Totala anslag under rubrik 7 – DG REGIO

Totala anslag under rubrik 7 – DG EMPL

När det gäller riktade säkerhetsnivå, i samband med de förslag till lagstiftning som syftar till att upprätthålla felfrekvensen ligger under väsentlighetströskeln på 2 %. En annan väsentlighetströskel endast kunde diskuteras från fall till fall mot bakgrund av den rättsliga debatten, särskilt när den lagstiftande myndigheten skulle inte (helt) godkänna det föreslagna programmet förenklingar och/eller skulle begränsa de kontroller som skulle ha konsekvenser för den förväntade felprocenten.

De höga felfrekvenserna under de tidigare ofta hade kopplingar till rättslig osäkerhet och olika tolkningar av samma bestämmelser, t.ex. på området för offentlig upphandling. Kommissionen flera aspekter i den nya förordningen om gemensamma bestämmelser, t.ex. riskbaserade kontroller av förvaltningen, en riskbaserad strategi, bestämmelser om en proportionell behovet av statistiskt urval och särskilda bestämmelser om proportionalitet i kontrollerna och beroendet av nationella system,

Elektroniska uppgifter kan kombinationen av förenkling, öppenhet och insyn. Under programperioden 2014–2020 krävs ett system för elektronisk datautbyte mellan stödmottagare och förvaltningsmyndigheter och mellan de olika myndigheterna i förvaltnings- och kontrollsystemet. Den befintliga förordningen bygger på och vidareutvecklar vissa aspekter när det gäller insamling av uppgifter. Alla data som behövs för att övervaka utvecklingen i genomförandet inklusive resultat och fullgörande av program kommer nu att överföras elektroniskt varannan månad. Varannan månad, plattformen för öppna data kommer att uppdateras, vilket betyder att det kommer vara nästan återspegla resultatet i realtid.

Det övervakningssystem som bygger på bästa praxis för budgetperioden 2014–2020 kommer att fortsätta att grundas på ett system med delad förvaltning. Övervakningskommittéerna för varje särskilt program kommer att få en mer framträdande roll i övervakningen av programmens resultat och alla de faktorer som påverkar detta. Öppenhet, dokument som lämnats in till övervakningskommittéerna ska vara tillgänglig för allmänheten. Årliga översynsmöten mellan kommissionen och medlemsstaterna kompletterar systemet. Kravet på årliga genomföranderapporter kommer att avskaffas i utbyte mot mer frekventa och aktuella uppgifter. Ett krav på en slutrapport kommer att hållas.

–Vid fler än en metod, ange kompletterande uppgifter under ”Anmärkningar”.

1.5.Tid under vilken åtgärden kommer att pågå respektive påverka resursanvändningen

2) öka flexibiliteten för att möta nya utmaningar, I efterhandsutvärderingen av Eruf och Sammanhållningsfonden visar att anpassningen av programmen i den ekonomiska krisen var en av de stora framgångar under perioden 2007–2013 och bör byggas ut.

Förväntat mervärde för unionen (ex post)

Skäl för åtgärder på europeisk nivå (ex ante)

Under 2020 medverkade program

Antagande av förordningen under 2019

e)Medlemsstaten förbinder sig att under programperioden slutföra och ta i bruk den andra och slutliga etappen i den slutliga genomföranderapport som lämnas in i enlighet med artikel 141 i förordning (EG) nr 1303/2013.

Förordning (EU) nr 1303/2013 och varje akt som är tillämplig på programperioden 2014–2020 ska fortsätta att tillämpas på program och insatser som får stöd från Eruf, ESF+, Sammanhållningsfonden och EHFF under den perioden.

Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 108 med avseende på att ändra bilagorna till den här förordningen i syfte att göra anpassningar till förändringar som sker under programperioden när det gäller icke-väsentliga delar av denna förordning, utom bilagorna III, IV, X och XXII.

6.Av medlen för målet Investering för sysselsättning och tillväxt ska 175 000 000 euro anslås till transnationellt samarbete som stöder innovativa lösningar under direkt eller indirekt förvaltning.

5.Av medlen för målet Investering för sysselsättning och tillväxt ska 500 000 000 euro anslås till Europeiska stadsinitiativet, under kommissionens direkta eller indirekta förvaltning.

Från och med den 1 januari 2024 ska medel som förts över till FSE och som inte har anslagits för ett transportinfrastrukturprojekt göras tillgängliga för alla medlemsstater som är berättigade till stöd från Sammanhållningsfonden för att finansiera transportinfrastrukturprojekt i enlighet med förordning (EU) [the new CEF Regulation].

Regler som gäller för transportsektorn enligt förordning (EU) [new CEF Regulation] ska tillämpas i de särskilda ansökningsomgångar som avses i första stycket. Fram till den 31 december 2023 ska urvalet av de projekt som är berättigade till finansiering respektera de nationella anslagen inom ramen för Sammanhållningsfonden när det gäller 70 % av de medel som förts över till FSE.

30 % av de medel som överförts till FSE ska vara tillgängliga omedelbart efter det att de förts över till de medlemsstater som är berättigade till stöd från Sammanhållningsfonden för att finansiera transportinfrastrukturprojekt i enlighet med förordning (EU) [the new CEF Regulation].

De årliga anslagen för det stöd från Sammanhållningsfonden som avses i första stycket ska föras in i tillämpliga budgetposter för FSE från och med 2021 års budgetförfarande.

4.Det stödbelopp från Sammanhållningsfonden som ska överföras till FSE ska uppgå till 10 000 000 000 euro. Det ska enbart användas till transportinfrastrukturprojekt som genomförs genom särskilda ansökningsomgångar i enlighet med förordning (EU) [number of new CEF Regulation] i de medlemsstater som är berättigade till stöd från Sammanhållningsfonden.

2.År 2024 ska kommissionen i sin tekniska justering för 2025 i enlighet med artikel 6 i förordning (EU, Euratom) [[...] (förordningen om den fleråriga budgetramen)] se över de totala anslagen till målet Investering för sysselsättning och tillväxt för varje medlemsstat under perioden 2025–2027.

I beslutet ska också den årliga fördelningen per medlemsstat av de samlade medlen för målet Europeiskt territoriellt samarbete fastställas.

2.Kommissionen ska genom genomförandeakter anta ett beslut om årlig fördelning per medlemsstat av de samlade medlen inom målet Investering för sysselsättning tillväxt och sysselsättning och målet Europeiskt territoriellt samarbete samt en förteckning över stödberättigade regioner i enlighet med den metod som anges i bilaga XXII.

Beloppet ska indexregleras med 2 % per år inför programplanering och senare budgetering i unionens budget.

4.Kommissionen ska genom en genomförandeakt anta ett beslut med en förteckning över de regioner som uppfyller kriterierna för en av de tre regionkategorierna i punkt 2 och de medlemsstater som uppfyller kriterierna i punkt 3. Den förteckningen ska gälla under perioden 1 januari 2021–31 december 2027.

3.Sammanhållningsfonden ska stödja de medlemsstater vars BNI per capita, mätt i köpkraftspariteter och beräknad på grundval av uppgifter för unionen för perioden 2014–2016, är lägre än 90 % av genomsnittlig BNI per capita i EU-27 under samma period.

Klassificeringen av regioner i en av de tre kategorierna ska fastställas utifrån hur varje regions BNP per capita, mätt i köpkraftspariteter och beräknad på grundval av uppgifter för unionen för perioden 2014–2016, förhåller sig till genomsnittlig BNP i EU-27 under samma period.

c)Mer utvecklade regioner, vars BNP per capita är mer än 100 % av genomsnittlig BNP i EU-27 (nedan kallade mer utvecklade regioner).

b)Övergångsregioner, vars BNP per capita är mellan 75 % och 100 % av genomsnittlig BNP i EU-27 (nedan kallade övergångsregioner).

a)Mindre utvecklade regioner, vars BNP per capita är mindre än 75 % av genomsnittlig BNP i EU-27 (nedan kallade mindre utvecklade regioner).

Om ingen reviderad finansieringsplan lämnas in ska kommissionen revidera finansieringsplanen genom att minska bidraget från fonderna för det berörda kalenderåret. Den minskningen ska fördelas för de olika prioriteringarna i proportion till de belopp som berörs av tillbakadragandet och som inte används under det berörda kalenderåret.

3.Senast den 30 juni ska medlemsstaten till kommissionen lämna in en reviderad finansieringsplan som för det berörda kalenderåret avspeglar det minskade stödbeloppet för en eller flera av programmets prioriteringar. För program som får stöd från mer än en fond ska stödbeloppet per fond minska i proportion till de belopp som berörs av tillbakadragandet och som inte använts under det berörda kalenderåret.

a)som berör insatser som ställts in genom ett rättsligt förfarande eller ett administrativt överklagande med suspensiv verkan, eller

3.Den del av åtagandena som fortfarande är öppen den 31 december 2029 ska dras tillbaka återtas om garantipaketet och den slutliga prestationsrapporten för program som får stöd från ESF+, Eruf och Sammanhållningsfonden inte har lämnats in till kommissionen inom den tidsfrist som fastställs i artikel 38.1.

2.Det belopp som ska omfattas av förfinansiering eller betalningsansökningar inom den frist som anges i punkt 1 när det gäller budgetåtagandet 2021 ska vara 60 % av det åtagandet. Vid beräkningen av de belopp som ska omfattas under åren 2022–2025 ska 10 % av 2021 års budgetåtagande läggas till de årliga budgetåtagandena för de åren.

1.Kommissionen ska dra tillbaka belopp i ett program som inte används för förfinansiering i enlighet med artikel 84 eller för vilka en betalningsansökan inte har lämnats in i enlighet med artiklarna 85 och 86 senast den 26 december det andra kalenderåret efter det år då budgetåtagandena gjordes för åren 2021–2026.

Om medlemsstaten godtar den finansiella korrigeringen i fall som avses i punkt 1 a och c innan det beslut som avses i punkt 1 antas får medlemsstaten återanvända de berörda beloppen. Den möjligheten gäller inte finansiella korrigeringar i fall som avses i punkt 1 b.

När kommissionen beslutar om en finansiell korrigering ska den beakta alla uppgifter och synpunkter som lämnats in.

4.Kommissionen ska genom en genomförandeakt besluta om en finansiell korrigering inom tolv månader efter utfrågningen eller efter det att begärda kompletterande uppgifter har lämnats in.

b)Om det fortfarande lämnas ett revisionsuttalande med reservation eller om handlingarna inte lämnats in på nytt av medlemsstaten ska punkterna 2, 3 och 4 tillämpas.

1.Om revisionsmyndigheten lämnar ett revisionsuttalande med reservation av anledningar som rör räkenskapernas fullständighet, korrekthet och sanningsenlighet ska kommissionen uppmana medlemsstaten att revidera räkenskaperna och att inom en månad på nytt lämna in de handlingar som avses i artikel 92.1.

b)Det totala belopp som kommissionen betalat ut i form av mellanliggande betalningar under räkenskapsåret.

7.Som en del i garantipaketet ska medlemsstaten för det sista räkenskapsåret lämna in den slutliga prestationsrapport som avses i artikel 38 eller den sista årliga genomföranderapporten för EHFF, Amif, Fonden för inre säkerhet och instrumentet för gränsförvaltning och visering.

6.Medlemsstater får byta ut oriktiga belopp som upptäcks efter det att räkenskaperna lämnats in, genom att göra motsvarande justeringar i räkenskaperna för det räkenskapsår då oriktigheten upptäcktes, utan att det påverkar artikel 98.

Medlemsstaten får låta utgifter under första stycket led b ingå i en betalningsansökan under följande räkenskapsår när dess laglighet och korrekthet har bekräftats.

b)De belopp som dragits tillbaka under räkenskapsåret.

1.För varje räkenskapsår för vilket betalningsansökningar har lämnats in ska medlemsstaten senast den 15 februari lämna in följande handlingar till kommissionen (nedan kallade garantipaketet) som ska omfatta det föregående räkenskapsåret enligt definitionen i artikel 2.28.

3.Kommissionen ska begränsa avbrottet till att gälla den del av utgifterna som påverkas av de omständigheter som avses i punkt 1, om det inte är omöjligt att identifiera den del av utgifterna som påverkas. Kommissionen ska skriftligen informera medlemsstaten om anledningen till avbrottet och be den att åtgärda situationen. Kommissionen ska avsluta avbrottet så snart åtgärder som korrigerar de omständigheter som avses i punkt 1 har vidtagits.

4.Kommissionen ska ges befogenhet att anta en delegerad akt i enlighet med artikel 107 med avseende på att komplettera denna artikel genom att fastställa belopp för finansiering som inte är kopplad till kostnader per typ av insats, metoder för justering av beloppen och de villkor som ska uppfyllas eller de resultat som ska uppnås.

3.Medlemsstaterna ska använda en av de former av bidrag som avses i artikel 48.1 för att stödja insatser för vilka utgifterna ersätts av kommissionen på grundval av den här artikeln.

