2.se till att kontroller vid de inre gränserna används som en sista utväg under en begränsad period och vid behov åtföljs av begränsningsåtgärder,

Institutionernas diskussioner i Schengenforumet och de politiska överläggningarna i Schengenrådet i juni kommer att ge den politiska drivkraft som krävs i de centrala strategiska frågorna. För att genomföra de prioriterade åtgärderna måste alla vara engagerade. Styrningsmodellen ger en ram för tillräcklig uppföljning, med regelbundna diskussioner om gemensamma utmaningar, samordnade lösningar och utbyte av bästa praxis för att bana väg för ett effektivt och snabbt genomförande av de åtgärder som krävs. Under de sista faserna i slutet av året ska det föras diskussioner om hur de viktigaste utmaningarna har hanterats, med vägledning för insatser som utförs av Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån (Frontex). Detta kommer att bidra till ett starkare politiskt engagemang för den gemensamma europeiska styrningen av Schengenområdet och fastställa nödvändiga åtgärder för nästa årliga cykel.

Utgångspunkten för den årliga Schengencykeln är den årliga rapporten om Schengenläget, genom vilken kommissionen inleder styrningsprocessen genom att ringa in de viktigaste utmaningarna för Schengenområdet och prioriterade åtgärder på både nationell och europeisk nivå. Som en del av Schengencykeln ska kommissionen regelbundet presentera en Schengenbarometer som ger en uppfattning om det aktuella Schengenläget.

Under de senaste åren har Schengensystemet satts på prov av olika kriser, som har lett till politiska diskussioner om vissa Schengenfrågor. Det har blivit tydligare än någonsin att Schengensamarbetet inte kan tas för givet. Alla utmaningar på senare tid har lyft fram behovet av att vidta beslutsamma åtgärder för att förbättra styrningen av Schengenområdet så att det fungerar väl. I november 2020 startade kommissionen det årliga Schengenforumet som ett första steg mot att främja en politisk debatt där alla kan delta för att bygga upp ett starkare Schengenområde som bygger på ömsesidigt förtroende. De politiska diskussionerna på hög nivå bekräftade behovet av en starkare styrning av Schengen, vilket upprepades vid det andra Schengenforumet i maj 2021.

Tack vare EU:s och medlemsstaternas beslutsamhet och de framsteg som gjorts under de senaste åren har Schengensamarbetet visat sig vara motståndskraftigt och stärkts av utmaningarna. Trots utmaningarna fungerar generellt sett Schengensamarbetet väl. Detta bekräftas av de regelbundna Schengenutvärderingarna, som endast har pekat på ett fåtal systembrister, samt av andra verktyg för bedömning av Schengenområdets funktion och medlemsstaternas nationella gränskontrollkapacitet.

Flera kriser under de senaste åren har faktiskt visat att denna landvinning inte kan tas för given. Schengenområdet ställdes 2015 inför en första stor prövning genom migrationskrisen och en rad allvarliga hot mot säkerheten. På senare tid har det uppstått nya utmaningar i och med pandemin och det stora antalet flyktingar från kriget i Ukraina.

Schengenområdet har också förenat vår världsdel genom att upprätta ett område utan gränser för alla européer. Det har ett överväldigande stöd. För en hel generation européer är in- och utresekontroller vid EU:s inre gränser knappast tänkbara. Tack vare Schengensamarbetet kan medborgarna resa smidigt mellan medlemsstaterna för att upptäcka, studera eller arbeta. Dessutom skulle kostnaden av att inte ha Schengensamarbetet vara ytterst hög, vilket covid-19-pandemin nyligen med all önskvärd tydlighet visade.

2.Framsteg inom ramen för Schengenstrategin

I Schengenstrategin fastställde kommissionen åtgärder för att Schengenområdet ska fungera väl. Sedan strategin antogs i juni 2021 har kommissionen infriat sitt löfte och sett till att de verktyg som krävs snabbt läggs fram. De tre pelare som Schengenområdet bygger på, dvs. en effektiv förvaltning av de yttre gränserna, åtgärder som kompenserar för avsaknaden av kontroller vid de inre gränserna och en stark styrning, har alla stärkts och försetts med uppdaterade verktyg för att de på ett ändamålsenligt sätt ska kunna hantera nya omständigheter. Det är nu dags att förverkliga de kvarvarande förslagen och åtagandena genom medlemsstaternas och andra berörda parters engagemang, vilket är nödvändigt för att säkerställa ett gemensamt ansvar.

Genomförandet av ett av världens mest tekniskt avancerade gränsförvaltningssystem förblir en viktig prioritering. Under det senaste året har medlemsstaterna, eu-LISA och kommissionen ytterligare intensifierat arbetet med att implentera den nya it-strukturen och interoperabiliteten enligt de överenskomna tidsplanerna. Nu är det ytterst viktigt att se till att alla berörda parter vidtar nödvändiga åtgärder inom ramen för sitt ansvar för att undvika nya förseningar som skulle äventyra den övergripande tidsplanen, dvs. att hela den nya arkitekturen och interoperabiliteten ska vara införd före slutet av 2023. Försenade leveranser, dåligt utrustade gränsövergångsställen och kvalitetsproblem kan få en dominoeffekt på andra system och funktioner.

