Särskild rapport EU:s stöd till 
timmerproducerande 
länder inom 
handlingsplanen för 
skogslagstiftningens 
efterlevnad samt 
förvaltning av och handel 
med skog (Flegt)SV 2015  nr 13
EUROPEISKA
REVISIONSRÄTTEN

EUROPEISKA REVISIONSRÄTTEN  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tfn. +352 4398-1
E-post: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
En stor mängd övrig information om Europeiska unionen är tillgänglig på internet  
via Europa-servern (http://europa.eu).
Luxemburg: Europeiska unionens publikationsbyrå, 2015
Print ISBN 978-92-872-2807-9 ISSN 1831-0990 doi:10.2865/7167 QJ-AB-15-011-SV-C
PDF ISBN 978-92-872-2771-3 ISSN 1977-5830 doi:10.2865/125698 QJ-AB-15-011-SV-N
EPUB ISBN 978-92-872-2782-9 ISSN 1977-5830 doi:10.2865/182479 QJ-AB-15-011-SV-E
© Europeiska unionen, 2015
Kopiering tillåten med angivande av källan.
Printed in Luxembourg
EU:s stöd till 
timmerproducerande 
länder inom 
handlingsplanen för 
skogslagstiftningens 
efterlevnad samt 
förvaltning av och handel 
med skog (Flegt)
(i enlighet med artikel 287.4 andra stycket i EUF-fördraget)Särskild rapportSV 2015  nr 13
02
 Granskningsteam
I våra särskilda rapporter redovisar vi resultatet av våra effektivitets- och regelefterlevnadsrevisioner av särskilda 
budgetområden eller förvaltningsteman. Vi väljer ut och utformar granskningsuppgifterna så att de ska få största 
möjliga effekt och bedömer riskerna när det gäller resultat eller regelefterlevnad, storleken på de aktuella inkom -
sterna eller utgifterna, framtida utveckling och politiskt intresse och allmänintresse.
Denna effektivitetsrevision utfördes av revisionsavdelning III  – under ledning av revisionsrättens ledamot Karel 
Pinxten  – som är specialiserad på utgiftsområdet externa åtgärder. Revisionen leddes av ledamoten Karel Pinxten, 
med stöd av kanslichefen Gerard Madden och attachén Mila Strahilova, enhetschefen Gérald Locatelli och gransk -
ningsledare Piotr Zych, huvudrevisor Ruurd de Jong och revisorerna Laetitia Cadet och Peter Kovacs.
Från vänster till höger:  Gerard Madden, Ruurd de Jong, Karel Pinxten, 
Mila Strahilova, Piotr Zych och Gérard Locatelli.

03
 Innehåll
Punkt
 Ordförklaringar och förkortningar
I–VI  Sammanfattning
1–9 Inledning
1–3 Olaglig skogsavverkning är ett globalt problem
4–9 Flegt är EU:s svar
10–12  Revisionens inriktning och omfattning samt revisionsmetod
13–56  Iakttagelser
13–34  Flegtstödet till timmerproducerande länder var inte tillräckligt väl utformat och målinriktat
14–18  Kommissionen identifierade en lång rad potentiella åtgärder
19–26  Kommissionen utarbetade inte en riktig arbetsplan
27–34  Kommissionen prioriterade inte sitt stöd på ett tydligt sätt
35–56  EU:s stöd till timmerproducerande länder var inte tillräckligt ändamålsenligt
36–43  De huvudprojekt som granskades var problematiska
44–52  Framstegen mot licens går långsamt
53–56  Övervaknings- och rapporteringsförfarandena var otillfredsställande
04 Innehåll
57–59  Slutsatser och rekommendationer
 Bilaga I  —  Genomförande av Flegt, skogsförvaltning och handelsrelaterade program från 
2003–2013
 Bilaga II —  Förteckning över granskade projekt
 Bilaga III —  Förteckning över projektutvärderingar och resultatorienterad övervakning (ROM) 
som granskats 
 Bilaga IV  —  Transparency International – korruptionsindex 2007–2013
 Kommissionens svar
05
 Ordförklaringar 
och förkortningar
AVS : stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet
CSP : landstrategidokument
DCI : instrument för utvecklingssamarbete
GD Miljö : generaldirektoratet för miljö
GD Internationellt samarbete och utveckling : generaldirektoratet för internationellt samarbete och utveckling. 
Detta generaldirektorat genomför ett stort antal av kommissionens instrument för externt bistånd som finansieras 
genom EUF och den allmänna budgeten.
EUF : Europeiska utvecklingsfonden
Europeiska utvecklingsfonden (EUF) är huvudinstrumentet för Europeiska unionens stöd för utvecklingssamarbete 
till AVS -länder och utomeuropeiska länder och territorier (ULT). Partnerskapsavtalet som undertecknades i Cotonou 
den 23 juni 2000 för en period på 20 år (Cotonouavtalet) utgör den nuvarande ramen för Europeiska unionens 
förbindelser med AVS -länderna och ULT -länderna. Det har sin tyngdpunkt på målet att minska och på sikt utrota 
fattigdomen.
EFI: Europeiska skogsinstitutet
ENPI : europeiskt grannskaps- och partnerskapsinstrument
EU-Flegt : Europeiska unionen – skogslagstiftningens efterlevnad samt förvaltning av och handel med skog
EUTR : Europeiska unionens timmerförordning
06 Ordförklaringar och förkortningar
FAO : FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation
GIZ : Deutsche Gesellschaft für Internationale Zusammenarbeit GmbH  (tyska byrån för internationellt samarbete)
Redd+ : minskade utsläpp från avskogning och skogsförstörelse i utvecklingsländerna +
Förenta nationernas program för minskade utsläpp från avskogning och skogförstörelse (Redd) ger ett ekonomiskt 
värde på den koldioxid som lagras i skogar, vilket ger utvecklingsländerna incitament att minska utsläpp från 
avskogningar och investera i koldioxidsnåla vägar mot hållbar utveckling. ”Redd+” omfattar inte bara avskogning 
och skogsförstörelse utan också bevarandets betydelse, hållbar skogsförvaltning och förstärkning av skogarnas 
kollager.
ROM : resultatorienterad övervakning
GD Internationellt samarbete och utveckling införde ROM -systemet 2000 för att stärka övervakningen och 
utvärderingen av samt insynen i utvecklingsbiståndet. Det grundas på korta, riktade bedömningar på plats av 
externa experter.
SMF : små och medelstora företag
SVLK : Sistem Verifikasi Legalitas Kayu  (indonesiska laglighetsförsäkringssystemet för timmer)
07
I
Olaglig skogsavverkning och handel med olagligt 
avverkat timmer är fortfarande ett problem, trots de 
internationella insatser som har gjorts sedan slutet av 
1990-talet för att komma till rätta med dem. De orsa -
kar miljöskador och förlust av den biologiska mång -
falden, inverkar negativt på försörjningsmöjligheterna 
för människor som är beroende av skogen, snedvrider 
marknader, underblåser korruption och försvagar 
rättsstatsprincipen och god samhällsstyrning.
II
År 2003 lämnade kommissionen ett förslag till hand -
lingsplan för EU för skogslagstiftningens efterlevnad 
samt förvaltning av och handel med skog (Flegt) 
för att komma till rätta med problemet med olaglig 
skogsavverkning och tillhörande handel. Syftet med 
Flegtinitiativet är att minska den olagliga skogsavverk -
ningen globalt genom att stödja skogsförvaltningen 
i timmerproducerande länder och minska konsum -
tionen av olagligt avverkat timmer i EU. Hörnstenen 
i handlingsplanen är ett bilateralt avtal mellan EU och 
ett träexporterande land  – Flegts frivilliga partner -
skapsavtal – som innebär att landet i fråga åtar sig 
att endast handla med lagligt avverkade timmerpro -
dukter. Enligt dessa avtal utvecklar exportländerna 
system för att kontrollera lagligheten i sitt timmer och 
får bevilja Flegtlicenser när alla nödvändiga villkor är 
uppfyllda.
III
Vi granskade om kommissionen förvaltade det stöd 
som ges via EU:s handlingsplan Flegt till timmer-  
producerande länder för att komma till rätta med  
olaglig skogsavverkning på ett bra sätt. Vi drar slut-  
satsen att stödet inte förvaltades tillräckligt väl av 
kommissionen.IV
Flegtstödet var inte tillräckligt väl utformat och mål -
inriktat. Kommissionen utformade handlingsplanen 
Flegt på ett innovativt sätt och identifierade möjliga 
åtgärder. Men den tog inte fram en lämplig arbetsplan 
med tydliga mål, delmål och en särskild budget. Det 
skulle visserligen ha varit svårt att göra det precis när 
initiativet startade, men det borde ha gjorts under 
de första åren. Stödet beviljades inte enligt tydliga 
kriterier, och stödets effekt försvagades på grund av 
att så många länder var inblandade. Den förordning 
som förbjuder import av olagligt producerat timmer 
till EU (EUTR), som nämndes som en av de möjliga 
åtgärderna i handlingsplanen 2003, har fortfarande 
inte införts till fullo.
V
EU:s stöd till timmerproducerande länder var inte 
tillräckligt ändamålsenligt. De huvudsakliga projekt 
som granskades, som skulle öka de offentliga förvalt -
ningarnas kapacitet, hade ingen framgång. Många av 
de projekt som genomfördes gjorde att medveten -
heten om problemet med olaglig skogsavverkning 
ökade och stärkte organisationer i det civila samhället, 
men hade ofta problem. Nu har det gått tolv år sedan 
handlingsplanen lades fram, och trots att det funnits 
stort intresse för frivilliga partnerskapsavtal finns ännu 
inget Flegtlicenssystem i drift och de olika datum som 
satts upp som tidsfrist för när de ska träda i kraft har 
inte respekterats. Övervakningen av framsteg har varit 
otillräcklig, framför allt på grund av att det saknas en 
ram för ansvarsutkrävande, och lägesrapporteringen 
var också otillfredsställande.
VI
I rapporten lämnar vi en rad rekommendationer som 
ska förbättra den framtida förvaltningen av initiativet.Sammanfattning
08
 Inledning
Olaglig skogsavverkning 
är ett globalt problem
01 
Olaglig skogsavverkning och handel 
med olagligt avverkat timmer är fort -
farande ett problem, trots de interna -
tionella insatser som har gjorts sedan 
slutet av 1990-talet för att komma till 
rätta med dem. De orsakar miljöskador 
och förlust av den biologiska mång -
falden, inverkar negativt på försörj -
ningsmöjligheterna för människor som 
är beroende av skogen, snedvrider 
marknader, underblåser korruption 
och försvagar rättsstatsprincipen och 
god samhällsstyrning. De berövar re -
geringar inkomster från naturresurser 
och hindrar därigenom hållbar utveck -
ling i några av de fattigaste länderna 
i världen.
02 
Olaglig skogsavverkning och olaglig 
handel uppstår när timmer avverkas, 
transporteras, köps eller säljs i strid 
med nationella lagar. Vad som är ”olag -
ligt” hänger därför på den specifika 
nationella lagstiftning som är i kraft.
03 
Med tanke på den olagliga karaktären 
hos de aktuella verksamheterna är det 
svårt att mäta hur omfattande den 
olagliga skogsavverkningen är. Värdet 
på det olagliga timret har uppskattats 
till upp till 100 miljarder US -dollar om 
året1 även om den typen av uppskatt -
ningar varierar betydligt. Men det är 
allmänt erkänt att olaglig skogsavverk -
ning är ett vanligt förekommande pro -
blem i många större producentländer, 
särskilt där korruptionen är utbredd 
och där marknadstillträdet är lätt.Flegt är EU:s svar
04 
Som svar på farhågorna i världen2 om 
den olagliga avverkningens negativa 
inverkan och tillhörande timmerhan -
del lade kommissionen 2003 fram ett 
förslag till handlingsplan för EU för 
skogslagstiftningens efterlevnad samt 
förvaltning av och handel med skog 
(Flegt)3. Syftet med Flegt är att mins -
ka den olagliga skogsavverkningen 
globalt genom att stödja skogsförvalt -
ningen i timmerproducerande län -
der och minska importen av olagligt 
timmer till EU. Flegt är ett åtgärdspa -
ket som är utformat för att komma 
till rätta med problemet med olaglig 
skogsavverkning och olaglig handel 
ur både tillgångs- och efterfrågeper -
spektiv (se ruta 1 ). Rådet välkomnade 
handlingsplanen som ett första steg 
för att komma till rätta med det akuta 
problemet med olaglig skogsavverk -
ning och den därmed sammanhäng -
ande handeln på ett samordnat sätt 
och i samarbete med producent- och 
konsumentländer, den privata sektorn 
och andra intressenter4. År 2015 antog 
rådet en förordning om upprättande 
av ett system med Flegtlicenser för 
import av vissa trävaruprodukter från 
länder som ingår ett frivilligt partner -
skapsavtal med EU5.1 UNEP, Interpol, Green Carbon, 
Black Trade: Illegal Logging, Tax 
Fraud and Laundering in the 
World’s Tropical Forests. A Rapid 
Response Assessment  (miljö-  
vänlig koldioxid, svarthandel: 
olaglig avverkning, skatte-
bedrägeri och penningtvätt 
i världens tropiska skogar; en 
snabb bedömning), 2012.
2 Den internationella insatsen 
mot olaglig skogsavverkning 
utlöstes av G8:s handlings-
program för skogar som 
inleddes i maj 1998. 
G8-diskussionerna gav 
upphov till en rad konferenser 
om skogslagstiftningens 
efterlevnad och skogsför-
valtning (Fleg) som samord-
nades av Världsbanken i 
Ostasien (Bali, 2001), Afrika 
(Yaoundé, 2003) och Europa 
(Sankt Petersburg, 2005). De 
förde samman regeringar, 
företrädare för näringslivet, 
frivilligorganisationer och 
forskare i syfte att inrätta 
ramar för samarbete mellan 
producent- och konsument-  
länder.
3 KOM(2003) 251 slutlig, 
21.5.2003, Skogslagstiftningens 
efterlevnad, styrelseformer och 
handel (FLEGT) – Förslag till en 
handlingsplan för EU .
4 Rådets slutsatser 2003/C 
268/01 (EUT C 268, 7.11.2003, 
s. 1).
5 Rådets förordning (EG) nr 
2173/2005 av den 20 decem-  
ber 2005 om upprättande av 
ett system med Flegtlicenser 
för import av timmer till 
Europeiska gemenskapen 
(EUT L 347, 30.12.2005, s. 1).
09 Inledning
05 
Hörnstenen i handlingsplanen är ett 
bilateralt avtal mellan EU och ett trä-  
exporterande land  – Flegts frivilliga 
partnerskapsavtal  – som innebär att 
båda parter åtar sig att endast handla 
med lagligt avverkade trävaruproduk -
ter. Enligt dessa avtal utvecklar export -
länderna system för att kontrollera 
lagligheten i sitt timmer. När kommis -
sionen har försäkrat sig om att kraven 
har uppfyllts kan länderna få Flegtli -
censer. Ett exempel på de förfaranden 
som krävs för att få licenser och efter -
följande exporttillstånd finns i hand -
lingsplanen (se ruta 2 ). I praktiken 
beslutade de flesta partnerländerna 
att tillämpa sitt framtida licenssystem 
inte bara på timmer som exporteras till 
EU utan också på timmer som exporte -
ras till andra marknader och för intern 
konsumtion.Hur EU:s handlingsplan Flegt är upplagd
Följande åtgärder i handlingsplanen Flegt syftar till att öka konsumenternas efterfrågan på kontrollerat lagligt 
producerat timmer: a) uppmana den privata sektorn i EU att anta köpvillkor som garanterar att endast lagligt 
timmer förs in i deras distributionsled, b) uppmana länder i EU att anta förfaranden för offentlig upphandling 
som kräver att allt timmer som levereras är lagligt, c) förhindra att olagligt timmer införs på EU -marknaden 
genom att tillämpa EU:s timmerlagstiftning och d) ta fram åtgärder för att undvika investeringar i verksamhe -
ter som uppmuntrar olaglig skogsavverkning.
Handlingsplanen innehåller följande åtgärder som ska hjälpa utvecklingsländerna att bygga upp kapacitet att 
leverera lagligt producerat timmer: a) ge tekniskt och ekonomiskt EU -stöd till bättre styrelseformer och kapa -
citetuppbyggnad hos statliga och icke -statliga aktörer, b) stödja timmerproducerande länders insatser för att 
bekämpa olaglig skogsavverkning genom att hindra att olagligt timmer införs på EU -marknaden via bilaterala 
handelsavtal kallade frivilliga partnerskapsavtal.
Källa : http://www.euflegt.efi.int/documents/10180/118682/Introduction%20to%20FLEGTRuta 1
10 Inledning
Exempel på de förfaranden som krävs för kontroll av lagligheten i timmer enligt ett 
frivilligt partnerskap
”Steg 1 : Flegtpartnerlandet utser ett ackrediteringsorgan som får befogenhet att utse organ vilka skall intyga 
trävarornas laglighet.
