EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 18.09.1995 
KOM(95)431 slutlig 
MEDDELANDE FRÄN KOMMISSIONEN 
TILL RÅDET OCH EUROPAPARLAMENTET 
DEN FRAMTIDA UTVECKLINGEN FÖR TELEFONKATALOGER OCH ANDRA 
TELEUPPLYSNJNGSTJANSTER PÅ EN AVREGLERAD MARKNAD 

INNEHÅLLSFÖRTECKNING 
Sammanfattning 
I. Inledning 
II. Nuvarande bestämmelser 
III. Beaktade frågor 
1. Iakttagandet av konkurrensreglerna 
2. Skyddet av privatlivet och persondata 
3. Skyddet av upphovsmannarätten 
4. Den teknologiska utvecklingen: elektroniska telefonkataloger/X.500-tjänster 
IV. Mål 
1. Utbud av en allmän tjänst 
2. Allmän spridning och lättillgänglighet 
3. Kvalitetstjänster 
4. Diversifierade tjänster som kan bidra till användningen av multimedia 
V. Fastställda riktlinjer 
1. Upprätthållande av en allmän telefonkatalog på en avreglerad marknad 
2. Upphävande av de exklusiva och speciella rättigheterna 
3. Villkor för tillträde och saluföring 
4. Befrämjan av elektroniska telefonkataloger och andra elektroniska media 
5. Nödvändiga skyddsåtgärder, skydd av privatlivet och den immateriella äganderätten3 
VI. Slutsats 
SAMMANFATTNING 
Efter den undersökning av läget inom telekommunikationssektorn som kommissionen genomfört, har 
rådet i sin resolution av den 22 juli 1993 fastställt datumet för avregleringen av de allmänt 
tillgängliga telefonitjänsterna till den 1 januari 1998, med övergångsperioder för vissa medlemsstater. 
Eftersom katalogtjänsterna utgör det viktigaste medlet för att ra tillgång till teletjänsterna, kommer 
de att spela en central roll för användningen av teletjänsterna på en avreglerad marknad. 
Sektorn för kataloger och därmed förenade upplysningstjänster befinner sig på gränsen mellan 
telekommunikation och förlagsverksamhet och dess utveckling är därför beroende av de förändringar 
som sker inom dessa båda sektorer. Telefonkatalogerna utgör en viktig del av medierna. De står för 
7,5 % av annonsmarknaden inom Europeiska unionen. 
Med användning av de nya teknologierna och särskilt den samordning som införts genom 
videotextjänsterna håller sektorn för närvarande på att komma in på multimediaområdet. Eftersom 
denna sektor är en av de viktiga faktorerna på den nya multimediamarknaden kan den bidra 
väsentligt till dess utveckling. 
Telefonkataloger finns i olika former: tryckta, elektroniska (direktanslutning, CD-ROM) och i form 
av nummerupplysning. Hit räknas särskilt 
Vita sidorna (förteckning över abonnenter i alfabetisk ordning), 
Gula sidorna (förteckning över yrkesutövare enligt bransch), 
specialiserade kataloger för yrkesmässig användning (selektiva förteckningar över 
yrkesutövare). 
Katalogtjänsterna, särskilt Vita sidorna och nummerupplysningstjänsterna, är en viktig förutsättning 
för att få tillgång till teletjänsterna och traditionellt har denna typ av tjänster alltid varit nära förenad 
med utbudet av telefonitjänster och är en av grundförutsättningarna för en allmän tjänst. 
När marknaden för telekommunikations avregleras kräver detta, å ena sidan, att gemenskapens 
bestämmelser om telekommunikation utvidgas till katalogtjänster och upplysningstjänster. Å andra 
sidan kräver det att en allmän katalog och en lättillgänglig upplysningstjänst upprätthålls för alla 
användare. 
Kommissionen föreslår därför följande riktlinjer för sektorns utveckling: 
1 Upprätthållande av en allmän telefonkatalog och en nummerupplysningstjänst på en 
avreglerad marknad. I varje medlemsstat bör användare av telefonitjänster ha tillgång till 
åtminstone en fullständig Vita sidorna-katalog, som innehåller nummeruppgifter till abonnenter 
på fasta och mobila tjänster, och ha tillgång till åtminstone en upplysningstjänst till marginell 
kostnad8. 
2. Upphävande av de exklusiva och speciella rättigheterna på marknaden för tele­
fonkataloger genom att de exklusiva eller speciella rättigheter som föreskrivs i vissa nationella 
bestämmelser avskaffas. Denna avreglering avser att möjliggöra en dynamisk utveckling av 
utbudet med beaktande av konkurrensreglerna och tar hänsyn till, å ena sidan, den senaste 
utvecklingen av de rambestämmelser som tillämpas på teletjänster, särskilt den fullständiga 
avregleringen av telefonitjänsterna, och, å andra sidan, de transeuropeiska nätens och de mobila 
teletjänsternas förväntade utveckling under kommande år. 
3. Villkor för tillträde och saluföring. I den utsträckning katalogtjänsterna och de andra 
upplysningstjänsterna för abonnenter inte längre kan anses vara reserverad verksamhet, borde 
tillträdet till obearbetade abonnentdata säkerställas på grundval av objektiva kriterier, som är 
genomskådliga och icke-diskriminerande samt i överensstämmelse med gemenskapens bestäm­
melser, särskilt de som rör konkurrensreglerna och principerna för tillhandahållande av öppna 
nät (ONP) samt skyddet av persondata och privatlivet. 
4. Främjande av de nya teknologierna (elektroniska telefonkataloger, CD-ROM och X.500-
tjänster) och en öppning mot multimedia. På grund av de möjligheter som den elektroniska 
telefonkatalogen erbjuder (snabb sökning via direktanslutning, ständig uppdatering av data, 
många olika tillämpningsområden), bör en sammankoppling av de olika befintliga tjänsterna 
inom unionen uppmuntras. För övrigt torde de nya elektroniska medierna och den samordning 
som uppnåtts genom videotex göra det möjligt att utveckla telefonkatalogen med hjälp av 
multimedia. 
5. Skyddsåtgärder 
Skydd av privatlivet. Skyddet av persondata bör säkerställas när det gäller tillhandahållandet 
av katalogtjänster. Behandlingen av persondata, som är nödvändig för att kunna tillhandahålla 
katalogtjänster, är föremål för begränsningar i befintlig nationell lagstiftning och kommer att 
omfattas av gemensamma ståndpunkter (allmänt direktiv och särskilt direktiv avsett att behandla 
de särskilda problemen i samband med telekommunikation). Abonnenterna bör särskilt13 
informeras om rättigheter som är avsedda att skydda dem mot 
intrång i deras privatliv, dvs. rättigheten att inte nämnas i telefonkatalogen, rättigheten att få 
tillgång till och rätta data som berör dem, rättigheten att motsätta sig saluföring och rättigheten 
att begränsa användningen av dessa data. 
