P9_TA(2021)0453

En handlingsplan för immateriella rättigheter till stöd för EU:s återhämtning och resiliens

Europaparlamentets resolution av den 11 november 2021 om en handlingsplan för immateriella rättigheter till stöd för EU:s återhämtning och resiliens (2021/2007(INI))

(2022/C 205/03)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

— med beaktande av kommissionens meddelande av den 25 november 2020En läkemedelsstrategi för Europa (COM(2020)0761),

— med beaktande av kommissionens meddelande av den 19 februari 2020En EU-strategi för data (COM(2020)0066),

— med beaktande av kommissionens meddelande av den 25 november 2020Att utnyttja EU:s innovationspotential – En handlingsplan för immateriella rättigheter till stöd för EU:s återhämtning och resiliens (COM(2020)0760),

— med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt artikel 17.2 (stadgan),

— med beaktande av avtalet om en enhetlig patentdomstol (1),

— med beaktande av WTO-avtalet om handelsrelaterade aspekter av immaterialrätter från 1995 (Trips-avtalet),

— med beaktande av Genèveakten inom Lissabonöverenskommelsen om ursprungsbeteckningar och geografiska beteckningar från Världsorganisationen för den intellektuella äganderätten (Wipo), som trädde i kraft den 26 februari 2020 (2),

— med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/241 av den 12 februari 2021 om inrättande av faciliteten för återhämtning och resiliens (3),

— med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/933 av den 20 maj 2019 om ändring av förordning (EG) nr 469/2009 om tilläggsskydd för läkemedel (4),

— med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/790 av den 17 april 2019 om upphovsrätt och närstående rättigheter på den digitala inre marknaden och om ändring av direktiven 96/9/EG och 2001/29/EG (5),

— med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/27/EG av den 31 mars 2004 om ändring av direktiv 2001/83/EG om upprättande av gemenskapsregler för humanläkemedel (6),

— med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/48/EG av den 29 april 2004 om säkerställande av skyddet för immateriella rättigheter (7),

— med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 98/71/EG av den 13 oktober 1998 om mönsterskydd (8),

— med beaktande av rådets förordning (EG) nr 6/2002 av den 12 december 2001 om gemenskapsformgivning (9),

— med beaktande av kommissionens rapport från 2009 om undersökningen av läkemedelssektorn,

— med beaktande av EPO/EUIPO:s gemensamma analysrapport på företagsnivå om immateriella rättigheter och företagsresultat i Europeiska unionen från februari 2021,

— med beaktande av kommissionens utvärdering av EU:s lagstiftning om formskydd,

— med beaktande av rådets slutsatser om fastställande av EU:s prioriteringar i kampen mot grov och organiserad brottslighet för Empact 2022–2025,

— med beaktande av den djupanalys om standardessentiellt patent och sakernas internet som Europaparlamentet beställt, Standard Essential Patents and the Internet of Things, från januari 2019,

— med beaktande av sin resolution av den 9 juni 2015Mot ett förnyat samförstånd om säkerställande av skyddet för immateriella rättigheter: en EU-handlingsplan (10),

— med beaktande av sin resolution av den 20 oktober 2020 om immateriella rättigheter för utveckling av artificiell intelligens (11),

— med beaktande av sin resolution av den 19 maj 2021 med rekommendationer till kommissionen om utmaningar för organisatörer av idrottsevenemang i den digitala miljön (12),

— med beaktande av sin resolution av den 6 oktober 2015 om en möjlig utvidgning av Europeiska unionens skydd av geografiska beteckningar till andra produkter än jordbruksprodukter (13),

— med beaktande av sin resolution av den 10 juli 2020 om EU:s folkhälsostrategi efter covid-19 (14),

— med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen,

— med beaktande av yttrandena från utskottet för utveckling, utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd, utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling och utskottet för kultur och utbildning,

— med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A9-0284/2021), och av följande skäl:

A. Ett balanserat skydd och säkerställande av skyddet för immateriella rättigheter är mycket viktigt för den europeiska ekonomin och för EU:s återhämtning och resiliens, särskilt i samband med covid-19-pandemin.

B. Covid-19-pandemin har visat hur viktig politiken för skydd av immateriella rättigheter är, eftersom den illustrerade behovet av effektiva åtgärder för att ta itu med bristen på vaccin mot covid-19, hotade försörjningsmöjligheterna och ledde till en existentiell inkomstförlust för arbetstagare inom den kulturella och den kreativa sektorn.

C. Investeringar i immateriella tillgångar påverkades betydligt mindre av den ekonomiska krisen 2008, vilket visade de immateriella tillgångarnas potential att skapa ekonomisk stabilitet och tillväxt samt ett positivt samband mellan ägande av immateriella rättigheter och kvalitet och anställningstrygghet. Studier visar att företag som använder immateriella rättigheter växer snabbare, är mer motståndskraftiga mot ekonomiska nedgångar, höjer företagens värde och stärker deras ställning på den inre marknaden. Dessa fakta pekar också på vikten av att uppmuntra och hjälpa små och medelstora företag att skydda och äga sina immateriella rättigheter.

D. Registreringarna av immateriella rättigheter ökade något under de första månaderna 2021 jämfört med samma period 2020. En hållbar och digital ekonomisk återhämtning efter covid-19 skulle kunna baseras på immateriella rättigheter. Under den pågående covid-19-pandemin registrerade unionens system för snabb varning för farliga produkter (Rapex) ett oroväckande, rekordhögt antal varningar.

E. Antalet registreringar av immateriella rättigheter ökar ständigt och den inre marknaden är fortfarande fragmenterad på grund av skillnader i nationell lagstiftning. Det finns ett fortsatt behov av parallella nationella validerings- och tvistlösningsförfaranden angående europeiska patent. Det finns fortfarande brister, särskilt när det gäller tillämpningen, vilket kan bromsa utvecklingen av företag, i synnerhet mikroföretag och små och medelstora företag, begränsa konsumenternas tillgång till innovativa och säkra produkter och lägga hinder i vägen för lösning av sociala utmaningar genom innovation.

