EUROPEISKA KOMMISSIONEN 
Bryssel den 23.11.2011 
SEK(2011) 1400 slutlig 
  
ARBETSDOKUMENT FRÅN KOMMISSIONENS AVDELNINGAR 
SAMMANFATTNING AV KONSEKVENSBEDÖMNINGARNA 
Följedokument till 
EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING 
om inrättande av ramprogrammet Kreativa Europa 
{KOM(2011) 785 slutlig} 
{SEK(2011) 1399 slutlig}  
 
SV 2   SV 1. INLEDNING 
Detta dokument åtföljer tre enskilda konsekvensbedömningar där man undersöker 
valmöjligheterna för framtida EU-stöd till den kulturella och de n kreativa sektorn. I 
dokumentet anges huvudslutsatse rna i de tre konsekvensbedö mningarna och man beskriver 
den möjlighet som förefaller bäst, samt meka nismerna för genomförande och övervakning. I 
de enskilda konsekvensbedömningarna finns fullständ iga uppgifter, och där dras slutsatsen att 
det finns fördelar jämfört med alla andra valm öjligheter att söka syne rgieffekter mellan den 
audiovisuella sektorn (de pågående pr ogrammen Media och Media Mundus) och den 
kulturella och den kreativa sektorn (det pågåen de programmet Kultur) inom ett ramprogram 
med namnet Kreativa Europa. Enligt vad som föreslås i kommissionens fleråriga 
finansieringsram kommer en budget på 1,6 miljard er euro (i fasta priser) att anslås till 
programmet för dess löptid på sju år. 
Rapporterna från konsekvensbedömningarna är result aten av en förberedelse på två år som 
började med utvärderingen efter de pågåe nde programmens halva löptid. Eftersom 
genomförandet behöver förbättras och förenklas  undersökte man också inom ramen för denna 
process möjligheten att uppnå stör re synergieffekter mellan de  olika områdena genom att 
kombinera programmen. Konsekvensbedömningar na bygger till stor del på resultaten i 
utvärderingen efter halva löptiden av program men Kultur och Media samt samråden på nätet 
och av offentliga möten om framtida finansiering  av den kulturella och den kreativa sektorn. 
Dessutom beaktar man synpunkterna på kommissi onen grönbok om att ta tillvara potentialen i 
den kulturella och den kreativa sektorn1, olika oberoende studier som under senare år 
genomförts för kommissionens räkning, samt re kommendationer från sakkunniga inom ramen 
för den öppna samordningsmetoden inom kultur och den strukturerade dialogen med sektorn 
under åren 2008–2010. I konsekvensbedömningarna ha r man också använts sig av externa 
sakkunniga för att fastställa problemen, fo rmulera målen och analysera och jämföra 
valmöjligheter. Utkasten till arbetsdokumen tet från kommissionens avdelningar om 
konsekvensbedömningarna diskuterades av kommissionens tjänstemän i respektive grupper för programmen Kultur och Media. 
För närvarande får dessa sektorer EU-stöd via enskilda program, nämligen Kultur, Media 
(vilket sedan slutet av 2010 inbegriper Me diaprogrammets produktionsgarantifond), och 
Media Mundus. Enskilda konsekvensbedömningar har utarbetats för att bedöma en lämplig 
fortsättning för EU-finansieringen för den ku lturella och den kreativ a sektorn efter 2013. På 
grund av liknande mål och insatser bedöms Media och Media Mundus i en och samma 
konsekvensbedömning. Mediaprogrammets produktionsgarantifond behandlas för sig 
eftersom ämnets komplexitet och dess  större räckvidd kräver detta.  
2. MOTIVERING FÖR INTERVENTION PÅ EU-NIVÅ 
Motiveringen för EU-intervention på dessa om råden finns i den rättsliga grunden och i EU-
mervärdet. 
Rättslig grund 
                                                
 
1 Grönboken om att ta tillvara potentialen i den kulturella och den kreativa sektorn, KOM(2010) 183; 
Arbetsdokument från kommissionens avdelningar: Analys av samrådet kring grönboken om att ta 
tillvara potentialen i den kulturella och den kreativa sektorn, SEK(2011) 399 slutlig, 24.3.2011. 
 
SV 3   SV EU:s verksamhet inom den kulturella och den kreativa sektorn kommer att vara baserad på 
artiklarna 167 (kultur) och 173 (f öretag) i fördraget om Europe iska unionens funktionssätt. 