Steg 2 : Flegtpartnerlandet utser en oberoende inspektör och inrättar ett öppet system för tvistlösning.
Steg 3 : Europeiska kommissionen bekräftar att det föreslagna systemet är tillförlitligt och kan användas för att 
kontrollera att timret har avverkats lagligt.
Steg 4 : Intyg utfärdas för lagligt avverkat timmer enligt vilket tullmyndigheterna får tillstånd att tullklarera 
exporten. […]
Steg 5 : Exporttillståndet med uppgift om att avverkningen är laglig uppvisas i den gemenskapshamn där 
timret deklareras för övergång till fri omsättning i EU, och jämförs av medlemsstatens tullmyndigheter med 
beskrivningen i den fraktsedel som inges i enlighet med anmälan om kontroll före skeppning. […]
Steg 6 : Tullmyndigheterna godtar endast deklarationer för övergång till fri omsättning i EU när timret åtföljs 
av det nödvändiga exporttillståndet.”
Källa : KOM(2003) 251 slutlig, s. 13.Ruta 2
06 
Kommissionen ger tillsammans med 
EU:s medlemsstater partnerländerna 
ekonomiskt och tekniskt stöd så att de 
kan förbättra skogsförvaltningen och 
införa eller förbättra de system som 
kontollerar efterlevnaden av de lag -
stadgade kraven. Flegtkomponenten 
”stöd till timmerproducerande länder” 
består av följande:
a) Stöd till politiska reformer, utar -
betande av ändamålsenliga lagar 
och förenklade förfaranden och 
samtidigt skydda skogsberoen -
de samhällen och införliva dem 
i skogsskyddsprogram.b) Stöd till utvecklingen av tillförlit -
liga övervaknings- och spårnings -
system som skiljer laglig produk -
tion från olaglig och spårar timmer 
från avverkningsstället, över be-  
arbetningsanläggningar och via 
hamnar till de slutliga marknader -
na, och främjande av större öppen -
het när det gäller information på 
skogsområdet.
c) Stöd till övergripande reformer av 
styrande organ genom kapacitets -
uppbyggnad, särskilt av rätts- och 
polisväsendet och militären, så att 
de bättre kan bekämpa korruption, 
samla in bevis på miljöbrott och 
lagföra dem.
11 Inledning
07 
För detta ändamål ger EU finansiering 
via EUF och den allmänna budgeten. 
Totalt fördelades uppskattningsvis 
300 miljoner euro till 35 länder i Flegt-  
relaterat stöd under perioden 2003–
20136 (se bilaga I ).
08 
Inom kommissionen leds aktiviteter 
med anknytning till handlingsplanen 
Flegt av generaldirektoratet för inter -
nationellt samarbete och utveckling 
(GD Internationellt samarbete och 
utveckling) och generaldirektoratet 
för miljö (GD Miljö). GD Internationellt 
samarbete och utveckling ansvarar för 
förvaltningen av Flegtrelaterad finan -
siering till tredjeländer som produce -
rar timmer. Det genomför program för 
utvecklingssamarbete och förhandlar 
fram de frivilliga partnerskapsavtalen 
med AVS -länder samt med Guyana och 
Honduras. GD Miljö förhandlar fram 
frivilliga partnerskapsavtal med asiatis -
ka länder och ansvarar för EU:s tim -
merförordning, den politiska dialogen 
med både länder som producerar och 
som konsumerar timmer (som Kina, 
Brasilien, Ryssland, USA och Japan) och 
den multilaterala dialogen. De båda 
generaldirektoraten delar på ansvaret 
för latinamerikanska länder.
09 
Kommissionen anförtrodde Europeiska 
skogsinstitutet (EFI) och FN:s livsmed -
els- och jordbruksorganisation (FAO) 
en del särskilda aktiviteter till stöd för 
partnerländernas ansträngningar inom 
ramen för handlingsplanen Flegt. EFI 
är värd för och förvaltar EU:s Flegtsys -
tem, som är en förvaltningsfond med 
flera givare som inrättades 2007. Det 
ger stöd till länder (främst genom tek -
niskt stöd till regeringar och andra in -
tressenter), genomför undersökningar 
och sprider information om Flegt. FN:s 
livsmedels- och jordbruksorganisation genomför Flegts stödprogram för 
AVS -länder, vars främsta syfte från 
början var att främja Flegtprocessen 
i AVS -länderna.6 Förutom sektorspecifika 
budgetstödanslag. 
Budgetstödanslagen omfattar 
problem som gäller 
skogspolitiken men som inte 
nödvändigtvis är specifika för 
Flegt. Det finns ingen erkänd 
metod för att fördela stöd till 
särskilda områden.
12
 Revisionens inriktning 
och omfattning samt 
revisionsmetod
10 
Vi granskade om kommissionen för -
valtade det stöd som ges inom EU:s 
handlingsplan Flegt till timmerprodu -
cerande länder för att komma till rätta 
med olaglig skogsavverkning på ett 
bra sätt. Vi inriktade oss på följande 
två huvudfrågor under granskningen:
a) Var Flegtstödet väl utformat och 
målinriktat?
b) Har Flegtstödet varit ändamåls-  
enligt?
11 
Granskningen omfattade kommissio-  
nens stöd till timmerproducerande 
länder från EUF och den allmänna 
budgeten under hela den period som 
EU:s handlingsplan Flegt tillämpades, 
det vill säga från 2003 till 2014.
12 
Granskningen genomfördes under 
perioden augusti till december 2014 
och innefattade följande:
a) Analys av strategidokumenten för 
Flegt och relevanta rapporter om 
mönster i handeln med timmer 
och olaglig skogsavverkning.
b) Granskning av fördelningen av 
medel till mål, länder och projekt.
c) Intervjuer med kommissions -
tjänstemän vid GD Internationellt 
samarbete och utveckling och GD 
Miljö och med EFI och företrädare 
för medlemsstaterna, internatio -
nella organisationer och europe -
iska frivilligorganisationer som är 
verksamma på området miljö- och 
skogsskydd.d) Besök i två stödmottagande länder 
som har skrivit under ett frivilligt 
partnerskapsavtal (Indonesien och 
Kamerun) där vi undersökte hur 
långt man hade kommit i proces -
sen för frivilliga partnerskapsavtal 
och gjorde en fördjupad genom -
gång av ett urval av tio projekt (se 
bilaga II ).
e) En genomgång av resultatet av det 
resultatorienterade övervaknings -
systemet (ROM) och programutvär -
deringar av ett urval av 35 projekt 
(se bilaga III ).
13
 Iakttagelser
Flegtstödet till timmer-
producerande länder var 
inte tillräckligt väl ut-  
format och målinriktat
13 
Vi granskade om 
a) EU-stödet byggde på en tillförlitlig 
behovsbedömning och om kom -
missionen identifierade korrekt 
vilka potentiella åtgärder som 
skulle vidtas, 
b) EU-stödet planerades ordentligt, 
och 
c) prioriteringarna för finansiering 
fastställdes korrekt.
Kommissionen identifiera-  
de en lång rad potentiella 
åtgärder
14 
Handlingsplanen Flegt tar itu med 
det bestående problemet med olaglig 
skogsavverkning och olaglig handel 
på ett nyskapande sätt. Den kombine -
rar handelsincitament genom lättare 
tillgång för partnerländernas produ -
center till EU:s timmermarknad med 
utvecklingsbistånd både till regeringar 
och till det civila samhället. Partnerlän -
derna är skyldiga att se till att det finns 
en enhetlig lagstiftning i skogssektorn, 
att införa spårnings- och licenssys -
tem och att inrätta kontrollsystem på 
olika nivåer. Dessutom planerade man 
i handlingsplanen Flegt för flera åtgär -
der på efterfrågesidan som syftade till 
att stärka effekterna av de åtgärder 
som vidtas i producentländerna. Man 
planerade även för en politisk dialog 
på internationell nivå för att främja 
Flegts huvudmål.15 
I konsekvensbedömningen av EU:s 
handlingsplan7 analyserade man 
vilken potentiell effekt det skulle få 
om ett system med licenser för timmer 
infördes via partnerskap med timmer -
producerande länder8. Bedömning -
en innehöll en analys av de främsta 
drivkrafterna bakom den olagliga 
skogsavverkningen. I den granskades 
de allmänna ekonomiska, miljörelate -
rade och sociala effekterna och vilka 
rättsliga och institutionella följder de 
föreslagna lösningarna skulle få både 
i EU och i potentiella partnerländer. 
Man analyserade också vilka risker som 
skulle kunna minska de potentiella 
åtgärdernas ändamålsenlighet9.
16 
I konsekvensbedömningen under -
sökte man tre huvudalternativ för att 
komma till rätta med problemet med 
olaglig skogsavverkning. Det bilaterala 
alternativet – att ingå frivilliga part -
nerskapsavtal med enskilda länder  – 
ansågs ge de bästa förutsättningarna 
för ett snabbt och flexibelt agerande. 
Ett multilateralt system, bland annat 
ett potentiellt internationellt avtal  – 
som var det effektivaste på pappe -
ret – ansågs orealistiskt. Det tredje 
alternativet, ett ensidigt förbud att 
släppa olagligt timmer på EU -mark -
naden, betraktades av kommissionen 
som mindre acceptabelt än frivilliga 
partnerskapsavtal som bygger på 
partnerskap med timmerproduceran -
de länder. Kommissionen beslutade att 
ytterligare analysera det alternativet i 
ett senare skede.7 Konsekvensbedömning av 
EU:s handlingsplan för 
skogslagstiftningens 
efterlevnad, styrelseformer 
och handel (Flegt), Europeiska 
kommissionen, general-
direktoratet för utveckling 
(2004).
8 SEK(2004) 977, 20.7.2004 
Förslag till rådets förordning om 
upprättandet av ett frivilligt 
system med Flegtlicenser för 
import av timmer till Europeiska 
gemenskapen .
9 I undersökningen pekade man 
på riskerna för en möjlig om-  
ställning av olagligt timmer till 
andra ”mindre stränga” mark-  
nader som Kina eller Japan 
och var medveten om hand-  
lingsplanens begränsade 
potentiella ändamålsenlighet, 
särskilt i länder där timmer-
exporten till EU var liten.
14 Iakttagelser
10 SEK(2004) 977, 20.7.2004.
11 En handlingsplan är en rad 
steg som måste tas eller 
verksamheter som måste 
genomföras för att en strategi 
ska lyckas. En handlingsplan 
har tre huvuddelar: 1) specifika 
uppgifter, 2) tidsplan, och  
3) fördelning av medel till 
specifika verksamheter ( http://
www.businessdictionary.com/
definition/action -plan.html )
12 FLEGT Action Plan Progress 
Report  (lägesrapport om 
handlingsplanen Flegt), EFI 
(2011), s. 34. Se http://www.
euflegt.efi.int/do -
cuments/10180/23029/
FLEGT+Action+Plan+Pro -
gress+Report+2003-2010/
13 Europaparlamentets och 
rådets förordning (EG) nr 
1905/2006 antagen av rådet 
den 18 december 2006 om 
upprättande av ett finansie-
ringsinstrument för utveck-
lingssamarbete (EUT L 378, 
27.12.2006, s 41).  
Europaparlamentets och 
rådets förordning (EU) 
nr 233/2014 av den 11 mars 
2014 om upprättande av ett 
finansieringsinstrument för 
utvecklingssamarbete för 
perioden 2014–2020 (EUT L 77, 
15.3.2014, s. 44).
14 Europaparlamentets och 
rådets förordning (EG) nr 
1638/2006 av den 24 oktober 
2006 om fastställande av 
allmänna bestämmelser för 
upprättandet av ett Europeiskt 
grannskaps- och 
partnerskaps-instrument 
(EUT L 310, 9.11.2006, s. 1).
15 Fullständigheten i rappor-
teringen om Flegtverksam-
heterna var också en utma-  
ning under de tidigare ut-  
värderingarna av hand-
lingsplanen för Flegt. I den 
lägesrapport 2003–2010 om 
Flegt som Europeiska skogs-  
institutet utarbetade anger 
man att de åtgärder och 
belopp som rapporteras i den 
bör ses som en ungefärlig 
indikation på de uppgifter och 
den finansiering som står till 
förfogande och inte som en 
heltäckande och fullständigt 
jämförbar redovisning.17 
Kommissionen beslutade att genomfö -
ra det första – bilaterala – alternativet. 
Kommissionen var medveten om de 
utmaningar som det tillvägagångs -
sättet innebar, särskilt i länder med 
begränsad styrningskapacitet där 
genomförandet av handlingsplanen 
behövde åtföljas av omfattande ka -
pacitetsuppbyggnad och omfattande 
institutionellt stöd10.
18 
Kommissionen identifierade korrekt de 
huvuddelar som kan kräva stöd från gi -
vare om ett frivilligt partnerskapsavtal 
skulle kunna genomföras ändamålsen -
ligt, däribland reformen av skogs- och 
miljöpolitiken, utvecklingen av över -
vaknings-, spårnings- och licenssystem 
och kapacitetsuppbyggnad i olika 
sektorer (se punkt 6).
Kommissionen utarbetade 
inte en riktig arbetsplan
19 
EU:s handlingsplan Flegt saknar vissa 
centrala delar för en riktig handlings -
plan11. Den har inga specifika operativa 
mål med motsvarande indikatorer, 
ingen tidsplan med konkreta delmål 
och ingen uttalad övervakningsram. 
Framsteg och resultat är därför mycket 
svåra att mäta. I den lägesrapport om 
handlingsplanen Flegt 2003–2010 som 
utarbetades av EFI uppgavs att ”hand -
lingsplanen är mer än ett politiskt 
uttalande men inte riktigt en strategi 
eftersom den saknar delmål och mål”12.20 
När handlingsplanen lanserades be-  
traktades den som inledningen på 
en långsiktig process. Men under de 
första åren behövde man utarbeta de 
planerade åtgärderna, de specifika må -
len och en färdplan som skulle följas. 
Tolv år senare saknar Flegt fortfarande 
tydligt uttalade mål som ska uppnås 
med väldefinierade finansieringsin -
strument enligt en given tidtabell.
21 
Handlingsplanen har ingen tydligt 
fastställd och särskild budget. Ut -
vecklingssamarbetets verksamheter 
finansieras av olika källor, nämligen 
EU:s allmänna budget och EUF, via 
olika instrument som instrumentet 
för utvecklingssamarbete13, med både 
bilaterala och regionala geografiska 
program samt tematiska program och 
det europeiska grannskaps- och part -
nerskapsinstrumentet (EGPI)14.
22 
Det var inte lätt att få tag i en full -
ständig översikt över Flegtprojekten 
från kommissionen. Databasen över 
skogsprojekt som kommissionen 
fastställt för revisionsändamål gav inte 
en sammanhängande och fullständig 
bild av alla Flegtprojekt. Senare under 
revisionen konstaterade vi att denna 
var ofullständig och att några pro -
jekt felaktigt hade klassificerats som 
Flegt medan andra Flegtprojekt inte 
hade tagits med15. Kommissionen och 
medlemsstaterna fastställde ingen 
tydlig definition av ett ”Flegtprojekt” 
och inte heller hur man skulle redovisa 
motsvarande medel.
15 Iakttagelser
23 
Möjligheterna att komma till rätta med 
problemet med olaglig skogsavverk -
ning och olaglig handel med timmer 
på ett framgångsrikt sätt hängde på 
en kombination av faktorer, som att 
partnerländerna var engagerade, att 
nödvändiga styrelseformer fastställ -
des och att det fanns ett tydligt och 
påvisat åtagande från EU och andra 
större producenter och importörer att 
agera tillsammans för ett gemensamt 
syfte. Det var också mycket viktigt att 
de verksamheter som krävdes för att 
garantera verkliga framsteg bedrevs 
parallellt. Uppfyllelsen av Flegtmålen 
hänger också i stor utsträckning på 
större producent-, bearbetnings- och/
eller handelsländer som Kina, Ryssland, 
Indien, Sydkorea och Japan och deras 
åtagande att bekämpa olaglig skogs -
avverkning och handel med olagliga 
trävaruprodukter. Dessa länder deltog 
inte i systemet med Flegtlicenser, och 
kommissionen har under årens lopp 
inlett politiska dialoger bilateralt med 
dem. Diskussionerna har hittills gett 
varierande men i regel begränsade 
resultat.
24 
Det var inte förrän 2007 – fyra år efter 
det att handlingsplanen lades fram  – 
som man i en undersökning bedömde 
effekten av potentiella åtgärder på 
efterfrågesidan16 för att förhindra att 
olagligt timmer importerades till eller 
släpptes ut på EU -marknaden. Under -
sökningen utmynnade i ett förslag 
till förordning om fastställande av 
skyldigheter för verksamhetsutövare 
som släpper ut timmer och trävaror på 
marknaden17.25 
EU:s timmerförordning (EUTR)18 antogs 
till slut 2010 och trädde i kraft 2013. 
