SV    SV  EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 6.9.2005 
KOM(2005) 411 slutlig 
  
MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET OCH 
EUROPAPARLAMENTET 
EN FRAMTIDSORIENTERAD RADIOSPEKTRUMPOLITIK FÖR EUROPEISKA 
UNIONEN: ANDRA ÅRSRAPPORTEN 
 
SV 2   SV MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET OCH 
EUROPAPARLAMENTET 
EN FRAMTIDSORIENTERAD RADIOSPEKTRUMPOLITIK FÖR EUROPEISKA 
UNIONEN: ANDRA ÅRSRAPPORTEN 
 
(Text av betydelse för EES) 
 
INNEHÅLLSFÖRTECKNING 
1. Sammanfattning ........................................................................................................... 3 
2. Radiospektrumpolitiken på EU-nivå i nuläget............................................................. 3 3. Spektrumpolitikens bidrag till Lissabonmålen............................................................. 4 4. Samordning av EU:s spektrumpolitik .......................................................................... 5 5. Överblick över de viktig aste framtida initiativen......................................................... 7 
6. Politiskt samförstånd om framtida åtgärder ............................................................... 11 
Bilaga 1: Utvecklingen sedan den första rapporten ................................................................. 12 Bilaga 2: Tidsplan för EU:s spektrumpolitiska åtgärder.......................................................... 14 
 
SV 3   SV 1. SAMMANFATTNING  
Radiospektrum är en värdefull resurs  för många viktiga tjänster i samhället: mobil, trådlös 
och satellitbunden kommunikation , TV- och radiosändningar , transport , radiopejling 
(GPS/Galileo) och många andra tillämpningar (larm, fjärrkontroller, hörapparater, 
mikrofoner, medicinsk utrustning, etc.). Radi otekniken stöder också allmännyttiga tjänster 
såsom försvars-,  ordnings- och säkerhetsverksamhet  samt forskningsaktiviteter  (t.ex. 
meteorologi, jordobservation, radi oastronomi och rymdforskning). 
En effektiv och samordnad spektrumanvändning  på dessa områden kan hjälpa Europeiska 
unionen att nå Lissabonmålen , eftersom det skulle stimulera tillväxt, konkurrenskraft och 
sysselsättning. För närv arande är spektrumets fördelning och användning ineffektiv, vilket 
skapar kostnader, leder till missade tillfällen för näringslivet och bromsar spridningen av 
innovativa tjänster till nackdel för konsumenterna. 
Spektrumhanteringen har en tydligt gränsöverskr idande dimension. Detta beror på att både de 
europeiska och de globala marknaderna är bero ende av radiobaserade tjänster och att det är 
nödvändigt att undvika skadlig interferens mellan länderna. En samordnad spektrumpolitik 
i EU  syftar till att få till stånd en verklig inre marknad för radi otjänster och radioutrustning. 
Kommissionen avser därför att vi dta konkreta åtgärder för att 
• undanröja hindren för tillgång till spektrum, öka effektiviteten, främja innovation, 
förbättra flexibiliteten för användarna oc h öka konsumenternas valmöjligheter,  
• möjliggöra verklig konvergens  genom att undanröja artificiella  restriktioner, inte minst 
mellan rundradio och mobil kommunikation. 
I denna rapport redogör kommissionen i korth et för sin strategi för en samordnad 
radiospektrumpolitik i EU. Strategin är ett led i i2010-initiativet som sy ftar till att stimulera 
den digitala ekonomins utveckling. Det är sä rskilt viktigt att sörja för en stegvis, men 
systematisk, liberalisering  av radiospektrumanvändningen. Även om man tar hänsyn till 
nationella intressen på området kommer en gemensam insats  på EU-nivå att ge ett avgörande 
bidrag till samordning och goda resultat. 
2. RADIOSPEKTRUMPOLITIKEN PÅ EU- NIVÅ I NULÄGET  
Detta är den andra rapporten om den verk samhet som har genomförts inom ramen för 
Europaparlamentets och rådets beslut nr 676/ 2002/EG av den 7 mars 2002 om ett regelverk 
för radiospektrumpolitiken i Europeiska gemenskapen ( radiospektrumbeslutet ). Rapporten 
innehåller en sammanställning av pågående insa tser och framtida uppgifter för en EU-baserad 
spektrumpolitik och sätter de relevanta frågorna i ett större sammanhang.  
Europas ledande ställning när det gäller utveck ling och spridning av radi oteknik är beroende 
av en effektiv spektrumanvändning och av beslut sfattarnas beslut på området. I sin första 
rapport om EU:s radiospektrumpolitik1 påpekade kommissionen behovet av en reform  av 
hanteringen av denna värdefulla resurs.  
                                                 
