SV Europeiska unionens officiella tidning C 69/1

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om

Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om inrättande av det särskilda programmet ”Kamp mot våld (Daphne), förebyggande av narkotikamissbruk och information” för perioden 2007–2013, som en del av det allmänna programmet ”Grundläggande rättigheter och rättvisa”

Förslag till rådets beslut om inrättande av det särskilda programmet ”Grundläggande rättigheter och medborgarskap” för perioden 2007–2013, som en del av det allmänna programmet ”Grundläggande rättigheter och rättvisa”

Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om inrättande av det särskilda programmet ”Civilrätt” för perioden 2007–2013, som en del av det allmänna programmet ”Grundläggande rättigheter och rättvisa”

KOM(2005) 122 slutlig – 2005/0037 (COD) – 2005/0038 (CNS) – 2005/0040 (COD)

(2006/C 69/01)

Den 19 juli 2005 beslutade rådet att i enlighet med artikel 262 i EG-fördraget rådfråga Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ovannämda yttranda.

Facksektionen för sysselsättning, sociala frågor och medborgarna, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 8 december 2005. Föredragande var Brenda King.

Vid sin 423:e plenarsession den 18–19 januari 2006 (sammanträdet den 19 januari) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 122 röster för, 2 röster emot och 2 nedlagda röster:

1. Bakgrund

1.1 Rådet och kommissionen har antagit ett femårigt handlingsprogram för genomförandet av Haagprogrammet för stärkande av området för frihet, säkerhet och rättvisa.

1.2 EESK håller för närvarande på att utarbeta ett yttrande om Meddelande från kommissionen till rådet och Europaparlamentet – Haagprogrammet: Tio prioriteringar för de kommande fem åren – Partnerskapet för förnyelse i EU när det gäller frihet, säkerhet och rättvisa (1). I detta yttrande framhålls att Haagprogrammet syftar till ”att genomföra det svåra uppdraget att förankra tanken om ett gemensamt område för frihet, säkerhet och rättvisa samt främja uppkomsten av detta område”. I yttrandet betonas även vikten av att man når ”en lagom balans mellan de tre dimensionerna [frihet, säkerhet och rättvisa], för att inte inkräkta på de grundläggande värden (mänskliga rättigheter och friheter) och demokratiska principer (rättsstaten) som hyllas i hela unionen”. Kommittén har kunnat konstatera att en sådan balans inte har uppnåtts med hänvisning till den oproportionerligt stora andel lagstiftning som fokuserar på säkerhetsdimensionen.

1.3 Den finansieringsram för perioden 2007–2013 som ligger till grund för Haagprogrammet består av följande delar:

1.3.1 Solidaritet och hantering av migrationsströmmar (2).

1.3.2 Säkerhet och skydd för friheter (3).

1.3.3 Grundläggande rättigheter och rättvisa (4).

1.4 EESK menar att den obalans som råder mellan de tre dimensionerna frihet, säkerhet och rättvisa även kommer till uttryck i budgetplanen, eftersom säkerhetsdimensionen står för den största delen av budgeten.

1.5 Det femåriga handlingsprogrammet har nära kopplingar till andra handlingsprogram och förslag på området frihet, säkerhet och rättvisa, såsom t.ex. EU:s nyligen antagna handlingsplan för narkotikabekämpning.

1.6 EESK har för avsikt att avge synpunkter på Haagprogrammet och de tre ramprogrammen tillsammans i ett enda dokument för att på så sätt försöka påverka det slutliga innehållet i programmet.

1.7 Betoningen läggs på förbättrat samarbete mellan medlemsstaterna och mellan de senare och behöriga organ och avdelningar inom EU:s förvaltning som arbetar med den inre säkerheten. Kommissionens uppgift är att kontrollera effektiviteten hos olika planer, program och förslag. Detta ligger i linje med subsidiaritetsprincipen i enlighet med artikel 5 i EG-fördraget.

2. Allmänna kommentarer

2.1 EESK har tagit del av kommissionens förslag om att inrätta ett ramprogram om grundläggande rättigheter och rättvisa som en del av ett förslagspaket vars syfte är att se till att Haagprogrammet får tillräckligt stöd i budgetplanen 2007.

2.2 EESK noterar även att kommissionen fokuserar på en förenkling och rationalisering av befintligt finansiellt stöd på området frihet, säkerhet och rättvisa i syfte att skapa större flexibilitet i samband med att prioriteringarna fastställs samt för att skapa ökad öppenhet generellt sett.