Skydd av den immateriella äganderätten. De nationella och gemensamma bestämmelserna 
om upphovsmannarätten bör utsträckas till att omfatta telefonkataloger genom att kriterierna för 
skydd tillämpas inom ramen för gällande bestämmelser. 
1 avsikt att precisera dessa riktlinjer överlämnar kommissionen detta meddelande till 
Europaparlamentet och rådet. 
I. INLEDNING 
Sektorn för telefonkataloger och upplysningstjänster befinner sig på gränsen mellan 
telekommunikation och förlagsverksamhet. Å ena sidan utgör katalogtjänsterna och 
nummerupplysningstjänsterna de viktigaste medlen för att få tillgång till teletjänsterna på en 
avreglerad marknad. Dessa tjänster kommer således att spela en avgörande roll vid den fullständiga 
avreglering av telefoni tjänst erna som rådet har fastställt till den 1 januari 19981 och när det gäller att 
skapa ett informationssamhälle inom Europeiska unionen2. 
Â andra sidan utgör telefonkatalogerna ett viktigt segment på annonsmarknaden inom gemenskapen. 
Med användning av de nya teknologierna och särskilt den samordning som nyligen införts med hjälp 
av videotextjänsterna håller denna sektor för närvarande på att komma in på multimediaområdet. 
Eftersom denna sektor är en av de viktiga faktorerna på den nya multimediamarknaden torde den 
kunna bidra väsentligt till dess utveckling. 
Telefonkataloger finns i olika former: tryckta, elektroniska (direktanslutning, CD-ROM) och i form 
av nummerupplysning. Hit räknas särskilt3 : 
Vita sidorna (förteckning över abonnenter i alfabetisk ordning), 
Gula sidorna (förteckning över yrkesutövare enligt bransch), 
specialiserade kataloger för yrkesmässig användning (selektiva förteckningar över yrkes­
utövare). 
Omsättningen från försäljningen av annonsutrymme i telefonkatalogerna (Vita sidorna, Gula sidorna 
och elektroniska telefonkataloger) i unionen uppskattas tilll 3 700 miljoner ecu4. 
Vid en undersökning av vilka olika produkter som erbjuds på marknaden framträder anmärknings­
värda skillnader. Dessa skillnader beror å ena sidan på gällande bestämmelser och å andra sidan på 
själva telefonkatalogerna. Följande bedömningar kan göras: 
När det gäller Vita sidorna-kataloger i egentlig bemärkelse (således inte fax- eller 
telexkataloger) finns det ett nära samband mellan antalet teletjänstabonnenter och antalet 
distribuerade kataloger, och därför kommer penetrationen på denna marknad nödvändigtvis att 
vara mycket större i länder med stor telefontäthet än i länder med liten täthet. Marknaden för 
Vita sidorna-kataloger motsvarar ca 1,1 miljard ecu. 
Den totala marknaden för Gula sidorna-kataloger motsvarar ca 2,2 miljarder ecu. 
Rådets resolution av den 22 juli 1993 om en förnyad undersökning av situationen inom telekommunikationssektorn och 
nödvändigheten av nyutveckling på denna marknad, EGT nr C 213,6.8.1993, s. 1. 
I resolutionen föreskrivs en ytterligare period på fem år för Spanien, Portugal, Grekland och Irland, och på två år för 
Luxemburg. Sedan dess har Spanien meddelat att man tänker följa datumet 1 januari 1998. 
Europa och det globala informationssamhället: en grupp personligheter om informationssamhället (Bangemannrapporten, 
26.5 1994). 
1 fråga om användningen rör Vita sidonia huvudsakligen kommunikation mellan privatpersoner, Gula sidorna rör 
kommunikation mellan privatpersoner och yrkessektorn och de specialiserade telefonkatalogerna rör kommunikation mellan 
specialiserade yrkesutövare. 
För exaktare definitioner se "Study on Regulatory and Commercial Aspects related to Telecommunications Directories and 
related Publications and Services", rapport till Europeiska kommissionen, utarbetad av Coopers & Lybrand, Deloitte, 1992. 
Studien tillhandahåller en noggrann beskrivning av katalogem? och därmed förenade tjänster samt reglerande villkor, 
marknader och teknik inom sektorn. Rapporten kommer nit finnas tillgänglig på begäran. 
Siffror från 1992. 
Marknaden för internationella fax- och telexkataloger är mycket mindre, omkring 50 miljoner 
ecu. 
När det gäller Vita sidorna-kataloger och Gula sidorna-kataloger domineras marknaden i hög grad 
fortfarande av de offentliga teleoperatörerna eller av de företag som har anfbrtrotts produktionen 
och förvaltningen av dessa kataloger5. Till och med i de medlemsstater där marknaden för Vita 
sidorna-kataloger har öppnats för konkurrens, utvecklas denna endast i segmentet för Gula sidorna-
kataloger, eftersom de privata förläggarnas huvudsakliga område förblir specialiserade kataloger för 
professionell användning. 
Ett antal teleorganisationer erbjuder redan tjänster i form av elektroniska kataloger med hjälp av 
videotex6. Flera medlemsstater har förhindrande bestämmelser som utesluter privata företag från 
denna marknad och när det gäller kataloger på nya media, fördröjs framstegen dessutom avsevärt, 
särskilt inom gemenskapen, av skillnaderna mellan de olika medlemsstaterna på det tekniska planet 
(skillnader i videotexstandarderna). Marknaden för telefonkataloger på elektroniska media återstår 
således att utveckla. 
Utförda analyser7 har emellertid visat att tillväxten på marknaderna för katalogtjänster borde kunna 
fortsätta. Marknaden för telefonkataloger på elektroniska media förefaller att vara den snabbast 
växande. Marknaden för telefonkataloger på papper torde fortsätta att växa, men i långsammare takt 
Denna tillväxttakt kan emellertid förbli högre än den som nyligen har noterats i Förenta staterna. 
I jämförelse med andra medier (pressen, TV, radio och bio) motsvarar kostnaderna för uppköpt 
annonsutrymme på marknaden för telefonkataloger inom Europeiska unionen ca 7,5 % av de totala 
intäkterna. 
Marknadens kort- och långsiktiga utveckling kommer till stor del att bero på rambestämmelsernas 
utveckling, som borde säkerställa, å ena sidan, upprätthållandet av en allmän katalog på en 
avreglerad marknad och, å andra sidan, möjligheten att undersöka vilken potential marknaden för 
katalogtjänster har. 