1 KOM(2004) 507. 
 
SV 4   SV EU:s medlemsstater, som har det främsta ansvaret för sina nationella spektrumtillgångar, har 
redan erkänt att en gemensam EU-strategi på området är viktig för den inre marknadens 
upprättande och funktion. Medlemsstaterna är också överens om att det behövs ett långsiktigt 
och strategibaserat synsätt  för att öka spektrumförvaltningens flexibilitet och 
reaktionsförmåga och för att på så sätt öka  konkurrenskraften och främja innovation, med 
hänsyn tagen till allmänintresset2. 
Under det gångna året har denna strategi efte r en inledande fas börjat ge första, konkreta 
resultat. Det har inletts diskussioner på hög ni vå om viktiga spektrumpolitiska frågor, såsom 
införandet av spektrummarknader3 och övergången till digital TV4. De första 
harmoniseringsbestämmelserna, som skall förb ättra medborgarnas tillgång till innovativ 
teknik och utveckla EU:s inre mar knad, har också antagits och gäller trådlös 
Internetuppkoppling5 och antikollisionssystem för bilar6. Kommissionen har också gett 
vägledning för att stödja EU:s in tressen i internationella förha ndlingar och har granskat hur 
man kan förbättra tillgången till informati on om spektrum. Närmare uppgifter om denna 
verksamhet återfinns i bilaga 1. 
3. SPEKTRUMPOLITIKENS BIDRAG TILL LISSABONMÅLEN  
Vid det EU-toppmötet i mars 2005 förnyade stats-  och regeringscheferna sitt partnerskap för 
tillväxt och sysselsättning och be stämde bland annat att utveckla ett informationssamhälle 
som omfattar alla, på grundval av br ett utnyttjande av informations- och 
kommunikationsteknik inom de offentliga or ganen, de små och medelstora företagen och 
hushållen7. Med sitt i2010-initiativ  har kommissionen tillfullo st ällt sig bakom denna analys 
och lyft fram informations- och kommunikations teknikens betydelse som viktig drivkraft för 
konkurrenskraft och tillväxt8. En öppen och konkurrensutsatt  inre marknad för EU:s 
informationssamhälle och medietjänster är a vgörande för spridningen av informations- och 
kommunikationsteknik.  
Det står därför klart att det för ett kunskapsba serat och mobilt informationssamhälle krävs en 
avsevärt mycket bättre spektrumhantering9. Undanröjandet av restrik tioner för att ge ny 
radioteknik tillgång till spektrum  kan bidra till en snabb spridning, skapa bättre 
förutsättningar för ihållande och jämn ekonomisk utveckling och sysselsättning samt förbättra 
medborgarnas livskvalitet.  
Hur viktiga spektrumpolitiska beslut är fram går av beslutens effekt på utvecklingen av 
sektorn för mobil kommunikation. På 1980-talet var detta en liten  och nationellt fragmenterad 
marknad. Den tidiga harmoniseringen av fre kvenser på EU-nivå gav startskottet för 
utvecklingen av ett nytt Eur opatäckande mobiltelefonnät ( GSM ). Med hjälp av nya tillstånd 
uppmuntrade EU också ett stegvist införande  av konkurrens i sektorn. EU finansierade 
dessutom samordningen av industrins FoU-verk samhet. Denna samordnade strategi var 
avgörande för framväxten av en bransch so m 2004 bidrog till BNP med 105,6 miljarder euro 
                                                 
2 Rådets slutsatser 15530/04 och 15533/04 av den 3 december 2004. 
3 KOM(2005) 400. 
4 KOM(2005) 204. 
5 Beslut 2005/513/EG. 
6 Beslut 2004/545/EG och 2005/50/EG. 
7 Europeiska rådets slutsatser 7619/1/05 rev. 1 av den 23 mars 2005. 
8 KOM(2005) 229. 
9 Se exempelvis PWC:s studie för EU:s ordförandeskap, ” Rethinking the European ICT Agenda ”, 
augusti 2004. 
 
