EUROPEISKA KOMMISSIONEN Bryssel den 30.11.2015 COM(2015) 591 final RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET Rapport om tillämpning och konsekvenser av förordning (EU) nr 1029/2012 om införande av brådskande autonoma handelsförmåner för Pakistan



RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET Rapport om tillämpning och konsekvenser av förordning (EU) nr 1029/2012 om införande av brådskande autonoma handelsförmåner för Pakistan 1. Inledning Som en del av EU:s insatser till följd av de förödande översvämningar som drabbade stora delar av Pakistan från juli till september 2010 beslutade Europeiska rådet i ett uttalande om Pakistan som åtföljer slutsatserna från den 16 september 2010 att ge ministrarna mandat att med det snaraste nå en överenskommelse om ett övergripande åtgärdspaket på kort, medellång och längre sikt, som skulle bidra till att stödja Pakistans återhämtning och framtida utveckling och som bland annat skulle innehålla omfattande handelsåtgärder som är väsentliga för ekonomisk återhämtning och tillväxt. Genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1029/2012 av den 25 oktober 2012 om införande av brådskande autonoma handelsförmåner för Pakistan (nedan kallad förordningen) beviljades handelsförmåner för Pakistan med avseende på 75 produkter. Dessa handelsförmåner bestod i att 49 produkter skulle få importeras till EU utan några tullavgifter eller kvantitativa begränsningar (de produkter som förtecknas i bilaga I till förordningen) och 26 produkter skulle få importeras tullfritt i begränsad mängd, dvs. enligt tullkvoter (de produkter som förtecknas i bilaga II till förordningen). 2. Metod Analysen av effekterna på handeln baseras i första hand på en undersökning av hur importen från Pakistan till EU har utvecklats när det gäller de produkter som omfattas av de autonoma handelsförmånerna. Handelsförmånerna beviljades från den 15 november 2012 till den 31 december 2013 och analysen fokuserar på år 2013 som jämförs med den genomsnittliga importen under de tre föregående åren (2010, 2011 och 2012). Av skäl som rör tillgänglighet och jämförbarhet har uppgifterna hämtats från EU i dess sammansättning med 27 medlemsstater (EU27) eftersom Kroatiens anslutning ägde rum 1 juli 2013. Av skäl som också rör uppgifternas tillgänglighet, tillförlitlighet och jämförbarhet bygger analysen på uppgifter som mäts i värde snarare än kvantitet. Den huvudsakliga källan till uppgifterna om EU:s import från Pakistan är Eurostat (Comext). Analysen av effekterna på EU:s ekonomi och arbetsmarknad baseras i huvudsak på undersökning av produktions- och sysselsättningsdata som bland annat bygger på uppgifter från Eurostats databas Prodcom (Nace rev. 2.0). Analysen är också främst inriktad på textil- och beklädnadssektorerna, eftersom dessa täcker in majoriteten av de produkter som omfattas av de autonoma handelsförmånerna. I texten som följer hänvisas till de autonoma handelsförmånerna med beteckningen ”ATP” (autonomous trade preferences) och de produkter som omfattas av förordningen omnämns som ”ATP-produktgrupper” eller ”ATP-produkter” eller, beroende på sammanhang, som ”produkter i bilaga I” och ”produkter i bilaga II”. I tabellerna, men även i texten nedan, hänvisas i första hand till produktkoder enligt den kombinerade nomenklaturen (KN-nummer). Produktbeskrivningen till de olika KN-numren finns i respektive bilaga till förordningen.



3. Förordningens tillämpning – förvaltningen av tullkvoter Produkterna i bilaga II omfattades av tullkvoter, vilka enligt artikel 3 i förordningen förvaltades i enlighet med artiklarna 308a, 308b och 308c i förordning (EEG) nr 2454/93. Tabell 10 i bilagan visar utnyttjandet av tullkvoterna. Inom sju produktgrupper fylldes de tilldelade kvoterna helt eller nästan helt under 2013: 22071000, 41079210, 61033200, 61099020, 61159500, 62046231 och 64039993. Inom dessa sju produktgrupper, med undantag för 22071000, var den totala importvolymen större än tullkvoterna, men den överskjutande importen (alltså den mängd som importerades utöver tullkvoterna) fördes in i EU med tullsatser för antingen mest gynnad nation eller det allmänna preferenssystemet. Den tullfria importen inom en produktgrupp, 64039993, tycks ha överskridit den tilldelade tullkvoten något, med 1,5 ton eller 0,06 % av tullkvoten. Den genomsnittliga vägda utnyttjandegraden av tullkvoterna var under 2012 (15 november till 31 december) 11,3 % och under 2013 76,8 %.