1.För att använda unionens bidrag till hela eller delar av en prioritering i programmen på grundval av finansiering som inte är kopplad till kostnader ska medlemsstaterna lämna in ett förslag till kommissionen i enlighet med mallarna i bilagorna V och VI, som en del av programmet eller av en begäran om ändring av programmet. Förslaget ska innehålla följande uppgifter:

Medlemsstaterna ska använda en av de former av bidrag som avses i artikel 48.1 för att stödja insatser för vilka utgifterna ersätts av kommissionen på grundval av den här artikeln.

2.För att använda unionens bidrag till programmet på grundval av enhetskostnader, enhetsbelopp och schablonsatser enligt artikel 46 ska medlemsstaterna lämna in ett förslag till kommissionen i enlighet med mallarna i bilagorna V och VI, som en del av programmet eller av en begäran om ändring av programmet.

6. På begäran av en medlemsstat kan mellanliggande betalningar ökas med 10 % över den medfinansieringsgrad som gäller för varje prioritering för fonderna, om medlemsstaten uppfyller något av följande villkor efter [date of adoption of this Regulation].

4.Om unionens bidrag sker i den form som avses i artikel 46 a eller om bidragen sker i den form som förtecknas i artikel 48.1 b, c och d ska kommissionen inte betala mer än det belopp som medlemsstaten begär.

3.Det belopp som ingår i den första betalningsansökan och som avses i punkt 2 a ska räknas av i kommissionens räkenskaper senast under det sista räkenskapsåret.

b)Det belopp som ingår i de följande betalningsansökningarna som lämnas in under stödberättigandeperioden ska omfatta stödberättigande utgifter enligt artikel 62.1.

2.Om finansieringsinstrument genomförs i enlighet med artikel 53.3 ska betalningsansökningar som omfattar utgifter för finansieringsinstrument lämnas in i enlighet med följande:

1.Om finansieringsinstrument genomförs i enlighet med artikel 53.2 ska betalningsansökningar som lämnas in i enlighet med bilaga XIX omfatta de totala belopp som har betalats ut eller, när det gäller garantier, de belopp som avsatts enligt garantiavtal, av den förvaltande myndigheten till stödmottagare enligt artikel 62.1 a, b och c.

5.Genom undantag från punkt 3 c, när det gäller stödsystem enligt artikel 107 i EUF-fördraget, ska det offentliga bidraget som motsvarar utgifter i en betalningsansökan ha betalats ut till stödmottagarna av det organ som beviljar stödet.

c)För de former av bidrag som förtecknas i artikel 48.1 b, c och d ska beloppen i betalningsansökan vara de kostnader som beräknas på tillämpliga grunder.

b)Om unionens bidrag ges i enlighet med artikel 46 c, d och e ska beloppen i betalningsansökan vara de belopp som fastställs i enlighet med det beslut som avses i artikel 88.3.

3.Betalningsansökningar ska lämnas in till kommissionen i enlighet med mallen i bilaga XIX och den ska för varje prioritering och för varje regionkategori omfatta följande:

2.Betalningsansökningar ska bara godtas om det senaste garantipaketet har lämnats in som det ska.

Den sista betalningsansökan som lämnas in senast den 31 juli ska anses vara den sista betalningsansökan för det räkenskapsår som avslutades den 30 juni.

1.Medlemsstaten ska lämna in högst fyra betalningsansökningar per program, per fond och per räkenskapsår. Tidsfristen för varje betalningsansökan vara den 30 april, den 31 juli, den 31 oktober och den 26 december varje år.

4.Det belopp som betalats ut som förfinansiering räknas av i kommissionens räkenskaper senast under det sista räkenskapsåret.

I beslutet ska unionens bidrag per fond och per år anges.

Artikel 79 Justeringar under programperioden

1.Medlemsstaten får använda de utökade proportionella arrangemang som fastställs i artikel 77 när som helst under programperioden, om kommissionen har bekräftat i sina offentliggjorda årliga verksamhetsrapporter för de två år som föregår medlemsstatens beslut att tillämpa bestämmelserna i den artikeln att programmets förvaltnings- och kontrollsystem fungerar effektivt och att den totala felprocenten för varje är ligger under 2 %. När kommissionen bedömer om programmets förvaltnings- och kontrollsystem fungerar effektivt ska den beakta den berörda medlemsstatens deltagande i det fördjupade samarbetet om Europeiska åklagarmyndigheten.

1.Utan att det påverkar bestämmelserna om statligt stöd ska den förvaltande myndigheten se till att alla verifikat som rör en insats som får stöd av fonderna bevaras på lämplig nivå under fem år räknat från den 31 december det år då den förvaltande myndigheten gjorde den sista utbetalningen till stödmottagaren.

Övriga insatser ska inte omfattas av mer än en revision per räkenskapsår, av antingen revisionsmyndigheten eller kommissionen, före inlämningen av räkenskaperna för det räkenskapsår då insatsen slutförs. Insatser ska inte omfattas av revision av kommissionen eller revisionsmyndigheten under ett visst år om Europeiska revisionsrätten redan genomfört en revision det året, förutsatt att resultaten av revisionsrättens revision av insatserna kan användas av revisionsmyndigheten eller av kommissionen för fullgörandet av deras respektive uppgifter.

Kommissionen och revisionsmyndigheterna ska först använda all information och alla register i det elektroniska system som avses i artikel 66.1 e, inklusive resultat av förvaltningskontroller, och de ska enbart begära och erhålla ytterligare handlingar och revisionsbevis från de berörda stödmottagarna om de efter en yrkesmässig bedömning anser att så krävs för att dra robusta revisionsslutsatser.

I ESF+-förordningen får särskilda bestämmelser fastställas för program enligt artikel [4 c vii] i ESF+-förordningen.

3.Genom undantag från punkt 1 c får det i ETS-förordningen fastställas en annan metod för omräkning till euro av utgifter som betalats i en annan valuta.

a)i god tid förse övervakningskommittén med all den information som den behöver för att utföra sina arbetsuppgifter, och

g)tillhandahålla prognoser över beloppet för de betalningsansökningar som ska lämnas in den 31 januari och den 31 juli för innevarande och efterföljande kalenderår, i enlighet med bilaga VII.

b)säkerställa, om medel finns tillgängliga, att stödmottagaren får hela det förfallna beloppet inom 90 dagar från den dag då stödmottagaren lämnar in sin betalningsansökan,

ii)om kostnader ska ersättas i enlighet med artikel 48.1 b, c och d, att villkoren för ersättning av utgifter till stödmottagaren har uppfyllts,

6.När den förvaltande myndigheten väljer ut ett insats av strategisk betydelse ska den omedelbart informera kommissionen och förse kommissionen med all relevant information om insatsen.

f)kontrollera att tillämplig lagstiftning har följts, om insatserna har påbörjats innan någon stödansökan har lämnats in till den förvaltande myndigheten,

5.Det organ som genomför en sådan medfinansiering av programmet som avses i artikel [11] i förordning (EU) [Horizon Europe Rules for Participation] ska anges som förmedlande organ av det relevanta programmets förvaltande myndighet, i enlighet med punkt 3.

3.Den förvaltande myndigheten får ange ett eller flera förmedlande organ som ska utföra vissa uppgifter under myndighetens ansvar. Överenskommelser mellan den förvaltande myndigheten och de förmedlande organen ska dokumenteras skriftligen.

Kommissionen får förlänga de frister som avses i led c och d med ytterligare tre månader.

1.Kommissionen ska försäkra sig om att medlemsstaterna har inrättat förvaltnings- och kontrollsystem som överensstämmer med den här förordningen och att dessa system fungerar effektivt under genomförandet av programmen. Kommissionen ska upprätta en revisionsstrategi och en revisionsplan som ska bygga på en riskbedömning.

Det första stycket ska inte gälla för program enligt artikel [4 c vii] i ESF+-förordningen.

6.Medlemsstaterna ska införa rutiner för att säkerställa att klagomål som rör fonderna granskas effektivt. De ska på kommissionens begäran granska sådana klagomål som lämnats in till kommissionen och som faller inom tillämpningsområdet för deras program, samt informera kommissionen om resultaten av granskningarna.

3.Medlemsstaterna ska på kommissionens begäran vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa att deras förvaltnings- och kontrollsystem fungerar effektivt och att de utgifter som lämnats in till kommissionen är lagliga och korrekta. Om en sådan åtgärd är en revision får kommissionens tjänstemän eller deras bemyndigade företrädare delta.

2.Medlemsstaterna ska säkerställa lagligheten och korrektheten för de utgifter som ingår i de räkenskaper som lämnas in till kommissionen, och de ska vidta alla nödvändiga åtgärder för att förebygga, upptäcka och korrigera samt rapportera oriktigheter, inklusive bedrägerier.

1.Stödberättigande utgifter för ett finansieringsinstrument ska vara det totala beloppet av programbidrag som betalats ut eller, när det gäller garantier, avsatts enligt garantiavtalen av finansieringsinstrumentet under stödberättigandeperioden, om beloppet motsvarar följande:

c)Kostnaderna hänför sig enbart till den period under vilken insatsen får stöd.

Det utgiftsbelopp som ska föras in i en betalningsansökan för en av fonderna får beräknas proportionellt för varje fond och för det eller de program som berörs i enlighet med det dokument som fastställer stödvillkoren.

8.Om ett nytt program godkänns i samband med halvtidsöversynen i enlighet med artikel 14 ska utgifterna berättiga till stöd från den dag ansökan lämnas in till kommissionen.

7.Utgifter som blir stödberättigande till följd av en programändring ska berättiga till stöd från och med den dag då begäran om ändring lämnas in till kommissionen.

6.Insatser ska inte väljas ut för stöd från fonderna om de har byggts färdigt eller genomförts fullt ut innan ansökan om stöd inom programmet lämnades in till den förvaltande myndigheten, oavsett om alla relaterade betalningar har gjorts.

5.För bidrag i sådan form som avses i artikel 48.1 b, c och d ska utgifter som berättigar till bidrag från fonderna motsvara de belopp som beräknas i enlighet med artikel 48.2.

4.En insats får helt eller delvis genomföras utanför en medlemsstat, och även utanför unionen, under förutsättning att insatsen bidrar till programmets mål.

När det gäller kostnader som ersätts i enlighet med artikel 48.1 b och c ska de åtgärder som ligger till grund för ersättningen genomföras mellan den dag då programmet lämnades in till kommissionen eller den 1 januari 2021, beroende på vilken dag som infaller först, och den 31 december 2029.

2.Utgifter ska berättiga till bidrag från fonderna om de har belastat en stödmottagare eller en privat partner i en insats inom ett offentlig-privat partnerskap samt har betalats i samband med genomförandet av insatsen mellan den dag då programmet lämnades in till kommissionen eller den 1 januari 2021, beroende på vilken dag som infaller först, och den 31 december 2029.

2.Medlemsstaterna ska vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa att medel som avses i punkt 1 och som återbetalas till finansieringsinstrumenten under en period på minst åtta år efter stödberättigandeperiodens slut, återanvänds i enlighet med de politiska målen för det eller de program inom vilka de inrättades, antingen inom samma finansieringsinstrument eller, efter det att dessa resurser tagits ut från finansieringsinstrumentet, i andra finansieringsinstrument eller stödformer.

1.Stöd som betalas från fonderna till finansieringsinstrumenten ska sättas in på räntebärande konton i finansinstitut i medlemsstaterna och de ska förvaltas enligt principerna med aktiv likviditetsförvaltning och sund ekonomisk förvaltning.

7.Den förvaltande myndigheten, när den förvaltar finansieringsinstrumentet i enlighet med punkt 2, eller det organ som genomför finansieringsinstrumentet, när det förvaltar finansieringsinstrumentet i enlighet punkt 3, ska föra separata räkenskaper eller använda en redovisningskod per prioritering och en för varje regionkategori för varje programbidrag och separat för de medel som avses i artiklarna 54 respektive 56.

2.Finansieringsinstrument som förvaltas på den förvaltande myndighetens ansvar får inrättas i någon av följande former:

7.Summan av alla former av kombinerat stöd får inte överstiga det totala beloppet för utgiftsposten i fråga. Bidrag får inte användas för att återbetala stöd från finansieringsinstrument. Finansieringsinstrument får inte användas för att förfinansiera bidrag.

4.Stödet till slutmottagarna får kombineras med andra former av unionsbidrag, inklusive bidrag från samma fond, och det får omfatta samma utgiftspost. I sådana fall ska fondens stöd genom ett finansieringsinstrument, som ingår i en insats med finansieringsinstrument, inte redovisas till kommissionen för stöd i någon annan form, inom någon annan fond eller inom något annat unionsinstrument.

5.Personalkostnaderna för personer som arbetar med insatsen på deltid får beräknas som en fast procentandel av bruttopersonalkostnaderna motsvarande en fast andel av arbetstiden som ägnas åt insatsen per månad, utan skyldighet att införa ett separat tidsregistreringssystem. Arbetsgivaren ska utfärda ett dokument för anställda och i det ange denna fasta procentandel.

