Offentliggörande av en ansökan om godkännande av en ändring, som inte är en mindre ändring, av en produktspecifikation i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

(2020/C 331/12)

I enlighet med artikel 51 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 (1) ges rätt att göra invändningar inom tre månader från dagen för detta offentliggörande.

ANSÖKAN OM GODKÄNNANDE AV EN ÄNDRING AV PRODUKTSPECIFIKATIONEN FÖR SKYDDADE URSPRUNGSBETECKNINGAR ELLER SKYDDADE GEOGRAFISKA BETECKNINGAR SOM INTE ÄR EN MINDRE ÄNDRING

Ansökan om godkännande av en ändring i enlighet med artikel 53.2 första stycket i förordning (EU) nr 1151/2012

”CORNOUAILLE”

EU-nr: PDO-FR-0043-AM02–19.4.2019

SUB (X) SGB ( )

1. Ansökande grupp och berättigat intresse

Producentorganisationen för cider med den kontrollerade ursprungsbeteckningen ”Cornouaille”

Chambre d’agriculture – Kergadalen 29590 Saint-Segal FRANKRIKE

Tfn +33 298524801

E-post: odgcornouaille@gmail.com

Gruppen består av äppelproducenter och producenter av cider med beteckningen ”Cornouaille”. Den har därmed ett berättigat intresse av att begära en ändring.

2. Medlemsstat eller tredjeland

Frankrike

3. Rubrik i produktspecifikationen som berörs av ändringen(ändringarna)

☐ Produktens namn

☒ Produktbeskrivning

☒ Geografiskt område

☒ Bevis på ursprung

☒ Produktionsmetod

☒ Samband

☒ Märkning

☒ Annat: Uppdatering av kontaktuppgifter för gruppen och behörig myndighet i medlemsstaten, hänvisningar till kontrollorganet, samband, nationella krav, redaktionella ändringar i rubriken ”Geografiskt område”.

4. Typ av ändring(ar)

☐ Ändring av produktspecifikationen för en registrerad SUB eller SGB som inte kan anses som en mindre ändring i enlighet med artikel 53.2 tredje stycket i förordning (EU) nr 1151/2012.

☒ Ändring av produktspecifikationen för en registrerad SUB eller SGB, för vilken det inte har offentliggjorts något sammanfattande dokument (eller motsvarande), som inte kan anses som en mindre ändring i enlighet med artikel 53.2 tredje stycket i förordning (EU) nr 1151/2012.

5. Ändring(ar)

Eftersom det tidigare inte har offentliggjorts något sammanfattande dokument avser de ändringar som beskrivs nedan enbart produktspecifikationen. I det sammanfattande dokumentet återges delar av den ändrade produktspecifikationen.

5.1 Rubriken ”Produktbeskrivning”

— Följande bestämmelse

”’Cornouaille’ är en opastöriserad kvalitetscider utan tillsatt kolsyra som framställs av ren must från cideräpplen av lokala och traditionella sorter från de angivna äppelodlingarna i det geografiska området.”

ska ersättas med

”’Cornouaille’ är en opastöriserad skummande cider utan tillsatt kolsyra som framställs genom en andra jäsning på flaska. Den framställs av ren must från cideräpplen av lokala och traditionella sorter från de angivna äppelodlingarna i det geografiska området.”

Begreppet ”kvalitet” som har använts för att beteckna cidern ska ersättas med ”skummande cider som har framställts genom en andra jäsning på flaska”. Syftet med ändringen är att klargöra begreppet så att det blir mer begripligt.

— Underrubriken ”Organoleptiska egenskaper” läggs till.

— Följande bestämmelse

”Cornouaille-cidern är särskilt rik på tanniner vilket ger den en brunorangeröd färg och en karaktäristisk smak.”

ersätts med följande

”Cidern ’Cornouaille’ är särskilt rik på tanniner vilket ger den en guldgul till orangeröd färg och en karaktäristisk smak av tanniner. Den har en god balans mellan sötma och bitterhet.”