II. Nuvarande bestämmelser 
5 1 flera medlemsstater har teleorganisationerna anförtrott produktionen och förvaltningen av Vita sidorna- och Gula sidorna-
kataloger till specialiserade filialer eller till utomstående specialiserade företag, så som ITT. Nyligen valde operatören i 
Belgien företaget GTE. 
Elektronisk katalog, katalog i form av en databas som kan nås genom sökning via direktanslutiiing ("on line") eller finns 
tillgänglig på CD-ROM. 
I Europeiska unionen sker tillträdet via direktanslutning i flera medlemsstater genom videotextjänstema. Den långt mest 
betydande tjänsten av denna typ är Mini tel tjänsten i Frankrike. Franska Minitel lanserades ursprungligen för att gradvis 
ersätta papperskatalogen, men fick snabbt stor spridning, särskilt tack vare succén med den elektroniska katalogen, en tjänst 
som i medeltal får mer än 40 000 uppringningar per dag. 1 dag finns mer än 6 miljoner Miniteltcrminaler och tjänsten har 
vida överskridit de ursprungligen fastställda planerna. 
De möjligheter som erbjuds är avsevärda och kan inte jämföras med andra katalogtjänster: mer än 28 miljoner registrerade 
abonnenter motsvarar mer än 28 miljarder tecken i databasen, uppdateringen sker dagligen och stör inte förfrågningania, 
20 000 uppringningar kan ske simultant under 24 timmar i dygnet, svarstiden är kortare än 3 sekunder i 98 % av fallen, 
inkomstenia från verksamheten uppgick 1991 till totalt 20 miljoner ecu (fastän de tre första minuterna är gratis vid en 
förfrågning) och annonsinkomsterna uppgick till mer än 54 miljoner ecu. 
Jfr. den ovan nämnda studien av Coopers & Lybrand. 
Avseende nuvarande bestämmelser om katalogtjänsterna kan följande tre stora kategorier urskiljas 
bland Europeiska gemenskapens länder: 
Medlemsstater vars gällande bestämmelser ger nätoperatörerna exklusiv rättighet att erbjuda 
tjänster avseende Vita sidorna- och Gula sidorna-kataloger: Grekland, Italien, Portugal och 
Spanien. 
Medlemsstater vars bestämmelser inte ger exklusiva rättigheter, utan att de för den skull 
preciserar att tillhandahållandet av telefonkatalogtjänster är en avreglerad verksamhet, eller 
anger om tredje part har öppet tillträde till obearbetade abonnentdata: Danmark, Förenade 
kungariket Storbritannien och Nordirland, Irland, Luxemburg och Nederländerna. 
Länder som uttryckligen har öppnat denna verksamhet för konkurrens: Belgien, Frankrike och 
Tyskland. 
Oberoende av om katalogverksamheten omfattas av speciella eller exklusiva rättigheter, medför 
största delen av de gällande bestämmelserna en förpliktelse att publicera abonnentforteckningarna. 
Denna förpliktelse avser vanligen publiceringen av Vita sidorna-kataloger8. Danmark är det enda 
land som har ålagt den offentliga operatören att publicera en Gula sidorna-katalog. I tabell 1 
sammanfattas situationen för varje typ av berörd tjänst. 
Om det enligt gällande bestämmelser är obligatoriskt att sprida katalogen, är denna verksamhet 
vanligen underställd särskilda villkor avseende priserna. 
Bortsett från de abonnenter som gratis far sig tillsänt den Vita sidorna-katalog i vilken de finns 
upptagna samt en Gula sidorna-katalog som täcker det geografiska område inom vilket de har 
undertecknat sitt abonnemang, bör andra kataloger förvärvas på grundval av ett katalogpris som 
bör möjliggöra största möjliga spridning av katalogen. 
Priset för nummerupplysningstjänster beräknas i allmänhet med beaktande av grundavgiften för 
ett lokalsamtal. 
Det bör slutligen anmärkas att de flesta medlemsstaternas gällande nationella bestämmelser inte 
anger huruvida en Vita sidorna-katalog utöver egentliga nummeruppgifter bör omfatta andra 
uppgifter om andra tjänster som en anknuten person skulle ha kunnat abonnera på. I Belgien och 
Grekland har den offentliga operatören emellertid exklusiv rättighet att ge ut kataloger avseende 
andra tjänster än den grundläggande telefonitjänsten (ISDN, Telex, Fax, meddelandeförmedling) och 
i Danmark, Luxemburg och Nederländerna har den offentliga operatören ålagts att publicera en 
katalog som motsvarar de olika tjänsterna i fråga och i vilken ingår data om abonnenterna avseende 
andra tjänster, såsom telex. 
I enlighet med rekommendation E 114 från CCITT (Internationella teleunionen - ITU) sker det 
internationella informationsutbytet mellan varje stats operatörer i allmänhet på ömsesidig grund för 
att deras abonnenter skall kunna erbjudas upplysningstjänster9. 
1 Förenade kungariket har Bl och Mercury ålagts att, när det gäller Vita sidorna-kataloger, införa den andre operatörens 
abonnenter på begäran av denne, mot en ersättning som beräknas i förhållande till de tilläggskostnader som begäran orsakar, 
och också att erbjuda nummftnipplysningstjänster. 
I Förenade kungariket tillämpar BT och Mercury denna ömsesidighet. 
Nyligen har en djupgående debatt om framtida bestämmelser om katalogmarknaderna och därmed 
förenade marknader inletts i flera medlemsstater, särskilt som en reaktion på, eller som förberedelse 
inför, en konkurrenskraftig miljö för den allmänt tillgängliga teletjänsten och de mobila tjänsternas 
expansion10. 
10 Se särskilt 
Rapport de synthèse sur la consultation publique sur la réglementation des télécommunications françaises organisée 
par Bruno Lassère, Frankrike, mars 1994. 
OFTEL Enquiry into directory enquiry services, Förenade kungariket, mars 1994. 
I Tyskland har en debatt inletts om priser som tillämpas för nummerupplysningstjänster. 
I Belgien har en debatt inletts till följd av BELGACOM.s beslut att överlåta produktionen och förvaltningen av 
katalogenia till GTE (i stället för ITT, den tidigare kontraktsinnehavaren). 
