SV    SV  EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 14.7.2004 
KOM(2004) 501 slutlig 
2004/0170 (CNS) 
2004/0171 (CNS) 
  
Förslag till 
RÅDETS BESLUT 
om systemet för Europeiska gemenskapernas egna medel 
Förslag till 
RÅDETS FÖRORDNING 
om genomförandebestämmelser för den korrig ering av budgetobalanser som fastställs i 
artiklarna 4 och 5 i rådets beslut nr... om sy stemet för Europeiska gemenskapernas egna 
medel 
  
(framlagda av kommissionen) 
 
SV 2   SV MOTIVERING  
1. I NLEDNING  
Europeiska unionen är en gemenskap mellan länder och medborgare som delar 
samma mål. Vissa delar av EU-budge ten syftar tydligt till ekonomisk 
sammanhållning, medan andra budgetmedel är avsedda för mer specifika mål genom de EU-program som antagits. Som ett resu ltat av detta kommer det alltid att finnas 
medlemsstater som är nettomottagare respektive nettobidragsgivare i förhållande till EU:s budget, även om fördelarna av unione ns politik kommer unione n som helhet till 
godo. 
Budgetbalanser (även kallade ”nettobalanser ”), som mäts i skillnaden mellan bidrag 
till och mottagna belopp från EU:s budget, ger inte hela svaret på vilka fördelar medlemsstaterna har av att delta i EU. Till exempel är utgifterna för forskning och gränsskydd inte bara till nytta för de di rekta mottagarna, men de ger också upphov 
till spridningseffekter som gå r över de nationella gränserna
1. Troligen är det inte 
möjligt att kvantifiera omfattningen av de ssa spridningseffekter, men om man tar 
hänsyn till dem ändrar det bedömningen av de  strikt räkenskapsmässiga obalanserna. 
Att definiera budgetbalansen är också förenat med betydande begrepps- och 
bokföringssvårigheter. Vid beräkningen av budgetbalanser finns på ett antal punkter 
flera olika möjligheter, bl.a. i fråga om vad som skall ingå i flödena av inkomster och 
utgifter och angående  referensperioderna (t.ex. fr ågan om kassaredovisning kontra 
periodiserad redovisning, behandlingen av överskott från tidigare år). De slutliga budgetbalanserna kan variera mycket beroende på vilka val som görs. 
Emellertid har storleken på vissa av de ssa obalanser alltid stått i centrum för 
diskussionerna. Efter många år av låsningar i budgetför handlingarna och uppslitande 
diskussioner infördes den nuvarande ko rrigeringen för Förenade kungariket 1984 
genom beslutet i Fontainebleau. Denna korrigering fastställdes formellt genom 
beslutet om egna medel av den 7 maj 1985, som grundades på följande 
grundprincip
2: 
”Varje medlemsstat som bär en för tung budgetbörda i förhållande till sitt relativa 
välstånd kan vid lämplig tidpunk t beviljas en korrigering.” 
Principen om en allmängiltig korrigering erkändes alltså av Europeiska rådet 1984 
(”varje medlemsstat”). Beslutet om att bevilja en korrigering bör grundas på två 
kriterier: budgetobalansens omfattning (” för tung”) samt medlemsstatens välstånd i 
förhållande till övriga EU ("relativt välstånd").  
Det berättigade i att bevilja en korrigering enbart  till Förenade kungariket är mindre 
relevant idag än vid tidpunkten för Europeis ka rådets möte i Fontainebleau, eftersom 
                                                 
1 Dessa spridningseffekter inbegriper inkomster som är genererade i den mottagande medlemsstaten och 
som spenderas på varor och tjänster som framställs i en annan medlemsstat, på köp av finansiella 
tillgångar i olika medlemsstaters valuta osv. 
2 Se Europeiska rådets möte i Fontainebleau, Ordförandeskapets slutsatser, Europeiska gemenskapernas 
bulletin, 6-1984. 
 
SV 3   SV flera andra medlemsstater med rätta kan hävda att deras nuvara nde situation kan 
jämföras med Förenade kungarikets (avs nitt 2). Vidare bör kostnaderna för 
utvidgningen delas rättvist. Mot bakgrund av  principen i Fontainebleauslutsatserna 
kan man således hävda att det finns fö rutsättningar för att en generell 
korrigeringsmekanism skall kunna infö ras. Parametrarna för en sådan 
korrigeringsmekanism granskas nedan, och det förslag som här läggs fram uppfyller 
två mål, nämligen att 
• förhindra alltför stora negativa budgetobala nser kombinerat med en minskning av 
skillnaderna mellan nettobidragsgivare med en jämförbar välståndsnivå, samt att 
• garantera att finansieringskostnaderna för mekanismerna hålls på en rimlig nivå. 
2. F ÖRENADE KUNGARIKETS NUVARANDE SITUATION JÄMFÖRT MED ANDRA 
NETTOBIDRAGSGIVARE  
I följande två avsnitt granskas det relativa välståndet och storleken på 
nettobudgetbalanserna för alla nett obidragsgivare till EU:s budget.3 
2.1. Relativt välstånd 
I tabellen nedan ges en översikt över bruttonationalinkomste n (BNI) per capita 
uttryckt i köpkraftsstandard (KKS4) för år 2003 för alla medlemsstater som var 
nettobidragsgivare 2002.5 
Tabell 1.  BNI per capita  hos nettobidragsgivarna 
(köpkraftsstandard) 
(genomsnitt i EU-15) = 100) 
 2003 1984 
Förenade kungariket 111,2 90,6 
Danmark 111,1 104,0 
Österrike 109,8 -- 
Nederländerna 106,6 95,0 
Sverige 104,6 -- 
Frankrike 104,2 104,0 
Tyskland 98,6 109,6 
Italien 97,3 92,9 
Tabellen visar tydligt att BNI per capita  2003 (i köpkraftsstandard) låg på mellan 
97 % och 111 % av genomsnittet inom EU-15 för alla nettobidragsgivare till EU:s 
budget. Förenade kungariket ligger med si na 111,2 % i relativt välstånd högst upp i 
listan. Detta står i stark motsättning ti ll situationen 1984, då Förenade kungariket 
hade den lägsta välståndsniv ån bland nettobidragsgivarna. 
                                                 
3 Den bedömning och det förslag som läggs fram i detta meddelande bygger på den mer detaljerade 
information och analys som redovisas i bilagan till kom missionens rapport om systemet för egna medel. 
4 KKS är en artificiell valuta som återspeglar diffe renser mellan nationella prisnivåer som inte syns i 
växelkurserna. Tack vare denna enhet kan meni ngsfulla volymjämförelser göras mellan ekonomiska 
indikatorer i olika länder.  
5 De nettobalanser som redovisas i detta dokument inkluderar administrativa utgifter, på samma sätt som 
är fallet med den befintliga korrigeringen för Före nade kungariket, och Belgien och Luxemburg räknas 
således inte till nettobidragsgivarna enligt dessa beräkningar. 
 
SV 4   SV Med tanke på Förenade kungari kets kraftigt förbättrade välstånd i jämförelse med 
övriga nettobidragsgivare är det ri mligt att ompröva det nu gällande 
korrigeringssystemet, inte minst mot bakgr und av Fontaineblea uprincipen att varje 
medlemsstats nettobalans skall ställas i relation till dess relativa välstånd. 
2.2. Nettobudgetbalanser före korrigeringen för Förenade kungariket 
Nettobudgetbalansen för Förenade kungarike t för 1985 (första året för vilket 
korrigeringen beräknades) va r - 0,48 % av BNI före korrigeringen. (Även om det inte 
finns exakta uppgifter för övriga medlemsstat er var Tyskland den enda andra större 
nettobidragsgivaren till EU:s budget vid de n tidpunkten.) Som framgår av tabellen 
nedan har Förenade kungarikets nettobalans i genomsnitt legat kvar på en jämförbar nivå under de senaste åren. För peri oden 1996-2002 var nettobudgetbalansen – före 
korrigeringen för Förenade kungariket och i nklusive administrativa kostnader – för 
nettobidragsgivarna inom EU-15 i genomsnitt följande: 
Tabell 2.  
Nettobudgetbalanser före  korrigeringen för Förenade kungariket  
för utvalda medlemsstater i EU-15 (årligt genomsnitt 1996-2002 ) 
 i procent av BNI 
Förenade kungariket - 0,47 % 
Tyskland - 0,44 % 
Nederländerna - 0,43 % 
Sverige - 0,38 % 
Österrike - 0,24 % 
Italien - 0,06 % 
Frankrike - 0,04 % 
Om man skulle behålla de t nuvarande systemet utan  ändringar skulle de 
genomsnittliga nettobudgetbalanserna för perioden 2008–20136 försämras för alla 
nettobidragsgivare på grund av finansieri ngskostnaderna för utvidgningen. Med ett 
antagande om samma kostnadsnivåer so m i budgetplanen enligt kommissionens 
förslag i dess meddelande av den 10 februari 20037, skulle nettobalanserna för 
nettobidragsgivarna enligt kommi ssionens beräkningar bli följande: 
Tabell 3. Beräknade nettobudgetbalanser före  korrigeringen  för Förenade 
kungariket för utvalda medlemsstater i EU-15   
(årligt genomsnitt 2008-20138) 
 i procent av BNI 
Förenade kungariket - 0,62 % 
Nederländerna - 0,55 % 
Tyskland - 0,52 % 
Sverige - 0,47 % 
Österrike - 0,37 % 
Italien - 0,29 % 
Frankrike - 0,27 % 
Danmark - 0,20 % 
Finland - 0,14 % 
                                                 
6 Detaljer om de grundantaganden som använts för beräkningarna redovisas i den tekniska bilagan till 
rapporten om egna medel.  
7 KOM(2004) 101 slutlig. 
8 Eftersom korrigeringarna i praktiken betalas ett år  i efterhand avser medeltalen i denna tabell och de 
följande en sexårsperiod, då 2007 års korrigeringar betalas 2008 och 2013 års korrigeringar betalas 
2014. 
 