F. Kunskapsintensiva industrier är en källa till tillväxt och välstånd. Mellan 2012 och 2016 genererade de nästan 30 procent av alla arbetstillfällen och nästan 45 procent av den totala ekonomiska verksamheten (BNP) i EU, vilket framgår av 2019 års analysrapport på branschnivå från Europeiska patentverket (EPO) och Europeiska unionens immaterialrättsmyndighet (EUIPO) (15). Immaterialrättsintensiva industrier står för 93 % av EU:s totala varuexport till resten av världen.

G. Immateriella rättigheter är en grundläggande rättighet enligt artikel 17 i stadgan.

H. Utveckling och framsteg inom kunskapsbaserade industrier är i hög grad beroende av reglerna om immateriella rättigheter och särskilt av säkerställandet av ett effektivt skydd genom dels ändamålsenlig lagstiftning om patent, varumärken, formgivning, upphovsrätt och närstående rättigheter, geografiska beteckningar och växtförädlingsskydd, dels lämplig och harmoniserad tillämpning av reglerna om skydd av företagshemligheter.

I. Immaterialrättsliga system bidrar till utvecklingen av nya läkemedel, och immaterialrättsliga incitament är viktiga för att säkerställa effektiv tillgång till läkemedel till överkomliga priser. Nya läkemedel måste vara förenliga med internationell människorättslagstiftning, folkrätt och folkhälsokrav.

J. De europeiska innovatörerna är föregångare inom miljövänlig teknik och innehar en stor del av de gröna patenten och starka immaterialrättsliga portföljer inom teknik såsom anpassning till klimatförändringar, avskiljning och lagring av koldioxid samt vatten- och avfallshantering.

K. Det finns ett behov av att främja uppvärdering och spridning av forskning och utveckling i Europa, vilket framgår av att globalt sett endast en minoritet av de patentsökande på AI-området är europeiska, trots att en betydande andel av värdefulla publikationer om AI kommer från Europa.

Allmänt

1. Europaparlamentet stöder kommissionen i arbetet med att uppnå målen i dess handlingsplan för immateriella rättigheter från november 2020, eftersom ett starkt, balanserat och stabilt skydd av immateriella rättigheter på nationell, europeisk och internationell nivå som möjliggör avkastning på investeringar är särskilt viktigt för den ekonomiska och sociala återhämtningen från och den långsiktiga motståndskraften mot covid-19 och andra globala kriser, så att EU kan reagera på kriser på ett flexibelt sätt och i linje med principerna i förordning (EU) 2021/241 om inrättande av faciliteten för återhämtning och resiliens ( 16 ) och säkerställer rättssäkerhet och överensstämmelse med EU-lagstiftningen, samt möjliggör skapandet av en gemensam digital och globalt konkurrenskraftig ekonomi i Europa, där innovation även bidrar till det allmänna bästa i samhället.

2. Europaparlamentet erkänner att skyddet av immateriella rättigheter uppmuntrar kreativ, skapande och innovativ verksamhet och därmed gör det möjligt för så många människor som möjligt att gynnas av denna verksamhet. Parlamentet konstaterar att denna verksamhet gör det möjligt för uppfinnare, innovatörer och upphovsmän att få ersättning för sitt kreativa arbete. Parlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta att stödja europeiska företags innovationsförmåga på grundval av ett omfattande immaterialrättsligt system för att upprätthålla ett effektivt skydd för deras investeringar i forskning och utveckling, säkerställa rättvis avkastning genom licensiering, fortsätta att utveckla standarder för öppen teknik som stöder konkurrens och valmöjligheter och säkerställer EU-industrins deltagande i utvecklingen av viktig teknik på global nivå.

Små och medelstora företag och skydd av immateriella rättigheter

3. Europaparlamentet betonar att immateriella rättigheter har många fördelar för små och medelstora företag. Parlamentet understryker att immaterialrättsintensiva industrier erbjuder arbetstillfällen av bättre kvalitet med bättre arbetsvillkor och högre löner. Parlamentet konstaterar att små och medelstora företag som äger immateriella rättigheter genererar upp till 68 % högre intäkter per anställd och betalar löner som är 20 % högre än i små och medelstora företag som inte gör det. Parlamentet är därför oroat över att många små och medelstora företag har svårt att fastställa sin egen strategi för immateriella rättigheter och förvalta dessa rättigheter. Parlamentet välkomnar därför immaterialrättskupongerna, IP Scan och andra initiativ från kommissionen och EUIPO för att stödja enkla registreringsförfaranden och låga administrativa avgifter för mikroföretag och små och medelstora företag och hjälpa dem att dra så stor nytta som möjligt av sina immateriella rättigheter. Parlamentet uppmanar kommissionen, Europeiska patentverket (EPO) och EUIPO att överväga att utvidga dessa initiativ till att omfatta alla typer av immateriella tillgångar och att fastställa ytterligare åtgärder för att främja fördelarna med registrering av immateriella rättigheter för utvecklingen av små och medelstora företags verksamhet.

4. Europaparlamentet är övertygat om att stöd till små och medelstora företag, inbegripet finansiella och icke-finansiella åtgärder, är det rätta sättet att ge dem bättre kunskap och underlätta deras tillgång till immateriella rättigheter, och att unionens finansieringsinstrument och rättsliga instrument är av yttersta vikt i detta sammanhang. Parlamentet uppmanar därför kommissionen och EUIPO att fortsätta att genomföra stödåtgärder för immateriella rättigheter för små och medelstora företag och mikroföretag i samband med den ekonomiska återhämtningen, bland annat genom att tillhandahålla en enda kontaktpunkt för tillgång till information och relaterade tjänster och råd om immateriella rättigheter. Parlamentet betonar att detta stöd kommer att bidra till att mobilisera och främja alla nationella och regionala initiativ från medlemmar i Europeiska unionens immaterialrättsliga nätverk (EUIPN).

