Jordanien har under tidigare år gjort betydande framsteg i konsolideringen av sina offentliga finanser, men den svaga tillväxtutvecklingen och frånvaron av framsteg när det gäller förlusterna inom de offentliga el- och vattenbolagen innebar att dessa framsteg inte fortsatte 2018. Det samlade underskottet i de offentliga finanserna (inräknat gåvobistånd) ökade till 3,3 % av BNP 2018 från 2,2 % av BNP 2017. Den offentliga sektorns underskott – ett offentligfinansiellt mått som tar hänsyn till NEPCO (det offentliga elbolaget) och WAJ (Jordaniens vattenmyndighet) – sköt i höjden till 4,3 % av BNP 2018 från 2,9 % av BNP 2017 till följd av stigande oljekostnader i kombination med el- och vattentaxor som inte avspeglar kostnaderna och som därför uppmuntrar överförbrukning. Inför 2019 förutser IMF-programmet en minskning av underskottet i de offentliga finanserna och den offentliga sektorns kombinerade underskott till 2,3 % respektive 2,6 %. Under de första fyra månaderna 2019 krympte underskottet i de offentliga finanserna till 3 % av BNP från 3,8 % av BNP jämfört med samma period året innan. Skatteintäkterna sjönk dock med 1,4 % jämfört med samma period året innan, vilket ledde till oro över budgetgenomförandet fram till slutet av 2019.

Inflationen steg till 4,5 % 2018 (från 3,3 % i slutet av 2017) till följd av att oljepriserna steg under större delen av 2018 samt höjningen av den allmänna omsättningsskatten på diverse basvaror som infördes i januari. Under de första fyra månaderna 2019 sjönk dock inflationen till 0,6 % i takt med att effekten av skattehöjningarna klingade av. Den jordanska centralbanken höjde diskontot i sju steg från 3,75 % till 5,75 % mellan februari 2017 och december 2018. Detta speglade i stort sett Federal Reserves räntehöjningar eftersom den jordanska dinaren är knuten till US-dollarn. Åtstramningscykeln sammanföll med den tidigare nämnda gradvisa men måttliga uppgången i inflationen. I juni 2019 var diskontot fortsatt oförändrat (på 5,75 %) i ett läge där inflationen sjönk och det valutatryck som hade hållit i sig under 2018 lättade. I samband med den andra granskningen av IMF-programmet sade sig myndigheterna dock vara beredda att strama åt penningpolitiken om det behövs för att säkerställa att valutareservmålen uppnås.

Den jordanska ekonomin har drabbats särskilt hårt av konflikten i Syrien, som bröt ut 2011. Efter en period med stark tillväxt (i genomsnitt 6,2 %) under åren 2001–2010 sjönk Jordaniens BNP-tillväxt under perioden 2011–2018 till i genomsnitt 2,4 %. Även om den ekonomiska nedgången har blottlagt Jordaniens långvariga makroekonomiska och strukturella svagheter berodde den till största delen på en rad externa chocker, bl.a. störningarna av kritiska exportvägar och marknader på grund av utdragna regionala konflikter, en kraftig nedgång i utländska direktinvesteringar, mottagandet av ett stort antal syriska flyktingar (1,3 miljoner enligt de jordanska myndigheternas beräkningar, varav 660 330 har registrerats av UNHCR) samt stigande oljepriser och upplåningskostnader till följd av amerikanska styrräntehöjningar.

Det föreslagna makroekonomiska stödet är förenligt med målen för den europeiska grannskapspolitiken. Det bidrar till att stödja Europeiska unionens mål om ekonomisk stabilitet och ekonomisk utveckling i Jordanien och, mer allmänt, motståndskraften mot störningar i EU:s östliga grannskap. Genom att stötta myndigheterna i deras ansträngningar att skapa en stabil makroekonomisk ram och genomföra ambitiösa strukturreformer ökar den föreslagna insatsen mervärdet av EU:s samlade engagemang i Jordanien. Den gör dessutom andra former av EU-stöd till landet mer effektiva, däribland budgetstödinsatser och gåvobistånd som ges via externa finansieringsinstrument inom den nuvarande fleråriga budgetramen för perioden 2014–2020. Det föreslagna makroekonomiska stödet kommer vidare utgöra en väsentlig del av det samlade internationella stödet till Jordanien, bl.a. till följd av krisen i Syrien, och fortsätta att komplettera stödet från andra multilaterala och bilaterala givare.

Utländska direktinvesteringar rasade till 959 miljoner USD 2018 (2,2 % av BNP), en nedgång med 52 % räknat i US-dollar jämfört med 2017. Detta var det lägsta nettoinflödet av utländska direktinvesteringar sedan 2003. Nedgången överensstämmer med den långvariga försvagning av utländska direktinvesteringar (som andel av BNP) som har ägt rum sedan den syriska konflikten bröt ut: från i genomsnitt 12,7 % under åren 2005–2010 till 4,5 % under åren 2011–2018. Den regionala konflikten, som blockerade handelsvägar i åtta år, den ekonomiska nedgången i Gulfstaterna, som var Jordaniens främsta investerare, men även landets strukturella svagheter – t.ex. rigida arbetsmarknader, begränsningar av utländska investeringar och höga affärskostnader – bidrog till att inflödet av utländska direktinvesteringar sjönk.

När det gäller den externa sektorn krympte Jordaniens bytesbalansunderskott 2018 till 2,9 miljarder USD eller 7 % av BNP (10,3 % ej inräknat gåvobistånd) från 10,5 % av BNP samma period 2017. Detta var följden av en måttlig uppgång i varuexporten (som ökade med 3,4 % räknat i värde), medan varuimporten sjönk (med 1,3 % räknat i värde). Under första kvartalet 2019 hade varuexporten en ännu starkare utveckling och steg med 9,3 % räknat i värde, medan varuimporten sjönk med 3,2 % räknat i värde. Under samma period ökade inkomsterna från turism med 6,1 % jämfört med samma period ett år tidigare, medan penningförsändelserna bara ökade marginellt.

Om det antas att de två första utbetalningarna på totalt 300 miljoner EUR görs 2020 och den tredje utbetalningen på 200 miljoner EUR 2021, och i enlighet med reglerna för garantifondsmekanismen, kommer motsvarande avsättningar föras in i budgetarna för 2022 (27 miljoner EUR) och 2023 (18 miljoner EUR).

Kommissionen bedömer att budgetkonsekvenserna av det föreslagna makroekonomiska stödet till Jordanien är förenliga med kommissionens förslag till nästa fleråriga budgetram.

5.ÖVRIGA INSLAG

•Genomförandeplaner samt åtgärder för övervakning, utvärdering och rapportering

Europeiska unionen ska göra makroekonomiskt stöd till ett belopp av högst 500 miljoner EUR tillgängligt för Jordanien i form av medel- och långfristiga lån som ska bidra till att täcka landets resterande behov av extern finansiering under perioden 2020–2021. Stödet ska enligt planerna ges i tre delutbetalningar. Den första delutbetalningen planeras äga rum i juni 2020. Den andra och den tredje delutbetalningen kan verkställas fjärde kvartalet 2020 och andra kvartalet 2021, förutsatt att de politiska åtgärder som är knutna till varje delutbetalning har genomförts i tid.

Stödet kommer att förvaltas av kommissionen. Särskilda bestämmelser för att förhindra bedrägerier och andra oriktigheter i enlighet med budgetförordningen är tillämpliga.

Kommissionen och de jordanska myndigheterna ska i ett samförståndsavtal komma överens om strukturreformsåtgärder i samband med det föreslagna makroekonomiska stödet, bland annat om tidpunkt och turordning. Utbetalningarna ska dessutom, vilket normalt är fallet med makroekonomiskt stöd, vara villkorade av att utvärderingarna inom ramen för IMF:s program är tillfredsställande och att Jordanien fortsätter att få IMF-stöd.

Förslaget innehåller en bestämmelse om tidsbegränsning. Det föreslagna makroekonomiska stödet skulle vara tillgängligt under två och ett halvt år från och med den första dagen efter det att samförståndsavtalet träder i kraft.

Kommissionen ska årligen överlämna en rapport till Europaparlamentet och rådet om genomförandet av detta beslut under det föregående året. Kommissionen ska vidare bedöma uppnåendet av målen med stödet, bl.a. genom en efterhandsutvärdering som kommissionen ska överlämna till Europaparlamentet och rådet senast två år efter utgången av den period under vilken stödet är tillgängligt.

Texten i detta förslag överensstämmer med texten i tidigare beslut om makroekonomiskt stöd som Europaparlamentet och rådet har godkänt de senaste åren.

2019/0192 (COD)

Förslag till

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT

om ytterligare makroekonomiskt stöd till Hashemitiska konungariket Jordanien

THE EUROPEAN PARLIAMENT AND THE COUNCIL OF THE EUROPEAN UNION,

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 212.2,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,

i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet, och

av följande skäl: