Bryssel den 6.4.2005

KOM(2005) 118 slutlig

MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN

Att skapa ett europeiskt område för forskningsverksamhet med kunskap som ger tillväxt

1. ETT EUROPEISKT OMRÅDE FÖR FORSKNINGSVERKSAMHET MED KUNSKAP SOM GER TILLVÄXT: EU:S TILLGÅNGAR OCH MÖJLIGHETER

1.1. Att uppnå Lissabonmålen

Investering i kunskap är det bästa sättet för Europa att främja hållbar tillväxt i en globaliserad ekonomi… | Europeiska kommissionen har fastställt att ett av EU:s prioriterade mål är att främja hållbart välstånd och solidaritet samt att närma unionen till medborgarna och göra den till en stark global aktör. EU:s forskningspolitik och förslaget till det nya ramprogrammet, som kommer att bidra till genomförandet av denna politik, visar den fasta viljan att uppnå dessa mål. Forskningen fungerar som en drivkraft för kunskapsproduktion och användning av kunskap, men framför allt är den en grundbult i genomförandet av Lissabonstrategin, som syftar till att göra Europa till världens mest dynamiska och konkurrenskraftiga, kunskapsbaserade ekonomi med långsiktig ekonomisk tillväxt, sysselsättning och social sammanhållning. Lissabonstrategin är i själva verket EU:s program för att förena ekonomisk tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning med social och miljömässig hållbarhet. Lissabonstrategin handlar om att bevara den europeiska samhällsmodellen för nuvarande och framtida generationer, trots den allt intensivare globala konkurrensen och medlemsstaternas åldrande befolkningar. Kunskap är själva grunden för alla delarna av Lissabonstrategin. Dagens ekonomi och medborgarnas välbefinnande förutsätter att kunskapen utvecklas och omvandlas till nya produkter, processer och tjänster. Detta är särskilt sant för Europa, som inte kan konkurrera med sina naturresurser och inte vill konkurrera med hjälp av billig arbetskraft eller på bekostnad av miljön. Europa måste i stället konkurrera med hjälp av högre produktivitet och produkternas och tjänsternas mervärde. Kunskap är också en viktig del i den europeiska livsstilen. Kunskap främjar hållbar utveckling, och såväl förbättrad levnadsstandard som livskvalitet, hälsa och miljö är i hög grad beroende av kunskapsutveckling och kunskapsbaserade tillämpningar som kan lösa de problem som samhället står inför. Investering i kunskap är helt klart det bästa och kanske det enda sättet för EU att främja ekonomisk tillväxt och skapa fler och bättre arbetstillfällen, samtidigt som man säkrar socialt framåtskridande och miljömässig hållbarhet. Det är med andra ord Europas chans att stärka sin samhällsmodell. Kunskapens centrala roll erkändes av den högnivågrupp om Lissabon som leddes av Wim Kok[1]. Gruppen rekommenderade att frågan om kunskapssamhällets utveckling skulle högprioriteras av EU. I kommissionens förslag avseende halvtidsöversynen av Lissabonstrategin angavs kunskap och innovation utgöra själva drivkraften för den europeiska tillväxten, och där föreslogs olika åtgärder för att intensifiera insatserna för att få kunskap att generera tillväxt. Europaparlamentet gav ett starkt stöd till detta budskap i sin resolution från mars 2005 om politiska riktlinjer för forskningsstöd i Europeiska unionen, på grundval av Pia Elda Locatellis rapport[2]. EU bekräftade nyligen åter sina Lissabonmål på högsta nivå. Vid Europeiska rådets möte i mars 2005 förklarade Europas stats- och regeringschefer sin avsikt att öka potentialen för ekonomisk tillväxt och att stärka den europeiska konkurrenskraften genom att framför allt investera i kunskap, innovation och humankapital. |

1.2. En kunskapstriangel av forskning, utbildning och innovation

…ändå investerar EU betydligt mindre i FoU än sina handelspartner | För att skapa en verkligt konkurrenskraftig, kunskapsbaserad ekonomi måste Europa bli bättre på att producera kunskap genom forskning, sprida kunskap genom utbildning och tillämpa kunskap genom innovation. Denna ”kunskapstriangel” av forskning, utbildning och innovation fungerar bäst när ramvillkoren belönar kunskap som används på ett sätt som gagnar ekonomin och samhället. I dagsläget satsar EU endast 1,96 % av sin BNP på forskning och utveckling, vilket kan jämföras med 2,59 % för Förenta staterna, 3,12 % för Japan och 2,9 % för Korea. Klyftan mellan Förenta staterna och EU uppgår för närvarande till omkring 130 miljarder euro per år, varav 80 % kan hänföras till skillnaderna i den privata sektorns satsningar på forskning och utveckling. I mars 2002 fastställde Europeiska rådet i Barcelona målet att satsningen på europeisk forskning skulle öka till 3 % av EU:s BNP, varav två tredjedelar skulle komma från privata investeringar. Målet bekräftades nyligen vid Europeiska rådets möte i mars 2005. Om det skall kunna uppnås måste medlemsstaterna och EU göra förnyade ansträngningar för att öka den offentliga finansieringen av forskning. Dessutom måste man förbättra ramvillkoren för den privata sektorns FoU-investeringar och se till att upptäckter och uppfinningar snabbt kan utnyttjas. I samband med att Europeiska kommissionen lade fram sitt förslag om halvtidsöversyn av Lissabonstrategin aviserade den att den tänkte lägga fram förslag om olika åtgärder, bland annat skattemässiga incitament för forskning och innovation, regler för statligt stöd som främjar forskning och innovation, förbättring och anpassning av systemen för immateriella rättigheter, underlättande av riskkapitalverksamhet på europeisk nivå och stärkta band mellan universitet och näringsliv. Europeiska kommissionen sätter också kunskapsekonomin i centrum för många av EU:s finansieringsprogram. |

