SV Europeiska unionens officiella tidning C 164/50

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Rapport från kommissionen om konkurrenspolitiken 2016

(2018/C 164/09)

Föredragande: Michael Murphy (IE–EPP), ledamot, Tipperary County Council Referensdokument: Rapport från kommissionen om konkurrenspolitiken 2016 COM(2017) 285 final

POLITISKA REKOMMENDATIONER

EUROPEISKA REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

1. ReK välkomnar kommissionens årliga rapport om konkurrenspolitiken för 2016, och särskilt dess erkännande att konkurrenspolitiken har en direkt inverkan på människors liv. En effektiv konkurrenspolitik är en viktig komponent för att den inre marknaden ska fungera effektivt och medför betydande fördelar för konsumenten genom att uppmuntra företagande, innovation, effektivitet och större valmöjligheter för medborgarna i Europeiska unionen.

2. Vi anser att den globaliserade ekonomin gör att även ett öppet och rättvist konkurrensklimat, och därmed också reglering av konkurrens och inte bara en ”konkurrenskultur”, är nödvändigt. Kommittén stöder samtidigt kommissionens beslutsamhet att samarbeta med andra EU–institutioner, internationella organisationer och tillsynsansvariga på konkurrensområdet i hela världen.

3. Vi uppskattar kommissionens insatser för att kontrollera att konkurrensreglerna följs, men i samband med resurstilldelningen till konkurrenspolitikens genomdrivande bör man vederbörligen beakta medlemsstaternas nationella och regionala industripolitik för investeringar, i synnerhet sådan som bygger på nationella befogenheter som inte omfattas av EU-fördragen.

4. Kommittén betonar att det behövs större insyn i hur kommissionen fattar beslut om finansieringen av stora konkurrensutredningar på EU-nivå, för att se till att dessa beslut alltid kan kopplas till identifierbara resultat som stärker den inre marknaden.

5. Vi menar att det är kommissionens uppgift att se till att utmaningarna från den internationella konkurrensen och de globala marknaderna bemöts på ett heltäckande sätt genom att man stärker samordningen av EU:s politik och instrument och bättre tar fasta på den regionala dimensionen.

6. ReK understryker att Förenade kungariket kommer att fortsätta att omfattas av EU:s konkurrensregler åtminstone fram till den 31 mars 2019 och att utredningar som inletts före denna dag, såsom den som inleddes den 26 oktober 2017 om Förenade kungarikets undantag för multinationella företag för att skydda dem mot regler om skatteflykt, kanske inte slutförs förrän efter detta datum men ändå måste tillämpas.

7. ReK håller med om att brexit inte får tas som ursäkt för att helt och hållet avstå från varje slags kontroll av stöden, men anser att de ekonomiska störningar som drabbar andra EU-medlemsstater till följd av brexit bör föranleda en utvidgning av den allmänna gruppundantagsförordningen och ett tillfälligt lättande eller tillfälligt upphävande av reglerna för statligt stöd för de branscher som sannolikt kommer att påverkas mest, såvida det inte handlar om selektivt stöd som skulle stå i strid med målet att EU:s föreskrifter ska tillämpas rättvist på alla företag.

Statligt stöd och skattebeslut

8. ReK välkomnar kommissionens insatser för att bekämpa olagligt statligt stöd som beviljats i form av selektiva skatteförmåner. Sådana insatser sörjer effektivt för att EU:s regler tillämpas på ett rättvist sätt på alla företag som är verksamma på EU:s inre marknad – oavsett storlek, bransch eller nationalitet. ReK välkomnar också att beskattningen av företagen är proportionerlig till deras storlek och hur välbärgade de är så att de kan bidra till finansieringen av offentliga tjänster och kampen mot ojämlikhet, vilket är mycket relevant på lokal nivå.

9. När det gäller skatteundandragande insisterar kommittén på att frågan om skattebeslut (”tax rulings”) är en del i EU:s övergripande ansträngningar för att bekämpa storföretags skatteflykt, bland annat genom åtgärdspaketet mot skatteflykt, den landsspecifika rapporteringen, paketet om reform av bolagsbeskattningen och de nya insynsreglerna för förmedlare inom skatteplanering. Kommittén betonar även att EU måste överväga om ny lagstiftning snarare än genomförande skulle säkerställa större säkerhet i fråga om skattebeslut i medlemsstaterna, och om ett sanktionsförfarande till förmån för egna medel i EU-budgeten skulle kunna antas som en del av varje nytt regelverk.