SV 5   SV Om man antar att den nivå på jordbruksut gifterna för EU-25 som man kom överens 
om vid Europeiska rådets möte i oktober 2002 och de kostnader för 
sammanhållningspolitiken som kommissionen föreslagit inom ramen för det s.k. mål 1 och Sammanhållningsfonden förblir oförändrade, skulle en minskning av den samlade nivån på betalningsbemyndigandena från de 1,14 % av BNI som kommissionen föreslagit till, exempelvis, 1,00 % inte särskilt mycket ändra bilden av 
de beräknade nettobalanserna. Detta be ror på att utgift erna för de nya 
medlemsstaterna i allt väsentligt inte sku lle beröras och att minskningen skulle kräva 
drastiska nedskärningar i andr a utgifter än jordbruksutgift er till EU-15 eller externa 
åtgärder som inte ingår i de  fördelade utgifterna. Som en  följd skulle den minskning i 
betalningar av egna medel som skulle bli resultatet för nettobidragsgivarna i stor utsträckning utjämnas av en motsvarande minskning i de EU-fördelade utgifterna i 
samma medlemsstater. 
Om det inte hade funnits någon korrigeringsmekanism skulle Förenade kungariket i 
genomsnitt ha varit den största nettobidragsgivaren under de senaste sju åren, och skulle troligen så förbli under  perioden 2007–2013. Nettobalanserna för 
Nederländerna, Tyskland och i viss mån Sver ige har legat nära den brittiska och även 
detta förhållande förväntas bestå. Som vi visade i avsnittet ovan har alla dessa tre 
medlemsstater för närvarande ett rela tivt sett mindre välstånd än Förenade 
kungariket. 
Huruvida bördan av budgetobalansen ne tto är ”för tung” mot bakgrund av det 
relativa välståndet i de berörda medlemsstat erna beror i stor utsträckning på en 
politisk bedömning av hur stor ekonomisk solidaritet som bör finnas inom unionen. Om nettobalansen i Förenade kungariket anså gs vara ”för tung” skulle tillämpningen 
av Fontainebleauprincipen snarare peka mot att man skall utsträcka 
korrigeringsmekanismen till andra medlemsstater, som (dessutom med en lägre 
välståndsnivå) har negativa nettoba lanser i samma storleksordning. 
Hur som helst tycks det oberättigat att bevilja en korrigering enbart till en 
medlemsstat, särskilt om man beakta r den förväntade utvecklingen av 
nettobudgetbalanserna i den utvidgade uni onen under förutsättningar som är 
oförändrade, vilket fram går av nästa avsnitt. 
3. B
ERÄKNADE NETTOBALANSER MED ETT OFÖRÄNDRAT BESLUT OM EGNA MEDEL  
Beräkningarna visar att under perioden 2007–2013 kommer korrigeringen för 
Förenade kungariket att öka med mer än 50 %  jämfört med genomsnittet under de 
senaste sju åren och ligga på 7,1 miljarder euro jämfört med 4,6 miljarder euro för perioden 1997–2003. 
Alla
 de medlemsstater som utgjorde EU- 15 kommer att få sina nettobalanser 
försämrade som en följd av kostnaderna  för utvidgningen. Äv en om utvidgningen 
med 10 nya medlemsstater godtogs enhälligt vid Europeiska rådets möte i Berlin i 
mars 1999 lyckades Förenade kungariket få igenom att kostnader förknippade med utvidgningen skulle ingå i beräkningen av dess rabatt
9, vilket i praktiken skyddar 
                                                 
9 Stöd inför anslutningen som avser de faktiska belopp som betalas ut till en blivande medlemsstat under 
sista året före dess anslutning räknas konsekvent bort från de fördelade utgifterna. 
 
SV 6   SV Förenade kungariket från en stor del av  dessa kostnader. Detta är huvudorsaken till 
den förväntade framtida ökningen i korrigeringen för Förenade kungariket. 
Som en följd av detta kommer kostnaden för de medlemsstater som betalar en full 
andel i finansieringen av korrigeringen fö r Förenade kungariket, inbegripet de nya 
medlemsstaterna, att öka i proportion därtill. 
Om det nuvarande beslutet om egna me del skulle fortsätta att gälla skulle 
nettobalansen i genomsnitt för nettobidragsgivarna för 2007-2013 bli följande, efter  
korrigeringen till förmån för Förenade kungariket : 
Tabell 4.  Beräknade budgetbalanser netto efter  korrigeringen 
för Förenade kungariket   
(årsgenomsnitt 2008-2013 ) 
 i procent av BNI 
Nederländerna - 0,56 % 
Tyskland - 0,54 % 
Sverige - 0,50 % 
Österrike - 0,38 % 
Italien - 0,41 % 
Cypern10 - 0,37 % 
Frankrike - 0,37 % 
Danmark - 0,31 % 
Finland - 0,25 % 
Förenade kungariket - 0,25 % 
Enligt dessa beräkningar blir Förenade kungariket (tillsammans  med Finland) den 
minsta nettobidragsgivaren  till EU:s budget, vilket står  i tydlig motsägelse till 
Fontainebleauprincipen. Därf ör måste det nuvarande sy stemet med en korrigering 
enbart för Förenade kungariket omprövas, samtidigt som man med utgångspunkt från 
den nuvarande korrigeringen bör utveckla en generell korrigeringsmekanism, som skulle vara bättre anpassad för det ursp rungliga syftet att undvika alltför stora 
budgetobalanser i förhållande till varje medlemsstats re lativa välstånd. Genom att 
man inför ett slags ”skyddsnät” för alla st ora nettobidragsgivare över en viss nivå kan 
detta också bidra till ett mer konstruktivt förh ållningssätt till att garantera tillräckliga 
budgetmedel för att möta de politiska utmaningarna i den utvidgade unionen. 
4. 
PRESENTATION AV EN GENER ELL KORRIGERINGSMEKANISM  
4.1. Allmän presentation av mekanismen 
Den föreslagna generella korrigerings mekanismen skall ses mot bakgrund av 
kommissionens övergripande ”paket” för finansieringsramen för åren efter 2006. 
Den slutliga nettoställningen för medlemsst aterna före och efter korrigeringen kan 
alltså påverkas av beslut som kan komma att fattas om utgiftsdelen av paketet. 
Den generella korrigeringsmekanismen  skall beräknas på grundval av varje 
medlemsstats nettobudgetbalans i förhållande  till EU:s budget. Mekanismen bör 
träda i funktion när obalansen överstiger en viss tröskelnivå, som uttrycks i procent 
                                                 
10 Beräkningarna gäller de områden som kontrolleras av Republiken Cypern. 
 
SV 7   SV av varje medlemsstats BNI, och som återspeglar minsta godkända nivå för 
obegränsad ekonomisk solidaritet me llan medlemsstaterna och utgör ett 
grundläggande rimligt nettobidrag . Ett negativt netto som är större än tröskelvärdet 
kommer således att bli föremål för en korrigering (i form av en delvis återbetalning). Korrigeringsbeloppet skall grundas på den de l av nettobalansen som överstiger denna 
tröskel, multiplicerad med en  återbetalningssats (dvs. procentandelen av det belopp 
som överstiger den överenskomna tröskeln som skall kompenseras). Om summan av 
alla korrigeringar överstig er ett visst belopp (som bestäms i förväg) skall 
återbetalningssatsen minskas i enlighet med detta. I bilaga 1 redovisas de olika steg 
som krävs samt hur den föreslagna korrigeringsmekanismen skall fungera. 
4.2. Tröskelnivån 
Simuleringar har gjorts för olika tröskelniv åer (med en återbetalningssats på 66 %) 
från noll till 0,50 % av BNI. 
Den totala summan av korrigeringarna vi d olika tröskelnivåer beräknas enligt 
följande: 
Tabell 5. 
Beräknade bruttokorrigeringar  (genomsnitt 2008–2013 ) 
Tröskelnivå  
(i procent av BNI, EU-27)  Summa av samtliga korrigeringar   
(i miljarder euro ) 
0,00 % 25,8 
0,10 % 19,8 
0,20 % 13,8 
0,25 % 11,1 
0,30 % 8,8 
0,40 % 5,2 
0,50 % 1,9 
En tröskelnivå på ungefär - 0,25 % skulle vara ”kostnadsneutral”  i den meningen att 
den beräknade framtida kostnaden fö r finansieringen av den generella 
korrigeringsmekanismen skulle vara lika med den beräknade framtida kostnaden för 
att finansiera den nuvarande korrigeringsme kanismen för Förenade kungariket. En 
lägre tröskelnivå än - 0,25 % skulle innebära  att de medlemsstater som fullt ut betalar 
Förenade kungarikets rabatt (idag bär de mer än 90 % av den totala kostnaden) skulle 
vara tvungna att betala mer än den beräknade kostnaden  för att finansiera den 
nuvarande korrigeringsmekanismen för Förenade kungariket i framtiden. Om 
tröskelnivån läggs högre än 0,25 % skulle mekanismen bli mindre kostsam för dessa 
medlemsstater, inklusive alla nettomottagare  från EU:s budget, än finansieringen av 
den beräknade framtida korrigeringen för Förenade kungariket. 
Av ovanstående tabell framgår att den to tala summan av korrigeringarna med en 
tröskel på 0,25 % skulle bli väsentligt  högre än den beräknade summan av 
korrigeringen för Förenade kungariket med ett oförändrat egnamedelsbeslut. Om 
man tillämpar en tröskelnivå på - 0,25 % skulle detta generera en korrigeringsnivå (brutto) på något mer än 11 miljarder euro, vilket är betydligt högre än det ungefärliga beloppet på 7 miljarder euro för genomsnittskorrigeringen netto för Förenade kungariket för samma period. Skillnaden har att göra med antagandet att finansieringen av korrigeri ngarna skall delas mellan alla
 medlemsstater enligt deras 
andel av unionens samlade BNI (se avsnitt 4.3). 
 