Tabell 1 Exklusiva och speciella rättigheter inom sektorn för katalogtjänster 
nummer-
upplysnings-
tjänster vita sidor gula sidor elektronisk 
katalog 
Belgien 
Danmark 
Frankrike 
Förenade 
kungariket 
Irland 
Italien jv- ifwjf*' 5Ä3J>^<S; ^^^^^Ä^SäiK^^vV^t^y 
källa: studien av Coopers & Ly brand, Deloitte (1992) 
speciell eller exklusiv rättighet 
icke-definierad juridisk situation 
Tabell 2 Förpliktelser att tillhandahålla katalogtjänster 
källa: studien av Coopers & Ly brand, Deloitte (1992) 
obligatoriskt för den offentliga operatören att tillhandahålla tjänsten 
icke-definierad juridisk situation 
tillhandahållande av elektronisk telefonkatalog/Minitel 
III. Beaktade frågor 
1. Iakttagandet av konkurrensreglerna 
En allmän ram för sektorns framtida utveckling ges i fördragets tillämpliga bestämmelser om 
konkurrens. 
Särskilt avses artiklarna 85 och 86 i fördraget, i tillämpliga fall i samband med artikel 90, i vilka alla 
förfaranden som snedvrider konkurrensen förbjuds, både samordnade förfaranden mellan operatörer 
eller förläggare samt missbruk av dominerande ställning. 
2. Iakttagandet av reglerna på den inre marknaden 
En allmän ram för sektorns framtida utveckling ges också i bestämmelserna om den inre marknaden, 
särskilt de som gäller frihet att tillhandahålla tjänster (artikel 59 framåt), etableringsfrihet (artikel 52 
framåt) och fri rörlighet för varor (artikel 30 framåt)". 
3. Skyddet av privatlivet och persondata 
Åtskillnad bör göras mellan medlemsstater som inte har någon särskild lagstiftning och 
medlemsstater som har infört särskilda bestämmelser för att skydda privatlivet och persondata. När 
det gäller den sist nämnda gruppen förekommer det stora olikheter mellan de länder som har infört 
skyddande bestämmelser. 
Denna mångfald av olika situationer utgör ett hinder0 för katalogernas utveckling på paneuropeisk 
grundval, särskilt avseende 
svårigheterna att överföra data till andra medlemsstater, 
de följder som olikheterna kan fa för konkurrensen, eftersom villkoren för operatörerna och 
katalogförläggarna kan variera mycket från ett land till ett annat. 
Kommissionen tar fram en gemensam ram för att skydda persondata och privatlivet i unionen i syfte 
att undanröja de ovan nämnda hindren6 (se V.5). 
4. Skyddet av den immateriella äganderätten1 
När det gäller skyddet av den immateriella äganderätten*, gör ländernas mycket olika rättsliga 
tillvägagångssätt att det är omöjligt att skydda katalogerna på samma sätt i alla medlemsstater. 
Eftersom ett gemensamt tillvägagångssätt för att få alla medlemsstater att anta likvärdiga bestäm­
melser om skydd hittills har saknats på områdena i fråga, har olikheterna försenat, ja till och med 
hindrat, katalogernas utveckling, särskilt avseende utbudet på nya media. Rådet har antagit den 10 
juli 1995 en gemensam ståndpunkt på det föreslagna direktivet om rättsligt skydd av databaser som 
troligtvis kommer att påverka detta område, (se V 5). 
10 
5. Den teknologiska utvecklingen: elektroniska telefonkataloger/X.500-tjänster 
Trots framsteg avseende tillgången till videotex, särskilt i Frankrike, saknar abonnenterna som helhet 
ännu den utrustning som krävs för att få tillgång till en verklig paneuropeisk, elektronisk 
katalogtjänst. 
De två viktigaste skälen till att en elektronisk katalog, som är tillgänglig för alla abonnenter i hela 
unionen, ännu saknas är följande: 
Svårigheten att sprida den och svårigheten att få tillgång till informationskällorna. 
Avsaknaden av normaliserade gränssnitt som erkänns av alla operatörer och som skulle 
underlätta sammankopplingen av tjänsterna. 
För att uppfylla de specifika nätens krav och med hänsyn till de olika protokoll som används inom 
detta område har CCITT utvecklat en standard på internationell nivå som kan göra det möjligt att 
utveckla flera tillämpningsområden. Rekommendationen X.500, som grundar sig på ett nära 
samarbete mellan CCITT och ISO, bör möjliggöra sökningar i de elektroniska katalogernas 
databaser Standarden definierar samtidigt katalogens struktur och använd katalogtyp, ett visst antal 
tjänster som användarna erbjuds samt använda protokoll. Möjligen kan denna standard användas för 
applikationer med elektronisk post X.400, Electronic Data Interchange (EDI), och framförallt för 
sökningar i elektroniskt tillgängliga Vita sidorna- eller Gula sidorna-kataloger, oberoende av om det 
gäller tjänster som erbjuds på nationell eller internationell nivå. 
På grund av de olika typer av protokoll som används i fråga om nätverk och tjänster, har CCITT för 
närvarande utarbetat flera rekommendationer11. Ett antal teleorganisationer har antagit 
specifikationen T/Tph 2812. Ett avtalsmemorandum har utarbetats och skall undertecknas av varje 
europeisk organisation som önskar befrämja internationella upplysningstjänster med access via T/Tph 
28 eller något annat överenskommet protokoll. 
1 ' Bland dessa rekommendationer kan nämnas 
rekommendation E 163 som tillämpas för telenät (numrering och adressering), som använder numeriska protokoll med 12 
siffror, 
rekommendation X. 121 som tillämpas för datanät som använder protokoll med 14 siffror, 
rekommendation X.400 som tillämpas för meddelandeförmedlingstjänster som använder alfanumeriska protokoll. 
'2 Specifikationen har utarbetats av CEPT (Europeiska post- och telesammanslutningen) i syfte att underlätta samarbetet i fråga 
om kataloger. Andra specifikationer ("proprietary systems") används också i flera medlemsstater. 
11 
IV Mål 
1. Utbud av en allmän tjänst 
Målet är att ställa minst en komplett förteckning13 över abonnenter i varje medlemsstat till 
användarnas förfogande, för att de skall fa tillgång till ett minimum av information om abonnenter i 
hela unionen14. 
Kommissionen godtar målet att bevara Vita sidornas allmänna karaktär15. Minimiutbudet bör 
utformas med hänsyn till följande två typer av kriterier: 
Kriterier avseende innehållet när det gäller information som bringas till användarnas kännedom. 
Kriterier avseende geografisk täckning när det gäller spridningen av och tillgängligheten till 
utbudet. 