Viktiga åtgärder har vidtagits för att modernisera och effektivisera inlämnandet och behandlingen av viseringsansökningar samtidigt som säkerheten i Schengenområdet stärks. Digital dokumentation är både effektivare och säkrare. Den 27 april 2022 lade kommissionen fram ett förslag om digitalisering av viseringsförfaranden.

I december 2021 antog kommissionen en rad förslag om Schengen- och polissamarbete. Förslaget om en översyn av kodexen om Schengengränserna syftar till att öka tydligheten när det gäller bestämmelserna om återinförande av inre gränskontroller och användning av alternativa åtgärder. Det föreslås också att gemensamma verktyg införs för att på ett effektivare sätt förvalta de yttre gränserna i krissituationer, till exempel vid en folkhälsokris eller i en situation där migranter instrumentaliseras för politiska ändamål.

Dessa åtgärder kompletteras med lagstiftningsförslag för att stärka EU:s inre säkerhet i linje med strategin för EU:s säkerhetsunion. Förslagen om polissamarbete kommer att utgöra en enhetlig rättslig EU-ram för att säkerställa att brottsbekämpande myndigheter har lämplig tillgång till andra medlemsstaters information för att bekämpa brottslighet och terrorism. Ett effektivt och smidigt polissamarbete gör det enklare att förebygga, upptäcka och utreda brott i EU och främja säkerheten för alla som bor och rör sig inom Schengenområdet. De gemensamma standarderna för gemensam patrullering kommer att underlätta samarbetet mellan poliser som deltar och agerar på andra EU-länders territorium, och även främja en gemensam poliskultur. Snabba framsteg med överenskommelsen om standarderna kommer att bidra till att Schengenområdet fungerar väl. Förhandlingarna beräknas vara klara 2023.

För att öka säkerheten i ett område utan inre gränskontroller krävs säkra yttre gränser. Sedan 2017 har medlemsstaterna och de Schengenassocierade länderna varit skyldiga att systematiskt kontrollera alla personer som passerar EU:s yttre gränser mot relevanta databaser, inbegripet personer som har rätt till fri rörlighet. Syftet med denna åtgärd var att stärka EU:s inre säkerhet efter att det stod klart att EU-medborgare fanns bland de utländska terroriststridande som återvände till EU. I rapporten till Europaparlamentet och rådet analyseras genomförandet och effekterna av dessa systematiska kontroller. Det konstateras att de systematiska databaskontrollerna av personer som har rätt till fri rörlighet enligt EU-lagstiftningen har täppt till en viktig lucka i lagstiftningen, trots att det är svårt för medlemsstaterna att genomföra dessa regler. Kommissionen ska ta itu med dessa svårigheter och stödja medlemsstaterna genom icke-bindande lagstiftning, särskilt den kommande översynen av den praktiska handledningen för gränsbevakningspersonal, som används av medlemsstaternas behöriga myndigheter i samband med in- och utresekontroller.