1.3. EU:s finansieringsinstrument måste mobiliseras för att bidra till tillväxtinriktad kunskap

Många olika EU-program kommer att bidra till en hävstångseffekt för tillväxtgenererande kunskap, men det är forskningsprogrammet som är själva hörnstenen i EU:s kunskapspolitik. | Det förslag till EU:s nya budgetplan för perioden 2007–2013 som har lagts fram av Europeiska kommissionen har i hög grad formats av Lissabonstrategin. Den innebär att kunskap och innovation kommer att få en starkare ställning i EU:s budget. Flera olika finansieringsverktyg skall mobiliseras för ett sammanhållet förverkligande av en kunskapsbaserad ekonomi. De viktigaste är följande: Struktur- och sammanhållningsfonderna skall bidra till att stärka kunskapskapaciteten i hela Europeiska unionen, genom att öka kapaciteten för forskning och utveckling i de mindre utvecklade regionerna och se till att forskningens frukter sprids till alla regioner med hjälp av innovation, utbildning och en modern infrastruktur. Några av de viktigaste prioriteringarna inom de tre nya målen för EU:s regionalpolitik (konvergens, regional konkurrenskraft och Europeiskt regionalt samarbete) är forskning och utveckling samt innovation och övergången till en kunskapsekonomi. Ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation skall bidra till att förbättra den europeiska innovationskapaciteten genom stöd till innovativa små och medelstora företag, innovationsnätverk, spridning av resultat, tekniköverföring och riskkapitalfinansiering av teknisk innovation. Den nya generationens utbildningsprogram skall bidra till att öka kapaciteten för att producera, behärska och använda kunskap i Europa. Detta skall ske genom integrerade åtgärder för livslångt lärande, som framför allt omfattar universitets- och forskarutbildning. Transeuropeiska nät skall ge ett Europatäckande nät av avancerade infrastrukturer och system som härrör från och främjar FoU och innovation (t.ex. Galileo). Den nya Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling har prioriteringarna ökad konkurrenskraft för jordbruks- och skogsbrukssektorn, hållbar markförvaltning, diversifiering av landsbygdsekonomin och livskvalitet i landsbygdsområden. På forskningssidan av kunskapstriangeln är det dock det nya sjunde ramprogrammet för forskning som är den viktigaste åtgärden för att stödja kunskapsekonomins utveckling och göra EU till en konkurrenskraftig global aktör. Det kommer att användas för genomförandet av forsknings- och utvecklingsrubriken i EU:s budget från 2007 till 2013. |

- 2. SJUNDE RAMPROGRAMMET: FYRA MÅL

Fyra huvudmål för EU-forskningen har tagits fram genom omfattande offentliga konsultationer: | I kommissionens meddelande från juni 2004 om den europeiska forskningspolitikens framtid[3] togs ett viktigt steg mot en heltäckande forskningspolitik på europeisk nivå som omfattar ett brett spektrum av forskningsbehov och forskningskategorier. Kommissionen föreslog att politiken skulle bygga på ett antal inriktningar: konsolidering av stödet till gränsöverskridande forskningssamarbete som rör ämnen kopplade till viktiga politikområden, lansering av mer långsiktiga offentlig-privata partnerskap för att stödja industritillvänd teknisk utveckling, ett stärkt EU-stöd till grundforskning samt nya åtgärder inom områden med ett stort mervärde för EU (t.ex. nya forskningsinfrastrukturer som inte kan åstadkommas av enskilda medlemsstater). Denna strategi har diskuterats ingående i rådet, Europaparlamentet, Regionkommittén och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén. Omfattande konsultationer har också hållits med forskarvärlden, industrin och andra berörda parter. På denna grundval föreslår kommissionen ett nytt ramprogram för forskning med fyra mål, som vart och ett stöds av ett eget program. De fyra programmen är följande: |

2.1. Samarbete

att genom samarbete uppnå en ledande ställning inom centrala vetenskapliga och tekniska områden, | Att uppnå en ledande ställning inom centrala vetenskapliga och tekniska områden genom stöd till samarbete mellan universitet, industri, forskningscenter och offentliga myndigheter i hela Europeiska unionen och även med resten av världen. Mer än hälften av sjunde ramprogrammets totala budget kommer att avsättas för detta program, som kommer att omfatta alla typer av forskningsverksamhet som bedrivs i form av gränsöverskridande samarbete. Det omfattar allt ifrån samarbetsprojekt och nätverk till samordning av nationella forskningsprogram. Inom varje temaområde kommer man att utnyttja alla åtgärder och finansieringssystem på ett flexibelt sätt, så att de kan bidra till det tematiska målet på bästa sätt. Det faktum att alla teman inordnas under ett program kommer att underlätta samverkan mellan olika teman för att hantera utmaningar av allmänt intresse, vilket främjar tvärvetenskaplighet. De katalysatoreffekter som gemenskapsfinansieringen har på andra offentliga forskningsutgifter kommer att stärkas genom utvidgade ERANET-åtgärder, som kommer att ge en skjuts åt forskningen inom olika områden genom att föra samman nationella program. Det internationella samarbetet mellan EU och tredjeländer är en viktig dimension av denna åtgärd: beroende på vilka teman som berörs kommer särskilda åtgärder att genomföras tillsammans med olika länder eller grupper av länder utanför EU, när det finns ett ömsesidigt intresse av detta. |