10. Vi anser att EU:s exklusiva befogenhet att besluta om de konkurrensbestämmelser som krävs för att den inre marknaden ska fungera, vilken fastställs i artikel 3 i EUF-fördraget, inte påverkar medlemsstaternas suveräna rätt att bestämma över sina egna system för företagsbeskattning och att fastställa sina egna skattesatser. Vi erkänner dock att medlemsstaterna måste respektera rättvisa och lika villkor för företag och konsumenter på EU:s hela inre marknad (1).

11. Det mest uppmärksammade verkställighetsbeslutet från GD Konkurrens fattades den 30 augusti 2016, där man konstaterade att särskilda skattebeslut som utfärdats i Irland under 1991 och i maj 2007 till förmån för två Apple-företag med säte i Irland, utgjorde stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. Europeiska kommissionen hävdar i sitt beslut att Irland, genom att utfärda de omtvistade skattebesluten som gjorde det möjligt för Apple-företagen att fastställa sin årliga bolagsskatt i Irland under de år som besluten var i kraft, olagligt har beviljat statligt stöd till dessa Apple-företag och Apple-koncernen, i strid med artikel 108.3 i fördraget, ett stöd som Irland måste återta i enlighet med artikel 16 i förordning (EU) 2015/1589. ReK betonar att detta beslut enligt kommissionen inte ger anledning att ifrågasätta Irlands skattesystem i allmänhet eller dess bolagsskattesats.

12. ReK påpekar att rådets direktiv 2016/1164 om fastställande av regler mot skatteflyktsmetoder som direkt inverkar på den inre marknadens funktion för närvarande orsakar problem i det nationella genomförandet. Artikel 4.4 i direktivet innehåller ett undantag från räntebegränsningen för lån som används för att finansiera långfristiga offentliga infrastrukturprojekt. Även om direktivet medger omfattande undantag för verksamhet som anses vara i det allmännas intresse har medlemsstaterna inte utnyttjat denna möjlighet fullt ut.

13. ReK påminner om att kommissionen räknade ut att det stöd i denna form som Irland tillhandahöll Apple-företagen uppgick till 13 miljarder euro och att medlen i fråga skulle återföras till den irländska statskassan men att den irländska regeringen överklagade kommissionens beslut i Europeiska unionens domstol. Efter kommissionens beslut hade Irland fyra månader på sig att återkräva det olagliga statliga stödet, dvs. fram till januari 2017, men trots ansträngningar att samla in det rekordstora beloppet och spärra det i avvaktan på domstolens beslut lyckades den irländska regeringen inte samla in dessa 13 miljarder euro inom utsatt tid. Därför väckte kommissionen den 4 oktober 2017 talan mot Irland vid EU-domstolen. Båda parter hoppas dock kunna undvika rättsliga påföljder.

14. Vi efterlyser ett snabbt domstolsbeslut i Apples mål för att skapa säkerhet kring hur konkurrenslagstiftningen kan påverka andra befintliga skattebeslut.

Moderniseringsinitiativet för statligt stöd

15. Kommittén delar kommissionens åsikt att ökad insyn i offentliga utgifter är viktigt eftersom det främjar att skattebetalarnas pengar används på bästa sätt och vi anser att insyn också är ett sätt att öka medborgarnas förtroende för de offentliga myndigheternas trovärdighet och legitimitet.

16. ReK påminner (2) om att EU:s regler för statligt stöd avseende tjänster av allmänt ekonomiskt intresse inte får begränsas till principerna om konkurrens utan måste ta full hänsyn till medlemsstaternas stora spelrum enligt fördragen att själva bedöma vad som utgör en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse samt till principerna om lokalt och regionalt självstyre, den ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållningen samt neutraliteten gentemot medlemsstaternas egendomsordning (artikel 3 i EU-fördraget samt artiklarna 14, 106, 345 i och protokoll nr 26 till EUF-fördraget). Tjänster av allmänt ekonomiskt intresse måste återspegla de skillnader när det gäller behov, användarpreferenser och system för offentlig upphandling som kan förekomma på grund av olika geografiska lägen, sociala eller kulturella situationer och demokratiska processer i medlemsstaterna. Bedömningar av statligt stöd får endast genomföras om nationella, regionala eller lokala regler för eller stöd till tjänster av allmänt ekonomiskt intresse får gränsöverskridande konsekvenser eller påverkar den inre marknaden.