För en första utarbetning av en fullständig förteckning bör ett minimum av information krävas 
De kataloger som utarbetas utgående från denna förteckning och som är avsedda för allmänheten 
borde dessutom innehålla information av yttersta vikt för användaren, särskilt uppgifter rörande 
larmtjänster, inbegripet larmnumret 112 som gäller hela Europa och som redan används16. De bör 
också innehålla nödvändiga anvisningar om hur deri eller de tjänster som teleorganisationerna 
tillhandahåller lättast används17 
Presentation av annan information kunde vara valfri Om en teleorganisation som delar ut en 
fullständig förteckning väljer att, t.ex. i ett inledande kapitel, inkludera upplysningar som rör olika 
befintliga möjligheter eller dess övriga tjänster, bör den erbjuda alla sina konkurrenter samma 
möjlighet på genomskådliga, likvärdiga villkor grundade fjå objektiva kriterier18 
Information om tjänster som är avsedda för eller anslutna till speciella nätverk, så som telex, skulle 
kunna ingå i särskilda kataloger, vilket också redan är fallet. 
13 Inkluderande alla operatörers abonnenter om de inte har bett att uppgifterna skall utelämnas ur den allmänna 
telefonkatalogen. 
'4 I kommissionens deklaration (EGT nr C 48, 16.2.1994, s. 8.) som kompletterar rådets resolution av den 7 februari 1994 om 
principerna i fråga om en allmän tjänst inom telekommunikationssektorn (EGT nr C, 16.2.1994, s. 1) föreskrivs 
bestämmelser om tillhandahållandet till användarna av kataloger för allmänt tillgängliga teletjänster. 
15 Se också samrådet om de framtida rambestämmelserna i Frankrike: "En samstämmighet har uppnåtts om att en allmän 
katalog borde omfatta alla abonnenter på fasta teletjänster, för att undvika sökning i en mångfald källor för att hitta den 
person som man vill komma i kontakt med. Vissa frågar sig huruvida det är möjligt och lämpligt att omfatta abonnenter på 
mobila tjänster, men dessa blir progressivt allt vanligare och utvecklingen av privatsamtalen visar att de också bör omfattas". 
Jfr. den tidigare nämnda rapporten om syntes, Frankrike, 1994. 
'" Se rådets beslut av den 29 juli 1991 om införandet av ett gemensamt europeiskt larmnummer (91/396/EEG; EGT nr L 
217/31, 6.8.1991 ). 
1 ' Katalogenia borde också innehålla följande information: 
Utgivningsår. 
Förläggarens namn och adress. 
- Eventuellt namn och adress till den som ansvarat för utgivningen. 
Upplysningar rörande olika möjligheter eller andra tjänster som erbjuds av en teleorganisation som sprider en fullständig 
förteckning, men naturligtvis skall upplysningar av demia typ, som vanligen samlas i ett inledande kapitel, inte kunna 
användas i andra syften än för att informera användaren och aldrig för att, t.ex. genom införandet av annonser, befrämja 
annan utrustning eller andra tjänster än de som är förbehållna den teleorganisation som tillhandahåller Vita sidorna-tjänsten. 
12 
2. Allmän spridning och lättillgänglighet 
Detta mål bör uppfyllas 
först och främst genom produktion och spridning i alla medlemsstater av fullständiga, effektiva 
Vita sidorna-kataloger av god kvalitet som är lättillgängliga för alla användare, och i vilka ingår 
abonnenter som är anslutna till allmänt tillgängliga tjänster, både fasta och mobila, som 
tillhandahålls i form av monopol eller under konkurrens, 
genom att användarna i hela unionen ges möjlighet att få snabb tillgång till pålitlig och 
fullständig information, oberoende av var i gemenskapen de befinner sig, varje katalogproducent 
borde därför ha tillgång till de fullständiga abonnentförteckningar som är tillgängliga i varje 
medlemsstat, för att de skall kunna erbjuda en verkligt paneuropeisk Vita sidorna-tjänst, som 
gör det konkret möjligt för användarna att tå tillgång till den information som de önskar 
antingen 
* 
* genom operatörernas upplysningstjänster, eller 
genom befintliga elektroniska kataloger i de olika medlemsstaterna, i den mån sådana existerar. 
3. Kvalitetstjänster 
Målet bör vara att utveckla en effektiv tjänst som gör det möjligt att utveckla och förbättra 
katalogtjänsterna till förmån för användarna. 
Detta betyder särskilt att en tillräcklig kvalitetsnivå bör säkerställas för katalogtjänsterna1'' 
Oberoende av katalogernas form bör de uppdateras regelbundet. 
I fråga om kostnaderna och bestämningen av saluföringspriserna för abonnentförteckningarna, bör 
principerna i direktiv 90/387/EEG20 tillämpas (se V.3). 
4. Diversifierade tjänster som kan bidra till användningen av multimedia 
Samtidigt som ett allmänt utbud upprätthålls genom att en fullständig abonnentförteckning 
tillhandahålls i varje medlemsstat, är det önskvärt att det utvecklas diversifierade tjänster som 
uppfyller kraven på en telekommunikationsmarknad i full utveckling, 
motsvarar efterfrågan och således är anpassade till användarnas behov, 
*9 När det gäller kvaliteten, bör förläggaren särskilt vaka över att 
den återgivna informationens exakthet säkerställs, 
endast tillräckligt väl läsbara typsnitt används, 
- informationens uppställning är klarast möjlig. 
2v Rådets direktiv av den 28 juni 1990 om upprättande av den inre marknaden för teletjänster genom att tillhandahålla öppna 
nät (90/387/EEG; EGT nrL 192/1, 24.7.1990) (ONP-ramdirektiv). 
13 
fyller de nuvarande bristerna, särskilt i fråga om paneuropeiska och specialiserade 
katalogtjänster, 
använder sig av ny teknologi och elektroniska media. 
En diversifiering av utbudet på grund av ökad konkurrens torde således resultera både i nya 
produkter, som skiljer sig från de traditionella katalogerna, dels avseende framställningen, och dels 
avseende de media som används för att sprida den information som ingår i dem, och i en utveckling 
av multimedia genom att ny teknologi används och samordning införs. 
V. FASTSTÄLLDA RIKTLINJER 
Den allmänna ramen för telekommunikationssektorns framtida utveckling i unionen fastställs i 
resolution 93/C213/01 av den 22 juli 199321 om fastställandet av en tidsplan för den fullständiga 
avregleringen av de allmänt tillgängliga teletjänsterna fram till den 1 januari 1998 och i resolution 
94/C48/01 av den 7 februari 1994 om principerna i fråga om en allmän tjänst inom 
telekommunikationssektorn22. 
1 fördraget fastställs den rättsliga grunden för produktion och spridning av kataloger och därmed 
förenade tjänster på europeisk nivå. 
