Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Kryptotillgångar – utmaningar och möjligheter

(Yttrande på eget initiativ)

(2022/C 486/05)

Föredragande: Philip von BROCKDORFF Medföredragande: Louise GRABO

Beslut av EESK:s plenarförsamling 24.3.2022 Rättslig grund Artikel 52.2 i arbetsordningen Yttrande på eget initiativ Ansvarig sektion Ekonomiska och monetära unionen, ekonomisk och social sammanhållning Antagande av sektionen 9.9.2022 Antagande vid plenarsessionen 22.9.2022 Plenarsession nr 572 Resultat av omröstningen (för/emot/nedlagda röster) 148/0/3

1. Slutsatser och rekommendationer

1.1 Kommittén är medveten om det ökande börsvärdet för kryptotillgångar och stöder helhjärtat kommissionens förslag till förordning om marknader för kryptotillgångar, som syftar till att reglera kryptotillgångar inom EU och som resulterade i en preliminär politisk överenskommelse mellan medlagstiftarna den 30 juni 2022 ( 1 )

1.2 EESK efterlyser också en robust rättslig och operativ ram för att förbättra spårningen av ekonomiska överföringar och uppfyllelsen av skattskyldigheten vad gäller kryptotillgångar.

1.3 EESK rekommenderar starkt att myndigheterna följer principen ”samma tjänster, samma risk, samma regler”. Detta innebär att man, när det gäller företag som handlar med kryptotillgångar där liknande risker som de som uppstår i traditionella företag behöver täckas, måste utgå ifrån befintliga regelverk. Detta är nödvändigt för att undvika asymmetri mellan analoga tjänster och tillgångar som skulle kunna omfattas av olika regelverk beroende på teknikaliteter.

1.4 Ett regelverk för kryptotillgångar måste dock vara enhetligt mellan olika jurisdiktioner och inte bara inom EU. Standarder som bygger på lika villkor bör fastställas inom och utanför EU för att skydda kunderna. EESK står bakom förordningen om överföring av medel ( 2 ) , även om den i vissa avseenden går längre än vad som är fallet för traditionella finansiella transaktioner. Samtidigt stöder EESK innovation inom EU, och det är viktigt att vanliga produkter baserade på blockkedjeteknik som inte är av finansiell karaktär behandlas som sina fysiska motsvarigheter och inte som finansiella instrument, enligt principen ”samma tjänster, samma risk, samma regler”.

1.5 EESK noterar med oro de miljömässiga konsekvenserna av kryptotillgångar och relaterad brytning med tanke på EU:s klimatåtaganden som en del av den gröna given. Trots att framväxande teknik för distribuerade liggare, såsom blockkedjeteknik, verkar kunna tillhandahålla hållbar infrastruktur för en framtid med låga koldioxidutsläpp, finns det inga avgörande bevis för att så är fallet.

1.6 Blockkedjan, som är den viktigaste underliggande tekniken för kryptotillgångar, skulle kunna bidra till att hantera de risker som för närvarande råder på marknaden. Till blockkedjans potentiella fördelar hör allt från realtidstransaktioner, som möjliggör riskminskning och bättre kapitalförvaltning, till en mer verkningsfull reglering, till exempel genom att blockkedjeteknik används för kundkännedom eller för kontroller inom ramen för bekämpning av penningtvätt.

1.7 EESK konstaterar också att den tekniska utvecklingen kan bidra till att man kan ta itu med befintliga begränsningar i uppfyllelsen av skattskyldighet och på så sätt förbättra transparensen och kvaliteten vad gäller de uppgifter som i kontrollsyfte skickas till skattemyndigheterna. Den kan således underlätta kampen mot skattebedrägeri och olagliga transaktioner.

1.8 Ytterligare teknisk utveckling i fråga om blockkedjor skulle också kunna motivera bankerna att samarbeta inom blockkedjeekosystemet och göra det möjligt för dem att utbyta information och erfarenheter med den bredare blockkedjegemenskapen via en blockkedjebaserad plattform för handelsfinansiering.

1.9 Slutligen stöder EESK till fullo den roll som ECB har vad gäller att övervaka utvecklingen av kryptotillgångar och deras potentiella implikationer för penningpolitiken samt de risker som kryptotillgångar kan innebära för såväl väl fungerande marknadsinfrastrukturer och betalningssystem som för det finansiella systemets stabilitet.

2. Bakgrund

2.1 Även om börsvärdet för kryptotillgångar mer än tredubblades 2021 till 2,6 biljoner US-dollar utgör de fortfarande en liten andel av de totala tillgångarna i det globala finansiella systemet ( 3 ) . I fråga om kvantitet kan kryptotillgångarna jämföras med vissa etablerade tillgångsklasser, även om de inte är i närheten av statsobligationernas, aktiemarknadernas och derivatens betydelse. Kryptotillgångarnas snabba tillväxt har lockat flera nya aktörer i ekosystemet och allt fler kryptotillgångar erbjuds, varav vissa kallas ”virtuella valutor”, ”digitala mynt” eller ”digitala värdebärare”. De mest framträdande kryptotillgångarna hittills är bitcoin och ether, som tillsammans står för omkring 60 % av kryptotillgångarnas totala börsvärde.

2.2 Under det senaste året har det skett en exempellös ökning av efterfrågan på en kategori av kryptotillgångar som kallas stablecoin ( 4 ) , understödd av den tekniska utvecklingen, särskilt blockkedjetekniken. Framför allt har handelsvolymerna för stablecoin varit större än för nästan alla andra kryptotillgångar, främst på grund av att stablecoin i stor utsträckning används för att avveckla avista- och derivathandel på börserna. Stablecoinvalutornas relativa prisstabilitet bidrar också till att skydda innehavare av kryptotillgångar från den volatilitet som är förknippad med övriga kryptotillgångar.

2.3 Decentraliserade finansiella tjänster, eller DeFi ( 5 ) , som bygger på blockkedjeteknik och tillhandahållande av finansiella tjänster med hjälp av stablecoin och andra kryptotillgångar, är en av huvudorsakerna till den ökade efterfrågan på kryptotillgångar, eftersom dessa tjänster har gjort det möjligt för användarna att handla med kryptotillgångar utan mellanhänder. Det behövs inte heller någon kreditriskbedömning av kunden under en transaktion. Intressant nog involverar sådana transaktioner främst finansinstitut i utvecklade ekonomier där transaktioner med stablecoin är vanliga ( 6 )

2.4 Blockkedjeteknik eller teknik för distribuerade liggare kan beskrivas som en stor offentlig fil som delas och lagras i ett enormt nätverk av datorer och som innehåller alla transaktioner med kryptotillgångar. Eftersom den delas offentligt och dess innehåll valideras är det inte möjligt att återkalla eller ändra transaktionen. Den offentliga fil som skapas till följd av användning av teknik för distribuerade liggare utesluter därför bedrägliga transaktioner.

2.5 Under covid-19-krisens kulmen, en tid av marknadsstress, nådde värdet på bitcoin en topp på 10 367,53 US-dollar i mitten av februari 2020 och föll till 4 994,70 US-dollar i mitten av mars samma år. Den kraftiga ökningen och minskningen i värde hade dock inte mycket att göra med pandemin och dess inverkan på aktiemarknaden ( 7 ) . Bitcoinens till synes oförutsägbara beteende är ett resultat av det fenomen som utvinnare och experter kallar ”halvering”. Halveringen av bitcoinen sker vart fjärde år, eller varje gång 210 000 block utvinns. En halvering ägde rum 2012 med samma förutsägbara fluktuationer i bitcoinpriserna. Detta mönster har inte förändrats särskilt mycket sedan 2012.

2.6 I nuläget förefaller kryptotillgångarna inte utgöra någon väsentlig risk för den finansiella stabiliteten, vilket rådet för finansiell stabilitet (FSB) bekräftade i sin rapport 2018. FSB uttryckte dock själv oro över de risker som ett ökat börsvärde skulle kunna medföra, särskilt risker avseende investerarnas förtroende, risker till följd av finansinstitutens direkta och indirekta exponering och risker i samband med användning av kryptotillgångar för betalningar och bytestransaktioner.

2.7 Samma farhågor har uttryckts av de europeiska tillsynsmyndigheterna (EBA, Esma och Eiopa), som har varnat konsumenterna för att många kryptotillgångar är mycket riskfyllda och spekulativa och inte lämpar sig för de flesta icke-professionella investerare eller som betalnings- eller bytesmedel. De anser att konsumenterna löper en reell risk att förlora alla sina investerade pengar om de köper kryptotillgångar med hög risk. De råder också konsumenterna bestämt att vara uppmärksamma på riskerna med vilseledande reklam, bland annat via sociala medier och influerare. Konsumenterna bör vara extra mycket på sin vakt när löften utställs om snabba eller höga vinster.

2.8 Även om de direkta kopplingarna mellan kryptotillgångar och systemviktiga finansinstitut och centrala finansmarknader växer snabbt är de för närvarande begränsade. Finansinstitutens deltagande på marknaderna för kryptotillgångar, både som investerare och tjänsteleverantörer, har dock ökat under det senaste året, om än från en låg nivå. Om den nuvarande tillväxten i fråga om kryptotillgångarnas omfattning och sammanlänkning med dessa finansinstitut skulle fortsätta kan det få konsekvenser för det globala finansiella systemet.

2.9 Ökningen i kryptotillgångarnas omfattning och sammanlänkning stärker behovet och vikten av att kryptotillgångar genomgår konsekventa, jämförbara och objektiva revisioner i syfte att rapportera om riktigheten och fullständigheten i den finansiella information som rapporteras till allmänheten. Mot denna bakgrund lade kommissionen i september 2020 fram ett lagstiftningsförslag för att harmonisera och legitimera regleringen av kryptotillgångar i form av kryptovalutor ( 8 ) . Förslaget tillhandahåller en övergripande ram för reglering och tillsyn av emittenter och säljare av kryptotillgångar samt leverantörer av kryptotillgångstjänster, i syfte att skydda konsumenterna och det finansiella systemets integritet och stabilitet. En preliminär politisk överenskommelse nåddes mellan medlagstiftarna den 30 juni 2022. Den slutliga lagtexten förväntas offentliggöras och träda i kraft inom de närmaste månaderna. EESK:s ståndpunkt i denna fråga återfinns i kommitténs yttrande om kryptotillgångar och teknik för distribuerade liggare ( 9 )

3. Risker med kryptotillgångar

3.1 Kryptotillgångarnas snabba tillväxt har generellt kännetecknats av en dålig operativ struktur, svag hantering av cyberrisker och svaga styrningsramar. En kombination av alla dessa tre faktorer ökar riskerna för kunderna, eftersom cybersäkerhet är ett problem när det gäller kryptotillgångar. Stulna kryptotillgångar finner vanligtvis sin väg till illegala marknader och används för att finansiera ytterligare brottslig verksamhet. På samma sätt kräver brottslingar ofta i samband med angrepp med utpressningsprogram att offren betalar lösensumman i kryptovalutor såsom bitcoin ( 10 ) . Medlagstiftarna enades nyligen om förordningen om digital operativ motståndskraft för finanssektorn (DORA-förordningen), som för närvarande håller på att färdigställas för offentliggörande. Den innehåller enhetliga krav på säkerhet i de nätverks- och informationssystem som stöder de affärsprocesser som används av finansaktörer, däribland leverantörer av kryptotillgångstjänster, något som är en nödvändighet för att en hög gemensam nivå av digital operativ motståndskraft ska kunna uppnås.

3.2 Ekosystemet för kryptotillgångar är till viss del även utsatt för koncentrationsrisker, med tanke på att handeln domineras av ett relativt litet antal aktörer ( 11 ) . En studie har visat att färre än 10 000 människor i världen tillsammans äger 4,8 miljoner bitcoin ( 12 ) , vilket är nästan en tredjedel av de 18,5 miljoner bitcoin som hittills har utvunnits. De sistnämnda betingar ett marknadsvärde på nästan 600 miljarder US-dollar. Situationen har inte förändrats särskilt mycket. Bitcoinekosystemet domineras fortfarande av stora och koncentrerade aktörer, oavsett om det rör sig om stora utvinnare ( 13 ) , bitcoininnehavare eller bitcoinhandlare. Denna koncentration gör bitcoinvalutan känslig för systemrisker och innebär också att merparten av vinsterna från en ökad användning sannolikt i oproportionerligt hög grad kommer att tillfalla en liten grupp deltagare ( 14 )

3.3 I sin senaste rapport ( 15 ) anger FSB att marknadssystem såsom banksektorn till stor del har skyddats från kryptotillgångarnas volatilitet. FSB varnar dock för den ökande betydelsen av digitala tillgångar i finansinstitutens verksamhet. Om en viktig stablecoin (som i stor utsträckning används som betalningsmedel) kollapsade skulle det ytterligare kunna påverka den finansiella stabiliteten, och detta i en tid av ökande osäkerhet på grund av kriget i Ukraina och med ihållande höga råvarupriser. En kollapsande stablecoin skulle också kunna leda till likviditetsbrist inom det bredare ekosystemet för kryptotillgångar och därmed till en begränsning av handelsvolymerna.

3.4 Vi har i ett tidigare yttrande ( 16 ) påpekat att vi fullt ut stöder insatserna i EU för att stärka tillsynen av kryptotillgångar. På grund av den upplevda anonymiteten kan kryptotillgångar dock fortfarande bli föremål för brottsligt uppsåt trots förbättringar i hur de spåras. Kryptotillgångar har också nyligen fått stor uppmärksamhet som den valuta som föredras av cyberbrottslingar som använder utpressningsprogram för att hacka sig in i system och sedan kräver betalning i bitcoin i utbyte mot att inte förstöra eller läcka företagets värdefulla data. Dessutom har rapporterna om krypto-Ponzisystem ökat. ECB hävdar också att kryptovalutor används för att kringgå sanktioner som införts mot ryska oligarker på grund av kriget i Ukraina ( 17 ) . Risken för att kryptotillgångar missbrukas för att kringgå sanktionerna mot Ryssland är en viktig påminnelse om att man måste kräva att dessa marknader uppfyller erforderliga standarder, bland annat rörande information om investerare, bekämpning av penningtvätt samt anmälningsplikt.

3.5 Vilseledande information och bristande transparens är ytterligare källor till stor oro. Vissa kryptotillgångar marknadsförs aggressivt till allmänheten med hjälp av marknadsföringsmaterial och annan information som kan vara otydlig, ofullständig, felaktig eller avsiktligt vilseledande och där de potentiella vinsterna överskattas, samtidigt som riskerna förbises. Marknadsföringen sker ofta genom influerare på sociala medier som inte uppger huruvida de motiveras av ett ekonomiskt incitament att marknadsföra vissa kryptotillgångar, särskilt den senaste tidens ökning av NFT-konst (Non-Fungible Token, NFT) med koppling till olika kända personer och idrottsutövare.

3.6 EU:s tillsynsmyndigheter anser att de extrema prisfluktuationerna på kryptotillgångar utgör en stor risk för investerarna, även om liknande risker också kan uppstå i samband med fluktuationer på de globala aktiemarknaderna. I själva verket är många kryptotillgångar föremål för plötsliga och extrema prissvängningar med priser som främst är beroende av investerarnas efterfrågan, något som gör dem mycket spekulativa. Extrema prissvängningar ger upphov till nya tvivel om framtiden för kryptovalutor som tillgångsklass.

3.7 När det gäller kryptotillgångar är det oroväckande att investerare ofta anser att det är nästan omöjligt att hävda skadeståndsanspråk eller andra rättsliga anspråk för exempelvis vilseledande information, särskilt som dessa tillgångar än så länge inte omfattas av det befintliga skyddet i EU:s nuvarande lagstiftning om finansiella tjänster. Investerarna skyddas inte heller av bankernas insättningsgarantisystem eftersom dessa endast omfattar valuta och inte kryptotillgångar, aktier eller obligationer.

3.8 Ur ett EU-perspektiv bör, i och med att MiCA slutligen träder i kraft, den nuvarande bristen på harmonisering mellan medlemsstaterna åtgärdas. När det gäller beskattning har medlemsstaterna olika strategier, och flera av dem tar ut skatt på realisationsvinster som härrör från kryptotillgångar med en skattesats på 0–50 %. Genom att 2020 anta paketet för digitalisering av finanssektorn, som syftade till att reglera finanstekniken, erkände EU den digitala finanssektorns potential när det gäller innovation och konkurrens och minskade samtidigt de risker som den ger upphov till.

3.9 EESK efterlyser en verkningsfull rättslig och operativ ram för att förbättra spårningen av ekonomiska transaktioner och uppfyllelsen av skattskyldigheten vad gäller kryptotillgångar. Kommittén är medveten om de problem som orsakas av bristen på centraliserad kontroll av kryptotillgångar, deras pseudoanonymitet, värderingssvårigheter, hybridegenskaper och den snabba utvecklingen av den underliggande tekniken, men anser att det är möjligt att uppnå efterlevnad av skattereglerna genom att utgå ifrån en symmetrisk strategi. I en nyligen genomförd studie ( 18 ) rapporterades att skatteintäktspotentialen baserad på realisationsvinsterna från handeln med bitcoin inom EU år 2020 uppgick till totalt 850 miljoner euro, vilket tydligt visar vilken potential till betydande beskattning av denna sektor det finns. Detta förutsätter förstås att inkomster från kryptotillgångar bör beskattas, i likhet med traditionella finansiella instrument, vilket, återigen, kräver en korrekt kontroll av skattskyldigheten på grundval av korrekt rapportering av och tillgång till uppgifter som lämnas till skatteförvaltningarna. En ytterligare fördel med förbättrad spårning i realtid av försäljningen av kryptotillgångar skulle vara en förbättring av uppbörden av mervärdesskatt.

3.10 Det är relevant att påpeka att vissa kryptotillgångar kan klassificeras som finansiella instrument enligt det andra direktivet om marknader för finansiella instrument (Mifid II), som elektroniska pengar enligt direktivet om elektroniska pengar eller som medel enligt andra betaltjänstdirektivet (PSD 2). Problemet är att vissa medlemsstater har infört skräddarsydda regler på nationell nivå för kryptotillgångar som inte omfattas av nuvarande EU-bestämmelser, vilket leder till fragmentering av lagstiftningen. Detta snedvrider konkurrensen på den inre marknaden och gör det svårare för leverantörer av kryptotillgångstjänster att utvidga sin verksamhet över gränserna, vilket leder till regelarbitrage.

3.11 EESK håller med om att en helhetssyn på både kryptotillgångar som kan anses vara befintliga finansiella instrument och kryptotillgångar som för närvarande faller utanför regleringsområdet är det förhållningssätt som är att föredra, men EESK rekommenderar starkt att myndigheterna följer principen ”samma tjänster, samma risker, samma regler”. Detta innebär att man, när det gäller företag som handlar med kryptotillgångar där liknande risker som de som uppstår i traditionella företag behöver täckas, måste utgå ifrån befintliga regelverk. Detta är nödvändigt för att undvika asymmetri mellan analoga tjänster och tillgångar som skulle kunna omfattas av olika regelverk beroende på teknikaliteter. All innovation inom kryptotillgångar måste också följas upp med effektiva regleringsåtgärder i syfte att minska riskerna.

3.12 Slutligen är miljökonsekvenserna av kryptotillgångar och relaterad utvinningsverksamhet ytterst viktiga, med tanke på EU:s klimatåtaganden som en del av den gröna given. I en färsk studie från Nederländernas centralbank (2021) rapporteras att bitcoin-nätverkets koldioxidavtryck ökar, att dess totala elanvändning är jämförbar med Nederländernas och att det ger upphov till en miljökostnad på 4,2 miljarder euro ( 19 ) . Det kan dock vara relevant att jämföra med den globala banksektorns elanvändning. I detta sammanhang konstaterar EESK att ny teknik för distribuerade liggare, såsom blockkedjeteknik, uppenbarligen används för att göra det möjligt att tillhandahålla hållbar infrastruktur för en framtid med låga koldioxidutsläpp. Det finns dock ännu inga konkreta bevis för att så är fallet. Det är positivt att utvecklare i hela energisektorn försöker utnyttja teknik för distribuerade liggare för att hjälpa till att decentralisera energidistributionen, kontrollera energinäten genom smarta avtal och tillhandahålla tjänster för efterfrågeflexibilitet kopplade till elanvändning och försörjningsprognoser.

4. Möjligheter som härrör från kryptotillgångar

4.1 Mot bakgrund av ovannämnda risker är det oklart om kryptovalutor någonsin kommer att bli ett allmänt förekommande bytesmedel. Det är dock inte orimligt att förutsäga att de brister som har karakteriserat kryptotillgångar, såsom bearbetningskapaciteten och utvinningens mycket höga energiförbrukning, kan komma att åtgärdas genom framtida teknisk utveckling. Detsamma kan sägas om riskerna för brottslig verksamhet och penningtvätt. Andelen olagliga kryptovalutatransaktioner minskade från 0,62 % 2020 till 0,15 % 2021 ( 20 ) , och de brottsbekämpande myndigheterna blir bättre på att spåra och beslagta olagliga kryptovalutor. Mot bakgrund av detta konstaterar EESK att kommissionen sedan dess handlingsplan för finansteknik offentliggjordes i mars 2018 har beaktat både de möjligheter och de utmaningar som kryptotillgångar innebär.