2.3 EESK anser att det är viktigt med konsekvens medlemsstaterna emellan när det gäller principer som demokrati och respekt för grundläggande rättigheter och friheter samt rättsstatsprincipen. Detta är särskilt viktigt i samband med förhandlingarna med kandidatländerna med sikte på EU:s fortsatta utvidgning.

2.4 Vi ser dock med oro på att kommissionens förslag läggs fram under en tid präglad av stor osäkerhet inom EU. Med tanke på att det konstitutionella fördraget skall utgöra grund för Haagprogrammet borde dagsläget ge konsekvenser som kräver åtgärder.

2.5 Det allmänna programmet består dessutom av fyra olika delprogram, och man kan fråga sig om det finns något direktorat inom kommissionen som har överblick över samtliga aspekter när det gäller detta specifika politikområde. EESK undrar sålunda om de övervaknings-, kontroll- och utvärderingssystem som krävs för att effektivt kunna bedöma programmet verkligen finns tillgängliga.

2.6 Budgetplanen för perioden 2007–2013 har antagits, men den totala budgeten (Budgetrubrik 3 A – Frihet, Säkerhet och Rättvisa) har minskats med 524 miljoner euro från 7 154 miljoner euro till 6 630 miljoner euro. Vi anser att detta skapar osäkerhet vad gäller den budget på 543 miljoner euro som kommissionen avsatt för programmet ”Grundläggande rättigheter och rättvisa” under denna period, eftersom fördelningen av denna budget mellan de tre ramprogrammen ännu inte slutgiltigt har fastställts. Det är därför oklart vilken effekt såväl de olika delprogrammen som åtgärderna inom ramen för det allmänna programmet till syvende och sist kommer att få.

2.7 Kommittén är inte övertygad om att kommissionen vid utformningen av sitt förslag har tagit tillräcklig hänsyn till subsidiaritetsprincipen i enlighet med artikel 5 i EG-fördraget, med tanke på att man inte i tillräcklig utsträckning verkar ha beaktat att det finns områden som bäst handhas på nationell, regional och/eller lokal nivå i samarbete med relevanta arbetsmarknadsparter.

2.8 EESK rekommenderar starkt att detta förslag läggs på is till dess att de rättsliga och finansiella grunderna är klara. Under mellantiden föreslår kommittén att man låter det nuvarande programmets principer för området frihet, säkerhet och rättvisa fortsätta att gälla tills man lyckas hitta en lösning på situationen.

3. Särskilda kommentarer om finansieringen och programmen

3.1 Finansiella resurser

Texten i kommissionens förslag är inte konsekvent när det gäller finansieringen, vilket framgår av nedanstående tabell. Kommissionen har deklarerat att beloppen är korrekta men att de har presenterats på olika sätt. Kommittén noterar att texten dock inte innehåller någon förklaring till dessa skillnader. Det finns också ett fel på sidan 38 i den engelska språkversionen. EESK anser att man måste vara konsekvent och tydlig när man presenterar de finansiella uppgifterna. Den rådande bristen på överensstämmelse måste rättas till, eftersom exakthet och konsekvens är lika viktigt som förenkling och öppenhet, som är de målsättningar som kommissionen anger att man har med sitt förslag.

Finansiella resurser 2007–2013 Sid. 9 Sid. 18/28 Sid. 38 Sid. 55 Sid. 72/80 Totalt 543 5439 Grundl. rättigheter och medborgarskap 93,8 96,5 Civilrätt 106,5 109,3 Straffrätt 196,2 199 Kamp mot våld 135,4 138,2 Administration 11,1

3.2 Det allmänna programmet ”Grundläggande rättigheter och rättvisa”

3.2.1 EESK noterar med tillfredsställelse att kommissionen är införstådd med det problematiska förhållande som råder mellan att garantera individens grundläggande rättigheter och medlemsstaternas grundläggande skyldigheter inom EU på området frihet, säkerhet och rättvisa i en tid då diskussionerna kring dessa frågor förs på samtliga nivåer, alltifrån den enskilde medborgaren till EU:s tjänstemän.

