ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
1.

Budgetutgifterna för förvärv och hyra av fastigheter utgör cirka 8 % av EU-institutionernas administrativa utgifter. Under perioden 2003–2005 ökade dessa utgifter från 397 till 532 miljoner euro per år (se bilaga I). Från 1978 till 2005 ökade den totala ytan av de byggnader som utnyttjades av institutionerna i Bryssel, Luxemburg och Strasbourg med 260 % till cirka 2 miljoner m2. Det utrymme som utnyttjades av institutionerna kan delas in i två huvudkategorier: specialutrymmen (till exempel sammanträdesrum), bland annat formella debattkammare (som måste specialbyggas och har ett osäkert marknadsvärde) och standardkontor för administrativ personal (som kan hyras eller köpas på öppna marknaden). Mellan 1978 och 2005 ökade antalet tjänstemän och övriga anställda med 240 % till sammanlagt 36 131 personer. År 2005 beräknade institutionerna att genomsnittskostnaden per år för de lokaler som de utnyttjade var 173 euro per m2 och årskostnaden för kontorsutrymmet 6 040 euro per person. Årskostnaden för den totala yta som utnyttjades av institutionerna beräknades till 345 miljoner euro och kontorslokalerna till 1 535 000 m2 (dvs. exklusive det utrymme som inte används till kontor, till exempel konferensrum) (2). Den 31 december 2005 var det nedskrivna värdet för de byggnader som ägdes av institutionerna 3 886 miljoner euro, dvs. en ökning med 791 miljoner på en femårsperiod (3).
16.

Byråns utredningar inleds i allmänhet till följd av upplysningar från tredje man. Det är angivelser som lämnats in av kommissionens avdelningar, andra EU-institutioner och myndigheter i medlemsstaterna liksom av medborgare och ekonomiska aktörer. När sådana upplysningar tas emot öppnas ett nytt ärende i byråns register (16). Utredningsarbetet kan därefter delas upp i tre huvudfaser: a) Utvärderingsfasen som avslutas med en kortfattad rapport (17) där direktoratet för utredningar föreslår att en utredning inleds om de mottagna anklagelserna bedöms vara tillräckligt vederhäftiga (18). Utvärderingsrapporten läggs fram för yttrande för en styrelse bestående av representanter för de enheter som är knutna till byråns utredningar. Det är därefter byråns direktör som fattar beslut om huruvida en utredning skall inledas. Per den 30 september 2004 höll 194 ärenden på att utvärderas (se tabell 1). b) Utredningsfasen då ärendet förbereds. Principen är att samla in bevis både för och emot anklagelsen i enlighet med de förfaranden som anges i byråns handbok. När detta arbete är klart överlämnar utredarna sitt utkast till rapport till styrelsen som bedömer om ärendet skall överföras till rättsliga eller disciplinära instanser, ser till att ärendet följs upp för återbetalning eller bestämmer att det skall läggas ner. Det är direktören som fattar beslut på grundval av styrelsens yttrande. Per den 30 september 2004 pågick aktiv utredning av 475 ärenden. c) En tredje fas, som utförs utanför direktoratet för utredningar, ägnas eventuellt åt uppföljning av ärenden som överlämnats till rättsliga myndigheter och av ärenden där medel skall återbetalas. Många ärenden avslutas utan uppföljning. Per den 30 september 2004 pågick uppföljning av 649 ärenden. Tabell 1 Antal ärenden per fas i slutet av september 2004 Genomförandefas Sektorer Antal ärenden under utvärdering Antal ärenden under utredning Antal ärenden under uppföljning Bekämpning av korruption 28 57 48 Direkta utgifter 33 42 78 Externt bistånd 53 81 84 Jordbruk 21 86 59 Strukturfonder 41 48 202 Tull 18 161 178 Totalt 194 475 649 Källa: OLAF:s ärendehanteringssystem, statistik per den 30 september 2004.
118.

Kommissionen anser att ökad productionskapacitet på projektnivå är förenlig med förbättrade normer och behovet av omstrukturering för att förbättra marknadseffektiviteten. Kommissionen följer upp utvecklingen av genomförandet genom de uppgifter som samlas in vid övervakningen och de årliga genomföranderapporterna. Kommissionen följer förfarandet i artikel 8 avsnitt B i de fleråriga finansieringsavtalen under genomgången av de fem genomförandeårsrapporter som är planerade till slutet av juni 2003 för att följa upp obalanser eller andra förändringar där uppgifterna tenderar att avvika från de mål som formulerats i programmen. Kommissionen kommer ett följa samma förfarande under genomgången av de genomföranderapporter som skall lämnas in av alla tio länder senast i slutet av juni 2004.
52003SA0004

Särskild rapport nr 4/2003 om landsbygdens utveckling: stöd till mindre gynnade områden samt kommissionens svar



Europeiska unionens officiella tidning nr C 151 , 27/06/2003 s. 0001 - 0024
10.