Eftersom en katalog samtidigt är en vara och en tjänst, bör artiklarna 30-34, 36, 59 och 60 i 
fördraget avseende fri rörlighet för varor respektive fri rörlighet för tjänster, liksom artikel 129a i 
fördraget avseende konsumentskydd'tillämpas fullt ut. 
Bestämmelserna i fördraget avseende konkurrens skall tillämpas, särskilt artiklarna 85 och 86 i 
fördraget avseende samordnade förfaranden och missbruk av dominerande ställning23, samt artikel 
90. 
Rambestämmelserna på gemenskapsnivå definieras i principerna och föreskrifterna i direktiv 
90/387/EEG24 (ONP-ramdirektiv) i den mån detta direktiv tillämpas för telefoni och därmed 
förenade tjänster, samt för datatransmissionstjänster, digitala flertjänstnät (ISDN), mobila tjänster 
och telextjänster25. 
Detta gäller särskilt tillämpningen av grundprinciperna i direktiv 90/387/EEG, dvs. 
att villkoren för att få tillgång till tjänsterna i fråga bör grunda sig på objektiva kriterier, vara 
genomskådliga och offentliggöras på lämpligt sätt; de bör garantera jämlikhet i fråga om 
tillgången och vara icke-diskriminerande, i enlighet med gemenskapens lagstiftning, 
2 1 Rådets resolution av den 22 juli 1993 om en förnyad undersökning av situationen inom telekommunikationssektorn och 
nödvändigheten av nyutveckling på denna marknad, EGT nr C 213,6.8.1993, s. 1. 
22 Rådets resolution av den 7 februari 1992 om principenia för en allmän tjänst inom telekommunikationssektorn (94/C48/01 ), 
EGT nr C 48, 16.2.1994, s. 1. 
Kommissionens deklaration rörande rådets resolution om principerna för en allmän tjänst inom telekommunikationssektorn 
(94/C48/06), EGT nr C 48, 16.2.1994 
23 Jfr. riktlinjerna rörande tillämpningen av gemenskapens konkurrensregler inom telekommunikationssektom, EGT nr C 233, 
6.9.1991. 
24 Rådets direktiv av den 28 juni 1990 om upprättande av den inre marknaden för teletjänster genom att tillhandahålla öppna 
nät - (90/387/EEG, EGT nr L 192,24.7.1990, s. 1). 
2* Se kommissionens meddelande till Europaparlamentet och rådet om det nuvarande läget och framtida tillvägagångssätt 
rörande öppen tillgång till näten och teletjänsterna (Open Network Provision). 
14 
att priserna bör grunda sig på objektiva kriterier och i princip vara kostnadsorienterade 
Andra direktiv som har stor inverkan på katalogernas framtida utveckling bör beaktas. Detta gäller 
särskilt de direktiv eller förslag till direktiv som avser skydd för data, distansförsäljning, skydd för 
datorprogram och rättsligt skydd för databaser26. 
Med beaktande av den givna ramen, de viktigaste målen för unionens politik inom 
telekommunikationssektorn, särskilt så som de definieras i resolutionerna 93/C213/01 och 
94/C48/01, samt utvecklingen inom telekommunikationssektorn, föreslår kommissionen följande 
riktlinjer för gemenskapspolitiken inom sektorn: 
1. Upprätthållande av en allmän telefonkatalog på en avreglerad marknad, dvs. en 
fullständig förteckning över abonnenter på fasta och mobila teletjänster 
Denna riktlinje grundar sig på unionens allmänna mål i fråga om en allmän tjänst inom 
telekommunikationssektorn, så som de definieras i resolution 93/C213/01. 
Vita sidorna-tjänsten förbinds av tradition med utbudet av en allmän tjänst, vilket betonas i 
kommissionens deklaration om resolution 94/C48/01. 
Användarna av en telefonitjänst bör ha tillgång till minst en fullständig Vita sidorna-katalog, som 
innehåller data om abonnenter på fasta och mobila tjänster samt ha tillgång till minst en 
upplysningstjänst och detta till överkomliga priser. 
Det är nödvändigt att teletjänsternas abonnenter och användare har säkrad tillgång till det minimum 
av information som de behöver inom ramen för dessa tjänster. Samtidigt som principerna om öppen 
konkurrens på katalogmarknaden sprids till alla medlemsstater åligger det i detta sammanhang varje 
medlemsstats nationella reglerande myndighet att övervaka att åtminstone en allmän katalog 
innehållande en fullständig förteckning över abonnenterna på telefonitjänsterna, inklusive 
abonnenterna på mobila tjänster, är tillgänglig27. 
2. Upphävande av de exklusiva och speciella rättigheterna 
I resolution 93/C213/01 fastställs en total avreglering av allmänt tillgängliga teletjänster till den 1 
januari 1998. Flera medlemsstater har på reglerande nivå utvidgat de exklusiva och speciella 
rättigheter, som ännu beviljas teleorganisationer avseende allmänt tillgängliga telefontjänster mellan 
2" Se följande: 
Europaparlamentets och rådets direktiv av den 24 juli 1995 om skydd för data rörande fysiska personer avseende 
behandlingen av persondata och fri rörlighet för data. 
Ändrat förslag till direktiv om skydd för persondata och privatlivet inom ramen för det digitala telenätet, särskilt det digitala 
flertjänstnätet (ISDN) och det digitala mobila nätet, COM(94)128 slutlig, 13.6.1994. 
Ändrat förslag till rådets direktiv om konsumentskydd i fråga om avtal som förhandlas på distans, COM(93)396 slutlig, 
7.10.1993. 
Rådets direktiv av den 14 maj 1991 om rättsligt skydd för datorprogram (91/250/EEG, EGT nr L 122, 17.5.1991, s. 42). 
- Förslag till rådets direktiv om rättsligt skydd av databaser, COM(92)24 slutlig, EGT nr C 156, 23.6.1992 , s. 4, ändrat 
föslag COM (93) 464 slutlig, EGT nr C 308, 15.11.1993, s. 1, gemensam ståndpunkt av rådet 10.7.1995. 
27 Närmare föreskrifter, som är förenliga med gemenskapens bestämmelser, skall fastställas av de reglerande nationella 
myndigheterna i väntan på de förslag som kommissionen skall förbereda fram till den 1 januari 1996, i enlighet med 
resolution 93/C213/01 för att kunna uppnå en liberalisering av alla allmänt tillgängliga telefontjänster den 1 januari 1998. 
15 
fasta punkter, till att omfatta de abonnentförteckningar som dessa teleorganisationer producerar och 
sprider. 
