[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel den 11.1.2006

SEK(2006) 24 slutlig

Rekommendation till

RÅDETS YTTRANDE

enligt artikel 9.3 i rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om Ungerns uppdaterade konvergensprogram 2005-2008

(framlagt av kommissionen)

MOTIVERING

Bakgrund

Stabilitets- och tillväxtpakten, som trädde i kraft den 1 juli 1998, syftar till att genom sunda offentliga finanser förbättra förutsättningarna för prisstabilitet och stark hållbar tillväxt och leda till ökad sysselsättning. Pakten ändrades för första gången år 2005. Reformen bekräftade att pakten varit till nytta för att befästa budgetdisciplinen, men syftade till att stärka dess effektivitet och ekonomiska underbyggnad och samtidigt slå vakt om de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet.

Enligt rådets förordning (EG) nr 1466/97 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken [1] , som utgör en del av pakten, skall medlemsstaterna lägga fram stabilitets- eller konvergensprogram och årliga uppdateringar av dessa för rådet och kommissionen (medlemsstater som redan infört den gemensamma valutan skall lägga fram (uppdaterade) stabilitetsprogram och medlemsstater som ännu inte gjort det skall lägga fram (uppdaterade) konvergensprogram). Ungerns första konvergensprogram lades fram i maj 2004. I enlighet med förordningen yttrade sig rådet om programmet den 5 juli 2004 på grundval av en rekommendation från kommissionen och efter att ha hört Ekonomiska och finansiella kommittén. Enligt samma förfarande bedöms uppdaterade stabilitets- och konvergensprogram av kommissionen och granskas av den ovannämnda kommittén. De kan även granskas av rådet.

I programmen skall medlemsstaterna ange sina budgetmål på medellång sikt och beskriva vilka politiska åtgärder de ämnar vidta för att uppnå dessa mål, samt de underliggande ekonomiska antagandena. Till följd av reformen av stabilitets- och tillväxtpakten skall de medelfristiga målen differentieras mellan enskilda medlemsstater mot bakgrund av de olika ekonomiska och finanspolitiska förhållandena i unionen, bland annat med avseende på de finanspolitiska riskerna för de offentliga finansernas hållbarhet. Andra inslag i reformen är att ett mer symmetriskt synsätt bör eftersträvas för finanspolitiken över konjunkturcykeln, genom ökad budgetdisciplin under ekonomiskt goda tider, samtidigt som hänsyn bör tas till ”omfattande strukturreformer” med mätbara effekter på de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet, vid en tillfällig avvikelse från de medelfristiga målen eller anpassningsbanan för att uppnå dessa.

Kommissionen har granskat det uppdaterade konvergensprogram som Ungern nyligen lagt fram, med beaktande av kommissionens höstprognos 2005 samt uppförandekoden [2] , den allmänt vedertagna metoden för uppskattning av potentiell total produktion och konjunkturrensade saldon och de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken som ingår i de integrerade riktlinjerna för perioden 2005–2008, och på grundval av nedanstående analys överlämnat en rekommendation till rådets yttrande om programmet.

Bedömning

(1) 2005 års uppdatering av Ungerns konvergensprogram lades fram för rådet och kommissionen den 1 december. Programmet omfattar perioden 2005–2008. Uppdateringen följer i grova drag den modellstruktur för stabilitets- och konvergensprogram som anges i den nya uppförandekoden. Uppdateringen innehåller alla obligatoriska och de flesta valfria data som föreskrivs i den nya uppförandekoden. Det råder dock en viss brist på överensstämmelse med ESA95 vad gäller behandlingen av FISIM och redovisningen av militära utgifter. I programmet ges ingen detaljerad information om tidigare och planerade engångsposter. I programmet fastställs inte heller tydligt det medelfristiga målet för de offentliga finanserna enligt kraven i uppförandekoden.