3.När man tillämpar den timsats som beräknas enligt punkt 2 får det totala antalet timmar som deklareras per person för ett visst år eller en viss månad inte överstiga det antal timmar som används för beräkningen av den timsatsen.

b)De senaste dokumenterade bruttopersonalkostnaderna per månad divideras med arbetstiden per månad för den berörda personen, i enlighet med tillämplig nationell lagstiftning som avses i anställningsavtalet.

Om en medlemsstat har beräknat en schablonsats i enlighet med artikel 67.5 a i förordning (EU) nr 1303/2013 får den schablonsatsen användas för liknande insatser vid tillämpningen av led c.

2.Beloppen för de former av bidrag som avses i led 1 b, c och d ska fastställas på ett av följande sätt:

e)En kombination av de former som avses i leden a–d, under förutsättning att varje form omfattar olika kostnadskategorier eller att de används för olika projekt som ingår i en insats eller för på varandra följande etapper i en insats.

KAPITEL II Former av stöd från medlemsstaterna

f)En kombination av de former som avses i leden a–e.

c)Enhetskostnader i enlighet med artikel 88, som täcker samtliga eller vissa specifika kategorier av stödberättigande kostnader som tydligt identifieras i förväg, på grundval av ett belopp per enhet.

Artikel 46 Former av bidrag från unionen till programmen

KAPITEL I Former av bidrag från unionen

För finansieringsinstrument ska stödmottagaren säkerställa att slutmottagarna uppfyller kraven i punkt 1 c.

Detta krav ska inte gälla insatser som får stöd inom det särskilda mål som fastställs i artikel 4.1 c vii i ESF+-förordningen.

d)För insatser som inte omfattas av led c ska de offentligt anslå minst en tryckt affisch eller visa en elektronisk bildskärm i minst A3-format med information om insatsen, och där stödet från fonderna framhävs.

För program som får stöd från EHFF ska de uppgifter som avses i leden b och c i första stycket offentliggöras endast om ett sådant offentliggörande överensstämmer med nationell lagstiftning om skydd av personuppgifter.

För de uppgifter som avses i leden b, c och k i första stycket ska uppgifterna tas bort två år efter det att de först publicerades på webbplatsen.

a)Synlighet för stödet i all verksamhet som rör de insatser som får stöd från fonderna, särskilt när det gäller insatser av strategisk betydelse.

1.Kommissionen ska genomföra en halvtidsutvärdering för att granska ändamålsenlighet, effektivitet, relevans, samstämmighet och EU-mervärde för varje fond till slutet av 2024. Kommissionen får använda all relevant information som redan finns tillgänglig i enlighet med artikel [128] i budgetförordningen.

4.Den förvaltande myndigheten eller medlemsstaten ska säkerställa att det finns förfaranden som gör det möjligt att ta fram och samla in de uppgifter som krävs för utvärderingarna.

1.För program som får stöd från Eruf, ESF+ och Sammanhållningsfonden ska varje förvaltande myndighet lämna in till kommissionen en slutlig prestationsrapport för programmet senast den 15 februari 2031.

4.De uppgifter som lämnas in i enlighet med denna artikel ska vara tillförlitliga och aktuella uppgifter från slutet av månaden före den månad då de lämnas in.

c)Belopp, per typ av finansiell produkt, för de privata och offentliga medel som utnyttjats utöver fonderna.

a)Stödberättigande utgifter per typ av finansiell produkt.

a)antalet utvalda insatser, insatsernas totala stödberättigande kostnad, bidraget från fonderna och de totala stödberättigande utgifter som stödmottagarna redovisat för den förvaltande myndigheten, allt uppdelat per interventionstyp,

2.Uppgifterna ska för varje prioritering delas upp per särskilt mål och per regionkategori, och de ska avse

För program enligt artikel 4.1 c vii i ESF+-förordningen ska uppgifter föras över varje år senast den 30 november.

6.För program som får stöd från EHFF, Amif, Fonden för inre säkerhet och instrumentet för gränsförvaltning och visering ska medlemsstaten lämna in en årlig prestationsrapport i enlighet med de fondspecifika förordningarna.

För program enligt artikel [4.1 c vii] i ESF+-förordningen ska endast information enligt artikel 35.1 a, b, e, f och h lämnas.

2.För program som får stöd från Amif, Fonden för inre säkerhet och instrumentet för gränsförvaltning och visering ska ett översynsmöte anordnas minst två gånger under programperioden.

a)de metoder och kriterier som tillämpas för urvalet av insatser, inklusive alla ändringar av dessa, efter samråd med kommissionen i enlighet med artikel 67.2, utan att det påverkar tillämpningen av artikel 27.3 b, c och d,

h)uppfyllandet av nödvändiga villkor och tillämpningen av dem under hela programperioden,

5.Punkterna 1–4 ska inte gälla för program enligt artikel [4 c vi] i ESF+-förordningen och relaterat tekniskt stöd.

4.Medlemsstaten ska offentliggöra övervakningskommitténs arbetsordning samt alla uppgifter och all information som delas med övervakningskommittén på den webbplats som avses i artikel 44.1.

b)Stöd från ESF+: 4 %, program enligt artikel 4.1 c vii i ESF+-förordningen: 5 %.

1.Tekniskt stöd till varje program ska ersättas med schablonbelopp genom att man tillämpar de procentsatser som anges i punkt 2 på de stödberättigande utgifter som ingår i varje betalningsansökan i enlighet med artikel 85.3 a eller c, beroende på vad som är tillämpligt.

Det stöd som avses i punkt 1 c får inte överstiga 25 % av det totala offentliga bidraget till strategin.

1.Lokala aktionsgrupper ska utforma och genomföra de strategier som avses i artikel 25.2 c.

1.De relevanta förvaltande myndigheterna ska säkerställa att varje strategi som avses i artikel 25.2 c innehåller följande element:

3.Om stöd till de strategier som avses i punkt 2 c är tillgängligt från mer än en fond ska de relevanta förvaltande myndigheterna genomföra ett gemensamt urvalsförfarande för sådana strategier samt inrätta en gemensam kommitté för alla berörda fonder för att övervaka genomförandet av strategierna. De relevanta förvaltande myndigheterna får välja en av de berörda fonderna som ska stå för alla de kostnader för förberedelser, förvaltning och ledning som avses i artikel 28.1 a och c i samband med strategierna.

4.Om en myndighet eller ett organ på stadsnivå, lokal nivå eller annan territoriell nivå utför andra arbetsuppgifter än urvalet av insatser som faller under den förvaltande myndighetens ansvar ska den förvaltande myndigheten ange att myndigheten är ett förmedlande organ.

1.Territoriella strategier som genomförs i enlighet med artikel 22 a eller c ska innehålla följande element:

Medlemsstaten ska stödja integrerad territoriell utveckling genom strategier för territoriell och lokal utveckling i någon av följande former:

3.En begäran enligt punkt 1 ska innehålla det totala belopp som förs över för varje år per fond och per regionkategori i förekommande fall, den ska vara vederbörligen motiverad och den ska åtföljas av det eller de reviderade programmen från vilka medel förs över i enlighet med artikel 19, med uppgift om till vilken fond eller vilket instrument beloppen förs över.

2.Eruf och ESF+ får komplettera varandra och inom en gräns på 10 % av stödet från de fonderna för varje prioritering inom ett program får de finansiera hela eller en del av en insats där kostnaderna berättigar till stöd från den andra fonden, enligt den fondens regler om stödberättigande, under förutsättning att kostnaderna är nödvändiga för att genomföra insatsen.

Sådana överföringar ska inte påverka föregående år. De ska anses vara av mindre betydelse och ska inte kräva något beslut av kommissionen om ändring av programmet. De ska dock uppfylla alla rättsliga krav. Medlemsstaten ska lämna in till kommissionen en reviderad version av den tabell som avses i artikel 17.3 f ii, f iii eller f iv, beroende på vad som är tillämpligt.

5.Medlemsstaten får under programperioden föra över högst 5 % av den ursprungliga tilldelningen för en prioritering, men inte mer än 3 % av programbudgeten, till en annan prioritering för samma fond inom samma program. För program som får stöd från Eruf och ESF+ får överföring göras endast av anslagen för samma regionkategori.

4.Kommissionen ska godkänna ändringen av programmet inom sex månader efter det att det lämnats in av medlemsstaten.

1.Medlemsstaten får lämna in en motiverad begäran om ändring av ett program tillsammans med det ändrade programmet, med uppgift om hur ändringen förväntas påverka förverkligandet av målen.

4.Kommissionen ska genom en genomförandeakt anta ett beslut om godkännande av programmet senast sex månader efter den dag då programmet lämnades in av medlemsstaten.

2.Kommissionen får framföra sina synpunkter inom tre månader efter det att medlemsstaten har lämnat in programmet.

6.För de Eruf-, ESF+ och Sammanhållningsfondsprogram som lämnats in i enlighet med artikel 16 ska den tabell som avses i punkt 3 f ii innehålla beloppen endast för åren 2021–2025.

Led c och d i den här punkten ska inte gälla för det särskilda mål som anges i artikel [4 c vii)] i ESF+-förordningen.

h)För varje nödvändigt villkor som fastställs i enlighet med artikel 11, bilaga III och bilaga IV, en bedömning av huruvida det nödvändiga villkoret är uppfyllt den dag då programmet lämnas in.

iv)för program som får stöd från Amif, Fonden för inre säkerhet och instrumentet för gränsförvaltning och visering, en tabell som för varje särskilt mål anger den totala tilldelningen per typ av åtgärd, det nationella bidraget och om det består av offentliga och privata medel.

ii)ett tabell med den totala tilldelningen för varje prioritering per fond och per regionkategori samt det nationella bidraget med uppgift om det består av offentliga och privata medel,

i)en tabell med den totala tilldelningen för varje fond och för varje regionkategori för hela programperioden och per år, inklusive eventuella belopp som förs över i enlighet med artikel 21,

ii)marknadsmisslyckanden, investeringsbehov och komplementaritet med andra former av stöd,

2.Medlemsstaterna ska lämna in program till kommissionen senast tre månader efter det att de lämnat in partnerskapsöverenskommelsen.

1.Medlemsstaterna ska utarbeta program för att genomföra fonderna under perioden 1 januari 2021–31 december 2027.

13.Punkterna 1–12 ska inte gälla för prioriteringar eller program enligt artikel [4 c v ii] i ESF+-förordningen.

c)Om kommissionen finner att en medlemsstat har vidtagit lämpliga åtgärder enligt vad som avses i rådets förordning (EG) nr 332/2002.

b)Rådet har godkänt den plan för korrigerande åtgärder som den berörda medlemsstaten har lämnat in i enlighet med artikel 8.2 i förordning (EU) nr 1176/2011 eller förfarandet vid alltför stora obalanser lämnas vilande i enlighet med artikel 10.5 i den förordningen eller rådet har avslutat förfarandet vid alltför stora obalanser i enlighet med artikel 11 i den förordningen.

c)Bristande efterlevnad i samband med den rekommenderade korrigerande åtgärden inom ett förfarande vid alltför stora obalanser, enligt punkt 7 c.

Innehållande av åtaganden bör prioriteras, betalningar ska endast hållas om det behövs omedelbara åtgärder begärs och vid betydande överträdelser. Innehållandet av betalningar ska göras vid betalningsansökningar som lämnats in för de berörda programmen efter det datum då beslutet om innehållande fattades.

b)Rådet antar två på varandra följande rekommendationer i samma förfarande vid alltför stora obalanser, i enlighet med artikel 8.3 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1176/2011, på grund av att en medlemsstat har lämnat in en otillräcklig plan för korrigerande åtgärder.

4.Medlemsstaten ska lämna in ett förslag om ändring av de relevanta programmen inom två månader från och med det datum då det svar som avses i punkt 3 lämnades in.

b)Att stödja genomförandet av relevanta rådsrekommendationer som riktar sig till medlemsstaten i fråga och som antagits i enlighet med artiklarna 7.2 eller 8.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1176/2011 under förutsättning att dessa ändringar anses nödvändiga för att korrigera de makroekonomiska obalanserna.

3.Om översynen leder till att ett nytt program lämnas in ska finansieringsplanen enligt artikel 17.3 f ii omfatta det totala anslaget för varje fond det år som programmet godkändes.

a)Tilldelade medel per prioritering, inklusive beloppen för 2026 och 2027.

2.Medlemsstaten ska senast den 31 mars 2025 lämna in en ansökan till kommissionen om ändring av varje program i enlighet med artikel 19.1. Medlemsstaten ska motivera ändringen på grundval av de element som anges i punkt 1.

2.Delmål och mål ska fastställas för varje särskilt mål inom ett program, med undantag för tekniskt stöd och för det särskilda målet för materiell fattigdom som fastställs i artikel [4 c vii] i ESF+-förordningen.

1.Medlemsstaten ska fastställa en prestationsram som gör det möjligt att övervaka, rapportera om och utvärdera programprestationerna under genomförandet och bidra till att mäta fondernas övergripande prestation.

