad ram för viktig möjliggörande teknik

Kommissionen har framhävt behovet av att ta ett helhetsgrepp på viktig möjliggörande teknik i sina förslag till nästa omgång av EU:s finansieringsprogram.

För nästa fleråriga budgetram föreslår kommissionen en mer välavvägd, effektiv fördelning av EU-medel över alla skeden i den möjliggörande teknikens forskning, utveckling och innovation. Verksamheten inom Horisont 2020, EU:s sammanhållningspolitik (strukturfonderna) och Europeiska investeringsbankens insatser ska därför anpassas och samordnas så att de bidrar till den europeiska strategin för möjliggörande teknik.

En hörnsten i samordningen består i att utnyttja de finansieringsinstrument som EU förfogar över. Därför ska det bli möjligt att kombinera finansiering av projekt för möjliggörande teknik genom Horisont 2020, strukturfonderna och EIB-lån genom den föreslagna nya förordningen med gemensamma bestämmelser om sammanhållningspolitiken[25]. I diagrammet i bilagan visas hur dessa instrument kan samverka för att stödja initiativ inom möjliggörande teknik.

Offentlig upphandling av innovation, särskilt förkommersiell upphandling, bör också uppmuntras. Den offentliga upphandlingen utgör 19 % av bruttonationalprodukten i EU, och i vissa nischer som berör möjliggörande teknik kan offentlig upphandling få avgörande betydelse för företagen.

Om offentlig finansiering används för viktig möjliggörande teknik måste den inriktas på bevisade marknadsmisslyckanden som hindrar att den möjliggörande tekniken utvecklas och tas i bruk. Eftersom konkurrens på lika villkor är det bästa incitamentet att investera i möjliggörande teknik, måste sådan finansiering överensstämma med reglerna för statligt stöd, så att den inre snedvrider konkurrensen genom att t.ex. tränga ut privat finansiering, skapa ineffektiva marknadsstrukturer eller bevara olönsamma företag. Med tanke på de rådande makroekonomiska förhållandena är det särskilt viktigt att besluta om och utforma offentliga utgifter på ett resurseffektivt och verkningsfullt sätt som gör bäst nytta för tillväxt och jobb.

Kommissionen vill stärka enhetligheten och samverkansfördelarna mer, vilket skisseras nedan.

5.1. Finansiering av forskning och innovation i viktig möjliggörande teknik: ett helhetsgrepp

Horisont 2020[26] är det nya ramprogrammet, där forskning och innovation längs hela värdekedjan för första gången kombineras. Det stöder integration av forskning och innovation så att kunskap kan omsättas i säljbara varor och tjänster.

Inom Horisont 2020 uppmärksammas särskilt utveckling och tillämpning av viktig möjliggörande teknik, och dess betydelse för tillväxt och jobb framhävs. Med en föreslagen öronmärkt budget på 6,663 miljarder euro utgör den möjliggörande tekniken en viktig del av målet Ledarskap i fråga om möjliggörande och industriell teknik i kommissionens förslag. För detta mål föreslås ett helhetsgrepp med strategiska och operativa mål för vart och ett av de sex områdena av möjliggörande teknik. Dessutom ingår stöd till teknikspecifik och tvärvetenskaplig forskning och framför allt ett starkt övergripande upplägg.

Helhetsgreppet är en förutsättning för att verkningsfullt omsätta forskning och teknisk utveckling i säljbara produkter och ekonomisk tillväxt. I praktiken genomförs det genom innovationsinriktade europeiska teknikplattformar och offentlig-privata partnerskap, bl.a. det gemensamma teknikinitiativet Eniac inom nanoelektronik och de offentlig-privata partnerskapen Framtidens fabriker och Energieffektiva byggnader. Nya offentlig-privata partnerskap kan också inledas inom Horisont 2020 för fotonik eller processindustri. Sådana partnerskap ska uppfylla urvalskriterierna i Horisont 2020[27] och bör utgå från kriteriet om hög kvalitet, inriktas på verkligt gränsöverskridande element som stärker EU:s kunskapsbas, leda till kompletterande investeringar i forskning och innovation, få näringslivet att göra långsiktiga åtaganden kring gemensamma strävanden, tydligt verka för de gemensamma målen samt övervaka måluppfyllelsen.

Enskilda områden av möjliggörande teknik är visserligen viktiga källor till innovation, men korsbefruktning av olika former av teknik är helt avgörande, särskilt för övergången från FoU till pilottillverkning och massproduktion. En betydande del av verksamheten för möjliggörande teknik som planeras i Horisont 2020 kommer att inriktas på tvärvetenskap, som ska sammanföra olika former av möjliggörande teknik för att utveckla innovativa produkter och bidra till lösningar på samhällsutmaningar.

