När det gäller utmaningarna med irreguljär migration ökade antalet nekade inresor avsevärt under andra hälften av 2016 och första hälften av 2017, och antalet olagliga vistelser minskade något. Albanien står fortfarande för överlägset flest asylansökningar i EU av alla viseringsfria länder, men antalet ansökningar minskade med 28 procent under första hälften av 2017 jämfört med andra hälften av föregående år (från 17 165 till 12 440). Mellan 2015 och 2016 ökade antalet nekade inresor med 91 procent (från 15 835 till 30 305) och antalet olagliga vistelser minskade med 30 procent (från 47 755 till 33 445). Samtidigt minskade antalet asylansökningar med 54 procent (från 66 715 till 30 840). Andelen godkända asylansökningar är låg (1,84 procent 2015 och 2,61 procent 2016). Mellan 2015 och 2016 minskade antalet beslut om återvändande med 19 procent, från 39 310 till 31 975. Återtagandet fungerar bra i och med att landet snabbt handlägger medlemsstaternas ansökningar om återtagande, och andelen återvändande har ökat markant från 86 procent 2015 till 129 procent 2016.

Albanien har vidtagit åtgärder för en effektiviserad brottsbekämpning för att bekämpa allvarlig och organiserad brottslighet. Beslagen av olaglig narkotika, framför allt cannabis, ökade markant från 2015 till 2017, och under 2017 års odlingssäsong kunde man konstatera att odlingen av cannabis hade minskat betydligt.

När det gäller utmaningarna med irreguljär migration var antalet nekade inresor stabilt under andra hälften av 2016 och första hälften av 2017, medan antalet olagliga vistelser ökade. Under samma period minskade antalet asylansökningar från medborgare i f.d. jugoslaviska republiken Makedonien i EU med 28 procent (från 5 240 till 3 755). Mellan 2015 och 2016 minskade antalet nekade inresor med 2 procent (från 2 555 till 2 495). Antalet olagliga vistelser minskade med 13 procent (från 5 265 till 4 595), och asylansökningarna minskade med 44 procent (från 16 110 till 9 100). Andelen godkända asylansökningar är låg (1,34 procent 2015 och 0,80 procent 2016). Mellan 2015 och 2016 ökade antalet beslut om återvändande med 6,8 procent, från 5 700 till 6 085.

Återtagandet fungerar bra i och med att landet snabbt handlägger medlemsstaternas ansökningar om återtagande och hade en mycket god andel återvändande personer på 127 procent 2016. Genomförandeprotokoll har upprättats med fem medlemsstater, och ytterligare sex sådana instrument kommer att införas inom kort. Landet har inlett förhandlingar med kommissionen om att Frontex ska få utstationera personal på territoriet. Landet har också ändrat sin utlänningslag och anpassat den till EU:s standarder för laglig migration.

Allmän ordning och säkerhet

När det gäller organiserad brottslighet är kriminella organisationer från f.d. jugoslaviska republiken Makedonien delaktiga i olaglig handel och distribution av narkotika, framför allt heroin. Det är fortfarande ett ursprungsland för olaglig handel med arkeologiska, religiösa och kulturella föremål till EU. Vissa kriminella organisationer är också involverade i idrottskorruption, framför allt vadslagningsbedrägerier. Återvändande utländska terroriststridande som reser via f.d. jugoslaviska republiken Makedonien utgör också en risk.

Före detta jugoslaviska republiken Makedonien har tagit fram en egen hotbildsbedömning avseende grov och organiserad brottslighet (Socta) och även en regional sådan tillsammans med Serbien och Montenegro. När det gäller brottsbekämpning har insatser för att komma åt den olagliga narkotikahandeln lett till fler beslag av narkotika, i synnerhet cannabis och syntetisk narkotika, och till upplösning av flera grupper som ägnar sig åt olaglig narkotikahandel. En nationell samordnare har utsetts för att granska de terrorismbekämpande insatserna. Det brottsbekämpande samarbetet med partnerländerna på västra Balkan, Italien och Slovenien har förbättrats, liksom det operativa samarbetet med Europol. Eftersom samarbetsavtalet med Eurojust är gällande, är samarbetet mycket begränsat och någon ny kontaktpunkt har inte utsetts.

På det hela taget är riktmärkena för viseringsliberalisering fortfarande uppfyllda. Man förväntar sig att genomförandet kommer att förbättras ytterligare. Följande åtgärder måste vidtas:

·Fortsätta det effektiva genomförandet av återtagandeavtalet mellan EU och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, genom ingående av genomförandeprotokoll med ytterligare EU-medlemsstater om så krävs.

·Skärpa gränskontrollerna med fullständig respekt för resenärernas grundläggande rättigheter.

·Anordna intensiva informationskampanjer om de rättigheter och skyldigheter som viseringsbefriade resor innebär, riktade till de områden som drabbas hårdast av irreguljär migration.

·Ge utökat stöd till sårbara befolkningsgrupper, för att på sikt förbättra deras sociala och ekonomiska integration.

·Förbättra effektiviteten i det brottsbekämpande arbetet för att bekämpa olaglig handel med narkotika, framför allt heroin, olaglig handel med arkeologiska föremål och idrottskorruption, liksom annan olaglig verksamhet.

·Intensifiera utredningar och lagföring av kriminella organisationer, framför allt sådana som är inblandade i narkotikahandel.

·Omgående utse en kontaktpunkt för Eurojust och säkerställa ett fullständigt genomförande av gällande samarbetsavtal.

Bosnien och Hercegovina

Irreguljär migration samt återtagande



När det gäller utmaningarna med irreguljär migration var utvecklingen densamma när det gäller antalet nekade inresor och antalet olagliga vistelser under andra hälften av 2016 och första hälften av 2017. Utvecklingen när det gäller asylansökningar i EU från medborgare i Bosnien och Hercegovina under andra hälften av 2016 och första hälften av 2017 visar på en minskning med 38 procent (från 2 340 till 1 440). Antalet nekade inresor stabiliserades redan mellan 2015 och 2016 (5 185 ärenden 2015 jämfört med 5 150 år 2016). Så var även fallet för antalet olagliga vistelser (3 585 ärenden 2015 jämfört med 3 645 år 2016). Antalet asylansökningar hade redan minskat med 51 procent mellan 2015 och 2016 (från 9 100 till 4 495). Andelen godkända asylansökningar var 3,5 procent 2015 och 4,2 procent 2016. Mellan 2015 och 2016 minskade antalet beslut om återvändande med 10 procent (från 5 675 till 5 080). Under denna period låg andelen återvändanden på en stabil nivå (på cirka 73 procent). Samarbetet med medlemsstaterna när det gäller återtagande är välfungerande och tillfredsställande, men mycket måste fortfarande göras.