SV 5   SV bara inom EU-15. Branschen för mobila tj änster uppskattas ha skapat 2,8 miljoner 
arbetstillfällen i EU-15. Om den nuvarande ut vecklingen fortsätter kom mer denna bransch i 
fråga om omsättning snart att ha gått om jor dbrukssektorn eller den samlade el-, gas och 
vattensektorn10. 
Nyligen fattades spektrumpolitiska beslut so m på ett grundläggande sätt påverkar nästa 
generations mobilkommunikation (” 3G”). Medan EU införde ett harmoniserat spektrum för 
3G11, rådde det stora nationella skillnader i fr åga om tillståndsgivningen till operatörerna, 
både vad gällde tidsåtgång och tilldelningsfö rfaranden (olika typer av auktioner och 
budgivningar eller en blandning av båda metode r), vilket i själva verket visade att 
medlemsstaterna hade olika målsättningar. De  samlade intäkterna från tillståndsgivningen 
(ungefär 109 miljarder euro) var mycket ojämnt  fördelade i EU. Med tanke på mobilsektorns 
allt mer Europainriktade strategier, skulle en  bättre samordning på EU-nivå vid införandet av 
innovativa mekanismer för spektrumtilldelning ha lindrat några av de negativa effekterna på sektorn
12. 
Beslut om spektrumhanteringen får också stort genomslag på andra samhällsområden, 
exempelvis övergången till digital-TV, utveck lingen av trådlös teknik för kontor, hem och 
skola, säkrare luft-13, sjö-, järnvägs och vägtransporter samt  effektivare tjänster inom allmän 
säkerhet och folkhälsa.  
4. SAMORDNING AV EU: S SPEKTRUMPOLITIK  
Medlemsstaterna har samma överordnade mål  för radiospektrumhanteringen, dvs. att 
optimera användningen av denna naturliga tillgång för samhällets allmänna bästa. Det är 
emellertid svårt att hitta rätt ansats för att uppnå detta mål på grund av det stora antalet särintressen som påverkas av förändringen, på grund av följderna av tidigare beslut och på 
grund av nationella åtgärders inverkan på andra länder och på EU:s inre marknad. 
4.1. Samordnade lösningar på gemensamma problem 
I alla industriländer undersöks  aktivt hur spektrumhanteri ngen kan förbättras och vilka 
konkreta åtgärder som kan vidtas
14. Kommissionen är övertygad om att en effektiv 
spektrumreform kommer att ge Europa stora vinster . Det är dock nödvändigt att anlägga 
ett EU-perspektiv på ambitiösa nationella reformer av spektrumpolitiken. En oskälig 
uppsplittring av de nationella strategierna skulle för EU:s del innebära risken att 
spektrumanvändningens befintliga och ofulls tändiga konvergens undergrävs genom ensidiga 
åtgärder, utan att reformerna har möjlighet att ge de förvän tade ekonomiska och sociala 
vinsterna, eftersom de nationella marknaderna är för små. 
                                                 
10 OVUM:s studie om mobila tjänster för GSM Association av den 24 december 2004. 
11 Beslut 128/1999/EG. 
12 Se den studie om 3G-tilldelning som McKinsey tog fram för kommissionen i juni 2002. 
13 Exempelvis genom utveckling av en europeisk radionavigeringsplan (ERNP). 
14 Se exempelvis ”US Presidential Memo on Spectrum Policy” av den 5 juni 2003 och uppföljande 
verksamhet. 
 