(2) Den 5 juli 2004 beslutade rådet att Ungern hade ett alltför stort underskott och utfärdade en rekommendation enligt artikel 104.7 i syfte att få denna situation att upphöra. Efter att i januari 2005 ha utfärdat ett beslut om att Ungern inte följt rekommendationen utfärdade rådet nya rekommendationer enligt artikel 104.7 den 8 mars 2005 och upprepade att det alltför stora underskottet måste korrigeras till 2008, det år som de ungerska myndigheterna ställt upp som mål i konvergensprogrammet från maj 2004 och bekräftat i den uppdatering som gjordes i december 2004, och att detta skall ske i överensstämmelse med anpassningsbanan i den uppdateringen. Rådet rekommenderade särskilt de ungerska myndigheterna att de skulle vidta effektiva åtgärder för att nå underskottsmålet för 2005 och förena genomförandet av eventuella skattesänkningar och tidpunkten för dessa med villkoret att underskottsmålen för 2005 och 2008 verkligen nås. Samma uppmaning avspeglades i rådets yttrande om 2004 års uppdatering av konvergensprogrammet, som också antogs den 8 mars 2005. Den 8 november beslutade rådet med stöd av artikel 104.8 att Ungern inte följde de rekommendationer rådet utfärdat i mars. Rådet måste utfärda en ny rekommendation enligt artikel 104.7 för att åtgärda det alltför stora underskottet.

(3) Efter det att ett omfattande ekonomiskt reformpaket antagits i mitten av 1990-talet främjade en sund makroekonomisk politik och ändamålsenliga strukturreformer en stabil och hög tillväxt och en minskad inflation. Från och med 2001 ökade emellertid de offentliga utgifterna betydligt och frikostiga löneuppgörelser ledde till stora makroekonomiska obalanser. Samtidigt som tillväxten har blivit mer balanserad och inflationen och löneökningarna minskat sedan 2003 fortsätter Ungern att kämpa med stora budgetunderskott och underskott i bytesbalansen. I uppdateringen förväntas den reala BNP-tillväxten stabilisera sig kring 4 %, framkallad av investeringar och export under programperioden. Detta tillväxtscenario överensstämmer i stort sett med kommissionens beräkningar i höstprognosen [3] . Det sista året under programperioden, som visar ett positivt produktionsgap baserat på kommissionens beräkningar enligt den allmänt vedertagna metoden, verkar väl optimistiskt. Mot denna bakgrund verkar tillväxtantagandena i uppdateringen rimliga, även om de verkar ganska optimistiska mot slutet av programperioden. Uppdateringens medelfristiga prognos för underskottet i utrikeshandeln verkar rimlig, även om den förväntade minskningen förutsätter att den stränga finanspolitiska åtstramning som beskrivs i uppdateringen förverkligas och att strukturreformer genomförs för att främja den potentiella produktionstillväxten. Uppdateringens inflationsberäkningar är helt i linje med kommissionens beräkningar.

(4) Ungerns monetära politik fortsätter att kombinera ett inflationsmål och en fast växelkurs. Konvergensprogrammet bekräftar att Ungern fortfarande har som mål att ansluta sig till euroområdet 2010. Efter en toppnotering på mer än 7 % på årsbasis i mitten av 2004 föll inflationen snabbt under 4 % under första halvåret 2005. En långsammare ökning av reallönerna, en svagare inhemsk efterfrågan och en intensivare importkonkurrens efter anslutningen till EU bidrog till att stabilisera inflationen på en lägre nivå. Ökningen av värdet på forinten i förhållande till euron vändes i sin motsats i oktober 2005, när en ökad oro hos investerare för försämrad budgetdisciplin och en ökad osäkerhet om när euron kan införas inledde en successiv minskning av värdet på forinten. Jämfört med början av året hade forintens värde minskat med 3 % i mitten av december 2005. De långfristiga räntorna i Ungern ligger kvar på en betydligt högre nivå än i andra nya medlemsstater. Skillnaden mellan köp- och säljkursen på statsobligationer minskade gradvis från 7,2 % i januari till 5,6 % i september 2005 tack vare en gynnsammare riskbedömning på marknaden men ökade brant i oktober och har sedan dess legat på cirka 7 %, delvis på grund av en ökad oro för försämrad budgetdisciplin hos investerarna.