Syftet med dessa ändringar är att precisera och förtydliga den organoleptiska beskrivningen: begreppet ”brunorangeröd” för att beskriva färgen ersätts med ett intervall av nyanser ”guldgul till orangeröd” vilket bättre motsvarar variationsrikedomen hos produkten. Beskrivningen ”av tanniner” läggs till för att beskriva den ”karaktäristiska smaken” hos ”Cornouaille”. Frasen ”Den har en god balans mellan sötma och bitterhet” läggs också till för att ge en bättre beskrivning av smakerna hos ”Cornouaille”.

— Även följande punkt läggs till för att komplettera produktbeskrivningen: ”Fysikalisk-kemiska egenskaper: ’Cornouaille’ har följande analytiska egenskaper: — En verklig alkoholhalt på över 3,5 volymprocent. — En total alkoholhalt på över 6 volymprocent. — En sockerhalt på minst 20 gram per liter. — Ciderns kolsyretryck i flaskan: minst 1,5 bar vid 20 °C eller 3 gram koldioxid”.

5.2 Rubriken ”Geografiskt område”

— Meningen

”Produktionen av äpplen och framställningen av cider, inklusive borttagning av bottensatsen i förekommande fall, måste utföras i det geografiska område som har godkänts av Institut national de l’origine et de la qualité vid sammanträdena i den behöriga nationella kommittén den 7–8 november 1995 och den 11 september 2014.”

läggs till för att tydligt klargöra vilka steg som måste äga rum i det geografiska området och vid vilka datum som de berörda instanserna har fattat beslut om dem.

— Följande stycken i den registrerade produktspecifikationen, som beskriver det geografiska området: ”Det geografiska området för produktion och utveckling av cider som har rätt till beteckningen ’Cornouaille’ ligger i Finistère-departementet och motsvarar en del av det gamla grevskapet Cornouaille i Bretagne. Det avgränsade området omfattar de delar av Cornouaille som är mest berömda för sin ciderproduktion och som motsvarar noggrant angivna egenskaper i fråga om klimat och jordmån. Södra Cornouaille och Aulne-dalen har därför bibehållits.”

ändras och ersätts med förteckningen över de kommuner (på grundval av 2017 års geografiska kodex) som området omfattar, för att exakt fastställa dess gränser. Den nya texten lyder som följer:

”Detta geografiska område omfattar nedanstående 40 kommuner, på grundval av 2017 års officiella geografiska kodex. Departementet Finistère: Kommuner som ingår i sin helhet: Argol, Bénodet, Clohars-Carnoët, Clohars-Fouesnant, Combrit, Concarneau, Ergué-Gabéric, Le Faou, La Forêt-Fouesnant, Fouesnant, Gouesnach, Landévennec, Mellac, Moëlan-sur-Mer, Névez, Peumérit, Pleuven, Plogastel-Saint-Germain, Plomelin, Plonéour-Lanvern, Plovan, Pluguffan, Pont-l’Abbé, Pouldreuzic, Quimperlé, Rédené, Rosnoën, Saint-Evarzec, Saint-Jean-Trolimon, Tréguennec, Trégunc, Tréméoc och Tréogat. Delar av följande kommuner: Arzano (sektionerna ZD, ZH och ZI), Crozon (sektionerna DL och ZA), Elliant (sektionerna H1, H2 och I4), Quimper (delen som motsvarar den tidigare kommunen Ergué-Armel), Riec-sur-Bélon (sektionerna YD och YI), Saint-Coulitz (sektionen A2) och Telgruc-sur-Mer (sektionen ZA).”

— Det geografiska området har utvidgats till två kommuner som angränsar till det berörda området (Crozon och Telgruc-sur-mer) samt till en kompletterande del av kommunen Riec-sur-Belon. Dessa kommuner och denna del motsvarar avgränsningskriterierna för det område som för närvarande är registrerat.

— Meningen ”De kartografiska dokument som representerar de geografiska områdena finns att läsa på webbplatsen för Institut national de l’origine et de la qualité” läggs till för att informera läsaren om var dessa uppgifter är tillgängliga.

— Rubriken ”Geografiskt område” kompletteras även med villkoren för urval och identifiering av de jordlotter som är lämpliga för produktion av äpplen avsedda för framställning av ”Cornouaille”. Följande meningar läggs till:

”Cideräpplen avsedda för framställning av cider med ursprungsbeteckningen ’Cornouaille’ ska komma från äppelodlingar som ligger i det geografiska området och som uppfyller de kriterier för identifiering av odlingsplatser som har godkänts av Institut national de l’origine et de la qualité vid sammanträdet i den behöriga nationella kommittén den 22–23 maj 1997. Varje producent som vill identifiera en äppelodling måste ansöka om detta hos Institut national de l’origine et de la qualité före den 1 april skördeåret. Förteckningen över nya äppelodlingar som har identifierats godkänns varje år av den nationella behöriga kommittén vid Institut national de l’origine et de la qualité efter ett yttrande från den expertkommitté som har utsetts för detta ändamål. Förteckningarna över kriterier och identifierade äppelodlingar finns hos Institut national de l’origine et de la qualité och hos gruppen.”

5.3 Rubriken ”Bevis på ursprung”

— Följande stycke:

”Grevskapet Cornouaille har fått sitt namn av ursprungsbefolkningarna i den sydvästra delen av den gamla romerska provinsen Britannien (Storbritannien), som invaderade området och ersatte det gallo-romanska styret. Grevskapet Cornouaille finns inte längre som administrativt område, men är fortfarande levande i områdets särskilda traditioner, dialekt och folklore. Det motsvarar en del av departementet Finistère. Äpplen har odlats i Cornouaille sedan 500-talet, vilket framgår av levnadsteckningen för S:t Guénolé, grundare av klostret i Landevennec (Aulne-Finistère-dalen). Ciderproduktionen i grevskapet utvecklades från 1300-talet på grundval av nya tanninrika äppelsorter med ursprung i Galicien (Spanien) och Nordafrika, tack vare den ökade kommersiella sjöfarten. Tanninerna har inte enbart en antiseptisk funktion utan underlättar även klarningen av musten genom en naturlig fällning som ger en mer kontrollerad jäsning. Denna teknik är karaktäristisk för de traditionella cidersorterna i nordvästra Frankrike. Med tiden har det skett ett urval av lokala sorter av hög kvalitet som är anpassade till det lokala klimatet. En mängd skrifter fram till slutet av 1800-talet visar ryktbarheten hos ’Cornouaille’ (Aulnedalen, Fouesnant, Clohars-Carnoêt, Pays Bigouden …) som, trots en nedgång i samband med omvälvningarna på den bretonska landsbygden till följd av de båda världskrigen på 1900-talet, fortfarande har ett grundmurat anseende hos konsumenterna.”

tas bort eftersom de inte motsvarar syftet med denna del.

Stycket ersätts med följande:

”Tack vare den dokumentation som har införts, från odlingen av äpplena och under hela framställningsprocessen för ’Cornouaille’, och det fastställda förfarandet för analytisk och organoleptisk kontroll kan produkten följas ända fram till saluföringen. 4.1 Deklarationskrav 4.1.1 Identitetsförklaring av aktörerna Varje aktör som vill delta i någon del av eller hela produktionen och framställningen av ’Cornouaille’ ska lämna en identitetsförklaring. Identitetsförklaringen ska innehålla en beskrivning av de jordlotter och redskap som används för produktion av den skyddade ursprungsbeteckningen och ett åtagande om att följa produktspecifikationen för den skyddade ursprungsbeteckningen. Identitetsförklaringen ska lämnas till gruppen, som meddelar kontrollorganet. Alla förändringar ska anges av den godkända aktören innan verksamheten inleds. AKTÖRER BESKRIVNING AV PRODUKTIONSREDSKAP ANSÖKNINGSDAG Fruktproducenter För varje odlingsenhet: referensnummer i fastighetsregistret för jordlotten eller jordlotterna, antal träd, planteringsår, odlingsmetod, sorter, avstånd mellan träden. Karta över äppelodlingen med sorternas placering. Om aktören vill producera frukt år N: före den 1 april skördeåret för varje ny jordlott eller ändring av odlingsenhet. Tillverkare Adress till fruktlagret Adress till produktionsanläggningen eller produktionsanläggningarna Förekomst av krossnings- eller rivningsrester Förekomst av pressningsrester Före all framställning i avsikt att göra anspråk på den skyddade ursprungsbeteckningen och senast den 1 september skördeåret om aktören vill bedriva produktion år N 4.1.2 Deklaration om anspråk Deklarationen om anspråk ska lämnas in minst 10 månader efter tappningen på flaska. Följande ska anges: — datum och — de mängder som har tappats på flaska per parti. Deklarationen om anspråk ska lämnas till gruppen, som meddelar kontrollorganet. 4.1.3 Sammanfattning av fruktinköp Sammanfattningen av fruktinköp ska fyllas i av varje tillverkare som har köpt frukt under odlingsåret. Den ska varje år skickas in före den 15 februari efter skördeåret till gruppen, som meddelar kontrollorganet. Den ska innehålla uppgifter om inköpta kvantiteter frukt per leverantör. 4.2 Registrering 4.2.1 Register och handlingar som ska åtfölja frukten Under transporten mellan leverantören och tillverkaren ska frukten åtföljas av en handling med följande uppgifter: — den ursprungsbeteckning som anspråket gäller — kvantitet — plats eller jordlott — skördedatum. Aktörerna ska registrera följande i skörderegistret: — skördedatum, — hänvisningar till platsen eller jordlotten, — skördad kvantitet och — sort. 4.2.2 Tillverkningsregister Tillverkningsregistret ska bl.a. innehålla följande uppgifter: — Villkor för extrahering av fruktsaften: — datum för blandning, — sorter som har använts med respektive kvantiteter, — densitet och volym hos den framställda musten. — Behandlingar av musten under jäsningen — tappning på flaska — datum för tappning på flaska, — sammansättning av blandningar, — volym, — identifieringsnummer för partiet. 4.3 Kontroll av produkten Som ett led i kontrollen av egenskaperna hos en produkt med ursprungsbeteckningen görs analytiska och organoleptiska undersökningar samt en granskning av produktens utseende och smak, för att garantera produktens kvalitet och typiska egenskaper. Kontrollerna utförs genom stickprov. Cidern tas ut efter utgången av den kortast tillåtna andra jäsningsperioden. ”

Denna ändring är kopplad till utvecklingen i nationella lagar och regelverk och syftar till att beskriva det system för kvantitativ och kvalitativ spårbarhet som har införts. Aktörernas deklarationsskyldigheter anges närmare (framför allt i fråga om innehåll och mottagare). Bland annat krävs följande:

— En identitetsförklaring från aktörerna för tilldelning av en behörighetsförklaring, som visar att de kan uppfylla kraven i produktspecifikationen.

— En deklaration om anspråk.

— En sammanfattning av fruktinköp.

— Metoden för registerföring förtydligas, framför allt för de register och handlingar som ska åtfölja frukten samt tillverkningsregistret.

Dessa förklaringar är nödvändiga för kännedom om, uppföljning och kontroll av de produkter som är avsedda att saluföras med ursprungsbeteckningen.

5.4 Rubriken ”Produktionsmetod”

En rubrik läggs till: ”5.1 Framställning av frukt och fruktsaft” och i denna punkt

— läggs följande mening till: ”Fruktodlingen består av samtliga äppelträd på jordbruksföretaget med frukter som kan bearbetas för att framställa ’Cornouaille’.”

Syftet är att definiera begreppet fruktodling och förklara på vilken nivå efterlevnaden av reglerna i fråga om fruktodlingarna ska bedömas, dvs. på jordbruksföretaget och inte på jordlotten.

En underrubrik läggs till: ”5.1.1 Sortsammansättning i fruktodlingen” och i denna punkt

— ska meningen ”Äppelsorterna ska enligt tradition delas upp i olika kategorier beroende på mustens smak: besk, besksöt, söt och syrlig.”

ändras på följande sätt:

”Äppelsorterna ska enligt tradition delas upp i olika kategorier beroende på mustens smak: fenolisk (besk och besksöt), söt och syrlig.”

Cideräppelkategorierna ”besk” och ”besksöt” samlas i kategorin ”fenolisk”, som motsvarar moderna metoder inom sektorn för ciderprodukter.

— Meningen ”Beska och besksöta sorter motsvarar 70 volymprocent av varje blandning ” tas bort ur denna del. Denna regel överförs till reglerna för sammansättning i punkt 5.2.2, eftersom bestämmelsen gäller blandning och inte fruktodlingar.