4. Förordningens konsekvenser 4.1 Inverkan på handeln Totalt sett ligger Pakistan på 47:e plats bland EU:s handelspartner sett till den övergripande handeln, på 44:e plats i fråga om import och 51:a plats som exportpartner. Av figur 1, som visar utvecklingen av den bilaterala handeln under de senaste tio åren, framgår att den totala bilaterala handeln generellt sett har utvecklats positivt. Under denna period hade EU ett litet handelsöverskott mellan 2005 och 2009, vilket vändes till ett underskott från och med 2010. Tabell 1 visar importen till EU27 från Pakistan totalt sett, samt importen av ATP-produkter och övriga produkter (dvs. total import minus ATP-import). EU:s import av ATP-produkter från Pakistan uppgick till 1,5 miljarder euro under 2013 och ökade med 348 miljoner euro eller 31,5 % under 2013 jämfört med genomsnittet för 2010–2012. Eftersom EU:s import av ATP-produkter stod för cirka 33 % av den totala importen från Pakistan, är det tydligt att ATP-importen på ett väsentligt sätt bidrog till ökningen med 9,4 % av den totala importen från Pakistan under 2013 (importen av alla övriga produkter utöver dem som omfattas av ATP ökade bara med 1,1 %). Den totala EU-importen av ATP-produkter från Pakistan fördelade sig nästan lika mellan produkter i bilaga I respektive bilaga II. I genomsnitt ökade importen av produkter i bilaga II något mer (34 %) än importen av produkter i bilaga I (29 %), vilket i huvudsak berodde på en väsentlig ökning av importen av en produkt i bilaga II (22071000 odenaturerad etylalkohol). Om den produkten inte tas med i beräkningen, ökade importen av produkter i bilaga II med 25 % i genomsnitt. Tabell 1: Import till EU27 från Pakistan (tusental euro) Genomsnitt 2010–2012 2013 Förändring i euro Förändring i % ATP i % av total import 2010–2012 ATP i % av total import 2013 Total import av alla produkter 4 052 937 4 433 584 380 647 9,4 % Import av ATP-produkter 1 107 696 1 456 242 348 546 31,5 % 27,3 % 32,8 % Bilaga I 561 415 723 787 162 373 28,9 % 13,9 % 16,3 % Bilaga II 546 282 732 455 186 173 34,1 % 13,5 % 16,5 % Alla övriga produkter 2 945 241 2 977 342 32 101 1,1 % Källa: beräkningar baserade på uppgifter från Eurostat Comext. I tabell 2 görs en sammanställning av utnyttjandet av ATP-förmånerna, dvs. den import som faktiskt drog nytta av ATP-förmånerna respektive övriga tullordningar som tillämpats. Det framgår där att cirka 65 % av importen inom ATP-produktgrupperna drog nytta av ATP-förmånerna. Den import som utnyttjade ATP, 942 miljoner euro, motsvarade 21 % av EU:s totala import från Pakistan under 2013. Tabell 2: Import till EU27 av ATP-produkter från Pakistan under olika tullordningar (tusental euro) Genomsnitt 2010–2012 2013 Andel av ATP-importen 2013 Andel av total import 2013 Total import av ATP-produktgrupper 1 107 696 1 456 242 Under ATP-förmånerna 21 0321 942 374 64,7 % 21,3 % Under allmänna preferenssystemet 1 024 628 353 499 24,3 % 8,0 % Under mest gynnad nation 76 058 160 369 11,0 % 3,6 % 1. Avser endast ATP som beviljades från 15 november till 31 december 2012. Källa: beräkningar baserade på uppgifter från Eurostat Comext.

EU:s import från resten av världen (utanför EU27) och från länder med liknande handelsförmåner (de som åtnjuter tullfrihet genom EU:s allmänna preferenssystem) visas i tabell 3. Där framgår att importen från Pakistan inom ATP-produktgrupperna i genomsnitt har utvecklats mer positivt än den totala EU-importen från övriga världen, men den har inte gått lika bra som importen från länder med liknande handelsförmåner. En trolig förklaring till den markanta ökningen av importen från länder som åtnjuter tullfrihet enligt det allmänna preferenssystemet (66,2 %) är reformen av EU:s ursprungsregler (tillämpliga från 1 januari 2011) som innebar avsevärda lättnader för de minst utvecklade länderna, bland annat inom textil och beklädnad. Den huvudsakliga källan till ökningen är Bangladesh som stod för cirka 65 % av den tullfria importen under det allmänna preferenssystemet.