(5) Målet i uppdateringen är fortfarande att det alltför stora underskottet skall upphöra senast 2008. Det offentliga underskottet beräknas uppgå till 6,1 % 2005, 4,7 % 2006, 3,3 % 2007 och 1,9 % av BNP 2008, vilket utgör en årlig minskning på 1,4 procentenheter av BNP. Tidsprofilen för det primära överskottet är densamma. Dessa prognoser för de offentliga finanserna omfattar inte engångsutgifter (gäller särskilt inköp av militärutrustning till ett värde av 0,3 procentenheter av BNP både 2006 och 2007) och inte effekten av Eurostats beslut av den 2 mars 2004 om klassificeringen av fonderade pensionssystem, som uppgår till 1–1,5 % av BNP. Detta beslut beaktas i rapporten våren 2007[4]. Den kraftiga minskningen av inkomstkvoten, med cirka 3½ procentenheter av BNP, främst till följd av den femåriga skattesänkningsstrategi som infördes nyligen, beräknas mer än uppvägas av att offentliga utgifterna som andel av BNP minskar med omkring 7 ½ procentenheter av BNP mellan 2005 och 2008.

(6) I september 2005 höjde de ungerska myndigheterna målet för 2005 från 3,6 % av BNP i uppdateringen i december 2004 till 6,1 % av BNP. Kommissionens höstprognos 2005 visade att ett sådant reviderat mål för 2005 låg inom räckhåll. De senaste tillgängliga sifferuppgifterna stöder detta synsätt.

(7) I det uppdaterade programmet förväntas det konjunkturrensade saldot förbättras från -5,7 % av BNP 2005 till -2,1 % av BNP 2008 (exklusive effekten av pensionsreformen och engångsposter). Målet på medellång sikt kan inte avläsas av de prognoser för de offentliga finanserna som presenteras i programmet.

(8) De strukturåtgärder som sammanfattas i programmet särskilt för förvaltningssektorn, hälso- och sjukvårdssektorn och utbildningssektorn kvantifieras inte tillräckligt för att deras budgeteffekter på kort och medellång sikt skall kunna bedömas. Dessutom kan utfallet för de offentliga finanserna bli mycket sämre än vad som förväntas i programmet, med tanke på att man också tidigare upprepade gånger misslyckats med att nå de uppställda målen. I kommissionens höstprognos förväntades ett underskott på 6,7 % av BNP för 2005 (vilket omfattar redovisning av militärflygplanen), vilket kan betyda att det trendmässiga underskottet för 2006 kan bli större än vad som förväntades i programmet. År 2006 grundar sig åtstramningen av utgifterna med 4 procentenheter av BNP jämfört med 2005 års budget inte på klart definierade och kvantifierade åtgärder. Under de sista åren av programmet kan övergången från offentliga motorvägsinvesteringar till offentlig-privata partnerskap orsaka redovisningsproblem och relaterade kostnader. Det kan hända att den förväntade minskningen av räntenivåerna inte blir verklighet, och det råder osäkerhet kring effekterna av skattereformen, som kan leda till lägre skatteintäkter.

(9) Mot bakgrund av riskbedömningen ovan måste den finanspolitiska strategi som presenteras i programmet konkretiseras för att se till att det är förenligt med en korrigering av det alltför stora underskottet till 2008 enligt rådets rekommendation.