Kommissionen anser, att i den mån medlemsstaterna bibehåller exklusiva och speciella rättigheter 
avseende katalogtjänster, strider dessa, också före den 1 januari 1998, mot konkurrensreglerna, om 
det rör sig om icke-berättigade utvidgningar av de exklusiva eller speciella rättigheter som endast 
godkänns för den allmänt tillgängliga teletjänsten så som den definieras i direktiv 90/388/EEG28 
Även om tillhandahållandet av ett nät och en allmän teletjänst på telekommunikationssektorns 
nuvarande utvecklingsstadium anses utgöra en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse i enlighet med 
artikel 90.2 i fördraget, som på detta stadium och i överensstämmelse med resolution 93/C213/EEG 
av den 22 juli 1993 kan berättiga beviljandet av exklusiva och speciella rättigheter fram till den 1 
januari 1998, är det inte berättigat att utvidga rättigheterna till att omfatta katalogtjänster29. 
Det är objektivt sett inte berättigat att upprätthålla speciella eller exklusiva rättigheter, eftersom 
vilket företag som helst kan tillhandahålla denna tjänst utan att det skadar det allmänna telenätets 
tillhandahållande och särskilt utan att de teleorganisationer som har anförtrotts att tillhandahålla nätet 
skadas avseende sin finansiella jämvikt. Av detta följer att de speciella och exklusiva rättigheterna 
inom området för katalogtjänster är oförenliga med artikel 86 i förbindelse med artikel 90 och bör 
hävas. Kommissionen förbehåller sig hädanefter rätten att vidta lämpliga åtgärder i detta syfte1. 
3. Villkor för tillträde och saluföring 
När det gäller villkoren för tillträde till den obearbetade information som innehas av operatörerna 
skall konkurrensreglerna vara tillämpliga, liksom de allmänna principerna i direktiv 90/387/EEG, i 
den mån den obearbetade informationen kommer från och är nära förbunden med verksamhet för 
vilken principerna i det direktivet är tillämpliga. Detta gäller särskilt obearbetad information som 
innehas av operatörerna avseende deras utbud av telefonitjänster. 
28 Kommissionens direktiv av den 28 juni 1990 om konkurrens på marknadenia lör teletjänster (90/388/EEG, EGT nr I-
192/10,24.7.1990). 
I del direktivet avses ined telejoni "del kommersiella tillhandahållandet till allmänheten av direktöverföring och koppling av 
tal i realtid mellan det allmänt tillgängliga nätets anslutningspunkter som möjliggör för varje användare all använda utrust­
ning ansluten till en sådan nätanslutningspunkt för att kommunicera med en annan anslutningspunkt". 
29 I överensstämmelse med domstolens rättspraxis bör ett företag som åtnjuter ett lagligt monopol betraktas som innehavare av 
en dominerande ställning i enlighet med artikel 86 i fördraget och den medlemsstats territorium som monopolet omfattar bör 
anses utgöra en väsentlig del av den gemensamma marknaden (domar av den 23 april 1991, Klaus 
Höfner och Fritz/Macrotron GmbH, C-41/90, rek. s. 1-1979, punkt 28, av den 18 juni 1991, ERT, C-260/89, rek. s. 1-2925, 
punkt 31 och av den 13 december 1991, RTT/GB-Inno-BM C-18/88, rek s. 15941, punkt 17). 
Enligt domstolens rättspraxis i målet RTT/GB-Inno-BM utgör en inte nödvändigtvis objektiv utvidgning av ett legalt 
monopol till närliggande verksamhetsområden eiier angränsande marknader som åstadkoms med statliga åtgärder och som 
berättigas av en allmänt tillgänglig tjänsts allmänna ekonomiska intresse, ett brott mot artikel 90 i förbindelse med artikel 86 
i fördraget (dom av den 3 oktober 1985, CBEM, 311/84, rek. s. 3261, punkt 27; målet RTT/GB Inno-BM, punkterna 18-24). 
16 
Villkoren för tillträde bör grunda sig på objektiva kriterier, vara genomskådliga och offentliggöras på 
lämpligt sätt, garantera tillträde på likvärdiga villkor samt vara icke-diskriminerande. Vid 
fastställandet av de priser till vilka en innehavare kan tillhandahålla informationen och vid 
överlåtande eller saluföring av abonnentförteckningarna bör konkurrensreglerna30 samt de principer 
avseende priser som anges i direktiv 90/387/EEG beaktas. Särskilt följande principer är tillämpliga. 
Försäljningsvillkoren bör vara rättvisa och tillämpas på ett icke-diskriminerande sätt 
Priserna bör grunda sig på objektiva kriterier och vara kostnadsorienterade. 
Priserna bör vara genomskådliga, vilket innebär att ett lämpligt och genomskådligt bokförings­
system bör tillämpas avseende kostnaderna. 
Om produktionen, förvaltningen eller saluföringen av katalogerna eller de därmed förenade tjänsterna 
endast utgör en del av verksamheten i de bolag som driver näten eller tillhandahåller de allmänt 
tillgängliga teletjänsterna eller andra därmed förenade tjänster, bör tillräcklig insyn säkerställas, 
särskilt i fråga om bokföringen, så att konkurrerande leverantörer av kataloger eller därmed förenade 
tjänster garanteras objektiva, genomskådliga och icke-diskriminerande villkor. 
I vissa fall kan det visa sig vara nödvändigt att avskilja katalogverksamheten i form av en filial för att 
säkerställa den nödvändiga insynen avseende teleorganisationens övriga verksamhet. 
•'^ Jfr. de ovan nämnda riktlinjerna rörande tillämpningen av gemenskapens konkurrensregler mom telekommunikationssektorn. 
Det bör observeras atl om en teleorganisation t.ex. vägrar alt bevilja någon tillträde till den obearbetade information 
avseende abonnenter som den innehar, eller om den vägrar att inhälla annonser om konkurrerande produkter eller 
teletjänster samt ställer olika villkor för införandet av sådana annonser, så att diskriminering eller ett sämre konkurrensläge 
åstadkoms, kan detta betraktas som oförenligt med bestämmelserna i fördraget och som missbruk av dominerande ställning. 
När ett försäljningsavtal sluts bör ytterligare tjänster som inte har något samband med själva objektet för avtalet inte godtas. 
17 
4. Främjande av elektroniska kataloger och andra elektroniska media 
Inom katalogverksamheten, som befinner sig på gränsen till förlagsverksamhet och tele­
kommunikation, bör de redan förverkligade teknologiska framstegen kunna användas Det bör 
skapas förhållanden som underlättar katalogtjänsternas utveckling på nya elektroniska media. 
Minitel-tjänsten i Frankrike är ett exempel på de möjligheter som skapas med en sådan utveckling. 