Detta är tänkt att leda till följande:

· Särskilt stöd till storskaligare pilotproduktionslinjer och demonstrationsprojekt där den möjliggörande teknikens tvärvetenskapliga karaktär tas till vara, vilket ska leda till validering under industriella förhållanden och kvalificerade tillverkningssystem som gör att det går snabbare att få ut produkter på marknaden.

· Kopplingar mellan olika former av möjliggörande teknik, produktutveckling och tillämpningar ska lägga grunden för den nödvändiga tvärvetenskapliga forskningen och innovationen för nyskapande lösningar på samhällsutmaningar[28], däribland internationellt uppmärksammade utvecklingsutmaningar, och minska den tid det tar att få ut produkterna på marknaden.

· Vid kommissionen i samband med förvaltningen av Horisont 2020 inrättas en tjänstegrensövergripande grupp som ska utarbeta ett gemensamt arbetsprogram för övergripande möjliggörande teknik och samverkan mellan alla program av betydelse för möjliggörande teknik inom Horisont 2020. Detta inbegriper bl.a. synergi med samhällsutmaningar och sammanhållningspolitiska insatser samt med Europeiska institutet för innovation och teknik (EIT).

Marknadsnära innovationsprojekt för möjliggörande teknik inom målet för industriellt ledarskap har stor betydelse för EU:s konkurrenskraft. Hög kvalitet är visserligen det viktigaste urvals- och bedömningskriteriet, men det kan behövas ytterligare krav i bidragsavtalet, t.ex. att en utförlig affärsplan ska tas fram eller att konsortier ska bildas längs de berörda delarna av den industriella värdekedjan. Projektdeltagarna kan också behöva visa i driftsplanen hur projekten bidrar till marknadsvärde i EU. Ett sådant krav ska syfta till att öka ett forsknings- och innovationsprojekts hävstångsverkan, eller med andra ord dess samhällsnyttiga avkastning och skapande av jobb i EU enligt strategin Europa 2020 för smart, hållbar tillväxt för alla.

Kommissionens gör följande: · Kommissionen har föreslagit att 6,663 miljarder euro ska anslås till industriell förmåga inom viktig möjliggörande teknik inom Horisont 2020. Här ingår stöd till pilotproduktionslinjer och demonstrationsprojekt, även i större skala, för validering av teknik och produkter under industriella förhållanden samt ökad integration och korsbefruktning mellan de sex områdena av möjliggörande teknik. Särskild tonvikt kommer att läggas på projekt som medger integration mellan olika typer av möjliggörande teknik eller integration mellan möjliggörande teknik och tillämpningar av dem som svar på samhällsutmaningar. · Kommissionen kommer under 2012 att sammanställa de olika verksamheterna med anknytning till viktig möjliggörande teknik i olika grupperingar (europeiska teknikpartnerskap, offentlig-privata partnerskap och gemensamma teknikinitiativ) för att bedöma den befintliga övergripande verksamheten på området och kartlägga framtida teknikbehov på marknaden. Detta är tänkt att leda till ett flerårigt arbetsprogram för verksamhet inom övergripande möjliggörande teknik och samordning med andra berörda program (bl.a. EIT:s kunskaps- och innovationsgrupper och strukturfonderna). · Kommissionen har föreslagit att innovationsinriktade offentlig-privata partnerskap ska inrättas för de typer av möjliggörande teknik där förutsättningarna i Horisont 2020 föreligger. Partnerskapen ska bygga på nära samverkan mellan forskning och innovation och stödja alla intressenters, även slutanvändarnas, samarbete längs hela värdekedjan. De ska bygga på långsiktiga åtaganden från alla parter kring en gemensam vision och tydligt angivna mål.

5.2. Viktig möjliggörande teknik i sammanhållningspolitiken

Viktig möjliggörande teknik kan skapa tillväxt i regionerna och stärka deras konkurrenskraft. Den kan koppla samman industriella värdekedjor i olika europeiska regioner, från teknikutvecklare till leverantörer och tillverkare, så att alla europeiska regioner kan finna en egen nisch. Särskilt för de mindre utvecklade regionerna är det viktigt att ha tillgång till denna teknik för att modernisera industribasen och öka konkurrenskraften.

Kommissionen anger därför i sitt förslag om översyn av Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf) möjliggörande teknik som en prioritering för regional innovationsfinansiering. Med det nya begreppet ”smart specialisering” som förhandsvillkor uppstår en mer strategisk inställning till regional innovationsfinansiering. Tanken med smart specialisering är att alla regioner ska ta vara på sin mångfald i den smarta tillväxtens tjänst.