(10) Skuldkvoten beräknas öka till 58,4 % av BNP 2006 och därefter minska till 56,2 % av BNP mot slutet av programperioden tack vare den fortlöpande minskningen av det offentliga underskottet. Om det ackumulerade trycket från pensionsreformen (från 3 % 2004 till 6 % 2008) tas med i beräkningen överstiger skuldnivån referensvärdet på 60 %. Jämförelsen mellan kommissionens höstprognos 2004 och den aktuella uppdateringen bekräftar att de största skillnaderna vid bedömningen av den offentliga skuldkvotens utveckling beror på att prognoserna för de offentliga finanserna är mer optimistiska i uppdateringen.

(11) Ungern förefaller utsatt för stora risker när det gäller de offentliga finansernas hållbarhet på grund av de beräknade offentliga utgifterna för en åldrande befolkning. Den offentliga bruttoskuldkvoten ligger för närvarande nära referensvärdet och beräknas öka under perioden fram till 2050. Ungern reformerade sitt pensionssystem i slutet av 1990-talet i syfte att hindra framtida ökningar av pensionsutgifterna. Detta bidrog till att minska budgetkonsekvenserna av en åldrande befolkning. De offentliga utgifterna för pensioner kan dock öka mer än vad som förväntas i uppdateringen, vilket visar att det är viktigt att noggrant övervaka faktorer som antas uppväga sådana ökade utgifter och följa utvecklingen i fråga om pensioner och andra åldersrelaterade utgifter. Dessutom bidrar det nuvarande stora strukturella underskottet till att öka hotet mot de offentliga finansernas hållbarhet. Därför är det nödvändigt att genomföra en omfattande konsolidering av de offentliga finanserna på medellång sikt och förstärka dem ytterligare för att minska hotet mot de offentliga finansernas hållbarhet [5] .

(12) De planerade åtgärderna för den offentliga sektorns finanser är inte förenliga med de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken, som ingår i de integrerade riktlinjerna för perioden 2005–2008. Ungern har inte följt rådets andra rekommendation av den 8 mars 2005 enligt artikel 104.7 om förfarandet vid alltför stora underskott, såsom rådet beslutade den 8 november 2005 med stöd av artikel 104.8 i fördraget. I det uppdaterade programmet håller man fast vid en flerårig ram för att korrigera det alltför underskottet till 2008. De är dock troligt att utfallet för de offentliga finanserna blir sämre än väntat, och det uppdaterade programmet innehåller inte de beskrivningar och kvantifieringar som är nödvändiga för att strukturåtgärdernas budgeteffekter skall kunna bedömas på kort och medellång sikt.

(13) I det nationella reformprogram för Ungern som lades fram den 14 oktober i samband med den reviderade Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning konstateras det att en successiv och fortlöpande minskning av den offentliga sektorns storlek och underskott är en stor utmaning. Budgetkonsekvenserna av reformåtgärderna i det nationella reformprogrammet återspeglas i prognoserna för de offentliga finanserna i konvergensprogrammet för skattesänkningarnas del. I det uppdaterade programmet förklaras det nyligen antagna femåriga programmet för skattesänkningar och presenteras planer för en reform av den offentliga sektorn, dock utan att detta beskrivs och kvantifieras på nödvändigt sätt. Dessa planer överensstämmer på det hela taget med det nationella reformprogram som lades fram den 14 oktober 2005.

(14) Mot bakgrund av ovanstående bedömning bör Ungern senast den 1 september 2006 lägga fram en reviderad uppdatering av konvergensprogrammet som omfattar konkreta och strukturella åtgärder som är fullt förenliga med Ungerns anpassningsstrategi på medellång sikt. Under tiden bör Ungern vidta nödvändiga åtgärder för att nå sina mål för de offentliga finanserna för 2006 och därefter.

Rekommendation till

RÅDETS YTTRANDE

enligt artikel 9.3 i rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om Ungerns uppdaterade konvergensprogram 2005-2008

EUROPEISKA UNIONENS RÅD UTFÄRDAR DENNA REKOMMENDATION

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken [6] , särskilt artikel 9.3 i denna,

med beaktande av kommissionens rekommendation, och

efter att ha hört Ekonomiska och finansiella kommittén.

