3.1

Detta yttrande är angeläget ur flera olika aspekter: a) I sitt meddelande om sysselsättningssituationen på landsbygden går kommissionen också i detalj in på arbetets kvantitativa utveckling. Man framhåller att jordbruket trots sin ringa andel av de yrkesverksamma på landsbygden är en viktig sektor. Kommissionen räknar till år 2014 med en minskning av sysselsättningen (räknat i heltidsekvivalenter) inom jordbruket från dagens 10 miljoner till 4–6 miljoner arbetstagare (2 miljoner i EU-15, 1–2 miljoner i EU-15-25 och 1–2 miljoner i Rumänien och Bulgarien). b) I EU-15 kommer antalet heltidsanställda att stabiliseras och till och med – som i Tysklands gamla delstater – att öka en aning. I anslutningsländerna kan man vänta sig en minskning av antalet heltidssysselsatta. Om denna trend fortsätter kommer företagens behov av säsongsarbetskraft att öka i de regioner där frukt och grönsaker odlas. c) Enligt prognoserna kommer många länder att få brist på kvalificerad arbetskraft som t.ex. kan gå in som arbetsledare i företagen eller som kan sköta den komplicerade tekniska utrustningen. d) För närvarande klagar företagen över att de inte hittar någon arbetskraft som de kan anställa säsongsvis. Det börjar framföras krav inte bara på större rörelsefrihet för anställda inom EU, dvs. på att tillåta fri rörlighet för arbetskraften, utan även på att i större utsträckning tillåta att arbetskraft från tredje land anställs för säsongsarbete. Polen har redan tagit ett första steg och tillåtit arbetskraft från Vitryssland och Ukraina. e) Samtidigt finns det i många regioner just på landsbygden fortfarande en hög arbetslöshet. En strategi som kommissionen vill tillämpa är att öka arbetstagarnas rörlighet, men det kräver att de arbetsplatser som erbjuds är attraktiva. f) Det är obestridligt att anlitandet av migrerande arbetstagare leder till konflikter och problem. g) Det är också obestridligt att odlingssäsongerna i jordbruket leder till säsongsmässiga arbetstoppar, då det alltså finns arbete. Besluten i Lissabonstrategin är avsedda att skapa arbetstillfällen, men med ett förbehåll för dessas kvalitet. h) Genom Göteborgsstrategin har medlemsstaterna enats om målen för en strategi för hållbar utveckling. Inom denna ska den sociala dimensionen vara likställd med de ekonomiska och ekologiska målen. Det leder till krav på att sociala normer ska gälla även för migrerande arbetstagare. Här måste företagen ta sitt sociala ansvar. De migrerande arbetstagarna har rätt till likabehandling och till människovärdiga bostads- och levnadsvillkor. Dessutom ska de integreras helt i de sociala trygghetssystemen. i) Kommissionens antidiskrimineringsinitiativ kommer också att leda till en antidiskrimineringsdebatt om den utländska arbetskraftens arbets- och levnadsvillkor. j) Den fria rörligheten för arbetstagare i EU gör att staternas möjligheter att agera förändras. Därmed ökar konkurrensen såväl mellan arbetstagarna som mellan arbetsgivarna. k) Med tanke på kommissionens prognos om ett bortfall på 4–6 miljoner arbetstagare måste diskussionen om den gemensamma jordbrukspolitiken även ta upp den kvalitativa aspekten av arbetet. Situationen för de fast anställda kommer att förändras, en brist på kvalificerad arbetskraft väntas och på sikt kommer antalet arbetstagare att stabiliseras.