För nästa programomgång uppmanas medlemsstaterna och regionerna att ta fram nationella och regionala forsknings- och innovationsstrategier för smart specialisering, där de anger sina unika tillgångar och konkurrensfördelar. Regionerna uppmuntras att framhålla sina särskilda nischer i de europeiska värdekedjorna inom utveckling och ibruktagande av möjliggörande teknik. Det nya Eruf-förslaget ger större möjligheter för regionerna att understödja alla avgörande etapper i teknik- och produktutveckling. Finansiering får bl.a. ges till ”teknisk och tillämpad forskning, pilotverksamhet, tidiga produktvalideringsåtgärder och kapacitet för avancerad produktion och förstagångsproduktion”[29]. Man bör särskilt se till att olika typer av möjliggörande teknik korsbefruktar varandra.

Kommissionens klusterpolitik[30] är ett annat verktyg som kan stärka samarbetet mellan aktörer i de europeiska regionerna. Den går ut på ett gynnsamt företagsklimat, särskilt för nya företag och små och medelstora företag, som samarbetar med forskning, leverantörer, kunder, industriella avnämare och konkurrenter i samma geografiska område. I en allt starkare global konkurrens blir det allt viktigare att nå kritisk massa. Ökat överregionalt samarbete behövs för att regionerna ska kunna komplettera varandra med sina olika starka sidor. Mer utbildning och partnersökning för klusterförvaltare kan hjälpa den här processen på traven. Målet för europeiskt territoriellt samarbete (särskilt Interreg[31]) är att ge regionerna de verktyg de behöver för att samarbeta på detta område.

Kommissionen gör följande: · Kommissionen kommer att främja klusterspecifika åtgärder för möjliggörande teknik, t.ex. utbildning av utbildare för klusterförvaltare, klusterbesök för att underlätta samarbete och kompetensdelning samt internationella partnersökningsevenemang för att främja saluföring utomlands av produkter som bygger på möjliggörande teknik. · Kommissionen kommer att inleda en undersökning av nationella insatser för möjliggörande teknik för att främja utbyte av bra lösningar på området. · Kommissionen kommer att se till att samarbetet kring möjliggörande teknik med Regionkommittén förstärks i enlighet med samarbetsavtalet mellan Europeiska kommissionen och Regionkommittén. Medlemsstaterna och regionerna uppmanas att göra följande: · Utnyttja forsknings- och innovationsstrategier för smart specialisering till stöd för avknoppningar från lösningar som bygger på möjliggörande teknik, stärka befintliga europeiska industriella värdekedjor och eventuellt utveckla nya. · Se till att myndigheter med ansvar för strategier för smart specialisering samarbetar med myndigheterna med ansvar för forsknings- och innovationspolitiken, särskilt när det gäller programmen i Horisont 2020. Detta skulle skapa största möjliga synergi för möjliggörande teknik. Kommissionen tänker understödja detta med plattformen för smart specialisering[32]. · Använda Interreg och andra program inom strukturfonderna för att ta vara på komplementaritet mellan regionala strategier för smart specialisering och stödja avknoppningar från lösningar som bygger på möjliggörande teknik samt stärka befintliga europeiska industriella värdekedjor och eventuellt utveckla nya genom transnationellt, tvärvetenskapligt samarbete.

5.3. Statligt stöd

Det minst snedvridande sättet att stödja viktig möjliggörande teknik är genom åtgärder som inte utgör statligt stöd enligt artikel 107.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (t.ex. allmänna skattepolitiska åtgärder, kunskapspartnerskap eller allmänna utbildningsåtgärder). Om statligt stöd ändå behövs, måste det vara förenligt med den inre marknaden. I reglerna för statligt stöd får medlemsstaterna kriterier för vilket stöd som är tillåtet och vilka möjligheter de förfogar över. De får bl.a. stödja företag med verksamhet inom viktig möjliggörande teknik genom att ge stöd till forskning, utveckling och innovation eller stöd till riskkapitalinvesteringar.