5. Europaparlamentet anser det oroande att även om immateriella tillgångar hör till de mest värdefulla tillgångarna, så är endast ett fåtal europeiska små och medelstora företag medvetna om detta och drar nytta av sina immateriella tillgångar när de försöker få finansiering. Parlamentet välkomnar därför det aviserade europeiska informationscentrumet för immaterialrätt som en av många åtgärder som kommer att säkerställa att Europa ytterligare utnyttjar värdet av den kunskap som våra företag ständigt skapar, utvecklar och delar, och att de är utrustade med de verktyg och den information som krävs eller förvaltar dessa tillgångar mer aktivt. Parlamentet betonar att bruksmönster ger snabbt och billigt skydd för tekniska uppfinningar och är mycket attraktiva för små och medelstora företag. Parlamentet uppmuntrar därför de medlemsstater som ännu inte erbjuder detta verktyg att inrätta det, och uppmanar kommissionen att överväga möjligheten att införa ett skydd för bruksmodeller på EU-nivå, vilket för närvarande inte är tillgängligt.

Enhetligt patentpaket

6. Europaparlamentet betonar att det enhetliga patentpaketet, som omfattar det europeiska patentet med enhetlig verkan (enhetligt patent) och den enhetliga patentdomstolen, syftar till att effektivisera patentskyddet och göra tvistlösning i hela Europa begriplig genom att undvika parallella förfaranden i medlemsstaterna, mindre kostsam genom reducerade rättskostnader, samt mer tillgänglig och effektiv, och därigenom öka rättssäkerheten. Parlamentet uppmanar därför de deltagande medlemsstater som ännu inte har gjort det att så snart som möjligt fortsätta att ratificera det protokoll till avtalet om en enhetlig patentdomstol som avser provisorisk tillämpning, eller på annat sätt förklara att de är bundna av avtalet, för att möjliggöra ett snabbt ikraftträdande av det enhetliga patentpaketet.

7. Europaparlamentet betonar att det enhetliga patentet är ett ytterligare alternativ jämsides med nationella patent och uppmuntrar de medlemsstater som ännu inte deltar i ett fördjupat samarbete för att skapa ett enhetligt patentskydd och/eller som ännu inte har anslutit sig till avtalet om en enhetlig patentdomstol att fortsätta den process som kommer att leda till ett fullständigt deltagande. Parlamentet påminner om att innovativa små och medelstora företag gynnas av ett konsekvent europeiskt patentsystem, och understryker att avtalet om en enhetlig patentdomstol och dess arbetsordning utgör en väl avvägd lösning som återspeglar unionens grundläggande principer om proportionalitet, flexibilitet, rättvisa och lika behandling Parlamentet noterar avgiftssänkningarna och återbetalningen av avgifter för små och medelstora företag inom ramen för den enhetliga patentdomstolens arbetsordning.

8. Europaparlamentet välkomnar systemet med en enda kontaktpunkt för alternativ tvistlösning som ska inrättas enligt artikel 35 i avtalet om en enhetlig patentdomstol, vilket inte inkräktar på de nuvarande nationella systemen, så att parternas rätt till rättvisa inte undergrävs. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att möjliggöra en snabb utbyggnad av Centrumet för medling och skiljeförfarande i patenttvister, och uppmanar kommissionen att bedöma om centrumet på medellång eller lång sikt skulle kunna hantera alla tvister som rör immateriella rättigheter. Parlamentet välkomnar medlemsstaternas insatser för att finna lämpliga lösningar för hanteringen av effekterna av brexit.

Tilläggsskydd

9. Europaparlamentet betonar att systemet med tilläggsskydd inom EU lider av ett splittrat genomförande i medlemsstaterna, samtidigt som det är av stor praktisk betydelse. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att utfärda riktlinjer för medlemsstaterna och att ta itu med denna fragmentering, bland annat genom lagstiftningsförslag som bygger på en uttömmande konsekvensbedömning.

10. Europaparlamentet erkänner att det enhetliga patentpaketet inte föreskriver någon rätt till enhetligt tilläggsskydd och uppmanar medlemsstaterna att stödja inrättandet av en sådan rätt som en logisk utvidgning av det enhetliga patentskyddet.

11. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att, i avsaknad av en rätt till enhetligt tilläggsskydd, säkerställa samstämmighet mellan de kommande enhetliga patentsystemen och de nuvarande systemen för tilläggsskydd inom EU, genom att klargöra att nationella tilläggsskydd kan beviljas av nationella patentverk på grundval av ett enhetligt patent.

12. Europaparlamentet välkomnar att kommissionen vill bedöma de potentiella konsekvenserna av ett förslag till enhetligt socialt skydd. Parlamentet konstaterar att införandet av ett enhetligt tilläggsskydd med suspensionsvillkor beroende på det formella beslutet på nationell nivå till och med skulle kunna ske innan det enhetliga patentet träder i kraft, och föreslår därför att man överväger att utvidga EPO:s mandat så att prövningen av ansökningar om tilläggsskydd kan göras på grundval av enhetliga regler.

13. Europaparlamentet påpekar att ineffektivitet i förfarandena för beviljande av tilläggsskydd hindrar innovatörer och producenter, på bekostnad av en rättvis tillgång för patienter till behandlingar, och att lika villkor för tillverkare av generiska läkemedel och biosimilarer i unionen är av avgörande betydelse. Parlamentet betonar därför att missbruk av delade patentansökningar och patentkopplingar måste åtgärdas på ett effektivt sätt. Parlamentet påminner om att innovation bör tillgodose samhällets mest akuta behov och att tillgång i rätt tid till läkemedel, inbegripet generiska läkemedel och biosimilarer, bör främjas i detta sammanhang, liksom överkomlighet och snabb tillgång. Parlamentet betonar att en eventuell översyn av det så kallade Bolarundantaget, som gör det möjligt att genomföra prövningar av patenterade produkter för att stödja ansökningar om godkännande för försäljning av generiska läkemedel och biosimilarer utan att det betraktas som intrång i patenträttigheter eller tilläggsskydd för läkemedel, samt ett effektivt och omedelbart marknadstillträde efter det att patenträttigheter och tilläggsskydd har upphört att gälla, endast kan genomföras efter en omfattande konsekvensbedömning.

14. Europaparlamentet understryker att offentliga investeringar spelar en mycket viktig roll i FoU-sammanhang och uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att säkerställa insyn i resultaten av offentligt finansierad FoU inom läkemedelssektorn så att patent- och licensvillkor garanterar att offentliga investeringar också kommer allmänheten till godo på folkhälsoområdet.

Standardessentiella patent

15. Europaparlamentet erkänner att information om förekomsten, omfattningen och relevansen av standardessentiella patent är viktig för förhandlingar om rättvis licensiering, som gör det möjligt för potentiella användare av standarder att fastställa omfattningen av deras exponering för standardessentiella patent och eventuella licensgivare. Parlamentet noterar att även om uppgörelser i god tro mellan beredvilliga parter äger rum i de flesta fall, är standardessentiella patent ofta föremål för rättstvister. Parlamentet föreslår att kommissionen undersöker möjliga incitament för förhandlingar som undviker rättstvister, eftersom detta skulle förhindra de åtföljande kostnaderna för tvister och minska andra relaterade problem.

16. Europaparlamentet betonar att många patentansökningar som förklarats vara potentiellt väsentliga i standardutvecklande organisationer under standardiseringsprocessen kanske inte är väsentliga för den standard som slutligen antas eller efter beviljandet av patentet, och att en lämplig, verkligt oberoende och insynsvänlig granskningsmekanism skulle öka öppenheten och stärka rättssäkerheten. Parlamentet välkomnar i detta avseende pilotstudien om bedömning av standardessentiella patents väsentlighet ( 17 )

17. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att tillsammans med relevanta intressenter fortsatt undersöka kraven för ett oberoende, neutralt och insynsvänligt system för tredjeparters väsentlighetskontroller, genom att fastställa efterfrågan på, bedöma effekterna av och definiera den roll som resurser såsom ny teknik, exempelvis AI och tillhörande teknik och/eller teknisk expertis från EPO, skulle kunna spela i detta sammanhang, och att använda den kunskap som förvärvas som underlag för det lagstiftningsinitiativ om standardessentiella patent som planeras till början av 2022, med utgångspunkt i lämpliga konsekvensbedömningar.

18. Europaparlamentet erkänner betydelsen av ett balanserat licensieringssystem för standardessentiella patent och insisterar på vikten av stabila, effektiva och rättvisa regler för detta. Parlamentet understryker att ”rättvisa, rimliga och icke-diskriminerande villkor” (FRAND) är vaga rättsliga termer som inbegriper rättsosäkerhet, och uppmanar kommissionen att övervaka utvecklingen inom industrin och skapa större klarhet om olika aspekter av sådana villkor samt rättspraxis, bland annat genom att utse ett observationsorgan (kompetenscentrum) för detta ändamål. Parlamentet påminner om sin tidigare uppmaning till kommissionen att offentliggöra årliga rapporter om faktiska fall av bristande efterlevnad av rättvisa, rimliga och icke-diskriminerande villkor och så kallade patentöverfall (”hold-ups”) och patentbegränsningar (”hold-outs”).

19. Europaparlamentet betonar vikten av att öka insynen i databaserna från organisationer för utveckling av standarder (SDO) och uppmanar dessa organisationer att uppdatera sina redovisningssystem och databaser. Parlamentet understryker i detta sammanhang artikel 9.1 c i förordning (EU) nr 1257/2012 ( 18 ) , där det föreskrivs att EPO har till uppgift att ta emot och registrera licensieringsåtaganden som ingåtts av innehavaren av ett enhetligt patent i internationella standardiseringsorgan. Parlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta att övervaka hur företag från tredjeländer uppträder i internationella standardiseringsorgan, vilket, tillsammans med beslut som nyligen fattats av utländska domstolar, innebär en betydande nackdel för europeiska företag i och med att den europeiska marknadens konkurrenskraft undergrävs.

20. Europaparlamentet noterar vikten av öppenhet och behovet av att proaktivt tillhandahålla nödvändig information i förväg vid licensiering av standardessentiella patent på rättvisa, rimliga och icke-diskriminerande villkor på ett sätt som garanterar ett rättvist resultat av förhandlingar i god tro mellan parterna. Parlamentet betonar att frågan om huruvida en innehavare av ett standardessentiellt patent får välja licensieringsnivå i en leveranskedja eller huruvida ett företag i värdekedjan måste ha tillgång till en licens ännu inte har klargjorts, och uppmanar därför kommissionen att samarbeta med relevanta intressenter för att finna en strategi för denna fråga och ta itu med den.

21. Europaparlamentet framhåller värdet av befintliga branschledda frivilliga initiativ för att underlätta licensiering av standardessentiella patent för sakernas internet, såsom licenspooler, som sammanför de allra flesta europeiska och internationella mobilteknikutvecklare.

Geografiska beteckningar

22. Europaparlamentet påminner om att omkring 3 300 produkter skyddas av EU som geografiska beteckningar (GB) och att det årliga värdet av alla dessa produkter har ökat till över 75 miljarder euro, och välkomnar därför initiativen och åtgärderna för att stärka, modernisera, effektivisera och bättre kontrollera efterlevnaden av systemet med geografiska beteckningar för jordbruksprodukter, livsmedel, viner och spritdrycker för att göra det mer exakt och effektivt, eftersom det bidrar till att skapa och skydda arbetstillfällen av hög kvalitet, främja social, miljömässig och ekonomisk hållbarhet på landsbygden samt främja Europas kulturella mångfald.

23. Europaparlamentet anser att kommande diskussioner bör inriktas på den alltför stora administrativa bördan för producenterna i samband med registrering, ändringar och hantering av produktspecifikationer för geografiska beteckningar och garanterade traditionella specialiteter (GTS). Parlamentet påminner om att förfarandena för att ändra produktspecifikationerna för GB har förenklats och effektiviserats när det gäller vin- och livsmedelsprodukter inom ramen för översynen av reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken, och att denna strategi bör stärkas i framtiden.

