SV    SV SV 
 
SV    SV  EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 12.3.2009 
SEK(2009) 270 
  
KOMMISSIONENS ARBETSDOKUMENT  
 
Följedokument till 
Meddelande från kommissionen till Europaparl amentet, rådet, Europeiska ekonomiska 
och sociala kommittén och Regionkommittén 
 
om att utnyttja informations- och kommunika tionsteknik för att underlätta övergången 
till en energieffektiv ekonom i med låga koldioxidutsläpp  
  
SAMMANFATTNING AV KONSEKVENSBEDÖMNINGEN
 
  
{KOM(2009) 111 slutlig} 
{SEK(2009) 268} 
{SEK(2009) 269}
 
SV 2   SV SAMMANFATTNING  AV KONSEKVENSBEDÖMNINGEN 
Sedan kommissionen antog ett första meddelande om IKT för främjande av energieffektivitet1 
har en långvarig period av offentligt samråd, studier och bidrag från experter klargjort hur 
IKT kan bidra till energieffektivitet och på et t bredare plan till att förändra den europeiska 
ekonomin och samhället i stort i Europa i en me r energieffektiv riktning. När man försökte att 
kvantifiera denna effektivitetspotential fr amkom klara belägg för att det var själva 
kvantifieringen, mätbarheten och ansvarsfördeln ingen inom praktiskt taget alla ekonomiska 
och samhälleliga sektorer som utgjorde ett av de största problemen för att förbättra 
energieffektiviteten, och samtidigt en av de största möjligheterna fö r IKT-sektorn att kunna 
bidra till att uppfylla EU:s energieffektivitetsm ål. Samrådet har också belyst beredvilligheten 
bland vissa intressentgrupper att ta initiativ in om en politisk ram på EU-nivå. Det finns redan 
flera initiativ för näringslivsini tierade partnerskap och partnerskap mellan städer och regioner 
som skulle kunna förstärkas.  
Problemdefinition 
Många IKT-hjälpmedel och -te kniker är redan tillgängliga oc h kan bli kommersiellt gångbara, 
men huvudproblemet enligt konsekvensbedömningen är  samtidigt att de inte används i stor 
skala och att informations- och kommuni kationsteknikens potential att förbättra 
energieffektiviteten därför inte fu llt ut tas tillvara. Flera hinder  mot ett snabbare införande av 
IKT-hjälpmedel och IKT-basera de innovationer har identifierat s i själva IKT-sektorn, i de 
viktigaste energiförbrukande sekt orerna och i ekonomin som helh et (företagen, hushållen, alla 
nivåer av den offentliga förvaltningen), däribland de följande: Bristande medvetenhet om och tillgång till information, avsaknad av geme nsamt överenskommen mätning, kvantifiering och 
styrmetoder och styrverktyg, särskilt för kompl exa system, investeringsproblem, bristande 
driftskompatibilitet och standardiseringsfrågor, långsamt införande av innovationer, avsaknad 
av sektorsövergripande partnerskap och begr änsad användning av miljöanpassad offentlig 
upphandling.  
Kommissionen har infört såvä l regleringsåtgärder som a ndra åtgärder på området 
energieffektivitet och stärker fortl öpande dessa åtgärder. I översynen av 
energieffektivitetsplanen
2 konstateras emellertid a tt flertalet medlemsstater  hittills inte gjort 
vad som krävs för att uppnå målet om att förbättra energieffektiviteten med 20 % och att ökade ansträngningar krävs. Ett sä rskilt initiativ  om IKT till förmån fö r energieffektivitet kan 
komplettera, skapa möjligheter för och förstä rka ansträngningarna fö r att uppfylla 2020 års 
mål för energieffektiviteten.  
Subsidiaritet 
Utmaningarna är övergripande, gränsöverskrid ande och verkligt globa la. Problem kvarstår i 
alla medlemsstater. Även i de medlemsstater där de största framstegen och enskilda ansträngningarna gjorts för att uppnå energieffektivitetsmålen lyckas marknaden helt klart 
inte tillräckligt snabbt överbr ygga de identifierade hindren. Under dessa förhållanden krävs 
det gemensamma ansträngningar på EU-nivå som kan främja framväxten av ramvillkor som 
gör det möjligt för ekonomierna att integrera en ergieffektiva lösningar i produktionsprocesser 
och företag liksom i konsumenternas konsumtionsmönster. Samordning på EU-nivå skulle kunna skapa synergier mellan åtgärder på medlemsstatsnivå och regional nivå. Det 
konstateras att internationella in stitut har en uppgift när det gäller att erbjuda oberoende 
                                                
 
1 KOM(2008) 241, 31.5 2008: Hur informations- och kommunikationstekniken kan bidra till ökad 
energieffektivitet. 
2 KOM(2008) 742, Meddelande om energi effektivitet: Att uppnå 20 %-målet. 
 
SV 3   SV plattformar för informationsutbyt e mellan intressenter och genom att inta en ledarskapsroll. I 
den rådande situationen har man från näringsli vet uttryckligen uppmanat EU att inta en 
ledarskapsroll.  
Syften 
Det huvudsakliga syftet är att använda IKT som en hävstång för att bidra till att uppnå EU:s 
energi- och klimatmål genom ett bredare oc h snabbare införande av IKT-baserade 
innovationer, både inom själva IKT-sektor n och inom andra viktiga energianvändande 
verksamheter, och genom att ta de första steg en för att åstadkomma en strukturell övergång 
till ett energieffektivt samhälle  med låga koldioxidutsläpp.  
Övergripande politiska handlingsalternativ 
Följande fyra övergripande politiska  handlingsalternativ har bedömts: 
– Alternativ 1: Ingen ytterl igare åtgärd på EU-nivå 
– Alternativ 2: Förstärkt samarbete och part nerskap inom de befintliga ramverk som 
belysts i ett andra meddelande  
– Alternativ 3: En rekommendation från kom missionen om att utnyttja IKT för att 
underlätta övergången till en energieffek tiv ekonomi med låga koldioxidutsläpp, 
åtföljt av ett meddelande  
– Alternativ 4: Reglerings- eller lagstiftningsåtgärder 
Handlingsalternativ 4 förkastade s på ett tidigt stadium av be dömningen. En regleringsstrategi 
skulle oundvikligen medföra ökade  kostnader och administrativa på lagor, särskilt för små och 
medelstora företag, och skulle tvärt emot sitt syfte kunna begränsa utvecklingen på ett mycket 
innovativt område. Det skulle dessutom inte vara lämpligt att införa stri kta regleringsåtgärder 
för IKT-sektorn på detta stadium eftersom andra sektorer hittills inte omfattats av riktade 
regeringsingrepp för att minska deras energiförbrukning.  
Vid bedömningen av alternativ 1 drog man slutsa tsen att de nuvarande initiativen – befintliga 
politiska instrument eller fr ivilliga initiativ av olika ak törer – kommer att förbättra 
energieffektiviteten, men att de inte räcker  för att lösa de huvudproblem som beskrivs i 
konsekvensanalysen, och vidare att det finns viss risk för att det kommer att gå ganska 
långsamt och punktvis att genomföra dem i praktiken med tanke på det övergripande målet att öka energieffektiviteten med 20 % fram till 2020.  
Alternativ 2 handlar om att stärka forskni ngen inom ramprogrammet för forskning och 
ramprogrammet för innovation och konkurrenskr aft och att utnyttja möjligheterna med 
förkommersiell upphandling inom ramen för i2010-initiativet.  
Med alternativ 3 skulle man gå utöver att bara  samordna befintlig politik och ramvillkoren för 
forskning och innovation genom att formulera rekommendationer till en rad berörda parter, 
bl.a. IKT-sektorn, medlemsstaterna, regiona la och lokala myndigheter och städer. 
Rekommendationen skulle kompletteras av stödåtgärder som kommissionen kan genomföra 
för att underlätta genomförandet.  
De politiska alternativen 2 oc h 3 bedömdes enligt fördefinierade kriterier och jämfördes med 
alternativ 1. Bedömningen visade att vinsterna blir större och att målen kan nås snabbare om 
man tillämpar det tillvägagångssätt som innebär att fler aktörer omfattas, nya partnerskap 
upprättas och fokus i högre grad läggs på utny ttjande av resurser oc h på efterfrågesidan 
snarare än på forskning och de befintliga ramarna på EU-nivå. Därför föredrogs alternativ 3.  
 
SV 4   SV Analys av underalternativen en ligt kommissionens rekommendation  
Vad beträffar den handlingslinj e som valts gjorde man sedan en noggrannare analys av 
möjliga konkreta rekommendationer. Rekommendati oner med olika ambitionsnivå föreslogs 
och bedömdes. Vissa åtgärder förkastades därför att de skulle leda til l för höga kostnader, det 
skulle vara för svårt att genomföra dem eller därför att det fanns stor risk för bristande 
efterlevnad. De underalternativ som föredrogs  för en rekommendation från kommissionen 
gäller IKT-sektorn, de största energiförbruka nde sektorerna (logis tik, bygg och anläggning, 
slutanvändning av energi) och lokala och re gionala myndigheter. Fokus ligger på att 
åstadkomma förändringar genom nya partnerskap och genom att införa gemensamma metoder 
och verktyg för övervakning, mätning, styrni ng och rapportering av energiförbrukningen. 
IKT-sektorn uppmanas att ta på sig en ledande roll och enas om mycket ambitiösa mål för 
energieffektiviteten.  
Utvärdering och övervakning 
Det föreligger en viss risk för att det valda alte rnativet inte kommer att förverkligas, oavsett 
hur engagerade vissa sektorer, städer och företag förefaller vara. För att bedöma hur 
genomförandet fortskrider och huruv ida ytterligare eller kraftfulla re åtgärder behöver vidtas 
framöver kommer övervakningen att inledas om edelbart och en omfattande utvärdering 
kommer att göras 2012.