En mer detaljerad analys per kapitel finns i tabellerna 6–9 tillsammans med förklarande anmärkningar om några specifika kapitel och/eller punkter. Tabell 3 Tillgängliga slutliga anslag och åtaganden per avdelning (euro) Avdelning Slutliga anslag Ingångna åtaganden % Avdelning 1 – Personer som är knutna till institutionen – totalt 120 588 100 119 417 709 99,03 % Avdelning 2 – Fastigheter, inventarier, utrustning och diverse driftsutgifter – totalt 16 969 000 16 649 026 98,11 % Avdelningarna 1 och 2 – totalt 137 557 100 136 066 735 98,92 % Tabell 4 Åtaganden och betalningar per avdelning (euro) Åtaganden Betalningar % Överfört till budgetåret % Avdelning 1 – Personer som är knutna till institutionen – totalt 119 417 709 117 973 211 98,79 % 1 444 498 1,21 % Avdelning 2 – Fastigheter, inventarier, utrustning och diverse driftsutgifter – totalt 16 649 026 8 958 963 53,81 % 7 690 063 46,19 % Avdelningarna 1 och 2 – totalt 136 066 735 126 932 174 93,29 % 9 134 561 6,71 %
16.

Av de totala operativa åtaganden som gjordes 2015 (74,5 miljoner euro) var 29 % enskilda åtaganden som baserades på avslutade tilldelningsförfaranden för bidrag och kontrakt. De återstående 71 % var övergripande åtaganden för vilka tilldelningsförfarandet ännu inte var avslutat. Den stora andelen övergripande åtaganden under 2015 beror på att de första ansökningsomgångarna för Horisont 2020 på 51,5 miljoner euro i bidrag lanserades under andra halvan av 2015 och att de tillhörande överenskommelserna kommer att undertecknas under 2016.
Under 2012 gav centrumet bidrag till forskningsinstitutioner och enskilda. De totala bidragen uppgick till 752 000 euro, vilket motsvarar 1,4 % av driftsutgifterna för 2012. De förhandskontroller som centrumet gör innan det betalar ut ersättning för kostnader som stödmottagare begärt ersättning för består i en skrivbordsanalys av ersättningsanspråk och delvis också av revisionsintyg som utfärdats av oberoende revisionsfirmor som anlitats av stödmottagaren. Centrumet får oftast inga underlag från stödmottagarna som styrker att kostnaderna som de begärt ersättning för är stödberättigande och exakta. För att förbättra kontrollen har centrumet antagit en strategi för efterhandskontroll som planerades att införas under 2012. Emellertid försenades centrumets utnyttjande av ett interinstitutionellt kontrakt om revision med tio månader, och när revisionen gjordes hade inga efterhandskontroller av utgifter för bidrag 2012 ännu gjorts. För de transaktioner som revisionsrätten granskade skaffade centrumet för revisionsrättens räkning fram styrkande handlingar som gav rimlig säkerhet om transaktionernas laglighet och korrekthet.

2014

Det övergripande budgetgenomförandet var högt – 99 % (92 % 2013). Överföringarna av gjorda åtaganden var också relativt stora och uppgick till 1,6 miljoner euro eller 25 % inom avdelning II – administrativa utgifter (2013: 1,7 miljoner euro eller 26 %) och 8,1 miljoner euro eller 49 % inom avdelning III – driftsutgifter (2013: 7,9 miljoner euro eller 44 %). Överföringarna inom avdelning II gällde främst den planerade upphandlingen av hårdvara och mjukvara för it (1 miljon euro) under den andra halvan av 2014, som inte ska betalas förrän 2015. Inom avdelning III gällde överföringarna fleråriga projekt (4,7 miljoner euro), IKT som stöd till driftsverksamheter (1,6 miljoner euro), för vilka verksamheterna genomfördes och betalades enligt driftsbehoven, och experter (1,2 miljoner euro) som anlitades för att anordna möten under 2014 och som ännu inte hade fakturerats vid årets slut och möten under det första kvartalet 2015.
3.