SV 8   SV Alltså skulle upp till 11 miljarder euro i korrigeringar kunna finansieras innan den 
generella korrigeringsmekanismen blev dyrar e än att fortsätta enligt det gällande 
beslutet om egna medel för de medlemsstat er som inte skulle dra fördel av den 
generella korrigeringsmekanismen. 
Effekten av att införa en generell mekanism med en tröskel är inte linjär. Effekten på 
de olika medlemsstaternas nettobalanser i fö rhållande till nuläget beror på ett antal 
faktorer: a) Nivån på den aktuella medl emsstatens budgetobalans före korrigeringen, 
b) tröskelnivån, samt c) finansieringsr eglerna för den nu gällande korrigeringen för 
Förenade kungariket. 
Alla större nettobidragsgivare till EU :s budget (Förenade kungariket, Tyskland, 
Nederländerna och Sverige) skulle dra nytta av en korrigeringsmekanism med 
tröskelnivåer under eller lik a med 0,50 % av BNI. Mindre nettobidragsgivare skulle 
få korrigeringar beroende på tröskelnivå n. Varje enskild nettobi dragsgivares relativa 
ställning, jämfört med deras beräknade framtida ställning enligt den nuvarande 
ordningen, bestäms av en kombination av följande två faktorer: 
¾ Omfattningen av den negativa nettobalansen före korrigeringen – större 
nettobidragsgivare såsom Tyskland, Ne derländerna och Sverige torde i 
allmänhet gynnas mera av en lägre tröskel än vad som är fallet med mindre nettobidragsgivare. 
¾ De nuvarande finansieringsbestä mmelserna för korrigeringen för 
Förenade kungariket, varigenom de medlemsstater som för närvarande 
omfattas av en särskild ordning (Tys kland, Nederländerna, Sverige och 
Österrike) tenderar att gynnas mindre  vid högre tröskelnivåer (jämfört 
med mindre nettobidragsgivare). 
En framtida ”rättvisare” mekanism skulle särskilt garantera att de 
finansieringskostnader som uppstår inte medför en tyngre börda för 
”sammanhållningsmedlemsstater" än under den nuvarande korrigeringsmekanismen. 
4.3. Finansieringsbestämmelser 
Korrigeringen skulle kunna fi nansieras på tre olika sätt: 
• Medlemsstater som får en korrigering de ltar inte i finansieringen. I det här 
alternativet koncentreras hela finansie ringsbördan på länder som står för mindre 
än 50 % av hela EU-27:s BNI, och många  av dem har låga välståndsnivåer. 
Följaktligen skulle deras nettobudgets tällning antingen försämras på ett 
oacceptabelt sätt, eller också skulle ma n vara tvungen att strikt begränsa 
korrigeringarnas volym. Dessutom skulle  snedvridningar kunna uppstå om en 
medlemsstat med en nettoställning precis und er tröskeln skulle  vara tvungna att 
delta i finansieringen av korrigeringarna  och en annan medlemsstat precis över 
tröskeln skulle vara undan tagen från finansieringen. 
• Medlemsstaterna deltar i fina nsieringen av alla korrigeri ngar utom den egna. Detta 
alternativ skulle göra förslaget betydligt mer komplicerat, eftersom det skulle 
innebära en separat finansieri ngsomgång för varje korrigering. 
 
SV 9   SV • Alla medlemsstater deltar i finansieringe n av alla korrigeringar. Den andel de 
finansierar i det totala korrigeringsbe loppet beror på deras andel av BNI. 
För att en metod skall vara genomförbar, enkel och öppen för insyn bör alla 
medlemsstater delta i finansieringen av al la korrigeringar (tredje alternativet). 
Även om dessa finansieringsbestämmelser  innebär samma sak som att lägga till 
korrigeringsbelopp till utgiftssidan i budgeten (varigenom det också skulle 
finansieras endast genom en ökning av det kompletterande BNI-med let) föreslås att 
den generella korrigeringsmekanismen står  kvar på inkomstsidan av budgeten, så 
som är fallet för den befintliga korrigeringen för Förenade kungariket. Om man lade till korrigeringarna till utgifterna skulle de tta på ett onaturligt sätt höja nivån på 
budgetutgifterna och medföra en motsva rande minskning av de tillgängliga 
marginalerna under de totala utgiftstaken. 
4.4. Att jämföra korrigeringsnivåer 
Med ett tröskelvärde på – 0,35% av BNI
 skulle den beräknade årliga volymen på 
bruttokorrigeringarna uppgå till 7 milja rder euro brutto för perioden 2007–2012, 
vilket skulle finansieras under 2008–2013. 
Det faktum att korrigeringen blir generell samtidigt som finansieringssystemet ändras 
gör att en jämförelse mellan det befintliga och det föreslagna systemet inte kan bli helt exakt. Eftersom samtliga medlemsstater  – inklusive dem som drar fördel av 
korrigeringarna – deltar i finansieringen, kommer den to tala korrigeri ngsnivån netto 
alltid att ligga under bruttonivån, medan det med det nuvarande systemet inte är 
någon skillnad mellan brutto- och nettoko rrigering (det som Förenade kungariket 
erhåller är lika med det som övriga medlemsstater betalar). 
Nettobalanserna för de större nettobidrag sgivarna efter korrigeringen kommer att 
ligga högre än det fastställda tröskelvärdet på grund av att endast en del av beloppet 
återbetalas samt på grund av deltaga ndet i finansieringen. Bördan för de 
medlemsstater som deltar fullt ut i finansie ringen men inte själva drar någon fördel 
av korrigeringarna blir också mindre än me d nuvarande system även om den totala 
korrigeringsvolymen är större. Med ett tr öskelvärde på 0,35 % av BNI och ett 
fastställt tak för korrigeringsvolymen på 7,5 miljarder euro skulle den samlade 
bördan för dessa länder till och med bli lägre (med ca 1 miljard euro) än genomsnittsnivån under 2001–2004 och mycket lägre än den beräknade kostnaden under hypotesen att nuvarande system bibe hålls under perioden för den kommande 
finansieringsramen (se tabell 6). 
5. K
OMMISSIONENS FÖRSLAG  
Varje korrigeringsmekanism innebär en ytte rligare komplikation av finansieringen av 
budgeten. Grundförslaget bör därför vara rela tivt enkelt och tillräc kligt tydligt. Mot 
bakgrund av detta bör de nuvarande parame trarna för beräkningen av Förenade 
kungarikets korrigering endast ändras där så är nödvändigt och förenklas närhelst så 
är möjligt. 
 