24. Europaparlamentet påminner om att egenproducerat utsäde uppskattas stå för över 80 procent av jordbrukarnas totala behov av utsäde i vissa afrikanska länder. Parlamentet uppmanar EU att stödja system för immateriella rättigheter som stärker utvecklingen av lokalt anpassade utsädessorter och egenproducerat utsäde, i enlighet med bestämmelserna i det internationella fördraget om växtgenetiska resurser för livsmedel och jordbruk (ITPGRFA) och artikel 19 i FN:s förklaring om jordbrukares och andra lantarbetares rättigheter.

25. Europaparlamentet anser att det är mycket viktigt att man skyddar immateriella rättigheter så att de främjar forskning och innovation, framför allt i syfte att införa mer motståndskraftiga jordbrukssorter för att hantera klimatförändringarna, åstadkomma hållbara och agroekologiska jordbruksmodeller som skyddar naturtillgångar och respekterar potentialen i icke skyddat reproduktivt och heterogent material i den ekologiska sektorn. Parlamentet betonar att skyddet av växtförädlarrätten är mycket viktigt och kräver ett starkt och verkställbart skyddssystem i EU, och understryker därför den viktiga roll som gemenskapens system för växtförädlarrätt och Internationella unionen för skydd av växtförädlingsprodukter spelar. Parlamentet påpekar att de immateriella rättigheterna också måste bidra till livsmedelstryggheten och till motståndskraft och konkurrenskraft för EU:s jordbruksmodell.

26. Europaparlamentet betonar att det behövs ytterligare insatser för att öka insynen när det gäller biologiskt materials status och patenterbarhet. Parlamentet påpekar att växtförädlare bör ges lämplig tillgång till information om det biologiska material som de använder i växtförädlingsprocessen. Parlamentet understryker att kommissionen bör införa nya former av effektivt samråd och informationsutbyte. Parlamentet motsätter sig varje form av patentering av levande djur.

27. Europaparlamentet anser att erkännandet av geografiska beteckningar för andra produkter än jordbruksprodukter är relevant för prioriteringarna i de EU-program som håller på att utvecklas, inbegripet de som ingår i den industriella strategin, genom utveckling av korta leveranskedjor, samt den gröna given genom att främja lokalt tillverkade produkter med ökad spårbarhet och mer transparens när det gäller ursprunget för de produkter och tillverkningsprocesser som används.

28. Europaparlamentet stöder kommissionen i dess initiativ att, på grundval av en grundlig konsekvensbedömning, inrätta ett effektivt och transparent europeiskt sui generis-skydd för geografiska beteckningar för andra produkter än jordbruksprodukter, som fastställer att en produkt har sitt ursprung på en medlemsstats territorium eller i en region eller ort inom detta territorium, där en viss kvalitet, ett visst anseende eller en viss annan egenskap hos produkten i huvudsak kan tillskrivas dess geografiska ursprung, i syfte att anpassa det till bland annat Genèveakten inom Lissabonöverenskommelsen om ursprungsbeteckningar och geografiska beteckningar, som EU har undertecknat och som inbegriper möjligheten att skydda geografiska beteckningar för både jordbruksprodukter och andra produkter än jordbruksprodukter. Parlamentet förväntar sig att kommissionen lägger fram lagstiftningsförslag om detta så snart som möjligt och senast i slutet av 2021.

29. Europaparlamentet betonar att införandet av ett europeiskt sui generis-skyddssystem för geografiska beteckningar för andra produkter än jordbruksprodukter bör syfta till att skapa fördelar för konsumenterna genom att underlätta kunskap om produktens äkthet, ha en positiv ekonomisk inverkan på mikroföretag och små och medelstora företag genom att främja konkurrenskraften och ha en allmän inverkan på sysselsättning, utveckling och turism i landsbygdsområden och mindre utvecklade områden, vilket i synnerhet skulle kunna bidra till EU:s återhämtning efter covid-19-krisen. Parlamentet anser att ett sådant sui generis-skydd för geografiska ursprungsbeteckningar för andra produkter än jordbruksprodukter också skulle underlätta tillträdet till tredjelandsmarknader via EU:s handelsavtal. Parlamentet anser dock att systemet måste omfatta nödvändiga skyddsåtgärder, inbegripet effektiva och insynsvänliga mekanismer för tillämpning och invändningar.

30. Europaparlamentet konstaterar att det nuvarande EU-varumärkesskyddet inte gör det möjligt för producenter att certifiera sambandet mellan kvalitet och geografiskt ursprung, och att vissa medlemsstater redan har inrättat nationella sui generis-skyddssystem för geografiska beteckningar för andra produkter än jordbruksprodukter, eftersom det inte finns något ett harmoniserat skyddssystem, vilket leder till fragmentering av marknaden och rättslig osäkerhet, och även till skada för producenterna. Parlamentet anser att ett harmoniserat skydd på unionsnivå skulle införa den rättssäkerhet som krävs för alla aktörer, tillsammans med ett garanterat förebyggande av intrång i immateriella rättigheter för tillverkade produkter och hantverksprodukter, så att EU bättre kan skydda sina intressen på internationell nivå.

31. Europaparlamentet föreslår att EUIPO tilldelas ansvaret för att upprätta ett register över geografiska beteckningar för andra produkter än jordbruksprodukter för att säkerställa att de granskas och skyddas på ett enhetligt sätt i hela unionen.

Översyn av EU:s lagstiftning om skydd av formgivningar

32. Europaparlamentet betonar att det nuvarande systemet för formskydd på EU-nivå inrättades för 20 år sedan och bör ses över. Parlamentet välkomnar därför kommissionens beredvillighet att modernisera unionslagstiftningen om formskydd för att bättre stödja övergången till en digital, hållbar och grön ekonomi. Parlamentet uppmanar kommissionen dels att uppdatera registreringsförfarandet så att nya former av formgivning, såsom grafiska användargränssnitt, virtuella och animerade formgivningar, typsnitt och ikoner, och de som är relevanta till följd av ny utveckling och ny teknik skyddas på ett enkelt och mindre betungande sätt, dels att ytterligare harmonisera ansöknings- och ogiltighetsförfarandena i medlemsstaterna.