SV 6   SV Inom sektorn för trådlös teknik är marknadens storlek viktig . Den snabba innovationstakten 
för radiotillämpningar inom IT-bra nschen kan sättas i samband med branschens inriktning på 
att sänka konsumentpriser genom  standardiserade (dvs. icke -generiska) och kompatibla 
lågprislösningar – WiFi och Bluetooth är bra ex empel. Vid sidan om snabb och gratis tillgång 
till radiospektrum bygger denna strategi på  att det finns stora marknader för nya 
tillämpningar, vilket ger stör re investeringsincitament och betydande skalfördelar. 
Sådana goda villkor för en bred spridning av teknik finns i Förenta staterna och i Japan (och i 
framtiden även i Kina och Indien), men saknas ofta på EU-marknaden, som riskerar att vara 
för uppdelad i nationella marknader för att locka till sig sådana stora pr ivata investerare som 
krävs för att utveckla ny radi oteknik och verklig konkurrens. 
Även om radiospektrumanvändningen givetvis berö r nationella privilegier, står det därför i 
grund och botten klart att en verklig inre EU-marknad för radiobaserad utrustning och radiobaserade tjänster förutsätter att man enas om en gemensam linje och om gemensamma 
regler  för tillgången till spektrum för att uppnå de n kritiska massa som reformen kräver, för 
att övertyga näringsliv och användare om att al l innovativ teknik som avregleringen möjliggör 
kommer att få tillgång till hela EU-marknade n och för att skydda allmännyttiga tjänster. 
4.2. Nya metoder för spektrumhantering 
Hittills har spektrumhanteringen inte varit tillräckligt flexibel  för att kunna följa den tekniska 
utvecklingen och tillgodose konsumenternas krav, vilk et har lett till en spektrumflaskhals  för 
ny radioteknik. I EU består det övergripande problemet i att den inre marknaden för 
radiobaserad utrustning och radiobaserade tjän ster är ofullständig . I praktiken ser sig 
branschen fortfarande ofta konfronterad med olik a nationella regler och motsatta strategier. 
Hittills har spektrumet fördelats genom särskild a förhandsbeslut från förvaltningarna. På 
grund av den snabba tekniska ut vecklingen och den stora efterfrå gan på trådlösa tillämpningar 
har förvaltningarna utsatts för allt större tryck. Kravet på ett förhandsgodkännande från 
regleringsmyndigheten kan allvarligt försena e ller till och med förhindra införandet av nya 
produkter. 
Det har tagits fram nya modeller för spektr umhanteringen för att göra fördelningen mer 
flexibel. Nedan följer de båda viktigaste: 
• Spektrummarknader  kan öka spektrumanvändningens effektivitet, eftersom näringslivet 
bättre än regleringsmyndigheterna kan a vgöra vilka tillämpningar som har högst värde. 
Den artificiella spektrumbristen måste åtgärd as genom att det skapas  en fri marknad där 
efterfrågan styr handeln med nyttjanderätter för särskilda frekvenser. 
• Tillståndsfri användning (”commons”-modellen) , dvs. utrustning (normalt 
konsumtionsvaror med låg effekt) som uppfyller vissa tekniska villkor får användas utan 
tillstånd. I och med att reglerna har mjuka ts upp har det uppstått nya, blomstrande 
radiosektorer som använder re lativt små mängder spektrum . Det skulle vara bra med 
ytterligare flexibilitet. 
 
SV 7   SV Det bör göras en EU-övergripande avvägning mellan samtliga spektrummodeller15. 
Vilken blandning av metoder som är den bäst a beror på olika kriterier, exempelvis 
marknadsmognad, skydd mot skadlig interferens, tjä nstekvalitet, nytta för den inre marknaden 
och innovation. 
5. ÖVERBLICK ÖVER DE VIKTIGASTE FRAMTIDA INITIATIVEN  
Kommissionen har för avsikt att öka spektrum användningens effektivite t i EU med hjälp av 
ett konsekvent åtgärdspaket  med konkreta insatser i samordning med medlemsstaterna. En 
tidsplan för dessa insatser återfinns i bilaga 2. 
5.1. Fastställande av gemensamma, klara och flexibla regler 
Det krävs gemensamma regler för spektrumhanteringen  för att investerarna skall kunna 
förutse utvecklingen och användarna skall kunna  använda sin utrustning över gränserna. I 
gemenskapslagstiftningen finns visserligen redan en bra gru nd för spektrumharmoniseringen 
och för användning av radioutrustning16, men den förestående översynen av regelverket för e-
kommunikation kommer också att handla om nya vägar för spektrumpolitiken och om klargörandet av spektrumrelaterade begr epp såsom effektivitet och interferens
17. Frågor som 
kommer att tas upp är gemensam ma regler för handel med sp ektrum och en stärkning av 
tillståndsgivningens EU-dimension.   
Översynen kommer också att ge möjlighe t att klargöra hur  principerna om teknisk 
neutralitet och tjänsteneutralitet  skall tillämpas på spektrumet. I regel bör dessa principer 
tillämpas, men tekniska hänsyn kan nödvändiggöra begränsningar,  exempelvis för att undvika 
interferens. Ytterligare avvikelser från pr inciperna bör motiveras från fall till fall med 
hänvisning till överordnade EU-intressen.  
5.2. Flexibel spektrumanvändning 
En flexibel spektrumanvändning kan förbättra effektiviteten genom ökade 
användningsmöjligheter för spektrumbanden. För EU:s inre marknad är det bättre med 
gemensamma villkor för en sådan flexibilitet: 
• Kommissionen föreslår att det i EU införs spektrummarknader  senast till 201018. Genom 
att samordna spektrummarknadens införande i EU slipper man äventyra fördelarna med en 
integrerad europeisk marknad för e-kommunika tion och kan generera vinster på upp till 
9 miljarder euro om året19.  
                                                 