Ruta 2. Den europeiska gräns- och kustbevakningen – viktiga framsteg ·Viktiga framsteg har gjorts för att genomföra 2019 års förordning om den europeiska gräns- och kustbevakningen. ·Från och med den 1 januari 2021 hjälper Frontex medlemsstaterna med skyddet av de yttre gränserna och återvändanden genom den europeiska gräns- och kustbevakningens stående styrka. Den stående styrkan består nu av mer än 6 000 tjänstemän, och den kommer att nå sin fulla kapacitet på 10 000 tjänstemän senast 2027. För närvarande sätter Frontex varje dag in i genomsnitt 2 000 tjänstemän vid de yttre land-, sjö- och luftgränserna och till stöd för återvändande. ·En ny strategisk policycykel ska garantera en ändamålsenlig och konsekvent användning av den europeiska gräns- och kustbevakningen, som sammanför mer än 120 000 gräns- och kustbevakningstjänstemän och återvändandeexperter från medlemsstaterna och Frontex. Denna ram kommer att koppla samman olika politikområden och verktyg och täppa till kryphål mellan gränsskydd, säkerhet, återvändande och migration, samtidigt som skyddet av de grundläggande rättigheterna garanteras. ·Efter det samråd med Europaparlamentet och rådet som inleds i dag planerar kommissionen att senast i slutet av 2022 anta den första fleråriga strategiska policyn för europeisk integrerad gränsförvaltning, som ska genomföras och kompletteras med de strategier som antas av Frontex och nationella myndigheter. ·Ytterligare strategisk styrning kommer att tillhandahållas vid ett möte på hög nivå i byråns styrelse. Schengenrådets möten ger också möjlighet att en gång om året på politisk nivå diskutera frågor som rör den europeiska gräns- och kustbevakningens, inbegripet Frontex, genomförande av den europeiska integrerade gränsförvaltningen. ·Den 21 december 2021 antog kommissionen också en modell för samarbetsavtal som Frontex ska använda när den samarbetar med tredjeländer och en mall för statusavtal för att reglera utplaceringen av enheter från den europeiska gräns- och kustbevakningens stående styrka i tredjeländer. ·På återvändandeområdet har Frontex också gjort betydande framsteg när det gäller att utveckla sin kapacitet att stödja medlemsstaterna vid återvändande och återanpassning. I synnerhet tillträdde en biträdande generaldirektör för återvändande och insatser i februari 2022, som leder en ny återvändandeenhet. ·Medlemsstaterna ges ökat stöd på området frivilligt återvändande och Frontex gemensamma återanpassningstjänster infördes för att ge medlemsstaterna återanpassningsstöd från och med april 2022. ·Frontex har börjat genomföra återvändandeinsatser på eget initiativ, med en första framgångsrik flygning till Albanien i januari 2022. ·Byrån har genomgått betydande strukturförändringar, och tre biträdande verkställande direktörer tillträdde i november 2021, januari 2022 respektive februari 2022. ·Alla de viktigaste byggstenarna i ett fullt fungerande övervakningssystem har införts för att säkerställa att Frontex verksamhet överensstämmer med de grundläggande rättigheterna. I synnerhet tillträdde ett nytt ombud för grundläggande rättigheter och ett biträdande ombud för grundläggande rättigheter i juni 2021 respektive mars 2022. Deras arbete stöds av 20 övervakare av de grundläggande rättigheterna, och deras antal kommer att öka till 46 övervakare i slutet av sommaren. ·Genom att stödja medlemsstaterna i förvaltningen av EU:s gemensamma yttre gränser fullgör Frontex en ytterst viktig uppgift. För att säkerställa att byråns verksamhet inte blir lidande ska kommissionen snabbt gå vidare med processen för att rekrytera en ny verkställande direktör. ·Frontex styrelse kommer att ytterligare stärka tillsynen av byråns interna förvaltning och dess verksamhet. Med tanke på det utökade mandatet och de avsevärt ökade resurserna bör byrån samtidigt säkerställa sin fullständiga ansvarsskyldighet gentemot EU-institutionerna. I upptakten till den kommande utvärderingen av byråns verksamhet ska kommissionen inleda en dialog med Europaparlamentet och rådet om byråns styrning.

3.Läget i Schengenområdet

3.1.Situationen vid de yttre gränserna

Hundratals miljoner människor passerar EU:s yttre gränser varje år, vilket gör EU till den mest välkomnande destinationen i världen. I dag kan cirka 1,3 miljarder människor från omkring 60 länder i hela världen resa utan visering till EU.

Även om de allra flesta tredjelandsmedborgare anländer till EU på ett godkänt sätt är irreguljär migration fortfarande en utmaning. Under 2021 rapporterade Frontex 200 000 irreguljära gränspassager. Under det året var de irreguljära inresorna till Litauen, Polen och Lettland mer än tio gånger fler än under 2020, på grund av att migranterna instrumentaliserades för politiska ändamål av den belarusiska regimen. Men tack vare EU:s beslutsamma åtgärder har situationen nu stabiliserats och antalet inresor från Belarus har minskat avsevärt.

När det gäller trender var den centrala Medelhavsrutten, med Italien som huvudsakligt destinationsland, återigen den mest använda migrationsvägen för irreguljär migration till EU 2021 (34 % av de rapporterade irreguljära gränspassagerna). Denna trend fortsatte 2022: fram till den 8 maj 2022 hade nästan 11 800 inresor rapporterats på denna rutt, en minskning med 7,6 % jämfört med samma period förra året. Det totala antalet irreguljära gränspassager 2022 var den 8 maj 11 797 till Italien och endast 1 till Malta. Antalet inresor till Spanien via den västra Medelhavsrutten och den västafrikanska rutten fortsatte också att vara högt: fram till den 8 maj 2022 hade 10 475 irreguljära gränspassager registrerats, 32 % mer än under samma period 2021. Medan inresorna till det spanska fastlandet minskade 2022 jämfört med samma period 2021 har inresorna till Kanarieöarna ökat betydligt (53 %).

Medan migrationstrycket fortsatte att minska i Grekland ökade inresorna till Cypern markant (med 123 %) under 2021 jämfört med 2020. Fram till den 8 maj hade 3 031 inresor till Grekland (en ökning med 24 % jämfört med samma period 2021) och 6 755 inresor till Cypern (en ökning med 142 %) rapporterats under 2022.

Trycket ökade också på västra Balkanrutten, där 19 029 irreguljära gränspassager rapporterades under de första tre månaderna 2022, en ökning med 125 % jämfört med samma period föregående år.

De irreguljära inresorna från Afghanistan har ökat sedan talibanernas maktövertagande i augusti 2021, men ligger kvar på måttliga nivåer.

Enligt Europol tar sig mer än 90 % av de irreguljära migranterna till EU med hjälp av smugglare, antingen för en del av eller hela resan. Två tredjedelar av dem uppfyller inte kraven för att beviljas internationellt skydd i första instans och kommer till slut att behöva återvända.