Främjande av de elektroniska medierna kommer att underlättas mycket när marknaden öppnas för 
konkurrens. När marknaden öppnas kommer det att bli möjligt för nya aktörer att föra fram 
innovativa katalogtjänster, särskilt när det gäller de nuvarande bristerna i fråga om paneuropeiska 
tjänster, specialiserade tjänster och tjänster i form av sökning via direktanslutning (elektronisk 
katalog och CD-ROM), vilket skulle göra den traditionella katalogmarknaden mer diversifierad och 
dynamisk som helhet. 
Användningen av den nya informations- och kommunikationsteknologin borde leda till en betydande 
utveckling av katalogmarknaden i riktning mot multimediamarknaden, vilket skulle underlätta 
användarnas tillträde till den mångfald tjänster som kommer att utvecklas 
Omvandlingen kommer särskilt att bero på användningen av de nya teknologierna och de nya 
medierna som befrämjar 
tillgängligheten, 
förenklingen och harmoniseringen av sätten att söka i katalogdatabaserna, 
diversifieringen av utbudet och således gör det möjligt för användarna att fa tillträde till nya 
funktioner och elektroniska media, särskilt samordning (sökning via direktanslutning) och nya 
media så som CD-ROM 
För att ett sådant utbud av tjänster skall kunna utvecklas, bör främjande av de nya medierna 
uppmuntras genom att förstärka de åtgärder som redan vidtagits inom ramen för gemenskaps­
programmen inom området information och kommunikation, så som programmen rörande videotex, 
elektroniskt datautbyte och befrämjan av databaser och tjänster via direktanslutning. 
Den huvudsakliga ramen för dessa åtgärder ges i programmet för genomförandet av marknaden för 
informationstjänster (IMPACT-programmet)31. 
Kommissionen kommer också att, inom ramen för det öppna tillträdet till näten (direktiv 
90/387/EEG), undersöka om det är möjligt att överföra specifika normaliseringsuppdrag till behöriga 
organisationer (ETSI och CEN-CENELEC), för att underlätta samordningen av nya tjänster och 
tillträdet till dessa tjänster. Dessa uppdrag skulle särskilt kunna omfatta genomförandet av X.500-
tjänsterna och de samordningsförfaranden som är nödvändiga för genomförandet av sådana tjänster. 
31 Programmet IMPACT II, EGT nr I. 377, 3 1.12.1991 
18 
5. NÖDVÄNDIGA SKYDDSÅTGÄRDER: SKYDD AV PRIVATLIVET OCH DEN 
IMMATERIELLA ÄGANDERÄTTEN" 
De viktigaste skyddsåtgärder som bör vidtas vid katalogmarknadens och de därmed förenade 
upplysningstjänsternas övergång till en konkurrenskraftig miljö avser skyddet av persondata och 
privatlivet samt skyddet av upphovsmannarätten. 
Skyddet av privatlivet 
Direktivet och förslag rörande skyddet av persondata och privatlivet som har överlämnats till 
Europaparlamentet och rådet avser att upprätta en hög skyddsnivå för persondata och privatlivet i 
hela unionen. De upprättar en enhetlig ram för att säkerställa detta mål32. 
Således föreskrivs det i artikel 11 i förslaget till direktiv om skydd av persondata och privatlivet i 
samband med allmänt tillgängliga digitala telenät att 
de persondata som ingår i en katalog skall begränsas till de som är absolut nödvändiga för att 
identifiera en viss abonnent, utom om denna abonnent begär att ytterligare persondata skall 
publiceras, 
abonnenten skall kostnadsfritt ha rätt att kräva att uppgift om kön inte tas med, 
abonnenten skall kostnadsfritt ha rätt att begära att inte nämnas i allmänt tillgängliga kataloger 
I dessa förslag föreskrivs för övrigt berörda personers rättighet att ta tillgång till och rätta data, 
liksom deras rättighet att motsätta sig att data i katalogen överlåts eller används i olika 
bearbetningssyften1 
Skydd av den immateriella äganderätten"1 
Tillämpningen av, och i förekommand fall, utvidgningen av principerna i direktiven eller förslagen till 
direktiv om skydd av program och databaser inom katalogsektorn bör säkerställas. 
Detta gäller särskilt följande33: 
Skydd av datorprogram genom tillämpning av rådets direktiv av den 14 maj 1991. 
Rättsligt skydd av databaser genom tillämpning av principerna i förslaget till rådets direktiv av 
den 15 april 1992 
I sin handlingsplan34 av den 19 juli 1994 om upprättandet av ett informationssamhälle i Europa 
meddelade kommissionen också att den under 1995 avser offentliggöra en Grönbok om den 
immateriella äganderätten35. 
32 De ovan nämnda direktiv från Europaparlamentet och rådet av den 24 juli 1995 och förslag till direktiv COM(94)128. 
33 De ovan nämnda direktiv 91 /2 50/EEG och förslag till direktiv COM(92 )24, COM ( 9 3 )464. 
34 Mot ett informationssamhälle i Europa Handlingsplan. COM(94)347 slutlig, 19 7.1994. 
35 COM (95) 382 slutlig 
19 
VI. SLUTSATS 
Efter den undersökning av läget inom telekommunikationssektorn som kommissionen genomfört, har 
rådet fastställt datumet för avregleringen av allmänt tillgängliga teletjänster i Europeiska unionen till 
den 1 januari 1998, med övergångsperioder för vissa medlemsstater. 
Katalogerna kommer att vara ett oundgängligt hjälpmedel för att användarna skall få tillgång till de 
tjänster som öppnas inom telekommunikationssektorn och till multimediatjänsterna. De föreslagna 
riktlinjernas mål är, å ena sidan, att säkerställa att en allmän katalog upprätthålls i en 
konkurrenskraftig miljö och, å andra sidan, att gynna diversifieringen inom sektorn samt 
anpassningen till de nya teknologiska möjligheterna genom att öppna marknaden för nya aktörer, för 
att genom bättre tillgänglighet och högre kvalitet befrämja katalogtjänster och därmed förenade 
upplysningstjänster som är bättre anpassade till användarnas behov, mer lättillgängliga och av högre 
kvalitet 
Kommissionen kommer att fortsätta att genomföra de angivna riktlinjerna och i förekommande fall 
integrera dem i de förslag som enligt resolution 93/213/01 skall lämnas till Europaparlamentet och 
rådet före de 1 januari 1996 som förberedelse för slutdatumet 1998 
Det är i denna avsikt som kommissionen överlämnar detta meddelande till Europaparlamentet och 
rådet 
20 

ISSN 1024-4506 
KOM(95) 431 slutlig 
DOKUMENT 
SV 16 
Katalognummer : CB-C0-95-473-SV-C 
ISBN 92-77-93441-7 
Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg 
ZÅ