2.2. Idéer

att stärka Europas kunskapsbas genom att främja konkurrens mellan forskare på EU-nivå, | Att stimulera kreativ och framstående europeisk forskning genom finansiering av spetsforskning som utförs av enskilda forskarlag som konkurrerar på europeisk nivå. För att ge en ny dynamik åt forskningen genom att skapa konkurrens som driver fram spetskompetens och lockar de bästa hjärnorna till forskningen, kommer ett europeiskt forskningsråd att inrättas. Det kommer att finansiera forskardrivna forskningsprojekt inom alla vetenskapliga och tekniska områden, inbegripet ingenjörsvetenskap, samhällsvetenskap och humaniora. Projekten kommer att väljas ut av oberoende forskare inom samma fackområde, och det enda kriteriet kommer att vara vetenskaplig kvalitet. Det europeiska forskningsrådet kommer att agera helt självständigt och ledas av en församling bestående av framstående forskare från alla discipliner, som utses av kommissionen på rekommendation av forskarvärlden. Det faktum att det europeiska forskningsrådet inrättas inom ramen för Europeiska gemenskapen ger den bästa garantin för organets självständighet. |

2.3. Människor

att förbättra karriärmöjligheterna och öka rörligheten för våra forskare, | Att utveckla och stärka den europeiska forskningens mänskliga potential genom stöd till utbildning, rörlighet och utveckling av forskarkarriärer i Europa. Detta program kommer att stärka de befintliga Marie Curie-åtgärderna för stöd till forskare, men en starkare tonvikt kommer att läggas på de centrala aspekterna kompetens och karriärutveckling, ökad rörlighet mellan universitet och näringsliv och stärkta band mellan nationella system. |

2.4. Kapacitet

och att utveckla och helt utnyttja EU:s forskningskapacitet med hjälp av storskalig infrastruktur, regionalt samarbete och innovativa små och medelstora företag. | Att öka kapaciteten för forskning och innovation i hela Europa. Syftet är att se till att forskningsinfrastrukturen används optimalt och utvecklas, att stödja regionala forskningsinriktade kluster, att frigöra hela den forskningspotential som finns i EU:s konvergensregioner och yttersta randområden, att stödja forskning till förmån för små och medelstora företag, att närma vetenskap och samhälle till varandra samt att utveckla och samordna en internationell politik för vetenskapligt och tekniskt samarbete. Genom sina kombinerade effekter kommer dessa program att bidra till att utveckla och stärka europeiska poler med kompetens av världsklass inom olika områden. |

3. KONTINUITET, MED EN NYTÄNDNING FÖR LISSABONSTRATEGIN

Det nya programmet kommer att bygga vidare på tidigare framgångar i arbetet med att skapa ett europeiskt område för forskningsverksamhet, | Sjunde ramprogrammet kommer att säkra den nödvändiga kontinuiteten från sin föregångare och bygga vidare på de bästa metoderna, men det kommer att inte bara att vara ”ännu ett ramprogram”. Dess innehåll, organisation, metoder för genomförandet och förvaltningsverktyg har utformats för att fungera som ett centralt bidrag till den nylanserade Lissabonstrategin. |

3.1. Tonvikten läggs snarare på forskningsteman än på ”instrument”

men dagens forskningsområd-en kompletteras med rymd och säkerhet. | Sjätte ramprogrammet utformades för att bidra till skapandet av ett europeiskt område för forskningsverksamhet. En stark tonvikt lades på nya instrument som skulle strukturera forskningsinsatserna och motverka fragmentering. Man ville uppnå kritiska massor av resurser och undvika en alltför stor uppsplittring, och därför koncentrerades sjätte ramprogrammet starkt till ett visst antal teman och ämnen. Sjunde ramprogrammet kommer att fortsätta att stödja genomförandet av ett europeiskt område för forskningsverksamhet, som har en central plats i EU:s forskningspolitik. En tydlig tonvikt läggs dock på forskningsteman inom områden där EU bör stärka och utnyttja sin kunskapsbas bättre, utveckla en ledande roll inom tekniken och synliggöra sina forskningsåtgärder. De teman som fastställts bygger i hög grad vidare på sjätte ramprogrammets teman och motsvarar viktiga områden av kunskapsutveckling, lovande vetenskapliga och tekniska vägar som håller på att öppna sig och viktiga sociala, ekonomiska och industriella utmaningar som EU står inför. Det övergripande syftet är att bidra till hållbar utveckling, både inom EU och globalt. De teman som redan omfattas av sjätte ramprogrammet (som hälsa, bioteknik, informationsteknik, nanoteknik, transport, energi och miljö) har kompletterats med ytterligare ett tema, nämligen säkerhets- och rymdforskning, för att ta hänsyn till den ökande betydelse som EU har gett dessa områden på senare tid[4]. Inom varje tema kommer det att finnas en tillräckligt stor flexibilitet för att hantera nya ämnen av vetenskapligt, industriellt eller politiskt intresse som dyker upp. När det gäller prioriterade vetenskapliga områden som griper över flera teman kommer kommissionen att säkerställa en samordnad, övergripande integrering genom lämpliga interna samordningsstrukturer. Ett sådant prioriterat område är marin vetenskap och teknik. |