SV 10   SV Kommissionen föreslår därf ör att man använder följande parametrar för den 
generella korrigeringsmekanismen: 
– De inkomstkategorier som skall beak tas (mervärdesskatt + BNI) förblir 
oförändrade. Alla övriga komplexa inslag i det nuvarande systemet bör 
avskaffas11. 
– Ingen förändring av vilka utgiftsrubriker  som ingår i de fördelade utgifterna. 
– Finansieringen förenklas genom att de n bara bygger på BNI-andelar; därigenom 
skulle alla medlemsstater delta i finansie ringen av det totala korrigeringsbeloppet i 
proportion till sitt relativa välstånd. 
– Tröskelnivån läggs på - 0,35 % av BNI. 
– Återbetalningssatsen används som en vari abel justering med högsta sats på 66 %, 
vilken minskas automatiskt när den övere nskomna maximala återbetalningssatsen 
överstigs under ett givet år. 
– Den totala återbetalningsvolymen sätts till 7,5 miljarder euro. 
I absoluta tal kommer Förena de kungariket att med stor marginal bli den största 
mottagaren inom den generella korrigeringsme kanismen, och kommer att ta emot en 
genomsnittlig nettokorrigering på över 2 milja rder euro per år, vilket är ungefär 
dubbelt så mycket som Tysklands nettokorrigering. 
I tabellen nedan visas de beräknade nett obudgetbalanserna för den aktuella perioden 
med den föreslagna korrigeringsmekanismen  jämfört med de två andra alternativen. 
                                                 
11 Som beräkningen av ”Förenade kungarikets fördel” och icke-avsedda vinster i fråga om traditionella 
egna medel. 
 
SV 11   SV Tabell 6 Beräknade nettobudgetbalanser  (genomsnitt 2008-2013 ) 
 i procent av BNI 
 Generell 
korrigerings-
mekanism Nuvarande 
ordning Ingen 
korrigering 
Förenade kungariket - 0,51 % - 0,25 % - 0,62 % Nederländerna - 0,48 % - 0,56 % - 0,55 % Tyskland - 0,48 % - 0,54 % - 0,52 % Sverige - 0,45 % - 0,50 % - 0,47 % Österrike - 0,41 % - 0,38 % - 0,37 % Italien - 0,35 % - 0,41 % - 0,29 % Frankrike - 0,33 % - 0,37 % - 0,27 % Cypern - 0,33 % - 0,37 % - 0,28 % Danmark - 0,25 % - 0,31 % - 0,20 % Finland - 0,19 % - 0,25 % - 0,14 % Spanien  0,26 % 0,23 % 0,32 % Irland  0,51 % 0,47 % 0,56 % Malta  1,10 % 1,06 % 1,16 % Belgien12
 1,27 % 1,21 % 1,32 % 
Slovenien  1,34 % 1,31 % 1,40 % Portugal  1,54 % 1,50 % 1,60 % Grekland  2,20 % 2,16 % 2,25 % Ungern  3,09 % 3,06 % 3,15 % Tjeckien  3,21 % 3,17 % 3,26 % Slovakien  3,31 % 3,27 % 3,36 % Estland  3,79 % 3,76 % 3,85 % Polen  3,80 % 3,76 % 3,85 % Litauen  4,44 % 4,41 % 4,50 % Lettland  4,45 % 4,40 % 4,51 % Luxemburg12 5,84 % 5,80 % 5,89 % 
Med den föreslagna mekanismen sku lle nettobalanserna för de största 
nettobidragsgivarna i genomsnitt hamna på jämförbara nivåer , med Förenade 
kungariket, Tyskland, Nederländerna och Sverige på mellan - 0,51 % och - 0,45 %, 
att jämföras med spannet - 0,56 % till - 0,25 % enligt korrigeringsmekanismen för 
Förenade kungariket (och mellan - 0,62 % oc h - 0,47 % utan korrige ring). Ett flertal 
medlemsstater (Frankrike, Italien, Cypern oc h Österrike) skulle ha nettobalanser som 
låg i genomsnitt mellan - 0,40 % och - 0,30%, med Österrike något högre än de övriga tre. Danmark och Finland s kulle bli de återstående, mindre 
nettobidragsgivarna med beräknade genomsnittliga nettobalanser på - 0,19 % respektive - 0,25 %. 
Även vid en tröskelnivå på - 0,35 % skulle de  största nettobidragsg ivarna fortsätta ha 
nettobalanser som överskrider  tröskelvärdet eftersom e ndast en del av beloppet 
återbetalas samt på grund av deltagandet i finansieringen. I alla händelser skulle dock 
nettobalanserna för nettobidragsgivarna  på så sätt ligga mer i linje med 
Fontainebleauprinciperna än vad som är  fallet med det nuvarande systemet 
Den beräknade bördan för att finansiera he la korrigeringsbeloppet för alla övriga 
medlemsstater skulle emellertid vara  lägre än i det nuvarande systemet. 
                                                
 
12 Belgien och Luxemburg blir nettobidragsgivare om man räknar bort de administrativa utgifterna. 
 
SV 12   SV 6. Ö VERGÅNGSBESTÄMMELSER  
Ett generellt system för korrigeringar av budgetobalanser bör åtföljas av vissa 
övergångsbestämmelser för Förenade  kungariket så att de ekonomiska 
konsekvenserna för denna medlemsstat m ildras. För att undvika att de totala 
kostnaderna för korrigeringarna stiger al ltför brant i samband med detta bör de 
generella korrigeringarna  fasas in successivt. 
Det alternativ som presenteras här är relativt okomplicerat, och bygger på att 
Förenade kungariket får extra korrigeringsbe lopp och dessutom från början drar full 
fördel av den nya generella korrige ringsmekanismen, medan de övriga 
medlemsstaterna endast successivt inte greras i det nya korrigeringssystemet. 
6.1. Extra korrigeringsbelopp till Förenade kungariket 
Utöver de korrigeringar som Förenade kungari ket normalt skulle ha rätt till enligt 
den generella korrigeringsmekanismen föresl ås följande extrabelopp under de första 
åren: 
• 2008: 2,0 miljarder euro 
• 2009: 1,5 miljarder euro 
• 2010: 1,0 miljarder euro 
• 2011: 0,5 miljarder euro 
Dessa extrabelopp skulle således, i fyra  avtagande steg, mildra de ekonomiska 
konsekvenserna för Förenade kungariket av at t den nya generella mekanismen införs. 
Under perioden 1997–2003 har Förenade kungar iket fått en nettokorrigering på i 
genomsnitt 4,6 miljarder euro per år. Med den föreslagna generella mekanismen 
förväntas Förenade kungariket få en korri gering på 2,1 miljarder per år i genomsnitt 
under perioden, vilket i kombination med öve rgångsbestämmelserna  skulle stiga till 
3,1 miljarder euro. 
Eftersom de fyra fasta beloppen utgör en ut fasning av det gamla systemet skulle de 
fortsätta att finansieras enligt de nu gällande bestämmelserna, dvs. Förenade 
kungariket skulle inte delta i finansie ringen, och Tysklands, Nederländernas, 
Österrikes och Sveriges andelar av kostnad en skulle reduceras till 25 % av deras 
normala andel. 
Det föreslås vidare att varken dessa ut betalningar till Före nade kungariket eller 
finansieringen av dem skall ha någon inve rkan på beräkningen av den nya generella 
korrigeringsmekanismen. Detta innebär närmare bestämt 
• att korrigeringarna enligt den nya generella mekanism en skall beräknas utifrån 
varje medlemsstats nettobalans utan att hänsyn tas till effekterna av 
extrabetalningarna, och 
• att extrabetalningarna till Förenade kungariket inte behöver rymmas inom den 
största tillgängliga återbetalningsvolym en, utan beräknas separat från denna. 
 
SV 13   SV 6.2. Den successiva tillämpningen av den generella mekanismen på övriga 
 medlemsstater 
För att kompensera för de ökade kostnader  som följer av de föreslagna extra 
korrigeringsbeloppen till Förenade kungariket,  och på så sätt begränsa de totala 
kostnaderna under övergångsperioden föresl ås det att den generella mekanismen 
börjar tillämpas successivt på övriga medlemsst ater (”infasning”). (För att följa den 
logik som ligger till grund för föregåe nde punkt bör däremot Förenade kungariket 
dra full fördel av den generella mekanismen direkt när den införs).  
Det föreslås därför att den återbetalningssa ts som skall tillämpas på den del av varje 
medlemsstats negativa nettobalans som övertig er tröskelnivån fasas in på följande 
sätt för samtliga medlemsstater utom Förenade kungariket, vars återbetalningssats skulle bli 66 % redan från första året. 
• 2008: 33 % 
• 2009: 50 %  
• 2010: 50 %  
• 2011: 66 % 
6.3. Simulering 
Den sammanlagda korrigeringsvolym som skulle följa av detta förslag till 
övergångssystem uppgår till 7 205 miljoner euro i genomsnitt per år under perioden 2008–2013, vilket således omfattar såväl kostnaderna för de generella korrigeringarna som för extrabeloppen till förmån för Förenade kungariket. Detta kan jämföras med 6 771 miljoner euro för den generella korrigeringsmekanismen enskilt, och utgör således en ökning me d ca 430 miljoner euro per år.  
De nettobalanser som följer av den fö reslagna kombinerade infasningen av 
korrigeringarna redovisas i följande tabell. I tabellen jämförs dessa nettobalanser 
med dem som skulle råda helt utan korrige ringar, med det nuvarande systemet med 
korrigering för Förenade kungariket samt med den generella mekanismen utan 
övergångsperiod. 
 