Rambestämmelserna för statligt stöd till forskning, utveckling och innovation[33] lägger grunden för bedömningar av statligt stöd till forskning, utveckling och innovation med anknytning till viktig möjliggörande teknik i EU. Stöd får ges till en rad verksamheter förutsatt att stödet inriktas på ett väl avgränsat marknadsmisslyckande, inte är större än vad som är nödvändigt och har verklig incitamentseffekt. Några exempel är tekniska genomförbarhetsstudier, industriell forskning och experimentell utveckling, immaterialrättsliga kostnader för små och medelstora företag samt stöd till unga innovativa företag och innovationskluster. I samtliga fall finns i rambestämmelserna tydliga kriterier för när stöd är tillåtet enligt artikel 107.3 c i fördraget, vilket skapar rättssäkerhet även för mycket stora projekt eller projekt som anmälts gemensamt till kommissionen[34]. Vidare får medlemsstaterna ge stöd till forskning, utveckling och innovation utan förhandsanmälan till kommissionen, förutsatt att stödet inte överskrider gränserna i förordningen om allmänna gruppundantag[35]. Detta har avsevärt förenklat beviljandet av stöd[36]. Rambestämmelserna bygger främst på artikel 107.3 c i fördraget, vilket också är den rättsliga grunden för alla ärenden om statligt stöd som rör viktig möjliggörande teknik enligt de nuvarande rambestämmelserna. Rambestämmelserna innehåller också särskilda kriterier för bedömning av stöd till viktiga projekt av gemensamt europeiskt intresse enligt artikel 107.3 b i fördraget. Denna rättsliga grund har använts ytterst sällan för projekt, och bara innan de nuvarande rambestämmelserna trädde i kraft (t.ex. stöd till högupplöst television eller det franska projektet ”Medea+”, beslut av den 12 mars 2002, N 702/A/2001, om stöd till projekt inom mikro- och nanoelektronik). Sådant stöd kan godkännas, efter en bedömning från fall till fall, i den omfattning som krävs för att övervinna de utpekade marknadsmisslyckandena och de risker som hindrar att storskaliga gränsöverskridande projekt inleds. Rambestämmelserna gäller till och med den 31 december 2013 och kommer att ses över med ledning av målen för den nyligen inledda moderniseringen av reglerna för statligt stöd.

Kommissionen gör följande: · Kommissionen avser att modernisera reglerna för statligt stöd, som tillkännagavs i meddelandet om modernisering av det statliga stödet i EU[37], inklusive rambestämmelserna för statligt stöd till forskning, utveckling och innovation, för att bidra till måluppfyllelsen inom strategin Europa 2020 om smart, hållbar tillväxt för alla och för att öka effektiviteten i de offentliga utgifterna. Särskilt torde moderniserade regler underlätta handläggningen av statligt stöd som är väl utformat, inriktat på bevisade marknadsmisslyckanden, har tydlig incitamentseffekt och begränsad inverkan på konkurrensen.

5.4. Europeiska investeringsbanken

Europeiska investeringsbanken (EIB), EU:s bank, stöttar EU:s politiska mål genom att finansiera långsiktigt hållbara projekt. EIB har haft stor betydelse för att bygga upp kunskapsekonomin i EU, och har aktivt stött europeiska FoU-projekt genom att åren 2000–2011 låna ut nära 103 miljarder euro, därav 10 miljarder euro i lån, garantier och riskkapital enbart under 2011. För viktig möjliggörande teknik tillhandahåller EIB ca 1 miljard euro om året. Tack vare sin konservativa utlåningspolicy och sitt stora kunnande om marknader och teknik är också EIB en viktig katalysator för att attrahera ytterligare finansiering från offentliga och privata investerare.

EIB kommer att kvarstå som central aktör inom finansiering av alla avgörande etapper i utvecklingen och ibruktagandet av viktig möjliggörande teknik. För stöd till forskning, utveckling och innovation finns RSFF (Risk Sharing Finance Facility), en finansieringsprodukt som tillhandahålls i samarbete med kommissionen för offentliga organ och privata företag i alla storlekar, med attraktiv finansiering till projekt med högre risk inom forskning, utveckling och innovation av möjliggörande teknik. Hittills har RSFF finansierat 75 företags projekt med över 7 miljarder euro. Kommissionen har för avsikt att bygga vidare på det framgångsrika programmet genom att utvidga RSFF inom Horisont 2020.

Den 5 december 2011 presenterade kommissionen, EIB och Europeiska investeringsfonden (EIF) RSI, riskdelningsinstrumentet för små och medelstora företag, som ska hjälpa innovativa, snabbväxande företag att finansiera sina projekt inom forskning, utveckling och innovation. Det här pilotprogrammet kommer att förvaltas av EIF och drivas i form av ett system för riskdelningsgarantier tillsammans med banker. Andra åtgärder har vidtagits för att underlätta finansiering av forskningsinfrastrukturprojekt med RSFF-medel. Dessa nya system torde också underlätta tillgången till finansiering för andra aktörer inom möjliggörande teknik. För mer marknadsnära projekt som pilotproduktionslinjer, demonstrations­anläggningar och investeringar i innovativa tillgångar med anknytning till produktionsanläggningar kommer EIB att fortsätta med lån och garantier i stor skala. Slutligen tänker EIB och kommissionen ingå ett avtal om prioriterade investeringar för möjliggörande teknik.

Kommissionen gör följande: · Kommissionen kommer att ingå ett avtal med EIB, där viktig möjliggörande teknik fastslås som prioriterat för bägge parter och där det anges närmare uppgifter om stöd som kan ges till projekt på området, inklusive alla etapper av forskning, utveckling och innovation till och med förstagångsproduktionen. · Kommissionen kommer tillsammans med EIB att se till att nödvändiga krediter ges stödberättigade privata investeringar i projekt för produktdemonstration och förstagångsproduktion för att främja viktig möjliggörande teknik i alla europeiska regioner. · Kommissionen kommer tillsammans med EIB att fortsätta med stödet till projekt för forskning, utveckling och innovation inom möjliggörande teknik, bl.a. genom RSFF, och ställa ytterligare medel till förfogande genom det nya instrumentet RSI (SME risk-sharing instrument, förvaltas av EIF) under nästa finansieringsperiod.