Om förordningen hade antagits tidi -
gare skulle det ha inneburit ett tydligt 
budskap i det inledande skedet av 
handlingsplanen att EU tog på sig en 
ledande roll i kampen mot export av 
olagligt avverkat timmer. Detta hade 
också fungerat som ytterligare ett 
incitament för länder som önskade 
delta i processen för frivilliga partner -
avtal. Mer än tio år efter handlingspla -
nens start har EU:s timmerförordning 
fortfarande inte genomförts till fullo 
i vissa medlemsstater19. Det sänder 
ett negativt budskap till länder som 
anstränger sig för att se till att deras 
timmerexport är laglig20.
26 
Genom åren och särskilt sedan sådan 
lagstiftning började tillämpas som 
ändringen av Lacey Act  i USA, Austra -
liens Illegal Logging Prohibition Act  
(lagen om olaglig skogsavverkning) 
och EU:s timmerförordning har man 
inom vissa privata certifieringssystem 
i allt större utsträckning sett över 
sina standarder för att bättre hantera 
laglighetskraven. Sådana system bidrar 
i betydande grad till att timmerförord -
ningens krav på tillbörlig aktsamhet 
uppfylls21. Men endast i tre frivilliga 
partnerskapsavtal (Kamerun, Kongo 
och Centralafrikanska republiken) pla -
nerar man att erkänna privata system 
som en del av Flegts licensprocess, 
med stöd från Flegt för detta ändamål. 
Med tanke på de svårigheter från start 
som Flegts handlingsplan har haft att 
inrätta statligt drivna licenssystem i 
länder med kapacitetsbegränsningar 
främjade kommissionen inte synergier 
mellan Flegt och privata certifierings -
system tillräckligt.16 Arbetsdokument från kom-  
missionens avdelningar  – 
Åtföljande dokument till 
förslaget till Europa-
parlamentets och rådets 
förordning om fastställande av 
skyldigheter för verksamhets-
utövare som släpper ut tim-  
mer och trävaror på mark-  
naden: Konsekvensanalys  – 
rapport om ytterligare 
alternativ för att bekämpa 
olaglig avverkning.
17 Utan sådana bestämmelser 
skulle producenter i de länder 
som har ingått frivilliga 
partnerskapsavtal bli 
förfördelade jämfört med dem 
i länder som inte har ingått 
frivilliga partnerskapsavtal. 
Rättsliga krav och tillhörande 
kostnader för producenter 
i länder som ingått frivilliga 
partnerskapsavtal är i all-  
mänhet högre än för produ-  
center i länder som inte har 
ingått ett frivilligt partner-  
skapsavtal.
18 Europaparlamentets och 
rådets förordning (EU) nr 
995/2010 av den 20 oktober 
2010 om fastställande av 
skyldigheter för verksam-
hetsutövare som släpper ut 
timmer och trävaror på mark-  
naden (EUT L 295, 12.11.2010, 
s. 23)  bemöter handeln med 
olagligt avverkat timmer och 
trävaruprodukter via tre 
centrala initiativ: 1) det ska 
vara förbjudet att släppa ut 
timmer från olaglig avverk-
ning eller trävaror som härrör 
från sådant timmer på mark-  
naden, 2) verksamhetsutövare 
som släpper ut timmer och 
trävaror på marknaden ska 
visa tillbörlig aktsamhet, och  
3) verksamhetsutövare måste 
föra register över sina leve-  
rantörer och kunder.
19 Fyra medlemsstater (Grekland, 
Spanien, Ungern och Rumä-  
nien) fullgjorde inte sina skyl-  
digheter när det gällde till-  
lämpningen av EU:s timmer-  
förordning. http://ec.europa.
eu/environment/forests/pdf/
EUTR%20implementation%20
scoreboard.pdf
20 Enligt artikel 20.2 i EUTR ska 
kommissionen 2015 lämna en 
rapport om tillämpningen av 
förordningen till Europa-
parlamentet och rådet.
21 Kommissionens genomföran -
deförordning (EU) nr 607/2012 
av den 6 juli 2012 om detalje-  
rade regler för systemet för 
tillbörlig aktsamhet samt hur 
16 Iakttagelser
Kommissionen prioriterade 
inte sitt stöd på ett tydligt 
sätt
27 
Efter det att handlingsplanen hade 
antagits upprättade medlemsstaterna 
och kommissionen en förteckning över 
prioriterade länder som skulle kon -
taktas för informella samråd om deras 
möjliga intresse i Flegtsystemet22. 
I förteckningen ingick Kamerun, Ga-  
bon, Kongo, Ghana, Ryssland, Brasilien, 
Papua Nya Guinea, Indonesien och 
Malaysia. Samtidigt enades medlems -
staterna och kommissionen om att EU 
borde förbli öppet för handelsförhand -
lingar med alla länder som uttryckte 
sitt intresse.
28 
Så gott som alla länder som visade in-  
tresse för handlingsplanen Flegt har 
kunnat delta i processen23, bland annat 
ett antal asiatiska och latinamerikan -
ska länder för vilka kommissionens 
konsekvensbedömning hade visat att 
den potentiella effekten av ett frivilligt 
partnerskapsavtal skulle bli begränsat 
med tanke på deras små handelsvoly -
mer med EU.
29 
Kommissionen fördelade inte sina 
resurser, vare sig personalresurser eller 
ekonomiska resurser, enligt en upp -
sättning kriterier som sannolikt skulle 
ge bäst resultat. Kriterier som den 
olagliga skogsavverkningens omfatt -
ning, betydelsen av handeln med EU, 
de berörda ländernas åtagande och 
potential och deras utvecklingsbehov 
beaktades inte tillsammans så att 
man kunde prioritera utnyttjandet av 
resurserna.30 
Det medförde att det begränsade eko -
nomiska och tekniska stödet spreds 
ut över många länder24, varav några 
inte var de mest centrala i fråga om be -
kämpning av olaglig skogsavverkning 
eller var de som minst troligast skulle 
utveckla de styrelseformer som krävs 
för att åstadkomma ett licenssystem 
på kort till medellång sikt (se ruta 3 ). 
Det spädde ut stödet stöd och den 
effekt som kunde ha uppnåtts.
31 
Tillsammans med partnerländernas 
regeringar identifierade kommissionen 
huvudkraven för fungerande licens -
system i de berörda länderna under 
förberedelsen inför och under för -
handlingarna om de frivilliga partner -
skapsavtalen. Bedömningarna innehöll 
genomgångar av skogspolitiken och 
de rättsliga ramarna, samråd med be -
rörda ministerier och andra intressen -
ter samt en analys av centrala aspekter 
i de frivilliga partnerskapsavtalen. 
Kraven fanns med i form av bilagor 
till de frivilliga partnerskapsavtalen. 
Bilagorna innehöll en förteckning över 
områden där stöd skulle behövas25 och 
planerade åtgärder26.
32 
I de frivilliga partnerskapsavtalen be -
skrev man inte hur finansieringsansva -
ret skulle fördelas mellan regeringen, 
kommissionen och andra givare27.ofta och på vilket sätt 
kontrollen av de övervak -
ningsorganisationer som 
avses i Europaparlamentets 
och rådets förordning (EU) 
nr 995/2010 om fastställande 
av skyldigheter för verksam -
hetsutövare som släpper ut 
timmer och trävaror på 
marknaden (EUT L 177, 
7.7.2012, s. 16) ska ske.
22 Protokoll från ett särskilt möte 
om Flegts givarsamordning 
den 26 februari 2004.
23 26 länder deltar för när-
varande i olika stadier av 
processen för att ingå ett 
frivilligt partnerskapsavtal.
24 Som konstateras i läges-
rapporten 2003–2010 från 
Europeiska skogsinstitutet 
(EFI) var ansökningarna om 
stöd till frivilliga partner-
skapsavtal fler än vad man 
hade kapacitet för, och en del 
medlemsstater vill dessutom 
hellre arbeta med sina grann-  
länder (Vitryssland, Ryssland 
och Ukraina) eller grannregio-
ner (västra Balkan) som står för 
en större del av deras handel 
än tropiska utvecklingsländer. 
Se FLEGT Action Plan Progress 
Report 2003–2010 , EFI (2011), 
s. 36.
25 T.ex. innehåller det frivilliga 
partnerskapsavtalet mellan EU 
och Kamerun följande: 
a) kapacitetsuppbyggnad, 
b) kommunikation, c) främjan -
de av Flegtprodukter på 
EU-marknaden, d) övervak -
ning av den inhemska 
timmermarknaden, e) industria-  
lisering, f) övervakning av 
avtalets effekt, g) bidrag till 
övervakningen av införandet 
av laglighetsförsäkringssys -
tem, h) modernisering av 
spårbarhetssystemet, i) för-  
stärkning av det nationella 
kontrollsystemet, j) laglighets -
försäkringssystemet, k) sys-  
temet för att utfärda Flegt-  
licenser, l) införande av en 
oberoende revision, m) re-  
former av den rättsliga ramen, 
och n) ansökan om ytterligare 
finansiering.
26 T.ex. att organisera den in-  
hemska timmermarknaden 
eller införa ett lämpligt 
spårbarhetssystem.
27 I frivilliga partnerskapsavtal 
med AVS -länder nämns 
endast behovet av att ansöka 
om medel från EUF och andra 
mekanismer som ska identi-  
17 Iakttagelser
33 
Projekt som genomfördes tillsammans 
med regeringarna i länderna med 
frivilliga partnerskapsavtal tillgodosåg 
de behov som angavs i de frivilliga 
partnerskapsavtalen, t.ex. utveckling 
av timmerspårningssystem, licenssys -
tem och inrättande av en oberoende 
revisorsfunktion. Målet att öka de 
nationella myndigheternas tillämpning 
av lagen åtgärdades dock inte på ett 
tydligt sätt eftersom mycket få projekt 
var inriktade på denna centrala fråga. 
Svag tillämpning av lagen får stor 
effekt på omfattningen av den olagliga 
skogsavverkningen eftersom sannolik -
heten för att miljöbrott upptäcks och 
lagförs är liten medan incitamenten 
att bedriva olaglig verksamhet på 
motsvarande sätt är stora. Länder med 
frivilliga partnerskapsavtal har stora 
behov på det området, vilket t.ex. 
deras placeringar på Transparency In -
ternationals korruptionsindex visar (se 
bilaga IV ). I vissa länder med frivilliga 
partnerskapsavtal kan man visserligen 
se en positiv trend, men de flesta av 
dem tillhör fortfarande de länder som 
har mest korruption i världen.34 
Stödet till processen för frivilliga 
partnerskapsavtal togs inte med 
konsekvent i strategierna för utveck -
lingssamarbete med partnerländerna. 
Skogsförvaltning ingår som en del av 
en målsektor i fem28 av de tolv29 länder 
som hade ingått frivilliga partner -
skapsavtal i landstrategidokumenten 
for programperioden 2007–2013. 
Eftersom olaglig skogsavverkning 
inbegriper frågor som rör flera sekto -
rer (förvaltning, handel och jordbruk) 
kunde Flegt hanteras inom olika 
målsektorer i alla dessa länder, men 
i strategierna för utvecklingssamarbe -
te utforskade man inte den möjlighe -
ten och nämnde inte heller behovet 
av att integrera Flegtrelaterade frågor 
i berörda målsektorer.fieras. I det frivilliga part-
nerskapsavtalet med Indo-  
nesien nämns möjligheten att 
ansöka om medel i samband 
med EU:s programplanering.
28 Kamerun, Honduras, 
Indonesien, Malaysia och 
Kongo.
29 Revisorerna granskade tolv 
länder som har undertecknat 
eller håller på att förhandla om 
frivilliga partnerskapsavtal och 
som får Flegtstöd.
Liberia och Centralafrikanska republiken
Liberia och Centralafrikanska republiken, som båda har ingått ett frivilligt partnerskapsavtal, har fått sto -
ra belopp i ekonomiskt stöd för att utarbeta och genomföra de frivilliga partnerskapsavtalen30. Länderna 
exporterar mycket begränsade volymer av trävaror till EU och står inför många utmaningar vad gäller styrel -
seformer som förhindrar dem att utveckla ett fungerande licenssystem inom överskådlig tid. Elfenbenskusten 
har däremot exporterat betydligt större volymer av trävaror till EU än dessa länder31, men fick ändå inte något 
ekonomiskt stöd för att förbereda sig för ett frivilligt partnerskapsavtal.
30 Trävaruimporten till EU från Liberia och Centralafrikanska republiken låg i genomsnitt på cirka 5 respektive 18 miljoner euro per år medan det 
totala ekonomiska stödet till dessa länder uppgick till 11,9 respektive 6,8 miljoner euro.
31 Ungefär 166 miljoner euro i genomsnitt per år.Ruta 3
18 Iakttagelser
EU:s stöd till timmer-
producerande länder  
var inte tillräckligt 
ändamålsenligt
35 
Vi granskade om 
a) projektens output levererades som 
planerat, 
b) de övergripande framstegen mot 
ett licenssystem var tillfredsställan -
de, och 
c) kommissionen övervakade och 
rapporterade ordentligt om ge -
nomförandet av handlingsplanen.
De huvudprojekt 
som granskades var 
problematiska
36 
Projekt som syftade till att stärka de 
offentliga myndigheternas kapacitet 
var inte ändamålsenliga. Däremot 
stärkte Flegt organisationerna i det 
civila samhället och ökade på så sätt 
insynen i skogssektorerna. De eko -
nomiskt mest betydande projekten 
i Kamerun och Indonesien ledde inte 
till de förväntade resultaten. Bristen 
på framgång i Kamerun innebar att 
de framsteg som gjordes stannade av 
medan motgångarna med projektet 
i Indonesien ledde till ett nytt fokus för 
utnyttjandet av EU -medlen.37 
Huvudprojektet i processen för frivil -
ligt partnerskapsavtal i Kamerun, som 
syftar till att inrätta ett timmerspår -
system32 har misslyckats eftersom det 
utvecklade systemet inte är operativt, 
vilket innebär att projektens befintliga 
resultat inte kommer att användas. 
Projektet bedrevs mellan 2010 och 
2013 och kostade 2,27 miljoner euro. 
Att projektet misslyckades berodde 
på flera olika faktorer, från otillräcklig 
behovsbedömning till allvarliga brister 
i genomförandet av projektet. En fak -
tor i den otillräckliga behovsbedöm -
ningen var kommissionens ineffektiva 
samordning med intressenterna, sär-
skilt skogs- och naturlivsministeriet. 
Dessutom var entreprenörens resultat 
otillräckligt, och kommissionen vidtog 
inte korrigerande åtgärder i tid. Att 
man inte lyckades inrätta ett timmer -
spårsystem är ett av huvudskälen till 
att det frivilliga partnerskapsavtalet 
infördes så sent i Kamerun. I ett sepa -
rat projekt som finansieras av Deutsche 
Gesellschaft für Internationale Zusam -
menarbeit arbetar man för närvarande 
med att utveckla ett nytt system.32 Projektet ”inrättande av ett 
träspårningssystem i Kame-  
run” ( Mise en place d’un sys-  
tème de traçabilité du bois au 
Cameroun ).
19 Iakttagelser
38 
Den främsta framgången för Flegtpro -
cessen i Kamerun är civilsamhällets 
deltagande i skogsförvaltningen. 
Innan det frivilliga partnerskapsavtalet 
undertecknades erkände inte reger -
ingen organisationerna i det civila 
samhället som rättmätiga parter med 
rätt att uttrycka farhågor om frågor 
som rör förvaltningen av skogsre -
surser. Trots att förhållandet med de 
berörda ministerierna fortfarande ofta 
är spänt33 har lokala och internationel -
la frivilligorganisationer blivit erkända 
intressenter med möjlighet att på -
verka skogspolitiken i landet på olika 
nivåer. Det har haft positiv effekt på 
hela sektorns öppenhet och ansvars -
utkrävande. Men även om projekten 
i regel stärkte civilsamhällets ställning 
levererade två av de fyra granskade 
projekt som genomfördes av frivilligor -
ganisationer inte hela den förväntade 
outputen, främst på grund av alltför 
ambitiösa mål.
39 
Syftet med det ekonomiskt mest 
betydande av de Flegtrelaterade pro -
jekten i Indonesien34 var att förbättra 
tillämpningen av skogslagstiftningen 
och skogsförvaltningen genom stärkt 
ansvarsutkrävande och större öppen -
het, att minska handeln med olagligt 
avverkat timmer genom handels- och 
industrisektorns medverkan och att 
stödja samordningen av Flegtverk -
samheter. Projektet levererade inte 
merparten av de planerade resultaten 
på grund av en alltför ambitiös och 
orealistisk projektutformning, problem 
under genomförandet och bristfällig 
övervakning. Projektet producerade 
inte någon konkret output och avsluta -
des alltför tidigt och en del av projekt -
medlen måste återvinnas. Efter en tvist 
med kommissionen om hur projektet 
skulle hanteras beslutade Indonesiens 
regering att genomföra det frivilliga 
partnerskapsavtalet utan ytterligare 
direktstöd från kommissionen.40 
I kommissionens landstrategidoku -
ment för Indonesien för perioden 
2002–2006 ingick förvaltning av na -
turresurser, särskilt skogar, som en av 
målsektorerna för utvecklingsbistånd, 
men det var inte längre fallet för den 
påföljande perioden 2007–2013. För -
utom Flegtstödprojektet i Indonesien 
2004 planerades inte något ytterligare 
EU-utvecklingsbistånd till Indonesiens 
regering inom skogssektorn under den 
perioden.