17. ReK beklagar att den årliga rapporten om konkurrenspolitiken för 2016 i mycket liten utsträckning tar upp frågor avseende statligt stöd till tjänster av allmänt ekonomiskt intresse och i synnerhet att den inte ger någon klarhet vad gäller översynen av det s.k. Almuniapaketet och översynen av förordningen om stöd av mindre betydelse för tjänster av allmänt ekonomiskt intresse. Vi påminner i detta sammanhang om att ReK har efterlyst följande: — Detaljerade riktlinjer i syfte att uppfylla det fjärde s.k. Altmarkkriteriet om vad som ska betraktas som ett genomsnittligt och välskött företag med tillräcklig finansiering. — En översyn av definitionen av ”rimlig vinst” för tjänster av allmänt ekonomiskt intresse, i synnerhet med hänsyn till att sådan vinst ofta återinvesteras i tjänster av allmänt ekonomiskt intresse genom incitament eller en ökning av procentsatsen för tydlig rimlig vinst. — En höjning av tröskeln för stöd av mindre betydelse i samband med statligt stöd till tjänster av allmänt ekonomiskt intresse. — En höjning av tröskeln för undantag från underrättelsekravet enligt artikel 108.3 i EUF-fördraget för statligt stöd i form av ersättning för allmännyttiga tjänster till företag som fått i uppdrag att tillhandahålla tjänster av allmänt ekonomiskt intresse, till den tröskel som gällde före 2011, det vill säga 30 miljoner euro per år.

18. ReK upprepar (3) sin uppmaning att definitionen av ”subventionerade bostäder” i kommissionens beslut av den 20 december 2011 bör utökas. För att säkerställa medlemsstaternas stora handlingsutrymme rörande tillhandahållande, finansiering och organisation av subventionerat boende samt den demokratiska självständigheten i beslutsfattandet, bör begränsningen av subventionerat boende till ”behövande eller socialt utsatta grupper” tas bort. Rätten till adekvata bostäder till rimlig kostnad bör prioriteras högre, eftersom bostadsmarknadens bristande förmåga att tillgodose det totala behovet av bostäder inte bara drabbar människor som inte har någon tillgång alls till bostäder, utan även boende i hälsovådliga, otillfredsställande eller överbefolkade bostäder samt människor som lägger merparten av sin inkomst på hyran eller på månadsbetalningar av bolån.

19. Kommittén framhåller den studie som offentliggjordes av ReK den 9 juni 2017 på temat ”Genomförandet av beslutet om och rambestämmelserna för tjänster av allmänt ekonomiskt intresse: lokala och regionala myndigheters deltagande i rapporteringsarbetet och situationen vad gäller bedömningen av sociala tjänster som ekonomisk verksamhet” samt slutsatserna i denna, nämligen att — lokala och regionala myndigheter direkt eller indirekt tog del i utarbetandet av 22 av de nationella rapporterna om genomförandet av Almuniapaketet,

och rekommendationerna i denna, närmare bestämt att

— det behövs förtydliganden när det gäller bedömningen av sociala tjänster som ekonomisk verksamhet, särskilt inom den sociala sektorn och hälso- och sjukvården, beräkningen av ersättning, inklusive rimlig vinst, och eventuella inkonsekvenser mellan olika dokument som ska beaktas,

— rapporteringskraven bör förenklas,

— utbyte av bästa praxis bör främjas ytterligare.

20. Vi hävdar därför att de lokala och regionala myndigheternas roll som tillhandahållare av tjänster av allmänt ekonomiskt intresse i syfte att värna om och stärka den sociala dimensionen av den inre marknaden är ännu viktigare mot bakgrund av höga arbetslöshetsnivåer, en åldrande befolkning, social oro och sköra ekonomiska villkor. De fördelar som ges genom denna typ av tjänster når medborgarna direkt och bidrar på så sätt till att förbättra och stärka medborgarnas förtroende för myndigheterna.