33. Europaparlamentet konstaterar att formskyddet för delar som används för reparation av komplexa produkter endast är delvis harmoniserat. Parlamentet påpekar att vissa medlemsstater redan har infört ett ”undantag för reservdelar” eller en ”reparationsklausul” i sin lagstiftning, så att komponenter i komplexa produkter kan tillverkas och säljas utan intrång i immateriella rättigheter. Parlamentet noterar att detta leder till fragmentering på den inre marknaden och skapar rättslig osäkerhet. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att inkludera en ”reparationsklausul” i sitt kommande förslag, som kommer att bidra till att stödja övergången till en mer hållbar och grönare ekonomi och undvika snedvridning av konkurrensen.

34. Europaparlamentet anser att EU:s system för skydd av formgivning bör anpassas till EU:s varumärkessystem för att göra det möjligt för innehavare av formgivningar att förhindra att varor som innebär intrång förs in i EU:s tullområde, eftersom de rättigheter som är knutna till varumärken kan göras gällande mot intrångsgörande varor i transit genom EU, medan de rättigheter som är knutna till formgivningen inte är tillämpliga. Parlamentet uppmanar kommissionen att täppa till denna lucka vid översynen av formgivningslagstiftningen och göra det möjligt för varumärkesinnehavarna att sätta stopp för transitering av förfalskade formgivningsvaror genom EU.

35. Europaparlamentet är övertygat om att formskydd bör erbjudas på ett enhetligt sätt på hela den inre marknaden och föreslår att kommissionen överväger att anpassa formgivningsdirektivet och förordningen om gemenskapsformgivning i syfte att skapa större rättssäkerhet.

Bekämpning av intrång i immateriella rättigheter

36. Europaparlamentet påpekar att förfalskade varor, exempelvis förfalskade läkemedel och falska personliga skyddsutrustningar och munskydd i samband med covid-19-pandemin, utgör allvarliga hot mot unionsmedborgarnas hälsa och säkerhet och kan skada folkhälsan allvarligt. Parlamentet anser att även om marknadskontrollen syftar till att skydda allmänhetens intressen medan förfalskade produkter däremot har att göra med skyddet av privata immateriella rättigheter, finns det ett nära samband mellan förfalskade produkter och risker för konsumenternas hälsa och säkerhet.

37. Europaparlamentet betonar att upp till 6,8 % av EU:s import år 2016, vilket motsvarar ett värde av 121 miljarder euro, bestod av förfalskade varor, och att deras tillgänglighet på den inre marknaden orsakade direkta försäljningsförluster till ett värde av 50 miljarder euro och cirka 416 000 direkta förluster av arbetstillfällen under perioden 2013–2017 ( 19 ) . Parlamentet påpekar att intrång i immateriella rättigheter innebär en låg risknivå både när det gäller sannolikheten för upptäckt och för sanktioner om intrånget upptäcks. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att tillsammans med kommissionen, tullmyndigheterna, EU:s byrå för samarbete inom brottsbekämpning (Europol), Interpol och brottsbekämpande myndigheter samordna strategier och utarbeta effektiva och avskräckande sanktioner, särskilt för att begränsa mängden farliga produkter som görs tillgängliga för allmänheten och bekämpa varumärkesförfalskning och pirattillverkning, särskilt när det rör sig om organiserad brottslighet.

38. Europaparlamentet beklagar den betydande användningen av internet för distribution av förfalskade produkter, intrångsgörande innehåll och tjänster som gör intrång i immateriella rättigheter, som får negativa effekter på EU:s tillverkningsindustri samt på den kreativa sektorn, kultursektorn och idrottssektorn. Parlamentet välkomnar kommissionens förslag till en rättsakt om digitala tjänster. Parlamentet framhåller att principen om kundkännedom och systemet med betrodda anmälare skulle bidra oerhört mycket till kampen mot varumärkesförfalskning, och att AI och blockkedjan kan spela en viktig roll för att upptäcka såväl förfalskade som piratkopierade varor som är tillgängliga online och bidra till stärkt verkställande av immateriella rättigheter i hela leveranskedjan. Parlamentet stöder därför användning av ny teknik för att bekämpa intrång i immateriella rättigheter och välkomnar evidensbaserade publikationer från EUIPO:s observationsorgan i detta avseende.

39. Europaparlamentet erkänner blockkedjeteknikens stora potential för registrering och skydd av immateriella rättigheter. Parlamentet betonar att blockkedjesystem kan bidra till att säkra leveranskedjan genom spårbarhet, garantera säkerhet och säkra alla steg mot farorna med förfalskning på alla nivåer i försörjningskedjan. Särskilt när det gäller registreringen av immateriella rättigheter noterar parlamentet behovet av att immaterialrättsmyndigheterna antar tekniska standarder för sina blockkedjelösningar för att möjliggöra interoperabilitet. Parlamentet understryker att AI och tillhörande teknik som används för registreringsförfarandet för beviljande av immateriella rättigheter inte kan ersätta mänsklig granskning från fall till fall för att säkerställa beslutens kvalitet och rättvisa.

40. Europaparlamentet framhåller kopplingen mellan immaterialrättsliga brott och organiserad och allvarlig internationell brottslighet. Parlamentet välkomnar därför rådets beslut att åter föra upp immaterialrättsliga överträdelser på förteckningen över EU:s prioriterade brott inom ramen för Europeiska sektorsövergripande plattformen mot brottshot (Empact) under den kommande cykeln 2022–2025, och uppmanar rådet att behålla dem på den förteckningen samt att stärka det gränsöverskridande samarbetet mellan nationella myndigheter, EUIPO, Europol, EU:s byrå för straffrättsligt samarbete (Eurojust) och Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf).