HÄRIGENOM FRAMFÖRS FÖLJANDE:

1. Den [24 januari 2006] granskade rådet Ungerns uppdaterade konvergensprogram, som omfattar perioden 2005–2008. Uppdateringen följer i grova drag den modellstruktur för stabilitets- och konvergensprogram som anges i den nya uppförandekoden. Uppdateringen innehåller alla obligatoriska och de flesta frivilliga uppgifter som föreskrivs i den nya uppförandekoden. Det råder dock en viss brist på överensstämmelse med ESA95 vad gäller behandlingen av FISIM och redovisningen av militära utgifter. I programmet ges ingen information om tidigare och planerade engångsposter. I programmet fastställs inte heller tydligt det medelfristiga målet för de offentliga finanserna enligt kraven i uppförandekoden.

2. Efter det att ett omfattande ekonomiskt reformpaket antagits i mitten av 1990-talet främjade en sund makroekonomisk politik och ändamålsenliga strukturreformer en stabil och hög tillväxt och en minskad inflation. Från och med 2001 ökade emellertid de offentliga utgifterna betydligt och en frikostig lönepolitik ledde till stora makroekonomiska obalanser. Samtidigt som tillväxten har blivit mer balanserad och inflationen och löneökningarna minskat under de senaste åren fortsätter Ungern att kämpa med stora budgetunderskott och underskott i bytesbalansen. I det makroekonomiska scenario som presenterades i uppdateringen från december 2005 förväntas den reala BNP-tillväxten ligga kvar på en stabil nivå på cirka 4 % under resten av programperioden, framkallad av investeringar och export. Utifrån den information som finns tillgänglig för närvarande förefaller detta scenario grunda sig på rimliga tillväxtantaganden, även om det verkar optimistiskt för de sista åren av programperioden. Den beräknade minskningen av underskottet i utrikeshandeln förutsätter en åtstramning av finanspolitiken åtföljt av strukturreformer som främjar den potentiella produktionen. Inflationsberäkningarna i programmet förefaller realistiska.

3. Den 5 juli 2004 beslutade rådet att Ungern hade ett alltför stort underskott och utfärdade en rekommendation enligt artikel 104.7 om att denna situation bör korrigeras senast 2008 i linje med anpassningsbanan i Ungerns konvergensprogram från maj 2004. Efter att rådet i januari 2005 fattat ett beslut enligt artikel 104.8 om att Ungern inte följt dess rekommendation utfärdade rådet för andra gången rekommendationer enligt artikel 104.7 den 8 mars 2008 och höll fast vid målet att det alltför stora underskottet bör korrigeras till 2008. Rådet rekommenderade särskilt för de ungerska myndigheterna att de skulle vidta effektiva åtgärder för att nå underskottsmålet för 2005 i det uppdaterade konvergensprogrammet och förena genomförandet av eventuella skattesänkningar och tidpunkten för dessa med villkoret att underskottsmålen i samma uppdatering av konvergensprogrammet verkligen nås. Samma uppmaning avspeglades i rådets yttrande om 2004 års uppdatering av konvergensprogrammet, som också antogs den 8 mars 2005. Målet i uppdateringen är fortfarande att det alltför stora underskottet skall upphöra senast 2008. Det offentliga underskottet beräknas uppgå till 6,1 % 2005, 4,7 % 2006, 3,3 % 2007 och 1,9 % av BNP 2008, vilket utgör en årlig minskning på 1,4 procentenheter av BNP. Tidsprofilen för det primära överskottet är densamma. I prognoserna för saldot i de offentliga finanserna beaktas inte engångsposter och effekten av Eurostats beslut av den 2 mars 2004 om klassificeringen av fonderade pensionssystem, som uppgår till 1–1,5 % av BNP. Beslutet kommer att beaktas i rapporten våren 2007[7]. I september 2005 höjde de ungerska myndigheterna målet för 2005 från 3,6 % av BNP i uppdateringen i december 2004 till 6,1 % av BNP. Kommissionens höstprognos 2005 visade att ett sådant reviderat mål för 2005 låg inom räckhåll. De senaste tillgängliga sifferuppgifterna stöder detta synsätt.