4.2 Det är sant att det krävs en robust rättslig ram för kryptotillgångar i enlighet med kommissionens förslag ( 21 ) . Dock anser EESK att man genom blockkedjan, som är den huvudsakliga underliggande tekniken för kryptotillgångar, kan göra mycket för att hantera de befintliga riskerna. Till blockkedjans potentiella fördelar hör allt från realtidstransaktioner, som möjliggör riskminskning och bättre kapitalförvaltning, till en mer verkningsfull reglering, till exempel genom att blockkedjeteknik används för kundkännedom eller för kontroller inom ramen för bekämpning av penningtvätt. Blockkedjan stärker också it-säkerheten eftersom hackning i ett blockkedjebaserat ekosystem skulle kräva kolossala resurser i form av nätverks- och datorkraft. Det finns också en enorm potential för integration med annan ny teknik, såsom artificiell intelligens och sakernas internet, när det gäller att stödja tekniken för kryptotillgångar.

4.3 Som tidigare påpekats är bristen på transparens och information ett allvarligt problem i samband med kryptotillgångar, som leder till både pseudoanonymitet och brist på skatteuppgifter. Ytterligare teknisk utveckling kan bidra till att man kan ta itu med befintliga begränsningar och på så sätt förbättra transparensen och kvaliteten vad gäller de uppgifter som skickas till skattemyndigheterna för efterlevnadsändamål. Den kan således underlätta kampen mot skattebedrägerier och olagliga transaktioner. Dessutom skulle synergier mellan blockkedjeteknik och artificiell intelligens också kunna vara en lösning, eftersom blockkedjeteknik tillhandahåller högkvalitativa data för AI-tillämpningar, transparenta mönster för riktmärkningsstudier och säkerställer integriteten i en automatiserad taxering.

4.4 Ytterligare teknisk utveckling i fråga om blockkedjor skulle också kunna motivera bankerna att samarbeta inom blockkedjeekosystemet och göra det möjligt för dem att utbyta information och erfarenheter med den bredare blockkedjegemenskapen via en handelsplattform. En sådan infrastruktur skulle kunna erbjuda en fullständigt integrerad end-to-end-tjänst för handel med, och avveckling och förvaring av, digitala tillgångar baserad på blockkedjeteknik. Den skulle också kunna skapa en säker miljö för emission av och handel med digitala tillgångar och möjliggöra tokenisering av befintliga värdepapper och icke bankmässiga tillgångar, så att handel kan bedrivas med tillgångar som man tidigare inte kunnat handla med.

4.5 För att åstadkomma detta krävs naturligtvis ett robust regelverk. Regelverket måste dock vara enhetligt mellan olika jurisdiktioner och inte bara inom EU. Standarder som bygger på principerna om lika villkor bör fastställas inom och utanför EU för att skydda konsumenterna. I detta sammanhang stöder EESK förordningen om överföring av medel, även om den i vissa avseenden går längre än för traditionella finansieringstransaktioner. Samtidigt stöder EESK innovation inom EU, och det är viktigt att vanliga produkter baserade på blockkedjeteknik som inte är av finansiell karaktär behandlas som sina fysiska motsvarigheter och inte som finansiella instrument, enligt principen ”samma tjänster, samma risk, samma regler”.

4.6 Det sista övervägandet gäller ett eventuellt införande av en digital euro. Det bör klargöras att en digital euro inte är en kryptotillgång utan en annan form av euro ( 22 ) . En digital euro skulle göra det möjligt för EU-medborgarna att göra digitala betalningar i hela euroområdet – precis som de kan använda kontanter för fysiska betalningar. Det finns naturligtvis argument för och emot införandet av en digital euro, men det förefaller ändå vara ett logiskt steg att ta i takt med att betalningar digitaliseras alltmer. Detta är avgörande av två viktiga skäl: en digital euro skulle i viss mån kunna motverka den amerikanska dominansen på stablecoinmarknaden, och det är viktigt att ECB fortsätter att övervaka utvecklingen av kryptotillgångar och deras potentiella implikationer för penningpolitiken samt de risker som kryptotillgångar kan innebära för såväl väl fungerande marknadsinfrastrukturer och betalningssystem som för det finansiella systemets stabilitet.