SV 14   SV Beräknade nettobudgetbalans er för nettobidragsgivare  (genomsnitt 2008-2013 ) 
I procent av BNI 
 Utan 
korrigeringar Nuvarande 
korrigering f. 
Förenade 
kungariket Generell 
mekanism, 
tröskel 0,35 % 
största volym 
7,5 mrd euro Kommis-
sionens förslag: 
Generell mek. + 
övergångs-
period  
 (1) (2)  (3) (4)  
Belgien 1,32 % 1,21 % 1,26 % 1,26 % 
Tjeckien 3,26 % 3,17 % 3,20 % 3,20 % 
Danmark - 0,20 % - 0,31 % - 0,26 % - 0,26 % 
Tyskland - 0,52 % - 0,54 % - 0,48 % - 0,49 % 
Estland 3,85 % 3,76 % 3,79 % 3,78 % 
Grekland 2,25 % 2,16 % 2,19 % 2,19 % 
Spanien 0,32 % 0,23 % 0,26 % 0,25 % 
Frankrike - 0,27 % - 0,37 % - 0,33 % - 0,34 % 
Irland 0,56 % 0,47 % 0,51 % 0,50 % 
Italien - 0,29 % - 0,41 % - 0,35 % - 0,36 % 
Cypern - 0,28 % - 0,37 % - 0,33 % - 0,34 % 
Lettland 4,51 % 4,40 % 4,45 % 4,44 % 
Litauen 4,50 % 4,41 % 4,44 % 4,43 % 
Luxemburg 5,89 % 5,80 % 5,83 % 5,83 % 
Ungern 3,15 % 3,06 % 3,09 % 3,09 % 
Malta 1,16 % 1,06 % 1,10 % 1,09 % 
Nederländerna - 0,55 % - 0,56 % - 0,48 % - 0,50 % 
Österrike - 0,37 % - 0,38 % - 0,41 % - 0,41 % 
Polen 3,85 % 3,76 % 3,79 % 3,79 % 
Portugal 1,60 % 1,50 % 1,54 % 1,53 % 
Slovenien 1,40 % 1,31 % 1,34 % 1,33 % 
Slovakien 3,36 % 3,27 % 3,30 % 3,30 % 
Finland - 0,14 % - 0,25 % - 0,20 % - 0,20 % 
Sverige - 0,47 % - 0,50 % - 0,45 % - 0,46 % 
Förenade kungariket - 0,62 % - 0,25 % - 0,51 % - 0,46 % 
7. S AMMANFATTNING  
På grundval av översynen av systemet för egna medel anser kommissionen att den 
nuvarande exklusiva korrigeringsmekanismen in te längre är berättigad och föreslår 
att en generell mekanism införs för att korrigera alltför stora negativa 
budgetobalanser. 
 
SV 15   SV BILAGA 1  
Huvuddrag i den föreslagna genere lla korrigeringsmekanismen 
Enligt den föreslagna mekanismen skall korrigeringarna beräknas i följande steg: 
1. Beräkna det totala beloppet för a lla utgifter som fördelas mellan 
medlemsstaterna. I de fördelade utgifter na ingår – liksom är fallet med den 
nuvarande korrigeringsmekanismen – alla  utgifter som är "interna” för EU .13  
2. Beräkna medlemsstatens procentandel av de totala fördelade utgifterna. 
3. Beräkna medlemsstatens procentandel av de egna medlen. Eftersom de 
traditionella egna medlen inte ingår i be räkningen är det bara den kombinerade 
andelen av de egna medlen från me rvärdesskatt och BNI som används som 
underlag vid beräkningen av varj e medlemsstats andel av EU:s 
budgetinkomster14. 
4. För att få fram den procentandel som visar varje medlemsstats positiva eller 
negativa budgetbalans skal l resultatet av berä kningen under punkt 2 ovan 
subtraheras från resultatet  av beräkningen under punkt 3. 
5. För att få fram det belopp i euro med vilket varje medlemsstat är 
nettobidragsgivare respektive nettobidragstagare skall det procenttal som resulterar av beräkningen under punkt 4 multipliceras med summan av samtliga fördelade utgifter. 
6. Multiplicera därefter det tröskelvärde som har definierats som rimligt 
nettobidrag  med medlemsstatens BNI uttryckt i euro, och subtrahera resultatet 
av denna beräkning från resultat et av beräkningen under punkt 5. 
7. Om resultatet av beräkningen under punkt 6 är större än 0, skall det 
multipliceras med återbetalningssatsen för att på så sätt få fram varje berörd medlemsstats korrigering. Om dessa beräkningar leder till en total 
återbetalningsvolym som överstiger den största tillgängliga skall 
återbetalningssatsen reduceras i motsvarande mån (se nedan). 
                                                
 
13 Detta inkluderar i stort sett alla utgifter under de nuvarande rubrikerna 1 (jordbruk), 2 (strukturåtgärder) 
och den största delen av utgifterna under rubrik 3 (inre politik) och 5 (administration), med undantag för 
vissa mindre utgiftsposter som inte på rimligt sätt går att fördela mellan enskilda medlemsstater. 
Utgifterna under rubrikerna 4 (externa åtgärder), 6 (reserver) och 7 (stöd inför anslutningen) avser uttryckligen utgifter i tredjeland och räknas därför inte till de utgifter som kan fördelas. 
14 Ett förslag till generell korrigeringsmekanism bör hållas så enkelt som möjligt. Därför bör alla de 
komplexa inslag som är inbyggda i beräkningen av den befintliga budgetrabatten för Förenade kungariket och vilka är avsedda att bevara kopplinge n till 1984 års finansieringssituation (andel av det 
icke begränsade momsunderlaget, beräkningen av Förenade kungarikets ”fördel” samt frågan om ”icke-
avsedda vinster” i samband med traditionella egna medel). 
 
SV 16   SV Totalkostnaden för korrigeringsmekanisme n, dvs. summan av alla korrigeringar 
tillsammans, är begränsad til l vad som här benämns den största tillgängliga 
återbetalningsvolymen  (i formler och figurer ibland förkortad till MARV, maximum 
available refund volume ). Denna nivå bör fastställas i förväg för hela den period som 
finansieringsramen (budgetplanen) gäller, me n dock inte som ett standardbelopp utan 
enskilt år för år15. 
De negativa nettobidrag som öve rstiger den nivå som satts som rimligt nettobidrag  
kommer enligt mekanismen delvis att kompe nseras enligt följande: Procentsatsen för 
korrigeringen, eller återbetalningssatsen , appliceras på den del av medlemsstatens 
(negativa) nettobudgetbalans som ligge r över tröskelnivån (det ”rimliga 
nettobidraget”). Återbetalningssatsen får in te överstiga 66 % (vilket  är den nivå som 
för närvarande tillämpas på Förenade kungari ket), men dess faktiska nivå styrs också 
av andra faktorer. Den faktiska återbetaln ingssatsen kommer också att påverkas av 
den största tillgängliga åter betalningsvolymen, dvs. återbe talningssatsen reduceras 
om en tillämpning av den maximala satsen  66 % gör att den största tillgängliga 
återbetalningsvolymen överskrids. 
Återbetalningen av en del av obalansen sk er i efterhand, precis som nu är fallet med 
korrigeringen för Förenade kungariket. 
Formeln för beräkningen av den generell a korrigeringen kan uttryckas på följande 
sätt: 
RR
xC = RR Y RNCEEE
TPTP
xx x* * *
−

−  
om RR
xC > 0 
varvid RR = 0.66 om ∑
xxC66.0≤ MARV och 
RR = ∑
xxCMARV
66.0* 0.66 om ∑
xxC66.0 > MARV 
Förkortningar: 
TP = medlemsstaternas totala inbetalningar av mervärdesskatte- och BNI-grundade medel för år  t 
TPx = totala inbetalningar av mervärdesskatte- oc h BNI-grundade medel för medlemsstat x för år t 
E = totala fördelade utgifter för år t 
Ex = EU:s fördelade utgifter i medlemsstat x för år t 
RR
xC = korrigering till förmån för medlemsstat x för år t (till återbetalningssatsen ”RR”) 
RNC = rimligt nettobidrag till budgeten (= tr öskelnivå) uttryckt i procent av BNI 
                                                 
15 Det finns i teknisk mening ett betydande handlings utrymme när det gäller att fastställa den största 
tillgängliga återbetalningsvolymen, då beloppet inte är på förhand begränsat av yttre faktorer. Rent 
politiskt verkar det dock rimligt att kostnaden för korr igeringarna inte bör få överstiga de kostnader som 
enligt prognos skulle belasta de medlemsstater som betalar fullt ut för det befintliga 
korrigeringssystemet, dvs. alla utom Förenade kungariket, Tyskland, Nederländerna, Sverige och 
Österrike.  
 
SV 17   SV Yx = BNI för medlemsstat x år t 
RR = återbetalningssats MARV = största tillgängliga återbetalningsvolym 
∑
xxC66.0= den totala summan av korrigeringarna vid en återbetalningssats på 0,66  
 
SV 18   SV 2004/0170 (CNS) 
Förslag till 
RÅDETS BESLUT 
om systemet för Europeiska gemenskapernas egna medel 
EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR FAST STÄLLT FÖLJANDE BESTÄMMELSER 
SOM DET REKOMMENDERAR MED LEMSSTATERNA ATT ANTA 
med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska geme nskapen, särskilt artikel 269 
i detta, 
med beaktande av Fördraget om upprättandet av  Europeiska atomenergigemenskapen, särskilt 
artikel 173 i detta, 
med beaktande av kommissionens förslag16, 
med beaktande av Europaparlamentets yttrande17 
med beaktande av revisionsrättens yttrande18, 
med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande19, och 
av följande skäl: (1) Vid sitt möte i Berlin den 24-25 mars 1999 kom  Europeiska rådet bland annat fram till 
att systemet för Europeiska gemenskapernas  egna medel bör vara  rättvist, öppet för 
insyn, kostnadseffektivt och enkelt, och bygga på kriterier som bäst ger uttryck för 
varje medlemsstats förmåga att bidra. 
(2) Systemet för Europeiska gemenskapernas e gna medel måste säkers tälla att det finns 
tillräckliga medel för att gemenskapernas politik skall kunna ut vecklas i god ordning 
och med hänsyn till behovet av strikt budgetdisciplin. 
(3) Enligt rådets beslut 2000/597/ EG, Euratom av den 29 september 2000 om systemet för 
Europeiska gemenskapernas egna medel
20 skall bruttonationali nkomsten (BNI) för ett 
givet år värderas till ma rknadspriser så som den beräknas av kommissionen på 
grundval av Europeiska national- och regiona lräkenskapssystemet (nedan: ”ENS 95”), 
i enlighet med förordning 2223/96. 
                                                 
16 EUT C […], […], s. […]. 
17 Yttrande av den… (EUT C […], […], s. […]) 
18 EUT C […], […], s. […]. 
19 EUT C […], […], s. […]. 
20 EGT L 253, 7.10.2000, s. 42. 
 
SV 19   SV (4) Om ändringar av ENS 95 leder till betydande skillnader i BNI så som den beräknas av 
kommissionen i enlighet med förordning (EG)  nr 2223/96, bör rådet besluta huruvida 
dessa ändringar skall tillämpas när det gäller egna medel. 
(5) Enligt bestämmelserna i artikel 3.1 och 3.2 i beslut 2000/597/EG , Euratom beräknade 
kommissionen i december 2001 de nya procen tsatserna för taket för egna medel och 
för anslag för åtaganden, uttryckt med tv å decimalers noggrannhet, på grundval av den 
formel som anges i förordningen. 
(6) Enligt kommissionens meddelande21 till rådet och Europaparlamentet om anpassning 
av taket för egna medel och för anslag för åtaganden efter ikraftträdandet av beslut 
2000/597/EG, Euratom den 12 december 2001 har ta ket för egna medel fastställts på 
nivån 1,24 % av gemenskapernas BNI till ma rknadspriser, och det samlade taket för 
anslag för åtaganden till 1,31 % av gemenskapernas BNI. 
(7) Ett liknande tillvägagångssätt bör användas vid eventuella framtida ändringar av ENS 
95 som kan ha effekter på nivån på BNI, om  rådet beslutar att dessa ändringar skall 
tillämpas vid beräkningen av egna medel. 
(8) Efter genomförandet av de EU-bestämm elser som antogs som en följd av 
överenskommelserna inom de multilaterala handelsförhandlingarna under Uruguayrundan finns det i prak tiken inte längre någon skilln ad mellan jordbrukstullar 
och övriga tullar. Denna distinktion bör  därför även avskaffas i EU-budgeten. 
(9) Medlemsstaternas beräkningsunderlag för mervärdesskatt bör fortsätta att vara 
begränsat till 50 % av deras bruttonationalinkomst. 
(10) För att förenkla systemet och öka öppenhete n bör den enhetliga satsen för egna medel 
från mervärdesskatt fastställas såsom en fa st procentsats. För att undvika att denna 
tekniska förändring påverkar medlemsstater nas inbetalningar av egna medel från 
mervärdesskatt bör den fasta procentsat sen återspegla den nuvarande enhetliga 
procentsatsen. Den bör därför  fastställas till 0,30 %. 
(11) Vid Europeiska rådets möte den 25 oc h 26 juni 1984 beslutades det att ”varje 
medlemsstat som bär en för tung budgetbörda i förhållande till sitt  relativa välstånd 
vid lämplig tidpunkt kan beviljas en korrigering ”. Eftersom flera medlemsstater på en 
jämförbar välståndsnivå bär en ungefär lika st or börda budgetmässigt föreslås det att 
den korrigering för budgetobalanser som bev iljats Förenade kungariket genom artikel 
4 i rådets beslut 2000/597/EG, Euratom ersätts med ett generellt system för korrigering av budgetobalanser. 
(12) Ett generellt system för korrigeringar av  budgetobalanser bör åtföljas av vissa 
övergångsbestämmelser för Förenade kungari ket så att de ekonomiska konsekvenserna 
för denna medlemsstat mildras. För att undvika att de totala kostnaderna för 
korrigeringarna stiger alltför brant i samband med detta bör de generella korrigeringarna fasas in successivt. 
                                                
 
21 KOM(2001) 801 slutlig. 
 
SV 20   SV (13) Kommissionen skall fortsätta att undersöka  möjligheterna att förändra systemet för 
egna medel genom att införa direkta skatte baserade egna medel med verkan från 1 
januari 2014, och kommer att lägga fram e tt förslag till rådet med detta ändamål. 
(14) Det måste fastställas bestämmelser om övergången från det system som införs genom 
beslut 2000/597/EG, Euratom till det system  som införs genom det här beslutet. 
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. 
Artikel 1 
Gemenskaperna skall tilldelas egna medel enligt bestämmelserna i följande artiklar i syfte att, 
i enlighet med artikel 269 i Fördraget om uppr ättandet av Europeiska gemenskapen, nedan 
kallat EG-fördraget, och artikel 173 i Fö rdraget om upprättandet av Europeiska 
atomenergigemenskapen, nedan kallat Euratomf ördraget, säkerställ a finansieringen av 
budgeten. 
Europeiska unionens budget ska ll, oavsett andra inkomster, i sin helhet finansieras av 
gemenskapernas egna medel. 
Artikel 2 
1. Följande inkomster skall ut göra egna medel som redovisas i Europeiska unionens 
budget: 
a) Avgifter, bidrag, tilläggs - eller utjämningsbelopp, fyllnadsbelopp, tullar enligt 
gemensamma tulltaxan eller liknande avgifter so m fastställts eller kommer att fastställas av 
gemenskapernas institutioner för handel med tredjeland, tullar på produkter som omfattades av det tidigare Fördraget om Europeiska kol- oc h stålgemenskapen samt bidrag och avgifter 
som föreskrivs inom ramen för den gemensa mma organisationen av marknaden för socker. 
b) En för alla medlemsstater enhetlig procen tsats på de harmonisera de beräkningsunderlagen 
för mervärdesskatt, vilka skall fastställas enligt gemenskapsre glerna. Det beräkningsunderlag 
som skall användas i detta syfte får inte övers tiga 50 % av BNI för varje medlemsstat, enligt 
definitionen i punkt 7. 
c) En procentsats, som skall fastställas enligt budgetförfarandet med hänsyn till summan av 
alla andra inkomster, av summa n av alla medlemsstaters BNI. 
2. Inkomster från nya avgifter som införs inom ramen för en gemensam politik, enligt 
EG-fördraget eller Euratomfördraget, under föru tsättning att förfarandet i artikel 269 i EG-
fördraget eller i artikel 173 i Euratomfördraget har följts, skall också utgöra egna medel som redovisas i Europeiska unionens budget. 
3. Medlemsstaterna skall behålla 25 % av de  belopp som avses i punkt 1 a för att täcka 
kostnaderna för uppbörden. 
4. Den enhetliga procentsats som avses i punkt 1 b skall uppgå till 0,30 %. 
 
SV 21   SV 5. Den procentsats som fastställs enligt punkt 1 c skall tillämpas på varje medlemsstats 
BNI. 
6. Om budgeten ännu inte har antagits när det berörda budgetåre t börjar skall den 
föregående enhetliga procentsatsen för utta g av mervärdesskatt oc h den procentsats som 
tillämpats på medlemsstaternas BNI fortsätta at t tillämpas tills nya satser trätt i kraft. 
7. Vid tillämpningen av detta beslut skall BN I beräknas till marknadspriser (BNI), på 
samma sätt som den beräknas av kommissi onen i enlighet med ENS 95 i enlighet med 
förordning (EG) nr 2223/96. 
Om ändringar av ENS 95 medför betydande skillnader i BNI så som den beräknas av 
kommissionen, skall rådet på kommissionens förs lag och efter att ha hört Europaparlamentet 
med enhällighet besluta om huruvida dessa ändr ingar skall tillämpas när det gäller detta 
beslut. 
Artikel 3 
1. Det totala belopp i egna medel som tilldelas  gemenskaperna för att täcka anslag för 
betalningar får inte öve rskrida 1,24 % av medlemsst aternas totala BNI. 
2. De anslag för åtaganden som redovisas i Europeiska unionens allmänna budget skall 
följa en balanserad ökningstakt som leder till ett totalbelopp som inte får överskrida 1,31 % av 
medlemsstaternas totala BNI. 
Ett balanserat förhållande mellan anslagen för åtaganden och anslagen för betalningar skall 
upprätthållas för att säkerställa att anslagen är inbördes fören liga och för att möjliggöra att det 
tak som avses i punkt 1 iakttas under de följande åren. 
3. Om det sker ändringar i ENS 95 som påve rkar nivån på BNI vid tillämpningen av 
detta beslut skall anslagstaken för betalni ngar och för åtaganden enligt punkterna 1 och 2 
beräknas på nytt av kommissionen, i enlighet med följande formel: 
 BNI t – 2 + BNI t – 1 + BNI t ENS nuvarande  
1,24%(1,31%)*  
 BNI t – 2 + BNI t – 1 + BNI t ENS ändrat  
varvid t avser det senaste hela år för vilket  Eurostat förfogar över nödvändiga uppgifter. 
Artikel 4 
1. Varje medlemsstat som uppvisar en negativ  balans gentemot budgeten som överstiger 
en tröskelnivå motsvarande en viss procentsats av dess BNI ska ll beviljas en korrigering. Det 
totala beloppet av samtliga så dana korrigeringar för ett visst budgetår får inte överstiga den 
största tillgängliga återbetalningsvolymen uttryckt i euro. Rådet skall fastställa 
genomförandebestämmelserna för beräkningen av korrigeringarna och finansieringen av 
dessa, i synnerhet tröskelnivån och den största tillgängliga återbetalningsvolymen, i enlighet med förfarandet i artikel 279.2 i EG-fördraget. 
 