21. Alla styresnivåer bär gemensamt ansvar för att förse alla EU-medborgare med hållbara offentliga tjänster. Kommissionen måste grunda sin kontroll av det statliga stödet på området för tjänster av allmänt ekonomiskt intresse på principen om tillförlitlighet och på så vis hjälpa berörda myndigheter och aktörer i stället för att utgå från att de lokala och regionala myndigheterna bryter mot reglerna när de tillhandahåller tjänster av allmänt ekonomiskt intresse.

22. ReK välkomnar kommissionens insatser för att förenkla tillämpningen av reglerna för statligt stöd, nämligen tillkännagivandet om begreppet stöd, och att man i rapporten om konkurrenspolitiken konstaterar att ”det är särskilt viktigt att underlätta offentliga investeringar [och] att maximera investeringarnas effekt i ekonomisk tillväxt och sysselsättning”, vilket på sätt och vis återspeglar ReK:s krav på ytterligare förenklingar och undantag på området för tjänster av allmänt ekonomiskt intresse.

23. Vi ifrågasätter dock den grad av rättssäkerhet som uppnåtts genom tillkännagivandet, eftersom berörda parter, framför allt på området för tjänster av allmänt ekonomiskt intresse, har pekat på komplexiteten hos och möjliga inkonsekvenser mellan olika handlingar som ska beaktas, vilket gör det svårt för dem att bedöma vilken bestämmelse som ska tillämpas i ett visst fall (4).

24. ReK uttrycker även sin oro över den administrativa börda som uppstår på grund av rapporteringskraven i enlighet med beslutet om och rambestämmelserna för tjänster av allmänt ekonomiskt intresse, och som tas upp i några av landsrapporterna.

En digital inre marknad

25. ReK har konsekvent stött ansträngningarna att använda strategin för den digitala inre marknaden som ett instrument för inkluderande tillväxt i EU:s alla regioner, eftersom en förbättrad tillgång till bredband och IKT-tjänster, särskilt i randområden och avlägsna regioner eller i regioner med en geografiskt spridd befolkning, kan underlätta tillgången till tjänster (till exempel e-hälsa och e-förvaltning), vilket leder till effektivitetsvinster för den offentliga förvaltningen, hjälper till att säkerställa låga priser och fler valmöjligheter för konsumenterna oavsett var de befinner sig, och kan öppna upp nya ekonomiska möjligheter för lokala företag, vilket i slutändan förbättrar medborgarnas livskvalitet och stärker sammanhållningen.

26. Kommittén hänvisar i detta sammanhang till sitt yttrande om ”Förenkling av de europeiska struktur-och investeringsfonderna ur de lokala och regionala myndigheternas perspektiv” (COTER-VI/012), i vilket den behandlar konsekvenserna av tillämpningen av reglerna om offentligt stöd för genomförandet av ESI-fonderna och bland annat framhåller den stora bristen på överensstämmelse i tillämpningen av reglerna om offentligt stöd. Vi hänvisar till att förfarandena för offentligt stöd inte berör program som förvaltas centralt av kommissionen (t.ex. Horisont 2020, Fonden för ett sammanlänkat Europa, Europeiska fonden för strategiska investeringar) men däremot berör projekt som finansieras inom ramen för sammanhållningspolitiken. När det gäller offentligt stöd bedöms projekten i praktiken alltså inte efter sitt innehåll, utan efter om kommissionen eller medlemsstaten beviljar medlen och efter sin finansieringskälla.

27. Kommittén är särskilt bekymrad över de hinder för gränsöverskridande e-handel som företagen själva kan komma att införa, över geoblockering och över att potentiella konkurrenter på ett artificiellt sätt utestängs från vissa affärsmöjligheter av dominerande aktörer.

28. Med beaktande av ReK:s yttrande om förenkling av de europeiska struktur- och investeringsfonderna ur de lokala och regionala myndigheternas perspektiv (COTER-VI/012) framhåller kommittén att särskild uppmärksamhet bör ägnas åt det offentliga stödet inom ramen för programmen i det europeiska territoriella samarbetet. För dessa program gäller i allmänhet att de insatser som krävs för efterlevnad av reglerna om offentligt stöd inte står i proportion till risken för att konkurrensen ska snedvridas. Dessutom tolkas det offentliga stödet ofta olika i enskilda medlemsstater, och reglerna kan därför inte tillämpas med rimlig rättslig förutsägbarhet, vilket ofta gör det helt omöjligt att genomföra bra projekt. En snabbt genomförbar åtgärd för förenkling av de europeiska struktur- och investeringsfonderna skulle därför vara att även undanta det europeiska territoriella samarbetet från reglerna för offentligt stöd på liknande sätt som för exempelvis Horisont 2020.

