Handeln har en positiv effekt på sysselsättningen. Ett av sju arbetstillfällen i EU (motsvarande 31 miljoner euro) är beroende av exporten. Exportrelaterade jobb inom EU är i genomsnitt högre avlönade (upp till 16 %). Globaliseringen kan emellertid ha negativa effekter på vissa sektorer och regioner. EU arbetar för att hjälpa dem som påverkas negativt att anpassa sig och för att öka den europeiska ekonomins motståndskraft mot förändringar. En moderniserad gemensam jordbrukspolitik är avgörande för jordbrukets livsmedelsindustri, så att den kan integreras i de internationella marknaderna och ytterligare främja höga standarder. Kommissionen arbetar för att öka flexibiliteten hos Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter så att den snabbare ska kunna sätta in sitt stöd vid företagsnedläggningar. När fonden reagerar på plötsliga chocker i produktionskedjan skulle den också kunna bemöta effekterna av innovationsdrivna omvälvningar. Samtidigt skulle de europeiska struktur- och investeringsfonderna kunna bidra till att ytterligare förstärka motståndskraften hos de lokala ekonomiska systemen och arbetskraften, och föregripa de dynamiska förändringar som följer av globaliseringen och den tekniska utvecklingen.

I denna miljö behövs mer än någonsin tidigare en handelspolitik som är effektiv, öppen för insyn och värdebaserad. De grundläggande delarna av strategin Handel för alla ska därför fortsätta att vara vägledande för EU:s tillvägagångssätt: Öppenhet i kombination med rättvisa konkurrensvillkor och höga standarder vad gäller arbets-, miljö- och konsumentskydd och socialt skydd samt rätt politik på hemmaplan är fortfarande det mest lämpliga sättet för att få globaliseringen att fungera för alla européer. EU är kraftigt engagerat för ett regelbaserat multilateralt handelssystem som en grund för vårt välstånd och en förutsättning för att handeln ska bli en positiv kraft i hela världen i linje med målen för hållbar utveckling. Inom ramen för sina politiska åtgärder söker EU partner som t.ex. Kanada, Japan, Mexiko, Mercosur, Australien eller Nya Zeeland som vill samarbeta om att ta fram öppna och progressiva regler för att hantera realiteterna i handeln under det 21:a århundradet.

På det bilaterala planet har EU slutfört förhandlingar om frihandelsavtal med Vietnam, partnerskaps- och samarbetsavtal med Kazakstan och Armenien, och nått en principöverenskommelse om ett frihandelsavtal med Japan. Det rör sig om moderna och progressiva avtal med omfattande räckvidd, och kommissionen arbetar nu på ratificeringen och genomförandet så att de verkliga effekterna ska bli kännbara så snart som möjligt. Efter den provisoriska tillämpningen av avtalet mellan EU och Kanada (Ceta) från och med den 21 september kommer förberedelserna att fortsätta för att ratificera de avtal som förhandlats fram med Singapore, Vietnam och Armenien. Under senaste två åren har även avtalen med Ukraina, Georgien, Moldavien, Ecuador, Ghana, Elfenbenskusten och Södra Afrikas utvecklingsgemenskap börjat tillämpas.

EU:s strategiska fokus ligger på att säkerställa att handelsavtalen ger konkreta fördelar för ekonomin och invånarna. De multilaterala framgångarna under de två senaste åren inbegriper Världshandelsorganisationens (WTO) avtal om bekämpning av snedvridningar av jordbruksmarknaderna, underlättande av handeln med informationsteknikprodukter och främjande av tillgången till läkemedel i de minst utvecklade länderna. Avtalet om förenklade handelsprocedurer trädde i kraft i år och bidrar genom moderniserade tullförfaranden till att även de allra minsta företagen och de fattigaste länderna kan dra nytta av handeln.

Det kommer att avskaffa de flesta tullar som betalats av EU-företagen, till ett värde av 1 miljarder euro per år. Avtalet skulle kunna öka EU:s export med upp till 20 miljarder euro, skapa nya möjligheter för europeiska företag, både stora och små, deras anställda samt konsumenterna. Avtalet täcker olika områden, från medicintekniska produkter till telekommunikationer och offentlig upphandling, och innehåller ett ambitiöst kapitel om konkurrens och statligt stöd. Avtalet kommer att öppna den japanska marknaden för EU:s viktigaste jordbruksexport såsom ost och nötkött och säkerställa skyddet av mer än 200 typiska europeiska jordbruksprodukter med geografiska beteckningar.

Kommissionen samarbetar nära med medlemsstaterna, Europaparlamentet och andra berörda parter inom ramen för det fördjupade partnerskapet för genomförande för att åstadkomma bredast möjliga utnyttjande av de möjligheter som skapas av frihandelsavtal. Nästan 40 % av EU:s export omfattas nu av ett frihandelsavtal (som har genomförts eller ingåtts). Exempelvis ökade EU:s export till Sydkorea med 55 % under de första fem åren efter ingåendet av frihandelsavtalet med Sydkorea, och europeiska företag har sparat 2,8 miljarder euro genom slopade eller sänkta tullar. I kommissionens kommande rapport om genomförandet av frihandelsavtal redogörs i detalj för varje avtal. EU:s institutioner och medlemsstaterna arbetar också för en mer samordnad ekonomisk diplomati, för att öka samstämmigheten i utrikespolitiken och därigenom bättre främja EU:s ekonomiska intressen utomlands. Samtidigt syftar detta års översyn av strategin för handelsrelaterat bistånd till att stärka utvecklingsländernas kapacitet att bättre utnyttja de möjligheter som erbjuds av EU:s handelsavtal.

EU hävdar vid behov sina rättigheter genom tvistlösning. EU driver för närvarande 21 klagomål inom ramen för WTO avseende tio olika handelspartner, vilket innebär att unionen vid sidan av Förenta staterna är den största användaren av systemet. Under de senaste åren har WTO:s avgöranden säkerställt rättvisa villkor bl.a. i fall som gäller import av råvaror från Kina och export av papper och kylskåp till Ryssland.

Bättre samordning med EU:s medlemsstater och näringslivet genom partnerskapet för marknadstillträde har gjort det möjligt för kommissionen att med framgång undanröja en rad handelshinder och åstadkomma konkreta förbättringar för EU:s exportörer. Enbart under 2016 klarade kommissionen upp 20 olika ärenden som påverkade EU:s export till ett värde av 4,2 miljarder euro (närmare upplysningar ges i den årliga rapporten om handels- och investeringshinder ). Bekämpning av diskriminerande behandling på det sanitära och fytosanitära området är av stor betydelse för EU som världens främsta handlare med jordbruksbaserade livsmedel, och kommissionen har t.ex. gjort framsteg med att öppna marknaderna för EU:s export av nöt- och fläskkött. Kommissionen tar sig även an regleringsmässiga hinder och skydd av immateriella rättigheter, däribland EU:s namn på livsmedel (geografiska beteckningar).

EU strävar efter en avreglering av investeringar genom både frihandelsavtal och fristående investeringsavtal. En reformerad strategi för investeringsskydd och tvistlösning med tydligare tonvikt på staternas rätt att reglera i det allmänna intresset har lett till att man i samarbete med Kanada och Vietnam har inrättat ett nytt investeringsdomstolssystem som kommer att användas i framtida avtal. Utöver den bilaterala nivån håller kommissionen på att värva partner när det gäller möjligheten att inrätta en multilateral investeringsdomstol för lösande av tvister som rör investeringar. Sonderande samtal har genomförts med tredjeländer för att säkerställa att denna möjlighet till en betydande innovation när det gäller styrelseformer skulle nå global spridning. Kommissionen rekommenderar idag rådet att inleda förhandlingar om att inrätta en sådan domstol. Rekommendationen bygger på en konsekvensbedömning och ett omfattande offentligt samråd som kommissionen genomfört under det gångna året, bland annat ett särskilt möte med berörda parter i det civila samhället i februari 2017. Kommissionen genomför närvarande bredare samråd om investeringar och planerar under 2018 att se över 2010 års meddelande om internationella investeringar och staka ut vägen framåt.