Tabell 3: Import till EU27 från övriga världen och från länder som åtnjuter tullfrihet enligt allmänna preferenssystemet (tusental euro) Genomsnitt 2010–2012 2013 Förändring Pakistans andel 2010–2012 Pakistans andel 2013 Från övriga världen Total import 1 530 617 750 1 520 363 786 −0,7 % 0,3 % 0,3 % Import av alla ATP-produktgrupper 17 431 666 18 238 834 4,6 % 6,4 % 8,0 % Bilaga I 11 164 767 11 718 469 5,0 % 5,0 % 6,2 % Bilaga II 6 266 899 6 520 365 4,0 % 8,7 % 11,2 % Från länder som åtnjuter tullfrihet enligt allmänna preferenssystemet Import av alla ATP-produktgrupper 994 127 1 652 269 66,2 % Bilaga I 188 428 333 394 76,9 % Bilaga II 805 699 1 318 875 63,7 % Källa: beräkningar baserade på uppgifter från Eurostat Comext. I tabellerna 11 till 13 i bilagan görs en mer detaljerad uppdelning (per sektion och per produkt) av all import som omfattas av ATP-systemet. En undersökning av de tabellerna, tillsammans med de som nämnts ovan, visar följande: Pakistans andel av EU:s totala import från övriga världen förblev oförändrad på 0,3 %. Pakistans andel av EU:s import av ATP-produkter, sammanlagt, ökade från 6,4 % till 8 % (se tabell 3). Innan ATP infördes hade Pakistan redan en avsevärd importandel för vissa produkter – när det gäller sex produkter som omfattas av ATP var importandelen över 50 % (se tabell 6). 2013 var Pakistans importandel över 50 % för tio produkter som omfattades av ATP. Odenaturerad etylalkohol (22071000) är den produkt där den överlägset största ökningen av importen skedde (441 %) vilket främst kan förklaras av det faktum att denna produkt normalt inte omfattas av det allmänna preferenssystemet och den har en mest gynnad nation-tullsats på 19 euro/hektoliter (se tabellerna 11 och 12 i bilagan). Importen från Pakistan av odenaturerad etylalkohol under ATP begränsades av en tullkvot. Sektionen för konstfilament (kapitel 54) ökade också stort med 85 %, men den stod ändå bara för 1,7 % av värdet av all import som omfattades av ATP-förmånerna (se tabell 13 i bilagan). Av tabell 13 framgår att den största sektionen sett till värdet på den totala import som omfattades av ATP, nämligen bomull (kapitel 52), noterade en ökning av importen på 28,8 %. Det bör noteras att när det gäller bomull och bomullsprodukter är Pakistan EU:s näst största leverantör efter Turkiet. Sektionerna för kläder – kapitlen 61 och 62 – som tillsammans stod för cirka 34 % av ATP-importen från Pakistan, ökade med 37,4 % respektive 49,8 %. EU:s import av ATP-produkter i kapitel 63, andra textilvaror, ökade med 6,8 %. Om man tittar på de enskilda produktgrupperna som omfattas av ATP (se särskilt tabell 12 i bilagan) ser man att dessa i allmänhet följde utvecklingen av EU:s import från övriga världen och i de flesta fall utvecklades importen från Pakistan positivt eller negativt beroende på om importen i stort ökade eller minskade. Inom 27 produktgrupper ökade importen med mer än 40 % och inom tio av dessa var ökningen större än 80 %. Samtidigt minskade importen av 18 produktgrupper, varav tolv noterade minskningar på mer än 20 %. Som framgår av tabell 12 var det främst produkter i kapitel 52 (bomull) och 61 (kläder av trikå) som noterade de största importökningarna. Samtidigt var det också inom vissa bomullsprodukter som importen minskade mest. Importen av de flesta produkter i kapitel 63 (andra textilvaror) minskade också. Det totala värdet av de tullintäkter som EU avstått från genom ATP uppskattas till 84,6 miljoner euro. De tio största ATP-produktgrupperna, mätt i värdet av importen, stod för 62 % av de förlorade tullintäkterna. 