— Meningen ”Cider med den kontrollerade ursprungsbeteckningen ’Cornouaille’ framställs i Cornouaille av lokala och traditionella cideräppelsorter som måste komma från identifierade fruktodlingar i området.”

ändras på följande sätt: ”Cidern ’Cornouaille’ framställs av lokala och traditionella cideräppelsorter.”

Syftet med ändringen är att förenkla texten. Orden ”som måste komma från identifierade fruktodlingar i området” tas bort, eftersom cideräpplenas ursprung och villkoren för att välja jordlotter som är lämpliga för fruktproduktionen fastställs under rubriken ”Geografiskt område”.

— Den förteckning över godkända sorter som anges nedan läggs till i produktspecifikationen för att bättre fastställa vilka lokala och traditionella sorter som är tillåtna:

”Följande sorter är godkända: Fenoliska sorter: Amère Saint-Jacques Avalou Bigouden Avalou Daoulas Bedan Beleien Botell Bihan Botell Stank Brank Kamm Bramtôt C’Huéro Briz C’Huero Gwenn C’Huero Ruz C’Huero Ruz Bihan C’Huero Ruz Mod Kozh C’Huero Ruz Per Lae Carabine Chevalier jaune Douce Möen Dous Bloc’hig Dous Bras Dous-Rouz Dous-Rouz-Bihan Dous-Rouz-Bras Goarimig Ruz Jaketig Jambi Jeanne Renard Jobig Kermerrien Kroc’hen Ki eller Peau de chien Marie Ménard Médaille d’or Penn du Perscao Prat Yod Rouz koumoullen Bihan Rouz koumoulenn Bras Seac’h Biniou Stang-Ruz Trojenn Hir Ty Ponch Syrliga sorter: Briz Kannig Fil jaune Fil rouge Judor Locard vert Mirblaz Petit jaune Rouget de dol Söta sorter: Avalou Spoue Douce Koêtligné Dous Bihan” Dous E Veg Briz Guillevig eller Guillevic

— Meningen

”För att bevara mångfalden av sorter är det tillåtet att använda lokala cideräppelsorter som inte anges i denna förteckning, upp till högst 20 % av fruktodlingens areal. Dessa sorter ska räknas som fenoliska.”

läggs till för att ta hänsyn till den befintliga spontana mångfalden av sorter, som gör att det inte går att upprätta en fullständigt uttömmande förteckning över lokala sorter, och för att bevara denna mångfald som utgör en intressant genetisk reserv.

— Följande bestämmelse läggs till: ”Den areal som är planterad med äppelträd av fenoliska sorter ska motsvara minst 70 % av hela fruktodlingens areal och den areal som är planterad med äppelträd av syrliga sorter ska motsvara högst 15 % av hela fruktodlingens areal.”

Syftet med denna regel är att se till att de planterade arealerna motsvarar reglerna för de olika äppelkategoriernas proportioner i blandningarna.

En underrubrik läggs till: ”5.1.2 Odlingsmetod” och i denna punkt

— läggs följande stycke till: ”Fruktodlingarna ska ha en högsta planteringstäthet på — för högväxande äppelträd: 250 träd per hektar, med ett minsta avstånd på 6 meter mellan träden, — för lågväxande äppelträd: 750 träd per hektar.”

Här beskrivs två tillåtna odlingsmetoder för fruktodlingarna: högväxande och lågväxande.

— Följande bestämmelser läggs till: ”Fruktodlingen ska underhållas för att säkerställa att träden är i gott skick överlag, vilket innefattar kontroll av trädens utveckling och den växtlighet som täcker marken samt bekämpning av mistel i äppelträden. Konstbevattning är inte tillåten från och med att träden tas i produktion. Fruktodlingar med högväxande träd får ha växtlighet på marken utom i en cirkel runt träden där ogräsrensning får göras inom en radie på högst 0,5 m. Fruktodlingar med lågväxande träd får ha växtlighet på marken utom i raden, där ogräsrensning får göras i en bredd av högst 1 m.”