6.Medlemsstaten ska säkerställa att de nödvändiga villkoren är uppfyllda och tillämpas under hela programperioden. Den ska informera kommissionen om eventuella ändringar som påverkar uppfyllandet av de nödvändiga villkoren.

4.Om en överenskommelse om medverkan enligt artikel [9] i [InvestEU-förordningen] inte har ingåtts den 31 december 2021 för ett belopp som avses i punkt 1 och som anslagits i partnerskapsöverenskommelsen ska medlemsstaten lämna in en ansökan om ändring av programmet eller programmen för att använda motsvarande belopp.

5.Om partnerskapsöverenskommelsen i enlighet med artikel 7.4 ingår i ett program ska kommissionen genom en genomförandeakt anta ett beslut om godkännande av programmet senast sex månader efter den dag då det programmet lämnades in av den berörda medlemsstaten.

4.Kommissionen ska genom en genomförandeakt anta ett beslut om godkännande av partnerskapsöverenskommelsen senast fyra månader efter den dag då den partnerskapsöverenskommelsen lämnades in av den berörda medlemsstaten. Partnerskapsöverenskommelsen ska inte ändras.

2.Kommissionen får framföra sina synpunkter inom tre månader efter det att medlemsstaten har lämnat in partnerskapsöverenskommelsen.

f)Förteckningen över planerade program inom fonderna, med preliminär tilldelning per fond och motsvarande nationella bidrag per regionkategori.

e)De belopp som ska ges som bidrag till InvestEU, per fond och per regionkategori.

d)I relevanta fall, fördelningen av medel per regionkategori enligt artikel 102.2, och de anslagsbelopp som föreslås ska föras över mellan regionkategorierna i enlighet med artikel 105.

c)Det preliminära anslaget från var och en av fonderna, uppdelat per politiskt mål på nationell nivå, med beaktande av de fondspecifika bestämmelserna om tematisk koncentration.

5.Interregprogrammen får lämnas in till kommissionen innan partnerskapsöverenskommelsen lämnas in.

4.Medlemsstaten ska lämna in en partnerskapsöverenskommelse som följer mallen i bilaga II. Partnerskapsöverenskommelsen får ingå i ett av medlemsstatens program.

3.Partnerskapsöverenskommelsen får lämnas in tillsammans med relevant årligt nationellt reformprogram.

2.Medlemsstaten ska lämna in partnerskapsöverenskommelse till kommissionen innan eller samtidigt som den lämnar in det första programmet.

2.Kommissionen ska dock använda de stödbelopp från Sammanhållningsfonden som förs över till Fonden för ett sammanlänkat Europa (FSE), Europeiska stadsinitiativet och interregionala innovationsinvesteringar, de stödbelopp som förs över från ESF+ till transnationellt samarbete samt bidragsbelopp till InvestEU och tekniskt stöd på kommissionens initiativ inom ramen för direkt eller indirekt förvaltning i enlighet med [artikel 62.1 a och c] i budgetförordningen.

1.Medlemsstaterna och kommissionen ska genomföra den del av unionens budget som tilldelats fonderna inom ramen för delad förvaltning i enlighet med artikel [63] i förordning (EU, Euratom) [number of the new financial regulation] (budgetförordningen).

Om en tidsfrist fastställs för en åtgärd som kommissionen vidtar ska tidsfristen räknas från den dag då medlemsstaten har lämnat in alla de uppgifter som krävs enligt den här förordningen eller enligt fondspecifika förordningar.

35.spärrkonto: när det gäller en insats inom ett offentlig-privat partnerskap avses ett bankkonto som omfattas av ett skriftligt avtal mellan det offentliga organ som är stödmottagare och den privata partner som godkänts av den förvaltande myndigheten eller det förmedlande organ som används för betalningar under och/eller efter stödberättigandeperioden.

34.urvalsenhet: en av de enheter, t.ex. en insats, ett projekt inom en insats eller en betalningsansökan från en stödmottagare, som en population delas in i så att ett urval kan göras.

11.delmål: ett mellanliggande värde som ska uppnås vid en viss tidpunkt under programperioden för en indikator som ingår i ett särskilt mål.

1.relevanta landsspecifika rekommendationer: rådets rekommendationer som antas i enlighet med artiklarna 121.2 och 148.4 i EUF-fördraget, om strukturella utmaningar som bör hanteras genom fleråriga investeringar inom tillämpningsområdet för fonderna såsom det anges i de fondspecifika förordningarna, samt relevanta rekommendationer som antas i enlighet med artikel [XX] i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) [number of the new Energy Union Governance Regulation].

(73)Målen för denna förordning, nämligen att stärka den ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållningen och att fastställa gemensamma finansiella regler för den del av unionens budget som genomförs genom delad förvaltning, kan inte i tillräcklig utsträckning uppnås av medlemsstaterna på grund av dels skillnaderna i utvecklingsnivå mellan de olika regionerna och eftersläpningen i de minst gynnade regionerna och de begränsade ekonomiska resurserna i medlemsstaterna och regionerna, dels behovet av en enhetlig ram som omfattar flera unionsfonder under delad förvaltning. Eftersom dessa mål kan uppnås bättre på unionsnivå kan unionen anta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i EUF-fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål.

(72)Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1303/2013 och alla akter som gäller för programperioden 2014–2020 bör fortsätta att gälla för program och insatser som stöds av de fonder som omfattas av programperioden 2014–2020. Eftersom genomförandet av förordning (EU) nr 1303/2013 förväntas sträcka sig över den programperiod som den här förordningen avser och för att säkerställa kontinuiteten i genomförandet av vissa insatser som godkänts enligt den förordningen, bör etappbestämmelser fastställas. Varje enskild etapp i en etappindelad insats som har samma övergripande mål bör genomföras i enlighet med reglerna för den programperiod under vilken insatsen finansieras.

(70)Det är särskilt viktigt att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå, och att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning. För att säkerställa lika stor delaktighet i förberedelsen av delegerade akter erhåller Europaparlamentet och rådet alla handlingar samtidigt som medlemsstaternas experter, och deras experter ges systematiskt tillträde till möten i kommissionens expertgrupper som arbetar med förberedelse av delegerade akter.

(67)Det är nödvändigt att fastställa sammanhållningspolitikens högsta medfinansieringsgrader per regionkategori, för att säkerställa att medfinansieringsprincipen följs genom en lämplig nivå på medlemsstaternas offentliga eller privata stöd. Dessa grader bör återspegla den ekonomiska utvecklingen i regionerna i fråga om BNP per capita i förhållande till genomsnittet för EU-27.

(63)Projekt inom det transeuropeiska transportnätet i enlighet med förordning (EU) [nya FSE-förordningen] kommer att fortsätta att finansieras av Sammanhållningsfonden, både genom delad förvaltning och genom direkt genomförande inom Fonden för ett sammanlänkat Europa (FSE). Som fortsättning på den framgångsrika strategin under programperioden 2014–2020 bör 10 000 000 000 euro överföras från Sammanhållningsfonden till Fonden för ett sammanlänkat Europa för detta ändamål.

(60)För att främja EUF-fördragets mål om ekonomisk, social och territoriell sammanhållning bör målet Investering för sysselsättning och tillväxt omfatta alla regioner. För att ge ett välavvägt och successivt stöd som återspeglar den ekonomiska och samhälleliga utvecklingsnivån bör medel enligt det målet anslås från Eruf och ESF+ på grundval av en fördelningsnyckel som främst bygger på bruttonationalprodukt per capita. De medlemsstater vars bruttonationalinkomst (BNI) per capita är mindre än 90 % av genomsnittet i unionen bör få medel inom målet Investering för sysselsättning och tillväxt från Sammanhållningsfonden.

(57)För att skydda unionens ekonomiska intressen och unionens budget bör proportionella åtgärder fastställas, som genomförs av medlemsstaterna och av kommissionen. Kommissionen bör kunna avbryta betalningsfrister, tillfälligt dra in mellanliggande betalningar och tillämpa finansiella korrigeringar när villkoren för det är uppfyllda. Kommissionen bör iaktta proportionalitetsprincipen genom att ta hänsyn till oriktigheternas art, grad av allvar och antal och deras ekonomiska konsekvenser för unionens budget.

(52)Kraven på kontroller och revisioner bör kunna minskas om det finns garantier för att programmet har fungerat ändamålsenligt under de senaste två på varandra följande åren, eftersom det visar att fonderna genomförs på ett ändamålsenligt och resurseffektivt sätt under en längre tid.

(49)I syfte att optimera synergieffekterna mellan fonderna och de direkt förvaltade instrumenten, bör tillhandahållande av stöd underlättas till åtgärder som redan har fått spetskompetensstämpeln (Seal of Excellence).

(44)Under fullständig hänsynstagande till de tillämpliga reglerna för statligt stöd och offentlig upphandling som klargjordes redan under programperioden 2014–2020 bör de förvaltande myndigheterna ha möjlighet att besluta om de lämpligaste alternativen för genomförande av finansieringsinstrument, för att tillgodose regionernas särskilda behov.

(42)Beslutet att finansiera stödåtgärder via finansieringsinstrumenten bör fattas på grundval av en förhandsbedömning. I denna förordning bör det också fastställas minimikrav på de obligatoriska delarna av förhandsbedömningarna, och medlemsstaterna bör kunna använda förhandsbedömningen som utfördes under perioden 2014–2020, vid behov uppdaterade, för att undvika administrativa bördor och förseningar när finansieringsinstrument utformas.

(41)Finansieringsinstrument bör inte användas för att stödja refinansiering, till exempel för att ersätta befintliga låneavtal eller andra former av finansiering för investeringar som redan fysiskt färdigställts eller genomförts den dag då investeringsbeslutet fattas, utan i stället för att stödja alla typer av nya investeringar i enlighet med de politiska målen.

(35)För att schablonbelopp ska kunna tillämpas omedelbart bör alla schablonsatser som fastställs av medlemsstaterna under perioden 2014–2020 på grundval av en rättvis, skälig och verifierbar beräkningsmetod fortsätta att användas för liknande insatser som får stöd enligt denna förordning utan krav på en ny beräkningsmetod.

(34)För bidrag som ges till stödmottagare bör medlemsstaterna i ökad utsträckning använda sig av förenklade kostnadsalternativ. Tröskelvärdet för obligatorisk användning av förenklade kostnadsalternativ bör kopplas till insatsens totalkostnad, så att alla insatser under tröskelvärdet behandlas lika, oavsett om de är offentliga eller privata.

(32)De förvaltande myndigheterna bör offentliggöra strukturerad information om utvalda insatser och stödmottagare på webbplatsen för det program som ger stöd till insatsen, under iakttagande av kraven på skydd av personuppgifter i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679.

(30)Till stöd för utarbetandet av relaterade program och verksamheter under nästa programperiod bör kommissionen genomföra en halvtidsutvärdering av fonderna. Vid slutet av programperioden bör kommissionen genomföra efterhandsutvärderingar av fonderna, som bör inriktas på fondernas genomslag.

(28)I enlighet med punkterna 22 och 23 i det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning av den 13 april 2016 finns det ett behov av att utvärdera fonderna på grundval av den information som samlats in till följd av specifika krav på övervakning och samtidigt undvika överreglering och administrativa bördor, särskilt för medlemsstaterna. Dessa krav kan i förekommande fall innefatta mätbara indikatorer som kan användas som utgångspunkt för utvärdering av fondernas praktiska genomslag.

(23)För att stärka den integrerade strategin för territoriell utveckling, bör investeringar i form av territoriella instrument som integrerade territoriella investeringar (ITI) och lokalt ledd utveckling (LLU) och andra territoriella verktyg inom ramen för målet ”Ett Europa närmare medborgarna” till stöd för initiativ som utformats av medlemsstaten för investeringar inom Eruf grundas på regionala och lokala utvecklingsstrategier. Vid tillämpningen av integrerade territoriella investeringar och territoriella verktyg som utformats av medlemsstaterna bör vissa minimikrav fastställas för de territoriella strategiernas innehåll. Dessa territoriella strategier bör utarbetas och godkännas under de behöriga myndigheternas eller organens ansvar. För att säkerställa att de behöriga myndigheterna eller organen är delaktiga i genomförandet av de territoriella strategierna, bör myndigheterna eller organen vara ansvariga för urvalet av de insatser som ska få stöd, eller delta i detta urval.

(22)För att möjliggöra flexibilitet i genomförandet av programmen och minska de administrativa bördorna bör begränsade medelöverföringar tillåtas mellan de prioriterade områdena i samma program, utan att det krävs ett kommissionsbeslut om ändring av programmet. De justerade finansieringsöversikterna bör lämnas in till kommissionen så att aktuell information om anslagen för varje prioritering finns att tillgå.

