[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel den 1.8.2008

KOM(2008) 501 slutlig

RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET

Andra rapporten om resultaten av de pilotstudier som avses i artiklarna 4.3 och 5.1 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2150/2002 av den 25 november 2002 om avfallsstatistik

(framlagt av kommissionen)

1. INLEDNING

Europaparlamentets och rådets förordning nr 2150/2002 av den 25 november 2002 om avfallsstatistik[1] trädde i kraft den 29 december 2002. Genom förordningen upprättas en ram för framställning av gemenskapsstatistik om generering, återvinning och bortskaffande av avfall.

Förordningen utarbetades efter noggrant övervägande av svårigheterna med att framställa avfallsstatistik. Under utarbetandet av förordningen tillsammans med rådet och Europaparlamentet, kom man överens om att det behövdes ett antal pilotstudier för att klargöra vissa grundläggande frågor på nya områden inom avfallsstatistiken. Dessa områden är statistik över avfall som härrör från jordbruk, jakt, skogsbruk och fiske (artikel 4.3) samt statistik över import och export av avfall (artikel 5.1) för vilket inga uppgifter samlas in enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1013/2006 av den 14 juni 2006 om transport av avfall[2].

I artikel 8.3 i förordningen om avfallsstatistik står det att ” [i]nom två år efter det att denna förordning har trätt i kraft skall kommissionen lägga fram en rapport inför Europaparlamentet och rådet om hur de pilotstudier som nämns i artikel 4.3 och artikel 5.1 framskrider ”.

En sådan rapport, där rådet och Europaparlamentet informerades om hur programmet för pilotstudier fortskred, sammanställdes tidigt år 2005[3]. Vid den tidpunkten hade programmet ännu inte slutförts. Till följd av personalbegränsningar på gemenskaps- och medlemsstatsnivå, behövdes det mer tid för att genomföra pilotstudierna ordentligt. Lägesrapporten från 2005 innehöll därför endast preliminära resultat, och i den aviserades det en ny förslagsinfordran och en slutrapport med rekommendationer om ytterligare genomförandeåtgärder på grundval av resultaten från dessa studier.

2. PROGRAMMET FÖR PILOTSTUDIER

Kommissionen har utarbetat ett program för de pilotstudier som ska genomföras i medlemsstaterna och kandidatländerna. Länderna har fått ekonomiskt stöd för att genomföra studierna. Trots svårigheterna och fördröjningarna i samband med utarbetandet av programmet, anser kommissionen att man på sikt kan förvänta sig positiva effekter för de enskilda medlemsstaterna och kommissionen.

Tre selektiva förslagsinfordringar sändes ut genom officiell skrivelse: den första i maj 2003, den andra i oktober 2003 och den tredje i maj 2005. De riktades till det europeiska statistiksystemet samt anslutningsländernas och EES-ländernas nationella statistikinstitut. I mitten av 2007 hade samtliga pilotstudier slutförts, och slutrapporterna finns på följande webbplats:

http://circa.europa.eu/Public/irc/dsis/pip/library?l=/wastesstatisticssregulat/pilotsstudies

2.1. Pilotstudiernas ram

2.1.1. Statistik över import och export av avfall

I artikel 1.3 i förordningen om avfallsstatistik definieras de områden som ska ingå i avfallsstatistiken, bl.a. följande: ” c) Efter pilotstudierna enligt artikel 5: Import och export av avfall för vilket inga uppgifter samlas in enligt rådets förordning (EEG) nr 259/93 av den 1 februari 1993 om övervakning och kontroll av avfallstransporter [4] [...]”.

I artikel 5.1 i förordningen om avfallsstatistik står det att ” [k]ommissionen skall utarbeta ett program för pilotstudier om import och export av avfall som skall genomföras av medlemsstaterna ”. På grundval av slutsatserna från pilotstudierna ska kommissionen underrätta Europaparlamentet och rådet om möjligheterna att sammanställa statistik över import och export av avfall.

En av de viktigaste frågorna som ska behandlas i pilotstudierna om import och export av avfall är hur detaljerad statistiken ska vara. Detta knyter an till den andra frågan, hur uppgifterna om import och export av icke-farligt avfall ska samlas in. Detta avfall på den så kallade gröna listan behandlas visserligen i förordningen om transport av avfall, men det omfattas inte av rapporteringsskyldigheten enligt den förordningen.