Genom dessa bestämmelser beskrivs de regler för fruktodlingen som gör det möjligt att producera cideräpplen av den kvalitet som eftersträvas för framställning av ”Cornouaille”. De handlar om skötsel av träden, förbud mot bevattning och kontroll av växtligheten på marken. Precis som förklaras i delen ”Samband med det geografiska området” konkurrerar markväxtligheten med äppelträden, vilket begränsar trädens växtkraft och bidrar till utvecklingen av frukter som har hög socker- och tanninhalt. Bevattning är endast tillåten för unga träd. Nederbörden i området täcker vattenbehovet hos träd i produktion.

En underrubrik läggs till: ”5.1.3 Skörd och lagring” och i denna punkt

— ersätts följande bestämmelser

”Cideräpplen ska skördas fullmogna. De lagras sortvis i behållare som låter luften cirkulera, tills de har uppnått en tillräcklig mognad för blandning.”

med

”Äpplena skördas fullmogna, varje sort för sig. De olika äppelsorterna lagras på ett sätt som gör det möjligt att bestämma mängderna separat vid pressningstidpunkten. Frukterna ska vara i gott skick vid extraheringen av fruktsaften.”

Syftet med ändringen är att förenkla texten och göra åtskillnad mellan de kriterier som gäller för skörden och de som gäller för lagringen. Genom att sorterna skördas var och en för sig och äpplena går att spåra vid lagringen kan man säkerställa att råvaran kan spåras och att reglerna för sammansättning av blandningar följs. Skyldigheten att beskriva lagringsmetoderna för äpplena ersätts med en skyldighet att uppnå ett resultat i fråga om fruktens skick när den ska användas.

En underrubrik läggs till: ”5.1.4 Fruktodlingarnas produktivitet och inledning av produktion” och i denna punkt

— läggs följande stycke till: ”Den högsta genomsnittliga avkastningen hos fruktodlingar i produktion kontrolleras genom förhållandet mellan den mängd frukt som i genomsnitt har producerats under de två senaste åren och den odlade arealen av identifierade jordlotter. Arealen beräknas genom att antalet träd i produktion multipliceras med den förväntade genomsnittliga arealen för varje träd, definierad på grundval av avståndet mellan träden vid radplantering samt mellan raderna.”

Metoden för beräkning av avkastning har ändrats för att ta hänsyn till fenomenet med växlande fruktproduktion: cideräppelträd producerar i allmänhet en stor mängd frukt vartannat år, och en mindre mängd året efter. Därför utjämnas avkastningen över två på varandra följande år, och man talar om en ”genomsnittlig avkastning”.

— Följande stycke:

”Avkastningen från dessa fruktodlingar får för odlingar med högväxande träd inte överstiga 20 ton per hektar fruktodling i produktion och för odlingar med lågväxande träd inte överstiga 30 ton per hektar fruktodling i produktion.”

ersätts med:

”Den högsta genomsnittliga avkastningen för fruktodlingar i produktion fastställs till

— 25 ton äpplen eller 187,50 hl must per hektar för odlingar med högväxande träd,

— 30 ton äpplen eller 225 hl must per hektar för odlingar med lågväxande träd.”

Texten har ändrats för att underlätta läsningen. Begreppet genomsnittlig avkastning har införlivats i texten. Den högsta genomsnittliga avkastningen för odlingar med högväxande träd har ökats till 25 ton för att ta hänsyn till den konstaterade avkastningen. Avkastningen uttryckt i ton äpplen har också kompletterats med motsvarande mängd i hektoliter must, för att underlätta kontrollerna.

— Följande stycke:

”Unga äppelträd ska endast räknas in för produktion av frukter avsedda för framställning av beteckningen ’Cornouaille’ från och med

— det sjunde året efter det år då planteringen genomfördes före den 31 maj för högväxande träd,

— det tredje året efter det år då planteringen genomfördes före den 31 maj för lågväxande träd.”

läggs till. Syftet med denna ändring är att förtydliga från och med vilken tidpunkt som unga planeringar ska redovisas för beräkningen av avkastning. Före tre år för lågväxande träd och sju år för högväxande träd är de mängder som eventuellt produceras mycket små.

En underrubrik läggs till: ”5.1.5 Extrahering av fruktsaft, pressning, behandling av musten” och i denna punkt

— ändras stycket ”Cideräpplena krossas eller rivs. Det är inte tillåtet med några tillsatser.”

på följande sätt: ”Cideräpplena krossas eller rivs till en massa och pressas sedan. Det är inte tillåtet med några tillsatser.”