(15)Partnerskapsavtalet, som utarbetas av varje medlemsstat, bör vara ett strategiskt dokument som ligger till grund för förhandlingarna mellan kommissionen och den berörda medlemsstaten om programmens utformning. För att minska den administrativa bördan bör det inte vara nödvändigt att ändra partnerskapsavtalen under programperioden. För att underlätta planeringen och undvika överlappande innehåll i programdokumenten bör partnerskapsavtalen kunna ingås som en del av ett program.

(13)Medlemsstaterna bör fastställa hur landsspecifika rekommendationer som antagits i enlighet med artikel 121.2 i EUF-fördraget och rådsrekommendationer som antagits i enlighet med artikel 148.4 i EUF-fördraget (nedan kallade landsspecifika rekommendationer) beaktas när programdokumenten utarbetas. Under programperioden 2021–2027 (nedan kallad programperioden) bör medlemsstaterna regelbundet för övervakningskommittén och kommissionen rapportera om läget i programmen till stöd för de landsspecifika rekommendationerna. Under en halvtidsöversyn bör medlemsstaterna bland annat överväga behovet av ändringar av programmen för att ta hänsyn till relevanta landsspecifika rekommendationer som antagits eller ändrats sedan början av programperioden.

För att säkerställa en tidig start för genomförandet under nästa period alla nödvändiga rättsliga bestämmelser kommer att ingå i lagstiftningspaketet (antingen i förordningen om gemensamma bestämmelser eller fondspecifika förordningar).

Förordningen om gemensamma bestämmelser också avkastningen medfinansieringssatser nivåerna före finanskrisen. Medfinansiering från EU ökade under perioden 2007–2013 för dessa tre fonder. Detta var ett svar på finanskrisen, för att upprätthålla väsentliga investeringar i en tid av ansträngda offentliga budgetar. EU:s höga medfinansieringsnivåerna inte längre nödvändiga och lägre skattesatser främja ”ägarskap”. Lägre samfinansieringssatser också öka sammanhållningspolitikens totala budget, med beaktande av de nationella bidragen. Detta bidrar också till att öka den finansiella flexibiliteten har medlemsstaterna medfinansieringssatserna för programmen och prioriteringarna kan fastställas på ett flexibelt sätt.

Projektförslag som fått kvalitetsstämpeln ”Seal of Excellence” inom Horisont Europa behöver inte genomgå en ny ansöknings- och urvalsprocessen om de är förenliga med programmets strategi för smart specialisering. Detta minskar bördan för både förvaltare och stödmottagare. Detta skulle kunna utvidgas till att omfatta även andra EU-instrument, såsom Life + eller Erasmus +.

·Det kommer inte att bli några ytterligare separat rapportering om finansieringsinstrument som är bildat enligt samma system som alla andra former av finansiering.

·Förvaltningsmyndigheterna kommer att ha samma grundläggande flexibla genomförandealternativ – ledning under ansvar av, den förvaltande myndigheten eller direkt förvaltning av förvaltningsmyndigheten, men de har förenklats.

Det föreslås att man skulle få en mer framträdande roll i övervakningskommittéerna i övervakningen av programmens resultat och alla de faktorer som påverkar detta. Öppenhet, dokument som lämnats in till övervakningskommittéerna ska vara tillgänglig för allmänheten.

Elektroniska uppgifter kan kombinationen av förenkling, öppenhet och insyn. Under programperioden 2014–2020, med undantag för föregångarna till Amif, BMVI och ISF krävdes ett system för elektroniskt datautbyte mellan stödmottagare och förvaltningsmyndigheter och mellan de olika myndigheterna i förvaltnings- och kontrollsystemet. Den befintliga förordningen bygger på och vidareutvecklar vissa aspekter när det gäller insamling av uppgifter. Alla uppgifter som krävs för att övervaka framstegen i genomförandet, inklusive genomförandet och resultaten av programmen kommer nu att översändas elektroniskt och varannan månad, plattformen för öppna data kommer att uppdateras i nära realtid.

Förordningen innehåller även bestämmelser som möjliggör frivillig överföring av resurser till de fem politiska fönstren InvestEU instrument att omfattas av EU:s budgetgaranti mekanism. Medlemsstaterna får begära en överföring av högst 5 % av ett programs anslag från vilken som helst av fonderna till en annan fond med delad förvaltning eller till ett instrument med direkt eller indirekt förvaltning. Detta bör göra det lättare att nå de mål som satts upp för programmen under deras genomförande.

Programmens innehåll kommer att vara effektivare och mer strategiskt. För att harmonisera och påskynda programplaneringen och genomförandet i början av perioden, bifogas en gemensam mall för Eruf, Sammanhållningsfonden, ESF+ och EHFF program och en separat för Asyl-, migrations- och integrationsfonden (Amif) och Fonden för inre säkerhet denna förordning. Att göra programplaneringen mer flexibel, kommer det att finnas en tröskel på 5 % på prioritetsnivå under vilken det kommer att vara möjligt att justera anslagen inom programmet utan att det krävs en formell ändring av programmet.

Förordningen skapar flexibilitet för Eruf, ESF+ och Sammanhållningsfonden. Endast de första 5 åren kommer att programplaneras i början. Anslagen för de senaste 2 åren kommer att ske på grundval av en omfattande och djupgående halvtidsöversyn som leder till motsvarande omfördelningar under 2025. Översynen kommer att se över de ursprungliga prioriteringarna och målen för programmen med hänsyn till följande: framstegen när det gäller att uppnå målen i slutet av 2024. förändringar i den socioekonomiska situationen. nya utmaningar som anges i de landsspecifika rekommendationerna. Detta bygger på konceptet av resultatramen och resultatreserven och ytterligare stärker genomförandet av politiken, bland annat genom omprogrammering. Resultatreserven är dock ned.

”förhandsvillkor” perioden 2014–2020 ”ersättas med” förutsättningar ”. Dessa är färre och mer fokuserade på målen för den berörda fonden och – i motsats till perioden 2014–2020 – övervakas och tillämpas under hela perioden. Denna princip kommer att stärkas: Medlemsstaterna kommer inte att ha rätt att redovisa utgifter för särskilda mål till dess att villkoret är uppfyllt. Detta kommer att säkerställa att alla medfinansierade insatser överensstämmer med EU:s politiska ram.

För att stödja ett fullt utnyttjande av programmets potential att bidra till klimatmålen kommer kommissionen att sträva efter att identifiera relevanta åtgärder under förfarandena för utarbetande, genomförande, översyn och utvärdering av programmet.

iii.Fastställande av mer meningsfulla förutsättningar som måste upprätthållas under hela genomförandeperioden.

Under programperioden 2014–2020, med undantag för föregångarna till Amif, BMVI och ISF krävdes ett system för elektroniskt datautbyte mellan stödmottagare och förvaltningsmyndigheter och mellan de olika myndigheterna i förvaltnings- och kontrollsystemet. Den befintliga förordningen bygger på och vidareutvecklar vissa inslag i insamlingen av uppgifter. Alla uppgifter som krävs för att övervaka framstegen i genomförandet, inklusive genomförandet och resultaten av programmen kommer nu att översändas elektroniskt till kommissionen varannan månad, plattformen för öppna data kommer att uppdateras i nära realtid.

·Efterhandsutvärderingen av Eruf och Sammanhållningsfonden visar att anpassningen av programmen i den ekonomiska krisen var en av de stora framgångar under perioden 2007–2013 och bör byggas ut.

·ESF+: Europeiska socialfonden plus

Detta förslag till förordning om gemensamma bestämmelser kommer att fastställa gemensamma bestämmelser för sju delade förvaltning. Detta förslag kommer inte att ersätta den befintliga förordningen EU nr 1303/2013 som kommer att fortsätta att styra programmen under perioden 2014–2020. Förslaget minskar fragmenteringen av regler, en gemensam uppsättning grundläggande regler för sju fonder:

EUROPEISKA KOMMISSIONEN Strasbourg den 29.5.2018 COM(2018) 375 final BILAGOR

till Förslag till



EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING

om gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden+, Sammanhållningsfonden samt Europeiska havs- och fiskerifonden, och om finansiella regler för dessa fonder och för Asyl- och migrationsfonden, Fonden för inre säkerhet samt instrumentet för gränsförvaltning och visering