SV 22   SV Korrigeringarna skall fast ställas på följande sätt: 
a) Varje medlemsstats obalans gentemot budgeten ett visst budgetår skall beräknas såsom 
skillnaden mellan 
- medlemsstatens procentandel av de to tala mervärdesskatte- och BNI-grundade 
egnamedelsbetalningarna, och 
- medlemsstatens procentandel av de  totala fördelade utgifterna. 
b) Denna skillnad skall multipliceras med de totala fördelade utgifterna. c) Resultatet av berä kningen under b skall re duceras med produkten av  medlemsstatens BNI 
och tröskelnivån. 
d) Om resultatet av beräkningen under c är  positivt skall det multipliceras med en 
återbetalningssats som är fastställd till högst 0,66 och vilken om så krävs skall reduceras 
proportionellt för att den störst a tillgängliga återbetalningsvo lymen inte skall överskridas. 
2. Följande övergångsbest ämmelser skall gälla: 
a) Utöver de korrigeringar som följer av artike l 4.1 i detta beslut skal l följande belopp betalas 
ut till Förenade kungariket: 
2008: 2,0 miljarder euro 
2009: 1,5 miljarder euro 2010: 1,0 miljarder euro 2011: 0,5 miljarder euro 
Dessa belopp skall finansieras enligt bestämme lserna i artikel 5 i rådets beslut nr 
2000/597/EG, Euratom. 
Varken de belopp som betalas ut eller finansieri ngen av dem skall beaktas vid beräkningen av 
de korrigeringar som anges i artikel 4.1 d i detta beslut. 
b) Den högsta återbetalningssats som avses i artikel 4.1 d i detta beslut skall, för alla 
medlemsstater utom Förenade kungariket, fasas in enligt följande: 
2008: 33 % 
2009: 50 % 2010: 50 % 2011: 66 % 
Artikel 5 
1. Kostnaden för korrigeringarna skall bäras av alla medlemsstater, genom att varje 
medlemsstats andel av kostnaden beräknas i förhållande till medlemsstatens andel av 
Europeiska unionens samlade BNI. 
 
SV 23   SV 2. Korrigeringar skall bevilj as genom att den berörda me dlemsstatens betalningar till 
budgeten enligt artikel 2.1 c reduceras. Den kostnad  som bärs av alla medlemsstater skall för 
varje medlemsstat adderas till de beta lningar som följer av artikel 2.1 c. 
3. Kommissionen skall göra de beräkningar som krävs för att tillämpa artikel 4 och 
denna artikel. 
4. Om budgeten ännu inte har antagits vid bör jan av budgetåret skall den korrigering som 
beviljats enskilda medlemsstater och de kostnader som burits av samtliga medlemsstater enligt den senaste slut giltigt antagna budgeten fortsätta att gälla. 
Artikel 6 
De inkomster som avses i artikel 2 skall använda s utan åtskillnad för finansiering av alla 
utgifter som införts i budgeten. 
Artikel 7 
Om gemenskapernas inkomster överskrider de totala faktis ka utgifterna under ett budgetår 
skall överskottet öve rföras till närmast följande budgetår. 
Artikel 8 
1. Gemenskapernas egna medel enligt artikel  2.1 a skall uppbäras av medlemsstaterna 
enligt deras respektive nationella lagar och andr a författningar, vilka vid behov skall anpassas 
för att uppfylla gemenskapsbestämmelsernas krav. 
Kommissionen skall med jämna mellanrum gran ska de nationella bestämmelser som den 
underrättats om av medlemsstaterna, meddela me dlemsstaterna de justeringar som den anser 
nödvändiga för att de nationella bestämmelserna skall följa gemenskapsbestämmelserna samt 
rapportera till budgetmyndigheten. 
Medlemsstaterna skall ställa medlen enligt artikel 2.1 a–c till kommissionens förfogande. 
2. Utan att det påverkar räkenskapsrevisione n och kontrollen av lagenligheten och den 
formella riktigheten enligt ar tikel 248 i EG-fördraget och ar tikel 160c i Euratomfördraget, 
varvid sådan revision och kontroll huvudsakligen av ser tillförlitligheten oc h effektiviteten hos 
nationella system och förfaranden för att fastst älla beräkningsunderlaget för egna medel från 
mervärdesskatt och BNI, och utan att det påve rkar kontrollåtgärder en ligt artikel 279.1 b i 
EG-fördraget och artikel 183 c i Euratomfördrag et, skall rådet genom enhälligt beslut på 
förslag från kommissionen och efter att ha hört Europaparlamentet anta de bestämmelser som 
krävs för att genomföra detta beslut och fö r att möjliggöra kontrollen av uppbörden av de 
inkomster som avses i artiklarna 2 och 5 samt av  att dessa inkomster st älls till kommissionens 
förfogande och betalas. 
 
SV 24   SV Artikel 9 
Kommissionen skall förelägga rådet ett förslag ti ll ändring av systemet för egna medel i syfte 
att införa  direkta skattebaserade egna medel med verkan från och med den 1 januari 2014. 
Artikel 10 
1. Rådets generalsekreterare skall meddela medlemsstaterna detta beslut, och beslutet 
skall offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning . 
Medlemsstaterna skall utan dröjsmål anmäla till rådets generalsekreterare när de fullföljt 
förfarandena för antagandet av detta besl ut enligt sina konstitu tionella bestämmelser. 
Detta beslut träder i kraft de n första dagen i den månad som följer efter mottagandet av den 
sista av de anmälningar som avses i andra stycke t. Beslutet skall tillämpas från och med den 1 
januari 2007. 
2. a) Om inte annat följer av b skall be slut 2000/597/EG, Euratom upphöra att gälla den 1 
januari 2007. Hänvisningar till rådets beslut  70/243/EKSG, EEG, Euratom av den 21 april 
1970 om att ersätta medlemsstaternas finansiella bidrag med gemenskapernas egna medel22, 
rådets beslut 85/257/EEG Euratom av den 7 ma j 1985 om gemenskapernas system för egna 
medel23, beslut 88/376/EEG Euratom, beslut 94 /728/EG, Euratom elle r beslut 2000/597/EG, 
Euratom skall betraktas som hänvisningar till det här beslutet. 
b) Artiklarna 2, 4 och 5 i besluten 88/376/EEG, Euratom, 94/728/EG, Euratom och 
2000/597/EG, Euratom skall även i fortsättninge n tillämpas på beräkningen och justeringen 
av inkomster från tillämpningen av en för alla  medlemsstater enhetlig procentsats på det 
enhetliga beräkningsunderlaget för mervärdesska tt, som begränsats till mellan 50 % och 55 % 
av varje medlemsstats BNI beroende på året i fr åga, och på beräkningen av den korrigering av 
obalanser i budgeten som beviljats Förenade  kungariket för åren 1988 till och med 2006. 
c) När det gäller sådana belopp enligt artike l 2.1 a som medlemsstater na skulle ha gjort 
tillgängliga före den 28 februari 2001 i en lighet med tillämpliga gemenskapsbestämmelser, 
skall medlemsstaterna även i fortsättningen behålla 10 % av dessa belopp för att täcka 
uppbördskostnader. 
Utfärdat i Bryssel den 
 På rådets vägnar 
 Ordförande   
                                                 
22 EGT L 94, 28.4.1970, s. 19. 
23 EGT L 128, 14.5.1985, s. 15; beslutet ersattes av beslut 88/376/EEG, Euratom. 
 
SV 25   SV MOTIVERING  
Syftet med detta förslag är att fastställa genomförandebestämmelser för den korrigering av 
budgetobalanser som fastställs i rådets beslut  av den (…) om systemet för Europeiska 
gemenskapernas egna medel. Detta förslag till rå dets förordning är också avsett att ersätta det 
dokument av den 29 september 2000 som brukar kallas ”Beräkningsmetoden”24. 
                                                 
24 Beräkning, finansiering, betalning och införande i budgeten av den korrigering för budgetobalanser 
som tillämpas i enlighet med artiklarna 4 och 5 i rådets beslut om systemet för Europeiska 
gemenskapernas egna medel  (Europeiska unionens råd, 10646/00 ADD2). 
 