Syftet med dessa ändringar är att förklara stegen i produktionen.

— Följande bestämmelse läggs till: ”Det är inte tillåtet att blanda massan med en spiralskruv.”

Syftet med ändringen är att förbjuda en extraheringsmetod som skulle påverka kvaliteten negativt hos den framställda fruktsaften.

— Följande bestämmelse läggs till: ”Den must som framställs har en lägsta naturlig sockerhalt på 108 gram per liter.”

Detta kriterium gör det möjligt att säkerställa att de äpplen som används är mogna.

En underrubrik läggs till: ”5.2.1 Jäsning” och i denna punkt

— ersätts stycket ”Klarning av musten är obligatorisk och får endast göras med den traditionella fällningsmetoden.”

med följande: ”Klarning av musten är obligatorisk och får endast göras genom fällning på naturlig väg eller med hjälp av fällningssalter och särskilda enzymer som är tillåtna enligt gällande regelverk.”

Syftet med ändringen är att förtydliga vilka behandlingar som är tillåtna.

— Meningen ”Jäsningen av musten sker långsamt”

kompletteras på följande sätt:

”Jäsningen av musten sker långsamt utan tillsats av ämnen för att skynda på eller bromsa jästsvamparnas utveckling.”

Genom denna ändring förtydligas de villkor som måste uppfyllas för den första jäsningen.

— Meningarna

”All behandling som leder till en förändring i mustens naturliga sockerhalt är förbjuden” och ”Sötning, pastörisering och kolsyrning är förbjudna”

slås ihop till följande mening: ”Pastörisering och all annan behandling i syfte att ändra mustens eller ciderns naturliga sockerhalt eller färg är förbjudna i alla faser av tillverkningen.”

Syftet med ändringen är att räkna upp de behandlingar som är förbjudna vid framställningen av ”Cornouaille”. Eftersom färgen är en särskild egenskap för den skyddade ursprungsbeteckningen ”Cornouaille” är det också förbjudet att förändra färgen. De metoder som avses är förbjudna för både must och cider, i alla faser av tillverkningen. Förbudet mot kolsyrning anges i punkt 5.2.2 i samband med tappning på flaska och den andra jäsningen, eftersom det inte berör fasen med den första jäsningen.

En underrubrik läggs till: ”5.2.2 Tappning på flaska och andra jäsning”, och i denna punkt

— ska bestämmelsen ”Tappning på flaska ska äga rum minst sex veckor efter pressningen.” läggas till.

Syftet med denna bestämmelse är att säkerställa att musten verkligen genomgår en första jäsning på fat innan den tappas på flaska.

— Meningen ”Sammansättning av sorter får endast göras vid krossnings- eller rivningstillfället eller genom blandning av must eller cider under jäsningen” tas bort eftersom den är underförstådd, då sammansättningen med nödvändighet måste göras före tappningen på flaska.

— Bestämmelsen ”Beska och söta sorter motsvarar 70 volymprocent av varje blandning”

ska ersättas med

”Cider som är färdig att tappas på flaska för den andra jäsningen ska härröra från en sammansättning av äpplen som skördas och används under samma odlingsår som de används:

— andelen äpplen från fenoliska sorter ska vara minst 70 %,

— andelen äpplen från syrliga sorter ska vara högst 15 %,

— andelen äpplen från lokala sorter ska vara mindre än 20 %,

— andelen äpplen från samma cideräppelsort ska vara högst 60 %.”

Reglerna för sammansättning förstärks för att skapa en tydligare ram för den organoleptiska profilen hos den slutprodukt som omfattas av beteckningen. Bestämmelsen om beska och besksöta sorter, dvs. fenoliska sorter, bibehålls och kompletteras med kriterier för de andra typerna av äpplen.

— Följande bestämmelse läggs till: ”Tappningen på flaska ska göras senast den 31 oktober året efter skördeåret.”

Syftet med detta slutdatum för perioden för tappning på flaska är att undvika att cider som tappas på flaska inte har jäst alltför mycket.

— Meningen ”Den andra jäsningen ska genomföras genom jäsning på flaska av en andel av restsockret” ändras på följande sätt: ”Den andra jäsningen genomförs genom jäsning på flaska av en andel av restsockret, eventuellt efter tillsats av aktiv torrjäst.”