EU:s rätt att agera nämns oc kså i artikel 3.3 i fördraget om  Europeiska unionen, där det 
fastställs att den inre marknaden och den e konomiska tillväxten måste åtföljas av respekt för 
EU:s kulturella och språkliga mångfald, samt ar tikel 22 i EU:s stadga  om de grundläggande 
rättigheterna där det faststä lls att unionen ska re spektera den kulturella och språkliga 
mångfalden. Unionens mandat erkänns i intern ationell rätt, nämligen i Unescos konvention 
om skydd för och främjande av mångfalden av kulturella uttryck som ingår i gemenskapens regelverk. 
EU:s mervärde  
EU:s intervention bör syfta till effekter på hela  systemet och stödja utar betande av politiken. I 
detta hänseende ligger det europe iska mervärdet av det nya EU-i nstrumentet för att stödja den 
kulturella och den kreati va sektorn i följande: 
• Verksamhetens transnationella natur och e ffekterna av de resultat som den kommer 
att bidra till, till skillnad från nationella  finansieringssystem som tenderar till att 
inriktas på verksamhet inom landet. 
• Hur verksamheten kommer att komplettera nationella och internationella program 
samt andra EU-program. 
• Skalfördelar och kritisk massa som EU -stödet kan främja, till exempel via 
transnationella samarbetsprojekt och en gemensam finansieringsmöjlighet för den kulturella och den kreativa sektorn, till skilln ad från fragmenterade nationella system 
med otillräcklig täckning. 
• Hävstångseffekter för ytterligare finansiering. 
• Hur verksamheten kan ge incitament till och främja långsiktiga systemiska effekter 
på sektorn för att den snabbare ska anpassa sig till glob ala förändringar. 
3. DE PÅGÅENDE PROGRAMMENS RESULTAT  
Av utvärderingen av de påg ående EU-programmen inom de n kulturella och den kreativa 
sektorn
2 framgår att de bidragit till att stärka  sektorn och främja cirkulation för 
yrkesverksamma och konstverk och att de däri genom på betydande sätt bidrar till kulturell 
och språklig mångfald.  
Vad gäller programmet Kultur , med en liten årlig budget på i genomsnitt 57 miljoner euro – 
vilket motsvarar den årliga budgeten för många  enskilda nationella operor eller ensembler3 –
är EU:s utgifter mycket kostnadseffektiva. I utvärderingen dras slut satsen att det hjälper 
tusentals konstnärer och yrkesverksamma inom  kultur – uppskattningsvis 20 000 per år – att 
utveckla internationella karriär er genom bättre färdigheter och kunskaper tack vare informellt 
                                                 
2 http://ec.europa.eu/dgs/education_culture/evalreports/index_en.htm 
3 Dessa 57 miljoner euro ligger också mycket under de nationella offentliga bidragen till konst och kultur 
i Förenade kungariket, Frankrike och Tyskland (590 miljoner pund, 7,5 miljarder euro respektive 
1,1 miljarder euro).  
 
SV 4   SV lärande av kolleger oc h genom att skapa nya yrkesbanor. EU-stödet har gett tusentals 
kulturorganisationer – mer än 1 000 organisatione r per år – en möjlighet till samarbete och till 
lärande av goda rutiner  via partnerskap med op eratörer i andra länder. För operatörerna har 
detta möjliggjort samproduktioner, nätverk och upptäckten av nya yrkesmöjligheter, och gjort deras arbete och perspektiv mer internationella. Detta har haft en  positiv strukturerande effekt 
på sektorn och dess förmåga att vända sig till  bredare marknader. Det har bidragit till 
utvecklingen av sektorer och konstformer, skapa ndet av nya verk och föreställningar, främjat 
tillträde och deltagande, forskning och utbild ning på området samt information, rådgivning 
och praktiskt stöd.  
Tusentals verk har kunnat cirkul era inbegripet cirka 500 översatta  skönlitterära verk per år. 
Stödet ur programmet uppfattas som en kvalite tsmärkning för kulturprojekt. Tack vare 
projekten har man både direkt och indirekt nått ut till många miljoner medborgare som kunnat 
njuta av kulturella verk från andra länder. Pr ogrammet har också bidrag it till att man utarbetat 
en bättre evidensbas för politiken via undersökningar som har berikat den öppna 
samordningsmetodens arbete. Eftersom projekte n är samfinansierade, för det mesta till högst 
50 %, har programmet lett till en betydlig  mängd ytterligare offentliga och privata 
investeringar. 
