Det har nu blivit dags att utvärdera resultatet av EU:s arbete för att komma till rätta med Schengenområdets utmaningar under de senaste två åren. I sitt meddelande om genomförandet av den europeiska migrationsagendan som antogs den 27 september går kommissionen igenom de största framstegen och bristerna vid genomförandet av den europeiska migrationsagendan. Kommissionen ringar också in vilka åtgärder som framförallt behöver vidtas för att skapa en effektiv, rättvis och stabil europeisk asyl- och migrationspolitik. Detta meddelande bygger på slutsatserna från genomförandet av färdplanen för att återvända till Schengen. Det innehåller förslag till åtgärder för det fortsatta arbetet med att stärka Schengen, däribland antagandet av en rekommendation om bättre tillämpning av gällande regler och ett förslag till en uppdatering av kodexen om Schengengränserna i ljuset av de utmaningar som Europa står inför idag.

Som ett led i det direkta arbetet med att hjälpa de medlemsstater som ligger i frontlinjen och som utsätts för ett oproportionerligt högt migrationstryck vid EU:s yttre gränser har Europeiska kommissionen utvecklat ett system med mottagningscentrum.

Europeiska stödkontoret för asylfrågor (Easo), Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån (Frontex), byrån för polissamarbete (Europol) och byrån för straffrättsligt samarbete (Eurojust) arbetar ute på fältet tillsammans med myndigheterna i den medlemsstat som ligger i frontlinjen för att hjälpa dem att fullgöra sina skyldigheter enligt EU-rätten och snabbt identifiera, registrera och ta fingeravtryck på anländande irreguljära migranter. Systemet med mottagningscentrum bidrar även till genomförandet av den tillfälliga omplaceringsmekanismen. Italien och Grekland är de två medlemsstater där man för närvarande genomför systemet med mottagningscentrum. Andra medlemsstater kan också begära att få hjälp via systemet. Baserat på de lärdomar som man hittills dragit av genomförandet av systemet med mottagningscentrum kommer kommissionen senare i höst att lägga fram riktlinjer för hur man förbereder och inrättar mottagningscentrum i medlemsstaterna.

Skärpta kontroller vid de yttre gränserna till följd av terrorhoten

Till följd av en direkt uppmaning från rådet att stärka de yttre gränserna, framförallt för att bättre kunna identifiera och gripa ”utländska terroriststridande”, föreslog kommissionen en ändring av kodexen om Schengengränserna för att införa systematiska kontroller mot relevanta databaser för alla personer som passerar de yttre gränserna. Sedan den nya rättsakten trädde i kraft den 7 april 2017 gäller samma regler för alla resenärer, även EU-medborgare och personer som åtnjuter rätten till fri rörlighet enligt unionslagstiftningen. Det innebär att alla resenärer ska kontrolleras mot relevanta databaser, med vissa undantag i motiverade fall. De nya reglerna innebar en ökad användning av databaser som Schengens informationssystem och Interpols databaser.

Enligt uppgifter från medlemsstaterna har införandet av systematiska kontroller gjort att det totala antalet träffar i Schengens informationssystem har ökat och att det har blivit klart svårare att resa till och från krigsområden.

På grund av alla ovannämnda insatser, åtgärder och initiativ vid de yttre gränserna är EU numera bättre rustat för att kunna förhindra och hantera potentiella krissituationer, och därmed för att garantera en högre säkerhet för sina medborgare.

Starkare och smartare informationssystem för gränser och säkerhet

Schengens informationssystem (SIS) är det största systemet för informationsutbyte som underlättar kontrollerna av de yttre gränserna och samarbetet inom brottsbekämpning i Schengenområdet. I december 2016 lade kommissionen fram tre förslag för att ytterligare öka informationssystemets operativa ändamålsenlighet och effektivitet och öka den övergripande säkerheten i Europa. Förslagen innebär tekniska och operativa förbättringar av systemet för att säkerställa ett fortsatt ändamålsenligt informationsutbyte mellan tjänstemän inom brottsbekämpningen och gränsbevakningstjänstemän i hela Europa. Åtgärderna handlar framförallt om att tillhandahålla bättre verktyg för att hjälpa till att bekämpa terrorism och effektivisera återvändandet av tredjelandsmedborgare som inte har rätt att vistas i Schengenområdet.

En annan viktig förbättring är att man inom Schengens informationssystem kommer att börja använda sig av det automatiska fingeravtrycksidentifieringssystemet (Afis). Detta kommer att göra det lättare att på ett tillförlitligare sätt identifiera människor som reser in i Schengenområdet. Projektet pågår för närvarande (inga lagändringar behövs för genomförandet) och Afis kommer att börja tillämpas i februari 2018.

För att förbättra säkerheten och gränsförvaltningen lade kommissionen under 2016 även fram förslag till två nya storskaliga it-system: in- och utresesystemet och EU-systemet för reseuppgifter och resetillstånd (Etias).

In- och utresesystemet syftar till att modernisera förvaltningen av de yttre gränserna genom att förbättra och effektivisera kontrollerna samt göra det lättare att upptäcka dokument- och identitetsbedrägerier. Systemet kommer att gälla alla tredjelandsmedborgare som släpps in i Schengenområdet för en kortare vistelse från det ögonblick de passerar Europas yttre gränser. In- och utresesystemet kommer att göra det lättare för resenärer med ärliga avsikter att passera gränsen, att upptäcka personer som stannat för länge och att identifiera papperslösa personer i Schengenområdet. Systemet syftar även till att stärka den inre säkerheten och kampen mot terrorism och allvarlig brottslighet. Rådet och Europaparlamentet nådde i juli 2017 en politisk överenskommelse om att inrätta in- och utresesystemet.

EU-systemet för reseuppgifter och resetillstånd kommer att innebära att medborgare i visumbefriade länder måste skaffa ett resetillstånd innan de anländer till Schengenområdet. Detta skulle göra det lättare att identifiera personer som kan medföra en risk för irreguljär migration eller säkerheten innan de anländer till gränsen och kraftigt öka säkerheten vid de yttre gränserna. Resenärerna skulle få en tillförlitlig första indikation på att de får resa in i Schengenområdet, vilket kraftigt skulle minska antalet nekade inresor.

Kommissionen planerar att så snart som möjligt lägga fram ett förslag om att ytterligare förbättra kompatibiliteten mellan ovannämnda system, samt med Eurodac, Informationssystemet för viseringar, Europeiska informationssystemet för utbyte av uppgifter ur kriminalregister och Europoldata. Förslaget kommer att syfta till att se till att slutanvändarna har en snabb och sömlös tillgång till all information som de behöver för att kunna utföra sina uppgifter. Särskilt fokus kommer att ligga på att se till att brottsbekämpande myndigheter har tillgång till andra myndigheters informationssystem, samt på att tillhandahålla en lösning för att upptäcka och bekämpa identitetsbedrägerier.

b) Åtgärder inom Schengenområdet