29. Mot denna bakgrund välkomnar vi kommissionens initiativ för bättre efterlevnad av konkurrenslagstiftningen i den digitala världen, nämligen branschutredningen av e-handeln och de nyligen inledda utredningar som syftar till att ta itu med särskilda frågor såsom restriktioner för detaljhandelspriser, diskriminering på grundval av geografisk belägenhet och omotiverad geoblockering (5).

30. Kommittén uppmuntrar kommissionen att tillämpa konkurrensreglerna i den digitala ekonomin och skapa lika villkor på global nivå i samarbete med andra konkurrensmyndigheter runtom i världen, för att se till att innovationen inte hindras, och uppmanar kommissionen att bidra till ett närmare samarbete mellan nationella konkurrensmyndigheter, Europeiska kommissionen och internationella organisationer såsom OECD.

31. ReK stöder också kommissionens ansträngningar för att ombalansera den faktiska skattesats som betalas av traditionella företag och företag inom den digitala sektorn, eftersom kommissionens meddelande om beskattning av den digitala sektorn, som offentliggjordes den 21 september 2017, anger att den faktiska skattesats som betalas av internationella internetföretag är 10,1 %, att jämföra med 23,2 % för traditionella internationella företag. ReK förväntar sig därför att kommissionen undersöker möjligheten att införa särskilda skatter på omsättning och/eller digitala transaktioner och överväger att införa begreppet ”virtuellt driftställe” inom den gemensamma konsoliderade bolagsskattebasen.

Den inre marknaden

32. Kommittén uppmärksammar den viktiga roll som de nationella konkurrensmyndigheterna spelar på viktiga konkurrensområden (6) och rekommenderar en bättre finansiering av olika medlemsstaters nationella konkurrensmyndigheter och förbättrad samordning av nationella konkurrensmyndigheter på EU-nivå, genom Europeiska konkurrensnätverket. Kommittén skulle också stödja ett lagförslag från kommissionen om en förstärkning av de verkställighets- och sanktionsverktyg som står till förfogande för de nationella konkurrensmyndigheterna, det s.k. ”ECN+”, som skulle göra det möjligt att ta till vara all den potential som finns inom EU:s decentraliserade system för verkställande av konkurrensbestämmelserna.

33. ReK välkomnar i detta avseende kommissionens initiativ att ge de nationella konkurrensmyndigheterna befogenheter att bli ännu effektivare verkställande myndigheter, eftersom de nationella myndigheterna när det gäller vissa nivåer av marknaden har större möjligheter att genomdriva efterlevnaden av EU:s konkurrensregler samtidigt som de respekterar nationella särdrag.

34. Kommittén insisterar på att konkurrensmyndigheterna när dominerande företag utnyttjar sina kunder genom att ta ut alltför höga priser eller genom att införa oskäliga villkor måste ingripa för att ta itu med dessa höga priser, särskilt när det gäller läkemedel i syfte att garantera patienterna tillgång till effektiva och överkomliga basläkemedel och främja bästa tänkbara resultat för patienter och samhälle.

35. ReK uttrycker sin oro med anledning av den våg av företagskonsolideringar som sker i en aldrig tidigare skådad omfattning på den redan starkt koncentrerade marknaden för världens utsäde, kemikalier och bekämpningsmedel samt genetiskt modifierade grödors genetiska egenskaper, eftersom detta riskerar att minska konkurrensen och leda till oligopol.

36. ReK pekar på riskerna för en betydande vertikal integration mellan egenskaper, utsäde och kemiska ämnen på grund av den aldrig tidigare skådade globala marknadsdominansen på detta känsliga område, vilket skulle ge de dominerande företagen i denna bransch ännu större inflytande på politiken. Om dessa företag missbrukar sin ställning på marknaden skulle den oberoende forskningen och allmänintresset hotas.

37. Kommittén framhåller den viktiga roll som småjordbrukare spelar för hållbarheten i de regionala ekosystemen, och uppmanar kommissionen att se till att pågående sammanslagningar inte höjer inträdeshindren för mindre innovatörer, inte ökar risken för att mindre innovatörer utestängs från att ta del av teknik och andra resurser som krävs för att kunna konkurrera på ett effektivt sätt, och inte leder till högre priser på insatsvaror inom jordbruket och till mindre valfrihet för jordbrukarna.

38. ReK framhåller den utsatthet som små och medelstora jordbruksföretag, som utgör 79 % av EU:s jordbruksföretag, lider av på grund av sitt svagare förhandlingsläge och otillbörliga affärsmetoder i livsmedelskedjan. Vidare är det främst jordbrukarna som får ta stötarna i försörjningskedjan till följd av marknadsrisker såsom prissvängningar eller utdragna perioder med låga priser. Vi uppmanar kommissionen att hjälpa jordbrukarna att motverka effekterna av den ökande koncentrationen inom kedjans bearbetnings- och detaljhandelsled.

39. Vi uppmanar kommissionsledamöterna med ansvar för jordbruk respektive konkurrens att samarbeta närmare för att förenkla tillämpningen av bestämmelserna om statligt stöd för landsbygdsutveckling, bl.a. genom att inrätta ett integrerat förfarande för samtidigt godkännande av landsbygdsprogram och sådant statligt stöd beträffande finansiering av skogsbrukssektorn och diversifiering av jordbruket som inte omfattas av förenklingarna avseende jordbrukssektorn, för att på så sätt stödja ansträngningarna i riktning mot att diversifiera marknaden för livsmedelsprodukter från jordbruket, i synnerhet för jordbruksbranscherna i de medlemsstater som påverkas mest av brexit.

40. ReK upprepar det krav som vi framförde i vårt yttrande om den gemensamma jordbrukspolitiken efter 2020, på en översyn av EU:s konkurrenslagstiftning, så att samtliga aktörer i en kedja, inklusive konsumenter och offentliga myndigheter, får möjlighet att besluta om en rättvis fördelning av mervärdet och vinstmarginalerna i hela värdekedjan och jordbrukarna får möjlighet att stärka sin ställning på marknaden.

41. Kommittén upprepar sitt krav på en översyn av EU:s lagstiftning om tilldelning av offentliga kontrakt inom storköksbranschen, för att införa belöningar för användning av livsmedel från EU och/eller närproducerade livsmedel med korta leveranskedjor, i syfte att främja den inre marknaden och den använda produktens säkerhet.

42. Kommittén betonar att kontrollen av det statliga stödet har spelat en central roll för att garantera en säkrare och sundare banksektor i EU under krisen.

43. Bristen på enhetlighet i tillämpningen av direktivet om inrättande av en ram för återhämtning och resolution av kreditinstitut och värdepappersföretag (BRRD) innebär dock en större osäkerhet i samband med kontrollen av statligt stöd när det gäller åtgärder som vidtas för att lösa eller tillhandahålla tillfällig rekapitalisering av finansinstitut.

44. ReK menar att det behövs betydligt mer klarhet kring när skuldnedskrivning alternativt en räddningsaktion ska inledas och hur detta ska tillämpas på finansinstitut av olika storlek, så att tydliga lika villkor för hur kontrollen av statligt stöd ska tillämpas gäller i hela det europeiska banksystemet i alla medlemsstater, utan undantag.

45. Det behövs effektivare insättningsgarantisystem på bankunionsnivå så att man säkerställer tillräckliga finansiella medel för att trygga samtliga insättares förtroende och därigenom värna den finansiella stabiliteten.

46. ReK välkomnar att reglerna om statligt stöd är tillräckligt flexibla för att medlemsstaterna ska kunna hjälpa utsatta medborgare, kämpande småföretag och sparare utan att hjälpen betraktas som statligt stöd, såsom kommissionen bekräftade i sitt beslut om Cyperns statliga stöd till låntagare och mikroföretag (7) och i sitt beslut om resolutionen av Cooperative Bank of Peloponnesos (Grekland) (8).

En klimatvänlig energiunion

47. Kommittén välkomnar kommissionens utredning om kapacitetsmekanismen (9), men påpekar att den främsta prioritering som bör vägleda EU:s åtgärder på detta område bör vara att främja hållbar energi (förnybara energikällor och ytterligare insatser för energieffektivitet) som ett sätt att uppnå minskade koldioxidutsläpp i enlighet med Parisavtalet inom ramen för FN:s ramkonvention om klimatförändringar, samt att bekämpa energifattigdom, trygga energiförsörjningen och stärka den territoriella sammanhållningen.

48. Tillgång till energi till rimliga priser är en viktig förutsättning för regional konkurrenskraft, särskilt för mindre gynnade och avlägset belägna regioner. Regioner med en stark industriell bas, som är en energiintensiv sektor per se, påverkas starkt av skatter och avgifter på energi och är beroende av en billig och trygg energiförsörjning.

49. ReK konstaterar att energipriserna på slutkundsmarknaden har stigit de senaste åren trots lägre grossistpriser, och delar kommissionens åsikt att övergången till ren energi bör vara rättvis och ta hänsyn till de omvälvande effekter som den medför för berörda aktörer, inklusive företag och arbetstagare (10).

50. Vi uppmanar kommissionen att optimera sitt stöd till strukturomvandlingen i kolregioner i enlighet med konkurrensreglerna och att arbeta i partnerskap med berörda parter i dessa regioner för att bättre rikta EU:s stöd, främja utbyte av god praxis, inbegripet diskussioner om industripolitiska färdplaner och omskolningsbehov, och främja synergieffekter och samarbete.

En global konkurrenskultur

51. ReK understryker att skattemässig och social dumpning, otillbörlig skatteplanering och skatteundandragande utgör hinder för en rättvis konkurrens.

52. Kommittén är fast övertygad om att EU:s handelspolitik spelar en central roll för att främja konvergens hos konkurrenspolitiska instrument och metoder mellan olika jurisdiktioner och samtidigt skapar en värld som bygger på värderingar.

53. Vi välkomnar samförståndsavtalet om statligt stöd mellan kommissionen och Kinas nationella utvecklings- och reformkommission. ReK förväntar sig att detta samförståndsavtal kommer att bidra väsentligt till kommissionens bredare strategi för att ta itu med den snedvridning som nationell stödpolitik orsakar inom den globala handeln (11).

Bryssel den 1 december 2017. Karl-Heinz LAMBERTZ Europeiska regionkommitténs ordförande

(1) Irland, Nederländerna, Luxemburg och Belgien har alla omfattats av beslut från GD Konkurrens som rör skattebeslut. Alla dessa beslut har överklagats av de berörda medlemsstaterna i Europeiska unionens domstol.

(2) Se punkt 2 i ReK:s yttrande om ”Statligt stöd och tjänster av allmänt ekonomiskt intresse” (ECON-VI/013) som antogs den 11 oktober 2016.

(3) Se punkt 41 i ReK:s yttrande om ”Statligt stöd och tjänster av allmänt ekonomiskt intresse” (ECON-VI/013) som antogs den 11 oktober 2016.

(4) Se medlemsstaternas rapporter om tillämpningen av beslutet om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse under perioden 2012–2016.

(5) Europeiska kommissionen, ”Antitrust: Commission opens three investigations into suspected anticompetitive practices in e-commerce”, som finns tillgängligt här.

(6) Den branschutredning om databehandling inom sektorn för reklam på internet som inleddes av den franska konkurrensmyndigheten, de böter som WhatsApp ålades av den italienska konkurrensmyndigheten för att företaget efter vad som påstås skulle ha tvingat användarna att dela med sig av sina personuppgifter med Facebook, de böter som Aspen Pharma ålades av den italienska konkurrensmyndigheten (fallet Aspen), samt de böter som Pfizer och Flynn Pharma ålades av Förenade kungarikets konkurrensmyndighet (fallet Pfizer/Flynn Pharma).

(7) Ärende SA.45004 (2016/N).

(8) Ärende SA.43886.

(9) Kapacitetsmekanismer är utformade för att stödja investeringar som ska fylla det förväntade kapacitetsunderskottet och säkra försörjningstryggheten. Vanligtvis erbjuder kapacitetsmekanismer ytterligare fördelar för kapacitetsleverantörer, utöver inkomsten från försäljningen av el på marknaden, i utbyte mot att de upprätthåller befintlig kapacitet eller investerar i ny kapacitet som behövs för att garantera en trygg elförsörjning.

(10) Europeiska kommissionen – Andra rapporten om tillståndet i energiunionen, COM(2017) 53 final, Bryssel, av den 1 februari 2017, som finns tillgänglig här.

(11) http://europa.eu/rapid/press-release_IP-17-1520_en.htm.