41 
EU:s bistånd i Indonesien, som uppgick 
till 10 miljoner euro för elva projekt, 
har uteslutande kanaliserats till frivil -
ligorganisationer sedan 2004. Syftet 
med projekten var i allmänhet att 
stödja lokalt deltagande (av civilsam -
hället eller andra icke -statliga aktörer, 
också i den privata sektorn) i olika 
delar av det frivilliga partnerskapsav -
talet (bland annat politiska reformer), 
förbättra skogsförvaltningen och 
införa timmerspårsystem och oberoen -
de övervakningssystem. Denna metod 
hade visserligen den fördelen att den 
fick med sig engagerade organisatio -
ner, men det krävdes en mer samord -
nad metod med tanke på hur stora ut-  
maningarna var. En sådan utmaning är 
att hjälpa de många små och medel -
stora företagen att förbereda sig för 
en fullständig Flegtlicens, men det är 
en uppgift som ligger långt utanför 
kommissionsprojektens kapacitet.33 T.ex. följer skogs- och natur-  
livsministeriet inte upp 
lokalsamhällenas rapporter 
om fall av olaglig utvinning 
(projektet Observation externe 
et communautaire des forêts 
dans la mise en œuvre de 
l’APV -FLEGT au Cameroun , 
oberoende och gemensam 
övervakning av skogar vid 
genomförandet av det 
frivilliga partnerskaps-
avtalet -Flegt i Kamerun).
34 EC – Indonesia FLEGT Support 
Project  (kommissionens och 
Indonesiens Flegtstödprojekt).
20 Iakttagelser
42 
De fyra projekt av frivilligorganisatio -
ner som granskades i Indonesien arbe -
tade med att stärka landets oberoende 
övervakningssystem, ge stöd till små 
och medelstora företag och förbättra 
förberedelserna och genomförandet 
av det frivilliga partnerskapsavtalet. 
Ett projekt uppnådde sina mål i tid och 
inom budgeten35. Två projekt pågår 
fortfarande, varav ett sannolikt kom -
mer att leverera den planerade outpu -
ten36. Det andra projektet37 drabbades 
av stora förseningar och omfattningen 
av det minskade markant på grund av 
brister i utformningen och på grund av 
att en medfinansierande partner drog 
sig ur.
43 
De huvudfaktorer som vi identifie -
rade som motverkade att projekt -
målen uppnåddes i dessa två länder 
lyftes också fram av kommissionens 
utvärderare i deras ROM -rapporter 
och utvärderingar av Flegtrelaterade 
projekt i andra länder som ingått frivil -
liga partnerskapsavtal. Dessa faktorer 
var otillräcklig bedömning av risker 
och begränsningar i projektet, otill -
fredsställande utformning, bristfällig 
förvaltning och övervakning av projekt 
och problem med samordningen mel -
lan projektpartner.
Framstegen mot licens  
går långsamt
44 
För närvarande är 26 länder inblanda -
de i processen för att ingå ett frivilligt 
partnerskap. Nio av dem håller på 
att förhandla om avtalet medan sex 
länder redan har undertecknat det, 
nämligen Indonesien, Kamerun, Gha -
na, Kongo, Liberia och Centralafrikans -
ka republiken. Det är stor skillnad på 
hur långt de undertecknande länderna 
har kommit när det gäller licenser på 
grund av en rad olika faktorer, t.ex. varierande institutionell kapacitet och 
graden av engagemang i processen.
45 
Indonesien, där förhandlingarna om 
ett frivilligt partnerskapsavtal startade 
i mars 2007 och avtalet trädde i kraft 
i maj 2014, har gjort stora framsteg 
när det gäller att hantera utestående 
frågor och hoppas kunna ha ett Flegt -
licenssystem i en nära framtid. Landet 
har redan ett nationellt laglighets -
försäkringssystem för timmer och ett 
licenssystem på plats, vilket är obliga -
toriskt vid all export. Efter den gemen -
samma bedömning som gjordes 2013 
och 2014 åtgärdar det nu de problem 
som återstår. Två stora utmaningar 
för Indonesien är att 1) garantera de 
styrelseformer som krävs i ett land 
av dess storlek och mångfald, och 2) 
försäkra sig om att de många små och 
medelstora företagen i landet uppfyl -
ler alla lagstadgade krav till fullo.
46 
Kamerun uttryckte intresse att ingå 
ett frivilligt partnerskapsavtal med 
EU 2004. Trots att skogslagstiftningen 
i Kamerun anses vara väl utvecklad 
är den också mycket komplex och 
fortfarande mycket svår att tillämpa. 
Förhandlingarna om frivilligt partner -
skapsavtal fördes under fyra år, från 
2006 till 2010. Efter en lång ratifice -
ringsprocess trädde avtalet till slut 
i kraft den 1 december 2011. Enligt 
avtalets tidsplan skulle pilottimmer -
spårsystemet testas under 2013 och  
Flegtlicenserna utfärdas under 2015. 
Men det främsta målet i avtalet – 
utvecklingen av ett timmerlicens -
system  – är fortfarande långt ifrån 
uppnått, främst på grund av att det 
projekt som skulle utveckla ett tim -
merspårsystem misslyckades. Det finns 
därför många utmaningar att ta itu 
med innan landet har ett fullständigt 
Flegtlicenssystem.35 Projektet: Stärka organisa-
tioner i det civila samhället 
och små och medelstora 
timmerindustrier vid för-  
beredelserna av frivilliga 
partnerskapsavtal och 
införandet av SVLK ( Sistem 
Verifikasi Legalitas Kayu ).
36 Projektet: Främja införandet av 
laglighetsförsäkringssystemet 
för timmer (Flegtlicens) som 
ett centralt steg för hållbar 
produktion och konsumtion 
i Indonesiens skogsindustri.
37 Projektet: Stärka statliga och 
icke -statliga aktörer vid 
förberedelserna, förhand-
lingarna och/eller genom-
förandet av Flegts frivilliga 
partnerskapsavtal.
21 Iakttagelser
47 
Ghana, som var det första landet att 
ingå ett frivilligt partnerskapsavtal 
2009, planerade från början att de för -
sta produkterna med Flegtlicens skulle 
börja exporteras senast i slutet av 2011. 
Virkesspårsystemet är redan i gång 
men licensförfarandena behöver 
fortfarande testas. För närvarande har 
landet som ambition att ha licenssyste -
men klara senast i slutet av 2015.
48 
I Kongo, som ratificerade sitt frivilliga 
partnerskapsavtal i maj 2010, håller 
skogsstrategin och den nya skogslag -
stiftningen på att utformas. Det har 
dock långsamt framåt på grund av 
flera faktorer som främst har att göra 
med styrelseformerna.
49 
Liberia och EU påbörjade förhandling -
arna om ett frivilligt partnerskapsavtal 
i mars 2009 och avtalet underteck -
nades i juli 2011. Men olaglig avverk -
ning är fortfarande ett stort problem, 
liksom missbruket av privata avverk -
ningstillstånd38. Den största utmaning -
en är den bristande kapaciteten vid 
skogsförvaltningsavdelningarna.
50 
Det frivilliga partnerskapsavtalet med 
Centralafrikanska republiken ingicks 
i november 2011, men inbördeskri -
get har stoppat alla statliga åtgärder. 
Många områden i landet ligger utanför 
skogsförvaltningsavdelningarnas kon -
troll, vilket hindrar genomförandet av 
det frivilliga partnerskapsavtalet.51 
Ytterligare nio länder håller för när -
varande på att förhandla om frivilliga 
partnerskapsavtal. Ett av dem, Ma -
laysia, som är en viktig producent av 
tropiskt timmer, var det första landet 
att inleda förhandlingar 2006. Men de 
intensiva förhandlingarna under årens 
lopp har inte lett till att man har över -
bryggat svårigheterna med att tilläm -
pa ett frivilligt partnerskapsavtal över 
hela landet och i Sarawak i synnerhet. 
Så länge det inte finns ett frivilligt 
partnerskapsavtal använder sig Malay -
sia i stor omfattning av offentliga och 
privata certifieringssystem.
52 
Kommissionen har visserligen lyckats 
lyfta fram problemet med olaglig av -
verkning och upprätthålla ett stort in -
tresse för frågan, men framstegen mot 
ett licenssystem har varit långsamma. 
Det finns risk för att en ”Flegttrötthet” 
uppstår eftersom länderna blir frustre -
rade över bristen på framsteg och kan 
hitta andra mindre strikta marknader 
för sina produkter. I de flesta länderna 
är de största problemen med genom-  
förandet bristen på institutionell kapa -
citet, utbredd korruption och bristfäl -
lig tillämpning av lagen.38 Se: http://www.illegal -logging.
info/regions/liberia
22 Iakttagelser
Övervaknings- och 
rapporteringsförfarandena 
var otillfredsställande
53 
Kommissionen rapporterade inte 
regelbundet om framstegen med 
handlingsplanen Flegt. Trots att den 
enligt artikel 9 i Flegtförordningen var 
skyldig att överlämna en rapport till 
rådet två år efter det första partner -
skapsavtalets ikraftträdande utarbe -
tades aldrig någon sådan rapport. Det 
fanns rapporter om enskilda partner -
länder med uppgifter om genomförda 
verksamheter på olika områden av det 
frivilliga partnerskapsavtalet men de 
mätte inte framstegen i genomföran -
det av avtalet mot fastställda delmål 
och beskrev inte heller vad som hade 
åstadkommits eller vilka svårigheter 
man hade mött och hur man hade 
hanterat dem.
54 
Att det saknades en ram med en 
tillförlitlig databas (se punkt 22), som 
skulle förenkla ansvarsutkrävandet, var 
ett problem. Eftersom det inte fanns 
några mål och delmål var det svårt 
att mäta framstegen. Såsom påpekas 
i EFI:s lägesrapport om handlingspla -
nen Flegt 2003–2010 blir detta ännu 
svårare på grund av att handlingspla -
nen är mer en politisk process än ett 
traditionellt stödprogram39.55 
Först i slutet av 2014 införde kom -
missionen en standardiserad ram för 
övervakning av framsteg för att mäta 
hur långt länderna hade kommit med 
de centrala stegen i genomförandet av 
avtalet. Hittills har det varit för interna 
förvaltningsändamål vid kommissio-  
nen. Eftersom systemet infördes först 
helt nyligen är det för tidigt att säga 
något om hur det fungerar i praktiken.
56 
I slutet av 2014 inledde kommissionen 
en extern utvärdering av handlings -
planen Flegt med en rapport som 
beräknas vara klar i oktober 2015. Det 
är verkligen hög tid att denna utvärde -
ring görs tolv år efter det att hand -
lingsplanen lämnades in, med tanke 
på de svårigheter som uppkommit 
och den genomgripande utveckling -
en under denna period som borde ha 
identifierats och analyserats för att 
möjliggöra en bedömning av vilken 
effekt denna utveckling har haft på 
den befintliga handlingsplanen, t.ex. 
följande:
a) Stora asiatiska ekonomiers väx -
ande betydelse i handeln med 
timmer.
b) Den ökande effekten av den olag -
liga omställningen av skogar för 
andra syften, som jordbruk.
c) Möjligheterna till större synergier 
med mildrande åtgärder avseende 
klimatförändringarna Redd+.
d) De nya trenderna i timmerexpor -
ten till EU.
e) Möjligheten att i större ut -
sträckning använda privata 
certifieringssystem.39 Lägesrapport om 
handlingsplanen Flegt 
2003–2010, EFI (2011), s. 34.
23
 Slutsatser och 
rekommendationer
57 
Vi drar slutsatsen att kommissionen 
inte förvaltade stödet inom EU:s hand -
lingsplan Flegt tillräckligt väl.
58 
Flegtstödet var inte tillräckligt väl 
utformat och målinriktat:
a) EU:s stöd till Flegtprocessen bygg -
de på en tillförlitlig bedömning 
av problemet med olaglig avverk -
ning, drivkrafterna bakom detta 
och möjliga åtgärder, och kommis -
sionen utformade handlingsplanen 
Flegt på ett nyskapande sätt.
b) Kommissionen tog dock inte fram 
en lämplig arbetsplan med tydliga 
mål, delmål och en särskild bud -
get. Det skulle visserligen ha varit 
svårt att göra precis vid handlings -
planens start, men det borde ha 
gjorts under de första åren.
c) Att EU:s timmerförordning antogs 
så sent och att genomförandet av 
den går långsamt hade avskräck -
ande effekt på länder som under -
tecknat ett frivilligt partnerskaps -
avtal i sin förberedelse inför att 
senare utfärda Flegtlicenser.
d) Det tomrum som uppstår när det 
saknas Flegtlicenser har i stor 
utsträckning fyllts ut av privata 
certifieringsorgan som i hög grad 
bidrar till att uppfylla kraven på 
tillbörlig aktsamhet i EUTR. Men 
kommissionen utforskade inte 
möjliga synergier mellan Flegt och 
dessa privata system tillräckligt.
e) Kommissionen fastställde inte tyd -
liga finansieringsprioriteringar för 
sitt stöd till timmerproducerande 
länder.Rekommendation 1  
Arbetsplan
Kommissionen bör upprätta en arbets-  
plan för de olika komponenterna i 
handlingsplanen Flegt för perioden 
2016–2020 med tydliga och specifika 
mål, prioriteringar, tidsfrister och en 
budget för EU -stöd i timmerproduce -
rande länder. I målen bör hänsyn tas 
till ländernas kapacitet och särskilda 
begränsningar.
Rekommendation 2  
Genomförande av EUTR
Det är hög tid för kommissionen att se 
till att timmerförordningen tillämpas 
strikt i alla medlemsstater.
Rekommendation 3  
Privata certifieringssystem
Kommissionen bör ta reda på i vilken 
omfattning den i större utsträckning 
kan använda det arbete som görs av 
erkända privata certifieringsorgan.
Rekommendation 4  
Resursfördelning
Resurserna bör fördelas dit där de san -
nolikt får störst effekt när det handlar 
om att komma till rätta med olaglig 
avverkning och tillhörande handel. 
I de fall då det framstår som mindre 
genomförbart att genomföra kraven 
för frivilligt partnerskapsavtal bör 
kommissionen föreslå åtgärder som 
stöder skogsförvaltningen utan att det 
nödvändigtvis innebär att ett frivilligt 
partnerskapsavtal ingås.
24 Slutsatser och rekommendationer
59 
EU:s stöd till timmerproducerande län -
der var inte tillräckligt ändamålsenligt.
a) Det stärkte civilsamhället och öka -
de medvetenheten om problemet 
med olaglig avverkning i partner-  
länderna, men de projekt som 
syftade till att stärka de offentliga 
myndigheternas kapacitet åstad -
kom inte de förväntade resultaten.
b) Flegts licenssystem, som var hörn -
stenen i handlingsplanen, är ännu 
inte operativt i något av partner -
länderna. Nu har det gått tolv år 
sedan handlingsplanen lades fram, 
och trots att det funnits ett stort 
intresse för frivilliga partnerskaps -
avtal finns ännu inget licenssystem 
i drift och de olika datum som satts 
upp som tidsfrist för när de ska 
träda i kraft har inte respekterats.
c) Kommissionen övervakade inte 
och rapporterade inte ordentligt 
om framstegen i processen för 
handlingsplanen Flegt. Den ut -
värdering som inleddes i slutet av 
2014 borde ha gjorts långt tidigare.Rekommendation 5  
Rapportering
Kommissionen bör vartannat år utar -
beta en rapport om vilka framsteg som 
gjorts i handlingsplanen Flegt. I den 
bör det ingå en bedömning av genom -
förandet av frivilliga partnerskapsavtal, 
fastställda tidsfrister, svårigheter som 
påträffats och vidtagna eller planerade 
åtgärder.
Rekommendation 6  
Utvärderingar
Kommissionen bör använda den pågå -
ende utvärderingen som ett tillfälle att 
bedöma hur den nuvarande metoden 
skulle kunna användas så att konkreta -
re resultat kan uppnås.
Denna rapport antogs av revisionsrättens avdelning III, med ledamoten Karel Pinx-
ten som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 8 september 2015.