4.2 Effekter på EU:s produktion och sysselsättning I det här avsnittet undersöks den möjliga effekten av ATP på EU:s ekonomi, i första hand mätt i termer av EU:s produktion. Analysen bygger på uppgifter från Eurostats databas Prodcom om EU:s tillverkningsproduktion som uppskattas motsvara ATP-produkterna. Det finns dock brister i uppgifterna från Prodcom (exempelvis är detaljerade uppgifter för vissa medlemsstater konfidentiella) och eftersom den kombinerade nomenklaturens 8-siffriga koder inte alltid motsvarar enskilda Nace-koder, kan siffrorna nedan endast ses som indikativa och måste presenteras på ett samlat sätt. Tabell 4 visar EU27:s produktion (värde av såld produktion) och sysselsättning (totalt antal) inom tillverkning under 2013, dels totalt (Nace avdelning C.10 till C.32), dels inom textilvaror (Nace avdelning C.13 och C.20.60), kläder (Nace avdelning C.14) respektive läder, läder- och skinnvaror, inklusive skodon (Nace avdelning C.15). Produktionsandelen inom de tre undersektorerna i förhållande till den totala produktionen inom tillverkning kan ses som mer begränsad, medan sysselsättningsandelarna är mer betydande. Tabell 4: EU27:s produktion och sysselsättning inom tillverkning 2013 (tusental) Produktion inom tillverkning Sysselsättning inom tillverkning Värde (euro) Andel av total produktion Antal Andel av total sysselsättning Totalt 4 807 491 596 31 537 Textilvaror 67 574 110 1,4 % 688 2,2 % Kläder 33 111 472 0,7 % 1 176 3,7 % Läder 33 338 444 0,7 % 451 1,4 % Källa: beräkningar baserade på Eurostat Prodcom och sysselsättningsdata.

Tabell 5 visar förändringen i EU27:s produktion och sysselsättning inom tillverkning jämfört med föregående år för åren 2010 till 2013. Medan EU27:s produktion inom de tre undersektorerna ökade under 2013, minskade däremot sysselsättningen – med undantag för lädersektorn. En mer detaljerad uppdelning av EU:s produktion inom det som anses motsvara ATP-produkterna görs i tabell 14 i bilagan. En liknande uppdelning av siffrorna för sysselsättningen kan inte göras, då sysselsättningsdata endast finns tillgängliga på nivån för 2-siffriga Nace-avdelningar. Tabell 5: Förändring av EU27:s produktion och sysselsättning inom tillverkning 2010–2013 Produktion Sysselsättning 2011–10 2012–11 2013–12 2011–10 2012–11 2013–12 Totalt 8,6 % 1,2 % 1,2 % −0,1 % −1,4 % −1,4 % Textilvaror 6,8 % −1,3 % 1,5 % −0,9 % −2,2 % −2,6 % Kläder −2,1 % 1,2 % 6,0 % −4,4 % −2,9 % −4,5 % Läder 17,2 % −3,3 % 8,6 % 2,2 % 1,2 % 0,2 % Källa: Eurostat Prodcom och sysselsättningsdata. Tabell 6 visar EU:s marknad (EU27:s produktion plus total import från länder utanför EU27 minus total export till länder utanför EU27) för det som beräknas motsvara ATP-produkterna i de olika KN-sektioner som omfattas av förordningen, samt andelen ATP-import från Pakistan. Tabell 6: EU27:s marknad med avseende på ATP-produkter samt Pakistans andel av importen per KN-sektion KN-sektion EU27:s marknad avseende ATP-produkter (miljarder euro) ATP-import från Pakistan som andel av EU-marknaden 2010 2011 2012 2013 2010 2011 2012 2013 07 Ätbara grönsaker 157 148 159 169 2,7 % 3,2 % 6,9 % 3,6 % 22 Drycker sprit och ättika 2 255 2 639 3 124 3 178 0,1 % 0,7 % 0,3 % 1,7 % 41 Oberedda hudar och skinn och läder 1 214 1 547 1 186 1 400 1,3 % 1,4 % 1,7 % 1,6 % 42 Lädervaror 486 523 466 473 15,4 % 16,8 % 19,3 % 20,2 % 52 Bomull 2 796 3 260 2 801 3 142 10,5 % 11,5 % 9,7 % 12,8 % 54 Konstfilament 1 456 1 851 1 906 1 599 1,0 % 0,7 % 0,6 % 1,6 % 55 Konststapelfibrer 578 706 613 616 8,1 % 7,7 % 7,4 % 11,2 % 61 Kläder och tillbehör till kläder, av trikå 14 471 14 917 14 407 14 566 1,1 % 1,3 % 1,3 % 1,7 % 62 Kläder och tillbehör till kläder, av annan textilvara än trikå 4 327 4 434 3 790 3 906 3,4 % 3,9 % 4,6 % 6,3 % 63 Andra konfektionerade textilvaror 6 826 7 120 5 108 5 134 3,3 % 3,5 % 4,6 % 4,9 % 64 Skodon 9 317 9 871 9 630 9 889 0,3 % 0,3 % 0,3 % 0,3 % Källa: beräkningar baserade på uppgifter från Eurostat Comext och Prodcom. Det är svårt att skilja ut de möjliga effekterna av den import från Pakistan som omfattas av ATP från ett antal andra faktorer som kan påverka EU:s produktion, sysselsättning och marknader, såsom den svaga ekonomiska utvecklingen i flera