Medlemmarna i det gemensamma företaget är Europeiska unionen, företrädd av kommissionen, New Energy World Industry Grouping och New European Research Grouping on Fuel Cells and Hydrogen.
2013

Under 2013 var andelen gjorda åtaganden 90 % jämfört med 89 % 2012, och den låg mellan 87 % under avdelning I (personalutgifter), 98 % under avdelning II (administrativa utgifter) och 92 % under avdelning III (driftsutgifter). Åtagandegraden under avdelning I påverkades negativt av domstolens beslut mot indexering av personalens löner för perioden 1 juli 2011 till 30 juni 2013 (1,8 miljoner euro).
Produkter och tjänster 2013

— Institutet anordnade fyra Forum-möten med KI-grupperna (en plattform som inrättats för att etablera en regelbunden dialog mellan institutets direktör och direktörerna för KI-grupperna) och en workshop under våren med KI-grupperna och institutets styrelse. — Styrelsen beslutade den 5 december 2013 att för 2014 anslå en budget på totalt 180 miljoner euro till finansieringen av de tre KI-gruppernas mervärdesaktiviteter efter att ha genomfört en process med konkurrensbaserad finansiering motsvarande 36 % av den samlade budgeten. Styrelsen beslutade även att skjuta upp ett ytterligare budgetanslag till KI-grupperna på 40 miljoner euro för 2014 som ska fördelas separat och delas upp lika utifrån, bland annat, uppföljningen av strategiska rekommendationer. — De tre KI-grupperna förvaltade under 2013 en total budget på 12 5 6 15 015 euro för institutets finansiering av KI-gruppernas mervärdesaktiviteter och en budget på 75 0 5 35 096 euro för annan finansiering än från institutet av mervärdesaktiviteter och kompletterande verksamhet. — Det totala antalet parter som deltog i de tre KI-grupperna under 2013 var som mest 487 organisationer: Climate (187), ICT Labs (105) och InnoEnergy (195). — Under 2013 gav KI-grupperna institutet sex konsoliderade centrala resultatindikatorer med tillhörande styrkande underlag för 2012. Dessa bedömdes och godkändes av institutet som en del av bedömningen av KI-gruppernas tidigare resultat inför processen med konkurrensbaserad finansiering för anslagen 2014. KI-grupperna gav även institutet uppskattningar av sina centrala resultatindikatorer för 2013. — Konferensen Fostering Innovation and Strengthening Synergies within the EU (att främja innovation och förbättra synergier inom EU) anordnades i Dublin på Irland den 29 och 30 april 2013 under ledning av det irländska ordförandeskapet för Europeiska unionens råd. — Studien Analysis of Synergies fostered by the EIT in the EU Innovation Landscape (analys av synergier i EU:s innovationslandskap som främjats av institutet) publicerades. — Rundabordskonferens med företagare om ämnet Matching Entrepreneurship with Venture Capital (att sammanföra företagande och riskkapital) anordnades mellan den 11 och 13 juli i Grundlsee, Österrike. — Lansering av nätverket EIT alumni, där personer som utbildats av institutet ingår, den 11 november i Budapest i Ungern. — Utmärkelserna EIT Award 2013 med tre vinnare i företagsklassen (Venture) och tre vinnare i den nya klassen CH.A.N.G.E. Utmärkelserna delades ut den 12 november i Budapest, Ungern. — Spridning av ett större antal goda resultat av KI-gruppernas verksamheter.
27.

Metoden för utvärdering av bidrag in natura (22) godkändes av styrelsen den 11 november 2011. Bidragen in natura godkänns genom förhandsattestering och efterhandsrevisioner. År 2013 godkändes de återstående åtta attesteringsmetoderna för bidrag in natura, vilket gjorde att totalt 22 EFPIA-företag hade godkända metoder. De tre första efterhandsrevisioner som omfattade bidrag in natura avslutades under året (23), ytterligare en efterhandsrevision påbörjades och två var på väg att påbörjas vid årets slut.
20.

Baserat på den tilldelning av programverksamhet som har formaliserats i det multilatera ramavtalet och senare ändringar beräknades bidragen in natura under det gemensamma Sesar-företagets livstid uppgå till 1 300 miljoner euro per den 31 december 2012. Den verkställande direktören godkände bidrag in natura på 139,2 miljoner euro under 2012.
12.