Europeiska kulturhuvudstäder som får en EU-tit el och stöd ur programmet (1,5 miljoner euro 
per huvudstad) har i vissa fall gett upphov till mede l som motsvarar åtta gånger EU-stödet, 
anskaffat mellan 15 och 100 miljoner euro i inve steringar i sina driftsprogram och fungerat 
som katalysator för ytterligare kapitalinvesterin g. De har för det mesta nått ut till miljoner 
människor, engagerat hundratals vo lontärer och lämnat ett långvari gt arv till städerna i form 
av bättre färdigheter, levande kultur med bättre ka pacitet, samt infrastruktur och en förbättrad 
bild av staden.  
Vad gäller programmen Media , som har haft en relativt  liten årlig budget på cirka 
100 miljoner euro, bekräftar utvärderingen att Medi a hat lett till betydande resultat tack vare 
riktade insatser med optimalt kostnads–nyttofö rhållande och programmets hävstångseffekt. 
Verksamheten har varit riktad på insatser me d positiv inverkan på EU:s konkurrenskraft och 
på behov som man inte behandlar på nationell nivå, till exempe l distribution över gränserna. 
Åtminstone delvis tack vare Mediastödet ök ade andelen europeiska filmer bland alla 
filmpremiärer på europeiska biografer från 36 % år 1989 till 54 % år 2009. Nätverket Europa 
Cinema som omfattar över 2 000 bi ografsalar i vanligtvis ober oende biografer i 32 länder och 
som utgör 20 % av alla premiärvisningssalong er, har ett brett och varierat filmutbud och 
främjar på så sätt kulturell mångfald i 475 städer. Deras kvalitetsprogram har lockat 59 miljoner biografbesökare (jämfört med 30 miljoner under 2000), vilket är 5,6 % av alla 
biografbesök i Europa (2,8 procent under 2000). A ndelen icke-nationella europeiska filmer 
som visas i nätverket uppgår till 36 %, jämfört med ett genomsnitt på 7–8 % i Europa. Inom 
Europa Cinema svarar europeiska filmer för 57 % av biografbesöken, jämfört med ett 
europeiskt genomsnitt på 27,7 %. 
Enligt utvärderingen stärker Media sektorns  konkurrenskraft genom att stödja uppbyggandet 
av kapacitet, till exempel via fortbildning och utveckling v ilket bidrar till sektorns 
professionalisering och bättre kva litet på verken. Cirka 1 800 yrkesverksamma (producenter, 
distributörer och manusförfattare) får fortbildning varje år vilket gör det möjligt för dem att få de relevanta kvalifikationerna oc h färdigheterna och utnyttja mö jligheter till nätverksarbete 
över gränserna. Stödet till ut veckling gör det möjligt för 400 europeiska projekt av hög 
kvalitet att komma ut på marknaden varj e år. Stöd till projektpaket (så kallad slate funding ) 
 
SV 5   SV ger, i motsats till stöd till enstaka projekt, pr oduktionsföretag (som of ta är små företag med 
dålig tillgång till eget kapital) soliditet och et t mer långsiktigt perspekt iv vilket har viktiga 
strukturerande effe kter på sektorn. 
Stödet till oberoende producenter för produktion av audiovisuella verk inom specifika genrer, 
till exempel dokumentärer och animerad film fö r internationell TV-distribution har visat sig 
vara avgörande med hänsyn till de specifika behoven inom dessa genrer. Nätverksverksamhet 
som forum för samproduktion, in ternationella marknader samt fortbildning har lett till en 
betydande ökning i transnationella  samproduktioner (från 26 % euro peiska filmer år 1989 till 
34 % år 2009). Dessa filmer har en cirkulations potential som är 2,3 gånger högre än nationella 
filmer4. Sådana nätverk som EAVE, ACE eller Cartoon, som inrättats med stöd ur Media 
utgör nu stommen i den europeiska filmindustrin. 