4. I det uppdaterade programmet förväntas det konjunkturrensade saldot förbättras från -5,7 % av BNP 2005 till -2,1 % av BNP 2008 (exklusive effekten av pensionsreformen). Målet på medellång sikt kan avläsas av de prognoser för de offentliga finanserna som presenteras i programmet.

5. Utfallet för de offentliga finanserna kan bli mycket sämre än vad som förväntas i programmet eftersom åtstramningen på utgiftssidan under 2006 och de strukturella utgiftsbegränsningarna för de sista åren av programperioden inte grundar sig på klart definierade och kvantifierade åtgärder. Dessutom kan flera risker med denna strategi bli verklighet.

6. Mot bakgrund av denna riskbedömning måste den finanspolitiska strategin i programmet konkretiseras för att garantera att den är förenlig med en korrigering av det alltför stora underskottet till programperiodens sista år 2006 enligt rådets rekommendation.

7. Skuldkvoten beräknas ha nått upp till 57,7 % av BNP under 2005. I programmet beräknas skuldkvoten minska med cirka 1 ½ procentenheter under programperioden. Skuldkvoten kommer sannolikt att utveckla sig i en mindre gynnsam riktning än vad som förväntades i programmet med beaktande av riskerna i samband med de nämnda finanspolitiska målen.

8. Ungern förefaller utsatt för stora risker när det gäller de offentliga finansernas hållbarhet på grund av de beräknade offentliga utgifterna för en åldrande befolkning. Den offentliga bruttoskuldkvoten ligger för närvarande nära referensvärdet och beräknas öka under perioden fram till 2050. Ungern reformerade sitt pensionssystem i slutet av 1990-talet i syfte att hindra framtida ökningar av pensionsutgifterna. Detta bidrog till att minska budgetkonsekvenserna av en åldrande befolkning. De offentliga utgifterna för pensioner kan dock öka mer än vad som förväntas i uppdateringen, vilket visar att det är viktigt att noggrant övervaka faktorer som antas uppväga sådana ökade utgifter och följa utvecklingen i fråga om pensioner och andra åldersrelaterade utgifter. Dessutom bidrar det nuvarande stora strukturella underskottet till att öka hotet mot de offentliga finansernas hållbarhet. Därför är det nödvändigt att genomföra en omfattande konsolidering av de offentliga finanserna på medellång sikt och förstärka dem ytterligare för att minska hotet mot de offentliga finansernas hållbarhet [8] .

9. De planerade åtgärderna för den offentliga sektorns finanser är inte förenliga med de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken, som ingår i de integrerade riktlinjerna för perioden 2005–2008. Ungern har inte följt rådets andra rekommendation av den 8 mars 2005 enligt artikel 104.7 om förfarandet vid alltför stora underskott, såsom rådet beslutade den 8 november 2005 med stöd av artikel 104.8 i fördraget. I uppdateringen håller man kvar vid en flerårig ram för att korrigera det alltför stora underskottet senast 2008, även om det är troligt att utfallet för de offentliga finanserna blir sämre än beräknat.

10. I det nationella reformprogram för Ungern som lades fram den 14 oktober i samband med den reviderade Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning konstateras det att en successiv och fortlöpande minskning av den offentliga sektorns storlek och underskott är en stor utmaning. Budgetkonsekvenserna av reformåtgärderna i det nationella reformprogrammet avspeglas i prognoserna för de offentliga finanserna i konvergensprogrammet för skattesänkningarnas del. I det uppdaterade programmet förklaras det nyligen antagna femåriga programmet för skattesänkningar och presenteras planer för en reform av den offentliga sektorn, dock utan att detta beskrivs och kvantifieras på nödvändigt sätt. Dessa planer överensstämmer i det stora hela med det nationella reformprogrammet.