Sammanlagt deltog elva länder i programmet för pilotstudier om import och export av avfall, varav tre var ”nya” medlemsstater. De flesta institutioner som genomförde pilotstudierna var nationella statistikinstitut, men även miljömyndigheter (miljöministerier eller nationella miljöbyråer) deltog i programmet.

2.1.2. Statistik över avfall från jordbruk, jakt, skogsbruk och fiske

I de flesta länder har det inte funnits någon metod för att ta fram statistik över avfall från näringsgrenarna jordbruk, jakt och skogsbruk (Nace A) samt fiske (Nace B). I artikel 4.3 i förordningen om avfallsstatistik föreskrivs ett program för pilotstudier om avfall från dessa näringsgrenar, i syfte att utveckla en metod för regelbunden insamling av uppgifter.

Svårigheterna på detta område beror på att det inte är uppenbart vilka av de många slagen av restprodukter som omfattas av rapporteringsskyldigheten. Under tillämpningsskedet måste man komma överens och besluta om hur dessa avfallsslag ska klassas.

Den population som ska undersökas i dessa näringsgrenar är dessutom omfattande och består av många småjordbruk, som ofta saknar den särskilda kunskapen och som inte alltid för register över avfall. Rutinerna för uppgiftsinsamling måste vara väl utvecklade och organiserade för att man ska kunna ta hänsyn till denna särskilda ekonomiska struktur.

I slutet av 2003, början av 2004 och slutet av 2005 påbörjades 20 projekt för att granska rutinerna för avfallshantering och vilka möjligheter som fanns att samla in uppgifter om detta. De flesta deltagande länder var ”gamla” medlemsstater, men åtta studier genomfördes i ”nya” medlemsstater. I pilotstudierna medverkade nationella statistikinstitut och miljömyndigheter (miljöministerier eller nationella miljöbyråer).

2.2. Resultat

I denna rapport har pilotstudierna utvärderats för att fastställa behovet av ytterligare åtgärder för sammanställning av regelbunden statistik och behovet av att kommissionen utarbetar en rättslig grund för dessa åtgärder.

2.2.1. Statistik över import och export av avfall

Relevans

Enligt förordningen om avfallsstatistik krävs regelbunden gemenskapsstatistik för att övervaka genomförandet av avfallspolitiken, särskilt efterlevnaden av principerna om maximal återvinning och säkert bortskaffande. Detta innebär att det på gemenskapsnivå bör vara möjligt att skapa en koppling mellan den mängd avfall som genereras och den mängd avfall som återvinns och bortskaffas.

Med förordningens nuvarande struktur är det inte möjligt att följa avfallsflödena från generering till återvinning och bortskaffande. Man kan endast få denna information om man även samlar in uppgifter om import och export av avfall. Medlemsstater som saknar kapacitet för återvinning av ett visst avfallsslag kan inte övervaka i vilken omfattning det avfall av detta slag som genereras i det egna landet återvinns, om de inte känner till hur stor del av detta avfall som exporteras för återvinning. Medlemsstater som importerar stora mängder av vissa avfallsslag skulle inte längre kunna övervaka hur hanteringen av det avfall som genereras i det egna landet fortskrider, om de inte känner till hur mycket avfall som importeras.

I pilotstudierna underströks behovet av statistik över import och export av avfall som inte omfattas av andra rapporteringskrav. Studierna inriktades därför på hur denna statistik kan sammanställas.

Resultat

Det stora flertalet länder ansåg att utrikeshandelsstatistiken var den lämpligaste uppgiftskällan för att framställa statistik över export och import av avfall. Den allmänna fördelen med att använda tillgänglig statistik som bygger på gemensamma parametrar och harmoniserad nomenklatur som används av samtliga medlemsstater minskas emellertid av att medlemsstaterna tillämpar olika ekonomiska gränsvärden för att begränsa företagens administrativa belastning. Detta innebär att uppgifterna inte är fullt jämförbara, vilket kan leda till att man underskattar de mängder avfall som importerats och exporterats.

Dessutom är nomenklaturerna för utrikeshandelsstatistik (Kombinerade nomenklaturen – KN) respektive avfall ( European Waste Classification for Statistics – EAK-statistik) inte jämförbara för alla avfallsflöden. Eftersom Kombinerade nomenklaturen är en varuinriktad klassificering, innehåller den ingen enhetlig definition av avfallsmaterial. ”Avfall” och ”skrot” specificeras i vissa KN-nummer. I vissa av dessa nummer särskiljs avfall klart från produkter, medan andra kombinerar avfall och skrot med andra produkter. I bland ingår t.ex. avfall och produkter i samma KN-nummer. Vidare visade en granskning av de tillgängliga uppgifterna om utrikeshandelsstatistik att av de 104 nummer som rör avfall, omfattas 86 av sekretessregler.