Främjande av standarder för en hållbar produktion samt system som garanterar en rättvis och etisk handel och hållbar utveckling ökar konsumenternas förtroende för de varor de köper i EU. Kommissionen fortsätter sitt arbete för att främja dessa system genom informationsåtgärder såväl inom EU som med partnerländer och i internationella forum. Rättvis och etisk handel diskuteras regelbundet med våra partner som en del av tillämpningen av frihandelsavtal, och kommer att tas upp i årets översyn av Aid for Trade-strategin. Kommissionen arbetar tillsammans med Internationella handelscentrumet för att finansiera en studie om etisk handel, och utmärkelsen för EU-städer med rättvis och etisk handel kommer att lanseras under 2018.

Idéer från det internationella forumet om kvinnor och handel som hölls i Bryssel i juni, och det samarbete som då inleddes med berörda internationella aktörer, bl.a. WTO, Internationella handelscentrumet (ITC) samt andra organisationer, kommer att ge underlag för framtida politik och förhandlingar, först i förhandlingarna med Chile. Detta förstärkta fokus på könsperspektivet när det gäller handel för alla, som bygger på det nya europeiska samförståndet om utveckling och främjar kommissionens åtagande att ta med jämställdhetsfrågor i detta års översyn av strategin för handelsrelaterat bistånd Aid for Trade, fortsätter att återspeglas i kommissionens ståndpunkter över hela linjen, bl.a. i samband med WTO:s ministerkonferens i december.

EU har också uppdaterat sin förordning för att hindra export av varor som kan användas för verkställande av dödsstraff eller tortyr. Produktförteckningarna har uppdaterats och vissa tjänster, bl.a. mäklartjänster har lagts till. Den ändrade förordningen kommer att fungera som underlag för diskussioner med partnerländerna inom ramen för en global allians för att uppmuntra dem att utarbeta liknande handelsrestriktioner, med målet att minimera de globala marknaderna för denna typ av produkter. Den globala alliansen, som lanserades under EU:s ledarskap tillsammans med Argentina och Mongoliet i FN i New York i september, kommer att användas för att utbyta information och underlätta åtgärder och påskynda processer när nya produkter som kan användas till dödsstraff och tortyr kommer ut på marknaderna.

EU övervakar under förhandlingarna att de grundläggande rättigheterna respekteras, och avbryter förhandlingarna om det finns allvarliga farhågor, vilket skedde i Thailand. Frihandelsavtalen innehåller översynsklausuler för att garantera det effektivaste tillvägagångssättet: EU och Kanada kommer att inleda en översyn av bestämmelserna om genomförandet när det gäller hållbar utveckling i Ceta så snart avtalet börjat tillämpas provisoriskt den 21 september.

En värdebaserad handelspolitik är mer effektiv om den kompletterar EU:s övriga politikområden och instrument, inklusive finansieringen. T.ex. har en förenkling av ursprungsreglerna för varor som anländer från Jordanien direkt bidragit till den ekonomiska integrationen av syriska flyktingar i Jordanien, vilket överensstämmer med EU:s partnerskapsram för migration 2016. Det nya europeiska samförståndet om utveckling återspeglas i årets översyn av Aid for Trade-strategin, som stöder hållbarhet och bidrar till genomförandet av frihandelsavtal, avtal om ekonomiskt partnerskap och det allmänna preferenssystemet. Kommissionen har också gjort gemensam sak med organisationer såsom ILO, och kanaliserar medel från EU:s partnerskapsinstrument till målinriktade kapacitetsuppbyggande projekt som främjar goda styrelseformer och respekten för de mänskliga rättigheterna.





V. Inkluderande beslutsfattande som är öppet för insyn

För att handeln ska gynna alla måste en effektiv handelspolitik även vara ansvarsfull, öppen och inkluderande. Ansvaret för öppenheten vilar på alla EU-institutioner, alla medlemsstater och alla nationella parlament. De spelar alla en roll när handelsavtal förhandlas fram och antas, och bär en motsvarande del av ansvaret när det gäller att informera och samråda.