Det har ännu inte gjorts någon utvärderi ng av Mediaprogrammets  produktionsgarantifond5 
eftersom den startades först 2010. Fonden öppn ades för ansökningar i maj 2011 och fick ett 
positivt mottagande i filmbranschen  och banker vilket ledde till över ett dussin garantier med 
ett belåningsvärde på cirka 15 milj oner euro i cirka tio medlemsstater. 
4. PROBLEMBESKRIVNING 
Konsekvensbedömningarna hänvisar till 2010 års rapport om den europeiska 
konkurrenskraften6 och erkänner att den kulturella och de n kreativa sektorn i allt högre grad 
bidrar till ekonomisk tillväxt, skapande av  sysselsättning och stärkning av social 
sammanhållning och inkludering. De t uppskattas att den kulturella och den kreativa sektorn 
står för cirka 4,5 % av unionens BNP för år 2008 och cirka 3,8 % av arbetskraften7. Förutom 
sitt direkta bidrag till BNP ger dessa sektor er spridningseffekter på andra ekonomiska och 
sociala sektorer som turism, och tillhandahå ller innehåll till IKT-sektorn, fördelar för 
utbildning, social innovation och social integrat ion. Trots att man observerat en tillväxttakt 
över genomsnittet i många länder under de senast e åren står dessa se ktorer inför olika 
gemensamma utmaningar; om man använd er sig av ett konse kvent strategiskt 
tillvägagångssätt och inför de rätta förutsättnin garna på EU-nivå och på nationell och regional 
nivå finns det potential för ytterligare tillväxt.  
Trots de resultat som uppnåtts i programmen Kultur och Media måste mer göras för att 
utnyttja hela potentialen i dessa sekt orer som står inför liknande problem. 
I konsekvensbedömningarna för progra mmen Kultur och Media kartläggs fyra gemensamma 
problem  som den kulturella och den kr eativa sektorn står inför oc h som man måste ta itu med 
på EU-nivå för att kunna uppnå de önskade effekterna. Det första problemet är den fragmenterade marknaden  på grund av Europas kulturell a och språkliga mångfald, vilket 
leder till att dessa sektorer är  uppdelade enligt länder och språ k och saknar en kritisk massa. 
                                                
 
4 Källa: Europeiska audiovisuella observationsorganet, 2008. 
5 Mediaprogrammets produktionsgarantifond underlättar tillgången till privata finansieringskällor endast 
för filmproducenter via en garantimekanism som uppmuntrar banker att ge dem lån genom att dela 
riskerna. Med en total budget på 8 miljoner euro för fyra år förväntar man att detta ger över 
100 miljoner euro i bankkrediter tack vara garantimekanismens hävstångseffekt. 
6 Rapporten om den europeiska konkurrenskraften 2010, arbetsdokument från kommissionens 
avdelningar, KOM (2010), 614 
7 Building a Digital Economy: The importance of saving jobs in the EU’s creative industries , TERA 
Consultants, mars 2010.  
 
SV 6   SV För närvarande utmynnar detta i en mindre än  optimal spridning över gränserna av verk och 
rörlighet för konstnärer och yrkesverksamma sa mt i geografisk obalans . Det begränsar också 
valet för konsumenter och deras tillgång till eu ropeiska kulturverk. De t andra problemet har 
att göra med att sektorn måste anpassa sig till effekterna av globaliseringen och övergången 
till digitalteknik . Globaliseringen har en tendens att öka koncentreringen av utbud till ett 
begränsat antal globala aktörer vilket utgör ett hot mot kulturell och språklig mångfald. 
Övergången till digitalteknik har en massiv inverkan på hur kulturprodukter framställs, 
hanteras, sprids, hur man kommer åt dem, kons umerar och räknar om dem i pengar, vilket 
innebär både möjligheter och utmaningar, och transnationella angreppssätt och lösningarna 
skulle gagna sektorn. De t tredje problemet är bristen på jämförbara uppgifter  om den 
kulturella sektorn på europeisk och nationell nivå. Detta har fö ljder för samordningen av den 
europeiska politiken som kan vara av nytta för att driva på den nationella politiken och 
systemiska förändringar som inte betungar EU-budgeten särskilt och fullt ut tar hänsyn till subsidiaritetsprincipen. Det fjärde problemet utgörs av svårigheterna för små och 
medelstora företag inom den kulturella oc h den kreativa sektorn att få finansiering . 
Detta beror på att många av deras tillgånga r är immateriella, till exempel upphovsrätt, som 
vanligtvis inte återspeglas i bokf öring (till skillnad från patent ). Ett annat skäl är att till 
skillnad från andra industriprojekt är kulturell a verk för det mesta inte massproducerade, och 
varje bok, opera, pjäs, film och videospel är en unik prototyp, och företagen brukar vara 
projektbaserade. 
5. DET FRAMTIDA PROGRAMMETS MÅL 
Som svar på de problem som beskrivs i avsnitt 3 kartlägg s i konsekvensbedömningarna de 
behov som man bör ta itu med på EU-nivå och som kan behandlas med identiska allmänna och specifika mål. Vad gäller allmänna mål måste man värna om och främja Europas 
kulturella och språkliga mångfald, samt stär ka den kulturella och den kreativa sektorns 
konkurrenskraft för att främja smart och hållbar  tillväxt för alla, i linje med Europa 2020-
strategin. Vad gäller särskilda mål  måste man stödja den europeiska kulturella och kreativa 
sektorns förmåga att verka över gränserna, främ ja cirkulationen över gränserna för kulturella 
och kreativa verk och operatörer och nå ut ti ll ny publik i och utanfö r Europa, stärka den 
kulturella och den kreativa sektorns ekonomiska ka pacitet samt stärka de t politiska samarbetet 
över gränserna för att främja utarbetandet av  politik, innovation, uppbyggande av publik och 
nya företagsmodeller.
 Prioriteringarna  för programområdena Media och Kultur samt 
finansieringsmöjligheten för den kulturella oc h den kreativa sektorn anges i respektive 
konsekvensbedömning. 
6. VALMÖJLIGHETER 
Vad gäller programmen Kultur, Media och Media Mundus samlade man in och granskade alla 
valmöjligheter som hade föreslagits av intr essenter, externa sakkunni ga, institutioner med 
flera. Den valmöjlighet där man föreslog en  sammanslagning av programmen Kultur, Media 
och Media Mundus i ett enda övergripande pr ogram som täcker de n kulturella och den 
kreativa sektorn som helhet med gemensa mma inbjudningar att lämna projektförslag 
avfärdades av det skälet att även om de olika kulturella sektorerna har många liknande 
egenskaper och står inför likna nde problem, är värdekedjorna och bidragsmottagarnas behov 
dock alltför olikartade för att man ska kunna använda sig av harmoniserade inbjudningar och 
instrument. 
 
SV 7   SV I konsekvensbedömningarna av programmen Kultur och Media/Media Mundus analyseras 
olika valmöjligheter för att uppnå målen, däribla nd att inte fortsätta programmen, att behålla 
de aktuella programmen (ref erensscenariot), avsevärt re viderade program, och en 
sammanslagning där man inrättar ett ramprogram med åtskillnad mellan den kulturella och den kreativa sektorn, där man skulle kunna ta hänsyn till de olika unde rsektorernas behov på 
ett mer adekvat sätt än i en total sammanslagning. 
När man fastställde valmöjligheterna röra nde en finansieringsmöjlighet för små och 
medelstora företag i den kulturella och den kr eativa sektorn ingick en undersökning av hur 
genomförbara olika slags mekanismer var, efte rsom vilken typ av finansiering för små och 
medelstora företag som är lämpligast beror på en rad faktorer, som typ av företag, tillgången på lån och eget kapital, kapital kostnad eller viljan att dela fö retagandet med andra investerare. 
I detta arbete deltog också olika intressenter, sakkunniga, yrkesverksamma och finansinstitut.  
Med ledning av omfattande samråd och analysen av valmöjligheter avfärdades alternativen att 
inrätta en fristående finansieringsmöjlighet, en aktierelaterad finansieringsmöjlighet samt en möjlighet till mikrofinansiering och mikroföretag. Man ansåg a tt det skulle vara lämpligare 
och mer effektivt att inrikta sig på ett låneinst rument som skulle plac eras inom ett bredare 
åtgärdsövergripande instrument och ett program  för privata investerar e som är beredda att 
investera samt för yrkesverksamma inom den ku lturella och den kreativa sektorn, vilket skulle 
förvaltas av Europeiska invest eringsfonden eller av kommissionen. 
I konsekvensbedömningen av denna finansieringsmöjlighet övervägdes tre valmöjligheter, 
nämligen ”ingen förändring” (referensscenario t), ”inga insatser” (alternativet ”ingen 
finansieringsmöjlighet”) samt en tredje möjlighet att inrätta en garantimöjlighet för den kulturella och den kreativa sektorn. Vidare delades denna tredje valmöjlighet i två 
underalternativ, nämligen a) ett instrument för maximal garanti eller b) ett instrument utan 
maximal garanti. I konsekvensbedömningen an alyseras och jämförs underalternativen och 
man drar slutsatsen att undermöjlighet a) vore me r praktiskt och resurseffektiv. Vidare dras 
slutsatsen att under förutsättning att vissa krite rier uppfylls bör underalt ernativ a) tas med i 
ramen för en bredare finansieringsmöjlighet (som med största sann olikhet förvaltas av 
generaldirektoratet för forskni ng och teknisk utveckling eller av generaldirektoratet för 
näringsliv). 
7. KONSEKVENBEDÖMNING 
De enskilda konsekvensbedömningarna ger en detaljerad översikt över de valmöjligheter som 
övervägts och jämförts. Vad gäller de ekonomiska, sociala och miljörelaterade effekterna dras 
slutsatsen i konsekvensbedömningarna för prog ramområdena Media och Kultur att avbrotten 
eller referensscenariot inte vore önskvärda ef tersom de inte skulle bidra till tillräcklig 
koncentration på de problem som sektorerna står  inför, eller på målen i Europa 2020-strategin. 
I konsekvensbedömningen av finansieringsmöjli gheten för den kulturella och den kreativa 
sektorn anser man att den st örsta effekten kan uppnås ge nom att man inrättar en 
garantimöjlighet för den kulturell a och den kreativa sektorn.  
Vad gäller de ekonomiska effekterna  bedömer man att programmet Kreativa Europa 
kommer att syfta till att stärka  sektorernas anpassning till gl obalisering och övergången till 
digitalteknik, bland annat genom att bistå vid uppbyggandet av publik, framtagandet av nya 
företagsmodeller och intäktskällor, och att det kommer att främja cirkulationen av kulturella 
verk (inbegripet audiovisuella verk) över gränse rna, samt öka sektorernas förmåga att verka 
 
SV 8   SV på ett internationellt plan vilket kommer att bidra till ekonomisk tillväxt och sysselsättning 
och sektorernas konkurrenspotential allmänt sett. De  ekonomiska effekterna skulle inte skilja 
sig märkbart mellan en revision av programmet och sammanslagningen.  
Vad gäller de sociala effekterna bedöms det att programmet kommer att vara till fördel för 
sysselsättningen genom att stärka  sektorernas kapacitet och stödj a små och medelstora företag 
och deras anpassning till övergången till digitalte knik. Man kan förvänta sig att en större 
inriktning på uppbyggande av publik i alterna tiven med ett reviderat program eller 
sammanslagning kommer att öka konsumenternas efterfrågan. Detta kommer inte bara att 
påverka sektorernas inkomstpotentia l utan även ge fördelar vad beträffar utbildning och nå ut 
till dem som hamnat utanför samhället. Effekter na skulle vara större  vid en sammanslagning 
(valmöjlighet 4) än vid en revisi on av programmet (valmöjlighet 3). 
Beträffande de miljörelaterade effekterna  noteras det att programmet kan få vissa effekter 
vad gäller rörlighet, transport och produktionspro cesser. Emellertid skulle inte dessa effekter 
bli större än för närv arande och vara ganska små. De skulle uppvägas av den tonvikt som 
programmet skulle lägga på anpassning till överg ången till digitalteknik,  vilket kan göra det 
möjligt att nå en bredare publik utan fysisk fö rflyttning. Även här skulle den mest positiva 
effekten uppnås vid en sammanslagning.  
Vad gäller de grundläggande rättigheterna , innebär den uttryck liga fokuseringen i det 
allmänna målet på att verka för att värna om och främja kulturell och språklig mångfald, att 
programmet direkt kommer att bidra till detta. 
8. JÄMFÖRELSE AV VALMÖJLIGHETERNA 
8.1 Jämförelse av valmöjligheterna Jämförelsen av valmöjligheterna i konsekvens bedömningarna bygger på en analys med ett 
antal kriterier, bland annat effektivitet  för att uppnå målen, resurseffektivitet, 
kostnadseffektivitet (resultat per spenderad euro) och konsekvens. Inom konsekvenskriteriet 
har man bedömt såväl konsekvensen mellan valmöjligheten och det mål som ska uppnås 
(intern konsekvens) och överensst ämningen med och relevansen för EU:s allmänna politik 
och strategier (extern konsekvens). 
Vad gäller kostnadseffektivitet förutsätter man att ett ramprogram blir mer kostnadseffektivt 
eftersom programområdena och finansieringsmöjligheten för den kulturella och den kreativa sektorn skulle vara tydligare och mer riktade vad gäller riktade re sultat vilket skulle leda till 
en större systemisk och struktur erande effekt, inbegripet via en  rationalisering av instrument, 
och detta skulle minska de administ rativa kostnaderna pe r spenderad euro. 
8.2 Den föredragna valmöjligheten 
I en vidare analys av resurseffektivitet och genomslagskraft framgick det tydligt att ett 
sammanslaget ramprogram skulle leda till stora fördelar. Därför drogs slutsatsen i 
konsekvensbedömningarna att ett enda ramprogram  skulle ha flera fördelar framför alla 
andra alternativ. Den första fördelen är större politiska synergieffekter eftersom de olika 
kulturella sektorerna för det mesta behand las tillsammans i de bredare politiska 
diskussionerna om den kulturella och den krea tiva sektorn, däribland om deras bidrag till 
Europa 2020-strategin. Den andra fördelen är  att ett enda program  skulle underlätta 
kunskapsöverföring och korsbefruktning  mellan sektorerna. Den tredje fördelen är att detta 
 
SV 9   SV kan bidra till enklare förvaltning av programmen. Man skulle till exempel kunna inrätta en 
enda informations- eller ingångs punkt och på så sätt förbättra s ynligheten, underl ätta tillträdet 
för medborgarna till information om EU-bidrag och bidra till att operatörerna får bästa 
möjliga service. Den fjärde fördelen är att dessa förenklingar också skulle möjliggöra en viss 
minskning av den administrativa bördan  för både kommissionen och medlemsstaterna. Man 
kommer att förenkla genomförandemekanism erna genom en bredare användning av 
klumpsummor, beslut om bidrag och ramavtal  om partnerskap, ansökning och rapportering på 
elektronisk väg och en elektr onisk portal för att minska pappersexercisen för sökande och 
bidragsmottagare. Likaså skulle det öve rgripande programområdet möjliggöra vissa 
besparningar tack vare skalfördelar  på de övergripande områdena. Den femte fördelen är 
att man i detta enda program ka n inbegripa en övergripande finansieringsmöjlighet för den 
kulturella och den kreativa sektorn  för att öka tillgången till (privat) finansiering. 
9. BESKRIVNING AV DEN VALMÖ JLIGHET SOM FÖREDRAS 
I konsekvensbedömningarna för programmen Kultur och Media föreslås att EU fortsätter att 
ge bidrag till den kulturella och den kreativa sektorn. Det sägs dock att EU:s stöd till dessa sektorer skulle vara mer effektivt om det om formades genom att man för samman de olika 
programmen i ett enda ramprogram  med namnet Kreativa Europa. 
Denna föredragna valmöjlighet vore den mest konsekventa och kostnadseffektiva och skulle 
motsvara det allt större erkänna ndet på EU-nivå av den kulture lla och den kreativa sektorns 
betydelse. Av de valmöjligheter som övervägts  skulle denna utgöra de n bästa grunden för en 
gemensam EU-strategi för att uppmärksamma den utmaningar som dessa sektorer nu står 
inför och rikta EU-stödet på de åtgärder som ger EU-mervärde genom att hjälpa dessa 
sektorer att på bästa sätt förverkliga sin pot ential för ekonomisk tillväxt, skapande av 
sysselsättning och so cial integration.  
Ramprogrammet Kreativa Europa skulle ha en klar koppling till Europa 2020-strategin och 
sträva efter att den kulturella och den kreativa sektorn bidrar optimalt till dess mål. Förslaget 
överensstämmer med kommissionens meddelande om den fleråriga budgetramen som antogs 
den 29 juni 2011 (”En budget för Europa 2020”), där man anger att man kommer att införa 
synergieffekter i Europeiska unionens kulturrel aterade program och att EU-stödet kommer att 
koncentreras till områden där det leder till högt EU-mervärde. Man föreslår ett anslag på 
1,6 miljarder euro för de sju år som programmet kommer att vara. 