15 Andra hanteringsmetoder bör också beaktas, exempelvis ”overlay”-system (kognitiv radioteknik) och 
”underlay”-system (ultrabredbandsteknik) för tillgång till spektrum. 
16 Radiospektrumbeslutet respektive direktiv 1999/5/EG. 
17 Exempelvis artikel 9 i direktiv 2002/21/EG och artikel 5 i direktiv 2002/20/EG. 
18 Se fotnot 4 
19 Studie om spektrummarknaden, genomförd av Analysys för kommissionen, maj 2004. 
 
SV 8   SV • Genom övergången från analoga till digitala markbundna sändningar  kommer det att 
frigöras ytterligare spektrumkapacitet (så kalla d digital utdelning) t ack vare ökad teknisk 
effektivitet. Kommissionen kommer att fr ämja Lissabonmålen genom att samordna 
införandet av alleuropeiska, innovativa tillämpn ingar i delar av det frigjorda spektrumet. 
En målsättning för nedsläckningen av anal oga sändningar i EU (2012)  gör det lättare att 
uppnå detta mål20.  
• Det pågår en debatt21 om en gemensam spektrumstrategi för alla trådlösa plattformar  för 
e-kommunikationstjänster. Inom ramen för spek trumlagstiftningen bör det tas hänsyn till 
aktuella konvergenstendenser  (rundradio–mobiltelef oner, taltelefoni–data, fasta, mobila 
och flyttbara tillämpningar) och inte artificiell t skiljas mellan dem. Frekvenser för dessa 
tillämpningar bör stegvis sammanföras så att användarna kan bruka dem så som de själva 
vill.  
• Det måste också på EU-nivå und ersökas hur konceptet med licens fria frekvensband  
(”commons”-modellen) kan utökas , eftersom det är bättre om de frekvenser som ägnas åt 
denna modell är tillgängliga i hela EU. Geme nskapslagstiftningen borde ha individuella 
tillstånd (dvs. licenser) som undantag och inte so m regel. Att det mesta av spektrumet alls 
är föremål för tillståndsgivning är mo tiverat med tanke på risken för skadlig interferens  
som skulle orsakas av en helt obunden sp ektrumanvändning. För- oc h nackdelar med den 
nuvarande metoden för undvikande av interferen s behöver granskas närmare så att man får 
en bättre jämvikt mellan skydd för befin tliga tjänster och innovation. Kommissionen 
kommer 2005 att inleda studi er om licensfria frekvensband och interferens. 
• Utvecklingen av spektrumeffektiv teknik med hjälp av exempelvis ”smarta” eller 
kognitiva radiotillämpningar  skulle kunna få stor flexibilit etseffekt. För att stödja denna 
forskning använder kommissionen de medel som finns tillgängliga inom ramen för EU:s 
ramprogram för forskning och utveckling22. 
5.3. Stöd till framtagandet av en geme nsam teknisk pl attform för EU 
Näringslivet bör kunna släppa ut innovativa produkter  på hela EU-marknaden. 
Kommissionen vill stödja utvecklingen av verklig t EU-omfattande marknader och fri rörlighet 
för radioprodukter och radiotjänster genom att systematiskt undersöka vilka frekvenser som 
skall harmoniseras och se till att de facto-harmonisering kan ske utan hinder. 
Följande åtgärder planeras  för nästa rapportperiod: 
• Stöd till spridningen av bredband  genom 
– mobila kommunikati onstjänster via 3G (IMT 2000 etc.),  
– teknik för trådlös bredbandsåtkomst,  
– hybridtillämpningar för 3G-data och rundradio via satellit . 
                                                 
20 Se fotnot 5 
21 RSP-gruppens yttrande om plattformar för trådlös bredbandsåtkomst för e-kommunikationstjänster 
(WAPECS), planerad för slutet av 2005. 
22 Se exempelvis E2R-projektet på http://e2r.motlabs.com/ . 
 
SV 9   SV • Ultrabredbandsprodukter (UWB) : samordnat införande i EU av teknik för låg effekt/hög 
bandbredd inom IT, telekom och konsumtions varor, som kan komma att bli mycket 
omfattande.. 
• Kortdistansapparater:  upprättande av en EU-omfattande  massmarknad för lågkostnads-
radioutrustning för att utveckla och främja innovation för en rad vardagstillämpningar , 
exempelvis identifikation med hjälp av ”s marta taggar” (trådlös identifikation).  
Dessutom kommer följande områden, som av kommi ssionen i sitt i2010-in itiativ har utpekats 
som IKT-flaggskepp, att bli föremål för integrerade åtgärder så att deras spektrumbehov kan tillgodoses: 
• Teknik för ett självstä ndigt liv och hälsovård:  Många hjälpfunktioner och medicinska 
apparater är trådlösa, exempe lvis trygghetslarm för äldre personer och radiotelemetri 
mellan patient och övervakningsutrustning.  
• Den intelligenta bilen  är tänkt att kunna interagera med sin omgivning med hjälp av 
radioutrustning, exempelvis genom  kommunikation mellan fordon (IVC). 
Genom att fastställa vilka fr ekvenser som behövs för sådana tillämpningar och genom att 
harmonisera dem skulle man kunna upprätta geme nsamma marknader och sänka priserna och 
på så sätt bidra till spridningen. 
5.4. Optimering av EU-åtgärdernas effekt 
Under nästa rapporteringsperiod kommer ocks å följande allmänna frågor att tas upp: 
• Konsekvensanalys:  Det måste utarbetas metoder so m lämpar sig för bedömning av 
enskilda besluts ekonomiska och sociala följder. Det bör ses till att näringslivets och andra 
berörda parters kunskaper tas till vara me d hjälp av ståndpunktsdokument, offentliga 
samråd eller oberoende studier.  
• Uppföljning av harmoniseringsåtgärderna:  Det skall med jämna mellanrum undersökas 
om EU-åtgärderna fortfarande är relevanta. I stället för generella bor tre tidsgränser, som i 
ärlighetens namn skulle åsidosätta motiverad e översynsresultat, bör va rje årsrapport handla 
om EU:s befintliga spektrumlagstiftning oc h vid behov innehålla förslag till målinriktade 
åtgärder.  
• Genomförande i medlemsstaterna:  Kommissionen kommer att övervaka och uppmuntra 
ett snabbt genomförande av EU:s spektrumharm oniseringsåtgärder på nationell nivå för att 
undanröja hindren för en inre marknad för radioteknik i EU. 
5.5. EU:s intressen i internationella förhandlingar 
Det är viktigt att aktivt bevaka EU:s intresse n i internationella spektrumförhandlingar. För 
närvarande förbereds två ITU-konferenser: 
 
SV 10   SV • På den regionala radiokommunikationskonferensen (RRC-06),  där cirka 120 länder 
deltar, kommer det att utarbetas en teknisk  plan för digital, markbunden rundradio. 
Kommissionen uppmanar de medlemsstater som fö r förhandlingar inom ITU att se till att 
denna planering inte i onödan begränsar alte rnativen för en framtida användning av det 
spektrum som frigörs genom öve rgången till digital rundradio, inte minst för alleuropeiska 
tjänster23. 
• Världsradiokommunikationskonferensen (WRC-07) : Inför dessa globala radio-
förhandlingar kommer kommissionen att id entifiera gemensamma  prioriteringar och 
målsättningar för EU. De viktigaste frågorna  för 2007 kommer att vara identifiering på 
global nivå av ytterligare spektrum för avancerad mobilkommunikation, luftfart och 
kortvågsradio. 
Efter dessa båda konferenser kommer kommi ssionen att utvärdera resultaten och bedöma 
huruvida den nuvarande verksamheten stöder  EU:s hållning, prin ciper och regler i 
internationella förhandlingar. 
5.6. Institutionella åtgärder för sp ektrumpolitiken på EU-nivå 
Radiospektrumkommittén (RSC) och Gruppen för radiospektrumpolitik (R SPG) fungerar väl. 
Spektrumpolitikens utformning i EU bygger emelle rtid också på ett nära samarbete mellan 
dessa och CEPT24. I och med EU:s utvidgning är det i st ort sett samma aktörer som sitter i 
dessa beslutsfattande organ. 
Hittills är erfarenheterna enbart positiva, men i framtiden krävs det insatser för att se till att 
organens verksamheter bättre kompletterar varandra , utan onödiga överlappningar och 
med en klar uppfattning om var man bäst fattar vilka beslut. Varje orga ns bidrag kommer bäst 
till sin rätt om man systematiskt tillämpar ett successivt tillvägagångssätt i enlighet med 
bestämmelserna i radiospektrumbeslutet. Motiveringen  för en åtgärd bör därför granskas och 
beslutas med hjälp av EU-mekanismer (kom missionen med radiospektrumkommittén och 
RSPG), medan CEPT bör få i uppdrag att stå för det nödvändiga, och ofta tekniskt 
komplicerade kompatibilitets- och utvecklingsarbetet . Mot bakgrund av detta kan 
kommissionen sedan anta tekniska genomförandeåtgärder  med hjälp av 
radiospektrumkommittén25. 
                                                 
23 KOM(2005) … (ännu inte avslutad). 
24 CEPT är en mellanstatlig, europeisk organisation som omfattar 46 länder och som upprättades innan EU 
började engagera sig i telekom- och spektrumfrågor. CEPT är ett erkänt regionalt organ inom ITU. 
25 Samordning med andra relevanta grupper, framför allt TCAM och ETSI, kommer också att vara viktig. 
 
SV 11   SV 6. POLITISKT SAMFÖRSTÅND OM FRAMTIDA ÅTGÄRDER  
Europaparlamentet och rådet uppmanas att ställa  sig bakom EU:s spektrumpolitiska åtgärder 
och att 
• identifiera spektrumets betydelse för uppr ättandet av en inre  marknad för EU:s 
informationssamhälle till stöd för det fö rnyade Lissabonpartnerskapet för tillväxt och 
sysselsättning, 
• ställa sig bakom en gemensam st rategi för en effektiv spektr umhantering i EU och bekräfta 
nödvändigheten av att främja innovation genom en effektiv kombination av flexibilitet och 
samordnad spektrumanvändning. 
• nära samarbeta för att se till att strategin får önskade resultat. 
 
SV 12   SV Bilaga 1: Utvecklingen sedan den första rapporten  
I radiospektrumbeslutet nämns fyra olika områden för gemensam spektrumpolitisk 
verksamhet inom EU. Nedan följer de viktigas te frågorna på dessa områden för perioden i 
fråga: 
Allmänna frågor  Dokument  
Övergång till digital 
rundradio 
 RSP-gruppens yttrande  från november 2004, dokument -RSPG04-55. 
RSP-gruppen ansåg att initiativ på EU-nivå kan och bör främja och underlätta en 
samordnad hantering av spektrumrelaterade frågor i samband med övergången till 
digital rundradio . 
Meddelande  om påskyndande av övergången från analoga till digitala markbundna 
sändningar . 
Andrahandshandel 
 RSPG:s yttrande från november 2004, dokument -RSPG04-54. 
RSPG ansåg att handel skulle kunna vara positiv i vissa delar av spektrumet, förutsatt 
att tillräckliga säkerhetsåtgärder vidtas för att se till att de potentiella vinsterna inte äts upp av negativa effekter, och att handeln kan bidra till uppnåendet av det strategiska 
Lissabonmålet. 
Meddelande
 om en marknadsbaserad metod för radiospektrumhanteringen i EU . 
En gemensam flexibel 
strategi för e-kommunikation 
 På kommissionens begäran är RSPG  i färd med att utarbeta ett yttrande om WAPECS 
(dokument -RSPG04-45 Rev) – offentligt samråd  inlett.  
Tillståndsfritt spektrum  Det har inletts oberoende studier om konceptet med fria frekvensband och om 
interferenshantering.  
 