Statistik över import och export av avfall behöver endast samlas in för avfall som inte omfattas av förordning (EG) nr 1013/2006 om transport av avfall. Detta leder till ett annat metodproblem när det gäller användningen av utrikeshandelsstatistiken, eftersom det i vissa KN-nummer ingår avfall som helt eller delvis omfattas av rapporteringskravet enligt förordningen om transport av avfall.

I tabellen nedan ges en översikt över utrikeshandelsstatistikens användbarhet när det gäller statistik över import och export av avfall.

Tabell 1: Översikt över vilka avfallsstatistikkategorier som omfattas av utrikeshandelsstatistiken respektive förordningen om transport av avfall (avfallstransportförordningen)

EAK-statistik | Antal KN-nummer | Anmärkningar |

Kod | Beskrivning | Farligt/ icke-farligt |

1.1 | Lösningsmedelsavfall | Farligt | 2 | Omfattas av avfallstransportförordningen. |

1.2 | Surt, alkaliskt eller salthaltigt avfall | Icke-farligt/ farligt | 1 | Omfattas delvis av utrikeshandelsstatistiken (icke-farligt). Omfattas av avfallstransportförordningen (farligt). |

1.3 | Oljeavfall | Farligt | 1 | Omfattas av avfallstransportförordningen. |

1.4 | Förbrukade kemiska katalysatorer | Icke-farligt/ farligt | - | Omfattas av avfallstransportförordningen (farligt). |

2 | Avfall av kemiska beredningar | Icke-farligt/ farligt | 5 | Omfattas delvis av utrikeshandelsstatistiken (icke-farligt). Omfattas av avfallstransportförordningen (farligt). |

3.1 | Kemiska rester och avlagringar | Icke-farligt/ farligt | 4 | Omfattas av avfallstransportförordningen (icke-farligt och farligt). |

3.2 | Avloppsslam från industrier | Icke-farligt/ farligt | 1 | Omfattas av avfallstransportförordningen (icke-farligt och farligt). |

05 | Sjukvårdsavfall och biologiskt avfall | Icke-farligt/ farligt | 1 | Omfattas av avfallstransportförordningen (icke-farligt och farligt). |

06 | Metallavfall | Icke-farligt/ farligt | 51 | Omfattas väl av utrikeshandelsstatistiken (icke-farligt). Omfattas av avfallstransportförordningen (farligt). |

7.1 | Glasavfall | Icke-farligt/ farligt | 3 | Omfattas väl av utrikeshandelsstatistiken (icke-farligt). Omfattas av avfallstransportförordningen (farligt). |

7.2 | Pappers- och pappavfall | Icke-farligt | 6 | Omfattas väl av utrikeshandelsstatistiken. |

7.3 | Gummiavfall | Icke-farligt | 5 | De flesta KN-nummer omfattar avfall och produkter. |

7.4 | Plastavfall | Icke-farligt | 9 | Omfattas väl av utrikeshandelsstatistiken. |

7.5 | Träavfall | Icke-farligt/ farligt | 3 | Omfattas delvis av utrikeshandelsstatistiken (icke-farligt). Omfattas delvis av avfallstransportförordningen (farligt). |

7.6 | Textilavfall | Icke-farligt | 24 | Omfattas väl av utrikeshandelsstatistiken. |

7.7 | Avfall som innehåller PCB | Farligt | 1 | Omfattas av avfallstransportförordningen. |

8 | Kasserad utrustning | Icke-farligt/ farligt | 2 | Omfattas delvis av utrikeshandelsstatistiken (icke-farligt). Omfattas av avfallstransportförordningen (farligt). |

8.1 | Kasserade fordon | Icke-farligt/ farligt | 1 | Omfattas delvis av utrikeshandelsstatistiken (icke-farligt). Omfattas av avfallstransportförordningen (farligt). |

8.41 | Batterier och ackumulatorer | Icke-farligt/ farligt | 5 | Omfattas delvis av utrikeshandelsstatistiken (icke-farligt). Omfattas av avfallstransportförordningen (farligt). |

09 | Animaliskt och vegetabiliskt avfall (utom 9.11 och 9.3) | Icke-farligt | 46 | De flesta KN-nummer omfattar avfall och produkter. |

9.11 | Animaliskt avfall från bearbetning av livsmedel och matavfall | Icke-farligt | 28 | De flesta KN-nummer omfattar avfall och produkter. |

9.3 | Animaliska faeces, animalisk urin och gödsel | Icke-farligt | 1 | Omfattas av avfallstransportförordningen. |

10.1 | Hushållsavfall och liknande avfall | Icke-farligt | 1 | Omfattas av avfallstransportförordningen. |

10.2 | Blandade och ej differentierade material | Icke-farligt/ farligt | - | Omfattas av avfallstransportförordningen (icke-farligt och farligt). |

10.3 | Sorteringsrester | Icke-farligt/ farligt | - | Omfattas av avfallstransportförordningen (icke-farligt och farligt). |

11 | Vanligt slam | Icke-farligt | 1 | Omfattas av avfallstransportförordningen. |

11.3 | Muddermassor | Icke-farligt | - | Omfattas av avfallstransportförordningen. |

12 utom 12.4, 12.6 | Mineralavfall | Icke-farligt/ farligt | 4 | Omfattas delvis av utrikeshandelsstatistiken (icke-farligt). Omfattas av avfallstransportförordningen (farligt). |

12.4 | Avfall från förbränning | Icke-farligt/ farligt | 10 | Omfattas väl av utrikeshandelsstatistiken (icke-farligt). Omfattas av avfallstransportförordningen (farligt). |

12.6 | Förorenade jord- och muddermassor | Farligt | - | Omfattas av avfallstransportförordningen. |

13 | Stelnat, stabiliserat eller förglasat avfall | Icke-farligt/ farligt | - | Omfattas av avfallstransportförordningen (icke-farligt och farligt). |

Vissa avfallsslag, bl.a. de vanliga återvinningsbara materialen, som metall, glas, papper och plast, omfattas väl av utrikeshandelsstatistiken. För andra avfallsflöden, särskilt gummiavfall, träavfall, kasserad utrustning, kasserade fordon, batterier och ackumulatorer samt mineralavfall, kan täckningen förbättras genom att nya KN-nummer införs, där produkter och avfall särskiljs tydligt.

När det gäller avfall som omfattas av förordningen om transport av avfall, uppgav de flesta länder i sina slutrapporter att den statistik för avfall där anmälan krävs som rapporterades inom ramen för Baselkonventionen och till Europeiska kommissionen uppfyller kriterierna i förordningen om transport av avfall. Ytterligare arbete krävs för att fastställa omvandlingen av uppgifterna till det format som krävs enligt förordningen om avfallsstatistik.

Slutsats

På grundval av resultaten av pilotstudierna, har följande rekommendation utarbetats för rapportering av import och export av avfall:

Tabell 2: Integrering av import och export i rapporteringsformatet enligt bilaga I till förordningen om avfallsstatistik

Avfallsslag | Nace | Genererat avfall, totalt | Varav exporterat avfall | Import av avfall |

|1 |2 |_..._ |19 |20 | | |Inom EU |Utanför EU |Inom EU |Utanför EU | |1 | | | | | | | | | | | | |_..._ | | | | | | | | | | | | |15 Metall | | | | | | | | | | | | |17 Glas | | | | | | | | | | | | |19 Papper | | | | | | | | | | | | |21 Plast | | | | | | | | | | | | |_....._ | | | | | | | | | | | | |47 | | | | | | | | | | | | |48 | | | | | | | | | | | | |Totalt |Farligt | | | | | | | | | | | | | |Icke-farligt | | | | | | | | | | | | |

Fyra kolumner för importerat och exporterat avfall kommer att läggas till matrisen över genererat avfall. För uppgifterna om import och export av avfall kommer ingen uppdelning efter Nace-näringsgrenar och avfallshantering att behövas; uppgifterna kommer endast att delas upp enligt avfallsslag och handel inom och utanför EU. Uppgifterna om import och export av farligt avfall kommer att grundas på rapporteringen enligt förordningen om transport av avfall.

För att minska medlemsstaternas rapporteringsbörda och trots vissa restriktioner och begränsningar, har utrikeshandelsstatistiken föreslagits som den lämpligaste uppgiftskällan för att inleda sammanställningen av statistik över import och export av avfall. Icke desto mindre måste användningen av utrikeshandelsstatistiken förbättras genom åtgärder på såväl gemenskapsnivå som medlemsstatsnivå:

- På gemenskapsnivå måste ett begränsat antal nya nummer införas i Kombinerade nomenklaturen så att en tydligare skillnad görs mellan avfall och produkter och utrikeshandelsstatistikens användbarhet för avfallsstatistik förbättras.

- På medlemsstatsnivå måste man bedöma hur sekretess och nationella tröskelvärden för rapportering påverkar utrikeshandelsstatistiken över import och export av avfall.

I syfte att förenkla och harmonisera användningen av utrikeshandelsstatistiken, föreslår kommissionen att medlemsstaterna ges landspecifika utdrag med de relevanta uppgifterna ur Comext, en databas över utrikeshandel som sköts av Eurostat. Medlemsstaterna måste sedan godkänna eller ändra uppgifterna. Enligt artikel 3.1 i förordningen om avfallsstatistik står det emellertid medlemsstaterna fritt att använda egna metoder för att sammanställa avfallsstatistik; en viss metod för uppgiftsinsamling kan inte föreskrivas.

2.2.2. Statistik över avfall från jordbruk, jakt, skogsbruk och fiske

Eftersom det i de flesta medlemsstater inte görs någon regelbunden sammanställning av statistik över avfall från jordbruk, jakt, skogsbruk och fiske har särskild tonvikt lagts vid pilotstudier på detta område.

Den viktigaste frågan när det gäller regelbunden statistik över avfall från dessa näringsgrenar har varit frågan om vilka material eller ämnen som omfattas av rapporteringskraven för avfallsstatistik och vilka som är undantagna eftersom de återvinns på produktionsplatsen. Det största avfallsflödet i detta sammanhang utgörs av biologiskt och organiskt avfall, särskilt gödsel. Stora mängder restprodukter kommer även från skogsavverkning, jakt och fiske, där avfallet vanligen lämnas kvar i skogen respektive kastas tillbaka i havet. Den allmänna rekommendationen från pilotstudierna var att utesluta biologiskt och organiskt avfall som lämnas på produktionsplatsen som ett led i de biologiska cyklerna.

En entydig skillnad mellan vad som är avfall och inte diskuteras för närvarande. Även om beslutet i fråga om avfall/inte avfall inte är helt tydligt, har några domar från EG-domstolen på senare tid ökat tydligheten när det gäller gödsel. I de förenade målen C-416/02[5] och C-121/03[6] förklarade EG-domstolen att stallgödsel kan undgå att betecknas som avfall om den används som jordförbättringsmedel inom ramen för en laglig spridning på väl identifierade marker och om lagringen av den begränsas till vad som krävs för denna spridningsprocess. Denna analys ska dessutom inte begränsas till stallgödsel som används som gödningsmedel på mark tillhörande den jordbruksanläggning som har genererat avfallet.

Stallgödsel (animaliska faeces, animalisk urin och gödsel, även använd halm, samt flytande avfall) anses alltså inte vara avfall, förutsatt att den används som gödningsmedel i enlighet med lagstiftningen och inte genomgår någon ytterligare återvinningsprocess innan den återanvänds. Med användning av gödsel som gödningsmedel ”inom ramen för en laglig spridning” avses i detta sammanhang att man följer ”riktlinjerna för god jordbrukssed” och uppfyller kraven i rådets direktiv 91/676/EEG av den 12 december 1991 om skydd mot att vatten förorenas av nitrater från jordbruket[7].

Följaktligen är biologiskt och organiskt avfall som genereras vid jordbruks-, jakt-, skogsbruks- och fiskeverksamhet och som lämnas kvar på produktionsplatsen eller används inom näringsgrenen undantaget från rapporteringskravet. Om detta slags avfall behandlas i en avfallshanteringsanläggning, måste det rapporteras i enlighet med förordningen om avfallsstatistik.

Andra problem när det gäller statistik över avfall från Nace-avdelningarna A och B beror på dessa näringsgrenars ekonomiska struktur. I de flesta medlemsstater finns många små jordbruk med mindre än tio anställda. Länderna måste utarbeta metoder för skattning av det avfall som de små jordbruken genererar, och pilotstudierna var till stor nytta i detta avseende.

Slutsats

Med tanke på de många gemensamma svårigheterna med att få tillförlitliga uppgifter från jordbruks-, skogsbruks-, jakt- och fiskenäringarna, har pilotstudierna gett en mycket användbar måttstock för att undersöka situationen och möjligheterna att framställa avfallsstatistik av hög kvalitet. Av särskild vikt var tydliggörandet av avfallsstatistikens räckvidd och utbytet av erfarenheter från dessa studier när det gäller att utarbeta metoder för att inkludera små företag i statistiken och ta fram avfallsfaktorer för vissa avfallsflöden.

I pilotstudierna om avfall från näringsgrenarna jordbruk, jakt och skogsbruk (Nace A) och fiske (Nace B) rekommenderades inga ytterligare genomförandeåtgärder. Den gällande gemenskapslagstiftningen om avfallsstatistik är tillräckligt detaljerad för att omfatta avfall som genereras inom näringsgrenarna under Nace A och B.

3. EKONOMISKA ASPEKTER

För detta program för pilotstudier anslogs totalt 986 535,65 euro, varav 356 110,00 euro användes för pilotstudier om import och export av avfall och 630 425,65 euro för pilotstudier om statistik över avfall från jordbruk, jakt, skogsbruk och fiske.

4. SLUTSATSER

Statistik över import och export av avfall

Resultaten från pilotstudierna om statistik över import och export av avfall bekräftade behovet av denna statistik för att övervaka gemenskapens avfallspolitik, särskilt efterlevnaden av principerna om maximal återvinning och säkert bortskaffande. Resultaten visar dessutom att även om utrikeshandelsstatistiken har fastställts vara den bästa källan, kan den inte användas utan ytterligare anpassning av den statistiska nomenklaturen och slutlig kontroll av uppgifterna från medlemsstaternas sida. Artikel 3.1 i förordningen om avfallsstatistik hindrar emellertid att det föreskrivs en särskild metod för sammanställning av uppgifter, och medlemsstaterna förblir fria att bestämma vilka metoder de vill använda för att samla in avfallsstatistik.

I de gällande bestämmelserna i förordningen om avfallsstatistik fastställs inte kraven på statistik över import och export av avfall tillräckligt noggrant. Kommissionen kommer därför att föreslå specificeringar av denna statistik genom ett formellt förslag till ändring av bilaga I till ovannämnda förordning. Detta kommer att medföra följande:

- En uppdelning av statistiken över import och export av avfall i kategorierna inom och utanför EU samt import och export. En uppdelning i näringsgrenar kommer inte att behövas, eftersom uppdelningen i avfallskategorier kommer att ge tillräcklig information. Dessa bestämmelser kommer att innebära fyra nya kolumner i tabellen över genererat avfall i bilaga I till förordningen om avfallsstatistik.

- En förenkling och harmonisering av användningen av utrikeshandelsstatistiken, där kommissionen kommer att ge medlemsstaterna ett utdrag med de relevanta uppgifterna ur Comext, en statistisk databas över utrikeshandel.

- Medlemsstaterna kommer att behöva bekräfta eller ändra uppgifterna. Medlemsstaterna får även sammanställa statistik över import och export av avfall på andra sätt, i enlighet med artikel 3.1 i förordningen om avfallsstatistik.

Statistik över genererat avfall i Nace-avdelningarna A och B

När det gäller statistik över avfall från jordbruk, jakt, skogsbruk och fiske, var slutsatsen från pilotstudierna att inga ytterligare genomförandeåtgärder krävs. Den gällande gemenskapslagstiftningen om avfallsstatistik är tillräckligt detaljerad för att omfatta avfall som genereras inom näringsgrenarna under Nace A och B.

[1] EGT L 332, 9.12.2002, s. 1. Förordningen senast ändrad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1893/2006 (EUT L 393, 30.12.2006, s. 1).

[2] EUT L 190, 12.7.2006, s. 1. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 1379/2007 (EUT L 309, 27.11.2007, s. 7).

[3] KOM(2005) 223.

[4] EGT L 30, 3.2.1993, s. 1. Förordning (EEG) nr 259/93 upphörde att gälla den 12 juli 2007.

[5] EUT C 271, 29.10.2005, s. 1. Dom av den 8 september 2005, kommissionen mot Spanien (REG 2005, s. I-7487).

[6] EUT C 271, 29.10.2005, s. 2. Dom av den 8 september 2005, kommissionen mot Spanien (REG 2005, s. I-7569).

[7] EGT L 375, 31.12.1991, s. 1. Direktivet ändrat genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1882/2003 (EUT L 284, 31.10.2003, s. 1).