Programmet skulle omfatta tre programområ den, varav ett skulle  inbegripa en ny 
finansieringsmöjlighet. Två av programområden a skulle följa på de pågående programmen 
Kultur och Media/Media Mundus, där det senare vä nder sig till den audi ovisuella sektorn och 
programområdet Kultur till alla andra kulturell a sektorer. Dessutom skulle man inrätta ett 
övergripande programområde som skulle stödja  övergripande inslag som utarbetande av 
kulturpolitik, pilotverksamhet, kultur- och mediekunskap och informationspunkterna. Detta 
tas upp i konsekvensbedömningarna av Kultur och Media. Den nya finansieringsmöjligheten skulle underlätta tillt rädet för små och medelstora före tag inom den kulturella och den 
kreativa sektorn till finansiering genom att ge finansförmedlare som tillhandahåller lån kreditriskskydd, tillsammans med den nödvänd iga kapaciteten och sakkunskapen för att 
kunna analysera riskerna i fråga. 
Det största delen bidrag inom programom rådena Kultur och Media kommer även i 
fortsättningen att förvaltas av genomförande byrå för utbildning, audiovisuella frågor och 
 
SV 10   SV kultur via årliga inbjudningar att lämna projektförslag som offentliggörs i en fast 
programhandledning. Olika utvärderingar har be kräftat att detta är ett kostnadseffektivt 
tillvägagångssätt för gränsöverskridande proj ekt. Ett nätverk av informationspunkter (de 
nuvarande Kulturkontaktpunkterna samt Mediad esk) kommer även i fortsättningen att 
tillhandahålla information och råd om hur man söker bidrag ur programmet. De kommer inte 
att fördela medel. Som sagt s ovan kommer vissa bespari ngar att göras genom att man 
kombinerar informationspunkter fö r hela programmet. De  kommer även i fortsättningen att få 
högst 50 % samfinansiering medan medlemsstaterna  står för den övriga delen. Förenklingarna 
som införts under de pågående programmen ko mmer att fortsätta och man kommer att söka 
ytterligare förenklingar. 
Förvaltningen av finansieringsmöjligheten fö r den kulturella och den kreativa sektorn 
kommer att anförtros en tredje part som är ett finansinstitut, mest sannolikt Europeiska 
investeringsfonden, på grund av den sakkunskap  som krävs för att förvalta ett sådant 
instrument, medan förvaltningen från kommissi onens sida med största sannolikhet kommer att 
skötas av generaldirektoratet för utbildning och kultur, dock i nära samarbete med andra 
avdelningar vid kommissionen, däribland gene raldirektoratet för ekonomi och finans.  
10. ÖVERVAKNING OC H UTVÄRDERING 
Övervakning och utvärdering blir ett väsentligt inslag  i det framtida programmet där EU-
mervärdet och resultat kommer att betonas.  Kommissionen kommer därför att regelbundet 
övervaka och utvärdera programmets framskri dande och resultat i förhållande till målen. 
Vad gäller övervakning kommer en årlig verk samhetsrapport att offentliggöras med både 
statistik och kvalitativ bedömning. 
Förutom den löpande övervakningen ko mmer kommissionen att anordna regelbundna 
oberoende externa utvärderingar av programom rådena och finansieringsmöjligheten för att 
bedöma programmets genomslagskraft och resurs effektivitet. Utvärderingarna kommer också 
att bidra till bedömningen av programmets EU-m ervärde och bidrag till de allmänna och de 
specifika målen.  
Kommissionen har för avsikt att göra en enda  utvärdering efter halva löptiden som också 
skulle tjäna som slutlig utvärdering av det föregående programmet. För att resultaten från utvärderingen efter halva löptid en ska kunna beaktas för beslut om att förlänga, ändra eller 
avbryta programmen i framtiden bör denna ut värdering genomföras före utgången av 2017. 
Alla externa utvärderingar bör genomföras av oberoende opartiska organ. Metoden för 
utvärdering måste fastställas vi d tiden för och i ljuset av rådande riktlinjer vid Europeiska 
kommissionen.  
De preliminära resultatindikatorerna för de allm änna och specifika målen finns i de enskilda 
rapporterna från konsekvensbedömningar av best åndsdelarna i programmet Kreativa Europa.