5.5. Stärkt internationellt samarbete för viktig möjliggörande teknik

Kommissionen arbetar för bättre handelsförhållanden bilateralt och multilateralt. Flera av dessa insatser har stor betydelse för aktörer inom viktig möjliggörande teknik, bl.a. stärkt skydd av immaterialrätt och kampen mot tariffära och icke-tariffära handelshinder[38]. Kommissionen vill också skydda rättvis konkurrens och motverka otillbörliga subventioner. I det plurilaterala mötet mellan regeringar och myndigheter om halvledare (Government/Authorities Meeting on Semiconductors, GAMS) har kommissionen verkat mot varumärkesförfalskning, för insyn i offentligt stöd och för liberalisering av tullarna på nya halvledarprodukter.

I enlighet med sitt förslag om Horisont 2020 kommer kommissionen att fortsätta att främja samarbete med länder utanför EU kring möjliggörande teknik, på grundval av gemensamt intresse och ömsesidiga fördelar. Detta internationella samarbete kring forskning, teknik och innovation ska bidra till att nå målen i strategin Europa 2020 och EU:s åtagande att bidra till millenniemålen[39].

Kommissionen kommer att göra följande: · Kommissionen kommer att sträva efter att skapa gynnsamma handelsförhållanden och lika spelregler på världsmarknaden. Här ingår underlättat marknadstillträde och bättre investeringsmöjligheter, motverkande av snedvridningar på världsmarknaden, stärkt immaterialrättsligt skydd, främjande av ömsesidighet inom bl.a. offentlig upphandling, minskad användning av subventioner, tullar och icke-tariffära handelshinder på världsmarknaden samt kontroll av efterlevnaden av tillämpliga EU- och WTO-regler.

5.6. Färdigheter

De snabbt växande marknaderna för viktig möjliggörande teknik förutsätter allt mer utbildad personal på alla tekniknivåer inom olika discipliner. Redan i dag finns det ett allvarligt glapp mellan tillgång och efterfrågan på utbildning och arbetstillfällen inom naturvetenskap, teknik och matematik[40].

Initiativet ”Färdighetspanorama i EU”, som kommissionen ska inleda i slutet av 2012, ska omfatta ett prognosverktyg för övervakning av arbetsmarknadens nuvarande och framtida behov av färdigheter. Detta nätverktyg ska bidra med prognoser på kort och medellång sikt för färdigheter och jobb efter land, sektor och yrke.

Teknikens utveckling har långtgående konsekvenser för systemen för formell utbildning och för vuxnas tillgång till livslångt lärande. Kommissionens meddelande En agenda för ny kompetens och arbetstillfällen[41] är ett svar på detta, och kommissionen framhäver betydelsen av att anpassa läroplaner, utbildningsprogram, kvalifikationsbehov och utbildningssystem till kunskapsekonomins krav, särskilt när det gäller företagaranda, informations- och kommunikationsteknik, tvärvetenskaplighet och kreativitet. Sådana färdigheter är tillsammans med specialistkunskaper en förutsättning för att ta vara på de framsteg som den möjliggörande tekniken erbjuder. Grundskolor, yrkesgymnasier och högskolor behöver tillhandahålla en teknikvänlig utbildning och utveckla kreativa, problemlösande inställningar. Utbildning i näringslivet eller på arbetsplatsen, öppen och flexibel inlärning genom informations- och kommunikationsteknik och färdighetsutveckling på jobbet är också viktiga komponenter i strategierna för livslångt lärande.

Att stärka och knyta samman verksamheter kring kunskapstriangeln (forskning, utbildning och innovation) har avgörande betydelse i det här sammanhanget. Det är visserligen viktigt att ha en stor begåvningsreserv, men det är ännu viktigare att ha rätt färdigheter på rätt plats i rätt tid. Kommissionen kommer därför att understödja utbildningssatsningar för förbättrade färdigheter (inte bara inom teknik utan även inom entreprenörskap och företagsekonomi) inom produktdemonstrationsprojekt för möjliggörande teknik inom ramen för Horisont 2020. Europeiska institutet för innovation och teknik och dess kunskaps- och innovationsgrupper har mycket stor betydelse här, inte minst för att omdana utbildningen på de prioriterade verksamhetsområdena. Samarbete mellan lokala och regionala skolor och företag kring nya fortbildningsprogram kan vara en lösning för att utveckla de färdigheter som krävs.