Dag för antagande  Tekniska genomförandeåtgärder  
8 juli 2004  Trafiksäkerhet : Beslut  om harmonisering av radiospektrumet i frekvensbandet 79 
GHz för användningen av kortdistansradarutrustning för bilar i gemenskapen.  
17 januari 2005  Trafiksäkerhet : Beslut  om harmonisering av radiospektrumet i frekvensbandet 24 
GHz för den tidsbegränsade användningen av kortdistansradarutrustning för bilar i 
gemenskapen.  
11 juli 2005  E-kommunikation:  Beslut  om harmoniserad användning av radiospektrum i 
frekvensbandet 5 GHz för införande av Wireless Access Systems med Radio Local Area 
Networks (WAS/RLANs).  
15 juli 2005  Radiospektrumkommitténs överenskommelse om återanvändning av ERMES-personsökningsbandet. Antagande av ett kommissionsbeslut (om främjande av 
hörapparater, system för lokalisering av stulna  bilar, m.m.), beroende på upphävandet av 
rådets direktiv 90/544/EEG (se förslag till direktiv
). 
 
SV 13   SV  
Spektruminformation  Kommissionen och radiospektrumkommittén diskuterar för närvarande omsättningen i 
praktiken av några av resultaten  från en studie om samordning av information om 
spektrumallokering och spektrumanvändning i EU.  
 
 Internationella spektrumförhandlingar  
WRC-07  
 RSPG:s yttrande  (under utarbetande) om EU:s prioriteringar och mål för ITU:s WRC-
07-konferens, med inlägg från samtliga berörda parter via ett offentligt samråd  och en 
workshop .  
Inlägg från EU (informerande not) – dokument  RSPG05-71. 
Studie  om framtida spektrumbehov för mobil kommunikation (WRC-07-fråga) – se 
resultat.  
RRC-06  Diskussion i RSPG om strategiska aspekter av ITU:s RRC-06-konferens.  
Meddelande  om EU:s prioriteringar  för ITU:s RRC-06-konferens21 
 
SV 14   SV Bilaga 2: Tidsplan för EU:s  spektrumpolitiska åtgärder  
Anmärkning: Förteckningen är endast vägle dande. Enskilda åtgärder kan komma att läggas 
till, tas bort eller ändras. 
Förslag till samordnad flexibilitet  i de spektrumband som används för e-
kommunikationstjänster (WAPECS). 
Förslag till gemensamt format för nyttjanderätter  i handeln med spektrum 2006 
Harmoniseringsåtgärder:   
Antagande av ett kommissionsbeslut om harmonisering av användningen av det så 
kallade IMT-2000-utökningsbandet . 
Antagande av ett eller flera kommi ssionsbeslut om harmonisering av 
användningen av ultrabredbandstillämpningar (UWB) .  
Antagande av ett kommissionsbeslut om en ram för harmoniseringen av tillgången 
till spektrum för ett stort antal kortdistansapparater . 
Upphävande av ERMES-direktivet  och antagande av ett kommissionsbeslut om 
harmonisering av användningen av personsökningsbandet. 
Förslag i spektrumrelaterade frågor , bland annat om tillståndsgivning, i översynen 
av 2002 års regelverk för e-kommunikation . 
Förslag till samordnad användning av delar av rundradions digitala utdelning  
efter ITU:s RRC-06-konferensen.  
Införande av EU-omfattande hantering av tillståndsfritt spektrum . 
Förbättring av interferenshanteringen . 
Fastställande av EU:s prioriteringar för ITU:s WRC-07 -konferens. 2007 
Harmoniseringsåtgärder: 
Tillämpningar för trådlös bredbandsåtkomst  och satellitbaserade mobila 
tillämpningar .  
Trådlösa hjälpfunktioner och medicinska apparater . 
Trådlösa tillämpningar för den intelligenta bilen.  
2008 Samordnad tillämpning i EU av de relevanta resultaten från ITU:s WRC-07 -
konferens. 
2009 Genomförande i medl emsstaterna av de nya reglerna för e-kommunikation . 
2010 En fullt ut fungerande EU-marknad  upprättad för stora delar av spektrumet. 
2012 Föreslagen tidpunkt för slutlig nedsläckning av analoga sändningar  i EU.