Under 2012 var den samlade andelen gjorda åtaganden 93 %, vilket visar att åtagandena gjordes i tid. Andelen gjorda åtaganden som fördes över till 2013 var dock hög och uppgick till 36,7 miljoner euro (19 % av gjorda åtaganden totalt) varav 21,7 miljoner euro gällde avdelning II (administrativa utgifter) och 14,1 miljoner euro avdelning III (driftsutgifter). Den största orsaken till den höga andelen överföringar var att varor och tjänster som hade levererats under 2012 fakturerades sent. För avdelning II till exempel uppkom den höga andelen överföringar på grund av ett antal fleråriga kontrakt för byggandet av kontorets nya lokaler (6,09 miljoner euro) och upphandling av it-uppdateringar (7,67 miljoner euro). När det gäller avdelning III är överföringarna till stor del kopplade till samarbetsavtal med medlemsstater för vilka ersättningsanspråken inte ska lämnas in förrän 2013 (8,13 miljoner euro). Under de sista månaderna av 2012 beställdes vidare översättningstjänster (5,43 miljoner euro) som inte ska betalas förrän 2013.
Produkter och tjänster 2012 (2011) (1)

FRANET Antal bidrag från de 28 nationella kontaktpunkterna (nationella poster): 185 (29) Antal bidrag från parten med ansvar för den internationella analysen av EU: 1 (0) Antal bidrag från parten med ansvar för den jämförande analysen: 1 (0) Antal möten: 3 (2) (1 med 4 deltagare, 1 med 10 deltagare och 1 med 20 deltagare). Forskningsrapporter Antal rapporter: 13 (26) plus 23 (113) språkversioner Antal möten: 2 (11) Årliga rapporter: 2 (2) plus 3 (2) språkversioner. Årlig rapport, sammanfattning: 1 (1) plus 2 (4) språkversioner Yttranden från byrån: 3 Faktablad: 11 (10) plus 118 (149) språkversioner Ej forskningsrelaterat material Olika publikationer från byrån: 5 (5) plus 31 (27) språkversioner Affischer: 20 (1) Centrala konferenser och evenemang Konferens om grundläggande rättigheter: 1 (1) Evenemang om mångfald: 1 (1) Byråns symposium: 1 (1) Sammanträde i Plattform för grundläggande rättigheter: 1 (0) Gemensamt seminarium med (det danska) ordförandeskapet för EU 1 (0) Samarbete med EU-institutioner och EU-organ och med medlemsstaterna Medlemsstaterna: 7 (13) Europeiska unionens råd: 9 (9) Europeiska kommissionen: 12 (18) Europaparlamentet: 20 (10) Europeiska unionens domstol: 1 (1) Regionkommittén: 1 (3) Europeiska ekonomiska och sociala kommittén: 1 (1) Europeiska ombudsmannen: 1 (0) Plattform för grundläggande rättigheter: 3 (3) Europarådet: 24 (10) Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa (OSSE): 2 (3) Förenta nationerna: 2 (2) Specialiserade organ (nationella institutioner för mänskliga rättigheter och organ för främjande av likabehandling): 3 (4) Andra möten och rundabordskonferenser: 12 (20)
—

Styrelsen beslöt också att dröjsmålsränta skulle tas ut av medlemmar som inte betalat medlemsavgiften för 2011 senast sista oktober. Tre medlemmar hade betalat in för sent, men i ett fall var räntan som skulle krävas in mindre än 200 euro, dvs. under tröskelvärdet. Dröjsmålsräntan på försenade betalningar 2011 har krävts in tillsammans med medlemsavgiften för 2012. Utförlig information lämnades till revisionsrätten i samband med dess kontroll.
15.

Under 2001 verkställde vi 1 195 betalningsansökningar, varav 140 (11,72 %) var försenade. Resultatet av iakttagelserna i revisionen påverkas i hög grad av några mycket speciella, men stora transaktioner, till exempel överföringar av outnyttjade medel till Europeiska kommissionen och ytterst komplexa bidragsbetalningar. Eftersom vi är en liten byrå kan betalningar dessutom lätt bli försenade under semesterperioder då det saknas personal som kan hoppa in när det gäller vissa centrala operativa och administrativa tjänster. Förbättrade ekonomihanteringsprocesser infördes i april 2012, vilket bör bidra till att antalet försenade betalningar minimeras.
Produkter och tjänster 2011 (2010)

Yttranden 7 yttranden över ändringar av förordningarna (EG) nr 2042/2003 och (EG) nr 1702/2003. Beslut om att anta säkerhetsbestämmelser 15 beslut om certifieringsspecifikationer (5), om godtagbara sätt att uppfylla kraven och vägledande material (10). Ytterligare resultat 2011 (som leder till säkerhetsbestämmelser de kommande åren) 21 direktiv (ToR), 20 meddelanden om föreslagen ändring (NPA), 18 dokument med svar på kommentarer (CRD). Internationellt samarbete 8 samarbetsavtal. 12 genomförandeförfaranden till samarbetsavtalet. 25 rekommendationer till skrivelser från International Civil Aviation Organization (ICAO). BASA (bilaterala avtalet om luftfartsäkerhet) EU-USA bilaterala avtal om luftfartssäkerhet och EU-Kanada bilaterala avtal om luftfartssäkerhet trädde i kraft. Stöd till förberedelse av 2 möten i bilaterala tillsynsstyrelsen, 2 i tillsynsstyrelsen för certifiering och 2 möten i gemensamma samordningsstyrelsen för underhåll med luftfartsmyndigheten i USA (Federal Aviation Administration, FAA) och 1 i underkommittén för certifiering med Transport Canada Civil Aviation (TCCA). Certifieringsbeslut per den 31 december 2011 Typcertifikat/begränsade typcertifikat: 13 (3) Kompletterande typcertifikat: 656 Luftvärdighetsdirektiv: 271 Alternativa metoder för att uppfylla kraven: 53 ETSO-tillstånd (European Technical Standard Order) ETSOA: 236 Större förändringar/större reparationer/nya derivater: 903 Mindre ändringar/mindre reparationer: 977 Flyghandböcker: 383 Godkännande av flygvillkor: 594 Certifieringsstöd för validering (CSV): 8 Godkännande av konstruktionsorganisationer (AP and Alternative Procedures to DOA (AP-DOA): 495 Godkännande av underhållsorganisationer (bilaterala) (4): 1 533 Godkännande av underhållsorganisationer (utländska) (4): 278 Godkännande av organisationer för utbildning i underhåll (4): 45 Godkännande av tillverkning (4): 23 Standardiseringsinspektioner (antal länder per typ) per den 31 december 2011 På området för fortsatt luftvärdighet: 26 På området för drift: 25 På området för licensiering av flygbesättningar: 22 På området för utbildningshjälpmedel för flygsimulering: 9
16.

Centrumet noterar revisionsrättens kommentar. Den rör till stor del praxis som ECDC redan ändrat under 2011 och i januari 2012 infördes det reviderade interna rekryteringsförfarandet. Sedan mitten av 2011 är det praxis att uttagningskommittén kommer överens om skriftliga prov och intervjufrågor innan den får in ansökningar. Det nya interna förfarandet omfattar utförliga regler om andelen godkända och viktningarna av intervjuer och prov. Detta tillämpas nu strikt. Vissa uttagningskriterier som rör samarbetsförmåga och språkkunskaper bedöms inte direkt utan indirekt under intervjun och i det skriftliga provet som summan av särskilda färdigheter. Behörighetskraven ändrades bara i ett fall på grund av ett administrativt fel. Ingen av de sökande bedömdes dock som obehörig till följd av att utformningen av behörighetskriterierna ändrats.
Produkter och tjänster 2010

— 36 workshoppar/andra evenemang (med cirka 1 170 deltagare i workshopparna). — 34 olika utbildningstillfällen (däribland 7 för tjänstemän inom hamnstatskontrollen) som ledde till att 753 nationella experter fick utbildning (varav 210 tjänstemän inom hamnstatskontrollen). — 88 inspektioner och besök. — SafeSeaNet (SSN) Version 2 infördes; SSN var tilgängligt under 99,4 % av året. — 2 651 satellitbilder beställdes och 2 366 analyserades via CleanSeaNet. — EU:s datacentral för långdistansidentifiering och långdistansspårning av fartyg (LRIT) var tillgänglig under 99,9 % av året. — 14 kontrakt om saneringsfartyg (1 nytt fartyg kontrakterades under 2010). — 59 specialövningar och 14 övningar med saneringsfartygen. — Byråns marina stödtjänster var tillgängliga dygnet runt. — THETIS, informationssystemet till stöd för det nya systemet för hamnstatskontroll, infördes.
En hög hälsoskyddsnivå för människor ska säkerställas vid utformning och genomförande av all unionspolitik och alla unionsåtgärder. Unionens insatser, som ska komplettera den nationella politiken, ska inriktas på att förbättra folkhälsan, förebygga ohälsa och sjukdomar hos människor och undanröja faror för den fysiska och mentala hälsan. Sådana insatser ska innefatta kamp mot de stora folksjukdomarna genom att främja forskning om deras orsaker, hur de överförs och hur de kan förebyggas samt hälsoupplysning och hälsoundervisning, liksom övervakning av, tidig varning för och bekämpning av allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa. (Artikel 168 i EUF-fördraget)