av EU:s medlemsstater, växelkurser, affärscykler, konsumentförtroende, räntesatser etc. Därför är det svårt att dra några bestämda slutsatser om huruvida EU:s import från Pakistan inom ramen för ATP har påverkat EU:s produktion och sysselsättning, särskilt med avseende på mer specifika sektorer eller produkter. Trots det kan man anta att importen från Pakistan inom ramen för ATP skulle ha kunnat inverka negativt på EU:s produktion om följande kriterier var uppfyllda: Det skedde en markant ökning av EU:s import från Pakistan av ATP-produkter. Importen av ATP-produkter från Pakistan, räknat som andel av EU-marknaden, ökade markant, och denna import utgjorde en stor andel av EU-marknaden. Det fanns en negativ tillväxt i EU:s produktion. Andelen av EU:s produktion som är direkt relaterad till ATP-importen var hög. I tabell 7 visas en sammanställning av dessa faktorer på nivån för 2-siffriga KN-sektioner (”EU:s ATP-produktion” avser EU:s produktion med koppling till ATP-produkter). En granskning av siffrorna i tabell 7 tycks inte leda till några tydliga slutsatser eftersom ingen av sektionerna uppfyller alla kriterier. Sektioner som konstfilament (kapitel 54), konststapelfibrer (kapitel 55) och kläder av annan textilvara än trikå (kapitel 62) har upplevt vad som kan anses vara en stor ökning av import av ATP-produkter från Pakistan och en minskning av EU:s produktion. När det gäller kapitel 54 är dock marknadsandelen för ATP-importen begränsad. För kapitlen 55 och 62 är den andel av EU:s produktion som påverkas begränsad, och även om det skedde en viss ökning av ATP-importens andel av EU-marknaden under 2013 jämfört med 2012, så kan den ökningen anses måttlig.

Inom kapitel 42, lädervaror, noterades en minskning av EU-produktionen samtidigt som ATP-importen utgjorde en relativt stor andel av EU-marknaden. Men ökningen av importen av ATP-produkter inom kapitel 42 kan ändå ses som mindre betydande (ATP-importen begränsades av en tullkvot). En övergripande slutsats tycks bli att ATP-importen från Pakistan haft en begränsad inverkan på EU:s produktion. ATP-importen har troligen bidragit till ökad importkonkurrens på EU-marknaden, särskilt inom produktsektioner där Pakistan redan var bland de största leverantörerna till EU. Men detta möjliga bidrag till importkonkurrensen måste ses i relation till motsvarande bidrag från den betydligt kraftigare ökningen av importen från länder som åtnjuter tullfrihet enligt det allmänna preferenssystemet. Tabell 7: Förändring och andelar av import, marknad och produktion relaterad till ATP-produkter KN-sektion Förändring av ATP-import från Pakistan 2013–2012 ATP-import från Pakistan som andel av EU:s marknad 2012 ATP-import från Pakistan som andel av EU:s marknad 2013 Förändring av EU:s produktion 2013–2012 Andel av EU:s ATP-produktion inom motsvarande Nace-avdelning 2013 07 Ätbara grönsaker −10,0 % 6,9 % 3,6 % 8,3 % 22 Drycker sprit och ättika 441,3 % 0,3 % 1,7 % −2,6 % 41 Oberedda hudar och skinn och läder 12,7 % 1,7 % 1,6 % 10,9 % 9,2 % 42 Lädervaror 13,2 % 19,3 % 20,2 % −8,3 % 0,8 % 52 Bomull 28,8 % 9,7 % 12,8 % 2,7 % 3,3 % 54 Konstfilament 85,0 % 0,6 % 1,6 % −20,8 % 1,8 % 55 Konststapelfibrer 40,9 % 7,4 % 11,2 % −3,2 % 0,7 % 61 Kläder och tillbehör till kläder, av trikå 37,4 % 1,3 % 1,7 % 7,2 % 12,5 % 62 Kläder och tillbehör till kläder, av annan textilvara än trikå 49,8 % 4,6 % 6,3 % −22,9 % 3,8 % 63 Andra konfektionerade textilvaror 6,8 % 4,6 % 4,9 % −0,2 % 11,0 % 64 Skodon 14,0 % 0,3 % 0,3 % 7,0 % 60,7 % Källa: beräkningar baserade på uppgifter från Eurostat Comext och Prodcom. 