3.2. Industrins behov skall uppfyllas

Och stärker kopplingarna till konkurrenskraft, genom att utnyttja teknikplattformarnas forskningsagendor och samarbeta med ett nytt program för konkurrenskraft och innovation. | Det är nödvändigt att ge en skjuts åt investeringarna i forskning och öka industrins teknikinnehåll för att säkra de europeiska företagens konkurrenskraft. På EU-nivå bidrar ramprogrammet för forskning till dessa mål genom att finansiera FoU-projekt av industriell betydelse och uppmuntra de främsta begåvningarna från universitet och företag till att arbeta tillsammans. Sjunde ramprogrammet har skräddarsytts för att bättre uppfylla industrins behov. När det är av industriell betydelse kommer arbetsprogrammen att utarbetas med beaktande av de strategiska forskningsagendor som utvecklats av industriledda teknikplattformar. Dessa strategiska forskningsagendor, som presenterar EU-dimensionen av forskningsutmaningar, påverkar också de nationella forskningsprogrammen. De granskar alltid marknadsmöjligheterna för nya uppfinningar och kommer därmed också att bidra till att avhjälpa Europas brister när det gäller kommersiell användning av forskningsresultat. Åtgärderna för att stödja forskning för små och medelstora företag som utförs av universitet och forskningscenter kommer att utökas avsevärt. Ramprogrammet för forskning och ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation kommer att genomföras sida vid sida, och de kommer att ha många beröringspunkter, till stöd för Lissabonmålen. Ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation kommer till exempel att stödja nätverk som hjälper små och medelstora företag att delta i ramprogrammet för forskning. Det kommer också att finansiera ett system för att stödja innovation i näringslivet och ett nytt instrument för små och medelstora företag inriktat på hög tillväxt och innovation. Syftet är att motverka det faktum att små och medelstora företag är missgynnade på kapitalmarknaden och därmed hindras från att utnyttja forskningsresultat. Stora initiativ som omfattar industriell och teknisk forskning av europeisk omfattning kommer att inledas inom några områden av särskild stor betydelse för EU (se nedan). Dessutom kommer industrins deltagande att uppmuntras i alla ”finansieringssystem”, och man kommer särskilt att satsa på att uppmuntra industrin till att på ett mer aktivt sätt bidra till expertnätverken. |

3.3. Stärkt koppling till nationella och privata insatser

Det kommer att stödja offentlig-privata teknikinitiativ inom områden av stort intresse, t.ex. innovativa läkemedel och flygledningstjänst och föra samman nationella insatser när det gäller exempelvis metrologi och bioteknik, och urvalet skall göras på grundval av tydliga kriterier som mervärde, hävstångseffekter och åtaganden på högsta nivå från privata sektorn. | Ett centralt led i Lissabonstrategin är att stärka banden och sammanhållningen mellan EU:s och medlemsstaternas politik och verksamhet. Inom sjunde ramprogrammet kommer detta framför allt att uppnås genom att följande typer av storskaliga initiativ med olika finansieringskällor införs: Gemensamma teknikinitiativ inom områden av stort europeiskt allmänintresse om ämnen som fastställs i samråd med industrin, särskilt inom ramen för de europeiska teknikplattformarna. Denna typ av teknikinitiativ kommer att vara fast förankrade i samarbetsprogrammets temaområden. För närvarande planeras gemensamma teknikinitiativ, som kan ha formen av gemensamma företag, inom områdena innovativ medicin, nanoelektronik, inbyggda system, flyg- och rymdteknik och flygledningstjänst, vätgas och bränsleceller samt global övervakning av miljö och säkerhet. Inom ramen för Euratomprogrammet kan gemensamma företag övervägas när det gäller exempelvis kärnavfall. Andra tänkbara teman kommer att fastställas senare genom teknikplattformarnas arbete, exempelvis inom energiområdet. Gemensamt genomförande av nationella forskningsprogram på grundval av artikel 169 i fördraget. Denna möjlighet har hittills utnyttjats en gång, för ett gemensamt program om klinisk forskning för att utveckla vaccin och behandling mot hiv, malaria och tuberkulos. Flera initiativ som rör teman som exempelvis metrologi, bioteknik, samhällsvetenskaper och vattenforskning håller för närvarande på att granskas. Denna typ av storskaliga samordningsinitiativ kommer också att motsvara strategierna i samarbetsprogrammets teman. Ny infrastruktur av europeiskt intresse, som garanterar en tjänst till forskarsamhället och industrin på EU-nivå. En mekanism som liknar den som används för de transeuropeiska näten kommer att införas, och därvid kommer man att bygga vidare på det arbete som gjorts av ESFRI (European Strategy Forum for Research Infrastructure). Man kommer att sträva efter omfattande synergieffekter med strukturfonderna. Dessa initiativ har följande tre likheter: Beslut om dem kommer att fattas direkt av rådet och Europaparlamentet (eller rådet i samråd med Europaparlamentet) på grundval av ett förslag från Europeiska kommissionen i enlighet med artiklarna 166(3)[5], 169[6] eller 171[7] i fördraget. De är särskilt lämpliga för initiativ med ”variabel geometri” med deltagande av de länder som är mest intresserade. De kommer att genomföras med hjälp av finansieringsplaner som bygger på olika kombinationer av flera olika källor och typer av finansiering: privat finansiering, nationell finansiering, stöd från ramprogrammet och bidrag från andra EU-källor som strukturfonderna och Europeiska investeringsbanken. Kommissionen håller för närvarande på att, i nära kontakt med industrin, vetenskapsvärlden och den offentliga sektorn, fastställa vilka områden som passar för dessa tre kategorier av åtgärder. De exakta ämnena kommer att fastställas utifrån två typer av kriterier. De allmänna kriterierna kommer att omfatta mervärdet av att åtgärden genomförs på EU-nivå och det faktum att målen inte kan uppnås genom sjunde ramprogrammets vanliga finansieringssystem. De särskilda kriterierna omfattar bland annat industriellt engagemang på högsta nivå och kapaciteten för hävstångseffekter för nationell och privat finansiering när det gäller gemensamma teknikinitiativ. Sjunde ramprogrammet kommer också att omfatta ett finansieringsinstrument för riskdelning, som syftar till att främja privata investeringar i forskning genom att göra det lättare att få lån från Europeiska investeringsbanken för storskaliga europeiska forskningsåtgärder. Denna mekanism kommer att öka tillgången till lån från Europeiska investeringsbanken för FoTU-åtgärder (gemensamma teknikinitiativ, stora samarbetsprojekt och ny forskningsinfrastruktur). |