Genom att knyta arbetsmarknadens behov närmare till utbildningssystemen främjar kunskaps- och innovationsgrupperna gemensam yrkesinriktad utbildning och praktiska industriella kurser på nivån efter grundläggande högskoleexamen. För nästa budgetram föreslår kommissionen mervärdestillverkning[42] som en ny kunskaps- och innovationsgrupp efter 2013. Denna kunskaps- och innovationsgrupp är tänkt att vara ett forum för samverkan och spridning av tvärvetenskapliga färdigheter och kompetenser, eftersom det krävs högt kvalificerad arbetskraft på områden som berörs av möjliggörande teknik.

Andra av kommissionens åtgärder är bl.a. Marie Curie-åtgärderna, som förbättrar forskares kompetens och karriärutsikter, däribland på områden av direkt betydelse för möjliggörande teknik. Vidare kommer kunskapsallianserna, som kommissionen startade som ett pilotprojekt 2011, att bidra till att stärka kompetensen på områden som rör möjliggörande teknik. De ska ingå i det nya programmet Erasmus för alla och ska sammanföra näringsliv och högskolor i strukturerade partnerskap för att stärka och utveckla Europas innovationspotential. Kommissionen kommer dessutom under 2012 att pröva allianser för sektorspecifik kompetens, som är strategiska partnerskap för yrkesutbildning, i syfte att tillhandahålla färdigheter och stärka traditionella och framväxande branschers konkurrenskraft. I enlighet med initiativ som direktivet om blåkort[43] eller kommissionens förslag om företagsintern överföring av personal i EU[44] kan slutligen högutbildad arbetskraft från omvärlden lockas till EU för att råda bot på dessa kompetensbrister.

Kommissionen gör följande: · Kommissionen kommer inom Horisont 2020 att fortsätta och utöka verksamheten för att locka unga till möjliggörande teknik och få med utbildning inom produktdemonstrationsprojekt för möjliggörande teknik. · Kommissionen kommer att uppmuntra att EIT grundar en kunskaps- och innovationsgrupp för mervärdestillverkning, där näringsliv, forskning och högskolor ingår, och som bl.a. möjliggör målinriktad kompetensutveckling och därtill hörande utbildnings- och innovationsinsatser. · Kommissionen kommer före slutet av 2012 att lägga fram ett meddelande om de föränderliga, snabbrörliga utmaningarna för kompetensförsörjningen i EU. · Kommissionen kommer att utveckla partnerskap mellan utbildning och näringsliv, bl.a. kunskapsallianser i den högre utbildningen, för att främja innovation och skapa möjligheter för kursplaner som är mer inriktade på marknadens behov av bl.a. möjliggörande teknik. · Kommissionen undersöker sätt att öka tillgången på högutbildad arbetskraft på områden som rör möjliggörande teknik, bland annat genom att attrahera högutbildad personal från länder utanför EU.

5.7. Insamling av marknadsuppgifter om viktig möjliggörande teknik, inrättande av ett observationscentrum

Hittills har det inte funnits några tillförlitliga uppgifter om den viktiga möjliggörande teknikens utveckling och spridning i EU. Kommissionen kommer därför att inrätta ett observationscentrum för att följa, mäta och bedöma spridningen av viktig möjliggörande teknik i EU. En genomförbarhetsstudie har inletts för detta ändamål och är tänkt att leda till att observationscentrumet inrättas under 2013. Observationscentrumets mål är att ge EU:s, medlemsstaternas och regionernas beslutsfattare bättre underlag för att utforma och genomföra näringspolitiska satsningar för spridning av viktig möjliggörande teknik. Det ska också ge de berörda parterna relevant information om tendenserna och utvecklingen inom industrisektorer med anknytning till viktig möjliggörande teknik i EU och i andra konkurrerande ekonomier.

Kommissionen gör följande: · Kommissionen kommer att inrätta ett observationscentrum för viktig möjliggörande teknik 2013, som ska ge marknadsuppgifter om tillgång till och efterfrågan på sådan teknik i och utanför EU. · Kommissionen kommer att offentliggöra observationscentrumets resultat på en särskild webbplats.

6. Slutsatser och nästa steg

Europeiska unionens förmåga att utveckla och industriellt tillgodogöra sig viktig möjliggörande teknik kommer att få stor inverkan på dess framtid. EU står inför tre stora utmaningar: a) att behålla det tekniska ledarskapet på världsnivå, b) att hantera samhällsutmaningar med hjälp av tillämpningar av viktig möjliggörande teknik och c) att modernisera och stärka sin industribas.

Den viktiga möjliggörande teknik som utpekades 2009 prioriteras nu på EU:s dagordning. Detta visas bl.a. av deras centrala ställning i kommissionens förslag om Horisont 2020 och Europeiska regionala utvecklingsfonden. Med det här meddelandet föreslår kommissionen en heltäckande, långsiktig strategi som inbegriper alla berörda unionsinstrument och berörda parter.

Den möjliggörande teknikens betydelse för hela system påverkar EU:s förmåga att innovera och modernisera sin industribas, och det kommer att kräva kommissionens obrutna uppmärksamhet. Kommissionen kommer därför att regelbundet följa upp, utvärdera och anpassa sin politik på grundval av regelbundna diskussioner med medlemsstaterna och de berörda parterna.

BILAGA

1. Definition av produkt som bygger på viktig möjliggörande teknik

Med produkt som bygger på viktig möjliggörande teknik menas

a) en produkt som möjliggör utveckling av varor och tjänster och ökar deras totala ekonomiska och sociala värde,

b) en produkt vars beståndsdelar bygger på nanoteknik, mikro-/nanoelektronik, industriell bioteknik, avancerade material eller fotonik, eller

c) en produkt som tillverkas med avancerad tillverkningsteknik.

2. Finansiering av viktig möjliggörande teknik med EU:s instrument

De finansieringsformer som kan komma i fråga för forskning och innovation med anknytning till viktig möjliggörande teknik använder olika terminologi. I nedanstående diagram illustreras de steg i teknikutvecklingen som avses med respektive terminologi. Högnivågruppen för viktig möjliggörande teknik arbetade enligt tekniknivåskalan (TRL-skalan), som används av många offentliga organ och näringslivsaktörer för att bedöma hur mogen en viss teknik är (material, komponenter, maskiner osv.). Observera att TRL-skalan och EU-instrumenten beskriver processer, medan EIB-skalan beskriver etapper i en produkts utveckling.

Diagrammet är vägledande.

2.1. Definitioner och kriterier för finansiering av forskning, utveckling och innovation enligt EU:s politik och lagstiftning

[1] Europeiska rådet efterlyser i slutsatserna från sitt möte den 2 mars 2012 ökade satsningar på att ”stärka sådan viktig möjliggörande teknik som är systemviktig för industrins innovationskraft och för hela ekonomin”.

[2] Förberedelser för framtiden: Att utveckla en gemensam strategi för viktig möjliggörande teknik i EU, KOM(2009) 512.

[3] Kommissionen inrättade högnivågruppen som ett externt rådgivande organ enligt meddelandet KOM(2009) 512. Dess uppdrag var att 1) bedöma konkurrensläget för den relevanta tekniken i EU, med särskild inriktning på användningen i industrin och på hur man med teknikens hjälp kan ta itu med viktiga samhällsutmaningar, 2) göra en djupgående analys av tillgänglig offentlig och privat FoU-kapacitet för viktig möjliggörande teknik i EU (på alla nivåer) och 3) lägga fram förslag på specifika politiska rekommendationer för en mer effektiv industriell användning av viktig möjliggörande teknik i EU.

[4] Current situation of key enabling technologies in Europe, SEK(2009) 1257.

[5] Enligt rapporten 830–970 md dollar respektive 1300–4400 md dollar, SEK(2010) 1276, s. 176.

[6] Under 1994–2010 beräknades offentligt stöd till mikro- och nanoelektronik i form av stöd och bidrag uppgå till ca. 1,219 md euro i Dresden. Utdelningen i form av skatter var uppskattningsvis 1,956 md euro och i form av sociala avgifter 3,932 md euro. VDI-TZ/Prognos (2008): Der Halbleiterstandort Dresden samt Deutsches Institut für Wirtschaftsforschung (DIW) (2002): Gesamtwirtschaftliche und regionale Bedeutung der Entwicklung des Halbleiterstandorts Dresden.

[7] De viktigaste tillämpningarna finns inom motorfordon, livsmedel, kemikalier, elektronik, textilier, energi, miljö, läkemedel, byggverksamhet, flyg- och rymdindustri samt telekommunikation. SEK(2010) 1276, s. 153. En närmare analys finns i Juluissen, Robinson (2010): The future competitiveness of the European automotive embedded software industry, JRC-IPTS/Europeiska kommissionen, http://ipts.jrc.ec.europa.eu/publications/pub.cfm?id=3780.

[8] OECD: Nanotechnology: An overview based on indicators and statistics, Directorate for Science, Technology and Industry, 2009 (via ObservatoryNano).

[9] Europeiska kommissionen, The 2010 report on R&D in ICT in the European Union, och Europeiska kommissionen, The 2011 report on R&D in ICT in the European Union, http://is.jrc.ec.europa.eu/pages/ISG/PREDICT.html.

[10] Innovation för hållbar tillväxt: En bioekonomi för Europa, COM(2012) 60.

[11] OECD (2009) (via ObservatoryNano).

[12] SEK(2010) 1276.