4.3 Effekter på sysselsättning, fattigdom och hållbar utveckling i Pakistan De översvämningar orsakade av kraftiga monsunregn som drabbade Pakistan från juli till september 2010 kan ses som den värsta naturkatastrofen i landets historia. Enligt FN-källor drabbade översvämningarna omkring 20 miljoner människor och 20 % av Pakistans landyta, motsvarade minst 160 000 kvadratkilometer (i storleksordningen Bulgarien och Slovakien tillsammans) och medförde att närmare 12 miljoner människor behövde brådskande humanitärt bistånd. I den preliminära skade- och behovsbedömningen, som gjorts av Världsbanken, Asiatiska utvecklingsbanken och Pakistans regering, uppskattas översvämningarna ha orsakat direkta och indirekta skador till ett värde av 10 miljarder US-dollar och de nödvändiga undsättnings- och återuppbyggnadskostnaderna beräknas till 8,7 till 10,8 miljarder US-dollar (vilket motsvarar 5,8 % av BNP respektive 4,5–5,3 % av BNP). Om återuppbyggnadskostnaderna skulle slås ut på tre år och täckas enbart av den pakistanska staten, skulle de motsvara cirka 8–11 % av de totala utgifterna i den federala budgeten 2010–2011. Jordbruket var den sektor som drabbades hårdast. Drygt 50 % av de uppskattade skadekostnaderna kan hänföras till jordbrukssektorn. Framför allt var skadorna stora inom ris- och bomullsproduktionen (de värst drabbade provinserna Sindh och Punjab står för nästan 100 % av Pakistans bomullsproduktion). Enligt skade- och behovsbedömningen ansågs inte industrisektorn vara direkt drabbad i någon större omfattning. Däremot förväntades industrisektorn påverkas avsevärt av förlusterna i fråga om bomull, sockerrör och andra jordbruksgrödor. Textilsektorn, som stod för en tredjedel av förädlingsvärdet i tillverkningsindustrin, skulle troligtvis komma att drabbas av akut råvarubrist till följd av förlusten av två miljoner balar bomull. Sett till Pakistans ekonomi i stort, anges i skade- och behovsbedömningen att 2010 års översvämningar väntas ha avgörande negativ inverkan på den reala BNP-tillväxten, inflationen, storleken på budgetunderskottet och betalningsbalansen. Även innan översvämningarna fanns en ökande oro över tillståndet i den pakistanska ekonomin, som kämpade med att återvinna stabilitet efter den varaktiga externa och interna krisen 2007/2008 (se tabell 8). Tabell 8: Tillväxttakter i Pakistans ekonomi (procent, juli-juni) Andel av BNP 2009–2010 2010–2011 2011–2012 2012–2013 2013–2014 BNP 2,6 3,6 3,8 3,7 4,0 Jordbruk 21,2 0,2 2,0 3,6 2,7 2,7 Bomullsrensning 0,6 7,3 −8,5 13,8 −2,9 −1,3 Industri 20,4 3,4 4,5 2,6 4,5 3,6 Tillverkning 13,4 1,4 2,5 2,1 4,6 4,5 Tjänster 58,4 3,2 3,9 4,4 5,1 4,4 Källa: Ekonomisk översikt för 2014–2015 från Pakistans statistikbyrå Pakistan Economic Survey 2014-15. EU:s främsta instrument som reaktion på översvämningarna var humanitärt bistånd. I det avseendet var EU den största humanitära givaren i krisen, med åtaganden på mer än 423 miljoner euro (150 miljoner euro från EU:s budget och 273 miljoner euro från EU:s medlemsstater). EU erbjöd också ett åtgärdspaket för att understödja återhämtning och återuppbyggnad i enlighet med Europeiska rådets slutsatser av den 16 september 2010, som en uppföljning till det betydande humanitära bistånd som tillhandahållits. Pakistans regering meddelade dock det internationella samfundet, inbegripet EU, att den hade beslutat att själv ta det fulla ansvaret för återhämtning och återuppbyggnad efter översvämningarna. Utöver EU:s humanitära bistånd avsatte Europeiska kommissionen ett belopp på 225 miljoner euro för utvecklingssamarbete som en del av det fleråriga vägledande programmet för Pakistan under perioden 2011–2013. Fokus låg på landsbygdsutveckling och utbildning. Inom ramen för dessa program, beaktades konsekvenserna av översvämningarna i den mån det var möjligt och motiverat, i överenskommelse med Pakistans regering. I detta sammanhang syftade de autonoma handelsförmånerna till att stödja Pakistans ekonomiska återhämtning på medellång till lång sikt genom att generera en ökad export från Pakistan till EU. En möjlig indikation på belastningen av EU:s budget för denna ökade export kan anses representeras av de förlorade tullintäkterna på 84,6 miljoner euro.