 För revisionsrätten
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 ordförande

25
 Bilagor
Genomförande av Flegt, skogsförvaltning och handelsrelaterade program 
2003–2013
(miljoner euro)
Region/landFrivilliga partnerskapsavtal Förvaltningsmetoder
TotaltUnder-  
 tecknat  
(år)Intresse1Pågående 
förhand-  
lingar3Genom -
förande av 
medlemsstaterGemensam 
förvaltning med 
internationella 
organisationer Annat  
(genomförande 
av partner-  
länder, frivillig-  
organisationer, 
offentliga och 
privata företag
Afrika söder om Sahara 74,89
Flera länder214,92 14,92
Kamerun 2010 13,66 13,66
Liberia 2011 8,00 3,90 11,90
Ghana 2009 3,00 3,00
Burkina Faso 7, 8 0 0,20 8,00
Kongo 2010 7, 5 6 7, 5 6
Centralfrikanska 
republiken2011 6,80 6,80
Demokratiska  
republiken KongoX 3,00 2,18 5,18
Uganda 2,75 2,75
Madagaskar 0,68 0,68
Gabon  X 0,20 0,20
Sudan 0,19 0,19
Malawi 0,05 0,05
Latinamerika 90,21
Flera länder23,93 3,93
Honduras   X 20,40 21,73 42,13
Brasilien 10,79 12,74 23,53
Nicaragua  2,00 6,06 8,06
Colombia X 8,05 8,05
Peru  X 4,03 4,03
Guyana X 0,45 0,45
Chile 0,04 0,04Bilaga I
26 Bilagor Bilaga I(miljoner euro)
Region/landFrivilliga partnerskapsavtal Förvaltningsmetoder
TotaltUnder-  
 tecknat  
(år)Intresse1Pågående 
förhand-  
lingar3Genom -
förande av 
medlemsstaterGemensam 
förvaltning med 
internationella 
organisationer Annat  
(genomförande 
av partner-  
länder, frivillig-  
organisationer, 
offentliga och 
privata företag
Asien och Stilla havsområdet 43,37
Flera länder210,60 1,91 12,51
Indonesien 2011 21,95 21,95
Kina 3,84 3,84
Filippinerna X 1,92 1,92
Afghanistan 1,88 1,88
Thailand 0,61 0,61
Myanmar X 0,45 0,45
Salomonöarna X 0,18 0,18
Malaysia X
Vietnam X 0,03 0,03
Grannskapsländer 25,04
Flera länder215,00 15,00
Marocko 5,63 5,63
Kosovo 2,70 0,41 3,11
Montenegro 0,75 0,75
Libanon 0,33 0,33
Albanien 0,10 0,10
Georgien 0,09 0,09
Vitryssland 0,03 0,03
Två regioner eller mer 63,65
Flera länder239,60 24,05 63,65
TOTALT 33,10 86,79 177, 28 297,17
1  Sex andra länder uttryckte intresse (Bolivia, Kambodja, Ecuador, Guatemala, Papua Nya Guinea och Sierra Leone ), men det har ännu inte 
gjorts något finansiellt åtagande.
2  Projekt i flera länder innefattar:  (för Asien och Stillahavsområdet ) avtal med Europeiska skogsinstitutet för totalt 10,6 miljoner euro (Flegt 
Asien) och ( för grannskapsregionen ) avtal med Världsbanken för totalt 15 miljoner euro (Flegt). För projekt i flera länder som omfattar mer 
än två regioner innefattar huvudprogrammen avtal för 12 miljoner euro med EFI och avtal för 20 miljoner euro med FAO (Flegt AVS: 10 miljo -
ner euro och EU FAO Flegt: 10 miljoner euro).
3  Förhandlingar pågår när det gäller ytterligare tre länder för vilka inga finansiella åtaganden har gjorts än – Elfenbenskusten, Laos och 
Thailand. 
Källa : Europeiska revisionsrätten utifrån information från generaldirektoratet för internationellt samarbete och utveckling.
27 Bilagor
Förteckning över granskade projekt
Land ProjektnamnEU-bidrag  
(euro)Genomförandeperiod
KamerunMise en place d’un Observateur Indépendant au contrôle forestier et au suivi 
des infractions forestières au Cameroun2 480 070 31.12.2009–30.12.2013
Mise en place d’un système de traçabilité du bois au Cameroun 2 496 763 15.2.2010–14.12.2012
Mise en place d’un Audit Indépendant du Système FLEGT au Cameroun 1 164 600 4.5.2012–3.5.2014
Promotion de la production et de l’exportation légales des bois issus des 
forêts communautaires987 139 1.2.2011–31.1.2012
Observation externe et communautaire des forêts dans la mise en œuvre de 
l’APV‑FLEGT au Cameroun113 836 19.1.2012–18.7.2013
IndonesienEC ‑Indonesia FLEGT Support Project 11 276 872 1.3.2006–28.11.2011
Collaborative land use planning and sustainable institutional arrange ‑ 
ment for strengthening land tenure, forest and community rights in 
Indonesia1 796 619 1.3.2010–28.2.2014
Strengthening state and non‑state actors in the preparation, negotiation 
and/or implementation of FLEGT‑VPA1 189 228 10.1.2011–31.12.2015
Strengthening Indonesia’s Independent Forestry Monitoring Network to 
ensure a credible timber legality verification system and effective VPA 
implementation188 946 1.5.2011–30.4.2013
Promoting the implementation of timber legality assurance (FLEGT licen ‑
ce) as a key step to sustainable production and consumption in Indonesia’s 
wood‑processing industry1 091 463 30.1.2013–28.2.2014Bilaga II
28 Bilagor
Förteckning över projektutvärderingar och resultatorienterad övervakning (ROM) 
som granskats
Utvärderingar
ProjektnamnEU-bidrag 
(euro)LandUtvärderingsdatum 
och utvärderingstypViktigaste iakttagelserna i  rapporten
1Regional Support Programme for the 
EU FLEGT Action Plan in Asia5 800  000
Huvudkontordecember 2010  
halvtid οBristfällig projektutformning: mål, pro ‑
jektverksamheter, förväntade resultat och 
delmål specificeras inte tillräckligt.
 οInget tydligt resultatövervakningssystem, 
vilket medför ineffektivitet och begränsad 
redovisning.
2VERIFOR – Institutional Options for 
Verifying Legality in the Forest Sectort1 902 171november 2009  
slutlig οProjektet är inte så flexibelt att det kan 
anpassa eller avpassa sin logiska ram (LFA) 
efter dynamiken i vissa regioner i Asien och 
Afrika, vilket gör det mindre effektivt.
3Timber Trade Action Plan (TTAP) – 
a TFT (Tropical Forest Fund) project3 389 796maj 2012  
slutlig för den första 
etappen och halvtid för 
den andra etappen οMycket positiva projektresultat på ett 
övergripande plan.
4Ensuring a seat at the table: sup ‑
porting NGO coalitions to participate 
in FLEGT VPA processes with the aim 
of improving forest governance and 
strengthening local and indigenous 
peoples’ rights960 000juni 2012  
slutlig οMycket positiva projektresultat på ett 
övergripande plan.
5Forest Governance Learning Group 
(FGLG) – enabling practical, just and 
sustainable forest use1 866 365januari 2014  
slutlig οDet saknas systematiska behovsbedöm ‑
ningar. Projektets logiska ram är inte 
tillräckligt specifik, utan saknar väldefinie ‑
rade indikatorer på landnivå.
 οProjektstödda åtgärder räcker inte för att 
uppnå den förbättring av förvaltningen 
som var avsikten.
6Mise en place d’un système de traçabili ‑
té du bois au Kamerun2 496 763
Kamerunmaj 2013  
slutlig οBristfällig projektutformning: risker och 
begränsningar i landet har inte beaktats 
ordentligt.
 οOtillräcklig samordning bland berörda 
parter.
 οIcke ändamålsenlig övervakning och 
projektförvaltning.
 οFörväntad output levererades inte.
7Promotion de la production et de 
l’exportation légales des bois issus des 
forêts communautaires987 139december 2012  
halvtid οBegränsningar bedömdes inte och förut ‑
sågs inte tillräckligt.
 οProjektutformningen var inte realistisk.
8Strengthening African Forest Gover ‑
nance – through high‑level national 
”illegal logging” meetings and  
mid‑level awareness raising and 
training1 890 608maj 2013  
halvtid οIngen ordentlig logisk ram med objektivt 
verifierbara indikatorer.
 οBrister i  projektövervakningen: brist på 
regelbundna möten i styrkommittén.
 οSamordningsproblem som ledde till att 
det saknades kopplingar mellan de olika 
projektens output.Bilaga III
29 Bilagor
ProjektnamnEU-bidrag 
(euro)LandUtvärderingsdatum 
och utvärderingstypViktigaste iakttagelserna i  rapporten
9 EC ‑Indonesia FLEGT Support Project 11 276 872 Indonesienseptember 2010  
slutlig οOlämplig och orealistisk projektutformning.
 οIcke ändamålsenlig övervakning och tillsyn 
av projekt.
 οDen mesta outputen levererades inte som 
planerat.
10Observation Indépendante de 
l’application de la Loi Forestière et de 
la Gouvernance (OI‑FLEG) en appui aux 
APV FLEGT dans le Bassin du Congo1 598 497 Kongo mars 2012  
halvtid οVissa brister i den logiska ramen, främst 
definitionen av objektivt verifierbara 
indikatorer.
 οBrister i  projektövervakningen: brist på 
regelbundna möten i styrkommittén.Bilaga III
30 Bilagor
ROM -rapporter
ProjektnamnEU-bidrag till 
programmet 
(euro)Land ROM -datum Viktigaste iakttagelser i rapporten
11Forest Peoples Programme: A Strong 
Seat at the Table: Effective Participa ‑
tion of Forest‑Dependent Communi ‑
ties and Civil Society Organisations 
in FLEGT778 271
Kamerunmars 2013 οDen logiska ramen är inte ordentligt utar ‑
betad, vilket gör det svårt att bedöma den 
levererade outputen.
 οPartnerna är inte tillräckligt inblandade 
i projektutformningen.
 οBegränsad samordning med andra Flegt ‑
projekt och nationella aktörer.
 οBegränsade övervakningsinsatser.
12Promotion de la production et de 
l’exportation légales des bois issus des 
forêts communautaires987 139 mars 2013 οBristfällig logisk ram utan tillräckligt 
specifika mål och indikatorer.
 οIngen tillräcklig riskanalys.
 οBristfällig övervakning av verksamheter.
 οFörseningar i  genomförandet.
 οIngen flexibel/gångbar exitstrategi.
13Strengthening African Forest Gover ‑
nance – through high‑level national 
”illegal logging” meetings and  
mid‑level awareness raising and 
training1 890 608 juni 2013 οBristfällig logisk ram, och mål, output och 
indikatorer som är dåligt utformade.
 οBristfällig samordning mellan intressenter.
 οLåg kvalitet på output samt oviss 
hållbarhet.
14Capacity building in the Congo Basin 
and implementation of Independent 
Monitoring of Forest Law Enforcement 
and Governance (IM‑FLEG) in the 
Republic of Congo1 636  366
Kongoapril 2009 οIndikatorerna är inte alltid kvantifierbara.
 οProjekten är beroende av extern finansie ‑
ring och genererar inte egna inkomster.
 οOsannolikt att den institutionella struktu ‑
ren kommer att bestå utan insatser utifrån.
15Observation Indépendante de 
l’application de la Loi Forestière et de 
la Gouvernance (OI‑FLEG) en appui aux 
APV FLEGT dans le Bassin du Congo1 438 647 december 2012 οIndikatorerna är inte specifika och är svåra 
att mäta.
 οInga möten i styrkommittén har hållits, 
trots att det var planerat.
 οHållbarheten hänger på fortsatt finansie ‑
ring från givare.
16Vulgarisation de l’APV/FLEGT pour une 
appropriation et participation des po ‑
pulations locales dont les populations 
autochtones dans sa mise en œuvre180 000 december 2012 οBristfällig logisk ram, vissa indikatorer är 
inte mätbara.
 οIntressenterna är inte tillräckligt inblanda ‑
de i projektutformningen.
 οInga möten i styrkommittén har hållits, 
trots att det var planerat.
 οHållbarhetsproblem: processen för frivilligt 
partnerskapsavtal pågår fortfarande, nivån 
på partnernas och andra intressenters 
i teknisk utbildning är för låg.Bilaga III
31 Bilagor
ProjektnamnEU-bidrag till 
programmet 
(euro)Land ROM -datum Viktigaste iakttagelser i rapporten
17Governance Initiative for Rights & 
Accountability in Forest Management 
(GIRAF)865 767
Ghanajuli 2011 οBristfällig logisk ram.
 οOklara risker och antaganden.
 οBristfällig samordning mellan partner.
 οIngen stödjande politisk miljö.
 οIneffektivt genomförande av vissa 
verksamheter.
 οHållbarhet inte integrerad i projekt ‑ 
utformningen.
18Supporting the integration of legal 
and legitimate domestic timber 
markets into Voluntary Partnership 
Agreements1 999 265 juni 2013 οIndikatorerna är inte alltid mätbara, över ‑
vaknings ‑ och mätningsresultaten är svåra.
19Pioneering a  new way to conserve 
rainforest: from illegal logging to 
good governance2 560 516
Indonesiennovember 2011 οIndikatorerna är inte alltid välutvecklade.
 οKomplexiteten och antalet deltagande 
aktörer underskattades av dem som 
genomförde projekten.
 οDåligt förankrat i lokala institutionella 
strukturer.
20Improving governance of forest 
resources and reducing illegal logging 
and associated trade with full civil 
society participation in SE Asia1 645 901 september 2007  οIndikatorerna bör vara mer realistiska.
21Collaborative land use planning and 
sustainable institutional arrangement 
for strengthening land tenure, forest 
and community rights in Indonesia1 796 619 november 2012 οIndikatorerna är inte tillräckligt detaljerade.
Brister i  lägesrapporteringen.
 οIngen lämplig exitstrategi.
22Strengthening state and non‑state 
actors in the preparation, negotiation 
and/or implementation of FLEGT‑VPA1 189 228 december 2013 οOtillräckliga indikatorer.
 οOtillräcklig samordning: brist på möten 
i styrkommittén, begränsat samarbete 
mellan partner.
 οFörseningar i  genomförandet.Bilaga III
32 Bilagor
ProjektnamnEU-bidrag till 
programmet 
(euro)Land ROM -datum Viktigaste iakttagelser i rapporten
23Strengthening Forest Management in 
Post‑Conflict Liberia1 616  448
Liberiajuni 2012 οDen logiska ramen är otydlig och 
orealistisk.
 οAvsaknad av övervaknings ‑ och utvärde ‑
ringsverktyg i  utformningen.
 οMånga stödmottagare deltar inte 
i utformningsprocessen.
 οKommunikationsproblem mellan unionens 
delegation och genomförandepartner.
 οIngen hållbarhetsstrategi.
24Civil Society Independent Monitoring 
of Forest Law Enforcement and 
Governance (CSIMFLEG) in Liberia150 000 maj 2013 οBrister i den logiska ramen: indikatorerna 
är inte väldefinierade och tidsramen är 
orealistisk.
 οFattiga stödmottagare och den privata 
sektorn deltar inte i  utformningsarbetet.
 οBristfällig övervakning, ingen projektstyr ‑
kommitté som inbegriper alla intressenter.
 οIngen utfasningsstrategi i arbetsplanen.
 οBristfällig politisk ram.
25Improving forest governance through 
civil society monitoring129 852 maj 2013 οDen logiska ramen är otydlig, indikatorer ‑
na är inte SMART.
 οDen fattiga befolkningen på landsbyg ‑
den och den privata sektorn deltar inte i 
utformningsprocessen.
 οMånga output är mycket försenade, en del 
har inte levererats.
 οKommunikationsproblem mellan unionens 
delegation och genomförandepartner.
 οIngen exitstrategi.Bilaga III
33 Bilagor
Transparency International  – korruptionsindex (CPI) 2007–2013
Land2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013
CPI
poängrank -
ningpoängrank -
ningpoängrank -
ningpoängrank -
ningpoängrank -
ningpoängrank -
ningpoängrank -
ning
Kamerun 2,4 138 2,3 141 2,2 146 2,2 146 2,5 134 2,6 144 2,5 144
Liberia 2,1 150 2,4 138 3,1 97 3,3 87 3,2 91 4,1 75 3,8 83
Ghana 3,7 69 3,9 67 3,9 69 4,1 62 3,9 69 4,5 64 4,6 63
Kongo 2,1 150 1,9 158 1,9 162 2,1 154 2,2 154 2,6 144 2,2 154
Centralafrikanska 
republiken2,0 162 2,0 151 2,0 158 2,1 154 2,2 154 2,6 144 2,5 144
Demokratiska  
republiken Kongo1,9 168 1,7 171 1,9 162 2,0 164 2 168 2,1 160 2,2 154
Gabon 3,3 84 3,1 96 2,9 106 2,8 110 3 100 3,5 102 3,4 106
Honduras 2,5 131 2,6 126 2,5 130 2,4 134 2,6 129 2,8 133 2,6 140
Guyana 2,6 123 2,6 126 2,6 126 2,7 116 2,5 134 2,8 133 2,7 136
Indonesien 2,3 143 2,6 126 2,8 111 2,8 110 3 100 3,2 118 3,2 114
Malaysia 5,1 43 5,1 47 4,5 56 4,4 56 4,3 60 4,9 54 5,0 50
Vietnam 2,6 123 2,7 121 2,7 120 2,7 116 2,9 112 3,1 123 3,1 116
Korruptionsindex (CPI) mäter den upplevda korruptionen i den offentliga sektorn på en skala från 0 (mycket korrupt) till 10 (frihet från korrup -
tion). Rangordningen 2013 bygger på en bedömning av 177 länder.Bilaga IV
34
projekt och åtgärder har granskats. Kommissionen 
framhåller också att Flegt är ett gemensamt åta-
gande mellan kommissionen, medlemsstaterna och 
partnerländerna. Detta bör beaktas, bland annat vid 
bedömningen av resursfördelningen. Enbart kom -
missionen resurser bör inte förväntas åtgärda alla 
skogsförvaltnings- och brottsbekämpningsproblem.
IV
Kommissionen instämmer inte i delar av revisions -
rättens iakttagelser.
Det är svårt att i en enda arbetsplan med tydliga 
riktmärken, tidsfrister och därför avsedd budget 
införa handlingsplanen Flegts innovativa karaktär, 
mångfald av politik, lagstiftningsåtgärder, utveck -
lingssamarbetsåtgärder och stora mängd aktörer 
och parter. Många av åtgärderna i Flegt, som de 
frivilliga partnerskapsavtalen eller projekten, har 
sina egna detaljerade genomförandeplaner.
Stödet beviljades i enlighet med tydliga kriterier, 
men att använda en unik uppsättning kriterier för 
alla åtgärder var omöjligt på grund av avsaknaden 
av en budget och ett finansieringsinstrument.
Kommissionen instämmer inte i revisionsrättens 
åsikt att EU:s timmerförordning antogs i ett sent 
skede. EU:s timmerförordning nämndes inte i hand -
lingsplanen, som endast avser att undersöka ”möj -
ligheten till lagstiftning för att kontrollera import 
av olagligt avverkat timmer till EU”. Förordningen 
föreslogs först efter ett omfattande arbete under 
vilket man undersökte sätt att ta itu med olaglig 
avverkning genom att använda befintlig lagstift -
ning. Lagstiftningen antogs och trädde i kraft den 
20 oktober 2010 och blev tillämplig i mars 2013. 
Efter det att EU:s timmerförordning blev tillämplig 
vidtog kommissionen åtgärder för att garantera 
fullständigt genomförande av lagstiftningen.Sammanfattning
I
EU:s ledarskap i de globala insatserna för att 
bekäm-  
pa olaglig avverkning är allmänt erkänd. EU och 28 
medlemsstater har arbetat med över 40 producent -
länder och flera konsumentländer i världen för att 
genomföra Flegtrelaterade åtgärder.
II
Det bör understrykas att Flegtmeddelandet sva -
rade på en kraftfull uppmaning till gemensamma 
åtgärder från kommissionen, medlemsstaterna och 
producentländer. Handlingsplanen Flegt är en poli -
tisk ram där EU, medlemsstaterna och ett antal part -
nerländer har uppbådat politisk uppmärksamhet 
i frågan om olaglig avverkning, politiska åtgärder, 
lagstiftningsåtgärder och stöd för samhällsstyrning. 
Det är viktigt att beakta att Flegt inte är ett finan -
sierat samarbetsprogram med en därför avsedd 
finansieringsmekanism.
I Flegts partnerskapsavtal anges ”en process och ett 
åtgärdspaket” mellan olika delar och det grundar 
sig främst på politiska åtgärder och lagstiftnings-  
åtgärder, kompletterat av ett traditionellt utveck -
lingssamarbetsstöd för att uppnå sina mål.
III
Kommissionen instämmer inte i revisionsrättens 
slutsats att det stöd som ges inom ramen för EU:s 
handlingsplan Flegt för timmerproducerande 
länder inte har förvaltats tillräckligt väl. Kommis -
sionen har strävat efter att förvalta Flegtstödet till 
producentländer så väl som möjligt, med beak -
tande av utmaningarna med att globalt ta itu med 
olaglig avverkning, svårigheterna med att främja 
god skogsförvaltning och brottsbekämpning i en 
mångfald olika utvecklingsländer, samt den inno -
vativa karaktären hos Flegt. Kommissionen kommer 
att fortsätta sina insatser för att förbättra effektivi -
tet, ändamålsenlighet och sparsamhet. Den kom -
mer att utgå från revisionsrättens särskilda rapport 
samt den pågående utvärderingen av handlings -
planen Flegt, genom vilken en rad olika program, Kommissionens  
svar
Kommissionens svar 35
Ruta 1
I handlingsplanen ingick inte EU:s timmerför -
ordning, utan endast ett åtagande att analysera 
alternativ och möjligheten till lagstiftning för att 
kontrollera importen av olagligt timmer till EU.
Ruta 2
Ruta 2 speglar EU:s och medlemsstaternas ursprung -
liga tankegångar om de frivilliga partnerskapsavta -
len, som kommissionen och medlemsstaterna förde 
djupgående diskussioner om mellan 2004–2005 och 
som sedan har utvecklats i betydande grad. Detta 
ledde till rådets direktiv om förhandlingar om frivil -
liga partnerskapsavtal i slutet av 2005.
Varje frivilligt partnerskapsavtal har utvecklats 
ytterligare genom förhandlingar med partnerlän -
derna, som återspeglar landets speciella bakgrund 
och ambitioner.
Medan det frivilliga partnerskapsavtalet med 
Indonesien rent allmänt är likvärdigt med det som 
beskrivs i handlingsplanen har de andra frivilliga 
länderna valt en modell som huvudsakligen bygger 
på offentliga förvaltningar för kontroll av laglighe -
ten snarare än på oberoende organ som ackredite -
rats av staten.
06
Eftersom Flegt är ett gemensamt åtagande mel -
lan kommissionen och medlemsstaterna, bör inte 
kommissionens stöd bedömas isolerat från EU -med -
lemsstaternas stöd. Samordning av kommissionens 
och medlemsstaternas stöd har säkerställts genom 
den tillfälliga Flegtarbetsgruppen och, på nationell 
nivå, av gemensamma genomförandekommittéer 
och EU:s delegationer.
08
Det är viktigt att återspegla den mångfald av aktö -
rer som deltar i genomförandet av Flegt. Verksam -
het med anknytning till Flegt genomförs av kom -
missionen, medlemsstaterna och partnerländerna.
Medlemsstaterna spelar en central roll i genom-  
förandet av EU:s timmerförordning och Flegt-  
förordningen genom sina behöriga myndigheter, 
i politiken för offentlig upphandling, i politiken för 
finansiering och investeringar, samt när det gäller 
stöd till producentländerna.V
Kommissionen vill belysa följande frågor. I första 
hand kräver utvecklandet av ett operativt system 
för Flegtlicens och laglighetsförsäkring mycket mer 
än effektiva projekt. I andra hand varierar, trots att 
tolv år har gått sedan antagandet av handlingspla -
nen Flegt, den tid som har förflutit sedan ingåendet 
av de sex frivilliga partnerskapsavtal som genom -
förs till mellan 1,5 och 4,5 år – detta är en relativt 
kort tid för att genomföra de ambitiösa system och 
styrformer som avtalet medför, särskilt om man 
beaktar de utmanande styrmiljöerna i många av 
våra partnerländer. I punkt 45 i revisionsrättens rap -
port anges att licenssystem har införts i Indonesien 
och Ghana och att dessa utvecklats till att omfatta 
hela landet. De har båda varit föremål för utvärde -
ring och förbättras på grundval av iakttagelserna 
och rekommendationerna i dessa utvärderingar. 
I de frivilliga partnerskapsavtalen fastställs höga 
standarder för systemen med laglighetsförsäkring, 
som måste vara uppfyllda innan systemet med 
Flegtlicenser kan inledas.
Inledning
02
I många fall reglerar komplexa och olikartade lagar 
och andra författningar, som ofta innehåller mot -
sägelser och kryphål, skogssektorn och bidrar till 
rättsosäkerhet för skogsindustrin och den befolk -
ning som är beroende av skogen. Det krävs en djup -
gående översyn av den befintliga lagstiftningen för 
en definition av vad som är lagligt eller olagligt.
04
Utformningen och utvecklingen av två förordningar 
(Flegtförordningen och EU:s timmerförordning) och 
handelsavtal (frivilligt partnerskapsavtal) är viktiga 
framsteg som förtjänar att uppmärksammas. De tog 
en stor andel av kommissionens tid och resurser 
i anspråk under perioden 2004–2010.
Kommissionens svar 36
21
Kommissionens handlingsplaner har ofta ingen 
tydligt fastställd och särskild budget (se olika 
EU-handlingsplaner, t.ex. EU:s handlingsplan för 
e-förvaltning eller EU:s handlingsplan för mänskliga 
rättigheter och demokrati).
Vad gäller utvecklingssamarbete har kommissionen 
genomfört vad som förväntades i avsnitt 4.1 i hand -
lingsplanen: en konsoliderad budget planerades 
inte och kommissionen strävade efter att integrera 
Flegt i olika geografiska och tematiska instrument. 
Kommissionen håller på att utveckla ett ”flagg -
skeppsinitiativ för Flegt” inom globala allmänna 
nyttigheter och utmaningar inom ramen för finan -
sieringsinstrumentet för utvecklingssamarbete med 
syftet att öka enhetligheten, komplementariteten 
och samordningen av flera EU -projekt till stöd för 
producentländerna.
22
Att identifiera alla skogs- eller Flegtprojekt var en 
utmaning eftersom EU:s Flegtåtgärder finansieras 
genom flera instrument och ibland integreras i pro -
gram som omfattar andra sektorer än skogar (t.ex. 
handel, hållbar produktion och konsumtion osv.). 
Detta innebär att det inte finns någon unik ”Flegt -
märkning” som möjliggör enkel sökning i kom -
missionens informationssystem. Kommissionen 
gjorde dock ett försök att utveckla en databas 
för att sammanställa skogsrelaterade projekt som 
finansierades av EU under perioden 2000–2012. 
Databasen delades med revisionsrätten och kom -
missionen uppmärksammade revisionsrätten på 
att detta arbete pågick och skulle förfinas. Kom -
missionen har uppdaterat databasen för att införa 
avtal som undertecknats efter 2012. Inom ramen 
för den pågående utvärderingen av partnerskaps -
avtalen i Flegt har man inlett en ny omgång för att 
sammanställa alla Flegtprojekt som finansieras av 
kommissionen och medlemsstaterna.Det bör påpekas att verksamheter med anknytning 
till Flegt också genomförs av producentländerna, 
den privata sektorn och det civila samhället.
Iakttagelser
17
Kommissionen fullföljde det bilaterala alternativet 
men också ”förbudsalternativet”, vilket ledde till 
antagandet av EU:s timmerförordning. Kommis -
sionen har också kontinuerligt arbetat tillsam -
mans med internationella parter för att främja 
multilaterala lösningar på problemet med olaglig 
avverkning.
19
Kommissionen medger att handlingsplanen Flegt 
är en politisk ram som fastställer en allmän stra -
tegi, allmänna mål och skisserar en uppsättning 
möjliga politiska åtgärder, lagstiftningsåtgärder 
och andra åtgärder från EU, medlemsstaterna och 
olika berörda parter. Den utarbetades som EU:s svar 
på ”handlingsprogrammet” om skogar och olaglig 
avverkning som antogs av G8-gruppen under 1998.
20
Kommissionen medger behovet av att utveckla spe -
cifikare målsättningar, milstolpar och en gemensam 
färdplan, liksom behovet av att mer systematiskt 
övervaka genomförandet av handlingsplanen Flegt. 
Rekommendationerna i den pågående ut-  
värderingen kommer säkerligen att hjälpa i denna 
strävan. Avsaknaden av en specifikare plan visar 
svårigheten att fastställa specifika mål och en tids -
plan för en politik som kombinerar en bred uppsätt -
ning politiska, lagstiftande och finansiella/tekniska 
stödåtgärder från ett stort antal länder och aktörer. 
Kommissionen skulle vilja framhålla att detaljerade 
genomförandeplaner har utarbetats för olika delar 
av handlingsplanen  – det är t.ex. fallet för alla de fri -
villiga partnerskapsavtalen och för alla projekt och 
instrument för att stödja producentländerna.
Kommissionens svar 37
25
Antagandet av EU:s timmerförordning sände en 
tydlig signal om EU:s starka engagemang för att 
komplettera den uppsättning åtgärder som redan 
införts och att bekämpa olaglig avverkning ”på 
hemmaplan”. Kommissionen inledde förberedel -
serna för ett lagstiftningsförslag redan under 2007 
och lade fram ett lagstiftningsförslag under 2008. 
Det krävs en ansenlig mängd förberedande arbete 
från kommissionens sida för att införa nya skyldig -
heter för flera ekonomiska sektorer. Antalet länder 
som deltar i den frivilliga partnerskapsavtals-  
processen har visat att det inte fanns något bris -
tande incitament i de tidiga skedena av Flegt att 
inleda ett frivilligt partnerskapsavtal.
Beträffande läget i genomförandet av EU:s timmer -
förordning bör det noteras att förordningen bara 
varit i kraft sedan mars 2013, så den är fortfarande 
relativt ny. Majoriteten av medlemsstaterna (24 av 
28) har infört åtgärder för att genomföra EU:s tim -
merförordning och utför kontroller av verksamhets -
utövare enligt kraven i förordningen. Kommissionen 
utarbetade lämpliga åtgärder när EU:s timmerför -
ordning började tillämpas. Möjliga åtgärder identi -
fierades och förtecknades i strategin om en försäk -
ran om överensstämmelse med tydlig tidsplan och 
resursfördelning. Till följd av de åtgärder som vidta -
gits påskyndade ett antal medlemsstater genomför -
andet och rapporterade full överensstämmelse.
Kommissionen medger den avgörande betydelse 
som ett effektivt genomförande av EU:s timmerför -
ordning i alla medlemsstater innebär och kommer 
att fortsätta att spela sin roll för att uppnå detta 
mål.
26
Kommissionen har utforskat sätt att skapa syner-
gier mellan befintliga offentliga eller privata cer-  
tifieringssystem, som planerades i Flegts partner -
skapsavtal, och den fortsätter att engagera sig i 
partnerländer som man ingått partnerskapsavtal 
med och certifieringssystem i detta avseende (i EU:s 
vägledande dokument för frivilliga partnerskaps-  
avtalsförhandlingar tar man exempelvis sin ut-  
gångspunkt i dessa system och inkluderar avsiktligt 
möjligheten till verksamhetsbaserade system, som 
i det frivilliga partnerskapsavtalet med Indonesien). 
Ett antal studier har gjorts, ett särskilt vägledande 
meddelande har utarbetats och en session ägnades 
åt ämnet under Flegtveckan 2015. Ett flertal projekt 23
Ryssland och Kina exporterar betydande kvantiteter 
trävaruprodukter till EU och beslutade att inte ingå 
ett frivilligt partnerskapsavtal med EU. Tillsammans 
med dessa länder valde EU därför att inleda bilate -
rala dialoger om olaglig skogsavverkning.
Indien, Sydkorea och Japan är viktiga konsument -
marknader och med dem för kommissionen en 
bilateral dialog som omfattar handel med timmer.
Kommissionen delar inte uppfattningen att de 
bilaterala diskussionerna med viktiga producent-, 
bearbetnings- och/eller handelsländer hittills har 
givit begränsade resultat. Det är allmänt erkänt att 
EU:s handlingsplan Flegt har inspirerat andra viktiga 
länder att anta åtgärder på efterfrågesidan (Aus -
tralian Illegal Logging Prohibition Act, ändring av 
den amerikanska Lacey Act, schweizisk lagstiftning, 
Japan).
24
I handlingsplanen ingår ett åtagande om att ana-  
lysera möjligheterna att ingå ytterligare åtgärder 
samt dessa åtgärders effekter och, om inga fram -
steg görs på multilateral nivå, möjligheten till 
lagstiftning för att kontrollera import av olagligt 
timmer. Kommissionen bedömde mervärdet och 
de potentiella effekterna av dessa alternativ och 
säkerställde att all ytterligare reglering gavs tillräck -
ligt stöd från berörda parter. När handlingsplanen 
inleddes var det bara icke -statliga organisationer 
som begärde ytterligare lagstiftning. Den privata 
sektorn fokuserade på frivilliga åtgärder såsom 
certifiering, uppförandekoder etc. Det var först 
när dessa åtgärder hade visat sig vara otillräck -
liga som den privata sektorn började ge stöd och 
slutligen uppmanade till ytterligare lagstiftning (se 
2006 års framställning från den privata sektorn till 
kommissionen). Det var således först under 2007, 
såsom anges i punkt 24, som kommissionen ansåg 
att det fanns tillräckligt med stöd för att inleda 
undersökningen.
Kommissionens svar 38
har uppnått mycket hög täckningsgrad av leveran -
ser av tropiskt timmer både till den globala mark -
naden och till EU. De 15 frivilliga länderna står för 
80 % av EU:s import av tropiskt timmer (2,45 miljar -
der euro per år) och 75 % av den globala exporten 
av tropiskt timmer. Kina, som huvudsakligen är ett 
beredningsland, omfattas av en specifik bilateral 
samarbetsmekanism som avser Flegt med EU.
29
Kommissionen inser behovet av att fördela resur -
serna till de områden där de kan ge bäst resultat 
och kommer att fortsätta sina insatser för att nå 
detta mål.
Personalresurser tilldelades prioriterade åtgärder 
i Flegt, nämligen de frivilliga partnerskapsavtalen, 
stöd till utvecklingssamarbete och EU:s timmerför -
ordning. Den största andelen personalresurser har 
anslagits till frivilliga länder samt till Kina. Kommis -
sionen medger att de frivilliga partnerskapsavta -
len eventuellt upptog en alltför stor andel av de 
personalresurser som avsattes för Flegt  – eventuellt 
på bekostnad av andra Flegtåtgärder.
Vad gäller finansiella resurser förhindrar avsakna -
den av en central Flegtfond – och därmed behovet 
av att finna finansieringsmöjligheter i befintliga 
geografiska och tematiska instrument  – använd -
ningen av en unik uppsättning kriterier för fördel -
ning av resurser. Fördelningen av geografiska fon -
der är resultatet av en dialog mellan kommissionen 
och partnerlandet. Slutligen bör riktat EU -stöd inte 
bedömas isolerat från medlemsstaternas stöd.
De flesta av EU:s Flegtrelaterade stöd har gått till 
länder med 1) hög förekomst av olaglig avverkning, 2) 
starkt engagemang för att bekämpa problemet, med 
hög prioritet för länder som deltar i den frivilliga part -
nerskapsavtalsprocessen, 3) ett starkt utvecklings- 
och kapacitetsbehov, 4) hög skogsarealtäckning och/
eller hög avskogningstakt, samt/eller 5) en skogssek -
tor som i hög grad bidrar till BNP och exporten.
Den största delen av EU:s stöd har varit riktad 
till frivilliga länder, och vissa strategiska länder 
som Colombia, Filippinerna och Peru har uttryckt 
intresse för Flegt. Detta gäller även för globala pro -
jekt eller instrument som omfattas av flera länder. 
Förutom frivilliga länder har länder som är strate-  
giska i insatsen mot olaglig avverkning, som Brasi -
lien, Kina och länder i det östra grannskapsområdet finansierade av EU, och medlemsstaterna har främ -
jat privat certifiering i utvecklingsländer. I Indone -
sien resulterade handlingsplanen för handel med 
timmer, som var en större EU -finansierad åtgärd, 
tillsammans med frivilliga certifieringssystem 
(framför allt Forest Stewardship Council och Indo -
nesia Ecolabel Institute – FSC- och Lei -certifiering) 
i SVLK -systemet och SVLK -standarden (indonesiska 
laglighetsförsäkringssystemet för timmer).
Fyra av de sex länder som ingått frivilliga partner -
skapsavtal förväntas erkänna privata certifierings -
system som en del av sina licenssystem (Kamerun, 
Republiken Kongo, Liberia och Centralafrikanska 
republiken) och kommissionen stödjer arbetet med 
att genomföra detta erkännande. Dessutom är det 
indonesiska systemet ett ”verksamhetsbaserat sys -
tem” som ger stort utrymme för erkännande av ett 
antal befintliga system som används av verksam -
hetsutövarna. Det är partnerländernas, inte kom -
missionens, sak att besluta om införande av privata 
system i avtalet. Ghana är det enda land som har 
ingått ett frivilligt partnerskapsavtal men som av 
olika orsaker inte har valt detta tillvägagångssätt.
Det vore också rimligt att medge de begränsningar 
i de privata certifieringssystemen som omfattar 
enskilda verksamhetsutövare och små delar av ter -
ritoriet medan Flegtlicenssystemen täcker hela det 
nationella territoriet.
28
I handlingsplanen Flegt identifieras fyra centrala 
regioner och länder som de mest utsatta för olag -
lig avverkning och skogsskövling: Centralafrika, 
Ryssland, det tropiska Sydamerika och Sydostasien. 
I början prioriterade kommissionen och medlems -
staterna länder i dessa regioner med en stor skogs -
industri, betydande timmerexport och handelsför -
bindelser med EU, betydande problem med olaglig 
skogsavverkning som medgavs av myndigheterna 
och stort intresse för Flegt -licenssystemet. Förhand -
lingar om frivilliga partnerskapsavtal inleddes först 
när grundlig information från landet och samråd 
med berörda parter bekräftade landets intresse och 
efter regeringens officiella ansökan till kommis -
sionen. För närvarande deltar 15 länder i förhand -
lingar om eller genomförandet av frivilliga partner -
skapsavtal. En rad andra länder har uttryckt intresse 
och deltagit i viss begränsad verksamhet. I Flegts 
Independent Market Monitoring Baseline Report  fram -
går att den frivilliga partnerskapsavtalsprocessen 
Kommissionens svar 39
Centralafrikanska republiken har också stora skogs -
områden som allvarligt hotas av olaglig skogsav -
verkning. Skogssektorn i Centralafrikanska repu -
bliken är den näst största källan till sysselsättning 
samt har näst störst betydelse vad gäller att bidra 
till nationell BNP och är därför av avgörande bety -
delse för landets utveckling. Sektorn har kraftigt 
förstärkts till följd av den politiska och humanitära 
kris som drabbade landet i början av 2013. Den 
frivilliga partnerskapsavtalsprocessen och systemen 
erbjuder en ram för att inleda reformer och hjälpa 
sektorn att bli trovärdig för export. Om landet 
stabiliseras skulle utvecklingen av ett fungerande 
licenssystem kunna gå relativt snabbt, med tanke 
på att exportindustrin är koncentrerad till ett fåtal 
stora aktörer som alla har ett system för spårning 
av trävaruprodukter. Kommissionen anser att de all -
varliga kapacitets- och resursbegränsningar landet 
står inför motiverar stödet på 6,7 miljoner euro till 
Centralafrikanska republiken.
Elfenbenskusten fattade beslut om att ansluta sig 
till förhandlingen om frivilligt partnerskapsavtal 
i december 2012. Det inbördeskrig som drabbade 
landet under tidigare år hindrade i stor utsträckning 
Flegtrelaterat stöd, med undantag av tekniskt och 
finansiellt bistånd som tillhandahölls genom FN:s 
livsmedels- och jordbruksorganisations Flegt -
program och ett system med medlare (EU FLEGT 
Facility) för att förbereda förhandlingarna. Förhand -
lingar pågår och får tillräckliga ekonomiska medel 
och personalresurser via FN:s livsmedels- och jord -
bruksorganisations Flegt -program, EU:s Flegtinstru -
ment, tekniskt bistånd från tyska byrån för interna -
tionellt samarbete (GIZ) till skogsbruksministeriet, 
ett system med medlare som finansieras av DFID 
och bredare stöd till skogsbrukssektorn från AFD.
32
Det frivilliga partnerskapsavtalet är ett handelsav -
tal, inte en finansieringsöverenskommelse. Utveck -
lingsbistånd styrs av olika rättsliga instrument så 
kommissionen undvek avsiktligt att specificera 
finansiella belopp och åtaganden i det frivilliga 
partnerskapsavtalet, som tydligt hänvisar till befint -
liga stödinstrument och de standardiserade pro -
grammeringsförfaranden som styr dem för att ingå 
åtaganden för utvecklingsbistånd.tagit emot en betydande andel av de finansiella 
resurserna, som stöds av en politisk dialog med 
dessa länder. De stora belopp som anslagits till 
Marocko och Honduras är resultatet av att dessa 
länder valt skog som målsektor.
Bland dessa länder får medelinkomstländer som 
gradvis tagit sig ur utvecklingssamarbetet relativt 
lägre belopp (t.ex. Gabon, Thailand och Vietnam).
Där det är möjligt har kommissionen mobiliserat 
andra fonder för att stödja andra länder som är 
strategiska i insatsen mot olaglig avverkning, såsom 
grannskapsinstrumentet.
30
Kommissionen har anslagit medel till ett relativt 
stort antal länder. Detta beror delvis på det stora 
antalet länder där olaglig skogsavverkning fortsät -
ter att bedrivas och som har uttryckt intresse för 
Flegt/frivilliga partnerskapsavtal och är därför ett 
mått på det allmänna intresset för Flegtinitiativet. 
Kommissionen undersöker olika sätt att lösa detta 
problem i framtiden och hitta rätt balans mellan 
de – ibland motstridiga – målen att uppnå bred 
täckning, svara på ländernas intresse och effektivt 
hushålla med begränsade resurser.
Ruta 3
Merparten av den primärskog som återstår i västra 
Afrika finns i Liberia, som är starkt hotad av olag -
lig skogsavverkning. Olaglig skogsavverkning har 
underblåst inbördeskriget, vilket är en orsak till att 
reformer av skogsförvaltningen står högt upp på 
dagordningen för Liberias regering. Den liberianska 
regeringen har, trots mycket begränsade resurser, 
visat starkt engagemang för att hantera dessa frå -
gor. Liberia är ett av de sex länderna med frivilligt 
partnerskapsavtal under genomförande som har 
beslutat prioritera Flegt i sitt fleråriga vägledande 
landsprogram. Dessutom har Liberia beslutat att 
inkludera alla exportmarknader i sitt system med 
Flegtlicenser. Det frivilliga partnerskapsavtalet kan 
således få betydande inverkan, trots de begränsade 
volymer som exporteras till EU. Liberia har upprät -
tat ett fungerande spårsystem för virke (LiberFor) 
och gör stadiga framsteg med utvecklingen av sitt 
licenssystem. De ovanstående och allvarliga kapa -
citetsbegränsningar som landet står inför motiverar 
EU:s betydande finansiella resurser för att stödja 
processen.
Kommissionens svar 40
34
Kommissionen har strävat efter att integrera Flegt -
stödet i de landsspecifika programmen när så är 
möjligt. Det finns dock inneboende utmaningar 
i denna strävan:
— Merparten av de nationella programmen 2007–
2013 var godkända innan förhandlingen om det 
frivilliga partnerskapsavtalet och, i synnerhet 
avtalets ingående. Trots detta inbegriper de na -
tionella programmen 2007–2013 för merparten 
av länderna med ett frivilligt parnerskapsavtal 
Flegtstöd: det är med säkerhet fallet för Indone -
sien, Kamerun. Liberia och Kongo.
— Skogssektorn och Flegt måste konkurrera med 
andra prioriterade sektorer och trängande be-  
hov.
— Det är inte lätt att bedöma de framtida be-  
hoven vid den tidpunkt när förhandlingarna  
om frivilliga partnerskapsavtal inleds. Stöd-  
behoven under förhandlingsfasen omfattas  
i allmänhet väl av de globala instrumenten  
(Europeiska skogsinstitutet, FN:s livsmedels-  
och jordbruksorganisation).
I flera länder har medlemsstaterna planerat Flegt-/
skogsstöd som liknar Förenade kungarikets stöd 
genom DFID (Ghana, Indonesien, Liberia, Guyana) 
eller Tysklands stöd genom GIZ (Kamerun, Laos, 
Elfenbenskusten).
I de flesta fleråriga vägledande landsprogram för 
2014–2020 inkluderas Flegt i en av målsektorerna.
Kommissionen medger dock att Flegtstödet skulle 
kunna vara mer systematiskt planerat i frivilliga 
länders fleråriga vägledande landsprogram.33
De frivilliga partnerskapsavtalen och stödprojekten 
stödjer skogslagstiftningens efterlevnad genom 
att förtydliga och främja samstämmighet i skogs -
lagstiftning, öka intressegruppernas kunskaper om 
tillämplig lagstiftning (och därigenom förhindra 
överträdelser), stärka systemen och kapaciteten för 
att säkerställa spårning av trävaruprodukter och 
kontroller av aktörer längs distributionskedjan (och 
därmed upptäcka lagöverträdelser), främja aktörer -
nas deltagande och ge politiskt utrymme för att dis -
kutera styr- och brottsbekämpningsfrågor, minska 
risken för korruption, inrätta ett oberoende revi -
sionsorgan, möjliggöra extern kontroll av brottsbe -
kämpande myndigheter, främja offentliggörande av 
information och oberoende skogsövervakning för 
att upptäcka överträdelser och uppnå bättre insyn 
i sektorn osv.
I många partnerländer har skogsbruksministeriet 
eller motsvarande myndighet mandat att säkerställa 
efterlevnaden av skogslagstiftningen. Många Flegt -
stödprojekt syftar till att stärka och utrusta dessa 
institutioner. I flera länder, som Indonesien och 
Kamerun, har det sedan länge funnits sektorsstöd 
för skogbruk som finansierats av medlemsstaterna.
Bredare stöd till brottsbekämpande organ, t.ex. 
polisen, sträcker sig sannolikt utöver vad som kan 
uppnås inom ramen för Flegt. I flera länder omfat -
tas det av det bredare stödet till styrformer inom 
ramen för fleråriga vägledande landsprogram eller 
genom medlemsstaternas stöd.
Även om det förväntas att Flegtstöd bidrar till 
bättre efterlevnad av skogslagstiftningen kan man 
inte rimligen förvänta sig att Flegtstödet ska täcka 
alla behov på detta område och påverka korrup -
tionsindex efter bara några års genomförande.
Kommissionens svar 41
39
Detta projekt har varit föremål för vanlig resultat-  
inriktad övervakning, utvärderingar efter halva 
tiden och mycket noggrann övervakning av EU - 
delegationen genom regelbundna fältbesök till 
olika områden som ingår i projektet och mycket 
täta möten med alla berörda aktörer. Kommissio-  
nen noterar också att man i projektets slutliga 
utvärdering drog slutsatsen att projektet faktiskt 
har uppnått vissa resultat.
40
Kommissionen vill klargöra att systemet med Flegt-  
stödprojektet genomfördes mellan 2006 och 2009 
och att resurser hade anslagits till Indonesiens 
regering för skogsbrukssektorn under 2012 (pro -
jektet ”Support to Indonesia’s response to climate 
change”, som genomfördes av skogsministeriet). 
Indonesien fortsätter också att gynnas av bety -
dande bistånd genom EU:s och FN:s livsmedels- och 
jordbruksorganisations Flegtprogram. Det är också 
rimligt att medge att Förenade kungariket har fort -
satt att tillhandahålla betydande Flegtrelaterade 
investeringar under hela perioden.
41
Stöd har också lämnats till Indonesiens regering för 
skogssektorn genom ett flertal projekt efter 2004 
(t.ex. South Sumatra Forest Fire Management Pro -
ject, FLEGT Support Project, Support to Indonesia’s 
response to climate change), och återigen måste 
hänsyn tas till stödet från Europeiska skogsinstitutet 
och, i mindre utsträckning, till FN:s livsmedels- och 
jordbruksorganisations Flegtstöd.
Det är viktigt att komma ihåg att Flegtstödet till 
Indonesien tillhandahålls av kommissionen och 
medlemsstaterna. Kommissionen anser att detta 
gemensamma stöd har överensstämt med behoven 
och på ett kompletterande sätt har inriktats på de 
olika grupperna av berörda parter.36
Kommissionen instämmer dock inte i att alla projekt 
som syftar till att stärka kapaciteten hos offentliga 
myndigheter inte har varit ändamålsenliga. I de 
frivilliga partnerskapsavtalen strävar man efter att 
hantera mer omfattande utmaningar. Dess genom -
förande är beroende av insatser från många olika 
aktörer vid sidan av skogsministeriet. Det är också 
inkonsekvent att koppla framsteg i det frivilliga 
partnerskapsavtalet till ett specifikt projekt när de 
flesta biståndsmedel till det frivilliga partnerskaps -
avtalet kommer från en fond som finansieras av 
flera givare som har gett viktiga resultat.
Kommissionen har noterat problemen i Kame -
runs projekt men vill framhålla att förseningarna 
i genomförandet av avtalet också beror på andra 
faktorer.
I Indonesien har fokuseringen på EU -samarbete 
gradvis flyttats till det civila samhället och den 
privata sektorn, medan skogsministeriet från bör-  
jan var huvudsaklig mottagare. Denna process 
inleddes långt innan Flegtstödprojektet som 
genomfördes av skogsministeriet på grund av be-  
hovet att genomföra det frivilliga partnerskapsav-  
talet och strävan efter att säkerställa komplemen-  
taritet med stödet från Förenade kungariket.
37
Projektet har varit föremål för två resultatoriente -
rade övervakningar och tre externa utvärderingar, 
som visar den uppmärksamhet som kommissionen 
ägnat det. Alla projektens årsrapporter har varit 
föremål för diskussioner mellan kommissionen och 
stödmottagarna, och två tillägg till avtalet – änd -
ring av projektets tidsram och räckvidd – avslu -
tades, vilket visar insatserna för att avhjälpa pro -
jektets brister. Det bör också noteras att projektet 
genomfördes enligt en decentraliserad bestäm -
melse, vilket innebär att avtalets mottagare har 
utsetts och övervakas av regeringen i Kamerun, 
vilket ytterligare ifrågasätter antagandet att kom -
missionens samordning har varit ineffektiv.
I den slutliga projektutvärderingen anges att pro -
jektet, trots sina brister, gav underlag till ett system 
för spårning av träprodukter och viktiga lärdomar.
