/* COM/2013/0901 final */ BILAGA





1. Inledning Efter att kommissionen offentliggjort vårprognosen 2013 och kommissionens bedömningar av medlemsstaternas stabilitets- och konvergensprogram beslutade rådet den 21 juni 2013 att det krävdes ett antal åtgärder inom förfarandet vid alltför stort underskott (artikel 126 i fördraget) för Belgien, Spanien, Frankrike, Malta, Nederländerna, Portugal och Slovenien[1]. Rådet granskade särskilt situationen med ett alltför stort underskott i Spanien, Frankrike, Nederländerna, Portugal och Slovenien. Den ansåg att dessa medlemsstater hade vidtagit effektiva åtgärder i enlighet med rådets rekommendationer enligt artikel 126.7 i fördraget, och att oväntade negativa ekonomiska händelser med stora negativa effekter för de offentliga finanserna hade inträffat efter antagandet av de ursprungliga rekommendationerna. Därför ansåg rådet (efter rekommendationer från kommissionen) att det för dessa medlemsstater skulle anses att det villkor som anges i artikel 3.5 i förordning (EG) nr 1467/97 för att utfärda nya rekommendationer enligt artikel 126.7 i fördraget hade uppfyllts. Rådet förlängde de befintliga tidsfristerna för korrigering av det alltför stora underskottet till 2014 för Nederländerna, till 2015 för Frankrike, Portugal och Slovenien, och till 2016 för Spanien. Rådet fastställde den 1 oktober som tidsfrist för dessa länder att vidta effektiva åtgärder och att (med undantag av Portugal[2]) i detalj rapportera om den konsolideringsstrategi som ska antas för att uppnå målen i enlighet med artikel 3.4a i rådets förordning (EG) nr 1467/97[3]. Dessutom beslutade rådet, på grundval av en rekommendation från kommissionen enligt artikel 126.8 i fördraget, att Belgien inte hade vidtagit effektiva åtgärder för att följa rådets rekommendation av den 2 december 2009 om att korrigera sitt alltför stora underskottet senast 2012, och att förelägga landet att vidta åtgärder enligt artikel 126.9 i fördraget för att få ett slut på det alltför stora offentliga underskottet senast år 2013. Belgien beviljades en tidsfrist till den 15 september för att rapportera om de åtgärder som vidtagits för att följa det beslutet i enlighet med artikel 5.1a i rådets förordning (EG) nr 1467/97. Slutligen beslutade rådet (på förslag av kommissionen) att inleda ett nytt förfarande vid alltför stora underskott för Malta enligt artikel 126.6 i fördraget och utfärdade en rekommendation enligt artikel 126.7 till landet, i syfte att få situationen med ett alltför stort offentligt underskott att upphöra senast 2014. Rådet fastställde tidsfristen till den 1 oktober för Malta att vidta effektiva åtgärder och, i enlighet med artikel 3.4a i rådets förordning (EG) nr 1467/97, i detalj rapportera om den konsolideringsstrategi som planeras för att uppnå målen. 2. Bedömning av vidtagna åtgärder Enligt förordning (EG) nr 1467/97 och den reviderade uppförandekoden[4] ska en medlemsstat anses ha vidtagit effektiva åtgärder om den följt rekommendationen enligt artikel 126.7 i EUF-fördraget. I uppförandekoden anges att bedömningen av åtgärdernas effektivitet särskilt ska beakta om medlemsstaten har uppnått de årliga finanspolitiska målen och den bakomliggande förbättring av landets konjunkturrensade saldo som rådet ursprungligen rekommenderat, varvid engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder inte ska räknas med. Om det konstaterade budgetsaldot visar sig vara lägre än det rekommenderade eller om förbättringen av det konjunkturrensade saldot, exklusive effekterna av engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder, inte når upp till den anpassning som ligger till grund för målet, bör en noggrann analys av orsakerna till detta göras. Avser anpassningen flera år, specificeras i uppförandekoden att bedömningen bör koncentreras på de åtgärder som redan meddelats eller vidtagits för att garantera tillräckliga framsteg mot en korrigering av det alltför stora underskottet inom den tidsfrist som rådet fastställt. Belgien, Spanien, Frankrike, Malta, Nederländerna och Slovenien har lämnat in rapporter till kommissionen om åtgärder som vidtagits i enlighet med rådets rekommendationer av den 21 juni och rådets beslut. När det gäller Portugal, som är föremål för ett makroekonomiskt anpassningsprogram, sker rapporteringen av den finanspolitiska strategin inom ramen för programmet, i enlighet med artikel 10.2 i förordning (EU) nr 472/2013 som trädde i kraft den 30 maj 2013. Belgien, Spanien, Frankrike, Malta, Nederländerna och Slovenien har lämnat in sina utkast till budgetplaner för det kommande året till kommissionen och Eurogruppen, i enlighet med förordning (EU) nr 473/2013[5]. Kommissionen har granskat rapporterna om effektiva åtgärder som lämnats in av medlemsstaterna och har gjort en bedömning av effektiva åtgärder mot bakgrund av kommissionens höstprognos 2013 som offentliggjordes den 5 november 2013. När det gäller euroområdets medlemsstater Belgien, Spanien, Frankrike, Malta, Nederländerna och Slovenien framgår denna bedömning också av kommissionens yttrande av den 15 november 2013 om dessa medlemsstaters utkast till budgetplaner[6]. De viktigaste slutsatserna av denna bedömning redovisas i bilagan till detta meddelande. 3. Medlemsstater i euroområdet som är föremål för ett makroekonomiskt anpassningsprogram Alltsedan ikraftträdandet av förordning (EU) nr 472/2013 om förstärkning av den ekonomiska övervakningen och övervakningen av de offentliga finanserna i medlemsstater i euroområdet som har, eller hotas av, allvarliga problem i fråga om sin finansiella stabilitet den 30 maj 2013 sker övervakningen av att de medlemsstater i euroområdet som är föremål för ett makroekonomiskt anpassningsprogram fullgör sina rekommendationer inom ramen för förfarandet vid alltför stora underskott – som ska integrera de årliga målen för de offentliga finanserna i det makroekonomiska anpassningsprogrammet i enlighet med artikel 10.2b i samma förordning – inom ramen för den regelbundna övervakning av programmet som görs i enlighet med artikel 7.4 i samma förordning. I denna artikel fastslås att kommissionen ska övervaka de framsteg som gjorts av en medlemsstat vad gäller genomförandet av det makroekonomiska anpassningsprogrammet och underrätta Ekonomiska och finansiella kommittén om framstegen var tredje månad. I enlighet med kommissionens sedvanliga praxis fokuserar bedömningen av de framsteg på det finanspolitiska området som gjorts av den berörda medlemsstaten på om de korrigerande åtgärderna som förhandlats med medlemsstaten har genomförts på ett tillfredsställande sätt. Bevis på att landet effektivt har vidtagit de åtgärder som anges i programmet för att uppnå de finanspolitiska målen anses därför vara tillräckligt för att konstatera att den berörda medlemsstaten har vidtagit effektiva åtgärder för att korrigera det alltför stora underskottet i den mening som avses i artiklarna 3 och 5 i förordning (EG) nr 1467/97. Denna metod – som ersätter den metod som beskrivs i uppförandekoden – tar hänsyn till den särskilda ekonomiska och finanspolitiska disciplin som gäller för medlemsstater som genomför ett makroekonomiskt anpassningsprogram. Den beaktar även att det ekonomiska scenariot och de åtgärder som ska vidtas är överenskomna och angivna. 4. Slutsatser Kommissionen har utvärderat situationen för de offentliga finanserna och särskilt åtgärder som vidtagits i enlighet med rådets rekommendationer (eller när det gäller Belgien beslut om föreläggande). Kommissionen anser att Belgien, Spanien, Frankrike, Malta, Nederländerna och Slovenien har vidtagit effektiva åtgärder och att inga ytterligare steg i förfarandet vid alltför stora underskott för närvarande krävs för dessa medlemsstater. Närmare uppgifter om kommissionens bedömning framgår av kommissionen yttranden om dessa medlemsstaters utkast till budgetplaner. Slutligen påminner kommissionen om att i Portugals fall avslutades den senaste granskningen av efterlevnaden av programmet den 3 oktober 2013, med ett positivt beslut. Kommissionen kommer att fortsätta sin noggranna övervakning av den finanspolitiska utvecklingen i enlighet med fördraget och stabilitets- och tillväxtpakten. [1] Alla handlingar som rör förfarandet vid alltför stort underskott för medlemsstaterna finns på: http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/corrective_arm/index_en.htm Observera att den 21 juni utfärdade rådet också nya rekommendationer enligt artikel 126.7 till Polen. De polska myndigheterna lämnade in en rapport till kommissionen om de åtgärder som vidtagits i enlighet med rekommendationen. Bedömningen i denna rapport är föremål för kommissionens rekommendation till rådets beslut enligt artikel 126.8, som också antogs den 15 november 2013. [2] Portugal kommer att rapportera i samband med sitt makroekonomiska anpassningsprogram. I enlighet med artikel 10.2a i förordning (EU) nr 472/2013 är landet befriat från en separat rapportering enligt förfarandet vid alltför stora underskott. [3] EGT L 209, 2.8.1997, s. 6. [4] Specifications on the implementation of the Stability and Growth Pact and Guidelines on the format and content of Stability and Convergence Programmes (närmare angivelser för genomförandet av stabilitets- och tillväxtpakten samt riktlinjer för stabilitets- och konvergensprogrammens innehåll och utformning), tillgänglig på: http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/index_en.htm . [5] Polen (som inte är en medlemsstat i euroområdet) och Portugal (som är föremål för ett makroekonomiskt anpassningsprogram), behöver inte lämna in ett utkast till budgetplan. [6] Kommissionens analys som ligger till grund för denna bedömning publiceras i de arbetsdokument som åtföljer kommissionens yttranden. Bilaga: Bedömning av vidtagna åtgärder per land 1. Belgien Det totala saldot i utkastet till budgetplan för 2013 är under referensvärdet på 3 % av BNP. Enligt kommissionens höstprognos 2013 förväntas det totala underskottet för närvarande hamna något över det mål på 2,7 % av BNP som anges i rådets beslut om föreläggande av den 21 juni 2013. Den finanspolitiska ansträngningen år 2013 beräknades till ¾% av BNP vid tiden för rådets beslut om föreläggande. Efter det beslutet har såväl den federala regeringen och lokala och regionala instanser vidtagit ytterligare åtgärder för att hålla de offentliga finanserna på rätt spår. Den finanspolitiska ansträngningen beräknas i dagsläget uppgå till 0,8 % av BNP. Efter att hänsyn tagits till nedjusteringen av den potentiella tillväxten sedan rådets beslut samt inkomstbortfallet jämfört med den prognos som låg till grund för rådets beslut, beräknas dock den justerade strukturella förbättringen till 1 % av BNP, vilket uppfyller rådets krav på en ansträngning på 1 % av BNP. Därför kan Belgien anses ha vidtagit effektiva åtgärder i överensstämmelse med rådets beslut av den 21 juni 2013. Denna slutsats stöds av en ” nedifrån och upp ”-bedömning för 2013 av storleken på den ytterligare ansträngningen på grundval av diskretionära åtgärder på inkomstsidan och utgiftsutvecklingen under statens kontroll[1] mellan det grundscenario som ligger till grund för rådets beslut och kommissionens höstprognos, som visar att Belgien har vidtagit ytterligare åtgärder för 2013 som uppgår till över ¼% av BNP. Detta är i linje med den mängd åtgärder som anses vara nödvändiga för att uppnå det strukturella mål som anges i rådets beslut. 2. Spanien Enligt kommissionens höstprognos 2013 ska det totala underskottet sjunka till 6,8 % av BNP för 2013 (6,5 % exklusive kostnader för bankrekapitalisering inom programmet för finanssektorn), vilket är högre än rådets rekommenderade mål från 21 juni 2013. Det kommer att sjunka ytterligare till 5,9 % av BNP 2014, vilket är marginellt högre än rådets rekommenderade mål. Förbättringarna i det strukturella saldot, med korrigering för revideringar för potentiell produktionsökning och oväntade intäktsökningar eller intäktsbortfall, är otillräckliga jämfört med de insatser som rådet rekommenderar, särskilt för 2014. Med hjälp av ”nedifrån och upp”-metoden uppskattas storleken på den extra insatsen för 2013 på basis av de diskretionära åtgärderna på intäktssidan och utgiftsutvecklingen under regeringens kontroll mellan det grundscenario som ligger till grund för rådets rekommendation och kommissionens höstprognos, och metoden ger vid handen att inga ytterligare nettokonsolideringsåtgärder har vidtagits under 2013, i linje med vad som ansågs nödvändigt för att nå de strukturella mål som fastslogs i rekommendationen inom ramen för förfarandet vid alltför stora underskott. För 2014 uppskattar ”nedifrån-och upp”-metoden budgetkonsolideringen till cirka 1¾ % av BNP, vilket skulle vara något otillräckligt i förhållande till vad som anses nödvändigt för att nå de strukturella målen i rekommendationen inom ramen för förfarandet vid alltför stora underskott. Följaktligen verkar det som om Spanien för 2013 kommer att respektera rådets rekommendation inom ramen för förfarandet vid alltför stora underskott, under förutsättning att riskerna för budgetmålen undanröjs, medan bedömningen för 2014 tyder på att det finns en risk för att rekommendationen inte följs. För 2015 och 2016 har Spanien ännu inte angett tillräckliga åtgärder för att nå underskottsmålen för den offentliga sektorn enligt rådets rekommendation. Eftersom de tillfälliga åtgärder som beslutats tidigare år eventuellt löper ut under 2015, vidgas klyftan i förhållande till målen i rekommendationen inom ramen för förfarandet vid alltför stora underskott. De finanspolitiska korrigeringarna under 2015 och 2016 är otillräckliga med avseende på den reviderade rekommendationen. 3. Frankrike Kommissionens prognos räknar med att det nominella underskottet kommer att bli högre än rekommenderat både 2013 och 2014. Ändringarna av det strukturella saldo som ligger till grund för beräkningen av det totala underskottet beräknas uppgå till 0,9 % respektive 0,7 % av BNP. Om man tar hänsyn till revideringarna av den potentiella BNP-tillväxten och inkomstbortfallet jämfört med vad som antogs när rådets rekommendationer utfärdades kommer de strukturella ansträngningarna i stället att hamna på 1,3 % respektive 0,8 % av BNP. Vad gäller 2013 års budgetgenomförande pekar de senaste uppgifterna på betydande inkomstbortfall jämfört med vårprognosen. Detta skulle kunna bero på att den ekonomiska aktiviteten inte varit tillräckligt skattegenererande samt på att de diskretionära åtgärderna inte fått de budgetkonsekvenser som ursprungligen beräknats. De förväntade budgetkonsekvenserna av dessa åtgärder har emellertid ännu så längre inte reviderats nämnvärt, eftersom de franska myndigheterna anser att en revidering kan bli aktuell först när man har tillgång till helårsuppgifterna för 2013. Det är att märka att det i kommissionens prognos räknas med ett något större inkomstbortfall än vad det görs i de officiella