41. Europaparlamentet välkomnar att kommissionen avser att ta fram en EU-verktygslåda mot varumärkesförfalskning för att förbättra samarbetet mellan rättighetshavare, offentliga myndigheter, brottsbekämpande myndigheter på nationell nivå och EU-nivå och mellanhänder genom att ytterligare klargöra roller och ansvarsområden, i syfte att underlätta ett effektivt utbyte av information och data mellan nyckelaktörer, främja användningen av nya verktyg och bekämpa varumärkesförfalskning. Parlamentet uppmanar kommissionen att vidta konkreta åtgärder för att övervaka avsiktliga överträdelser av immateriella rättigheter, även när intrång används i ond tro som en avsiktlig kommersiell strategi, och att verka för ökad kontroll och gränsöverskridande samarbete mellan tullmyndigheter som en del av kampen mot import av förfalskade produkter. Parlamentet uppmanar kommissionen att överväga att skapa en liknande EU-verktygslåda för att bekämpa andra intrång i immateriella rättigheter.

42. Europaparlamentet betonar att långsiktig skolutbildning om immaterialrätt, om varumärkesförfalskning och piratkopiering, också skulle behövas för att ändra viljan att konsumera varor och tjänster som gör intrång i immateriella rättigheter. Parlamentet uppmanar därför medlemsstaterna att samarbeta med EUIPO för att inleda informationskampanjer, bland annat på området 3D-utskrifter. Parlamentet påminner om att tekniken för 3D-utskrifter kan ge upphov till vissa specifika rättsliga problem på alla områden av immaterialrätten, såsom upphovsrätt, patent, formgivningar, tredimensionella varumärken och geografiska beteckningar.

43. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta att skydda immateriella rättigheter och främja efterlevnaden i tredjeländer, bland annat genom en ökning av anslagen till EU:s riktade program för tekniskt samarbete och kapacitetsuppbyggnad, såsom de tre pågående viktiga samarbetsprogrammen för immaterialrätt med Kina, Sydostasien och Latinamerika och det gemensamma partnerskapet med den afrikanska kontinenten för att främja bättre generering och förvaltning av immateriella rättigheter, och genom att stödja immaterialrättsliga system som stärker lokal jordbruksutveckling. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang kommissionen att på grundval av EU:s erfarenhet bistå beslutsfattare och tillsynsmyndigheter och förse dem med kunskap och riktlinjer för att förbättra deras kapacitet att hantera intrång i immateriella rättigheter, och att främja genomförbara lösningar som avsevärt skulle kunna minska kostnaderna och förenkla förfarandena för erhållande, upprätthållande och säkerställande av skydd av immateriella rättigheter, samt att tillhandahålla rättighetsinnehavarna information om den föränderliga karaktären hos intrången och om utbudet av förfalskade varor.

Nya utmaningar inom politiken för immateriella rättigheter

44. Europaparlamentet betonar att det är viktigt med skydd av immateriella rättigheter kopplade till AI-teknik och att skyddet bör beaktas på vederbörligt sätt, och även om de nuvarande reglerna om skydd av datorrelaterade uppfinningar genom patent kan omfatta AI-teknik behövs det tydliga kriterier för att skydda uppfinningar som skapats med hjälp av AI-teknik. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att i samarbete med EPO och EUIPO skapa rättssäkerhet i denna fråga och att noga följa frågan på internationell nivå i Wipo.

45. Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att införliva bestämmelserna i upphovsrättsdirektivet utan dröjsmål, på ett sätt som återspeglar den överenskommelse som medlagstiftarna uppnått om att förbättra det skydd som direktivet ger, och att tillåta undantag såsom tillgång till utbildning online och digitaliserat kulturarv. Parlamentet uppmanar kommissionen att övervaka uppköpsavtal för att säkerställa skälig ersättning till upphovsmän på grundval av upphovsrättigheter. Parlamentet understryker att bristen på harmonisering av reglerna om upphovsmannaskap och upphovsrättsligt ägande kan leda till olika nationella lösningar för AI-stödda verk.

46. Europaparlamentet understryker att det trots en hög grad av harmonisering av immateriella rättigheter i Europa fortfarande saknas en effektiv gränsöverskridande tillämpning av dessa rättigheter i EU.

47. Europaparlamentet välkomnar kommissionens tillkännagivande att den kommer att se över databasdirektivet för att underlätta tillgången till och användningen av uppgifter samtidigt som berättigade intressen skyddas. Parlamentet påpekar att onödiga hinder fortfarande hämmar forskningen och att stabila dataområden måste vidareutvecklas för att forskare ska kunna hitta vetenskapliga lösningar, även under exceptionella tidsbegränsningar. Parlamentet betonar i detta sammanhang den roll som inskränkningar och undantag från ensamrätter spelar.

48. Europaparlamentet beklagar att kommissionens studie från 2016 om patenttroll i Europa ( 20 ) inte gav något tydligt svar på frågan om huruvida företagsmodellerna hos vissa patenttroll, som består i att förvärva patent från tredje part och försöka generera intäkter genom att hävda dem gentemot påstådda intrångsgörare så att de i samband med rättstvister utnyttjar asymmetrin, innebär ett missbruk av luckorna i den nuvarande lagstiftningen och därmed utgör ett problem som bör åtgärdas. Parlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta att övervaka denna fråga och genomföra en motsvarande djupgående studie.

49. Europaparlamentet välkomnar alla medlemsstaters insatser för att se till att domstolarna tar hänsyn till proportionalitetsprincipen när de handlägger förbudsförelägganden.

50. Europaparlamentet konstaterar att skyddet av immateriella rättigheter är avgörande för att stimulera forskning och produktion av innovativa produkter och processer, inbegripet nya läkemedel, men är övertygat om att det är viktigt att bekämpa globala hälsokriser, ta itu med tillgången till vissa medicinska produkter och möjliggöra livräddande insatser i allmänhetens intresse, frivillig sammanslagning av patent, obligatorisk licensiering och flexibilitet i enlighet med WTO:s Trips-avtal. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att analysera och undersöka möjliga alternativ för att säkerställa effektivitet och bättre samordning av tvångslicensiering i EU, med beaktande av de fall där den har använts i unionen, skälen till användningen, de villkor under vilka den beviljats, dess ekonomiska konsekvenser och huruvida den uppnått önskad effekt.