Mot bakgrund av ovanstående bedömning anser rådet att Ungern senast den 1 september 2006 bör lägga fram en reviderad uppdatering av konvergensprogrammet som omfattar konkreta och strukturella åtgärder som är fullt förenliga med Ungerns anpassningsstrategi på medellång sikt. Under tiden bör Ungern vidta nödvändiga åtgärder för att nå sina mål för de offentliga finanserna för 2006 och senare.

Jämförelse av centrala makroekonomiska och finansiella prognoser 1

2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |

Real BNP (skillnad i %) | KP dec 20056 | 4,2 | 4,0 | 4,1 | 4,0 | 4,0 |

KOM nov 2005 | 4,2 | 3,7 | 3,9 | 3,9 | saknas |

KP dec 2004 | 3,9 | 4,0 | 4,2 | 4,3 | 4,6 |

HIKP-inflation KP nov. (%) | KP dec 2005 | 6,8 | 3,5 | 2,1 | 3,0 | 2,4 |

KOM nov 2005 | 6,8 | 3,7 | 2,0 | 3,0 | saknas |

KP dec 2004 | 6,8 | 4,5 | 4,0 | 3,5 | 3,0 |

Produktionsgap (% av potentiell BNP) | KP dec 20052 | -1,3 | -1,0 | -0,5 | -0,1 | 0,4 |

KOM nov 20057 | -0,9 | -0,7 | -0,3 | 0,2 | saknas |

KP dec 20042 | saknas | saknas | saknas | saknas | saknas |

Saldo i de offentliga finanserna (% av BNP) | KP dec 2005 | -5,4 | -6,1 | -4,78 | -3,38 | -1,9 |

KOM nov 2005 | -5,4 | -6,1 | -6,7 | -6,9 | saknas |

KP dec 2004 | -4,5 | -3,6 | -2,9 | -2,2 | -1,6 |

Primärt saldo (% av BNP) | KP dec 2005 | -1,1 | -2,5 | -1,5 | -0,3 | +0,8 |

KOM nov 2005 | -1,5 | -2,2 | -3,0 | -3,4 | saknas |

KP dec 2004 | -0,5 | 0,0 | 0,2 | 0,6 | 1,0 |

Konjunkturrensat saldo (% av BNP) | KP dec 20052 | -4,8 | -5,7 | -4,5 | -3,3 | -2,2 |

KOM nov 2005 | -5,3 | -5,8 | -6,6 | -7,0 | saknas |

KP dec 20042 | saknas | saknas | saknas | saknas | saknas |

Konjunkturrensat saldot3 (% av BNP) | KP dec 20054 | saknas | saknas | saknas | saknas | saknas |

KOM nov 20055 | -5,3 | -6,3 | -7,6 | -8,5 | saknas |

KP dec 2004 | saknas | saknas | saknas | saknas | saknas |

Offentlig bruttoskuld (% av BNP) | KP dec 2005 | 57,2 | 57,7 | 58,48 | 57,98 | 56,28 |