BILAGA I Dimensioner och koder för typ av intervention inom Eruf, ESF+ och Sammanhållningsfonden – artikel 17.5 TABELL 1: KODER FÖR INTERVENTIONSTYP INTERVENTIONSTYP Koefficient för beräkning av stöd till klimatförändringsmålen Koefficient för beräkning av stöd till miljömålen Politiskt mål 1: Ett smartare Europa genom innovativ och smart ekonomisk omvandling 001 Investeringar i fasta tillgångar i mikroföretag, direkt kopplade till forskning och innovation 0 % 0 % 002 Investeringar i fasta tillgångar i små och medelstora företag (inklusive privata forskningscentrum), direkt kopplade till forskning och innovation 0 % 0 % 003 Investeringar i fasta tillgångar i offentliga forskningscentrum och högre utbildning, direkt kopplade till forskning och innovation 0 % 0 % 004 Investeringar i immateriella tillgångar i mikroföretag, direkt kopplade till forskning och innovation 0 % 0 % 005 Investeringar i immateriella tillgångar i små och medelstora företag (inklusive privata forskningscentrum), direkt kopplade till forskning och innovation 0 % 0 % 006 Investeringar i immateriella tillgångar i offentliga forskningscentrum och högre utbildning, direkt kopplade till forskning och innovation 0 % 0 % 007 Forskning och innovation i mikroföretag, inklusive nätverkande (industriell forskning, experimentell utveckling, genomförbarhetsstudier) 0 % 0 % 008 Forskning och innovation i små och medelstora företag, inklusive nätverkande 0 % 0 % 009 Forskning och innovation i offentliga forskningscentrum, högre utbildning och kompetenscentrum, inklusive nätverkande (industriell forskning, experimentell utveckling, genomförbarhetsstudier) 0 % 0 % 010 Digitalisering av små och medelstora företag (inklusive e-handel, e-affärer och sammanlänkade affärsprocesser, digitala innovationsnav, levande laboratorier, webbentreprenörer och nystartade IKT-företag, företag-till-företag) 0 % 0 % 011 IKT-lösningar, e-tjänster och tillämpningar för myndigheter 0 % 0 % 012 It-tjänster och tillämpningar för digitala färdigheter och digital integration 0 % 0 % 013 Tjänster och tillämpningar för e-hälsa (inklusive e-vård, sakernas internet för fysisk aktivitet och it-stöd i hemmet) 0 % 0 % 014 Näringslivsinfrastruktur för små och medelstora företag (inklusive industriparker och industriområden) 0 % 0 % 015 Affärsutveckling och internationalisering för små och medelstora företag 0 % 0 % 016 Utveckling av färdigheter för smart specialisering, industriell omvandling och entreprenörskap 0 % 0 % 017 Avancerade stödtjänster för små och medelstora företag och grupper av sådana företag (inklusive ledning, marknadsföring och design) 0 % 0 % 018 Företagskuvöser, stöd till avknoppningsföretag och nystartade företag 0 % 0 % 019 Stöd till innovationskluster och företagsnätverk som i första hand gynnar små och medelstora företag 0 % 0 % 020 Innovationsprocesser i små och medelstora företag (processer, organisation, marknadsföring, gemensamt skapande, användar- och efterfrågestyrd innovation) 0 % 0 % 021 Tekniköverföring och samarbete mellan företag, forskningscentrum och sektorn för högre utbildning 0 % 0 % 022 Forsknings- och innovationsprocesser, tekniköverföring och samarbete mellan företag med inriktning på en koldioxidsnål ekonomi, resiliens och anpassning till klimatförändringar 100 % 40 % 023 Forsknings- och innovationsprocesser, tekniköverföring och samarbete mellan företag som är inriktade på cirkulär ekonomi 40 % 100 % Politiskt mål 2: Ett grönare och koldioxidsnålare Europa genom ren och rättvis energiomställning, gröna och blå investeringar, den cirkulära ekonomin, klimatanpassning, riskförebyggande och riskhantering 024 Energieffektivitet och demonstrationsprojekt i små och medelstora företag samt stödåtgärder 100 % 40 % 025 Upprustning av befintliga bostäder för ökad energieffektivitet, demonstrationsprojekt och stödåtgärder 100 % 40 % 026 Upprustning av offentlig infrastruktur för ökad energieffektivitet, demonstrationsprojekt och stödåtgärder 100 % 40 % 027 Stöd till företag som tillhandahåller tjänster som bidrar till en koldioxidsnål ekonomi och motståndskraft mot klimatförändringar 100 % 40 % 028 Förnybar energi: vindenergi 100 % 40 % 029 Förnybar energi: solenergi 100 % 40 % 030 Förnybar energi: biobränsle 100 % 40 % 031 Förnybar energi: havsenergi 100 % 40 % 032 Annan förnybar energi (inklusive jordvärme) 100 % 40 % 033 Smarta energidistributionssystem för medel- och lågspänning (inklusive smarta nät och IKT-system) och relaterad lagring 100 % 40 % 034 Högeffektiv kraftvärme, fjärrvärme och fjärrkyla 100 % 40 % 035 Åtgärder för anpassning till klimatförändringarna och förebyggande och hantering av klimatrelaterade risker: översvämningar (inklusive åtgärder för ökad medvetenhet, civilskydd och system och infrastrukturer för katastrofhantering) 100 % 100 % 036 Åtgärder för anpassning till klimatförändringarna och förebyggande och hantering av klimatrelaterade risker: bränder (inklusive åtgärder för ökad medvetenhet, civilskydd och system och infrastrukturer för katastrofhantering) 100 % 100 % 037 Åtgärder för anpassning till klimatförändringarna och förebyggande och hantering av klimatrelaterade risker: övriga, t.ex. stormar och torka (inklusive åtgärder för ökad medvetenhet, civilskydd och system och infrastrukturer för katastrofhantering) 100 % 100 % 038 Förebyggande och hantering av icke klimatrelaterade naturrisker (t.ex. jordbävningar) och risker i samband med mänsklig aktivitet (t.ex. tekniska olyckor), inklusive åtgärder för ökad medvetenhet, civilskydd och system och infrastruktur för katastrofhantering 0 % 100 % 039 Vattenförsörjning till människor (utvinning, behandling, lagring och distributionsinfrastruktur, effektivitetsåtgärder, dricksvattenförsörjning) 0 % 100 % 040 Vattenförvaltning och skydd av vattenresurser (inklusive förvaltning av avrinningsdistrikt, särskilda klimatanpassningsåtgärder, återanvändning, minskning av läckage) 40 % 100 % 041 Insamling och behandling av avloppsvatten 0 % 100 % 042 Hantering av hushållsavfall: förebyggande, minimering, sortering och återvinning 0 % 100 % 043 Hantering av hushållsavfall: mekanisk biologisk behandling, värmebehandling 0 % 100 % 044 Hantering av verksamhetsavfall, industriavfall och farligt avfall 0 % 100 % 045 Främjande av användningen av återvunnet material som råvara 0 % 100 % 046 Återställande av industrianläggningar och kontaminerad mark 0 % 100 % 047 Stöd till miljövänliga produktionsprocesser och resurseffektivitet i små och medelstora företag 40 % 40 % 048 Luftkvalitet och åtgärder för att minska buller 40 % 100 % 049 Skydd, återställande och hållbar användning av Natura 2000-områden 40 % 100 % 050 Skydd av natur och biologisk mångfald samt grön infrastruktur 40 % 100 % Politiskt mål 3: Ett mer sammanlänkat Europa genom förbättrad mobilitet och regional IKT-konnektivitet 051 IKT: Bredbandsnät med mycket hög kapacitet (stam/backhaulnät) 0 % 0 % 052 IKT: Bredbandsnät med mycket hög kapacitet (tillträde/accessnät med prestanda motsvarande optisk fiber fram till utgreningsstället på betjäningsplatsen för flerfamiljshus) 0 % 0 % 053 IKT: Bredbandsnät med mycket hög kapacitet (tillträde/accessnät med prestanda motsvarande optisk fiber fram till utgreningsstället på betjäningsplatsen för bostäder och affärslokaler) 0 % 0 % 054 IKT: Bredbandsnät med mycket hög kapacitet (tillträde/accessnät med prestanda motsvarande optisk fiber fram till basstationen för avancerad trådlös kommunikation) 0 % 0 % 055 IKT: Andra typer av IKT-infrastruktur (inklusive storskaliga datorresurser/utrustning, datacentraler, sensorer och annan trådlös utrustning) 0 % 0 % 056 Nybyggda motorvägar och vägar - TEN-T-stomnätet 0 % 0 % 057 Nybyggda motorvägar och vägar - övergripande TEN-T-nätet 0 % 0 % 058 Nybyggda sekundära förbindelsevägar till TEN-T-vägnätet och knutpunkter 0 % 0 % 059 Nybyggda andra nationella, regionala och lokala tillfartsvägar 0 % 0 % 060 Ombyggda eller förbättrade motorvägar och vägar - TEN-T-stomnätet 0 % 0 % 061 Ombyggda eller förbättrade motorvägar och vägar - övergripande TEN-T-nätet 0 % 0 % 062 Andra ombyggda eller förbättrade vägar (motorvägar, nationella, regionala och lokala vägar) 0 % 0 % 063 Digitalisering av transporter: vägar 40 % 0 % 064 Nybyggda järnvägar - TEN-T-stomnätet 100 % 40 % 065 Nybyggda järnvägar - övergripande TEN-T-nätet 100 % 40 % 066 Andra nybyggda järnvägar 100 % 40 % 067 Ombyggda eller förbättrade järnvägar - TEN-T-stomnätet 0 % 40 % 068 Ombyggda eller förbättrade järnvägar - övergripande TEN-T-nätet 0 % 40 % 069 Andra ombyggda eller förbättrade järnvägar 0 % 40 % 070 Digitalisering av transporter: järnvägar 40 % 0 % 071 Europeiska trafikstyrningssystemet för tåg (ERTMS) 0 % 40 % 072 Rullande järnvägsmateriel 40 % 40 % 073 Infrastruktur för rena stadstransporter 100 % 40 % 074 Rullande materiel för rena stadstransporter 100 % 40 % 075 Infrastruktur för cykeltrafik 100 % 100 % 076 Digitalisering av stadstransporter 40 % 0 % 077 Infrastruktur för alternativa bränslen 100 % 40 % 078 Multimodala transporter (TEN-T) 40 % 40 % 079 Multimodala transporter (utanför städer) 40 % 40 % 080 Kusthamnar (TEN-T) 40 % 0 % 081 Andra kusthamnar 40 % 0 % 082 Inre vattenvägar och inlandshamnar (TEN-T) 40 % 0 % 083 Inre vattenvägar och inlandshamnar (regionala och lokala) 40 % 0 % 084 Digitalisering av transporter: övriga transportsätt 40 % 0 % Politiskt mål 4: Ett mer socialt Europa genom den europeiska pelaren för sociala rättigheter 085 Infrastruktur för förskoleverksamhet 0 % 0 % 086 Infrastruktur för grundskole- och gymnasieutbildning 0 % 0 % 087 Infrastruktur för högre utbildning 0 % 0 % 088 Infrastruktur för yrkes- och vuxenutbildning 0 % 0 % 089 Bostadsinfrastruktur för migranter, flyktingar och personer som står under eller ansöker om internationellt skydd 0 % 0 % 090 Bostadsinfrastruktur (annan än den för migranter, flyktingar och personer som står under eller ansöker om internationellt skydd) 0 % 0 % 091 Annan social infrastruktur som bidrar till social integration i samhället 0 % 0 % 092 Hälsoinfrastruktur 0 % 0 % 093 Hälsoutrustning 0 % 0 % 094 Rörliga tillgångar på hälsoområdet 0 % 0 % 095 Digitalisering inom hälso- och sjukvård 0 % 0 % 096 Tillfällig mottagningsinfrastruktur för migranter, flyktingar och personer som står under eller ansöker om internationellt skydd 0 % 0 % 097 Åtgärder för att förbättra tillträdet till arbetsmarknaden 0 % 0 % 098 Åtgärder för att främja tillgången till sysselsättning för långtidsarbetslösa 0 % 0 % 099 Särskilt stöd till ungdomars sysselsättning och socioekonomisk integration av ungdomar 0 % 0 % 100 Stöd till verksamhet som egenföretagare och till företagsetablering 0 % 0 % 101 Stöd till den sociala ekonomin och sociala företag 0 % 0 % 102 Åtgärder för att modernisera och stärka arbetsmarknadsinstitutionerna och tjänster för att bedöma och förutse kompetensbehov samt säkerställa individanpassat stöd i rätt tid 0 % 0 % 103 Stöd till matchning och övergångar på arbetsmarknaden 0 % 0 % 104 Stöd till arbetskraftens rörlighet 0 % 0 % 105 Åtgärder för att främja kvinnors deltagande på arbetsmarknaden och minska den könsrelaterade segregeringen av arbetsmarknaden 0 % 0 % 106 Åtgärder för att främja balansen mellan arbetsliv och privatliv, däribland tillgången till barnomsorg och vård av närstående 0 % 0 % 107 Åtgärder för en sund och väl anpassad arbetsmiljö som motverkar hälsorisker, inbegripet främjande av fysisk aktivitet 0 % 0 % 108 Stöd för utveckling av digitala färdigheter 0 % 0 % 109 Stöd till anpassning till förändringar för arbetstagare, företag och entreprenörer 0 % 0 % 110 Åtgärder för att uppmuntra ett aktivt och hälsosamt åldrande 0 % 0 % 111 Stöd till daghems- och förskoleverksamhet (exklusive infrastruktur) 0 % 0 % 112 Stöd till grundskole- och gymnasieutbildning (exklusive infrastruktur) 0 % 0 % 113 Stöd till högre utbildning (exklusive infrastruktur) 0 % 0 % 114 Stöd till vuxenutbildning (exklusive infrastruktur) 0 % 0 % 115 Åtgärder för att främja lika möjligheter och aktivt deltagande i samhället 0 % 0 % 116 Vägar till integration och återinträde på arbetsmarknaden för missgynnade personer 0 % 0 % 117 Åtgärder för att förbättra tillgången till utbildning och sysselsättning för marginaliserade grupper, som romer, samt främja deras sociala integration 0 % 0 % 118 Stöd till det civila samhällets organisationer som arbetar med marginaliserade befolkningsgrupper som romer 0 % 0 % 119 Särskilda åtgärder för att öka tredjelandsmedborgares deltagande i arbetslivet 0 % 0 % 120 Åtgärder för social integrering av tredjelandsmedborgare 0 % 0 % 121 Åtgärder för att förbättra lika och snabb tillgång till kvalitativa, hållbara och prisvärda tjänster 0 % 0 % 122 Åtgärder för att förbättra tillhandahållandet av familje- och närsamhällesbaserade vårdtjänster 0 % 0 % 123 Åtgärder för att förbättra vårdsystemens tillgänglighet, effektivitet och motståndskraft (exklusive infrastruktur) 0 % 0 % 124 Åtgärder för att förbättra tillgången till långtidsvård (exklusive infrastruktur) 0 % 0 % 125 Åtgärder för att modernisera de sociala trygghetssystemen, inklusive för att främja tillgången till socialt skydd 0 % 0 % 126 Främja social integrering av människor som befinner sig i riskzonen för fattigdom eller social utestängning, inklusive de som har det sämst ställt och barn 0 % 0 % 127 Motarbeta materiell fattigdom genom livsmedel och/eller materiellt bistånd till dem som har det sämst ställt, samt kompletterande åtgärder 0 % 0 % Politiskt mål 5: Ett Europa närmare medborgarna genom hållbar och integrerad utveckling av stads-, landsbygds- och kustområden och lokala initiativ 128 Skydd, utveckling och främjande av offentliga turismtillgångar och därmed sammanhängande turisttjänster 0 % 0 % 129 Skydd, utveckling och främjande av kulturarv och kulturella tjänster 0 % 0 % 130 Skydd, utveckling och främjande av naturarv och ekoturism 0 % 100 % 131 Fysisk förnyelse av och säkerheten på offentliga platser 0 % 0 % Övriga koder relaterade till de politiska målen 1–5 132 Förbättra kapaciteten hos programmyndigheterna och organ med koppling till genomförandet av fonderna 0 % 0 % 133 Förbättrat samarbete med partner både inom och utanför medlemsstaten 0 % 0 % 134 Korsfinansiering inom Eruf (stöd till åtgärder av ESF-typ som krävs för att genomföra Eruf-delen av insatsen och som är direkt kopplade till den) 0 % 0 % 135 Förbättra den institutionella kapaciteten hos myndigheter och berörda parter att genomföra projekt och initiativ för territoriellt samarbete i ett gränsöverskridande, transnationellt, maritimt och interregionalt sammanhang 0 % 0 % 136 Yttersta randområdena: kompensation för eventuella extrakostnader på grund av dålig tillgänglighet och territoriell splittring 0 % 0 % 137 Yttersta randområdena: särskilda åtgärder för att kompensera extrakostnader på grund av marknadens storlek 0 % 0 % 138 Yttersta randområdena: stöd för att kompensera extrakostnader på grund av klimatförhållanden och svåra terrängförhållanden 40 % 40 % 139 Yttersta randområdena: flygplatser 0 % 0 % Tekniskt stöd 140 Information och kommunikation 0 % 0 % 141 Förberedelser, genomförande, övervakning och kontroller 0 % 0 % 142 Utvärdering och studier, insamling av uppgifter 0 % 0 % 143 Förstärkning av kapaciteten hos medlemsstaternas myndigheter, stödmottagare och berörda parter 0 % 0 % TABELL 2: KODER FÖR FINANSIERINGSFORM FINANSIERINGSFORM 01 Bidrag 02 Stöd genom finansieringsinstrument: eget kapital eller kapital likställt med eget kapital 03 Stöd genom finansieringsinstrument: lån 04 Stöd genom finansieringsinstrument: garanti 05 Stöd genom finansieringsinstrument: kompletterande stöd 06 Pris TABELL 3: KODER FÖR TERRITORIELL GENOMFÖRANDEMEKANISM OCH TERRITORIELL INRIKTNING TERRITORIELL GENOMFÖRANDEMEKANISM OCH TERRITORIELL INRIKTNING Integrerad territoriell investering (ITI) ITI inriktad på hållbar stadsutveckling 11 Stadsdelar x 12 Städer och förorter x 13 Funktionella stadsområden x 14 Bergsområden 15 Öar och kustområden 16 Glest bebodda områden 17 Andra typer av målterritorier