51. Europaparlamentet betonar att en mer rättvis distribution av vacciner runt om i världen är avgörande för att effektivt bekämpa spridningen av covid-19 och dess mutationer, och att global tillgång till covid-19-vacciner bör stödjas. Parlamentet konstaterar att bristande tillgång till vaccin till överkomliga priser fortfarande är en stor utmaning i utvecklingsländerna, och stödjer därför kommissionen och medlemsstaterna i insatser för att få länder utanför EU att häva de nuvarande exportförbuden och öka donationen av vacciner. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att ytterligare öka sina insatser för att stödja tekniköverföring och frivillig licensiering av immateriella rättigheter för att stärka den globala tillgången till ekonomiskt överkomliga covid-19-relaterade medicinska produkter, ta itu med globala produktionsbegränsningar och försörjningsbrister och därmed möjliggöra behandling av endemiska eller pandemiska infektionssjukdomar hos världens befolkning.

52. Europaparlamentet välkomnar att de minst utvecklade länderna redan åtnjuter ett undantag, beviljat till och med den 1 januari 2033, för genomförandet av Trips-bestämmelserna om läkemedel. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att i samarbete med WTO leva upp till sitt löfte att inleda aktiva och konstruktiva textbaserade förhandlingar inom WTO i syfte att arbeta för att uppmuntra och stödja en ökning av vaccinproduktionskapaciteten i utvecklingsländer, stimulera frivillig och snabb sammanslagning av immateriella rättigheter i kristider, liksom även frivilliga licensavtal, och inleda en dialog om aktuella hinder för frivillig licensiering och hur de kan övervinnas.

53. Europaparlamentet föreslår att det inrättas en samordnare för immateriella rättigheter på europeisk nivå för att säkerställa ett holistiskt och samordnat förhållningssätt till EU:s politik för immateriella rättigheter och stärka samarbetet mellan de olika nationella immaterialrättsmyndigheterna, kommissionens generaldirektorat och andra organ med ansvar för immateriella rättigheter, såsom EPO, EUIPO och Wipo och andra relevanta aktörer. Enligt parlamentet skulle samordnaren för immateriella rättigheter ytterligare kunna främja kampen mot intrång i immateriella rättigheter på högsta politiska nivå och vid behov ta på sig andra uppgifter som rör immateriella rättigheter.

54. Europaparlamentet försvarar tanken om att främjandet av bättre förvaltning av immateriella rättigheter inom forsknings- och innovationsgemenskapen behövs för att omsätta Europas spetsforskningskompentens i innovation som är till nytta för dess medborgare och företag. Parlamentet betonar i detta sammanhang att offentligt finansierade immateriella rättigheter måste användas på ett rättvist och effektivt sätt, och att de resultat som uppnås med EU-medel bör användas för att förbättra EU:s ekonomi för alla.

55. Europaparlamentet påminner om att immaterialrättsintensiva industrier står för merparten av EU:s handelsverksamhet och att det också är viktigt att skydda och genomdriva immateriella rättigheter i tredjeländer. Parlamentet välkomnar kommissionens åtagande att eftersträva ett starkt skydd av immateriella rättigheter i framtida frihandelsavtal. Parlamentet uppmanar kommissionen att begära att tillämpningen av immateriella rättigheter behandlas av Världshandelsorganisationen (WTO) och Wipo.

56. Europaparlamentet påminner om att en av de största utmaningarna för utvecklingsländerna är att komma högre upp i de globala värdekedjorna genom ekonomisk diversifiering, vilket förutsätter rättvisa och utvecklingsfrämjande globala handelsregler.

57. Europaparlamentet uppmuntrar utvecklingsländer att stärka regionala värdekedjor samt handel och investeringar i hälsa och hälsorelaterade sektorer över regiongränserna, särskilt genom kollektiva FoU-insatser inom medicinsk forskning och regional sammanslagning av resurser. Parlamentet noterar med oro uppgifter från Global Trade Alert om att 54 stater per den 21 mars 2020 hade infört exportförbud för viktiga medicinska produkter alltsedan början av det året. Parlamentet betonar att regionala handelspakter bör användas för att förhindra exportförbud för viktiga produkter i tider av globala och regionala brister, som i fallet med den pågående pandemikrisen.

o

o o

58. Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

(1) EUT C 175, 20.6.2013, s. 1.

(2) EUT L 271, 24.10.2019.

(3) EUT L 57, 18.2.2021, s. 17.

(4) EUT L 153, 11.6.2019, s. 1.

(5) EUT L 130, 17.5.2019, s. 92.

(6) EUT L 136, 30.4.2004, s. 34.

(7) EUT L 157, 30.4.2004, s. 45.

(8) EGT L 289, 28.10.1998, s. 28.

(9) EGT L 3, 5.1.2002, s. 1.

(10) EUT C 407, 4.11.2016, s. 25.

(11) EUT C 404, 6.10.2021, s. 129.

(12) Antagna texter, P9_TA(2021)0236.

(13) EUT C 349, 17.10.2017, s. 2.

(14) EUT C 371, 15.9.2021, s. 102.

(15) EPO/EUIPO, IPR-intensive industries and economic performances in the EU: Industry-level analysis report, tredje utgåvan, september 2019.

(16) EUT L 57, 18.2.2021, s. 17.

(17) Europeiska kommissionens gemensamma forskningscentrum, Pilot study for Essentiality Assessment of Standard Essential Patents, 2020.

(18) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1257/2012 av den 17 december 2012 om genomförande av ett fördjupat samarbete för att skapa ett enhetligt patentskydd (EUT L 361, 31.12.2012, s. 1).

(19) EUIPO:s lägesrapport 2020 om intrång i immateriella rättigheter: genomsnittliga årliga siffror 2013–2017.

(20) Europeiska kommissionens gemensamma forskningscentrum, Patent Assertion Entities in Europe: Their impact on innovation and knowledge transfer in ICT markets, 2016.