beräkningarna och det kan inte heller uteslutas att det faktiska utfallet blir ännu sämre. De korrigerade strukturella ansträngningarna för 2014 förefaller också ligga precis i linje med rådets rekommendation. Sammansättningen av den budgetåtstramning som ligger till grund för kommissionens prognos skiljer sig dock en aning mot den sammansättning som anges i utkastet till budgetplan. I det senare dokumentet anges det att utgiftsnedskärningar ska täcka 80 % av den totala anpassningen (mätt som förbättringen av det strukturella saldot) under det att man i kommissionens prognos räknar med besparingar endast kommer svara för mindre än hälften, bl.a. beroende på förväntade överskridanden av utgiftsmål och olika behandling av engångsåtgärder på inkomstsidan. En ”nedifrån och upp”-bedömning visar att den totala omfattningen på genomförda åtgärder under 2013 är något lägre än de 1 ½% av BNP som anges i rådets rekommendation. För 2014 är den finanspolitiska ansträngningen som baseras på ”nedifrån och upp”-metoden något under det mål på åtgärder motsvarande ”drygt 1 % av BNP” som krävs för att man ska uppnå det strukturella mål som anges i rekommendationerna, vilket är ytterligare en indikation på att det råder osäkerhet kring de finanspolitiska utsikterna. För 2015 beräknas underskottet bli 2,8 % av BNP i utkastet till budgetplan, i linje med rådets rekommendation. Enligt kommissionens prognos förväntas det dock vara 3,7 % av BNP enligt det sedvanliga antagandet om oförändrad politik, vilket innebär att ett stort antal åtgärder utöver dem som redan angetts kommer att behövas för att se till att målet för 2015 uppnås. En samlad bedömning ger vid handen att Frankrike kan anses ha vidtagit effektiva åtgärder i enlighet med rådets rekommendation av den 21 juni 2013, även om det finns det risker både på uppåt- och nedåtsidan när det gäller det förväntade budgetutfallet och därmed också den underliggande förbättringen av det strukturella saldot. 4. Malta Enligt kommissionen höstprognos 2013 är det totala underskottet 2013 i linje med målet i rekommendationen enligt förfarandet vid alltför stora underskott. Den finanspolitiska ansträngningen ligger dock på 0,3 % av BNP. Efter den nedjustering av den potentiella tillväxten som gjorts sedan rekommendationen utfärdades och den inverkan som sammansättningen av den ekononomiska tillväxten har på intäkterna, ligger förändringen i det justerade strukturella saldot (0,5 % av BNP) något under den rekommenderade årliga strukturella ansträngningen (0,7 % av BNP). Även om Malta hittills kan anses ha uppfyllt rådets rekommendation av den 21 juni 2013 finns det således en risk att korrigeringen av underskottet inte kan uppnås på grund av den uppenbara bristen på en tillräcklig ansträngning för att stödja den. Situationen kommer att behöva bedömas på nytt när nya uppgifter finns tillgängliga våren 2014. Däremot, i väntan på en bedömning av den kommande budgeten för 2014, uppfylls inte kraven enligt förfarandet vid alltför stora underskott för 2014 varken i nominella och strukturella termer, eftersom kommissionens underskottsprognos ligger kvar över målet på 2,7 % av BNP och det justerade strukturella saldot (0,34 % av BNP) är lägre än den rekommenderade årliga finanspolitiska ansträngningen (0,7 % av BNP) år 2014. Emellertid ingår konsolideringsåtgärderna i 2014 års budget, som det inte fanns någon närmare information om då prognosens siffror frystes, inte i det beräknade underskottet för 2014 (3,4 % av BNP mot den rekommenderade 2,7 % av BNP). Det bör noteras att åtgärderna i budgetplanen, så som de anges där, skulle minska underskottsprognosen med 0,2 % av BNP. Detta skulle fortfarande inte vara tillräckligt för att uppfylla rekommendationen enligt förfarandet vid alltför stora underskott. 5. Nederländerna För 2013 väntas det totala underskottet understiga målet på 3,6 % av BNP som anges i rådets rekommendation. För 2013 har kraven enligt förfarandet vid alltför stora underskott uppfyllts med avseende på målet för både det totala och strukturella underskottet och effektiva åtgärder i enlighet med rådets rekommendation av den 21 juni 2013 har levererats. För 2014 beräknas det totala underskottet ligga över det rekommenderade nominella målet på 2,8 % av BNP. På grundval av höstprognosen 2013 är förändringen av det strukturella saldot, justerat för förändringar av den potentiella tillväxten och oväntade inkomstbortfall, 0,5 % av BNP. Detta är under den rekommenderade ansträngningen på cirka 0,7 % av BNP i rekommendationen enligt förfarandet vid alltför stora underskott. En ” nedifrån och upp”-bedömning avseende 2014 av storleken på den ytterligare ansträngningen på grundval av ytterligare åtgärder på inkomstsidan och utgiftsutvecklingen under statens kontroll mellan det grundscenario som ligger till grund för rådets rekommendation och kommissionens höstprognos, visar att Nederländerna har vidtagit ytterligare åtgärder för 2014 som uppgår till ca 1 % av BNP, vilket är i linje med de åtgärder som anses vara nödvändiga för att uppnå de strukturella mål som anges i rekommendationen enligt förfarandet vid alltför stora underskott. 6. Slovenien De mål för det totala underskottet som anges i utkastet till budgetplan (5,6 % och 6,7 % av BNP för 2013 respektive 2014) ligger över de mål på 4,9 % respektive 3,3 % av BNP för dessa år som fastställts inom ramen för förfarandet vid alltför stora underskott. Kommissionen räknar i sin höstprognos 2013 också med underskott över de mål som rekommenderades av rådet i juni 2013. Enligt kommissionens höstprognos 2013 beräknas förändringen i det strukturella saldot till -0,1 % och 0,7 % av BNP år 2013 och 2014. Efter en korrigering för inkomstbortfall och reviderade beräkningar av den potentiella tillväxten beräknas den korrigerade strukturella förbättringen till 0,6 % av BNP för både 2013 och 2014. Även om detta är något lägre än den årliga strukturella ansträngningen på 0,7 % av BNP som rekommenderades för 2013 är det precis över de 0,5 % av BNP som rekommenderas för 2014. Enligt en ” nedifrån och upp”-bedömning av storleken på den ansträngningen för 2013 på grundval av diskretionära åtgärder på inkomstsidan och utgiftsutvecklingen under statens kontroll mellan det grundscenario som ligger till grund för rådets rekommendation och kommissionens höstprognos uppgår den övergripande finanspolitiska ansträngningen för 2013 till ungefär 1,1 % av BNP, dvs. strax över de ytterligare konsolideringsåtgärder på 1 % av BNP som i rekommendationen enligt förfarandet vid alltför stora underskott från juni 2013 bedömdes som nödvändiga för att nå det strukturella målet för 2013. För 2014 beräknas i ” nedifrån och upp”-bedömningen den totala storleken på de konsolideringsåtgärder som vidtagits efter rekommendationen från juni 2013 till cirka 1,4 % av BNP. Detta är något lägre än de ytterligare konsolideringsåtgärder på 1½ % av BNP som i rekommendationen från juni 2013 bedömdes som nödvändiga för att nå det strukturella målet för 2014. Mot denna bakgrund och på grundval av aktuell information förefaller Slovenien ha vidtagit effektiva åtgärder under 2013 och verkar vara på god väg att åstadkomma den rekommenderade strukturella förbättringen under 2014, men utan någon marginal. [1] Där man har räknat bort förändringar i arbetslöshetsersättningar som beror på utvecklingen av antalet arbetslösa och förändringar i ränteutgifter som beror på ränte- och växelkursförändringar.