Förslag till RÅDETS BESLUT om godtagande av ändringen av 1999 års protokoll till 1979 års konvention om långväga gränsöverskridande luftföroreningar angående minskning av försurning, övergödning och marknära ozon /* COM/2013/0917 final - 2013/0448 (NLE) */





MOTIVERING 1979 års konvention om långväga gränsöverskridande luftföroreningar (nedan kallad luftvårdskonventionen) ingicks under ledning av FN:s ekonomiska kommission för Europa (Unece). Den är det viktigaste internationella regelverket för samarbete och åtgärder för att begränsa och gradvis minska och förebygga luftföroreningar och deras negativa effekter på människors hälsa och miljön i Unece-regionen, med särskild inriktning på långväga gränsöverskridande luftföroreningar. Luftvårdskonventionen undertecknades på Europeiska ekonomiska gemenskapens vägnar i Helsingfors den 14 november 1979 och godkändes genom rådets beslut 81/462/EEG av den 11 juni 1981[1]. Hittills har luftvårdskonventionen utvidgats med åtta protokoll, däribland 1999 års protokoll angående minskning av försurning, övergödning och marknära ozon (nedan kallat protokollet). Protokollet innehåller en strategi som omfattar flera olika föroreningar, med vilken syftet är att förhindra eller minimera överskridanden av kritiska belastningsgränser för försurning och övergödning och av ozonnivåer som är kritiska för människors hälsa och för vegetation. I protokollet fastställs därför nationella utsläppstak för varje part som ska nås 2010 och därefter för följande fyra luftföroreningar: svavel (främst svaveldioxid, SO2), kväveoxider (NOx), ammoniak (NH3) och flyktiga organiska föreningar utom metan (VOC). För att bidra till att de nationella utsläppstaken nås, fastställs i bilagorna till protokollet utsläppsgränsvärden som ska begränsa utsläppen av luftföroreningar vid källan för relevanta kategorier av stationära och mobila källor. Gemenskapens anslutning till protokollet godkändes på gemenskapens vägnar genom rådets beslut 2003/507/EG av den 13 juni 2003[2]. Protokollet trädde i kraft den 17 maj 2005 och har införlivats i EU-lagstiftningen huvudsakligen genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/80/EG av den 23 oktober 2001 om begränsning av utsläpp till luften av vissa föroreningar från stora förbränningsanläggningar[3] och Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/81/EG av den 23 oktober 2001 om nationella utsläppstak för vissa luftföroreningar (nedan kallat direktivet om nationella utsläppstak)[4]. I enlighet med artikel 10.2 i protokollet har skyldigheterna granskats under 2005–2007. Granskningen visade att ökade insatser behövs för att nå målen för miljön och människors hälsa, dvs. att hålla sig under kritiska belastningsgränser och nivåer för långsiktigt skydd av människors hälsa och miljön. År 2007 inledde parterna förhandlingar om att ändra protokollet. Förhandlingarna ledde till att de parter som var närvarande vid det 30:e mötet i verkställande organet för luftvårdskonventionen enhälligt antog två beslut (verkställande organets beslut 2012/1 och 2012/2) som ändrade texten i protokollet och dess bilagor och lade till två nya bilagor (X och XI)[5]. Två andra beslut om genomförande av protokollets bestämmelser (provisorisk tillämpning av justeringar av nationella åtaganden om utsläppsminskning[6] eller av nationella utsläppsinventeringar) antogs också enhälligt av parterna[7]. Verkställande organets beslut 2012/1, som uppdaterar definitionerna av kritiska belastningsgränser och kritiska nivåer, enligt bilaga I till protokollet, måste inte ratificeras av parterna. I enlighet med artikel 13.4 i protokollet meddelades denna ändring till alla parter i protokollet den 7 mars 2013[8] och trädde i kraft den 5 juni 2013. Genom verkställande organets beslut 2012/2 ändras huvudtexten i protokollet och alla dess bilagor (utom bilaga I). Enligt artikel 13.3 i protokollet måste detta beslut ratificeras av parterna. I det ändrade protokollet fastställs nya nationella åtaganden om utsläppsminskning som ska uppfyllas till 2020 och därefter för de ovannämnda fyra luftföroreningarna samt för fina partiklar (PM2,5). Protokollet stöder också minskade utsläpp av sot (en komponent av partiklar som är ett kortlivat klimatpåverkande ämne), uppdaterar de utsläppsgränsvärden som fastställs i bilagorna till protokollet, fastställer nya standarder för produkters innehåll av flyktiga organiska föreningar utom metan samt kompletterar parternas rapporteringsskyldighet i fråga om utsläppen av luftföroreningar och om gjorda framsteg inom teknik och forskning. Ändringen av protokollet ska införlivas i EU-lagstiftningen genom flera rättsakter. Därför har kommissionen lagt fram ett förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring[9] av direktivet om nationella utsläppstak och Europaparlamentets och rådets direktiv om begränsning av utsläpp till luft av vissa föroreningar från medelstora förbränningsanläggningar[10]. Båda dessa direktiv ska tillämpas vid sidan av EU:s befintliga direktiv om begränsning av utsläpp från källor, däribland Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/75/EU av den 24 november 2010 om industriutsläpp[11]. Mot bakgrund av ovanstående bör Europeiska unionen godta ändringen av protokollet. Bilagan till detta beslut innehåller protokollets ändrade text enligt verkställande organets beslut 2012/2. 2013/0448 (NLE) Förslag till RÅDETS BESLUT om godtagande av ändringen av 1999 års protokoll till 1979 års konvention om långväga gränsöverskridande luftföroreningar angående minskning av försurning, övergödning och marknära ozon EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 192 jämförd med artikel 218.6 a, med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, med beaktande av Europaparlamentets godkännande, och av följande skäl: (1) Unionen är part i Uneces konvention om långväga gränsöverskridande luftföroreningar, efter det att konventionen godkändes 1981 [12]. (2) Unionen är part i 1999 års protokoll till konventionen om långväga gränsöverskridande luftföroreningar angående minskning av försurning, övergödning och marknära ozon efter det att protokollet godkändes den 13 juni 2003[13]. (3) Parterna i protokollet till konventionen om långväga gränsöverskridande luftföroreningar angående minskning av försurning, övergödning och marknära ozon inledde förhandlingar 2007 för att ytterligare förbättra skyddet av människors hälsa och miljön, bland annat genom nya åtaganden om utsläppsminskning för vissa luftföroreningar som ska uppfyllas till 2020 och genom uppdatering av utsläppsgränsvärden för utsläpp av luftföroreningar vid källan. (4) De parter som var närvarande vid det 30:e mötet i verkställande organet för Uneces konvention om långväga gränsöverskridande luftföroreningar antog [enhälligt?] besluten 2012/1 och 2012/2 om ändring av protokollet till konventionen om långväga gränsöverskridande luftföroreningar angående minskning av försurning, övergödning och marknära ozon. (5) Beslut 2012/1 trädde i kraft och fick verkan på grundval av det snabbare förfarande som anges i artikel 13.4 i protokollet. (6) Beslut 2012/2 måste ratificeras av parterna i protokollet i enlighet med artikel 13.3 i protokollet. (7) Ändringen av protokollet till konventionen om långväga gränsöverskridande luftföroreningar angående minskning av försurning, övergödning och marknära ozon bör därför godtas på Europeiska unionens vägnar. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 Ändringen av protokollet till konventionen om långväga gränsöverskridande luftföroreningar angående minskning av försurning, övergödning och marknära ozon godtas härmed på Europeiska unionens vägnar. Texten till ändringen av protokollet åtföljer detta beslut. Artikel 2 Rådets ordförande ska utse den person som ska ha rätt att på Europeiska unionens vägnar deponera det godtagandeinstrument som avses i artikel 13.3 i protokollet till konventionen om långväga gränsöverskridande luftföroreningar angående minskning av försurning, övergödning och marknära ozon, för att uttrycka Europeiska unionens samtycke till att bindas av detta protokoll, i dess ändrade lydelse. Artikel 3 Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas. Utfärdat i Bryssel den På rådets vägnar Ordförande [1] EGT L 171, 27.6.1981, s. 11. [2] EUT L 179, 17.7.2003, s. 1. [3] EGT L 309, 27.11.2001, s. 1. [4] EGT L 309, 27.11.2001, s. 22. [5] Beslut 2012/1 och 2012/2, 30:e mötet i verkställande organet för konventionen, 30 april–4 maj 2012. Texten till dessa beslut finns på http://www.unece.org/env/lrtap/multi_h1.html [6] De nationella utsläppstak som anges i bilaga II till protokollet ska nu ersättas av nationella åtaganden om utsläppsminskning som fastställs i bilaga II till protokollet i dess ändrade lydelse. [7] Beslut 2012/3 och 2012/4, 30:e mötet i verkställande organet för konventionen, 30 april–4 maj 2012. Texten till dessa beslut finns på http://www.unece.org/env/lrtap/multi_h1.html [8] Ref.: ECE/ENV/2013/30. [9] COM(2013) XXX. [10] COM(2013) XXX. [11] EGT L 334, 17.12.2010, s. 17. [12] EGT L 171, 27.6.1981, s. 11. [13] EUT L 179, 17.7.2003, s. 1. Beslut 2012/2 om ändring av texten i och bilagorna II–IX till 1999 års protokoll angående minskning av försurning, övergödning och marknära ozon och tillägg av nya bilagorna X och XI Artikel 1 Ändring Parterna i 1999 års protokoll angående minskning av försurning, övergödning och marknära ozon, församlade vid det verkställande organets trettionde möte, beslutar att ändra 1999 års protokoll angående minskning av försurning, övergödning och marknära ozon (Göteborgsprotokollet) till konventionen om långväga gränsöverskridande luftföroreningar i enlighet med bilagan till detta beslut. Artikel 2 Förhållande till Göteborgsprotokollet Ingen stat eller organisation för regional ekonomisk integration får deponera ett godtagandeinstrument för detta ändringsdokument såvida den inte tidigare, eller samtidigt, har deponerat ett ratifikations-, godtagande-, godkännande- eller anslutningsinstrument för Göteborgsprotokollet. Artikel 3 Ikraftträdande Enligt artikel 13.3 i Göteborgsprotokollet ska ändringen träda i kraft på den nittionde dagen efter den dag då två tredjedelar av parterna i Göteborgsprotokollet har deponerat sina godtagandeinstrument hos depositarien. Bilaga A. Ingress 1. I ingressen andra stycket ska orden ”flyktiga organiska föreningar och reducerade kväveföreningar” ersättas med orden ”flyktiga organiska föreningar, reducerade kväveföreningar och partiklar”. 2. I ingressen tredje stycket ska orden ”och partiklar” införas efter ordet ”ozon”. 3. I ingressen fjärde stycket ska orden ”svavel och flyktiga organiska föreningar samt sekundära föroreningar såsom ozon” ersättas med ”svavel, flyktiga organiska föreningar, ammoniak och direkt utsläppta partiklar, liksom sekundärt bildade föroreningar såsom ozon, partiklar”. 4. Följande stycke ska läggas till mellan fjärde och femte styckena i ingressen: ”som erkänner bedömningarna av vetenskapliga rön från internationella organisationer som FN:s miljöprogram och Arktiska rådet om sidovinsterna för människors hälsa och klimatet med att minska sot och marknära ozon, särskilt i Arktis och i de alpina regionerna,” 5. Ingressens sjätte stycke ska ersättas med följande text: ”som även erkänner att Kanada och Förenta staterna agerar bilateralt för att hantera gränsöverskridande luftföroreningar inom ramen för avtalet mellan Kanada och Förenta staterna om luftkvalitet, som omfattar åtaganden från båda länderna om att minska utsläppen av svaveldioxid, kväveoxider och flyktiga organiska föreningar, och att de två länderna överväger att införa åtaganden om att minska utsläppen av partiklar,” 6. Ingressens sjunde stycke ska ersättas med följande text: ”som vidare erkänner att Kanada har föresatt sig att minska utsläppen av svaveldioxid, kväveoxider, flyktiga organiska föreningar och partiklar för att uppfylla de kanadensiska kvalitetsnormerna för luftkvalitet och det nationella målet att minska försurningen, och att Förenta staterna har föresatt sig att genomföra program för att göra de minskningar i utsläppen av kväveoxider, svaveldioxid, flyktiga organiska föreningar och partiklar som krävs för att uppfylla de nationella normerna för luftkvalitet i fråga om ozon och partiklar, fortsätta framstegen med att minska försurning och övergödning samt förbättra sikten i nationalparker och tätortsområden,” 7. Ingressens nionde och tionde stycken ska ersättas med följande stycken: ”som beaktar de vetenskapliga rönen om hemisfärisk transport av luftföroreningar, påverkan av kvävets kretslopp och de eventuella synergieffekterna och målkonflikterna mellan luftföroreningar och klimatförändring, som är medvetna om att utsläpp från sjöfarten och luftfarten bidrar väsentligt till skadliga effekter på människors hälsa och miljön och är viktiga frågor som behandlas av Internationella sjöfartsorganisationen och Internationella civila luftfartsorganisationen,” 8. I ingressens femtonde stycke ska orden ”ammoniak och flyktiga organiska föreningar” ersättas med orden ”ammoniak, flyktiga organiska föreningar och partiklar”. 