SV 26   SV 2004/0170 (CNS) 
Förslag till 
RÅDETS FÖRORDNING 
om genomförandebestämmelser för den korrig ering av budgetobalanser som fastställs i 
artiklarna 4 och 5 i rådets beslut nr... om sy stemet för Europeiska gemenskapernas egna 
medel 
EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR  ANTAGIT DENNA FÖRORDNING, 
med beaktande av Fördraget om upprättandet av  Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 
279.2 i detta, 
med beaktande av Fördraget om upprättandet av  Europeiska atomenergigemenskapen, särskilt 
artikel 183 i detta, 
med beaktande av rådets beslut 200x/xxx/EG, Eu ratom av den… om systemet för Europeiska 
gemenskapernas egna medel25, särskilt artiklarna 4 och 5 i detta, 
med beaktande av kommissionens förslag26, 
med beaktande av Europaparlamentets yttrande27 
med beaktande av revisionsrättens yttrande28, och 
av följande skäl: (1) Enligt rådets beslut (…) skall den korri gering för obalanser i budgeten som beviljas 
Förenade kungariket genom artikel (4) i rå dets beslut 2000/597/EG , Euratom ersättas 
med en generell mekanism för att korrigera  alltför stora negativ a obalanser i budgeten.  
(2) Enligt rådets beslut (…) skall rådet fastställa genomförandebestämmelser för 
beräkningen av dessa korrigeri ngar samt för finansieringe n av desamma, i synnerhet 
vad gäller tröskelnivån och den stör sta tillgängliga återbetalningsvolymen. 
(3) Det bör fastställas vilka kategorier av  inkomster och utgifter som skall ingå i 
beräkningen av korrigeringarna. 
(4) Det bör även fastställas hur korri geringarna skall föras in i budgeten. 
                                                
 
25 EUT L […], […], s. […]. 
26 EUT C […], […], s. […]. 
27 EUT C […], […], s. […]. 
28 EUT C […], […], s. […]. 
 
SV 27   SV HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE 
Artikel 1 
1. Korrigeringsbeloppet för medlemsstaternas obalanser i budgeten skall i enlighet med 
artikel 4 i rådets beslut  (…) för varje givet år t fastställas på följande sätt: 
a) Varje medlemsstats obalans gentemot budgeten skall beräknas såsom skillnaden 
mellan 
- medlemsstatens procentandel av de totala mervärdesskatte- och BNI-grundade egna medel 
som inbetalas avseende år t, och 
- medlemsstatens procentandel av de  totala fördelade utgifterna. 
b) Denna skillnad skall multipliceras med de totala fördelade utgifterna. 
c) Resultatet av beräkningen under b skall reduceras med produkten av medlemsstatens 
bruttonationalinkomst (BNI) och tröskelnivån. 
d) Om resultatet av beräkningen under c är positivt skall det multipliceras med en 
återbetalningssats som är fastställd till högst 0,66 och vilken om så krävs skall reduceras 
proportionellt för att den störst a tillgängliga återbetalningsvo lymen inte skall överskridas. 
2. Resultatet av beräkningsstegen a–d ovan ka n också uttryckas genom följande formel: 
RR
xC = RR Y RNCEEE
TPTP
xx x* * *
−

−  
om RR
xC > 0 
varvid RR = 0.66 om ∑
xxC66.0≤ MARV och 
RR = ∑
xxCMARV
66.0* 0.66 om ∑
xxC66.0 > MARV 
Förkortningar: 
TP = medlemsstaternas totala inbetalningar av mervärdesskatte- och BNI-grundade medel för år  t 
TPx = totala inbetalningar av mervärdesskatte- oc h BNI-grundade medel för medlemsstat x för år t 
E = totala fördelade utgifter för år t 
Ex = EU:s fördelade utgifter i medlemsstat x för år t 
RR
xC = korrigering till förmån för medlemsstat x för år t (till återbetalningssatsen ”RR”) 
RNC = rimligt nettobidrag till budgeten (= tr öskelnivå) uttryckt i procent av BNI 
Yx = BNI för medlemsstat x år t 
RR = återbetalningssats MARV = största tillgängliga återbetalningsvolym 
∑
xxC66.0= den totala summan av korrigeringarna vid en återbetalningssats på 0,66  
 
SV 28   SV 3. Vid beräkningen av korrige ringarna skall inbetalningarna av mervärdesskatte- och 
BNI-grundade medel inte inkludera de beta lningar som avser själva korrigeringarna.  
Artikel 2 
1. Den tröskelnivå som avses i artikel 1 ska ll vara 0,35 % av den berörda medlemsstatens 
BNI. 
2. Den största tillgängliga återbetalningsvol ym som avses i artikel 1 skall vara 7,5 
miljarder euro. 
Artikel 3 
1. Fördelningen av den totala kostnaden för kor rigeringarna enli gt artikel 5 i rådets beslut 
(…) skall beräknas i förhållande till varje me dlemsstats andel av EU :s samlade BNI år t. 
2. Korrigeringar skall bevilj as genom att den berörda me dlemsstatens betalningar till 
budgeten enligt artikel 2.1 c i rå dets beslut (…) reduceras. 
3. Den kostnad som bärs av alla medlemsstater  skall för varje medlem sstat adderas till de 
betalningar som följer av artike l 2.1 c i rådets beslut (…). 
Artikel 4 
1. Det utgiftsbegrepp som skall användas vi d beräkningen av korrigeringarna skall 
motsvara de faktiska betalningarna (utnyttjade anslag för betalningar) under det aktuella året 
(år t) enligt det årets anslag för betalningar samt betalningar mot icke-utnyttjade anslag för 
betalningar som överförs til l följande år (från år t till år t+1). Endast utnyttjade anslag för 
betalningar, dvs. belopp som faktiskt  har betalats ut, skall beaktas. 
2. Utgifterna skall fördelas mellan medlemsstaterna enligt följande regler:  Betalningarna skall i allmänhet fördelas till den medlemsstat där huvudmottagaren är bosatt. I 
de fall då kommissionen har kännedom om att den aktuella mottagaren agerar som 
mellanhand skall dock betalningarna när så är möjligt fördelas till den eller de medlemsstater där den eller de slutliga mottaga rna är bosatta, i överensstämmels e med deras andelar av dessa 
betalningar. 
De totala fördelade utgifterna  skall beräknas med ut gångspunkt från de totala utgifterna i 
Europeiska unionens allmänna budget, med undantag för följande två huvudsakliga utgiftsområden: 
- 
Externa utgifter , inklusive stöd inför anslutningen e ller utvidgningsrelate rade utgifter i 
tredjeland och andra utgifter som kommer mottagare i tredjela nd till godo, t.ex. utgifter för 
utvecklingssamarbete samt forsknings- och admini strationsutgifter som betalas till mottagare i 
tredjeland. 
- Utgifter som inte kan fördelas eller identifieras  på grund av begreppsmässiga eller 
andra svårigheter, t.ex. utgifter för represen tation, tjänsteresor, form ella och övriga möten 
 
SV 29   SV samt betalningar som är förknippade med grän söverskridande gemenskapsinitiativ, främjande 
av mellanregional samarbetsverksamhet oc h andra gränsöverskridande åtgärder. 
Artikel 5 
1. Korrigeringsbeloppen ska ll budgeteras i två steg: 
a) Resultatet av den första preliminära beräkningen av korrigeringsbeloppen för år t skall 
föras in i det preliminära budgetförslaget för år t+1. Beräkningen skall baseras på senaste 
tillgängliga uppgifter för såvä l inkomster som utgifter. 
b) Resultatet av den slutliga beräkningen av ko rrigeringsbeloppen för år t skall föras in i 
budgeten genom en ändringsbudget år t+3. Beräkningen skall grundas på de uppgifter om 
mervärdesskatteunderlag, BNI och fördelade utgifter avseende år t som är kända den 31 
december år t+2, varvid belopp om så krävs sk all räknas om till euro enligt den 
genomsnittliga växelkursen för år t. 
 För beräkningen av varje medlemsstats ande l av de totala mervärdesskatte- och BNI-
baserade egna medlen skall budgeten för år t beräknas på nytt, på grundval av det faktiska 
utnyttjandet av anslagen för betalningar för år t, minus övriga inkomster avseende år t 
(exklusive saldot från föregående budgetår, a ndra saldon eller justeri ngar av saldon som avser 
tidigare år) samt det faktiska belopp av traditionella egna medel som tillhandahölls år t. Det 
belopp som återstår skall täckas av egna me del från mervärdesskatt upp till den enhetliga 
satsen, och därefter av BNI-medel upp til l ett belopp där budgeten är i balans. 
2. Finansieringen av de ko rrigeringar som avses i punkt 1 a ovan skall beräknas på 
grundval av de senaste uppgifter om medlemsstaternas BNI för år t som är tillgängliga då det 
preliminära budgetförslaget sammanställs. 
3. Det skall också upprättas en sl utlig beräkning av finansieri ngen av de korrigeringar för 
år t som avses i punkt 1 b. Denna beräkning skal l baseras på medlemsstaternas BNI år t enligt 
de uppgifter som är tillgängliga den 31 december år t+2, varvid belopp om så krävs skall 
räknas om till euro en ligt den genomsnittliga växelkursen för år t. De slutliga 
finansieringsuppgifterna skall jämföras med de betalningar som skett mot de korrigeringar för 
år t som införts i budgeten år t+1. Saldot för varje medlemsstat skall föras in i ett lämpligt 
kapitel i den ändringsbudget som avses i punkt 1 b, omräknade till nationell valuta enligt den 
genomsnittliga växelkursen för år t. 
Artikel 6 
Denna förordning träder i kraft dagen ef ter det att den har offentliggjorts i Europeiska 
unionens officiella tidning . Den skall börja gälla i enlighet me d artikel 10 rådets beslut (...). 
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. 
 
SV 30   SV Utfärdad i Bryssel den 
 På rådets vägnar 
 Ordförande