Bryssel den 22 september 2022 Christa SCHWENG Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

(1) Texten förväntas bli färdig när den har godkänts av Coreper mot slutet av september 2022 och kommer därför sannolikt inte att finnas tillgänglig innan detta yttrande från EESK har antagits.

(2) Förordningen om överföring av medel är i princip ett resultat av FATF:s rekommendation att göra det obligatoriskt för betaltjänstleverantörer att komplettera överföringar av medel med information om betalaren och betalningsmottagaren. Ny teknik, som den som används vid överföringar av kryptotillgångar, kommer att omfattas av förordningen om överföring av medel.

(3) Assessment of risks to financial stability from crypto-assets.

(4) Liao och Caramichael, ”Stablecoins: Growth potential and impact on banking”, International Finance Discussion Papers No 1334, Washington: Board of Governors of the Federal Reserve System (2022).

(5) Med ”DeFi” avses i princip finansiella tjänster som tillhandahålls på ett decentraliserat sätt, dvs. utan användning av mellanhand för att underlätta tillhandahållandet av den finansiella tjänsten. När DeFi-applikationer väl har utvecklats av enskilda personer används de i blockkedjan och börjar gradvis leva sitt eget liv, eftersom styrningen överlåts till användarsamhället. Den yttersta formen av en DeFi-applikation är en decentraliserad autonom organisation. Detta står i kontrast till det traditionella finansiella systemet, som är beroende av centraliserade mellanhänder som kontrollerar tillgången till finansiella tjänster. Användning av blockkedjeteknik i sig gör inte att tjänsten i fråga blir DeFi. Det är snarare avsaknaden av mellanhänder (som möjliggörs genom exempelvis blockkedjeteknik) gör den till DeFi.

(6) Chainalysis (2021).

(7) Se Sajeev, K.C. och Afjal, M. ”Contagion effect of cryptocurrency on the securities market: a study of Bitcoin volatility using diagonal BEKK and DCC GARCH models”. SN Bus Econ 2, 57 (2022).

(8) Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om marknader för kryptotillgångar och om ändring av direktiv (EU) 2019/1937, COM(2020) 593 final, 24.9.2020.

(9) EUT C 155, 30.4.2021, s. 31.

(10) Crypto-assets: Key developments, regulatory concerns and responses.

(11) Det är relevant att framhålla att koncentrationsrisken är relativ och begränsad till ekosystemet för kryptotillgångar. Den påverkar inte den koncentration av förmögenhet som beskrivs i exempelvis Forbes World’s Billionaires List.

(12) Makarov, I. och Schoar, A., Blockchain Analysis of the Bitcoin Market (18 april 2022).

(13) Kryptoutvinning är processen att skapa enskilda block som man fogar till blockkedjan genom att lösa komplexa matematiska problem. Syftet med brytning är att verifiera kryptovalutatransaktioner och visa upp arbetsbevis samt foga denna information till ett block i blockkedjan, som fungerar som en liggare för brytningstransaktioner.

(14) Makarov, I. och Schoar, A., Blockchain Analysis of the Bitcoin Market (18 april 2022).

(15) Assessment of risks to financial stability from crypto-assets.

(16) EESK:s yttrande om kryptotillgångar och teknik för distribuerade liggare (EUT C 155, 30.4.2021, s. 31).

(17) ECB:s ordförande Christine Lagarde hävdar att kryptovalutor används för att kringgå sanktioner mot Ryssland.

(18) Thiemann, A. (2021), Cryptocurrencies: An empirical View from a Tax Perspective, JRC Working Papers on Taxation and Structural Reforms No 12/2021, Europeiska kommissionen, gemensamma forskningscentrumet, Sevilla, JRC126109.

(19) Trespalacios, J.P. och Dijk, J., The carbon footprint of bitcoin, De Nederlandsche Bank, DNB Analysis Series, 2021.

(20) The Chainalysis 2022 Crypto Crime Report.

(21) Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om marknader för kryptotillgångar och om ändring av direktiv (EU) 2019/1937, COM(2020) 593 final.

(22) Se initiativyttrandet ”En digital euro”, som håller på att utarbetas.