Lokalt ledd utveckling (LLU) LLU inriktad på hållbar stadsutveckling



21 Stadsdelar x 22 Städer och förorter x 23 Funktionella stadsområden x 24 Bergsområden 25 Öar och kustområden 26 Glest bebodda områden 27 Andra typer av målterritorier





Annan typ av territoriellt verktyg inom politiskt mål 5 Annan typ av territoriellt verktyg inriktat på hållbar stadsutveckling



31 Stadsdelar x 32 Städer och förorter x 33 Funktionella stadsområden x 34 Bergsområden 35 Öar och kustområden 36 Glest bebodda områden 37 Andra typer av målterritorier Andra strategier 41 Stadsdelar 42 Städer och förorter 43 Funktionella stadsområden 44 Bergsområden 45 Öar och kustområden 46 Glest bebodda områden 47 Andra typer av målterritorier 48 Ingen territoriell inriktning



TABELL 4: KODER FÖR NÄRINGSGREN NÄRINGSGREN 01 Jordbruk och skogsbruk 02 Fiske 03 Vattenbruk 04 Andra sektorer inom den blå ekonomin 05 Framställning av livsmedel och drycker 06 Framställning av textilier och textilprodukter 07 Tillverkning av transportmedel 08 Tillverkning av datorer, elektronikvaror och optik 09 Andra ospecificerade tillverkningsindustrier 10 Byggnadsverksamhet 11 Utvinning av mineral 12 El, gas, ånga, varmvatten och kyla 13 Vattenförsörjning, avloppsrening, avfallshantering och sanering 14 Transport och lagring 15 Informations- och kommunikationsverksamhet, inklusive telekom 16 Partihandel och detaljhandel 17 Hotell- och restaurangverksamhet 18 Finans- och försäkringsverksamhet 19 Fastighets- och uthyrningsverksamhet, företagstjänster 20 Offentlig förvaltning 21 Utbildning 22 Hälso- och sjukvård 23 Sociala tjänster, andra samhälleliga och personliga tjänster 24 Miljörelaterad verksamhet 25 Kultur, nöje, kreativa sektorn och fritid 26 Andra ospecificerade tjänster



TABELL 5: KODER FÖR GEOGRAFISKT LÄGE GEOGRAFISKT LÄGE Kod GEOGRAFISKT LÄGE Kod för område eller region där insatsen är belägen/genomförs, enligt klassificeringen av statistiska territoriella enheter (Nuts) i bilagan till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1059/2003, i dess senast ändrade lydelse genom kommissionens förordning (EU) nr 868/2014. TABELL 6: KODER FÖR ESF-SEKUNDÄRTEMAN ESF-SEKUNDÄRTEMA Koefficient för beräkning av stöd till klimatförändringsmålen 01 Bidrag till grön kompetens, gröna arbetstillfällen och grön ekonomi 100 % 02 Utveckling av digitala färdigheter och arbetstillfällen 0 % 03 Investeringar i forskning och innovation och smart specialisering 0 % 04 Investeringar i små och medelstora företag 0 % 05 Icke-diskriminering 0 % 06 Jämställdhet 0 % 07 Kapacitetsuppbyggnad hos arbetsmarknadens parter 0 % 08 Kapacitetsuppbyggnad hos det civila samhällets organisationer 0 % 09 Ej tillämpligt 0 %

TABELL 7: KODER FÖR MAKROREGIONALA STRATEGIER OCH HAVSOMRÅDESSTRATEGIER MAKROREGIONALA STRATEGIER OCH HAVSOMRÅDESSTRATEGIER 11 Strategi för den adriatisk-joniska regionen 12 Strategi för alpregionen 13 Strategi för Östersjöregionen 14 Strategi för Donauregionen 21 Norra ishavet 22 Strategi för Atlanten 23 Svarta havet 24 Medelhavet 25 Nordsjön 26 Strategi för västra Medelhavet 30 Inget bidrag till makroregionala strategier och havsområdesstrategier. BILAGA II Mall för partnerskapsöverenskommelse – artikel 7.4 CCI [15 tecken] Namn [255] Version Första året [4] Sista året [4] Kommissionens beslut nr Datum för kommissionens beslut 1. Val av politiska mål Referens: Artikel 8 a i förordningen om gemensamma bestämmelser, artikel 3 i Amif-förordningen, förordningen om Fonden för inre säkerhet respektive förordningen om instrumentet för gränsförvaltning och visering Tabell 1: Val av politiskt mål med motivering Valt politiskt mål Program Fond Motivering för valet av ett politiskt mål [3 500 per politiskt mål] 2. Strategival, samordning och komplementaritet Referens: Artikel 8 b i–iii i förordningen om gemensamma bestämmelser Textfält [60 000] 3. Bidrag till budgetgarantin enligt InvestEU med motivering Referens: Artiklarna 8 e och 10 a i förordningen om gemensamma bestämmelser. Tabell 2: Överföring till InvestEU Kategori av regioner* Fönster 1 Fönster 2 Fönster 3 Fönster 4 Fönster 5 Belopp (a) (b) (c) (d) (e) (f)=(a)+(b)+(c)+(d)+(e)) Eruf Mer utvecklade Mindre utvecklade Övergångsregioner De yttersta randområdena och de nordliga glesbefolkade områdena ESF+ Mer utvecklade Mindre utvecklade Övergångsregioner De yttersta randområdena Sammanhållningsfonden EHFF Amif Fonden för inre säkerhet Instrumentet för gränsförvaltning och visering Totalt

Textfält [3 500] (motivering) 4. Överföring mellan kategorier av regioner med motivering Referens: Artiklarna 8 d och 105 i förordningen om gemensamma bestämmelser. Tabell 3. Överföring mellan kategorier av regioner Regionkategori Anslag per regionkategori* Överföring till: Belopp för överföring Andel av ursprungligt anslag som överförs Anslag per regionkategori efter överföring (a) (b) (c) (d) (g)=(d)/(b) (h)=(b)-(d) Mindre utvecklade Mer utvecklade Övergångsregioner Mer utvecklade Mindre utvecklade Övergångsregioner Mindre utvecklade * Ursprungligt anslag per regionkategori som meddelats av kommissionen efter de överföringar som avses i tabellerna 2–4, som endast är tillämpliga på Eruf och ESF+. Textfält [3 500] (motivering) 5. Preliminärt anslag per politiskt mål Referens: Artikel 8 c i förordningen om gemensamma bestämmelser Tabell 4: Preliminärt anslag från Eruf, Sammanhållningsfonden, ESF+, EHFF per politiskt mål* Politiska mål Eruf Sammanhållningsfonden ESF+ EHFF Totalt Politiskt mål 1 Politiskt mål 2 Politiskt mål 3 Politiskt mål 4 Politiskt mål 5 Tekniskt stöd Anslag för perioden 2026–2027 Totalt * Politiska mål enligt artikel 4.1 i förordningen om gemensamma bestämmelser. För Eruf, Sammanhållningsfonden och ESF+ åren 2021–2025, för EHFF för 2021–2027. Textfält [3 500] (motivering) Tabell 5: Preliminärt anslag från Amif, Fonden för inre säkerhet och instrumentet för gränsförvaltning och visering per politiskt mål* Politiskt mål Anslag Politiskt mål som avses i artikel 3 i [Amif-förordningen]. Politiskt mål som avses i artikel 3 i [förordningen om Fonden för inre säkerhet]. Politiskt mål som avses i artikel 3 i [förordningen om instrumentet för gränsförvaltning och visering]. Tekniskt stöd Totalt

* Politiska mål i enlighet med de fondspecifika förordningarna om EHFF, Amif, Fonden för inre säkerhet och instrumentet för gränsförvaltning och visering: anslag för åren 2021–2027. 6. Förteckning över program Referens: Artiklarna 8 f och 104 i förordningen om gemensamma bestämmelser Tabell 6. Förteckning över program med preliminära anslag* Namn[255] Fond Kategori av regioner EU:s bidrag Nationellt bidrag** Totalt Program 1 Eruf Mer utvecklade Övergångsregioner Mindre utvecklade De yttersta randområdena och de nordliga glesbefolkade områdena Program 1 Sammanhållningsfonden Program 1 ESF+ Mer utvecklade Övergångsregioner Mindre utvecklade De yttersta randområdena Totalt ERUF, SAMMANHÅLLNINGSFONDEN, ESF+ Program 2 EHFF Program 3 Amif Program 4 Fonden för inre säkerhet Program 5 Instrumentet för gränsförvaltning och visering Totalt Samtliga fonder * Politiska mål enligt artikel 4.1 i förordningen om gemensamma bestämmelser. För Eruf, Sammanhållningsfonden och ESF+ åren 2021–2025, för EHFF för 2021–2027. ** I överensstämmelse med artikel 106.2 om fastställande av medfinansieringsgrader. Referens: Artikel 8 i förordningen om gemensamma bestämmelser Tabell 7: Förteckning över Interreg-program Program 1 Namn 1 [255] Program 2 Namn 1 [255] 7. En sammanfattning av de åtgärder som ska vidtas för att stärka den administrativa kapaciteten Referens: Artikel 8 g i förordningen om gemensamma bestämmelser Textfält [4 500]



BILAGA III Övergripande nödvändiga villkor – artikel 11.1 Tillämpliga på alla särskilda mål Namn på nödvändiga villkor Kriterier för uppfyllande Effektiva mekanismer för övervakning av marknaden för offentlig upphandling Övervakningsmekanismer har införts som omfattar alla förfaranden enligt nationell upphandlingslagstiftning och som innehåller följande: 1.Arrangemang för att säkerställa insamling av effektiva, tillförlitliga och uttömmande uppgifter och indikatorer inom ett enda it-system eller ett nätverk av driftskompatibla system, i syfte att genomföra engångsprincipen och underlätta rapporteringsskyldigheterna i artikel 83.3 i direktiv 2014/24/EU i enlighet med kraven om e-upphandling, samt artikel 84 i direktiv 2014/24/EU. Uppgifterna och indikatorerna omfattar minst följande delar: a.Konkurrensens kvalitet och intensitet: namnen på vinnarna samt de ursprungliga anbudsgivarna, antalet ursprungliga anbudsgivare, antal utvalda anbudsgivare, det kontrakterade priset – mot det ursprungliga budgetanslaget och, där så är möjligt genom kontraktsregister, det slutliga priset efter slutförandet. b.Små och medelstora företags deltagande som direkta anbudsgivare. c.Överklaganden mot de beslut som de upphandlande myndigheterna fattar, däribland minst deras antal, den tid som krävs för att fatta ett beslut i första instans och antalet beslut som går vidare till andra instans. d.En förteckning över alla kontrakt som tilldelats i enlighet med reglerna om undantag från reglerna om offentlig upphandling, med angivande av den specifika bestämmelse som använts. 2.Arrangemang för att säkerställa tillräcklig kapacitet för övervakning och analys av uppgifter av de behöriga nationella myndigheterna. 3.Arrangemang för att göra uppgifterna och indikatorerna, samt resultatet av analysen, tillgängliga för allmänheten via användarvänliga öppna data. 4.Arrangemang för att säkerställa att alla uppgifter som tyder på misstänkt uppgjorda anbudsgivningar systematiskt överlämnas till behöriga nationella organ. Verktyg och kapacitet för en effektiv tillämpning av reglerna om statligt stöd Förvaltningsmyndigheterna har verktyg och kapacitet att kontrollera efterlevnaden av reglerna för statligt stöd genom följande: 1.En enkel och heltäckande tillgång till kontinuerligt uppdaterad information om företag i svårigheter och som omfattas av krav på återbetalning. 2.Tillgång till expertrådgivning och vägledning i frågor om statligt stöd från lokala eller nationella expertcentrum, under samordning av nationella myndigheter för statligt stöd, med arbetsrutiner för att säkerställa att sakkunskapen genomgår samråd med berörda parter.