- 3.4. EU:s potential bör utnyttjas fullt ut

För att man skall kunna utnyttja hela forskningspotentialen i den utvidgade unionen kommer särskilt stöd att ges till regioner, till små och medelstora företag och till "vetenskapen i samhället". | En förutsättning för en kunskapsbaserad ekonomi och ett kunskapsbaserat samhälle är att man ser till att få fram europeisk spetsforskning, men en annan viktig faktor är att man bättre kan utnyttja den stora, hittills outnyttjade forskningspotential som existerar i hela EU. Man måste frigöra och utveckla potentialen för forskargrupper i EU:s konvergensregioner och yttersta randområden och göra det möjligt för dem att konkurrera på internationell nivå, och därför kommer särskilda åtgärder att göra det möjligt att rekrytera forskare från andra EU-länder, låna ut forskningspersonal och administrativ personal, organisera utvärderingsmekanismer och förvärva och utveckla forskningsanläggningar. Den här typen av åtgärder kommer att bidra till att kartlägga behovet av och möjligheterna för att stärka forskningskapaciteten hos befintliga och nya spetsforskningscenter i dessa regioner, och strukturfonderna kan utnyttjas för detta. För att stärka forskningspotentialen i EU:s regioner kommer stöd att erbjudas för utveckling av regionala ”forskningsdrivna kluster” i hela Europa med deltagande av universitet, forskningscenter, företag och regionala myndigheter. Synergieffekterna mellan sjunde ramprogrammet (särskilt programmet ”kapacitet”) och EU:s regionalpolitik bör stärkas. Kommissionen kommer att lägga fram förslag till EU:s strategiska riktlinjer för sammanhållning. Där kommer det att anges hur prioriteringar på EU-nivå skall beaktas av de nationella och regionala myndigheter som ansvarar för förvaltningen av strukturfondernas program. Forskning och utveckling är (tillsammans med innovation och utbildning) prioriterade teman inom alla strukturfondernas mål, och därmed kommer riktlinjerna att erbjuda en möjlighet att starkt uppmuntra förvaltningsmyndigheter att satsa på investeringar som kompletterar EU:s forskningspolitik. Många olika insatser kommer att göras för att främja en mer harmonisk integrering av vetenskapliga och tekniska strävanden i den europeiska samhällsstrukturen, så att ett demokratiskt och blomstrande kunskapsbaserat samhälle kan byggas upp. Projektet att skapa en kunskapsbaserad ekonomi förutsätter ett brett allmänt stöd. EU:s åtgärder kommer bland annat att syfta till att utveckla en sammanhållen politik och modeller för offentliga styrelseformer för forskning och utveckling, och en förbättrad och utvidgad dialog om vetenskap och teknik. Man kommer särskilt att satsa på att locka yngre människor och kvinnor till en karriär inom vetenskap och teknik och på att integrera genusdimensionen i forskningen. I och med att EU:s forskningsåtgärder har stor räckvidd och utgör ett framtidsinriktat, positivt projekt, erbjuder de en utmärkt kanal för att åter knyta medborgarna närmare EU-projektet i stort. |

3.5. Rationalisering av finansieringsinstrumenten

Genomförandet kommer att vara: mer rationellt, forskningsorienterat snarare än instrumentorienterat, | Genom sjätte ramprogrammet infördes nya finansieringsinstrument som skulle öka EU-finansieringens effekter på forskningsverksamheten i Europa och bidra till att strukturera det europeiska området för forskningsverksamhet. De positiva resultaten av denna innovation, och det faktum att EU:s forskningsfinansiering inte får ändras alltför ofta, talar för att en stor kontinuitet bör bibehållas när det gäller finansieringsformerna och att struktureringseffekterna bör konsolideras. Erfarenheterna från sjätte ramprogrammet visar dock också att åtgärder kan och bör vidtas för att förbättra inte bara det praktiska genomförandet av dessa system utan också det sätt som de presenteras på och deras utformning. På grundval av rekommendationerna från den grupp som leddes av Ramon Marimon och den femårsutvärdering av ramprogrammet som gjordes av en grupp ledd av Erkki Ormala, har ett nytt angreppssätt definierats. Tack vara det kommer de politiska målen för EU:s forskningspolitik att kunna uppnås enklare och på ett mer effektivt och flexibelt sätt. Ett mindre antal, enklare ”finansieringssystem” kommer att användas, var för sig eller i kombination med varandra på ett friare och mer flexibelt sätt, för att stödja olika kategorier av åtgärder. Forskningsmålen och de forskningspolitiska målen (inbegripet sådana som syftar till att strukturera forskningsinsatserna) skall inte längre inkapslas i ”instrumenten”. I stället kommer de uttryckligen att anges i arbetsprogrammen. För varje ämne som är föremål för en förslagsinfordran kommer de vetenskapliga målen, verksamhetens räckvidd och de förväntade resultaten att anges. I arbetsprogrammen kan man också ange vilken typ av finansieringsprogram som skall användas samt budgetramarna. |