Kommissionen är fast besluten att genomföra handelsförhandlingar i en anda av öppenhet EU offentliggör numera regelbundet sina förhandlingsförslag och rapporter från förhandlingsrundorna. Kommissionen uppmanar systematiskt medlemsstaterna att samråda med de nationella parlamenten om föreslagna förhandlingsdirektiv, och att offentliggöra dem så snart de antagits. Allmänheten kommer snart att kunna ta del av t.ex. förhandlingsmandatet för Japan, liksom fallet varit tidigare för handlingar rörande TTIP, Ceta och TiSA. Eftersom en effektiv handelspolitik måste vara öppen, har kommissionen också beslutat att gå ett steg längre och från och med nu offentliggöra sina rekommendationer till förhandlingsdirektiv, i enlighet med den praxis som fastställts för förhandlingarna rörande artikel 50. Offentliggörandet av förhandlingsdirektiven, med start idag för Australiens och Nya Zeelands vidkommande, innebär också att de automatiskt överförs till de nationella parlamenten samtidigt som de läggs fram för rådet för överläggningar på samma sätt som för andra förslag från kommissionen. Detta möjliggör en debatt med brett deltagande om EU:s förhandlingsförslag redan från början. Det kommer också att underlätta den dialog om handelsavtal som regeringarna måste inleda med varje medlemsstat. Det är av största vikt att medlemsstaternas regeringar redan i ett tidigt skede tar med ett urval av företrädare för sina väljare i utarbetandet av en öppen och inkluderande handelspolitik. Sedan oktober 2015 finns dessa texter tillgängliga på den särskilda webbplatsen Transparency in Action, tillsammans med andra handlingar som rör förhandlingarna. Samtidigt måste vissa förslag, bl.a. när det gäller marknadstillträde, till en början förbli konfidentiella för att EU:s förhandlingsposition ska kunna bibehållas. När förhandlingarna är avslutade offentliggörs hela texten – redan innan den juridiska genomgången och Europaparlamentets och rådets förfaranden har inletts. Texterna för Ceta samt avtalen med Vietnam och Japan texterna utgör färska exempel.

Kommissionen har också ökat insynen i undersökningarna rörande handelspolitiska skyddsåtgärder. Internetplattformen Tron ger parterna i varje ny undersökning direkt tillgång till alla handlingar. Detaljerade sammanfattningar av alla klagomål, inklusive översyner, är tillgängliga för allmänheten.

Kommissionen arbetar aktivt för att ta öppenheten till en ny nivå utöver ren informationsspridning. Verkligt inkluderande beslutsfattande kräver ett aktivt samarbete med ett brett spektrum av berörda parter. För att inte bara tillhandahålla information, utan göra den mer tillgänglig, lämnar kommissionen ytterligare förklarande material, när så behövs för att komplettera förhandlingstexter som offentliggjorts. Kommissionen offentliggör också faktablad, statistik och en mängd annan information på nätet och via sociala medier för att uppmuntra en välgrundad och faktabaserad politisk debatt. Här ingår den särskilda portalen Let’s Talk Trade och interaktiva kartor över företag inom EU som exporterar till våra handelspartner (Ceta in Your Town).

Kommissionen fortsätter att systematiskt hålla offentliga samråd, så att alla åsikter som kommer till uttryck bidrar till EU:s beslutsfattande och hjälper EU att bemöta människors oro. Exempelvis ändrades EU:s strategi för investeringsskydd och tvistlösning efter ett offentligt samråd. Som en del av tonvikten på en öppen och inkluderande handelspolitik kommer kommissionen att inrätta en rådgivande grupp för EU:s handelsavtal, som ska ge råd om EU:s handelsförhandlingar och genomförandet av dem. Genom denna grupp kommer kommissionen att kunna dra nytta av olika synpunkter på och insikter om handeln från europeiska organisationer, t.ex. arbetsgivarorganisationer, fackföreningar, intresseorganisationer, konsumentorganisationer och andra organisationer i det civila samhället.

Utvärderingarna (konsekvensbedömningar, bedömningar av konsekvenserna för hållbar utveckling och efterhandsanalys) har förbättrats där så är möjligt, och man hämtar in detaljerade uppgifter från berörda parter, bl.a. arbetsmarknadens parter. Bedömningen har fördjupats särskilt på områdena konsumentskydd, mänskliga rättigheter och små och medelstora företag.