Effektiv tillämpning och genomförande av EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna Effektiva mekanismer finns på plats för att säkerställa överensstämmelse med EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna och inkluderar följande: 1.Arrangemang för att säkerställa kontrollen av att de insatser som stöds av fonderna överensstämmer med stadgan om de grundläggande rättigheterna. 2.Arrangemang för rapportering till övervakningskommittén om att de insatser som stöds av fonderna överensstämmer med stadgan. Genomförande och tillämpning av FN-konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning i enlighet med rådets beslut 2010/48/EG Förekomsten av en nationell ram för genomförande av konventionen som inkluderar följande: 1.Syften med mätbara mål, datainsamling och övervakningsmekanism. 2.Arrangemang för att säkerställa att politik, lagstiftning och standarder avseende tillgänglighet verkligen kommer till uttryck i förberedelserna och genomförandet av programmen. BILAGA IV Tematiska nödvändiga villkor som är tillämpliga på Eruf, ESF+ och Sammanhållningsfonden – artikel 11.1 Politiskt mål Särskilt mål Namn på nödvändigt villkor Uppfyllningskriterier för det nödvändiga villkoret 1. Ett smartare Europa genom innovativ och smart ekonomisk omvandling Eruf: Alla särskilda mål inom detta politiska mål God styrning av den nationella eller regionala strategin för smart specialisering Strategier för smart specialisering ska stödjas av följande åtgärder: 1.Aktuell analys av flaskhalsar för innovationsspridning, bl.a. digitalisering 2.Behöriga regionala/nationella institutioner eller organ som ansvarar för förvaltningen av strategin för smart specialisering 3.Verktyg för övervakning och utvärdering för att mäta resultaten i förhållande till strategins mål 4.Effektivt fungerande entreprenörsprocess 5.Nödvändiga åtgärder för att förbättra nationella eller regionala forsknings- och innovationssystem 6.Åtgärder för att hantera industriell omvandling 7.Åtgärder för internationellt samarbete 2. Ett grönare och koldioxidsnålare Europa genom ren och rättvis energiomställning, gröna och blå investeringar, den cirkulära ekonomin, klimatanpassning, riskförebyggande och riskhantering Eruf och Sammanhållningsfonden: 2.1 Främja energieffektivitet Strategisk politisk ram för stöd till energieffektiv renovering av bostadshus och andra byggnader 1.En nationell långsiktig renoveringsstrategi till stöd för renovering av det nationella beståndet av bostadshus och andra byggnader antas, i enlighet med kraven i direktiv 2010/31/EU om byggnaders energiprestanda, som a.omfattar vägledande delmål för 2030 och 2040 samt mål för 2050, b.ger en vägledande beskrivning av budgetmedel för att stödja genomförandet av strategin, c.fastställer effektiva mekanismer för att främja investeringar i byggnadsrenovering. 2.Åtgärder för förbättrad energieffektivitet för att uppnå de energibesparingar som krävs. Eruf och Sammanhållningsfonden: 2.1 Främja energieffektivitet 2.2 Främja förnybar energi genom investeringar i produktionskapacitet Styrning av energisektorn En nationell energi- och klimatplan antas och innehåller följande: 1.Alla delar som krävs enligt mallen i bilaga I till förordningen om styrningen av energiunionen. 2.En vägledande beskrivning av planerade finansiella resurser och mekanismer för åtgärder som främjar koldioxidsnål energi. Eruf och Sammanhållningsfonden: 2.2 Främja förnybar energi genom investeringar i produktionskapacitet Effektivt främja användning av förnybar energi inom alla sektorer och över hela EU Åtgärder har vidtagits för att säkerställa följande: 1.Efterlevnaden av de nationella bindande målen för förnybar energi 2020 och med detta grundscenario fram till 2030 i enlighet med omarbetningen av direktiv 2009/28/EG. 2.En ökning av andelen förnybara energikällor i sektorn för uppvärmning och kylning med 1 procentenhet per år fram till 2030. Eruf och Sammanhållningsfonden: 2.4 Främja anpassning, riskförebyggande och motståndskraft mot katastrofer i samband med klimatförändringar Effektiv ram för riskhantering vad gäller katastrofer En nationell eller regional riskhanteringsplan för katastrofer som överensstämmer med de befintliga klimatanpassningsstrategierna finns på plats och innehåller följande delar: 1.En beskrivning av huvudsakliga risker, bedömda i enlighet med bestämmelserna i artikel 6 a i beslut nr 1313/2013/EU, som återspeglar nuvarande och långsiktiga hot (25–35 år). Bedömningen ska för klimatrelaterade risker bygga på prognoser och scenarier för klimatförändringar. 2.En beskrivning av åtgärder för förebyggande, beredskap och hantering av katastrofer för att hantera de risker som identifierats. Åtgärderna ska prioriteras i förhållande till riskerna och deras ekonomiska effekter, kapacitetsbrister, effektivitet och ändamålsenlighet, med beaktande av möjliga alternativ. 3.Information om budgetmässiga och finansiella medel och mekanismer som finns tillgängliga för att täcka kostnaderna för drift och underhåll i samband med förebyggande, beredskap och hantering. Eruf och Sammanhållningsfonden: 2.5 Främjande av en effektiv vattenanvändning Uppdaterad planering för nödvändiga investeringar i sektorerna för vatten och avloppsvatten En nationell investeringsplan finns och omfattar följande: 1.En bedömning av det aktuella läget när det gäller genomförandet av direktivet om rening av avloppsvatten från tätbebyggelse (91/271/EEG) och av direktivet om dricksvatten (98/83/EG). 2.Identifiering och planering av offentliga investeringar, inbegripet en vägledande ekonomisk uppskattning, som är a.nödvändiga för överensstämmelse med avloppsvattendirektivet inbegripet en prioritering avseende storleken på tätorter och inverkan på miljön, med investeringarna fördelade på varje tätorts avloppsvatten, b.nödvändiga för att genomföra dricksvattendirektivet (98/83/EG), c.nödvändiga för att möta de behov som följer av förslaget till omarbetning (COM(2017)753 final), särskilt när det gäller de reviderade kvalitetsparametrar som beskrivs i bilaga I. 3.En uppskattning av investeringar som behövs för att förnya befintlig infrastruktur för vattenförsörjning och avloppsvatten, inbegripet nätverk, på grundval av ålder och avskrivningsplaner. 4.En indikation på potentiella källor till offentlig finansiering när de behövs för att komplettera användaravgifter.



Eruf och Sammanhållningsfonden: 2.6 Utveckling av (övergången till) cirkulär ekonomi, genom investeringar i avfallssektorn och resurseffektivitet Uppdaterad planering för avfallshantering Planer för avfallshantering finns i enlighet med artikel 28 i direktiv 2008/98/EG, i dess ändrade lydelse enligt direktiv (EU) 2018/xxxx, och omfattar hela medlemsstatens territorium och inkluderar följande: 1.En analys av den nuvarande situationen när det gäller avfallshantering i det berörda geografiska området, inbegripet avfallets typ, mängd och källa, och en utvärdering av den framtida utveckling med hänsyn till de förväntade effekterna av åtgärderna som anges i de avfallsförebyggande program som utarbetas i enlighet med artikel 29 i direktiv 2008/98/EG, i dess ändrade lydelse genom direktiv 2018/xx/EU. 2.En bedömning av befintliga system för insamling av avfall, inklusive den materiella och territoriella täckningen av separat insamling och åtgärder för att förbättra deras funktion, samt behovet av nya insamlingssystem. 3.En bedömning av investeringsbehovet som motiverar behovet av ytterligare eller uppgraderad avfallsinfrastruktur, med uppgifter om tillgängliga inkomstkällor som motsvarar kostnader för drift och underhåll. 4.Information om kriterierna om geografiskt läge för platsidentifiering och om kapaciteten för framtida anläggningar för avfallsbehandling. Eruf och Sammanhållningsfonden: 2.6 Främjande av grön infrastruktur i stadsmiljön och minskning av föroreningar Prioriterad åtgärdsram för de bevarandeåtgärder som krävs med unionens medfinansiering En ram för prioriterade åtgärder i enlighet med artikel 8 i direktiv 92/43/EEG finns på plats och inkluderar följande: 1.Alla delar som krävs enligt den mall för ramen för prioriterade åtgärder för 2021–2027 som kommissionen och medlemsstaterna kommit överens om. 2.Kartläggning av prioriterade åtgärder och en uppskattning av finansieringsbehoven. 3. Ett mer sammanlänkat Europa genom förbättrad mobilitet och regional IKT-konnektivitet Eruf: 3.1 Stärka digital konnektivitet Nationell eller regional bredbandsplan En nationell eller regional bredbandsplan finns som inkluderar följande: 1.En bedömning av de investeringar som behövs för att uppnå EU:s mål för gigabitkonnektivitet på grundval av o en nyligen utförd kartläggning av befintlig privat och offentlig infrastruktur och tjänstens kvalitet med hjälp av standardindikatorer för bredband, och oett samråd om planerade investeringar. 2.En motivering för de planerade offentliga interventionerna på grundval av modeller för hållbara investeringar som oökar överkomligheten och tillgången till öppna och framtidssäkra infrastrukturer och tjänster av god kvalitet, oanpassar formerna för finansiellt stöd till de marknadsmisslyckanden som identifieras, omöjliggör en kompletterande användning av olika former av finansiering från EU, nationella och regionala källor. 3.Åtgärder för att främja efterfrågan på och användningen av nät med mycket hög kapacitet, inbegripet insatser för att underlätta deras utbyggnad, särskilt genom ett effektivt genomförande av EU:s direktiv om bredband . 4.Mekanismer för tekniskt stöd, inbegripet enheter för bredbandskompetens för att öka kapaciteten hos lokala aktörer och ge råd till projektansvariga. 5.En övervakningsmekanism på grundval av standardiserade indikatorer för bredband. Eruf och Sammanhållningsfonden: 3.2 Utveckla en hållbar, klimattålig, smart, säker och intermodal TEN-T Övergripande transportplanering på lämplig nivå En multimodal kartläggning av befintliga och planerade infrastrukturer till och med 2030 som gör följande: 1.Inkluderar en ekonomisk motivering av de planerade investeringarna, understödd av en robust efterfrågeanalys och trafikmodellering, som bör ta hänsyn till de förväntade effekterna av avregleringen av järnvägstrafiken. 2.Återspeglar luftkvalitetsplaner, med särskilt beaktande av nationella planer för minskning av koldioxidutsläppen. 3.Inkluderar investeringar i korridorerna för TEN-T:s stomnät, enligt definitionen i förordning (EU) nr 1316/2013, i linje med respektive arbetsplan för TEN-T. 4.Säkerställa komplementariteten för investeringar utöver TEN-T:s stomnät genom att tillhandahålla tillräcklig konnektivitet för regioner och lokalsamhällen till TEN-T:s stomnät och dess knutpunkter. 5.Säkerställer driftskompatibiliteten hos järnvägsnätet, genom införandet av ERTMS kompatibelt med basversion 3 som minst uppfyller kraven i den europeiska genomförandeplanen. 6.Främjar multimodalitet, identifierar behov för multimodala terminaler eller omlastningsterminaler för gods och passagerare och aktiva transportsätt. 7.Inkluderar åtgärder som syftar till att främja alternativa bränslen i linje med de berörda nationella politiska ramarna. 8.Inkuderar en bedömning av trafiksäkerhetsrisker i linje med befintliga nationella trafiksäkerhetsstrategier, tillsammans med en kartläggning av berörda vägar och avsnitt och en prioritering av motsvarande investeringar. 9.Tillhandahåller uppgifter om budgetmässiga och finansiella resurser som motsvarar de planerade investeringarna och som behövs för att täcka kostnader för drift och underhåll av befintliga och planerade infrastrukturer. 3.3 Hållbar, klimattålig, intelligent och intermodal mobilitet på nationell, regional och lokal nivå, inbegripet förbättrad tillgång till TEN-T och mobilitet över gränserna 4. Ett mer socialt Europa genom den europeiska pelaren för sociala rättigheter Eruf: 4.1 Öka effektiviteten på arbetsmarknaden och tillgången till sysselsättning av god kvalitet genom utveckling av infrastruktur ESF: 4.1.1 Förbättra tillgången till sysselsättning för alla arbetssökande, inbegripet ungdomar och personer som står utanför arbetskraften samt främja företagande och den sociala ekonomin 4.1.2 Modernisera arbetsmarknadens institutioner och tjänster för att säkerställa snabb och skräddarsydd hjälp och stöd till matchning, övergångar och rörlighet på arbetsmarknaden Strategisk ram för en aktiv arbetsmarknadspolitik En strategisk ram för en aktiv arbetsmarknadspolitik mot bakgrund av riktlinjerna för sysselsättning finns och omfattar följande: 1.Arrangemang för profilering av arbetssökande och en bedömning av deras behov, inklusive för entreprenörsverksamhet. 2.Information om lediga platser och möjligheter till anställning, med beaktande av arbetsmarknadens behov. 3.Arrangemang för att säkerställa att utformning, genomförande, övervakning och översyn genomförs i nära samarbete med berörda aktörer. 4.Arrangemang för övervakning, utvärdering och översyn av aktiva arbetsmarknadsåtgärder. 5.Interventioner för ungdomssysselsättning, evidensbaserade och målinriktade vägar för ungdomar som varken arbetar eller studerar, inklusive utåtriktad verksamhe