Tabell 9 visar vissa ekonomiska och humanitära utvecklingsindikatorer för Pakistan i jämförelse med Sydasien och länder med låg medelinkomst (LMIC). Av tabellen framgår att även om de flesta indikatorer för Pakistans del pekar i rätt riktning, så släpar landet efter sina sydasiatiska grannar och andra LMIC-länder. Så är även fallet för Pakistans index för mänsklig utveckling (HDI) som 2013 låg på värdet 0,537 vilket placerar Pakistan i gruppen av länder med låg mänsklig utveckling och ligger under genomsnittet för länderna i Sydasien. Sammantaget hamnade Pakistan på 146:e plats av 183 länder sett till HDI. Tabell 9: Utvecklingsindikatorer för Pakistan, Sydasien och länder med låg medelinkomst (LMIC) Pakistan Sydasien LMIC 2010 2013 2010 2013 2010 2013 BNP-tillväxt (årligen %) 1,6 4,4 9,1 6,6 7,6 5,8 BNP per capita (konstant 2005 US-dollar) 748 790 940 1 077 1 139 1 273 Tillväxt av BNP per capita (årligen %) −0,2 2,7 7,7 5,2 6,0 4,3 BNI per capita, köpkraftspariteter (konstant 2011 internationella US-dollar) 4 380,2 4 679,9 4 259,1 4 866,0 5 239,6 5 859,0 Handel (% av BNP) 32,9 33,1 46,3 50,7 56,9 58,4 Utländska direktinvesteringar, nettoinflöde (% av BNP) 1,1 0,6 1,5 1,4 2,2 2,1 Befolkningstillväxt (årligen %) 1,8 1,7 1,3 1,3 1,5 1,5 Förväntad livslängd vid födseln, totalt (år) 66,1 66,6 66,1 66,9 65,7 66,4 Läs- och skrivkunnighet, vuxna totalt (% av befolkningen i åldern 15 år och uppåt) 55,4 61,4 70,6 Andelen fattiga; personer som lever på 1,25 dollar per dag (köpkraftspariteter) (% av befolkningen) 12,7 29,0 25,2 Andelen fattiga; personer som lever på 2 dollar per dag (köpkraftspariteter) (% av befolkningen) 50,7 64,7 54,5 Andel som slutfört primär utbildning, totalt (% av relevant åldersgrupp) 66,9 73,1 90,5 91,2 Inskrivning till primär utbildning (% brutto) 94,8 92,1 110,4 105,7 Källa: Världsbanken, World Development Indicators När det gäller sysselsättningen mer specifikt kan Pakistans landsprofil för anständigt arbete, som nyligen tagits fram av ILO, ge en övergripande bild (i den mån uppgifter funnits tillgängliga) av situationen och utvecklingen i Pakistan med avseende på 10 undersökta indikatorer för anständigt arbete. För de flesta indikatorer som kunnat bedömas har Pakistan gjort vissa framsteg under perioden 2001–2013, när det gäller situationen för både män och kvinnor. Men brister i fråga om jämställdhet, ibland avsevärda sådana, som missgynnar kvinnor kvarstår. Tabell 15 i bilagan visar utvecklingen i fråga om antal sysselsatta personer och förhållandet mellan antal sysselsatta och befolkningens storlek (andelen av befolkningen i arbetsför ålder som har en sysselsättning) i Pakistan och i landets olika provinser. Där framgår att sysselsättningsgraden har sjunkit något. Tabell 16 i bilagan visar genomsnittlig reell månadsinkomst i Pakistan och dess provinser. Denna information kan visserligen ge en bild av utvecklingen i fråga om arbetstillfällen och sociala förhållanden i Pakistan, men några mer specifika uppgifter t.ex. om sysselsättning och löner inom exempelvis textilindustrin på nationell eller provinsiell nivå har inte gått att få fram. Textilindustrin spelar hur som helst en viktig roll i Pakistans ekonomi. Enligt Pakistans finansministerium står textilindustrin för cirka 8 % av BNP, den bidrar till 50–60 % av landets totala exportinkomster, motsvarar 46 % av den totala tillverkningsindustrin och sysselsätter 38 % av arbetskraften inom tillverkning. Pakistans ekonomi har visat prov på återhämtningsförmåga och på senare tid syns tecken på förbättringar (se tabell 8 ovan). Avsevärda utmaningar kvarstår dock, till följd av bland annat omfattande elbrist och ett instabilt säkerhetsläge. Det är dock svårt att dra några bestämda slutsatser om de möjliga effekterna av ATP på tillväxten, sysselsättningen och fattigdomen i Pakistan. Det saknas tillgång till aktuella och relevanta uppgifter för att kunna göra en mer detaljerad analys. Dessutom, vilket är än viktigare, skulle det vara svårt att skilja ut den möjliga inverkan av ATP från andra externa och interna faktorer som påverkar tillväxt, sysselsättning och hållbar utveckling i Pakistan. Men med hänsyn till EU:s andel av Pakistans export till övriga världen, framför allt när det gäller textilvaror och kläder, och textilindustrins relativa betydelse för Pakistans ekonomi, inbegripet sysselsättningen, kan man ändå sluta sig till att ATP kan ha bidragit till den ekonomiska återhämtningen. Detta tycks stödjas i viss mån av det faktum att EU:s import från Pakistan, totalt och inom de främsta exportsektorerna, efter tecken på återhämtning efter finanskrisen 2007–2008, minskade eller stagnerade under 2012, för att sedan ta fart igen under 2013 (se figur 4). 5. Slutsatser De autonoma handelsförmåner som beviljades Pakistan ingick som en del av ett åtgärdspaket från EU:s sida för att bistå Pakistan på kort, medellång och lång sikt i återhämtningen efter de förödande konsekvenserna av vad som kan anses som de värsta översvämningarna i landets historia. Mot bakgrund av den exceptionella situationen, var syftet med handelsförmånerna att stärka Pakistans export för att understödja landets framtida ekonomiska utveckling, genom att erbjuda tidsbegränsade nedsättningar av tullavgifterna på viktiga importvaror från Pakistan, med endast begränsade negativa effekter på EU:s hemmamarknad. Det finns vissa indikationer på att ATP har uppfyllt sitt syfte att stödja den ekonomiska återhämtningen i Pakistan. De uppgifter som finns tillgängliga visar också att inverkan på EU:s produktion tycks ha varit begränsad. Visserligen har importen av ATP-produkter från Pakistan troligtvis bidragit till en mer konkurrensutsatt situation på EU-marknaden, särskilt inom vissa sektorer där Pakistan redan var bland de största leverantörerna till EU-marknaden. Men den mer betydande ökningen av importen av ATP-produkter från länder som åtnjuter tullfrihet genom det allmänna preferenssystemet har troligtvis bidragit mer till den ökade importkonkurrensen. Det går dock inte att dra några bestämda slutsatser om den inverkan som ATP kan ha haft på EU:s ekonomi eller sysselsättning, eller på skapandet av arbetstillfällen, minskad fattigdom eller hållbar utveckling i Pakistan. Detta beror främst på att det är svårt att skilja ut de möjliga effekterna av ATP från andra viktiga faktorer som den övergripande ekonomiska situationen i EU och Pakistan, affärscykler, växelkurser, industri- och sysselsättningspolitiska åtgärder och program etc. Bristen på specifika och relevanta uppgifter, särskilt med avseende på sysselsättning och löner i Pakistan, har också varit en begränsande faktor.