3.6. Mindre byråkrati: förenkling av programmen och mer valuta för pengarna

och betydligt ENKLARE och det skall inriktas på att hjälpa forskarna och innovatörerna. | Under de samråd som hölls om EU:s framtida forskningspolitik var det budskap som oftast framfördes att en förenkling var nödvändig. I och med att omfattningen, spännvidden och volymen på EU:s forskningsåtgärder har ökat så mycket är det helt nödvändigt att avsevärt förenkla och rationalisera ramprogrammet. Detta kommer att uppnås på följande sätt: Genom att minska bördan av administrativa och finansiella regler och förfaranden, antalet krav på deltagarna och det pappersarbete och den tid som krävs för att komma i gång med projekten. Ramprogrammet kommer rent allmänt att präglas av ett stort förtroende för forskarna. Några exempel på särskilda åtgärder är att ge konsortierna större självständighet och att kommissionens kontroller skall förenklas och inriktas på att kontrollera resultaten i efterhand snarare än i förväg, vilket minskar behoven av information och rapportering. Elektronisk registrering kommer också att införas, så att deltagarna inte behöver lämna samma uppgifter mer än en gång. Dessutom kommer man i ökad omfattning att tillämpa förslagsinlämning i två steg. Samrådsprocessen skall också rationaliseras och kortas genom att man koncentrerar det arbete med granskning och godkännande av alla arbetsprogram som görs i kommittéerna med medlemsstaternas företrädare. Genom att förbättra finansieringssystemet och finansieringsmetoderna med hjälp av enklare system för att beräkna och betala ut det finansiella bidraget och kontrollera användningen av medlen. Man skall rationalisera och förenkla formerna för gemenskapens finansiella bidrag. Definitionen av stödberättigande kostnader och stödnivån per verksamhet skall också förenklas. Därför föreslås, bland annat, att man när så är möjligt i högre grad skall betala ut klumpsummor till projekten och undvika modeller med kostnadsredovisning. Genom att förenkla presentationen och det språk som används i alla dokument som är kopplade till ramprogrammet (rättsakter, tekniska bilagor, arbetsprogram, förslagsinfordringar och avtal m.m.) och förbättra kommunikationen på alla nivåer. För att se till att alla åtgärder är anpassade till deltagarnas behov och ger önskad effekt kommer kommissionen hela tiden att testa förenklingsåtgärder på en grupp av små forskningsenheter (t.ex. små företag och forskarlag på universitet) som kan fungera som bollplank. Det är dessa små enheter som har mest att vinna på en förenkling, liksom grupper som hittills inte har deltagit i någon större omfattning, t.ex. forskare från nya universitet, mindre utvecklade områden och nya medlemsstater. Ett förenklat genomförande av ramprogrammet som gagnar forskarna är ett uttryck för viljan att ge dem större självständighet och flexibilitet på grundval av förtroende, ansvarstagande och redovisningsskyldighet. Ju mer denna vilja delas av alla EU-institutioner desto mer kan programmet förenklas. Åtgärderna för att åstadkomma förenklingar kommer att anpassas till de bestämmelser i budgetförordningen som är tillämpliga på EU:s allmänna budget. Kommissionen kommer inom kort att lägga fram ett förslag om ändring av budgetförordningen. |

- 3.7. En optimerad förvaltning av ramprogrammet

Den fördubblade budgeten kommer att förvaltas av samma antal anställda på kommissionen som kommer att stödjas genom externaliserad förvaltning vilket garanterar en effektiv förvaltning och maximal valuta för forskningspengarna, i och med att de administrativa kostnaderna hålls nere till under 6 % av forskningsbudgeten. | När ett nytt och ambitiöst ramprogram inleds, och man inför nya åtgärder och stärker befintliga åtgärder, erbjuds ett tillfälle att ompröva ramprogrammets förvaltning. Förvaltningen av ramprogrammet måste bygga på följande tre principer: Effektivitet (valuta för pengarna). Kommissionen koncentrerar sig på de politiska kärnfrågorna. Klara linjer och en tydlig ansvarsfördelning. Europeiska kommissionens förvaltning har i samband med tidigare ramprogram alltid lyckats hantera avsevärda budgetökningar på ett effektivt sätt. Starka skäl talar för att kommissionen även i fortsättningen bör delta i förvaltningen av forskningsprogrammen, bland annat kommissionens unika erfarenheter och övergripande kunskaper om det europeiska forskningslandskapet, den mycket värdefulla feedback som den kan ge i samband med EU:s forskningspolitiska beslut samt medlemsstaternas förtroende för denna form, som garanterar att ingen ”rättvis” återbäring kommer till stånd. Förändringar kan och bör dock göras inom sjunde ramprogrammet. Kommissionen kommer att förvalta en fördubblad FoU-budget, utan att personalen för den skulle kommer att öka. Därför föreslår kommissionen att alla logistiska och administrativa uppgifter (dvs. allt som inte rör rent politiska frågor) hanteras utanför kommissionen. Detta innebär att delar av den verksamhet som i dag utförs av kommissionen kommer att överföras till externa organ som drivs under kommissionens ansvar – och detta gäller särskilt områden som ger upphov till ett stort antal små arbetsuppgifter utan att ge någon feedback av betydelse för utarbetandet av program och politik. Detta tillvägagångssätt innebär att en stor del av sjunde ramprogrammets budget, motsvarande ett stort antal administrativa transaktioner, kommer att förvaltas av ett särskilt genomförandekontor[8]. Detta kontor kommer att ansvara för förvaltningen av Marie Curie-åtgärder, stödet till små och medelstora företag och administrativa uppgifter kopplade till andra FoTU-projekt, även samarbetsprojekt. Samma strategi kommer att användas för genomförandet av det europeiska forskningsrådets verksamhet, som kommer att ledas av en församling av framstående vetenskapsmän. Detta kommer att garantera en friktionsfri inledning på verksamheten och bidra till att ge forskningsrådet den självständighet, synlighet, redovisningsskyldighet och insyn som är avgörande för dess trovärdighet. Så snart som forskningsrådet bevisat sitt värde kan kommissionen, om det verkar möjligt att öka effekterna av forskningsrådets arbete genom att till exempel mobilisera finansiering i medlemsstaterna, föreslå att det europeiska forskningsrådet avknoppas till en rättsligt sett fristående struktur, exempelvis på grundval av artikel 171 i fördraget. För storskaliga initiativ (särskilt sådana som grundas på artiklarna 169 och 171 i fördraget), och när det gäller EU:s bidrag till samordningen och öppnandet av nationella program, kommer deltagarna och intressenterna själva att förvalta de medel de tilldelas. Dessa åtgärder kommer tillsammans med förenklingarna att göra det möjligt för kommissionen att pressa de administrativa utgifterna så att de understiger de 6 % av forskningsbudgeten som fastställdes för sjätte ramprogrammet. De ger också den bästa garantin för ett effektivt genomförande av ramprogrammet, med vederbörlig hänsyn till behovet av öppenhet och redovisningsskyldigheten. Mot bakgrund av de erfarenheter som görs under sjunde ramprogrammets första år kan detta tillvägagångssätt successivt byggas ut eller modifieras. |

- 4. EN FORSKNINGSBUDGET ANPASSAD TILL EU:S AMBITIONSNIVÅ

Fördubblingen av EU:s forskningsbudget är inte ett alternativ bland andra utan en nödvändighet: | Beslutet om sjunde ramprogrammets budget kommer att fungera som ett trovärdighetstest som visar hur seriöst EU är i sin strävan att uppnå Lissabonambitionerna i enlighet med halvtidsöversynen. Kommissionen vill erinra om sina två meddelanden från februari och juli 2004[9] om den nya budgetplanen och föreslår att EU:s forskningsbudget fördubblas. Den gör detta på grundval av följande noga övervägda argument: |

4.1. Den bredare inriktningen på ramprogrammets åtgärder förutsätter en fördubblad finansiering

med tanke på den enorma potentialen för och efterfrågan på vetenskap i Europa. | Arbetet med att inleda viktiga nya åtgärder och samtidigt stärka befintliga åtgärder vars effekter och mervärde bekräftats, förutsätter att EU:s forskningsfinansiering ökas avsevärt. Detta skall inte betraktas som en kostnad utan som bästa tänkbara investering i Europas framtid. Under senare tid har ramprogrammen varit övertecknat, och man har behövt avvisa onödigt många projekt av högsta kvalitet enbart på grund av resursbrist. Finansiering i ny omfattning krävs för att stoppa denna betydande förlust av forskningspotential. Samtidigt finns det goda argument för att öka ramprogrammets räckvidd, så att det bättre kan hantera områden av central eller ökande betydelse. |

4.2. En kraftigt ökad finansiering av ramprogrammet kommer att leda till att finansieringen från medlemsstaterna och den privata sektorn ökar

-att bidra till treprocentsmålet, -att utnyttja ramprogrammets kraftiga hävstångseffekt för privata investeringar, | Parallellt med de ökade insatserna i EU:s medlemsstater kommer fördubblade medel till sjunde ramprogrammet dessutom att leda till att man uppnår Barcelonamålet att satsa 3 % av BNP på forskning och utveckling. Detta kommer att ge en tydlig signal om vikten av att de offentliga och privata FoU-investeringarna ökas avsevärt i hela Europa, i enlighet med målen från Lissabon och Barcelona. En fördubblad budget för ramprogrammet innebär att de totala offentliga FoU-utgifterna i EU-25 kommer att uppgå till 0,96 % av BNP och alltså närma sig enprocentsmålet, vilket ger en stark impuls åt medlemsstaterna att åter intensifiera sina insatser. Detta kommer att ha en kraftfull hävstångseffekt på de privata investeringarna i forskning och utveckling. Varje euro av offentliga medel som investeras i FoU leder till att näringslivet investerar 93 %. Denna förstärkningseffekt är i allmänhet större för EU än för medlemsstaternas finansiering, eftersom EU-finansieringen ger större ekonomiska multiplikatoreffekter i och med att EU stöder gränsöverskridande samarbetsprojekt, de affärsmässiga riskerna blir mindre när näringslivet deltar och EU-finansieringen bidrar till att resultaten och lösningarna kan användas i hela EU. Fördubblingen kommer att avsevärt öka näringslivets förtroende för att Europa skall fullgöra sina åtaganden och erbjuda en lockande framtid. |

4.3. Fördubblade FoU-investeringar kommer att göra det möjligt för EU att anta nya vetenskapliga och tekniska utmaningar

-att anta globala utmaningar, | Kostnaderna för forskning ökar, vilket framför allt beror på den ökade användningen av dyra instrument och infrastrukturer. Därför behövs en högre stödnivå för att uppnå lika stora effekter som under de tidigare ramprogrammen. Nya vetenskapliga områden håller på att växa fram, och de bör erbjudas stöd inom ramprogrammet. Det rör sig om vetenskapsområden där de långsiktiga ekonomiska vinsterna är stora och det finns ett finns ett behov av högriskforskning med höga kostnader, och det är bara logiskt att dessa risker – och vinster – delas på EU-nivå. Ingen medlemsstat kan ensam förverkliga en vätgasekonomi eller genomföra kärnfusion. |

4.4. EU-insatser har en central roll för effektiviseringen av EU:s forskningssystem

-att minska uppsplittringen av forskningsinsatser och investeringar, | Eftersom insatser på EU-nivå har ett stort mervärde och är förenliga med subsidiariteten, kan de ofta vara ett effektivare sätt att satsa offentliga medel på forskning. Med hjälp av den europeiska forskningsfinansieringen kan man bygga upp en kritisk massa av resurser, och kunskap och anläggningar kan delas av flera länder. Dessutom främjas en spridning av resultat i hela EU och man får en effektivare mekanism för forskning som rör politiska frågor som är viktiga för hela Europa (t.ex. klimatförändringar och livsmedelssäkerhet). Mer EU-forskning motverkar en uppsplittring av insatserna, i och med att samordningen stärks, spridningen ökar och konkurrensen leder till mer framstående forskning. Inom EU fördelas omkring 94 % av den offentliga FoTU-finansieringen på nationell nivå, medan man i Förenta staterna delar ut huvuddelen av FoU-medlen på federal nivå. |