Kommissionens svar 42
49
I Liberia stoppades missbruket av privata användar -
tillstånd tack vare rapporter från det civila sam -
hällets organisationer som var verksamma under 
avtalsprocessen. Avtalet utgjorde ett forum för att 
diskutera frågan. EU spelade en aktiv roll för att 
följa upp frågan och tillhandahöll stöd till Liberias 
regering för undersökningen. Tillstånd har sedan 
dess varit föremål för ett moratorium, och en ny 
förordning om tillstånd för privat avverkning har 
utarbetats med stöd från EU. Liberia gör kontinuer -
liga framsteg med inrättandet av laglighetsförsäk -
ringssystemet för timmer, och ett landsomfattande 
system för spårning av trävaruprodukter har redan 
tagits i drift.
51
Kommissionen vill klargöra att Malaysia är en 
federal stat och att ansvaret för skogsförvaltningen 
är decentraliserad till statlig nivå. Medan Malacka -
halvön och Sabah har deltagit under avtalsproces -
sens gång genom att utveckla laglighetsnät och 
det indonesiska laglighetsförsäkringssystemet för 
timmer, har Sarawak avvisat allt deltagande i det 
frivilliga partnerskapsavtalet. Detta är en intern 
politisk fråga i Malaysia.
52
Genomförandet av dessa ambitiösa och komplexa 
avtal i vissa partnerländer – särskilt om produk -
tionskapaciteten och förvaltningen är svag – har 
visat sig vara mer krävande än väntat.
53
Det är lämpligt att särskilja rapportering om ge-  
nomförandet av Flegtförordningen från den mer 
omfattande rapporteringen om handlingsplanen 
Flegt.
Kommissionen medger att mer systematisk rappor -
tering om genomförandet av handlingsplanen Flegt 
vore önskvärd. Kommissionen rapporterade dock 
regelbundet genom olika mekanismer, medan med -
lemsstaterna periodvis rapporterade om sina åtgär -
der i rådets skogsarbetsgrupp (åtminstone flera 
gånger per år), på regelbundna ad hoc -Flegtmöten, 
i Flegt -kommittén och mer nyligen i Flegts och EU:s 
timmerförordnings expertgrupp. Flegt diskuterades 
också i arbetsgruppen för utvecklingssamarbete 
vid det 133:e kommittéförfarandet i arbetsgruppen Under de senaste åren har stöd i allt högre grad le-  
vererats till den privata sektorn och små och medel -
stora företag genom partnerskap mellan icke -stat -
liga organisationer och branschorganisationer för 
skogsindustrin som finansieras genom EU -program -
men Active och Switch. EU har också finansierat 
handlingsplanen för handel med timmer, ett globalt 
initiativ med betydande verksamhet i Indonesien, 
som uteslutande var inriktad på den privata sek -
torns kapacitet, inbegripet vissa små skogsbruks -
företag. Stöd till små och medelstora företag gavs 
genom MFP2- och MFP3-program som stöds av För -
enade kungariket, och nationella lösningar på deras 
problem håller nu på att hittas genom SVLK (indo -
nesiska laglighetsförsäkringssystemet för timmer) 
inklusive lagstiftningsförbättringar och betydande 
budgetstöd från nationella och lokala myndigheter.
Ytterligare stöd till små och medelstora företag pla -
neras enligt vissa pågående initiativ (den nya fasen 
i FN:s Flegtprogram och den regionala Asiendelen 
i EU:s Flegtprogram).
43
De faktorer som påverkar projektens resultat som 
revisionsrätten nämner är mycket breda och omfat -
tar de flesta typiska problem som drabbar projekt 
för utvecklingssamarbete.
Flegtprojekten är särskilt utsatta för sådana svårig -
heter på grund av komplexiteten i att hantera 
känsliga frågor i samband med naturresurser, den 
problematiska miljö som gäller för dessa projekt 
och den tekniska och politiska komplexiteten i den 
frivilliga partnerskapsavtalsprocessen. Flegtproces -
sen kräver betydande mobilisering av personalre -
surser i EU -delegationerna.
46
Det frivilliga partnerskapsavtalets genomförande 
i Kamerun har visat sig vara svårare än väntat och 
lever inte upp till EU:s förväntningar.
En referensram har utarbetats för ett nytt system 
(SIGIF) och dess utveckling finansieras nu av tyska 
medel, men EU har också anslagit medel för att 
stödja lanseringen av det nya systemet genom akti -
viteter såsom utbildning.
Kommissionens svar 43
för tullsamarbete. Dessutom rapporterade senare 
kommissionsledamöter vid rådets (jordbruk) möten 
under denna period. Kommissionsledamöterna för 
utvecklingsarbete rapporterade också periodvis om 
framstegen och utmaningarna i Europaparlamentet 
med flera möten och diskussionerna och rapporte -
ringen var mycket långa.
Möten med berörda parter och återkoppling hölls 
för alla länder i den frivilliga avtalsprocessen och 
frivilliga länder offentliggör årsrapporter.
När det gäller skyldigheterna enligt artikel 9 i Flegt -
förordningen att lägga fram en rapport om genom -
förandet av systemet med Flegtlicenser beslutade 
kommissionen att inte utarbeta en rapport innan 
Flegtlicenserna utfärdats, eftersom rapporterings -
skyldigheterna efter Flegtförordningen uttryckligen 
avser en förteckning över mottagandet av Flegt-  
licenser och de problem som uppstått inom ramen 
för dessa system.
En lägesrapport om genomförandet av handlings -
planen Flegt utarbetades under 2011 på grundval 
av uppgifter från medlemsstaterna. Den delades 
och diskuterades med medlemsstaterna. Den pågå -
ende utvärderingen kommer att ge möjlighet att 
överlämna en rapport till rådet och parlamentet.
54
Det är viktigt att skilja mellan begreppen projekt -
databas, övervakningsramen för frivilliga partner -
skapsavtal och bredare övervakning inom ramen för 
handlingsplanen Flegt.
(Se också svaret på punkt 22.)
Kommissionen vill också förtydliga att lägesrap -
porten 2003–2010 inte är en EFI -rapport, utan en 
lägesrapport rörande handlingsplanen Flegt som 
begärts av kommissionen.56
Innan kommissionen lanserade utvärderingen av 
anslutningsavtalet till Flegt har kommissionen 
regelbundet bedömt utvecklingen av olika delar 
och de svårigheter som uppstått, inte minst i läges -
rapporten från 2011. Utvärderingen av anslutnings -
avtalet till Flegt kommer att bidra till att hantera 
nya frågor kopplade till utvecklingen av det globala 
sammanhanget, såsom anges i avsnitt 56 och vid 
utformningen av EU:s insatser på detta område. 
Kommissionen har strävat efter att aktivt anpassa 
genomförandet av handlingsplanen för att ta 
hänsyn till nya händelser. Vissa av de åtgärder som 
redan införts förtecknas nedan. Kommissionen 
medger dock att mer omfattande åtgärder måste 
utarbetas på grundval av utvärderingen.
56 a) 
Följande åtgärder har hittills vidtagits för att ta itu 
med Asiens växande betydelse vid handel med 
timmer:
— Samförståndsavtal med Kina om att upprätta en 
bilateral samarbetsmekanism om Flegt.
— Inledande av förhandlingar om frivilliga part -
nerskapsavtal med större bearbetningsländer 
som Vietnam och Thailand.
— Utökade förberedelser av frivilliga partnerskaps -
avtal med relevanta producentländer i regionen 
(Laos och mer nyligen Myanmar).
56 b) 
Följande åtgärder har hittills vidtagits för att ta itu 
med den växande inverkan av olaglig omvandling:
— Ökad uppmärksamhet på den olagliga skogs -
omvandlingen och hur man ska ta itu med 
denna fråga på ett effektivt sätt inom ramen för 
det frivilliga partnerskapsavtalet.
— Meddelande som utarbetats för EU:s delega-  
tioner.
— Ökad uppmärksamhet på skogsmarksförvalt -
ning inom programmen i GD Internationellt 
samarbete och utveckling.
Kommissionens svar 44
genom vilken man har kunnat granska en rad olika 
program, projekt och åtgärder.
58
Kommissionen instämmer inte i delar av revisions -
rättens iakttagelser.
58 b) 
Det är svårt att i en enda arbetsplan med tydliga 
riktmärken, tidsfrister och därför avsedd budget 
införa handlingsplanen Flegts innovativa karak -
tär, mångfald av politik, lagstiftningsåtgärder och 
utvecklingssamarbetsåtgärder och den stora mäng -
den aktörer och parter. Många av åtgärderna i Flegt, 
som de frivilliga partnerskapsavtalen eller projek -
ten, har sina egna detaljerade genomförandeplaner.
58 c) 
Kommissionen instämmer inte i revisionsrättens 
åsikt att EU:s timmerförordning antogs i ett sent 
skede. EU:s timmerförordning nämndes inte i hand -
lingsplanen, som endast avser att undersöka ”möj -
ligheten till lagstiftning för att kontrollera import 
av olagligt avverkat timmer till EU”. Förordningen 
föreslogs först efter ett omfattande arbete under 
vilket man undersökte sätt för att ta itu med olaglig 
avverkning genom att använda befintlig lagstift -
ning. Lagstiftningen antogs och trädde i kraft den 
20 oktober 2010 och blev tillämplig i mars 2013. 
Efter det att EU:s timmerförordning blev tillämplig 
vidtog kommissionen åtgärder för att garantera 
fullständigt genomförande av lagstiftningen.
58 d) 
I enlighet med partnerskapsavtalen i Flegt har kom -
missionen undersökt sätt att skapa synergieffekter 
med befintliga offentliga eller privata certifierings-  
system och intensifierar sina insatser på detta om-  
råde.
58 e) 
Stödet beviljades i enlighet med tydliga kriterier, 
men att använda en unik uppsättning kriterier för 
alla åtgärder var omöjligt mot bakgrund av finansie -
ringsinstrumentens olika rättsliga grunder. Kommis -
sionen prioriterar tydligt frivilliga länder för sitt stöd 
till timmerproducerande länder.56 c) 
Dessa åtgärder har vidtagits för att skapa synergi-  
effekter med Redd+:
— Kommissionen främjar synergier mellan Flegt 
och Redd, särskilt genom EU:s Redd -instrument 
och arbetsgruppen Flegt–Redd+.
— Dagordningarna för Flegt och Redd+ är nära 
kopplade och stödjer varandra i flera länder, 
bland annat Guyana eller Liberia.
56 d) 
Följande åtgärder har hittills vidtagits för att beakta 
förändrade mönster i timmerexporten till EU:
— Regelbunden övervakning genom studier 
av timmerhandel och oberoende system för 
marknadsövervakning.
— EU:s timmerförordning och bilaterala samord -
ningsmekanismer med Kina.
56 e) 
Följande åtgärder har vidtagits:
Åtgärder för att främja synergieffekterna med pri -
vata certifieringssystem.
(Se också svaret på punkt 26.)
Slutsatser och rekommendationer
57
Kommissionen instämmer inte i revisionsrättens 
slutsats att det stöd som ges inom ramen för EU:s 
handlingsplan Flegt för timmerproducerande 
länder inte har förvaltats tillräckligt väl. Kommis -
sionen har strävat efter att förvalta Flegtstödet till 
producentländer så väl som möjligt, med beak -
tande av utmaningarna med att globalt ta itu med 
olaglig avverkning, svårigheterna med att främja 
god skogsförvaltning och brottsbekämpning i olika 
utvecklingsländer samt den innovativa karaktären 
hos Flegt. Kommissionen kommer att fortsätta sina 
insatser för att förbättra effektivitet, ändamåls-  
enlighet och sparsamhet. Den kommer att utgå 
från revisionsrättens särskilda rapport samt den 
pågående utvärderingen av handlingsplanen Flegt, 
Kommissionens svar 45
Kommissionen godkände 2014 ett finansierings -
beslut för ett nytt initiativ med FN:s livsmedels- 
och jordbruksorganisation som kommer att ge 
landsstödpaket för att stärka skogsförvaltningen 
i utvalda länder som är strategiskt viktiga för 
bekämpning av olaglig skogsavverkning, men som 
inte har valt att ingå ett frivilligt partnerskapsavtal.
59 b) 
De sex frivilliga partnerskapsavtal som har ingåtts 
trädde i kraft i slutet av 2009, 2011, 2012, 2013 och 
2014. Med tanke på de ambitiösa reformer som 
avtalen medför, komplexiteten i genomförandet 
och utmaningarna vad gäller styrformerna i part -
nerländerna är det förståeligt att det fullständiga 
genomförandet av dessa avtal kräver tid och var-  
aktigt engagemang. Kommissionen medger att 
utmaningarna vid genomförandet underskattades.
59 c) 
Se kommissionens svar på punkt 53.
Kommissionen rapporterar regelbundet till med -
lemsstaterna och andra berörda parter om utveck -
lingen av handlingsplanen Flegt. Årsrapporter 
har lagts fram om genomförandet av det frivilliga 
partnerskapsavtalet. En första lägesrapport lades 
fram 2010. Utvärderingen inleddes i början av 2014, 
på grundval av de samråd som inleddes 2013.
Rekommendation 5
Kommissionen godtar rekommendationen.
Rekommendation 6
Kommissionen godtar rekommendationen. Den 
pågående utvärderingen av Flegts partnerskapsav -
tal visar att kommissionen var medveten om beho -
vet av att bedöma det nuvarande tillvägagångssät -
tet och planerade utvärderingen redan under 2013. 
Kommissionen kommer att utarbeta ett arbetsdo -
kument på grundval av resultaten av utvärderingen.Rekommendation 1
Kommissionen godtar delvis denna rekommen-  
dation.
Vad gäller budgeten, är detta bara möjligt för te-  
matiska program.
Rekommendation 2
Kommissionen kan inte godta denna rekommenda -
tion så som den är formulerad.
Även om kommissionen helt och hållet instämmer 
i att alla medlemsstater strikt bör genomföra EU:s 
timmerförordning vill den understryka att, såsom 
beskrivs i svaret på punkt 25, den redan har vid -
tagit lämpliga åtgärder för att främja dess faktiska 
genomförande och kommer att fortsätta att göra 
detta i enlighet med sin strategi för försäkran om 
överensstämmelse. Till följd av de åtgärder som 
vidtagits påskyndade ett antal medlemsstater 
genomförandet och rapporterade full överensstäm -
melse. Majoriteten av medlemsstaterna (24 av 28) 
har infört åtgärder för att genomföra EU:s timmer -
förordning och utför kontroller av verksamhetsut -
övare enligt kraven i förordningen. Kommissionen 
har inlett överträdelseförfaranden mot tre av de 
medlemsstater som inte lever upp till kraven och 
håller på att undersöka den fjärde.
Kommissionen erinrar vidare om att genomföran -
det av EU:s timmerförordning först och främst är 
medlemsstaternas ansvar och att rapporterna från 
medlemsstaterna om de två första genomförande -
åren fastställdes till den 30 april 2015. I enlighet 
med artikel 20 i EU:s timmerförordning ska kommis -
sionen senast den 3 december 2015 lägga fram en 
rapport till rådet och parlamentet om en översyn av 
förordningen.
Rekommendation 3
Kommissionen godtar rekommendationen.
Som förklaras i kommissionens svar på punkt 26 har 
man gjort mycket för att främja dessa synergier.
Rekommendation 4
Kommissionen godtar rekommendationen.
Anslagen till enskilda länder kommer också att bero 
på tillgången till finansiering.

HUR HITTAR MAN EU:S PUBLIKATIONER?
Gratispublikationer
 Ett enskilt exemplar  
genom EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
 Flera exemplar/aﬃscher/kartor  
hos Europeiska unionens representationer (http://ec.europa.eu/represent_sv.htm),  
hos delegationer i länder utanför EU (http://eeas.europa.eu/delegations/index_sv.htm),  
genom att kontakta nätverket Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_sv.htm)  
eller ringa 00 800 6 7 8 9 10 11 (gratis inom hela EU) (*).
(*) Varken informationen eller samtalen kostar i regel något (men vissa operatörer, telefonkiosker och hotell kan ta betalt för samtalen). 
Avgiftsbelagda publikationer
 Genom EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Olaglig skogsavverkning och handel med olagligt avverkat 
timmer berör de flesta timmerproducerande länderna. De 
orsakar miljöskador och förlust av den biologiska mångfalden 
och har negativa ekonomiska och sociala effekter. Syftet med 
EU:s handlingsplan för skogslagstiftningens efterlevnad samt 
förvaltning av och handel med skog (Flegt) är att minska den 
olagliga skogsavverkningen globalt genom att stödja 
skogsförvaltningen i timmerproducerande länder och minska 
importen av olagligt avverkat timmer till EU. I rapporten 
konstaterar vi att kommissionens stöd till timmerproducerande 
länder inom ramen för handlingsplanen Flegt inte förvaltades 
tillräckligt väl. Flegt utformades på ett innovativt sätt, men 
kommissionen tog inte fram en lämplig arbetsplan med tydliga 
mål, delmål och en särskild budget. Den fastställde inga 
tydliga prioriteringar för stödet, och övervaknings- och 
rapporteringsförfarandena var otillfredsställande. De 
huvudsakliga projekt som granskades hade ingen framgång 
och det planerade licenssystemet för timmer är ännu inte helt 
operativt i  något av partnerländerna.
EUROPEISKA
REVISIONSRÄTTEN