[13] Jfr Académie Royale de Belgique (2010): The de-industrialisation of Europe och EIB Papers 11. No 1/2006, An industrial policy for Europe? Context and concepts.

[14] Visserligen ökade den europeiska FoU mellan 2010 och 2011, vilket bl.a. visas av ökningen på 6 % av internationella vetenskapliga publikationer, men kommersialiseringen minskade vilket visas av minskningen på 0,7 % av de europeiska små och medelstora företag som introducerar produkt- eller processinnovationer och av den minskade försäljningen av innovationer (nya på marknaden eller nya för företaget) på 1,2 %. Se resultattavlan för innovation 2011, 7 februari 2012, http://www.proinno-europe.eu/inno-metrics/page/innovation-union-scoreboard-2011. Samma tendenser förekom i resultattavlan för innovation 2010.

[15] CECIMO: Study on the Competitiveness of the European Machine Tool Industry, http://www.cecimo.eu/comunications/news/161-cecimocompstudy.html.

[16] Investera i utvecklingen av teknik med låga koldioxidutsläpp (SET-planen), KOM(2009) 519.

[17] KOM(2010) 546.

[18] KOM(2011) 808, KOM(2011) 809, KOM(2011) 810 och KOM(2011) 811, 30 november 2011.

[19] InnovaEurope och Technopolis: Feasibility study on new forms of EU support to Member States and Regions to foster SMEs innovation capacity, kapitel 8.

[20] OECD: Nanotechnology: An overview based on indicators and statistics, Directorate for Science, Technology and Industry, 2009 (via ObservatoryNano).

[21] Rapport från högnivågruppens arbetsgrupp för fotonik.

[22] Jfr En bioekonomi för Europa, COM(2012)60 och Framtidens belysning, KOM(2011) 889.

[23] Se Innovationsunionen (KOM(2010) 546), En integrerad industripolitik för en globaliserad tid (KOM(2010) 614) samt En digital agenda för Europa (KOM(2010) 245).

[24] Årlig tillväxtöversikt 2012, KOM(2011) 815.

[25] Se artikel 55.8 i förslaget till förordning om gemensamma bestämmelser, KOM(2011) 615.

[26] KOM(2011) 808, KOM(2011) 809, KOM(2011) 810 och KOM(2011) 811, 30 november 2011.

[27] Artikel 19 i KOM(2011) 809 slutlig.

[28] Såsom hälsa och välbefinnande, ren och effektiv energi, smarta, gröna och integratrade transporter, resurseffektivitet samt klimatförändringar.

[29] Artikel 5.1 c i Eruf-förslaget, KOM(2011) 614.

[30] Mot kluster i världsklass i Europeiska unionen, KOM(2008) 652.

[31] http://ec.europa.eu/regional_policy/how/index_en.cfm#3

[32] SWD(2012) 61.

[33] Gemenskapens rambestämmelser för statligt stöd till forskning, utveckling och innovation, EUT C 323, 30.12.2006, s. 1.

[34] Sedan 2007 har kommissionen enligt rambestämmelserna godkänt över 200 stödsystem i medlemsstaterna för möjliggörande teknik. Dessutom har över 30 individuella åtgärder för storskaliga innovationsprojekt godkänts med stöd på totalt mer än 1,7 miljarder euro.

[35] Kommissionens förordning (EG) nr 800/2008 av den 6 augusti 2008, EUT L 214, 9.8.2008, s. 3.

[36] Sedan bestämmelserna infördes 2008 har medlemsstaterna dragit igång mer än 300 system för stöd till forskning, utveckling och innovation.

[37] COM(2012) 209 final, 8.5.2012.

[38] Jfr frihandelsavtalet med Sydkorea, http://ec.europa.eu/trade/creating-opportunities/bilateral-relations/countries/korea/

[39] Skäl 30, KOM(2011) 809/3.

[40] OECD/PISA (2009). Enligt Verein Deutscher Ingenieure (VDI) var 2011 bara i Tyskland nästan 80 000 platser som ingenjör vakanta, http://www.vdi.de/uploads/media/Ingenieurmonitor_2012-02.pdf.

[41] KOM(2010) 682.

[42] Med mervärdestillverkning menas ett integrerat system som skapar värde genom produkt- eller tjänsteinnovation, hög processkvalitet, stark varumärkesvård eller bidrag till ett hållbart samhälle. Se förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om det strategiska innovationsprogrammet för Europeiska institutet för innovation och teknik (EIT): institutets bidrag till ett mer innovativt Europa, KOM(2011) 822.

[43] Rådets direktiv 2009/50/EG av den 25 maj 2009 om villkor för tredjelandsmedborgares inresa och vistelse för högkvalificerad anställning.

[44] Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om villkor för inresa och vistelse för tredjelandsmedborgare inom ramen för företagsintern överföring av personal, KOM(2010) 378.