3.2.2 När det gäller grundläggande rättigheter efterlyser kommissionen fler gemensamma åtgärder mot rasism, främlingsfientlighet och anti-semitism och föreslår ett ökat stöd till en religiöst öppen och mångkulturell dialog som ett sätt att bekämpa dessa problem.

3.2.3 EESK ser positivt på detta uttalande från kommissionen, men menar dock att det inte helt och fullt återspeglar situationen som den ser ut idag inom EU. I mars 2005 lade Internationella Helsingforsfederationen för mänskliga rättigheter (IHF) fram en rapport som visar att muslimerna i Europa har utsatts för ökad diskriminering sedan attackerna den 11 september 2001. Vi citerar IHF:s chef Aaron Rhodes: ”Muslimska minoriteter i EU har utsatts för ökad misstänksamhet och fientlighet sedan 11 september-attackerna. I takt med att kampen mot terrorismen har intensifierats och religiös extremism allt mer upplevs som ett hot och har hamnat i fokus för debatten har de fördomar och den diskriminering som funnits sedan tidigare förstärkts, och muslimerna känner sig mer och mer stigmatiserade på grund av sin tro” (5).

3.2.4 EESK rekommenderar sålunda att islamofobi läggs till för att visa på behovet av att bekämpa denna form av rasism som innebär en kombination av kulturell och religiös diskriminering.

3.2.5 EESK kan konstatera att ”Kamp mot våld” är det enda område som saknar ett organ att dela synergieffekter med. Vi rekommenderar därför att kommissionen undersöker vilket slags system som skulle kunna användas för att säkerställa att kampen mot våld i alla dess former inte förbises som en prioritering.

3.2.6 EESK ser det även som ett allvarligt förbiseende att programmet ”Grundläggande rättigheter och rättvisa” inte kommer att samordnas med det nya europeiska jämställdhetsinstitutet. Kommittén rekommenderar därför att man lägger till en särskild målsättning om att så skall bli fallet när detta institut inleder sin verksamhet år 2007.

3.3 Kamp mot våld, förebyggande av narkotikamissbruk och information

3.3.1 Vid sitt möte i juni 2005 välkomnade Europeiska rådet särskilt handlingsplanen mot narkotika (2005–2008) inom ramen för strategin för narkotikabekämpning (2005–2012). Mötet bekräftade att fokus nu är inställt på handlingsplanen mot narkotika och kampen mot terrorism.

3.3.2 EESK välkomnar detta, men menar att det finns risk för att våld mot barn, kvinnor och ungdomar samt handeln med människor för sexuell exploatering hamnar i skymundan när dessa problem buntas ihop med kampen mot narkotikamissbruk och narkotikahandel, inte minst med tanke på att den totala budgeten och fördelningen av budgetmedlen mellan de olika programmen ännu inte har fastställts.

3.3.3 EESK rekommenderar att ett särskilt mål och en särskild budgetpost införs för kampen mot våld. På så sätt säkerställer man att prioriteringarna hamnar rätt samtidigt som man skapar ökad tydlighet.

3.3.4 Kommittén ser positivt på erkännandet av att kampen mot våld inte enbart är en folkhälsofråga, utan även ses som en del av skyddet av grundläggande rättigheter som de formuleras i EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna.

3.3.5 EESK rekommenderar att det klargörs i det allmänna programmets målsättning att kampen mot våld i alla dess former uttryckligen även omfattar människohandel för sexuell exploatering. Detta är viktigt med tanke på att kampen mot människohandeln har en gränsöverskridande dimension, och det därför är både nödvändigt och lämpligt med en EU-strategi och en EU-handlingsplan på detta område.

3.3.6 Definitionen av målgrupperna (artikel 6) när det gäller kampen mot våld bör specificeras ytterligare – inte minst om man vill åberopa EU-nivåns mervärde – annars finns det risk för att man bryter mot subsidiaritetsprincipen.

3.3.7 EESK anser att det är viktigt att gränskontrolltjänstemän ingår som en målgrupp, med tanke på hur viktiga de är i kampen för att blockera de distributionskanaler som används för att smuggla in människor och narkotika.

3.3.8 Kommittén är missnöjd med att kampen mot våld riktat mot kvinnor, ungdomar och barn mest verkar ses som ett arbete för icke-statliga organisationer, med stöd via Daphne-programmet. Kommittén anser att medlemsstaternas behörighet i dessa frågor bör vara tydligare, med tanke på alla de lagstiftningsmässiga och finansiella resurser som finns där. Samarbetet mellan icke-statliga organisationer och olika myndigheter i medlemsstaterna fortsätter att ha avgörande betydelse för arbetet med att försöka utrota sexuell exploatering och sexuella övergrepp. EESK skulle vilja se ett samarbete mellan medlemsstaterna och icke-statliga organ för att öka medvetenheten hos allmänheten och för att utbyta information om bästa praxis.

3.4 Grundläggande rättigheter och medborgarskap

3.4.1 EESK välkomnar ambitionen att ”skapa en verklig kultur för grundläggande rättigheter hos alla EU-medborgare” i syfte att stärka stadgan för grundläggande rättigheter och informera medborgarna om deras rättigheter, inklusive de rättigheter som ett EU-medborgarskap medför.

3.4.2 EESK välkomnar erkännandet av den särskilda roll som det civila samhällets aktörer har när det gäller grundläggande rättigheter och främjandet av dem. Vi anser även att arbetet med att främja det civila samhället i de nya EU-staterna bör prioriteras. Mot bakgrund av detta vill EESK ånyo framhålla att man är beredd att inta en aktiv roll på detta område.

3.5 Delprogrammen ”Straffrätt” och ”Civilrätt”

3.5.1 EESK stöder och vill uppmuntra det rättsliga samarbetet på områden som medlemsstaterna har kommit överens om att prioritera, t.ex. kampen mot terrorismen. Kommittén uppmanar därför kommissionen att fortsätta sitt arbete för solidaritet och harmonisering med målet att skapa ett europeiskt område för rättvisa, trots att det finns vissa skillnader mellan rättssystemen i de olika medlemsstaterna.

3.5.2 Även om definitionerna av och gränserna för sådana begrepp som vårdslöshet, skyldighet och oaktsamhet, god tro, uppsåtlig skada eller ansvar i samband med avtal på t.ex. det civilrättsliga området varierar från medlemsstat till medlemsstat, får detta inte ses som ett hinder för fortsatta initiativ för tillnärmning av lagstiftningen, under förutsättning att en sådan tillnärmning är förenlig med principerna om solidaritet och proportionalitet. Kommissionen har på detta område utfört ett mycket framgångsrikt arbete, som alltid fått kommitténs stöd.

3.5.3 Även den roll som medlemsstaternas respektive domstolsväsen har kan se ganska olika ut eftersom vissa arbetar inom ett federalt system med en kodifierad konstitution medan andra inte gör det. Kommissionen uppmuntras därför att fortsätta sin strävan att stärka och inrätta mekanismer på det civilrättsliga området som syftar till en harmonisering vad gäller såväl gränsöverskridande som interna tvister.

3.5.4 Även om de frågor som tas upp ovan är problematiska, kan de ändå inte sätta stopp för det oumbärliga och mycket nära samarbete som redan existerar mellan straffrättsliga organ i medlemsstaterna för att bekämpa sådan allvarlig brottslighet som narkotikahandel och människohandel för sexuell exploatering och arbetskraftsexploatering.

3.5.5 Det finns många bra exempel på pågående samarbete mellan utredare, åklagare och medlemmar i domarkåren. EESK ser gärna att resurser anslås till dessa som ett sätt att ytterligare främja detta samarbete.

Bryssel den 19 januari 2006 Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande Anne-Marie SIGMUND

(1) EESK:s yttrande om ”Meddelande från kommissionen till rådet och Europaparlamentet – Haagprogrammet: Tio prioriteringar för de kommande fem åren – Partnerskapet för förnyelse i EU när det gäller frihet, säkerhet och rättvisa” (KOM(2005) 184 slutlig – föredragande: Luis Miguel Pariza – EUT C 28, 3.2.2006).

(2) EUT C 294, 25.11.2005 (föredragande: An Le Nouail-Marlière).

(3) EUT C 294, 25.11.2005 (föredragande: Miguel Ángel Cabra de Luna).

(4) EUT C 294, 25.11.2005 (föredragande: Brenda King).

(5) IHF:s rapport Intolerance and Discrimination against Muslims in the EU – Developments since September 11 redogör för utvecklingen i elva EU-länder: Belgien, Danmark, Frankrike, Grekland, Italien, Nederländerna, Spanien, Storbritannien, Sverige, Tyskland och Österrike.