9. I ingressens nittonde stycke ska orden ”och partiklar, inklusive sot,” införas efter orden ”kväveföreningar”. 10. Ingressens tjugonde och tjugoförsta stycken ska utgå. 11. I ingressens tjugoandra stycke ska a) orden ”och ammoniak” ersättas med orden ”och reducerade kväveföreningar”, och b) orden ”inklusive dikväveoxid” ersättas med orden ”inklusive dikväveoxid och nitrathalter i ekosystem”. 12. I ingressens tjugotredje stycke ska ordet ”troposfäriskt” ersättas med ordet ”marknära”. B. Artikel 1 1. Följande stycke ska läggas till efter punkt 1: 1a. detta protokoll, protokollet och det här protokollet: 1999 års protokoll om att minska försurning, övergödning och marknära ozon, i dess uppdaterade version. 2. Orden ”, uttryckt som ammoniak (NH3)” ska läggas till i slutet av punkt 9. 3. Följande punkter ska införas efter punkt 11: 11a. partiklar eller PM: en luftförorening som består av en blandning av partiklar i luften. Dessa partiklar skiljer sig åt i fråga om fysiska egenskaper (t.ex. storlek och form) och kemisk sammansättning. Om inget annat anges ska alla hänvisningar till partiklar i detta protokoll avse partiklar med en aerodynamisk diameter som är högst 10 mikrometer (μm) (PM10), inklusive partiklar med en aerodynamisk diameter som är högst 2,5 µm (PM2,5). 11b. sot: kolhaltiga partiklar som absorberar ljus. 11c. ozonbildande ämnen: kväveoxider, flyktiga organiska föreningar, metan och kolmonoxid. 4. I punkt 13 ska orden ”eller flöden till receptorer” införas efter ordet ”atmosfären”. 5. I punkt 15 ska orden ”flyktiga organiska föreningar eller ammoniak” ersättas med orden ”flyktiga organiska föreningar, ammoniak eller partiklar”. 6. Punkt 16 ska ersättas med följande text: ny stationär källa: en stationär källa vars uppförande eller väsentliga modifiering påbörjats efter utgången av ett år från och med dagen för ikraftträdande för en part i detta protokoll. En part får besluta att inte betrakta en stationär källa som en ny stationär källa om den redan var godkänd av de behöriga nationella myndigheterna vid tidpunkten för ikraftträdandet av protokollet för den parten och förutsatt att uppförandet eller den väsentliga modifieringen påbörjades inom fem år efter den dagen. De behöriga nationella myndigheterna avgör, med beaktande av sådana faktorer som modifieringens miljömässiga nytta, om en modifiering är väsentlig eller inte. C. Artikel 2 1. I inledningen ska följande ändringar göras: a) Före orden ”Målet med detta protokoll” ska ”1.” införas. b) Orden ”ammoniak och flyktiga organiska föreningar” ska ersättas med orden ”ammoniak, flyktiga organiska föreningar och partiklar”. c) Orden ”och miljön” ska införas efter ”människors hälsa”. d) Orden ”material och grödor” ska ersättas med orden ”material, grödor och klimatet på kort och lång sikt”. e) Ordet ”, partiklar” ska införas efter ordet ”övergödning”. 2. Orden ”och som tillåter återhämtning hos ekosystem” ska införas i slutet av led a. 3. I led b ska orden ”och som tillåter återhämtning hos ekosystem” läggas till i slutet av ledet [i den engelska versionen ska ordet ”och” raderas efter semikolonet, detta berör inte den svenska versionen]. 4. I led c ii ska orden ”den för hela Kanada gällande normen” ersättas med orden ”den kanadensiska luftkvalitetsnormen”. 5. De nya leden d, e och f ska läggas till efter led c enligt följande: d) För partiklar: i) För parter inom EMEP:s geografiska räckvidd, de kritiska belastningsgränser för partiklar som anges i bilaga I. ii) För Kanada, den kanadensiska luftkvalitetsnormen för partiklar. iii) För Förenta staterna, den nationella luftkvalitetsnormen för partiklar. e) För parter inom EMEP:s geografiska räckvidd, de kritiska belastningsgränser för ammoniak som anges i bilaga I. f) För parter inom EMEP:s geografiska räckvidd, de godtagbara belastningsgränser för luftföroreningar för att skydda material som anges i bilaga I. 6. En ny punkt 2 ska läggas till i slutet av artikel 2 enligt följande: ”2. Ett ytterligare mål är att parterna när de vidtar åtgärder för att uppnå sina nationella mål för partiklar, i den utsträckning de anser vara lämplig, prioriterar åtgärder för att minska utsläppen som också avsevärt minskar mängden sot i syfte att främja människors hälsa och miljön och bidra till att mildra klimatförändringen på kort sikt.” D. Artikel 3 1. Punkt 1 ska ändras på följande sätt: a) Ordet ”utsläppstak” i första raden ska ersättas med orden ”åtagande om utsläppsminskning”. b) Ordet ”taket” i andra raden ska ersättas med ordet ”åtagandet”. c) Meningen ”När åtgärder vidtas för att minska utsläppen av partiklar bör varje part sträva efter att göra minskningar inom de kategorier av källor som är kända för att släppa ut stora mängder sot, i den omfattning parten anser vara lämplig.” ska läggas till i slutet av stycket. 2. I punkterna 2 och 3 ska orden ”V och VI” ersättas med orden ”V, VI och X”. 3. Orden ”Om inte annat följer av punkterna 2a och 2b, [ska varje part]” ska införas i början av punkt 2. 4. Nya punkter 2a och 2b ska införas enligt följande: 2a. En part som redan var en part i detta protokoll före ikraftträdandet av en ändring som inför nya kategorier av utsläppskällor får tillämpa de gränsvärden som gäller för en ”befintlig stationär källa” på de källor i en sådan ny kategori vars uppförande eller väsentliga modifiering påbörjades före utgången av ett år från och med dagen för ikraftträdandet av ändringen för den parten, såvida inte och fram till dess att denna källa genomgår en väsentlig modifiering. 2b. En part som redan var en part i detta protokoll före ikraftträdandet av en ändring som inför nya gränsvärden som gäller för en ”ny stationär källa” får fortsätta tillämpa de gränsvärden som gällde tidigare på de källor vars uppförande eller väsentliga modifiering påbörjades före utgången av ett år från och med dagen för ikraftträdandet av ändringen för den parten, såvida inte och fram till dess att denna källa genomgår en väsentlig modifiering. 5. Punkt 4 ska utgå. 6. Punkt 6 ska ersättas med följande text: Varje part bör tillämpa bästa tillgängliga teknik på mobila källor som omfattas av bilaga VIII och på varje stationär källa som omfattas av bilagorna IV, V, VI och X och, om den anser det vara lämpligt, åtgärder för att begränsa sot som komponent i partiklar, med beaktande av de riktlinjer som antagits av verkställande organet. 7. Punkt 7 ska ersättas med följande text: Varje part ska, i den mån det är tekniskt och ekonomiskt genomförbart och med beaktande av kostnaderna och nyttan, inom de i bilaga VII angivna tidsramarna tillämpa de gränsvärden för produkters innehåll av flyktiga organiska föreningar som anges i bilaga XI. 8. Punkt 8 b ska ändras enligt följande: a) Orden ”riktlinjedokument V” och ”vid dess sjuttonde möte (beslut 1999/1), samt eventuella tillägg därtill” ska utgå. b) Följande mening ska läggas till i slutet av punkten: Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt minskningar av ammoniakutsläpp från betydande källor av ammoniak för den aktuella parten. 9. I punkt 9 b ska orden ”ammoniak eller flyktiga organiska föreningar, som bidrar till försurning, övergödning eller ozonbildning” ersättas med ”ammoniak, flyktiga organiska föreningar eller partiklar som bidrar till försurning, övergödning, ozonbildning eller förhöjda halter av partiklar”. 10. I punkt 10 b ska orden ”svavel eller flyktiga organiska föreningar” ersättas med ”svavel, flyktiga organiska föreningar eller partiklar”. 11. Punkt 11 ska ersättas med följande: Kanada och Förenta staterna ska vid ratifikation, godtagande eller godkännande av eller anslutning till detta protokoll eller den ändring som anges i beslut 2012/2 underrätta verkställande organet om sina respektive åtaganden i fråga om minskning av utsläpp av svavel, kväveoxider, flyktiga organiska föreningar och partiklar för att dessa automatiskt ska införas i bilaga II. 12. Följande nya punkter ska läggas till efter punkt 11: 11a. Kanada ska också vid ratifikation, godtagande eller godkännande av eller anslutning till detta protokoll underrätta verkställande organet om relevanta gränsvärden för att dessa automatiskt ska införas i bilagorna IV, V, VI, VIII, X och XI. 11b. Varje part ska utarbeta och upprätthålla utsläppsinventeringar och prognoser för utsläppen av svaveldioxid, kväveoxider, ammoniak och flyktiga organiska föreningar samt partiklar. Parter inom EMEP:s geografiska räckvidd ska använda de metoder som anges i de riktlinjer som tagits fram av EMEP:s styrande organ och antagits av parterna vid ett möte i verkställande organet. Parter i områden utanför EMEP:s geografiska räckvidd ska använda de metoder som utvecklats genom verkställande organets arbetsplan som vägledning. 11c. Varje part bör aktivt delta i program inom ramen för konventionen om luftföroreningars inverkan på människors hälsa och miljön. 11d. För att kunna jämföra de totala nationella utsläppen med åtaganden om utsläppsminskningar som anges i punkt 1 får en part använda ett förfarande som angetts i ett beslut i verkställande organet. Ett sådant förfarande ska innehålla bestämmelser om inlämning av verifierande underlag och om översynen av användningen av förfarandet. E. Artikel 3a 1. En ny artikel 3a med följande lydelse ska läggas till: Artikel 3a Flexibla övergångsbestämmelser 1. Utan hinder av artikel 3.2, 3.3, 3.5 och 3.6 ska en part i konventionen som blir part i detta protokoll mellan den 1 januari 2013 och den 31 december 2019 få tillämpa flexibla övergångsbestämmelser för tillämpningen av gränsvärden som anges i bilagorna VI och/eller VIII enligt de villkor som anges i denna artikel. 2. En part som väljer att tillämpa flexibla övergångsbestämmelser enligt denna artikel ska ange följande i sitt instrument för ratifikation, godtagande eller godkännande av eller anslutning till detta protokoll: a) De särskilda bestämmelser i bilagorna VI och/eller VIII för vilka parten väljer att tillämpa flexibla övergångsbestämmelser. b) En genomförandeplan med en tidsplan för ett fullständigt genomförande av de angivna bestämmelserna. 3. En genomförandeplan enligt punkt 2 b ska minst innehålla bestämmelser om att gränsvärdena för nya och befintliga stationära källor som anges i tabellerna 1 och 5 i bilaga VI och tabellerna 1, 2, 3, 13 och 14 i bilaga VIII ska börja tillämpas senast åtta år efter det att detta protokoll har trätt i kraft för parten, eller den 31 december 2022, beroende på vilket som inträffar först. 4. I inget fall får en parts tillämpning av eventuella gränsvärden för nya och befintliga stationära källor som anges i bilaga VI eller VIII skjutas upp längre än till den 31 december 2030. 5. En part som väljer att tillämpa flexibla övergångsbestämmelser enligt den här artikeln ska vart tredje år överlämna en rapport om sina framsteg med tillämpningen av bilagorna VI och/eller VIII till kommissionens sekretariatschef. Kommissionens sekretariatschef ska göra treårsrapporterna tillgängliga för verkställande organet. F. Artikel 4 1. I punkt 1 ska orden ”ammoniak och flyktiga organiska föreningar” ersättas med ”ammoniak, flyktiga organiska föreningar och partiklar, inklusive sot”. 2. I punkt 1 a ska orden ”brännare med låga utsläpp och miljöanpassade jordbruksmetoder” ersättas med orden ”brännare med låga utsläpp, miljöanpassade jordbruksmetoder och åtgärder som är kända för att minska utsläpp av sot som komponent i partiklar”. G. Artikel 5 1. Punkt 1 a ska ändras enligt följande: a) Orden ”ammoniak och flyktiga organiska föreningar” ska ersättas med ”ammoniak, flyktiga organiska föreningar och partiklar, inklusive sot”. b) Orden ”nationella utsläppstaken eller” ska ersättas med ”åtaganden om utsläppsminskningar och”. 2. Punkt 1 c ska ersättas med följande text: c) nivåer av marknära ozon och partiklar, 3. I punkt 1 d ska ”6.” ersättas med ”6,”. 4. En ny punkt 1 e med följande lydelse ska läggas till: e) de förbättringar av miljön och människors hälsa som är förknippade med att åtaganden om utsläppsminskningar för 2020 och därefter uppfylls i enlighet med förteckningen i bilaga II. För länder inom EMEP:s geografiska räckvidd kommer information om sådana förbättringar att läggas fram i riktlinjer som antagits av verkställande organet. 5. Punkt 2 e ska ändras enligt följande: a) Orden ”hälso- och miljöeffekter” ska ersättas med ”effekter för människors hälsa, miljö och klimat”. b) Orden ”minskning av” ska införas efter orden ”förknippade med”. H. Artikel 6 1. I punkt 1 b ska orden ”ammoniak och flyktiga organiska föreningar” ersättas med ”ammoniak, flyktiga organiska föreningar och partiklar”. 2. I punkt 1 f ska orden ”riktlinjedokumenten I–V” och ”vid dess sjuttonde möte (beslut 1999/1), samt eventuella ändringar därav” utgå. 3. I punkt 1 g ska orden ”riktlinjedokument VI” och ”vid sitt sjuttonde möte (beslut 1999/1), samt eventuella ändringar därav” utgå. 4. I punkt 1 h ska orden ”ammoniak och flyktiga organiska föreningar” ersättas med orden ”ammoniak, flyktiga organiska föreningar och partiklar”. 5. Punkt 2 ska ersättas med följande text: Varje part ska insamla och kontinuerligt uppdatera information om a) koncentrationer och depositioner i omgivningen av svavel- och kväveföreningar, b) koncentrationer i omgivningen av ozon, flyktiga organiska föreningar och partiklar, c) om möjligt, uppskattningar av exponering för marknära ozon och partiklar. Varje part ska, om det är praktiskt möjligt, också samla in och bevara information om effekterna av alla dessa föroreningar på människors hälsa, land- och vattenekosystem, material och klimat. Parter inom EMEP:s geografiska räckvidd bör använda de riktlinjer som antagits av verkställande organet. Parter utanför EMEP:s geografiska räckvidd bör använda de metoder som utvecklats genom verkställande organets arbetsplan som vägledning. 6. Följande punkt ska införas som punkt 2a: 2a. Varje part bör, i den mån den finner lämpligt, också utarbeta och upprätthålla utsläppsinventeringar och prognoser för utsläpp av sot, med hjälp av riktlinjer som antagits av verkställande organet. I. Artikel 7 1. I punkt 1 a ii ska orden ”punkt 3” ersättas med orden ”punkterna 3 och 7”. 2. Inledningen i punkt 1 b ska ersättas med följande text: b) Varje part inom EMEP:s geografiska räckvidd ska genom kommissionens sekretariatschef rapportera följande information till EMEP i fråga om utsläpp av svaveldioxid, kväveoxider, ammoniak och flyktiga organiska föreningar och partiklar, på grundval av de riktlinjer som utarbetats av EMEP:s styrande organ och som antagits av verkställande organet: 3. I punkt 1 b i ska orden ”av svavel, kväveoxider, ammoniak och flyktiga organiska föreningar” utgå. 4. Punkt 1 b ii ska ändras enligt följande: a) Orden ”för varje ämne” ska utgå. b) Årtalet ”(1990)” ska ersättas med orden ”det referensår som anges i bilaga II”. 5. I punkt 1 b iii ska orden ”och gällande planer för minskning av dessa” utgå. 6. Punkt 1 b iv ska ersättas med följande text: iv) En informativ inventeringsrapport med detaljerad information om rapporterade utsläppsinventeringar och utsläppsprognoser. 7. En ny punkt 1 ba med följande lydelse ska läggas till: ba) Varje part inom EMEP:s geografiska räckvidd bör genom kommissionens sekretariatschef rapportera tillgänglig information till verkställande organet om sina program för luftföroreningars inverkan på människors hälsa och miljön samt atmosfärövervakning och atmosfärmodellering inom ramen för konventionen, i enlighet med riktlinjer som antagits av verkställande organ. 8. Punkt 1 c ska ersättas med följande text: c) Parter i områden utanför EMEP:s geografiska räckvidd ska rapportera tillgänglig information om utsläppsnivåer, inbegripet för det referensår som anges i bilaga II och som är lämpligt för det geografiska område som omfattas av partens åtaganden om utsläppsminskningar. Parter i områden utanför EMEP:s geografiska räckvidd bör lämna liknande information som den som anges i punkt 1ba, på begäran av verkställande organet. 9. Ett nytt led d ska läggas till efter punkt 1 c enligt följande: d) Varje part bör dessutom, i förekommande fall, rapportera sina utsläppsinventeringar och prognoser för utsläpp av sot, i enlighet med de riktlinjer som antagits av verkställande organet. 10. Den inledande meningen till punkt 3 ska ersättas med följande text: På begäran av och i enlighet med de tidsramar som fastställts av verkställande organet, ska EMEP och andra underorgan förse det verkställande organet med nödvändig information om följande: 11. I punkt 3 a ska orden ”partiklar inklusive sot,” införas efter orden ”koncentrationer av”. 12. I punkt 3 b ska orden ”ozon och dess förelöpare.” ersättas med orden ”partiklar, marknära ozon och deras förelöpare,”. 13. De nya leden c och d ska införas efter punkt 3 b enligt följande: c) Negativ inverkan på människors hälsa, naturliga ekosystem, material och grödor, inklusive samspelet med klimatförändringarna och miljön i samband med ämnen som omfattas av detta protokoll, och framstegen när det gäller att åstadkomma förbättringar för människors hälsa och miljön enligt beskrivningen i den vägledning som har antagits av verkställande organet. d) Beräkning av kvävebudgetar, kväveupptagning och kväveöverskott och förbättringar av dessa inom EMEP:s geografiska räckvidd, med hjälp av riktlinjer som antagits av verkställande organet. 14. I punkt 3 ska den sista meningen utgå. 15. I punkt 4 ska orden ”och partiklar” läggas till i slutet av stycket. 16. I punkt 5 ska orden ”faktiska ozonkoncentrationerna och de kritiska nivåer för ozon” ersättas med orden ”faktiska ozon- och partikelkoncentrationerna och de kritiska nivåer för ozon och partiklar”. 17. En ny punkt 6 med följande lydelse ska läggas till: 6. Trots vad som sägs i artikel 7.1 b får en part begära tillstånd från verkställande organet att rapportera en begränsad inventering för ett visst förorenande ämne eller föroreningar om a) denna part inte sedan tidigare har rapporteringsskyldighet enligt detta protokoll eller andra protokoll för den aktuella föroreningen, och b) partens begränsade inventering omfattar minst alla stora punktkällor för föroreningen eller föroreningarna hos parten eller en relevant PEMA. Verkställande organet ska bevilja en sådan begäran varje år för upp till fem år efter det att detta protokoll har trätt i kraft för en part, men i inget fall för rapportering av utsläpp för något år efter 2019. En sådan begäran ska åtföljas av information om framstegen mot att utarbeta en mer fullständig inventering som en del av partens årliga rapportering. J. Artikel 8 1. I led b ska ”partiklar, inklusive sot,” införas efter orden ”sådana för”. 2. I led c ska orden ”kväveoxider, ammoniak och flyktiga organiska föreningar” ersättas med orden ”kväveföreningar, ammoniak och flyktiga organiska föreningar och partiklar, inklusive sot”. 3. Efter led d ska ett nytt led da läggas till enligt följande: Ökad vetenskaplig förståelse av de potentiella sidovinster för begränsning av klimatförändring som är förknippade med potentiella minskningsscenarier för luftföroreningar (som metan, kolmonoxid och sot) som påverkar strålningsdrivningen (radiative forcing) och andra klimateffekter på kort sikt. 4. I led e ska orden ”övergödning och fotokemiska föroreningar” ersättas med orden ”övergödning, fotokemiska föroreningar och partiklar”. 5. I led f ska orden ”ammoniak och flyktiga organiska föreningar” ersättas med orden ”ammoniak, flyktiga organiska föreningar och andra förelöpare till ozon och partiklar”. 6. Led g ska ändras på följande sätt: a) Orden ”kväve och flyktiga organiska föreningar” ska ersättas med orden ”kväve, flyktiga organiska föreningar och partiklar”. b) Orden ”inklusive deras bidrag till koncentrationen av partiklar,” ska utgå. c) Orden ”flyktiga organiska föreningar och troposfäriskt ozon” ska ersättas med ”flyktiga organiska föreningar, partiklar och marknära ozon”. 7. Led k ska ändras på följande sätt: a) Orden ”miljö och människors hälsa” ska ersättas med ”miljö, människors hälsa och effekter på klimatet”. b) Orden ”ammoniak och flyktiga organiska föreningar” ska ersättas med orden ”ammoniak, flyktiga organiska föreningar och partiklar”. K. Artikel 10 1. I punkt 1 ska orden ”svavel- och kväveföreningar” ersättas med orden ”svavel- och kväveföreningar och partiklar”. 2. Punkt 2 b ska ändras enligt följande: a) Orden ”hälsoeffekter” ska ersättas med ”effekter på människors hälsa, sidovinster för klimat”. b) Ordet ”partiklar” ska införas efter orden ”vad gäller”. 3. De nya punkterna 3 och 4 ska läggas till enligt följande: 3. Verkställande organet ska i sina granskningar enligt denna artikel ta med en utvärdering av åtgärder för att minska sotutsläppen senast vid det andra mötet i verkställande organet efter ikraftträdandet av den ändring som ingår i beslut 2012/2. 4. Parterna ska senast vid det andra mötet i verkställande organet efter ikraftträdandet av den ändring som ingår i beslut 2012/2 utvärdera åtgärder för att begränsa utsläpp av ammoniak och överväga behovet av att se över bilaga IX. L. Artikel 13 Artikel 13 ska ersättas med följande: Artikel 13 Justeringar 1. Varje part i konventionen får föreslå att bilaga II till detta protokoll justeras så att partens namn läggs till, tillsammans med utsläppsnivåer, utsläppstak och utsläppsminskning i procent. 2. Varje part får föreslå en justering av dess åtaganden om utsläppsminskningar som redan förtecknas i bilaga II. Ett sådant förslag måste innehålla kompletterande dokumentation, och ska ses över i enlighet med ett beslut i verkställande organet. Denna översyn ska göras innan förslaget diskuteras av parterna i enlighet med punkt 4. 3. Varje part som har rätt att göra detta enligt artikel 3.9 får föreslå en justering av bilaga III för att lägga till en eller flera PEMA eller göra förändringar i PEMA under dess jurisdiktion som förtecknas i den bilagan. 4. Förslag till justeringar ska skriftligen lämnas till kommissionens sekretariatschef, som ska vidarebefordra dem till alla parter. Parterna ska diskutera de föreslagna justeringarna vid nästa möte i verkställande organet, förutsatt att förslagen har skickats ut av sekretariatschefen till parterna minst 90 dagar före mötet. 5. Justeringar ska antas enhälligt av de parter som är närvarande vid ett möte i verkställande organet och ska träda i kraft för alla parter i detta protokoll den nittionde dagen efter den dag då kommissionens sekretariatschef underrättar dessa parter skriftligt om att justeringen har antagits. Artikel 13a Ändringar 1. Varje part får föreslå ändringar i detta protokoll. 2. Förslag till ändringar ska skriftligen tillställas kommissionens sekretariatschef, som ska vidarebefordra dem till alla parter. Parterna ska diskutera de föreslagna ändringarna vid nästa möte i verkställande organet, förutsatt att förslagen har skickats ut av sekretariatschefen till parterna minst 90 dagar före mötet. 3. Ändringar i detta protokoll, förutom ändringar i bilagorna I och III, ska antas enhälligt av de parter som är närvarande vid ett möte i verkställande organet och ska träda i kraft för de parter som har godtagit dem den nittionde dagen efter den dag då två tredjedelar av de parter som var parter vid tidpunkten för antagandet har deponerat sina godtagandeinstrument hos depositarien. Ändringar ska träda i kraft för varje annan part den nittionde dagen efter den dag då parten deponerade sitt godtagandeinstrument avseende dessa ändringar. 4. Ändringar i bilagorna I och III ska antas enhälligt av de parter som är närvarande vid ett möte i verkställande organet. Etthundraåttio dagar från den dag då kommissionens sekretariatschef meddelat ändringen till alla parter ska en sådan ändring träda i kraft för de parter som inte har lämnat en underrättelse till depositarien i enlighet med bestämmelserna i punkt 5, förutsatt att minst sexton parter inte har lämnat en sådan underrättelse. 5. En part som inte kan godkänna en ändring i bilagorna I eller III ska skriftligen underrätta depositarien inom nittio dagar efter meddelandet om att ändringen antagits. Depositarien ska utan dröjsmål underrätta samtliga parter om mottagandet av varje sådan underrättelse. En part får när som helst ersätta sin tidigare underrättelse med ett godtagande, och när ett godtagandeinstrument har deponerats hos depositarien ska ändringen i bilagan träda i kraft för parten. 