KOM nov 2005 | 57,4 | 57,2 | 58,0 | 59,2 | saknas |

KP dec 2004 | 57,3 | 55,5 | 53,0 | 50,6 | 48,3 |

Anmärkningar: 1 Budgetberäkningarna är gjorda utan beaktande av effekten av Eurostats beslut av den 2 mars 2004 om klassificeringen av fonderade pensionssystem, som skall tillämpas från och med vårrapporten 2007. Om effekten av detta beslut räknas in uppgår kommer saldot i den offentliga sektorns finanser enligt det uppdaterade programmet att bli 6,5 % av BNP 2004, 7,4 % 2005, 6,1 % 2006, 4,7 % 2007 och 3,4 % 2008, medan den offentliga bruttoskulden skulle bli 60,3 % av BNP 2004, 61,5 % 2005, 63,0 % 2006, 63,2 % 2007 och 62,3 % 2008 (se också fotnot 8). 2 Kommissionens beräkningar baserar sig på uppgifterna i programmet. 3 Konjunkturrensat saldo (liksom i raderna ovanför) utan beaktande av engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgäder. 4 I programmet ges ingen information om engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder. 5 Enstaka och andra tillfälliga åtgärder hämtade från kommissionens höstprognos 2005. 6 Före FISIM-fördelningen (efter FISIM-fördelningen 4,6 % 2004, 4,2 % 2005, 4,3 % 2006, 4,1 % 2007 och 4,1 % 2008). 7 Grundar sig på en beräknad potentiell tillväxt på 3,7 %, 3,5 %, 3,5 % respektive 3,4 % under perioden 2004–2007. 8 Exklusive anskaffning av militärutrustning på 0,3 % av BNP både 2007 och 2008. Källa: Konvergensprogram (KP), kommissionens höstprognos 2005 (KOM), Beräkningar från kommissionens avdelningar. |

[1] EGT L 209, 2.8.1997, s. 1. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1055/2005 (EUT L 174, 7.7.2005, s. 1). De dokument som det hänvisas till i texten återfinns på webbplatsen http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[2] Ekonomiska och finansiella kommitténs yttrande om dokumentet ”Närmare angivelser för genomförandet av stabilitets- och tillväxtpakten samt riktlinjer för stabilitets- och konvergensprogrammens utformning och innehåll”, som godkändes av Ekofinrådet den 11 oktober 2005.

[3] Det bör noteras att kommissionens prognos fortfarande gjordes på grundval av tidsserier som inte omfattade FISIM-fördelningen, medan den specificering av tillväxten som läggs fram i uppdateringen omfattar fördelningen av FISIM (samtidigt som den för jämförelsens skull visar den totala tillväxthastigheten utan FISIM). Underskotts- och skuldkvoterna beräknas på grundval av BNP-serierna för FISIM-fördelningen.

[4] Om effekten av detta beslut tas med i beräkningen uppgår saldot i den offentliga sektorns finanser enligt det uppdaterade programmet till 7,4 % av BNP 2005, 6,1 % 2006, 4,7 % 2007 och 3,4 % 2008, medan den offentliga bruttoskulden uppgår till 60,3 % av BNP 2004, 61,5 % 2005, 63,0 % 2006, 63,2 % 2007 och 62,3 % 2008. Detta omfattar dock fortfarande inte anskaffningen av militärflygplan till ett värde av ytterligare 0,3 procentenheter av BNP både 206 och 2007.

[5] Detaljerad information om långsiktig hållbarhet ges i kommissionens tekniska bedömning av programmet, som kommer att offentliggöras på följande webbplats:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[6] EGT L 209, 2.8.1997, s. 1. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1055/2005 (EUT L 174, 7.7.2005, s. 1). Dokumenten som denna text hänvisar till återfinns på följande webbplats: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[7] Om effekten av detta beslut tas med i beräkningen uppgår saldot i den offentliga sektorns finanser enligt det uppdaterade programmet till 7,4 % av BNP 2005, 6,1 % 2006, 4,7 % 2007 och 3,4 % 2008, medan den offentliga bruttoskulden uppgår till 60,3 % av BNP 2004, 61,5 % 2005, 63,0 % 2006, 63,2 % 2007 och 62,3 % 2008. Detta omfattar dock fortfarande inte anskaffningen av militärflygplan till ett värde av ytterligare 0,3 procentenheter av BNP både 2006 och 2007.

[8] Detaljerad information om långsiktig hållbarhet ges i kommissionens tekniska bedömning av programmet, som kommer att offentliggöras på följande webbplats:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm