Förslag till RÅDETS BESLUT om ett socialt trepartstoppmöte för tillväxt och sysselsättning /* COM/2013/0740 final - 2013/0361 (APP) */





MOTIVERING 1. BAKGRUND TILL FÖRSLAGET BAKGRUND Det sociala trepartstoppmötet för tillväxt och sysselsättning inrättades genom rådets beslut 2003/174/EG av den 6 mars 2003. I och med detta formaliserades den praxis att hålla informella högnivåmöten som inleddes 1997 inom ramen för den europeiska sysselsättningsstrategin och sedan har förts vidare inom Lissabonstrategin. Kommissionen lade fram förslaget till 2003 års beslut i syfte att institutionalisera praxis med samråd på hög nivå mellan EU-institutionerna och arbetsmarknadens parter på EU-nivå. Förslaget innebar att den tidigare ständiga kommitté för sysselsättning som inrättades 1970 och ombildades 1999 avskaffades. Den hade visat sig vara alltför tungrodd för att vara ett lämpligt forum för EU-samråd med arbetsmarknadens parter, särskilt med tanke på utvidgningen och en kommitté som då i framtiden skulle bestå av företrädare för 27 EU-länder. Den hade också ett alltför snävt ansvarsområde för att arbetsmarknadens parter skulle kunna involveras i EU:s sysselsättningsstrategi och EU:s integrerade ekonomiska och sociala strategi efter ikraftträdandet av Amsterdamfördraget och Europeiska rådets möte i Lissabon år 2000. Sedan 2003 har det sociala trepartstoppmötet hållits åtskilt från Europeiska rådets möten och har generellt sett uppfyllt sitt syfte att underlätta åsiktsutbytet på högsta nivå mellan kommissionen, EU:s ordförandeland och arbetsmarknadens parter på EU-nivå när det gäller de sysselsättningsrelaterade och sociala aspekterna av Lissabonstrategin (sedan 2010, därefter Europa 2020-strategin). Innan Lissabonfördraget trädde i kraft leddes mötena tillsammans av rådets ordförandeskap och kommissionens ordförande. Genom 2003 års beslut fick också de två nästkommande ordförandeskapen en roll. Kommissionen förklarade i sitt meddelande (COM(2013) 690) av den 2 oktober 2013 om den ekonomiska och monetära unionens sociala dimension att den skulle lägga fram ett förslag om översyn av 2003 års rådsbeslut. VARFÖR BEHÖVER BESLUTET SES ÖVER? Lissabonfördraget innebar betydande institutionella förändringar, vilket motiverar en översyn av 2003 års rådsbeslut. – Genom Lissabonfördraget institutionaliserades Europeiska rådet samtidigt som funktionen Europeiska rådets ordförande inrättades (artikel 15 i EU-fördraget). – Genom Lissabonfördraget erkändes det sociala trepartstoppmötet för tillväxt och sysselsättning som en del av dialogen mellan arbetsmarknadens parter på EU-nivå (artikel 152 i EUF-fördraget). – Genom Lissabonfördraget upphävdes artikel 202 i EG-fördraget, som var den rättsliga grund som användes för att anta 2003 års beslut (nu fastställs rådets funktioner i artikel 16 i EU-fördraget och principerna för kommittéförfaranden i artiklarna 290 och 291 i EUF-fördraget). Efter den institutionella förändring genom Lissabonfördraget då funktionen Europeiska rådets ordförande inrättades krävs en ändring av 2003 års beslut om inrättande av ett socialt trepartstoppmöte för tillväxt och sysselsättning. För att bibehålla fördragets logik och det sociala trepartstoppmötets institutionella inramning bör den roll och de ansvarsområden som genom 2003 års beslut tilldelades det roterande ordförandeskapet i rådet överföras till den nya funktionen Europeiska rådets ordförande. De allmänna politiska ramarna bör dessutom ändras och Lissabonstrategin ersättas med Europa 2020-strategin samtidigt som det anges hur det sociala trepartstoppmötet för tillväxt och sysselsättning ska bidra till den övergripande styrningen. 2. RESULTAT AV SAMRÅD MED BERÖRDA PARTER OCH KONSEKVENSBEDÖMNINGAR Det krävs inget formellt samråd med arbetsmarknadens parter med hänsyn till den rättsliga grund som valts (se nedan). Informella samråd har dock förts om de viktigaste delarna av denna ändring med de europeiska arbetsmarknadsparterna på branschövergripande nivå. Stödet var brett för tanken på en begränsad/teknisk ändring för att göra de tekniska ändringar som krävs till följd av de institutionella förändringar som införts genom Lissabonfördraget. 3. FÖRSLAGETS RÄTTSLIGA ASPEKTER RÄTTSLIG GRUND Den rättsliga grunden för antagandet av rådets beslut bör vara artikel 352 i EUF-fördraget. ÄNDRINGENS INTERINSTITUTIONELLA ASPEKTER En särskild aspekt av ändringen är hur rådet företräds. I sin nuvarande utformning deltar i det sociala trepartstoppmötet för tillväxt och sysselsättning det land som innehar ordförandeskapet i rådet och de två nästkommande ordförandeländerna. Den praxis som gäller sedan 2010 omfattar följande ordningar: – De officiella kallelserna undertecknas av Europeiska rådets ordförande, kommissionens ordförande och stats- eller regeringschefen i det medlemsland som innehar ordförandeskapet i EU. – Mötena leds gemensamt av kommissionens respektive Europeiska rådets ordförande, som öppnar mötet respektive lägger fram slutsatserna. Stats- eller regeringschefen i det medlemsland som innehar ordförandeskapet talar en gång under mötet. – Rådets ordförandeskap och de två nästkommande ordförandeskapen deltar på stats- eller regeringschefsnivå och arbetsmarknadsministernivå. Om man gör en strikt tolkning av artikel 15 i EU-fördraget kan man anse att kontinuiteten vad gäller rådets medverkan kan säkerställas enbart genom deltagande av Europeiska rådets ordförande. Därmed skulle inte längre de tre på varandra följande ordförandeskapen behöva delta. Men med tanke på den positiva erfarenheten med denna utformning sedan 2010 och den enighet som utvecklats kring densamma förordar kommissionen en pragmatisk lösning som bygger på nuvarande praxis. Detta innebär att deltagande av de tre på varandra följande ordförandeskapen, på stats- eller regeringschefsnivå och arbetsmarknadsministernivå, fortfarande är motiverat med hänsyn till kontinuiteten i rådets uppgifter under ansvar av det roterande ordförandeskapet. MÖTESFREKVENS I det gällande rådsbeslutet föreskrivs att det sociala trepartstoppmötet för tillväxt och sysselsättning ska sammanträda minst en gång per år, före Europeiska rådets vårmöte. I praktiken har det sociala trepartstoppmötet hållits två gånger per år, med interaktiv medverkan av det roterande ordförandeskapet sedan 2003, före Europeiska rådets vår- respektive höstmöte. Kommissionen anser även här att erfarenheten med nuvarande praxis har varit positiv och att behovet av ett effektivt och synligt samråd på hög nivå mellan EU-institutionerna och arbetsmarknadens parter på EU-nivå motiverar att det hålls två sociala trepartstoppmöten för tillväxt och sysselsättning varje år. I ändringen bekräftas ordningen med det sociala trepartstoppmötet för tillväxt och sysselsättning före Europeiska rådets vår- och höstmöten. 4. BUDGETKONSEKVENSER Ej tillämpligt 5. ÖVRIGT ARGUMENT TILL STÖD FÖR EN BEGRÄNSAD/MINDRE ÄNDRING Kommissionen har inte för avsikt att i detta skede utnyttja tillfället till ändring för att göra en grundlig översyn av det sociala trepartstoppmötets funktionssätt. Arbetsmarknadens parter har alltid ansett att trepartstoppmötet är ett nyckelforum för att diskutera sociala frågor och sysselsättningsfrågor på högsta nivå före Europeiska rådets vår- och höstmöten i närvaro av stats- eller regeringscheferna och det roterande ordförandeskapets social- och arbetsmarknadsministrar. Det sociala trepartstoppmötet ger också de företrädare för EU-institutionerna som medverkar i toppmötet möjlighet att lyssna till synpunkter och förslag från båda sidor i arbetsmarknadsdialogen, vilket innebär att de sedan kan föra vidare synpunkterna till Europeiska rådets medlemmar. Kommissionen förordar ett förslag som anpassar det gällande beslutet till de institutionella förändringar som skett genom Lissabonfördraget och samtidigt återspeglar de positiva resultaten av den senaste praktiska erfarenheten med det sociala trepartstoppmötet för tillväxt och sysselsättning. I syfte att förbättra textens kvalitet görs också vissa redaktionella ändringar. Detta kommer att garantera en snabb ändringsprocess. 2013/0361 (APP) Förslag till RÅDETS BESLUT om ett socialt trepartstoppmöte för tillväxt och sysselsättning EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 352, med beaktande av kommissionens förslag, med beaktande av Europaparlamentets godkännande[1], efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten, i enlighet med ett särskilt lagstiftningsförfarande, och av följande skäl: (1) Enligt artikel 3 i EU-fördraget är ett av Europeiska unionens mål att utveckla en social marknadsekonomi med hög konkurrenskraft där full sysselsättning och sociala framsteg eftersträvas. (2) I enlighet med artikel 9 i EUF-fördraget ska unionen vid fastställandet och genomförandet av sin politik och verksamhet beakta deras sociala dimension, särskilt krav som är förknippade med främjandet av hög sysselsättning, garantier för ett fullgott socialt skydd, kampen mot social utestängning samt en hög utbildningsnivå och en hög hälsoskyddsnivå för människor. (3) I enlighet med artikel 152 i EUF-fördraget erkänner och främjar unionen arbetsmarknadsparternas betydelse och underlättar dialogen mellan arbetsmarknadens parter med respekt för deras självständighet. (4) För att främja samråd på hög nivå med arbetsmarknadens parter på EU-nivå om den allmänna strategi som fastställdes vid Europeiska rådets möte i Lissabon den 23–24 mars 2000 har unionen inrättat ett socialt trepartstoppmöte för tillväxt och sysselsättning, som nu erkänns i artikel 152 i EUF-fördraget som en integrerad del av dialogen mellan arbetsmarknadens parter på EU-nivå. (5) Unionen och medlemsstaterna har åtagit sig att samarbeta inom ramen för en integrerad strategi som utformats för att främja EU:s potential att skapa tillväxt och arbetstillfällen under tioårsperioden 2010–2020, Europa 2020-strategin. Den syftar till att öka samordningen mellan nationell och europeisk politik. (6) Unionen har framhållit behovet av att öka arbetsmarknadsparternas ansvar och medverkan i Europa 2020-strategin så att de aktivt kan bidra till arbetet med att uppnå målen i strategin. (7) I förordning (EU) nr 1175/2011 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken betonas det att arbetsmarknadens parter ska involveras inom ramen för den europeiska planeringsterminen i de huvudsakliga politiska frågorna när detta är lämpligt, i enlighet med bestämmelserna i EUF-fördraget och nationella rättsliga och politiska arrangemang. (8) I slutsatserna från sitt möte den 28 juni 2013 erinrade Europeiska rådet om att den ekonomiska och monetära unionens sociala dimension bör stärkas och framhöll i detta sammanhang betydelsen av arbetsmarknadens parter och dialogen dem emellan. I enlighet med detta tog kommissionen i sitt meddelande (COM(2013) 690) av den 2 oktober 2013 om den ekonomiska och monetära unionens sociala dimension upp frågan om dialogen mellan arbetsmarknadens parter på nationell nivå och EU-nivå och förklarade att kommissionen kommer att lägga fram ett förslag om översyn av 2003 års rådsbeslut. (9) Det sociala trepartstoppmötet för tillväxt och sysselsättning har sedan det inrättades genom rådets beslut 2003 fullgjort sin viktigaste uppgift att möjliggöra samråd på hög nivå. Det har på ett positivt sätt bidragit till utvecklingen av den sociala dialogen på EU-nivå i enlighet med Lissabonstrategin under åren 2000–2010 och i enlighet med den nuvarande Europa 2020-strategin. (10) Det sociala trepartstoppmötets uppgifter och sammansättning bör anpassas i syfte att beakta de institutionella förändringar som infördes genom Lissabonfördraget, särskilt inrättandet av funktionen Europeiska rådets ordförande, i enlighet med artikel 15 i EU-fördraget. (11) Detta beslut påverkar inte organisationen eller funktionssätten i de nationella systemen för relationer och dialog mellan arbetsmarknadens parter. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 Uppgift Trepartstoppmötet för tillväxt och sysselsättning ska, i enlighet med fördraget och med beaktande av unionens olika institutioners och organs behörighet, se till att det förs ett fortlöpande samråd mellan rådet, kommissionen och arbetsmarknadens parter. Det kommer att ge arbetsmarknadens parter på europeisk nivå möjlighet att inom ramen för den sociala dialogen bidra till de olika delarna av unionens strategi för tillväxt och sysselsättning. Det ska för detta ändamål stödja sig på det arbete och de diskussioner mellan rådet, kommissionen och arbetsmarknadens parter som i förväg genomförs i olika samrådsforum om frågor som rör ekonomi, sociala aspekter och sysselsättning. Artikel 2 Sammansättning 1. Toppmötet ska bestå av Europeiska rådets ordförande, det sittande ordförandeskapet i rådet och de två nästkommande ordförandeskapen, kommissionen och arbetsmarknadens parter, företrädda på högsta nivå. Ministrarna i de tre ordförandeländerna och den kommissionsledamot som ansvarar för sysselsättning och socialpolitik ska också närvara. Beroende på dagordningen kan även andra ministrar från de tre ordförandeländerna samt andra kommissionsledamöter inbjudas att delta. 2. Företrädarna för arbetsmarknadens parter ska vara fördelade på två lika stora delegationer, med tio företrädare för arbetstagarna och tio företrädare för arbetsgivarna, varvid erforderlig hänsyn ska tas till en jämn könsfördelning. 3. Varje delegation ska bestå av företrädare för europeiska branschövergripande organisationer som företräder allmänna intressen eller mer specifika intressen hos högre tjänstemän och chefstjänstemän och små och medelstora företag på europeisk nivå. Den tekniska samordningen ska för arbetstagardelegationen ombesörjas av Europeiska fackliga samorganisationen (EFS) och för arbetsgivardelegationen av Europeiska industri- och arbetsgivarförbundet (Businesseurope). EFS och Businesseurope ska förvissa sig om att de i sina bidrag beaktar särskilda och sektoriella organisationers synpunkter och ska vid behov inkludera företrädare för några av dessa organisationer i sina delegationer. Artikel 3 Förberedelser 1. Dagordningen för toppmötet ska fastställas gemensamt av rådet, kommissionen och de branschövergripande arbetstagar- och arbetsgivarorganisationer som deltar i toppmötet. För detta ändamål ska förberedande möten hållas mellan rådets avdelningar, kommissionen och med EFS och Businesseurope. 2. Frågorna på dagordningen ska behandlas i rådet (sysselsättning och socialpolitik, hälso- och sjukvård samt konsumentfrågor). 3. Kommissionen ska ombesörja toppmötets sekretariat. Sekretariatet ska särskilt se till att dokument distribueras i god tid. I syfte att förbereda och organisera mötena ska toppmötets sekretariat upprätta lämpliga kontakter med EFS och Businesseurope, som ska ansvara för samordningen av sina respektive delegationer. Artikel 4 Verksamhet 1. Toppmötet ska sammanträda minst två gånger om året. Mötena ska anordnas före Europeiska rådets vårmöte respektive höstmöte. 2. Ordförandeskapet för toppmötet ska gemensamt innehas av Europeiska rådets ordförande och kommissionens ordförande. 3. Mötena i toppmötet ska sammankallas på initiativ av ordförandena i samråd med arbetsmarknadens parter. Artikel 5 Information Ordförandena ska sammanfatta diskussionerna vid toppmötet för att informera de berörda rådskonstellationerna och allmänheten. Artikel 6 Upphävande Beslut 2003/174/EG ska upphöra att gälla den dag då det nya beslutet träder i kraft. Artikel 7 Ikraftträdande Detta beslut träder i kraft dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. Utfärdat i Bryssel den På rådets vägnar Ordförande [1] EUT C …, s…