Mål — Stärka Europas försvar mot infektionssjukdomar, särskilt identifiera, bedöma och förmedla befintliga och nya hot mot människors hälsa från smittsamma sjukdomar. — I detta syfte ska centrumet driva de särskilda nätverken för övervakning, avge vetenskapliga yttranden, driva systemet för tidig varning och reaktion (EWRS) samt ge vetenskapligt och tekniskt bistånd och utbildning.

Uppgifter — Driva särskilda övervakningsnätverk för sjukdomar och öka nätverksarbetet. Centrumet har en särskild roll när det gäller insamling, validering, analys och spridning av information. — Avge auktoritativa expertråd samt vetenskapliga yttranden och undersökningar om smittsamma sjukdomar. — Driva systemet för tidig varning och reaktion. Ta fram förfaranden för att kartlägga nya hälsorisker. — Stärka medlemsstaternas kapacitet när det gäller beredskapsplanering och utbildning. — Informera allmänheten och berörda parter om sitt arbete.

1. Styrelse Sammansättning Varje medlemsstat utser en ledamot, Europaparlamentet utser två ledamöter och kommissionen tre företrädare. Uppgifter Styrelsen antar centrumets årliga arbetsprogram och budget, och övervakar genomförandet av dem. 2. Direktör Utses av styrelsen på grundval av en förteckning över kandidater som kommissionen lägger fram. 3. Rådgivande grupp Sammansättning En företrädare för varje medlemsstat och tre medlemmar utan rösträtt som utses av kommissionen. Uppgifter Gruppen ska säkerställa arbetets vetenskapliga kompetens och det vetenskapliga oberoendet i centrumets verksamhet och yttranden. 4. Extern revision Revisionsrätten. 5. Myndighet som beviljar ansvarsfrihet Parlamentet på rådets rekommendation.

Budget 51 miljoner euro (40,7 miljoner euro) Personalstyrka den 31 december 2009 Beviljade: 170 (130) Tillsatta: 129 (101) Övriga tjänster: 70 (53) Totalt: 199 (154) varav anställda med — uppgifter inom verksamheten: 120 (91) — administrativa uppgifter och stöduppgifter: 79 (63)
2.

Syftet med Sesar-projektet är att modernisera flygledningstjänsten i Europa. Det genomförs i tre faser: a) ”Utformningsfasen” inleddes 2005 under ledning av Europeiska organisationen för säkrare flygtrafiktjänst (Eurocontrol), med medfinansiering från gemenskapsbudgeten via programmet för det transeuropeiska transportnätet. Arbetet utmynnade i en huvudplan för den europeiska flygledningstjänsten, där innehållet i, och planerna för utveckling och installation av den nya generationen av system för flygledningstjänsten fastställs. b) ”Utvecklingsfasen” (2008–2013) förvaltas av det gemensamma företaget Sesar (se även tabellen) och ska leda till utarbetandet av nya tekniska system, komponenter och operativa förfaranden enligt den europeiska huvudplanen. c) ”Installationsfasen” (2014–2020) ska genomföras under ledning av näringslivet och berörda aktörer och kommer att innebära produktion och genomförande i stor skala av den nya flygledningsinfrastrukturen.
9.

Frontex och medlemsstaterna har i partnerskapsramavtalet (FPA) kommit överens om att medlemsstaterna ska sända in krav på kostnadsersättning inom 45 dagar efter det att en insats har avslutats. Med tanke på att det är svårt för medlemsstaterna att få in alla fakturor i tid vägrar byrån dock inte att betala för krav som kommer in efter mer än 45 dagar. Verkställande direktören informerade upprepade gånger styrelseledamöterna om detta problem under styrelsemötena. Sedan början av 2008 skickas påminnelser systematiskt till deltagande medlemsstater. Med början i mitten av 2008 kommer Frontex att varje månad distribuera en översikt till alla medlemsstaterna över samtliga betalningar. Dessutom underrättas de olika enheterna/sektorerna inom Frontex varje månad om utestående fakturor.