4.5. Ett mer omfattande sjunde ramprogram kommer att vitalisera Lissabonstrategin

-och att ge en skjuts åt tillväxten och öka sysselsättningen. | En fördubbling av EU:s forskningsbudget kommer helt klart att ha positiva effekter på den ekonomiska tillväxten i hela EU. Ekonomiska modeller som används för att bedöma effekterna av det föreslagna sjunde ramprogrammet[10] visar att en fördubbling av budgeten kommer att generera ytterligare tillväxt varje år, vilket väntas leda till en BNP som ligger mellan 0,5 % och 1 % högre 2030 (jämfört med ett scenario med en normal, måttlig ökning av budgeten för ramprogrammet). Enligt dessa modeller skulle nästan en miljon fler arbetstillfällen skapas under samma period och EU:s konkurrenskraft öka: 2030 skulle exporten till länder utanför EU ligga omkring 0,6 % högre, medan importen skulle ligga upp till 0,3 % lägre än i scenariot med en måttlig ökning av ramprogrammets budget. När det gäller sociala effekter kommer ett stärkt ramprogram att leda till ytterligare framsteg inom områden som hälso- och sjukvård, säkerhet, tillvaratagande av humankapital och skapandet av en europeisk arbetsmarknad för kunskapsyrken. När det gäller miljöeffekter kommer det att bidra till att förbättra förvaltningen av naturresurser, kartlägga teknik som alla vinner på och utveckla förståelsen av miljöfrågor och miljöprognoserna. |

5. BLICKEN MOT LISSABONMÅLEN

Det är svårt att tänka sig att Lissabonmålen skall kunna uppnås utan att de medel som avsätts för ”investering/tillväxtökning” på EU-nivå ökas avsevärt. Därför är en förutsättning att en fungerande EU-politik utvecklas för forskning, teknik och innovation, inom ett fullt utvecklat europeiskt område för forskningsverksamhet. Sjunde ramprogrammet har utformats för att fungera som själva grundstommen i skapandet av den europeiska kunskapsbaserade ekonomin. Det här är första gången som ramprogrammet löper över sju år, vilket stärker det och ger nya perspektiv, särskilt som det har synkroniserats och kopplats till alla tillväxtfrämjande åtgärder som ingår i den nya budgetplanen. På grundval av en extern bedömning kan kommissionen efter halva tiden föreslå ändringar av ramprogrammet och se över dess förvaltning. Kombinationen av en längre programperiod och möjligheten till halvtidsöversyn innebär att både kontinuiteten och flexibiliteten säkras. Ett sjunde ramprogram, som får de resurser som det behöver, som förenklas och som genomförs på ett sätt som i högre grad anpassas till forskarnas behov, kommer att vara själva nyckeln till skapandet av ett europeiskt område för forskningsverksamhet med kunskap som ger tillväxt. |

Europeiska gemenskapens (EG) sjunde ramprogram) (Maximalt totalt belopp[11] (miljoner euro), respektive andelar och preliminär fördelning, 2007–2013) |

- |Teman |Hälsa |Livsmedel, jordbruk och bioteknik |Informations-samhället |Nano, material, produktion |Energi |Miljö |Transport |Samhälls-vetenskap |Säkerhets- och rymd-forskning | | | SAMARBETE | Användning av alla finansieringssystem, inbegripet internationellt samarbete | 8 317 |2 455 |12 670 |4 832 |2 931 |2 535 |5 940 |792 |3 960 | 44 432 | | IDÉER | | | | Europeiska | forsknings- |rådet | | 11 862 | | MÄNNISKOR | | | | Marie |Curie- |åtgärder | | 7 129 | | | Forskningsinfrastrukturer | | | | | | | | | | 3 961 | | | Forskning till förmån för små och medelstora företag | | | | | | | | | | 1 901 | | | Kunskapsregioner | | | | | | | | | | 158 | | KAPACITET | Forskningspotential | | | | | | | | | | 554 | | | Vetenskapen i samhället | | | | | | | | | | 554 | | | Internationellt samarbete | | | | | | | | | | 358 | | GFC | | | | Gemensamma | forsknings- |centret | | | | | 1 817 | | TOTALT EG | | | | | | | | | | Totalt |72 726 | | EURATOM (2007–2011)[12] | | | | | | | | | | | 3 092 | |

[1] ”Facing the Challenge: The Lisbon strategy for Growth and Employment”, november 2004.

[2] P6_TA-PROV(2005)0077.

[3] KOM(2004) 353 av den 16 juni 2004.

[4] Särskilda villkor för genomförandet kan komma att krävas på dessa områden.

[5] Ramprogrammet skall genomföras genom särskilda program som utvecklas inom varje verksamhet.

[6] Vid genomförandet av det fleråriga ramprogrammet får gemenskapen med de berörda medlemsstaternas samtycke vidta åtgärder för ett deltagande i sådana program för forskning och utveckling som har inletts av flera medlemsstater, inklusive ett deltagande i de organisationer som har skapats för att genomföra programmen.

[7] Gemenskapen kan bilda gemensamma företag eller andra organisationer som krävs för att effektivt genomföra gemenskapens program för forskning, teknisk utveckling och demonstration.

[8] Genomförandekontor är förvaltningsstrukturer som kommissionen, på eget ansvar, får anförtro uppgifter som rör förvaltningen av gemenskapsprogram. Stadgarna för genomförandekontor fastställs i rådets förordning (EG) nr 58/2003 av den 19 december 2003.

[9] KOM(2004) 101, 26.2.2004 och KOM(2004) 487, 14.7.2004.

[10] SEK(2005) 430 Konsekvensbedömning och förhandsutvärdering avseende förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om sjunde ramprogrammet.

[11] Alla belopp anges i löpande priser beräknade utifrån fasta priser för 2004.

[12] Sjunde ramprogrammet för Europeiska atomenergigemenskapens (Euratom) verksamhet inom området forskning och utbildning på kärnenergiområdet (2007–2011), som omfattar forskning om fusionsenergi, kärnfission och strålskydd och Gemensamma forskningscentrets verksamhet på kärnenergiområdet. Den totala budgeten uppgår till 3 092 miljoner euro för fem år, varav 539 miljoner euro för Gemensamma forskningscentret.