6. För de parter som har godtagit ändringen ska det förfarande som anges i punkt 7 ha företräde framför det förfarande som anges i punkt 3 med avseende på ändringar av bilagorna IV–XI. 7. Ändringar i bilagorna IV–XI ska antas enhälligt av de parter som är närvarande vid ett möte i verkställande organet. Ett år från den dag då kommissionens sekretariatschef meddelat ändringen till alla parter ska en sådan ändring träda i kraft för de parter som inte har lämnat en underrättelse till depositarien i enlighet med bestämmelserna i led a. a) En part som inte kan godkänna en ändring i bilagorna IV–XI ska skriftligen underrätta depositarien detta inom ett år från dagen för meddelandet om att ändringen antagits. Depositarien ska utan dröjsmål underrätta samtliga parter om mottagandet av varje sådan underrättelse. En part får när som helst ersätta sin tidigare underrättelse med ett godtagande, och när ett godtagandeinstrument har deponerats hos depositarien ska ändringen i bilagan träda i kraft för parten. b) Ändringar av bilagorna IV–XI ska inte träda i kraft om sammanlagt minst sexton parter i) har lämnat in underrättelse i enlighet med bestämmelserna i led a, eller ii) inte har godtagit det förfarande som anges i denna punkt och ännu inte har deponerat sitt godtagandeinstrument i enlighet med bestämmelserna i punkt 3. M. Artikel 15 En ny punkt 4 med följande lydelse ska läggas till: 4. En stat eller en regional organisation för ekonomisk integration ska deklarera i sitt ratifikations-, godtagande-, godkännande- eller anslutningsinstrument om den inte avser att vara bunden av de förfaranden som anges i artikel 13a.7, vad gäller ändring av bilagorna IV–XI. N. Ny artikel 18a Följande nya artikel 18a ska införas efter artikel 18: Artikel 18a Uppsägning av protokoll När alla parter i något av följande protokoll har deponerat sina ratifikations-, godtagande-, godkännande- eller anslutningsinstrument avseende detta protokoll hos depositarien i enlighet med artikel 15, ska det protokollet anses ha upphört att gälla: a) 1985 års Helsingforsprotokoll om begränsning av utsläppen av svavelföroreningar eller dessas gränsöverskridande flöden med minst 30 procent. b) 1988 års Sofiaprotokoll om reglering av utsläppen av kväveoxider eller dessas gränsöverskridande flöden. c) 1991 års Genèveprotokoll om begränsning av utsläpp av flyktiga organiska föreningar eller dessas gränsöverskridande flöden. d) 1994 års Osloprotokoll om ytterligare minskning av svavelutsläppen. O. Bilaga II Bilaga II ska ersättas med följande text: Åtaganden om utsläppsminskning 1. De åtaganden om utsläppsminskning som anges i tabellerna nedan hänför sig till bestämmelserna i artikel 3.1 och 3.10 i detta protokoll. 2. Tabell 1 innehåller utsläppstak för svaveldioxid (SO2), kväveoxider (NOx), ammoniak (NH3) och flyktiga organiska föreningar (VOC) för 2010 fram till 2020 uttryckt i tusental ton (metriska ton) för de parter som ratificerat detta protokoll före 2010. 3. Tabellerna 2–6 innehåller åtaganden om utsläppsminskningar för SO2, NOx, NH3, VOC och PM2,5 för 2020 och därefter. Dessa åtaganden uttrycks som en procentuell minskning från 2005 års utsläppsnivå. 4. De utsläppsberäkningar för 2005 som anges i tabellerna 2–6 uttrycks i tusental ton och utgör de senaste bästa tillgängliga uppgifter som rapporterats av parterna under 2012. Dessa beräkningar nämns endast upplysningsvis och får uppdateras av parterna i samband med rapportering av utsläppsdata enligt detta protokoll om bättre information blir tillgänglig. Sekretariatet kommer i informationssyfte att lägga upp och regelbundet uppdatera en tabell på konventionens webbplats över de mest aktuella beräkningar som rapporterats av parterna. De åtaganden om utsläppsminskningar i procent som anges i tabellerna 2–6 ska tillämpas på de mest aktuella beräkningar för år 2005 som rapporterats av parterna till kommissionens sekretariatschef. 5. Om en part konstaterar att den inte kan uppfylla sina åtaganden om utsläppsminskningar för ett visst år på grund av en mycket kall vinter, en särskilt torr sommar eller oförutsedda förändringar i ekonomisk verksamhet, t.ex. förlorad kapacitet i elförsörjningssystemet på hemmamarknaden eller i ett grannland, kan parten uppfylla dessa åtaganden genom att beräkna ett genomsnitt av de nationella årliga utsläppen för det aktuella året, det föregående året och det påföljande året, under förutsättning att detta genomsnitt inte överstiger partens åtagande. Tabell 1 Utsläppstak för 2010 fram till 2020 för parter som ratificerat detta protokoll före 2010 (uttryckt i tusental ton per år) || Part || Ratificering || SO2 || NOx || NH3 || VOC || || || || || || 1 || Belgien || 2007 || 106 || 181 || 74 || 144 2 || Bulgarien || 2005 || 856 || 266 || 108 || 185 3 || Kroatien || 2008 || 70 || 87 || 30 || 90 4 || Cypern || 2007 || 39 || 23 || 9 || 14 5 || Tjeckien || 2004 || 283 || 286 || 101 || 220 6 || Danmark || 2002 || 55 || 127 || 69 || 85 7 || Finland || 2003 || 116 || 170 || 31 || 130 8 || Frankrike || 2007 || 400 || 860 || 780 || 1 100 9 || Tyskland || 2004 || 550 || 1 081 || 550 || 995 10 || Ungern || 2006 || 550 || 198 || 90 || 137 11 || Lettland || 2004 || 107 || 84 || 44 || 136 12 || Litauen || 2004 || 145 || 110 || 84 || 92 13 || Luxemburg || 2001 || 4 || 11 || 7 || 9 14 || Nederländerna || 2004 || 50 || 266 || 128 || 191 15 || Norge || 2002 || 22 || 156 || 23 || 195 16 || Portugal || 2005 || 170 || 260 || 108 || 202 17 || Rumänien || 2003 || 918 || 437 || 210 || 523 18 || Slovakien || 2005 || 110 || 130 || 39 || 140 19 || Slovenien || 2004 || 27 || 45 || 20 || 40 20 || Spanien a || 2005 || 774 || 847 || 353 || 669 21 || Sverige || 2002 || 67 || 148 || 57 || 241 22 || Schweiz || 2005 || 26 || 79 || 63 || 144 23 || Förenade kungariket || 2005 || 625 || 1 181 || 297 || 1 200 24 || Förenta staterna || 2004 || b || c || || d 25 || Europeiska unionen || 2003 || 7 832 || 8 180 || 4 294 || 7 585 a Siffrorna gäller för den europeiska delen av landet. b Vid sitt godtagande av detta protokoll 2004 angav Förenta staterna ett vägledande mål för 2010 på sammanlagt 16 013 000 ton (short ton) svavelutsläpp från det PEMA som identifierats för svavel, de 48 sammanhängande staterna och District of Columbia. Denna siffra motsvarar 14 527 000 ton. c Vid sitt godtagande av detta protokoll 2004 angav Förenta staterna ett vägledande mål för 2010 på 6 897 000 ton (short ton) för de sammanlagda utsläppen av NOx från det PEMA som identifierats för NOx, Connecticut, Delaware, District of Columbia, Illinois, Indiana, Kentucky, Maine, Maryland, Massachusetts, Michigan, New Hampshire, New Jersey, New York, Ohio, Pennsylvania, Rhode Island, Vermont, West Virginia och Wisconsin. Denna siffra motsvarar 6 257 000 ton. d Vid sitt godtagande av detta protokoll 2004 angav Förenta staterna ett vägledande mål för 2010 på 4 972 000 ton (short ton) för de sammanlagda utsläppen av VOC från det PEMA som identifierats för VOC, Connecticut, Delaware, District of Columbia, Illinois, Indiana, Kentucky, Maine, Maryland, Massachusetts, Michigan, New Hampshire, New Jersey, New York, Ohio, Pennsylvania, Rhode Island, Vermont, West Virginia och Wisconsin. Denna siffra motsvarar 4 511 000 ton. Tabell 2 Åtaganden om utsläppsminskningar för svaveldioxid för 2020 och framåt || Part i konventionen || Utsläppsnivåerna 2005 i tusental ton SO2 || Minskning från 2005 års nivå (%) || || || 1 || Österrike || 27 || 26 2 || Vitryssland || 79 || 20 3 || Belgien || 145 || 43 4 || Bulgarien || 777 || 78 5 || Kanada a || || 6 || Kroatien || 63 || 55 7 || Cypern || 38 || 83 8 || Tjeckien || 219 || 45 9 || Danmark || 23 || 35 10 || Estland || 76 || 32 11 || Finland || 69 || 30 12 || Frankrike || 467 || 55 13 || Tyskland || 517 || 21 14 || Grekland || 542 || 74 15 || Ungern || 129 || 46 16 || Irland || 71 || 65 17 || Italien || 403 || 35 18 || Lettland || 6,7 || 8 19 || Litauen || 44 || 55 20 || Luxemburg || 2,5 || 34 21 || Malta || 11 || 77 22 || Nederländerna b || 65 || 28 23 || Norge || 24 || 10 24 || Polen || 1 224 || 59 25 || Portugal || 177 || 63 26 || Rumänien || 643 || 77 27 || Slovakien || 89 || 57 28 || Slovenien || 40 || 63 29 || Spanien b || 1 282 || 67 30 || Sverige || 36 || 22 31 || Schweiz || 17 || 21 32 || Förenade kungariket || 706 || 59 33 || Förenta staternac || || 34 || Europeiska unionen || 7 828 || 59 a Vid ratifikation, godtagande eller godkännande av, eller anslutning till detta protokoll ska Kanada tillhandahålla a) ett värde för de sammanlagda beräknade svavelutsläppsnivåerna 2005 nationellt eller för landets PEMA, om det har angett ett sådant, samt b) ett vägledande värde för en minskning av de sammanlagda svavelutsläppsnivåerna 2020 utifrån 2005 års nivåer nationellt, eller för landets PEMA. Punkt a kommer att införas i tabellen, och punkt b kommer att införas i en fotnot till tabellen. Om landet anger ett PEMA kommer detta att läggas fram som ett förslag till justering av bilaga III till protokollet. b Siffrorna gäller för den europeiska delen av landet. c Vid ratifikation, godtagande eller godkännande av, eller anslutning till den ändring genom vilken denna tabell läggs till i protokollet, ska Förenta staterna tillhandahålla a) ett värde för de sammanlagda beräknade svavelutsläppsnivåerna 2005 nationellt eller ett PEMA, b) ett vägledande värde för en minskning av de sammanlagda svavelutsläppsnivåerna 2020 utifrån 2005 års fastställda nivåer, och c) eventuella ändringar det PEMA som identifierats när Förenta staterna blev en part i protokollet. Punkt a kommer att införas i tabellen, punkt b kommer att införas i en fotnot till tabellen och punkt c kommer att läggas fram som ett förslag till justering av bilaga III. Tabell 3 Åtaganden om utsläppsminskningar av kväveoxider för 2020 och framåta || Part i konventionen || Utsläppsnivåerna 2005 i tusen ton NO2 || Minskning från 2005 års nivå (%) || || || 1 || Österrike || 231 || 37 2 || Vitryssland || 171 || 25 3 || Belgien || 291 || 41 4 || Bulgarien || 154 || 41 5 || Kanadab || || 6 || Kroatien || 81 || 31 7 || Cypern || 21 || 44 8 || Tjeckien || 286 || 35 9 || Danmark || 181 || 56 10 || Estland || 36 || 18 11 || Finland || 177 || 35 12 || Frankrike || 1 430 || 50 13 || Tyskland || 1 464 || 39 14 || Grekland || 419 || 31 15 || Ungern || 203 || 34 16 || Irland || 127 || 49 17 || Italien || 1 212 || 40 18 || Lettland || 37 || 32 19 || Litauen || 58 || 48 20 || Luxemburg || 19 || 43 21 || Malta || 9,3 || 42 22 || Nederländernac || 370 || 45 23 || Norge || 200 || 23 24 || Polen || 866 || 30 25 || Portugal || 256 || 36 26 || Rumänien || 309 || 45 27 || Slovakien || 102 || 36 28 || Slovenien || 47 || 39 29 || Spanienc || 1 292 || 41 30 || Sverige || 174 || 36 31 || Schweizd || 94 || 41 32 || Förenade kungariket || 1 580 || 55 33 || Förenta staternae || || 34 || Europeiska unionen || 11 354 || 42 a Utsläpp från marker ingår inte i 2005 års beräkningar för EU:s medlemsstater. b Vid ratifikation, godtagande eller godkännande av, eller anslutning till detta protokoll ska Kanada tillhandahålla a) ett värde för de sammanlagda beräknade kväveoxidutsläppsnivåerna 2005 nationellt eller för landets PEMA, om det har angett ett sådant, samt b) ett vägledande värde för en minskning av de sammanlagda kväveoxidutsläppsnivåerna 2020 utifrån 2005 års nivåer nationellt, eller för landets PEMA. Punkt a kommer att införas i tabellen, och punkt b kommer att införas i en fotnot till tabellen. Om landet anger ett PEMA kommer detta att läggas fram som ett förslag till justering av bilaga III till protokollet. c Siffrorna gäller för den europeiska delen av landet. d Inklusive utsläpp från odling av grödor och från jordbruksmarker (NFR 4D). e Vid ratifikation, godtagande eller godkännande av, eller anslutning till den ändring genom vilken denna tabell läggs till i protokollet, ska Förenta staterna tillhandahålla a) ett värde för de sammanlagda beräknade kväveoxidutsläppsnivåerna 2005 nationellt eller ett PEMA, b) ett vägledande värde för en minskning av de sammanlagda kväveoxidutsläppsnivåerna 2020 utifrån 2005 års fastställda nivåer, och c) eventuella ändringar det PEMA som identifierats när Förenta staterna blev en part i protokollet. Punkt a kommer att införas i tabellen, punkt b kommer att införas i en fotnot till tabellen och punkt c kommer att läggas fram som ett förslag till justering av bilaga III. Tabell 4 Åtaganden om utsläppsminskningar för ammoniak för 2020 och därefter || Part i konventionen || Utsläppsnivåer 2005 i tusen ton NH3 || Minskning från 2005 års nivå (%) || || || 1 || Österrike || 63 || 1 2 || Vitryssland || 136 || 7 3 || Belgien || 71 || 2 4 || Bulgarien || 60 || 3 5 || Kroatien || 40 || 1 6 || Cypern || 5,8 || 10 7 || Tjeckien || 82 || 7 8 || Danmark || 83 || 24 9 || Estland || 9,8 || 1 10 || Finland || 39 || 20 11 || Frankrike || 661 || 4 12 || Tyskland || 573 || 5 13 || Grekland || 68 || 7 14 || Ungern || 80 || 10 15 || Irland || 109 || 1 16 || Italien || 416 || 5 17 || Lettland || 16 || 1 18 || Litauen || 39 || 10 19 || Luxemburg || 5,0 || 1 20 || Malta || 1,6 || 4 21 || Nederländernaa || 141 || 13 22 || Norge || 23 || 8 23 || Polen || 270 || 1 24 || Portugal || 50 || 7 25 || Rumänien || 199 || 13 26 || Slovakien || 29 || 15 27 || Slovenien || 18 || 1 28 || Spaniena || 365 || 3 29 || Sverige || 55 || 15 30 || Schweiz || 64 || 8 31 || Förenade kungariket || 307 || 8 32 || Europeiska unionen || 3 813 || 6 a Siffrorna gäller för den europeiska delen av landet. Tabell 5 Åtaganden om utsläppsminskningar för flyktiga organiska föreningar för 2020 och därefter || Part i konventionen || Utsläppsnivåer 2005 i tusen ton VOC || Minskning från 2005 års nivå (%) || || || 1 || Österrike || 162 || 21 2 || Vitryssland || 349 || 15 3 || Belgien || 143 || 21 4 || Bulgarien || 158 || 21 5 || Kanadaa || || 6 || Kroatien || 101 || 34 7 || Cypern || 14 || 45 8 || Tjeckien || 182 || 18 9 || Danmark || 110 || 35 10 || Estland || 41 || 10 11 || Finland || 131 || 35 12 || Frankrike || 1 232 || 43 13 || Tyskland || 1 143 || 13 14 || Grekland || 222 || 54 15 || Ungern || 177 || 30 16 || Irland || 57 || 25 17 || Italien || 1 286 || 35 18 || Lettland || 73 || 27 19 || Litauen || 84 || 32 20 || Luxemburg || 9,8 || 29 21 || Malta || 3,3 || 23 22 || Nederländernab || 182 || 8 23 || Norge || 218 || 40 24 || Polen || 593 || 25 25 || Portugal || 207 || 18 26 || Rumänien || 425 || 25 27 || Slovakien || 73 || 18 28 || Slovenien || 37 || 23 29 || Spanienb || 809 || 22 30 || Sverige || 197 || 25 31 || Schweizc || 103 || 30 32 || Förenade kungariket || 1 088 || 32 33 || Förenta staternad || || 34 || Europeiska unionen || 8 842 || 28 a Vid ratifikation, godtagande eller godkännande av, eller anslutning till detta protokoll ska Kanada tillhandahålla a) ett värde för de sammanlagda beräknade VOC-utsläppsnivåerna 2005 nationellt eller för landets PEMA, om det har angett ett sådant, samt b) ett vägledande värde för en minskning av de sammanlagda VOC‑utsläppsnivåerna 2020 utifrån 2005 års nivåer nationellt, eller för landets PEMA. Punkt a kommer att införas i tabellen, och punkt b kommer att införas i en fotnot till tabellen. Om landet anger ett PEMA kommer detta att läggas fram som ett förslag till justering av bilaga III till protokollet. b Siffrorna gäller för den europeiska delen av landet. c Inklusive utsläpp från odling av grödor och från jordbruksmarker (NFR 4D). d Vid ratifikation, godtagande eller godkännande av, eller anslutning till den ändring genom vilken denna tabell läggs till i protokollet, ska Förenta staterna tillhandahålla a) ett värde för de sammanlagda beräknade VOC‑utsläppsnivåerna 2005 nationellt eller ett PEMA, b) ett vägledande värde för en minskning av de sammanlagda VOC-utsläppsnivåerna 2020 utifrån 2005 års fastställda nivåer, och c) eventuella ändringar det PEMA som identifierats när Förenta staterna blev en part i protokollet. Punkt a kommer att införas i tabellen, punkt b kommer att införas i en fotnot till tabellen och punkt c kommer att läggas fram som ett förslag till justering av bilaga III. Tabell 6 Åtaganden om utsläppsminskningar för PM2,5 för 2020 och därefter || Part i konventionen || Utsläppsnivåerna 2005 i tusen ton PM2,5 || Minskning från 2005 års nivå (%) || || || 1 || Österrike || 22 || 20 2 || Vitryssland || 46 || 10 3 || Belgien || 24 || 20 4 || Bulgarien || 44 || 20 5 || Kanadaa || || 6 || Kroatien || 13 || 18 7 || Cypern || 2,9 || 46 8 || Tjeckien || 22 || 17 9 || Danmark || 25 || 33 10 || Estland || 20 || 15 11 || Finland || 36 || 30 12 || Frankrike || 304 || 27 13 || Tyskland || 121 || 26 14 || Grekland || 56 || 35 15 || Ungern || 31 || 13 16 || Irland || 11 || 18 17 || Italien || 166 || 10 18 || Lettland || 27 || 16 19 || Litauen || 8,7 || 20 20 || Luxemburg || 3,1 || 15 21 || Malta || 1,3 || 25 22 || Nederländernab || 21 || 37 23 || Norge || 52 || 30 24 || Polen || 133 || 16 25 || Portugal || 65 || 15 26 || Rumänien || 106 || 28 27 || Slovakien || 37 || 36 28 || Slovenien || 14 || 25 29 || Spanienb || 93 || 15 30 || Sverige || 29 || 19 31 || Schweiz || 11 || 26 32 || Förenade kungariket || 81 || 30 33 || Förenta staternac || || 34 || Europeiska unionen || 1 504 || 22 a Vid ratifikation, godtagande eller godkännande av, eller anslutning till detta protokoll ska Kanada tillhandahålla a) ett värde för de sammanlagda beräknade PM-utsläppsnivåerna 2005 nationellt eller för landets PEMA, om det har angett ett sådant, samt b) ett vägledande värde för en minskning av de sammanlagda PM-utsläppsnivåerna 2020 utifrån 2005 års nivåer nationellt, eller för landets PEMA. Punkt a kommer att införas i tabellen, och punkt b kommer att införas i en fotnot till tabellen. Om landet anger ett PEMA kommer detta att läggas fram som ett förslag till justering av bilaga III till protokollet. b Siffrorna gäller för den europeiska delen av landet. c Vid ratifikation, godtagande eller godkännande av, eller anslutning till den ändring genom vilken denna tabell läggs till i protokollet, ska Förenta staterna tillhandahålla a) ett värde för de sammanlagda beräknade utsläppsnivåerna för PM2,5 2005 nationellt eller för ett PEMA och b) ett vägledande värde för en minskning av de sammanlagda utsläppsnivåerna för PM2,5 2020 utifrån 2005 års identifierade nivåer. Punkt a kommer att införas i tabellen, och punkt b kommer att införas i en fotnot till tabellen. P. Bilaga III 1. [Denna ändring berör inte den svenska versionen.] 2. En ny underrubrik och punkt ska läggas till före PEMA för Ryska federationen på följande sätt: PEMA för Kanada Kanadas PEMA för svavel är ett område på 1 miljon kvadratkilometer som omfattar provinserna Prince Edwards Islands, Nova Scotias och New Brunswicks hela territorium, provinsen Quebecs hela territorium söder om en rak linje mellan Havre‑St. Pierre på norra stranden av Saint Lawrence-viken och den punkt där Quebecs och Ontarios gräns korsar Jamesbuktens strandlinje samt provinsen Ontarios hela territorium söder om en rak linje mellan den punkt där Ontarios och Quebecs gräns korsar Jamesbuktens strandlinje och Nipigonfloden nära Övre sjöns norra strand. 3. Stycket under underrubriken ”PEMA för Ryska federationen ”ska ersättas med följande text: PEMA för Ryska federationen motsvarar Ryska federationens europeiska territorium. Ryska federationens europeiska territorium är en del av Rysslands territorium inom de administrativa och geografiska gränserna för de enheter i Ryska federationen i Östeuropa som gränsar till den asiatiska kontinenten enligt den konventionella gränslinje som går från norr till söder längs Uralbergen, gränsen mot Kazakstan till Kaspiska havet och därefter längs statsgränserna mot Azerbajdzjan och Georgien i norra Kaukasien till Svarta havet. Q. Bilaga IV 1. Bilaga IV ska ersättas med följande text: Gränsvärden för svavelutsläpp från stationära källor 1. Avsnitt A gäller andra parter än Kanada och Förenta staterna, avsnitt B gäller Kanada och avsnitt C gäller Förenta staterna. A. Parter utom Kanada och Förenta staterna 2. I detta avsnitt avses med gränsvärde för utsläpp (ELV) den kvantitet av SO2 (eller SOx i förekommande fall) som ingår i avgaserna från en anläggning som inte får överskridas. Om inget annat anges ska den beräknas i massenheter svaveldioxid (SOX uttryckt som SO2) per volym i avgaserna (uttryckt som mg/m³), vid standardförhållanden för temperatur och tryck för torrgas (volym vid 273,15 K, 101,3 kPa). Vad beträffar syreinnehållet i avgaserna gäller de värden som anges i tabellerna nedan för varje kategori av källor. Utspädning i syfte att minska koncentrationerna av förorenande ämnen i avgasen är inte tillåten. Idriftsättning, urdrifttagning samt underhåll av utrustning är undantagna. 3. Efterlevnad av gränsvärden för utsläpp, minimikrav på avsvavlingsgrad, svavelåtervinningsgrad och gränsvärdena för svavelhalt ska kontrolleras: a) Utsläppen ska övervakas genom mätningar eller genom beräkningar som ger åtminstone samma noggrannhet. Överensstämmelse med gränsvärdena för utsläpp ska kontrolleras genom kontinuerliga eller icke-kontinuerliga mätningar, typgodkännande eller någon annan fungerande teknisk metod däribland kontrollerade beräkningsmetoder. Vid kontinuerliga mätningar, föreligger överensstämmelse med gränsvärdena för utsläpp om de godkända månatliga genomsnittliga utsläppen inte överstiger gränsvärdet och om inget annat anges för den enskilda källkategorin. Vid icke-kontinuerliga mätningar eller andra lämpliga bestämnings- eller beräkningsförfaranden, föreligger överensstämmelse med gränsvärdena för utsläpp om medelvärdet, grundat på ett lämpligt antal mätningar under representativa förhållanden, inte överstiger gränsvärdena för utsläpp. Mätmetodernas onoggrannhet får beaktas för kontrolländamål. b) Vid förbränningsanläggningar som tillämpar de minimikrav för avsvavling som fastställs i punkt 5 a ii, ska svavelhalten i bränslet också övervakas regelbundet och de behöriga myndigheterna ska underrättas om väsentliga förändringar av den typ av bränsle som används. Avsvavlingsgraderna ska tillämpas som månatliga genomsnittliga värden. c) Överensstämmelse med minimikraven för svavelåtervinningsgrad ska kontrolleras genom regelbundna mätningar eller någon annan fungerande teknisk metod. d) Överensstämmelse med gränsvärden för svavel för dieselbrännolja ska kontrolleras genom regelbundna riktade mätningar. 4. Övervakning av relevanta förorenande ämnen och mätning av ”driftsparametrar” samt kvalitetssäkring av automatiska mätsystem och metoder för referensmätningar för att kalibrera dessa system ska genomföras i enlighet med Europeiska standardiseringskommitténs (CEN) standarder. Om CEN-standarder saknas ska Internationella standardiseringsorganisationens (ISO) standarder, nationella eller internationella standarder som kan garantera data av likvärdig vetenskaplig kvalitet tillämpas. 5. I följande stycken anges särskilda bestämmelser för förbränningsanläggningar som avses i punkt 7: a) En part får göra undantag från skyldigheten att iaktta de gränsvärden för utsläpp som anges i punkt 7 i följande fall: i) För en förbränningsanläggning som normalt använder bränsle med låg svavelhalt, i de fall då operatören inte kan följa dessa gränsvärden på grund av ett avbrott i tillgången på lågsvavlig olja till följd av en allvarlig brist. ii) För en förbränningsanläggning som förbränner inhemska fasta bränslen och som inte kan uppfylla de gränsvärden för utsläpp som anges i punkt 7, varvid minst följande gränsvärden för avsvavlingsgrader ska uppfyllas i stället: aa) Befintliga anläggningar: 50–100 MWth: 80 %. bb) Befintliga anläggningar: 100–300 MWth: 90 %. cc) Befintliga anläggningar: > 300 MWth: 95 %. dd) Nya anläggningar: 50–300 MWth: 93 %. ee) Nya anläggningar: > 300 MWth: 97 %. iii) För förbränningsanläggningar som normalt använder gasformigt bränsle och som på grund av ett plötsligt avbrott i gasförsörjningen, undantagsvis måste använda andra typer av bränsle och därför borde vara utrustade med anordningar för rökgasrening. iv) För befintliga förbränningsanläggningar som inte är i drift mer än 17 500 drifttimmar från och med den 1 januari 2016 och senast till och med den 31 december 2023. v) För befintliga förbränningsanläggningar som använder fasta eller flytande bränslen och som inte är i drift mer än 1 500 drifttimmar per år som ett rullande genomsnitt över en period av fem år. För dessa ska i stället följande gränsvärden gälla: aa) För fasta bränslen: 800 mg/m³ bb) För flytande bränslen: 850 mg/m³ för anläggningar med en tillförd nominell effekt på högst 300 MWth och 400 mg/m³ för anläggningar med en tillförd nominell effekt på mer än 300 MWth. b) Om en förbränningsanläggning utökas med minst 50 MWth ska de gränsvärden för utsläpp som anges i punkt 7 för nya anläggningar tillämpas på den utbyggnadsdel som påverkas av ändringen. Gränsvärdena för utsläpp beräknas som ett genomsnitt, vägt med den faktiska tillförda effekten för både den befintliga och den nya delen av anläggningen. c) Parterna ska se till att det föreskrivs förfaranden som ska följas om reningsutrustningen fungerar dåligt eller havererar. d) När det gäller en flerbränsleanläggning som samtidigt utnyttjar två eller flera bränsletyper, ska gränsvärdena för utsläpp fastställas som ett vägt genomsnitt av gränsvärdena för utsläpp för de enskilda bränslena, på grundval av den tillförda effekten för varje bränsletyp. 6. Parterna får tillämpa regler som innebär att förbränningsanläggningar och bearbetningsanläggningar inom ett mineraloljeraffinaderi får undantas från skyldigheten att iaktta de enskilda SO2-gränsvärden som anges i denna bilaga, förutsatt att de uppfyller ett gränsvärde för en s.k. bubbla av SO2 som fastställts på grundval av bästa tillgängliga teknik. 7. Förbränningsanläggningar med en tillförd nominell effekt på över 50 MWth:[1] Tabell 1 Gränsvärden för SO2-utsläpp från förbränningsanläggningara Bränsletyp || Tillförd effekt (MWth) || ELV för SO2 mg/m³ b || || Fasta bränslen || 50–100 || Nya anläggningar: 400 (stenkol, brunkol och andra fasta bränslen) 300 (torv) 200 (biomassa) Befintliga anläggningar: 400 (stenkol, brunkol och andra fasta bränslen) 300 (torv) 200 (biomassa) 100–300 || Nya anläggningar: 200 (stenkol, brunkol och andra fasta bränslen) 300 (torv) 200 (biomassa) Befintliga anläggningar: 250 (stenkol, brunkol och andra fasta bränslen) 300 (torv) 200 (biomassa) >300 || Nya anläggningar: 150 (stenkol, brunkol och andra fasta bränslen) (FBC: 200) 150 (torv) (FBC: 200) 150 (biomassa) Befintliga anläggningar: 200 (stenkol, brunkol och andra fasta bränslen) 200 (torv) 200 (biomassa) Flytande bränslen || 50–100 || Nya anläggningar: 350 Befintliga anläggningar: 350 100–300 || Nya anläggningar: 200 Befintliga anläggningar: 250 >300 || Nya anläggningar: 150 Befintliga anläggningar: 200 Gasformiga bränslen i allmänhet || >50 || Nya anläggningar: 35 Befintliga anläggningar: 35 Kondenserad gas || >50 || Nya anläggningar: 5 Befintliga anläggningar: 5 Koksugnsgas och masugnsgas || >50 || Nya anläggningar: 200 för masugnsgas 400 för koksugnsgas Befintliga anläggningar: 200 för masugnsgas 400 för koksugnsgas Förgasade raffinaderi-restprodukter || >50 || Nya anläggningar: 35 Befintliga anläggningar: 800 Anm.: FBC = förbränning i fluidiserad bädd (cirkulerande, trycksatt, bubblande). a Gränsvärdena för utsläpp ska inte tillämpas på följande: · Anläggningar där förbränningsprodukterna används för direkt uppvärmning, torkning eller annan behandling av föremål eller material. · Efterförbränningsanläggningar som är avsedda att rena rökgaser genom förbränning och som inte används som en separat förbränningsanläggning. · Anordningar för regenerering av katalysatorer för katalytisk krackning. · Anordningar för omvandling av vätesulfid till svavel. · Reaktorer som används inom den kemiska industrin. · Koksugnsblock. · Cowperapparater. · Återvinningspannor i anläggningar för framställning av pappersmassa. · Förbränningsanläggningar för avfall. · Anläggningar som drivs med diesel-, bensin- eller gasmotorer eller med gasturbiner, oavsett vilket bränsle som används. b Referensinnehållet för O2 är 6 procent för fasta bränslen och 3 procent för flytande bränslen och bränslen i gasform. 8. Dieselbrännolja: Tabell 2 Gränsvärden för svavelhalten i dieselbrännoljaa || Svavelhalt (viktprocent) || Dieselbrännolja || < 0,10 a Med dieselbrännolja avses alla petroleumbaserade flytande bränslen, exklusive marina bränslen, som omfattas av KN-nummer 2710 19 25, 2710 19 29, 2710 19 45 eller 2710 19 49, eller alla petroleumbaserade flytande bränslen, utom marina bränslen, som till mindre än 65 volymprocent (inklusive förluster) destillerar vid 250 °C och som till minst 85 volymprocent (inklusive förluster) destillerar vid 350 °C enligt ASTM D86-metoden. Dieselbränslen, dvs. dieselbrännolja som omfattas av KN-nummer 2710 19 41 och används för motordrivna fordon undantas från denna definition. Bränslen som används i mobila maskiner som inte är avsedda att användas för transporter på väg och jordbrukstraktorer ska också undantas från denna definition. 9. Olje- och gasraffinaderier: Enheter för svavelåtervinning: för anläggningar som släpper ut mer än 50 ton svavel per dag: Tabell 3 Gränsvärde uttryckt som minsta svavelåtervinningsgrad för svavelåtervinningsenheter Anläggningstyp || Minsta svavelåtervinningsgrad a (%) || Ny anläggning || 99,5 Befintlig anläggning || 98,5 a Svavelåtervinningsgraden är den procentandel importerad H2S som i genomsnitt omvandlas till elementärt svavel per år. 10. Framställning av titandioxid: Tabell 4 Gränsvärden för SOx-utsläpp från framställning av titandioxid (årligt genomsnitt) Anläggningstyp || ELV för SOx (uttryckt som SO2) (kg/t TiO2) || Sulfatprocessen, totala utsläpp || 6 Kloridprocessen, totala utsläpp || 1,7 B. Kanada 11. Gränsvärdena för begränsning av utsläpp av svaveloxider kommer att fastställas för stationära källor, i förekommande fall med hänsyn till information om tillgänglig begränsningsteknik, gränsvärden som tillämpas i andra jurisdiktioner, och följande dokument: a) Order Adding Toxic Substances to Schedule 1 to the Canadian Environmental Act, 1999. SOR/2011-34. b) Proposed Regulation, Order Adding Toxic Substances to Schedule 1 to the Canadian Environmental Protection Act, 1999. c) New Source Emission Guidelines for Thermal Electricity Generation. d) National Emission Guidelines for Stationary Combustion Turbines, PN1072. e) Operating and Emission Guidelines for Municipal Solid Waste Incinerators. PN1085. C. Förenta staterna 12. Gränsvärdena för begränsning av svaveldioxidutsläpp från stationära källor inom följande kategorier av stationära källor, och de källor som de avser, anges i följande dokument: a) Electric Utility Steam Generating Units – 40 Code of Federal Regulations (C.F.R.) Part 60, Subpart D, and Subpart Da. b) Industrial-Commercial-Institutional Steam Generating Units – 40 C.F.R. Part 60, Subpart Db, and Subpart Dc. c) Sulphuric Acid Plants – 40 C.F.R. Part 60, Subpart H. d) Petroleum Refineries – 40 C.F.R. Part 60, Subpart J and Subpart Ja. e) Primary Copper Smelters – 40 C.F.R. Part 60, Subpart P. f) Primary Zinc Smelters – 40 C.F.R. Part 60, Subpart Q. g) Primary Lead Smelters – 40 C.F.R. Part 60, Subpart R. h) Stationary Gas Turbines – 40 C.F.R. Part 60, Subpart GG. i) Onshore Natural Gas Processing – 40 C.F.R. Part 60, Subpart LLL. j) Municipal Waste Combustors – 40 C.F.R. Part 60, Subpart Ea, and Subpart Eb. k) Hospital/Medical/Infectious Waste Incinerators – 40 C.F.R. Part 60, Subpart Ec. l) Stationary Combustion Turbines – 40 C.F.R. Part 60, Subpart KKKK. m) Small Municipal Waste Combustors – 40 C.F.R. Part 60, Subpart AAAA. n) Commercial and Industrial Solid Waste Combustors – 40 C.F.R. Part 60, Subpart CCCC. o) Other Solid Waste Combustors – 40 C.F.R. Part 60, Subpart EEEE. R. Bilaga V Bilaga V ska ersättas med följande text: Gränsvärden för kväveoxidutsläpp från stationära källor 1. Avsnitt A gäller andra parter än Kanada och Förenta staterna, avsnitt B gäller Kanada och avsnitt C gäller Förenta staterna. A. Parter utom Kanada och Förenta staterna 2. I detta avsnitt avses med gränsvärde för utsläpp (ELV) den mängd NOx (summan av NO och NO2, uttryckt som NO2) som ingår i avgaserna från en anläggning som inte får överskridas. Om inte annat anges ska den beräknas i massa per volym av NOx i avgaserna (uttryckt som mg/m3), vid standardförhållanden för temperatur och tryck för torrgas (volym vid 273,15 K, 101,3 kPa). Vad beträffar syreinnehållet i avgaserna gäller de värden som anges i tabellerna nedan för varje kategori av källor. Utspädning i syfte att minska koncentrationerna av förorenande ämnen i avgasen är inte tillåten. Idriftsättning, urdrifttagning samt underhåll av utrustning är undantagna. 3. Utsläppen ska i samtliga fall övervakas via mätningar av NOx eller genom beräkningar eller en kombination av båda metoderna som ger minst samma noggrannhet. Överensstämmelse med gränsvärdena för utsläpp ska kontrolleras genom kontinuerliga eller icke-kontinuerliga mätningar, typgodkännande eller någon annan fungerande teknisk metod däribland kontrollerade beräkningsmetoder. Vid kontinuerliga mätningar, föreligger överensstämmelse med gränsvärdena för utsläpp om de godkända månatliga genomsnittliga utsläppen inte överstiger gränsvärdena. Vid icke-kontinuerliga mätningar eller andra lämpliga bestämnings- eller beräkningsförfaranden, föreligger överensstämmelse med gränsvärdena för utsläpp om medelvärdet, grundat på ett lämpligt antal mätningar under representativa förhållanden, inte överstiger gränsvärdena för utsläpp. Mätmetodernas onoggrannhet får beaktas för kontrolländamål. 4. Övervakning av relevanta förorenande ämnen och mätning av ”driftsparametrar” samt kvalitetssäkring av automatiska mätsystem och metoder för referensmätningar för att kalibrera dessa system ska genomföras i enlighet med Europeiska standardiseringskommitténs (CEN) standarder. Om CEN-standarder saknas ska ISO-standarder, nationella eller internationella standarder som kan garantera data av likvärdig vetenskaplig kvalitet tillämpas. 5. Särskilda bestämmelser för förbränningsanläggningar som avses i punkt 6: a) En part får göra undantag från skyldigheten att iaktta de utsläppsgränsvärden som avses i punkt 6 i följande fall: i) För förbränningsanläggningar som normalt använder gasformigt bränsle och som på grund av ett plötsligt avbrott i gasförsörjningen, undantagsvis måste använda andra typer av bränsle och därför borde vara utrustade med anordningar för rökgasrening. ii) För befintliga förbränningsanläggningar som inte är i drift mer än 17 500 drifttimmar från och med den 1 januari 2016 och senast till och med den 31 december 2023. iii) För andra befintliga förbränningsanläggningar än landbaserade gasturbiner (som omfattas av punkt 7) som använder fasta eller flytande bränslen och som inte är i drift mer än 1 500 drifttimmar per år som ett rullande medelvärde över en period av fem år, för vilka följande gränsvärden ska gälla i stället: aa) För fasta bränslen: 450 mg/m³ bb) För flytande bränslen: 450 mg/m³. b) Om en förbränningsanläggning utökas med minst 50 MWth ska de gränsvärden för utsläpp som anges i punkt 6 för nya anläggningar tillämpas på den utbyggnadsdel som påverkas av ändringen. Gränsvärdena för utsläpp beräknas som ett genomsnitt, vägt med den faktiska tillförda effekten för både den befintliga och den nya delen av anläggningen. c) Parterna ska se till att det föreskrivs förfaranden som ska följas om reningsutrustningen fungerar dåligt eller havererar. d) När det gäller en flerbränsleanläggning som samtidigt utnyttjar två eller flera bränsletyper, ska gränsvärdena för utsläpp fastställas som ett vägt genomsnitt av gränsvärdena för utsläpp för de enskilda bränslen, på grundval av den tillförda effekten för varje bränsletyp. Parterna får tillämpa regler som innebär att förbränningsanläggningar och bearbetningsanläggningar inom ett mineraloljeraffinaderi får undantas från skyldigheten att iaktta de enskilda NOx-gränsvärden som anges i denna bilaga, förutsatt att de uppfyller ett gränsvärde för en s.k. bubbla av NOx som fastställts på grundval av bästa tillgängliga teknik. 6. Förbränningsanläggningar med en tillförd nominell effekt på över 50 MWth:[2] Tabell 1 Gränsvärden för NOx-utsläpp från förbränningsanläggningara Bränsletyp || Tillförd effekt (MWth) || ELV för NOx (mg/m³)b || || Fasta bränslen || 50–100 || Nya anläggningar: 300 (stenkol, brunkol och andra fasta bränslen) 450 (pulveriserad brunkol) 250 (biomassa, torv) Befintliga anläggningar: 300 (stenkol, brunkol och andra fasta bränslen) 450 (pulveriserad brunkol) 300 (biomassa, torv) 100–300 || Nya anläggningar: 200 (stenkol, brunkol och andra fasta bränslen) 200 (biomassa, torv) Befintliga anläggningar: 200 (stenkol, brunkol och andra fasta bränslen) 250 (biomassa, torv) >300 || Nya anläggningar: 150 (stenkol, brunkol och andra fasta bränslen) (generellt) 150 (biomassa, torv) 200 (pulveriserad brunkol) Befintliga anläggningar: 200 (stenkol, brunkol och andra fasta bränslen) 200 (biomassa, torv) Flytande bränslen || 50–100 || Nya anläggningar: 300 Befintliga anläggningar: 450 100–300 || Nya anläggningar: 150 Befintliga anläggningar: 200 (generellt) Befintliga anläggningar i raffinaderier och kemiska anläggningar: 450 (för förbränning av destillations- och omvandlingsrester från råoljeraffinering för egen förbrukning i förbränningsanläggningar och för förbränning av flytande produktionsrester som ett icke-kommersiellt bränsle) >300 || Nya anläggningar: 100 Befintliga anläggningar: 150 (generellt) Befintliga anläggningar i raffinaderier och kemiska anläggningar: 450 (för förbränning av destillations- och omvandlingsrester från råoljeraffinering för egen förbrukning i förbränningsanläggningar och för förbränning av flytande produktionsrester som ett icke-kommersiellt bränsle (< 500 MWth) Naturgas || 50–300 || Nya anläggningar: 100 Befintliga anläggningar: 100 >300 || Nya anläggningar: 100 Befintliga anläggningar: 100 Andra gasformiga bränslen || >50 || Nya anläggningar: 200 Befintliga anläggningar: 300 a Gränsvärdena för utsläpp ska inte tillämpas på följande: · Anläggningar där förbränningsprodukterna används för direkt uppvärmning, torkning eller annan behandling av föremål eller material. · Efterförbränningsanläggningar som är avsedda att rena rökgaser genom förbränning och som inte används som en separat förbränningsanläggning. · Anordningar för regenerering av katalysatorer för katalytisk krackning. · Anordningar för omvandling av vätesulfid till svavel. · Reaktorer som används inom den kemiska industrin. · Koksugnsblock. · Cowperapparater. · Återvinningspannor i anläggningar för framställning av pappersmassa. · Förbränningsanläggningar för avfall. · Anläggningar som drivs med diesel-, bensin- eller gasmotorer eller med gasturbiner, oavsett vilket bränsle som används. b Referensinnehållet för O2 är 6 procent för fasta bränslen och 3 procent för flytande bränslen och bränslen i gasform. 7. Gasturbiner till lands med en tillförd nominell effekt på över 50 MWth: Gränsvärdena för utsläpp av NOx, uttryckta i mg/m3 (med ett O2-innehåll på 15 %) gäller för enskilda gasturbinenheter. Gränsvärdena i tabell 2 gäller endast vid en belastning på mer än 70 %. Tabell 2 Gränsvärden för NOx-utsläpp från gasturbiner till lands (inklusive gaskombiverk) Bränsletyp || Tillförd effekt (MWth) || ELV för NOx (mg/m³)a || || Flytande bränslen (lätta och medeltunga destillat) || >50 || Nya anläggningar: 50 Befintliga anläggningar: 90 (generellt) 200 (anläggningar som är i drift mindre än 1 500 timmar per år) Naturgasb || >50 || Nya anläggningar: 50 (generellt)d Befintliga anläggningar: 50 (generellt)c,d 150 (anläggningar som är i drift mindre än 1 500 timmar per år) Andra gaser || >50 || Nya anläggningar: 50 Befintliga anläggningar: 120 (generellt) 200 (anläggningar som är i drift mindre än 1 500 timmar per år) a Gasturbiner för reservdrift som inte är i drift mer än 500 timmar per år omfattas inte. b Med naturgas avses naturligt förekommande metan med högst 20 volymprocent ädelgaser och andra beståndsdelar. c 75 mg/m3 i följande fall, där gasturbinens verkningsgrad är fastställd vid grundbelastningsbetingelser enligt ISO: · Gasturbiner som används i kraftvärmesystem med en total verkningsgrad på mer än 75 %. · Gasturbiner som används i kombikraftverk med en genomsnittlig total elektrisk verkningsgrad, räknat över hela året, på mer än 55 %. · Gasturbiner för mekaniska drivanordningar. d För gasturbiner med enkel process som inte tillhör någon av de kategorier som anges i fotnot c, men som har en verkningsgrad på mer än 35 % – fastställd vid grundbelastningsbetingelser enligt ISO – ska utsläppsvärdena för NOx vara 50 xη/35, där η är gasturbinens verkningsgrad vid grundbelastningsbetingelser enligt ISO uttryckt i procent. 8. Cementframställning: Tabell 3 Gränsvärden för NOx-utsläpp från cementklinkerproduktiona Anläggningstyp || ELV för NOx (mg/m³) || Generellt (befintliga och nya anläggningar) || 500 Befintliga Lepol-ugnar och långa roterugnar där inget avfall förbränns || 800 a Anläggningar för produktion av klinker (cement) i roterugn med en produktionskapacitet som överstiger 500 ton per dygn eller i andra typer av ugnar med en produktionskapacitet som överstiger 50 ton per dygn. Referensinnehållet för O2 är 10 %. 9. Stationära motorer: Tabell 4 Gränsvärden för NOx-utsläpp från nya stationära motorer Motortyp, effekt, bränslespecifikation || ELV a,b,c (mg/m³) || Gasmotorer > 1 MWth Motorer med gnisttändning (= Otto), alla gasformiga bränslen || 95 (förstärkt mager blandning) 190 (standardiserad mager blandning eller fet blandning med katalysator) Tvåbränslemotorer > 1 MWth när gas används (alla gasformiga bränslen) när flytande bränslen används (alla flytande bränslen)d 1–20 MWth >20 MWth || 190 225 225 Dieselmotorer > 5 MWth (kompressionständning) Lågvarviga (< 300 varv per minut)/medelvarviga (300–1 200 varv per minut) 5–20 MWth Tjock eldningsolja och biooljor Lätt eldningsolja och naturgas >20 MWth Tjock eldningsolja och biooljor Lätt eldningsolja och naturgas Högvarviga (>1 200 varv per minut) || 225 190 190 190 190 Anm.: Referensinnehållet för syre är 15 %[3]. a Dessa gränsvärden gäller inte för motorer som är i drift mindre än 500 timmar per år. b När system för selektiv katalytisk reduktion (SCR) i dagsläget inte går att använda av tekniska och logistiska skäl, t.ex. på avlägsna öar eller där det inte finns tillräcklig försörjning av bränsle av hög kvalitet, får en övergångsperiod på tio år efter ikraftträdandet av detta protokoll för en part tillämpas för dieselmotorer och tvåbränslemotorer. Under övergångsperioden ska följande gränsvärden gälla: · Tvåbränslemotorer: 1 850 mg/m³ när flytande bränsle används, 380 mg/m3 när gas används. · Dieselmotorer – lågvarviga (< 300 varv per minut) och medelvarviga (300–1 200 varv per minut): 1 300 mg/m³ för motorer mellan 5 och 20 MWth och 1 850 mg/m³ för motorer > 20 MWth, · Dieselmotorer – högvarviga (> 1 200 varv per minut): 750 mg/m³. c Motorer som är i drift 500–1 500 timmar per år får undantas från kravet på att uppfylla dessa gränsvärden, om primära åtgärder vidtas för att begränsa NOx-utsläppen och uppfylla de gränsvärden som anges i fotnot b. d En part får göra undantag från skyldigheten att iaktta utsläppsgränsvärdena för förbränningsanläggningar som använder gasformigt bränsle och som på grund av ett plötsligt avbrott i gasförsörjningen, undantagsvis måste använda andra typer av bränsle och därför borde vara utrustad med anordningar för rökgasrening. Undantaget får beviljas för en tidsperiod av högst tio dagar, såvida det inte föreligger ett tvingande behov av energiförsörjning. 10. Sintringsanläggningar för järnmalm: Tabell 5 Gränsvärden för NOx-utsläpp från sintringsanläggningar för järnmalm Anläggningstyp || ELV för NOx (mg/m³) || Sintringsanläggningar: Ny anläggning || 400 Sintringsanläggningar: Befintlig anläggning || 400 a Produktion och bearbetning av metaller: Anläggningar för rostning och sintring av metallhaltig malm, anläggningar för produktion av råjärn eller stål (primär eller sekundär smältning), inklusive utrustning för kontinuerlig gjutning, med en kapacitet som överstiger 2,5 ton per timme, anläggningar för behandling av järnbaserade metaller (genom varmvalsning med en kapacitet som överstiger 20 ton stål per timme). b Som undantag från punkt 3 ska dessa gränsvärden betraktas som ett genomsnitt över en längre tid. 11. Framställning av salpetersyra: Tabell 6 Gränsvärden för NOx-utsläpp från framställning av salpetersyra, med undantag av syrakoncentrationsanläggningar Anläggningstyp || ELV för NOx (mg/m³) || Nya anläggningar || 160 Befintliga anläggningar || 190 B. Kanada 12. Gränsvärdena för begränsning av NOx-utsläpp kommer att fastställas för stationära källor, i förekommande fall med hänsyn till information om tillgänglig begränsningsteknik, gränsvärden som tillämpas i andra jurisdiktioner, och följande dokument: a) New Source Emission Guidelines for Thermal Electricity Generation. b) National Emission Guidelines for Stationary Combustion Turbines, PN1072. c) National Emission Guidelines for Cement Kilns, PN1284. d) National Emission Guidelines for Industrial/Commercial Boilers and Heaters, PN1286. e) Operating and Emission Guidelines for Municipal Solid Waste Incinerators, PN1085. f) Management Plan for Nitrogen Oxides (NOx) and Volatile Organic Compounds (VOCs) – Phase I, PN1066. g) Operating and Emission Guidelines for Municipal Solid Waste Incinerators. PN1085. C. Förenta staterna 13. Gränsvärdena för begränsning av NOx-utsläpp från stationära källor inom följande kategorier av stationära källor, och de källor som de avser, anges i följande dokument: a) Coal-fired Utility Units – 40 Code of Federal Regulations (C.F.R.) Part 76. b) Electric Utility Steam Generating Units – 40 C.F.R. Part 60, Subpart D, and Subpart Da. c) Industrial-Commercial-Institutional Steam Generating Units – 40 C.F.R. Part 60, Subpart Db. d) Nitric Acid Plants – 40 C.F.R. Part 60, Subpart G. e) Stationary Gas Turbines – 40 C.F.R. Part 60, Subpart GG. f) Municipal Waste Combustors – 40 C.F.R. Part 60, Subpart Ea, and Subpart Eb. g) Hospital/Medical/Infectious Waste Incinerators – 40 C.F.R. Part 60, Subpart Ec. h) Petroleum Refineries – 40 C.F.R. Part 60, Subpart J, and Subpart Ja. i) Stationary Internal Combustion Engines – Spark Ignition, 40 C.F.R. Part 60, Subpart JJJJ. j) Stationary Internal Combustion Engines – Compression Ignition, 40 C.F.R. Part 60, Subpart IIII. k) Stationary Combustion Turbines – 40 C.F.R. Part 60, Subpart KKKK. l) Small Municipal Waste Combustors – 40 C.F.R. Part 60, Subpart AAAA. m) Portland Cement –40 C.F.R. Part 60, Subpart F. n) Commercial and Industrial Solid Waste Combustors – 40 C.F.R. Part 60, Subpart CCCC. o) Other Solid Waste Combustors – 40 C.F.R. Part 60, Subpart EEEE. S. Bilaga VI Bilaga VI ska ersättas med följande text: Gränsvärden för utsläpp av flyktiga organiska föreningar från stationära källor 1. Avsnitt A gäller andra parter än Kanada och Förenta staterna, avsnitt B gäller Kanada och avsnitt C gäller Förenta staterna. A. Parter utom Kanada och Förenta staterna 2. I detta avsnitt behandlas de stationära källor för utsläpp av flyktiga organiska föreningar (MVOC) som anges i punkterna 8–22. Anläggningar eller delar av anläggningar för forskning, utveckling och utprovning av nya produkter och processer omfattas ej. Tröskelvärden anges i de sektorsspecifika tabellerna nedan. Dessa avser främst lösningsmedelsförbrukning eller utsläppsmassflöden. Om en operatör driver flera verksamheter under samma underrubrik vid samma anläggning och på samma plats, läggs lösningsmedelsförbrukningen eller utsläppsmassflödena ihop. Om inget tröskelvärde anges gäller det angivna gränsvärdet alla berörda anläggningar. 3. I avsnitt A i denna bilaga gäller följande definitioner: a) lagring och distribution av bensin: lastning av lastbilar, järnvägsvagnar, pråmar och sjögående fartyg vid depåer och utlastningsstationer vid oljeraffinaderier, inklusive tankning av fordon vid bensinstationer. b) limbeläggning: alla verksamheter som innebär att lim anbringas på en yta, med undantag av limbeläggning och laminering i samband med tryckverksamheter och trä- och plastlaminering. c) trä- och plastlaminering: alla verksamheter som innebär vidhäftning av trä eller plast för framställning av laminatprodukter. d) beläggningsverksamhet: alla verksamheter som innebär att ett enkelt eller flera sammanhängande beläggningsskikt anbringas på följande: i) Nya fordon, definierade som fordon i kategori M1 och sådana fordon i kategori N1 som lackeras i samma anläggning som fordon i kategori M1. ii) Lastbilshytter, definierade som förarhytter, och integrerade höljen för teknisk utrustning i fordon i kategorierna N2 och N3. iii) Skåpbilar och lastbilar, definierade som fordon i kategorierna N1, N2 och N3, dock inte lastbilshytter. iv) Bussar, definierade som fordon i kategorierna M2 och M3. v) Andra metall- eller plastytor, inbegripet ytor på flygplan, fartyg, tåg osv. vi) Trä. vii) Textil-, väv-, folie- och pappersytor. viii) Läder. Hit räknas inte beläggning av substrat med metall genom elektrofores och kemisk sprutteknik. Om samma artikel under beläggningen också trycks, betraktas tryckningen som en del av beläggningsverksamheten. Tryckning som genomförs som en separat verksamhet ingår dock inte. I denna definition avses med fordon i kategori · M1: fordon som används för personbefordran, med högst åtta säten utöver förarsätet, · M2: fordon som används för personbefordran, med mer än åtta säten utöver förarsätet och en totalvikt som inte överstiger 5 ton, · M3: fordon som används för personbefordran, med mer än åtta säten utöver förarsätet och en totalvikt överstigande 5 ton, · N1: fordon som används för godsbefordran, med en totalvikt som inte överstiger 3,5 ton, · N2: fordon som används för godsbefordran, med en totalvikt överstigande 3,5 ton men inte överstigande 12 ton, · N3: fordon som används för godsbefordran, med en totalvikt överstigande 12 ton. e) bandlackering: alla processer där bandstål, rostfritt stål, belagt stål, kopparlegeringar eller aluminiumband beläggs med ett filmbildande skikt eller laminat i en kontinuerlig process. f) kemtvätt: alla industriella eller kommersiella verksamheter som innebär att flyktiga organiska föreningar används i en anläggning för att rengöra kläder, inredning och liknande konsumtionsvaror med undantag av manuellt borttagande av fläckar i textil- och beklädnadsindustrin. g) framställning av beläggningspreparat, lacker, tryckfärg och lim: framställning av beläggningspreparat, lacker, tryckfärg och lim samt mellanprodukter som framställs på samma plats genom att pigment, hartser och lim blandas med organiska lösningsmedel eller annat bärarmaterial. Denna kategori omfattar även dispergering och predispergering, justering av viskositet och färgton och emballering av slutprodukten. h) tryckning: alla reproduktionsverksamheter för text eller bild där tryckfärg med hjälp av en bildbärare överförs till en yta, omfattande följande underverksamheter: i) Flexografi, en tryckprocess i vilken det används en bildbärare av gummi eller elastiska polymerer där tryckområdena är upphöjda, varvid används flytande tryckfärger som torkar genom avdunstning. ii) Rulloffset med heatset-färg, en rulltryckverksamhet i vilken det används en bildbärare där tryckområdena och icke-tryckområdena är på samma nivå, och rulltryckning innebär att materialet som ska tryckas matas in i maskinen från en rulle och inte som separata ark. Icke-tryckområdet är så behandlat att det absorberar vatten och alltså är färgavvisande. Tryckområdet är så behandlat att det tar upp och överför färg till den yta som ska tryckas. Avdunstning sker i en ugn där varmluft används för att hetta upp det tryckta materialet. iii) Djuptryck av publikationer, rotogravyrtryckprocess för tryckning av tidskrifter, broschyrer, kataloger och liknande produkter med hjälp av toluenbaserade tryckfärger. iv) Rotogravyr, en tryckverksamhet i vilken det används en cylindrisk bildbärare där tryckområdet är nedsänkt under icke-tryckområdet, varvid används flytande tryckfärger som torkar genom avdunstning. Fördjupningarna fylls med färg och överskottsfärgen avlägsnas från icke-tryckområdet innan tryckytan kommer i kontakt med cylindern och färgen i fördjupningarna avsätts på den. v) Rotationsscreentryck, en rulltryckprocess i vilken färgen överförs till tryckytan genom att den pressas genom en porös bildbärare, där tryckområdet är öppet och icke-tryckområdet är täckt, varvid används flytande färger som torkar endast genom avdunstning. Rulltryckning innebär att materialet som ska tryckas matas in i maskinen från en rulle och inte som separata ark. vi) Laminering i samband med en tryckverksamhet, vidhäftning av två eller flera flexibla material för framställning av laminat. vii) Lackering, en verksamhet i vilken lack eller ett limskikt anbringas på ett flexibelt material för senare förslutning av emballaget. i) framställning av farmaceutiska produkter: kemisk syntes, fermentering, extrahering, formulering och färdigställande av farmaceutiska produkter och tillverkning av mellanprodukter, om den utförs på samma plats. j) omvandling av naturgummi eller syntetiskt gummi: all verksamhet som innebär blandning, malning, kalandrering, extrudering och vulkanisering av naturgummi eller syntetiskt gummi och kompletterande verksamhet för vilka naturgummi eller syntetiskt gummi bearbetas till en färdig produkt. k) ytrengöring: alla verksamheter, med undantag av kemtvätt, där föroreningar på materialytor avlägsnas med hjälp av organiska lösningsmedel, inbegripet avfettning. En rengöringsverksamhet som består av mer än ett rengöringssteg före eller efter ett annat processteg ska betraktas som en enda ytrengöringsverksamhet. Denna verksamhet avser rengöring av produktytor och inte rengöring av processutrustningen. l) standardförhållanden: temperatur 273,15 K och tryck 101,3 kPa. m) organisk förening: en förening som innehåller åtminstone grundämnet kol och ett eller flera av väte, halogener, syre, svavel, fosfor, kisel eller kväve, med undantag av koloxider och oorganiska karbonater och bikarbonater. n) flyktig organisk förening: (VOC) en organisk förening och den fraktion av kreosot som vid 293,15 K har ett ångtryck av minst 0,01 kPa eller som har motsvarande flyktighet under de särskilda användningsförhållandena. o) organiskt lösningsmedel: en flyktig organisk förening som, utan att genomgå någon kemisk förändring, används ensam eller tillsammans med andra agenser för att lösa upp råvaror, produkter eller avfallsprodukter, eller som rengöringsmedel för att lösa upp föroreningar, som lösningsmedel, som dispergeringsmedel, eller för reglering av viskositeten eller ytspänningen, eller som mjukningsmedel eller konserveringsmedel. p) avgaser: slutliga gasformiga utsläpp som innehåller VOC eller andra förorenande ämnen från en skorsten eller utrustning för utsläppsrening till luften. Det volymetriska gasflödet ska uttryckas i m3/h under standardförhållanden. q) utvinning av vegetabiliska oljor och animaliskt fett och raffinering av vegetabiliska oljor: utvinning av vegetabiliska oljor från fröer och andra vegetabiliska ämnen, beredning av torra återstoder för framställning av djurfoder och rening av fetter och vegetabiliska oljor utvunna ur fröer, vegetabiliskt material eller animaliskt material. r) fordonsreparationslackering: alla industriella eller kommersiella beläggningsprocesser och därtill hörande avfettningsprocesser som innebär i) ursprunglig lackering av vägfordon eller delar av dessa med material som är avsedda för reparationslackering om detta sker på annan plats än den ursprungliga produktionslinjen, eller lackering av släpvagnar (inbegripet påhängsvagnar), ii) fordonsreparationslackering, definierad som lackering av vägfordon eller delar av dessa i samband med reparation, underhåll eller dekoration som sker utanför tillverkningsanläggningar, omfattas inte av denna bilaga. Produkter som används inom ramen för denna verksamhet behandlas i bilaga XI. s) träimpregnering: all verksamhet som innebär att virke konserveras. t) beläggning av lindningstråd: all beläggningsverksamhet som avser metalledare som används för lindning av spolar till transformatorer och motorer osv. u) flyktiga utsläpp: alla utsläpp, annat än i avgaser, av VOC till luft, mark och vatten samt, om inte annat anges, lösningsmedel som ingår i någon produkt, inbegripet de ouppsamlade utsläpp av VOC som via fönster, dörrar, ventilationskanaler och liknande öppningar kommer ut i utomhusmiljön. Flyktiga utsläpp kan beräknas i enlighet med en plan för hantering av lösningsmedel (se tillägg I till denna bilaga). v) totala utsläpp av VOC: summan av flyktiga utsläpp av VOC och utsläpp av VOC i avgaser. w) tillförsel: den mängd organiska lösningsmedel och mängden av dessa i beredningar som används när en process utförs, inklusive återvunna lösningsämnen inuti och utanför anläggningen, och som mäts varje gång de används för att bedriva verksamheten. x) gränsvärde för utsläpp (ELV): den största mängd flyktiga organiska föreningar (utom metan) som släpps ut från en anläggning som inte får överskridas under normal drift. För avgaser ska värdet uttryckas i form av mängden flyktiga organiska föreningar per volym av rökgaser (uttryckt i mg C/m³ om inte annat anges) vid standardförhållanden för temperatur och tryck för torrgas. Gasmängder som tillsätts avgaserna för att kyla eller förtunna dessa ska inte beaktas vid bestämning av masskoncentrationen av det förorenande ämnet i avgaserna. Gränsvärden för utsläpp av avgaser anges som ELVc, gränsvärden för flyktiga utsläpp anges som ELVf. y) normal drift: all drifttid med undantag för idriftsättning och urdrifttagning samt underhåll av utrustningen. z) hälsofarliga ämnen: indelas i två kategorier: i) Halogenerade VOC som kan ge bestående skador. ii) Farliga ämnen som är carcinogener, mutagener eller toxiska för reproduktion eller som kan ge cancer, ärftliga genetiska skador, cancer vid inandning, nedsatt fertilitet eller fosterskador. aa) skotillverkning: all verksamhet som innebär tillverkning av kompletta skor eller delar av sådana. bb) lösningsmedelsförbrukning: den totala mängd organiska lösningsmedel som tillförs en anläggning per kalenderår eller annan tolvmånadersperiod, med avdrag för alla flyktiga organiska föreningar som återvinns för återanvändning. 4. Följande krav ska vara uppfyllda: a) Utsläppen ska i samtliga fall övervakas genom mätningar eller genom beräkningar[4] som ger åtminstone samma noggrannhet. Överensstämmelse med gränsvärdena för utsläpp ska kontrolleras genom kontinuerliga eller icke-kontinuerliga mätningar, typgodkännande eller någon annan fungerande teknisk metod. När det gäller avgasutsläpp: vid kontinuerliga mätningar föreligger överensstämmelse med gränsvärdena om de godkända månatliga genomsnittliga utsläppen inte överstiger gränsvärdena. Vid icke-kontinuerliga mätningar eller andra lämpliga bestämnings- eller beräkningsförfaranden, föreligger överensstämmelse med gränsvärdena för utsläpp om medelvärdet för samtliga avläsningar eller andra förfaranden vid ett övervakningstillfälle inte överstiger gränsvärdena för utsläpp. Mätmetodernas onoggrannhet får beaktas för kontrolländamål. Gränsvärden för flyktiga utsläpp och sammanlagda utsläpp ska tillämpas som årliga genomsnitt. b) Koncentrationer av luftföroreningar i avgasledningar ska mätas på ett representativt sätt. Övervakning av relevanta förorenande ämnen och mätning av driftsparametrar samt kvalitetssäkring av automatiska mätsystem och metoder för referensmätningar för att kalibrera dessa system ska genomföras i enlighet med Europeiska standardiseringskommitténs (CEN) standarder. Om CEN-standarder saknas ska ISO-standarder, nationella eller internationella standarder som kan garantera data av likvärdig vetenskaplig kvalitet tillämpas. 5. Följande gränsvärden ska gälla för avgaser som innehåller hälsofarliga ämnen: a) 20 mg/m3 (uttryckt som den sammanlagda massan av de enskilda föreningarna) för utsläpp av halogenerade flyktiga organiska föreningar som har tilldelats följande riskfraser: ”misstänks kunna orsaka cancer” och/eller ”misstänks kunna orsaka genetiska defekter”, om massflödet av summan av föreningarna i fråga är större än eller lika med 100 g/h. b) 2 mg/m3 (uttryckt som den sammanlagda massan av de enskilda föreningarna) för utsläpp av flyktiga organiska föreningar som har tilldelats följande riskfraser: ”kan orsaka cancer”, ”kan ge genetiska defekter”, ”kan orsaka cancer vid inandning”, ”kan skada fertiliteten”, ”kan skada det ofödda barnet”, om massflödet av summan av föreningarna i fråga är större än eller lika med 10 g/h. 6. Om det för de kategorier av källor som förtecknas i punkterna 9–22 visas att det för en enskild anläggning inte är tekniskt eller ekonomiskt möjligt att följa gränsvärdet för flyktiga utsläpp (ELVf) får en part bevilja undantag för anläggningen, under förutsättning att detta inte väntas medföra betydande risker för människors hälsa eller miljön och att bästa tillgängliga teknik används. 7. Gränsvärdena för VOC-utsläpp för de kategorier av källor som definieras i punkt 3 ska vara de som anges i punkterna 8–22. 8. Lagring och distribution av bensin: a) Bensinlagringsanläggningar vid depåer måste, om de ligger över de tröskelvärden som anges i tabell 1, vara antingen i) tankar med fast tak som är kopplade till en gasåtervinningsanläggning som uppfyller de gränsvärden som anges i tabell 1, eller ii) utrustade med ett utvändigt eller invändigt flytande tak med en primär eller sekundär tätning med den reduktionseffektivitet som anges i tabell 1. b) Som ett undantag från de ovannämnda kraven ska tankar med fast tak som var i drift före den 1 januari 1996 och som inte är anslutna till en gasåtervinningsanläggning vara utrustade med en primär tätning med en reduktionseffektivitet på 90 %. Tabell 1 Gränsvärden för VOC-utsläpp från lagring och distribution av bensin, med undantag för lastning av sjögående fartyg (steg I) Verksamhet || Tröskelvärde || ELV eller reduktionseffektivitet || || Lastning och lossning av transportbehållare vid depåer || 5 000 m³ årlig volymomsättning bensin || 10g VOC/m3 inbegripet metana Lagringsanläggningar vid depåer || Befintliga terminaler eller tankanläggningar med en volymomsättning bensin av 10 000 ton/år eller mer Nya terminaler (utan tröskelvärden utom för terminaler som finns i små, avlägsna öar med en volymomsättning på mindre än 5 000 ton/år) || 95 vikt