Denna ändring visar att det finns en möjlighet att tillsätta aktiv torrjäst för att bättre kunna kontrollera den förnyade jäsningen och för att jäsningen på flaska ska lyckas.

— Bestämmelsen ”Jäsningen på flaska ska pågå under minst sex veckor. ” läggs till för att flaskorna ska få vila så länge som behövs för den andra jäsningen.

— ” Bestämmelsen ” Cidern får inte handlas mellan aktörer eller släppas ut för marknaden för slutkonsumenter förrän efter utgången av den kortast tillåtna perioden för den andra jäsningen. ” läggs till för att förtydliga att ”Cornouaille” inte får säljas förrän efter utgången av denna period på sex veckor.

En underrubrik läggs till: ”5.2.3 Metoder för borttagning av bottensatsen”, och i denna punkt:

”Efter utgången av den kortast tillåtna perioden för den andra jäsningen får bottensatsen avlägsnas

— genom degorgering,

— genom filtrering med genomtryck ’från flaska till flaska’,

— med transvasering till en samlingsbehållare och filtrering med genomtryck.”

läggs till.

Syftet med denna ändring är att tillåta borttagning av bottensats från ”Cornouaille”. Denna metod gör det möjligt att bättre styra utvecklingen av ”Cornouaille” under tiden och bevara dess särskilda organoleptiska egenskaper. Bottensatsen motsvarar jäsningsresterna hos mousserande vin och kan ibland ge upphov till att oönskade smaker utvecklas i cidern.

5.5 Rubriken ”Faktorer som styrker sambandet med det geografiska området”

Detta kapitel har omarbetats nästan helt och hållet. Det har nu delats upp i tre delar för att ge en mer exakt beskrivning av det geografiska områdets specifika egenskaper, produktens särskilda egenskaper och orsakssambandet. Det rör sig enbart om textändringar som inte innebär någon ändring av innehållet.

5.6 Avsnittet ”Märkning”

— Följande meningar läggs till: ”Cider med den skyddade ursprungsbeteckningen ’Cornouaille’ får endast deklareras efter framställning, erbjudas till allmänheten, avsändas, utbjudas till försäljning eller säljas under förutsättning att den beteckningen anges i deklarationer, annonser, prospekt, etiketter, fakturor och på alla typer av behållare. Beteckningens namn samt uppgiften ’skyddad ursprungsbeteckning’ ska presenteras med bokstäver som är tydliga, lättläsliga, outplånliga och tillräckligt stora för att vara tydligt urskiljbara från övriga uppgifter i ord och bild.”

Syftet med denna ändring är att närmare fastställa villkoren för att ange beteckningens namn och uppgiften ”skyddad ursprungsbeteckning”.

— Meningen ”Uppgiften ’kontrollerad ursprungsbeteckning’ placeras omedelbart under namnet på beteckningen, utan mellanliggande uppgifter” ändras på följande sätt: ”På produktens etikett ska uppgiften ’skyddad ursprungsbeteckning’ placeras omedelbart under namnet på beteckningen, utan mellanliggande uppgifter.”

Ordet ”kontrollerad” byts ut mot ”skyddad” för att stämma överens med unionslagstiftningen.

5.7 Rubriken ”Annat”

— Behörig myndighet i medlemsstaten

Texten

”Institut National des Appellations d’Origine 138, avenue des Champs-Elysées 75008 Paris FRANKRIKE Tfn +33 153898000 Fax +33 142255797”

ersätts med följande:

”Institut national de l’origine et de la qualité (INAO) Arborial – 12, rue Rol-Tanguy TSA 30003 – 93555 Montreuil Cedex FRANKRIKE Tfn+ 33 173303800 Fax +33 173303804 E-post: info@inao.gouv.fr”

Syftet med denna ändring är att uppdatera och komplettera namn på och kontaktuppgifter för INAO.

— Ansökande grupp

Texten

”Namn: Comité Cidricole de Développement et de Recherche Fouesnantais et Finistérien (CIDREF) Adress: 5, allée Sully – 29 322 Quimper Cedex – FRANKRIKE Sammansättning: CIDREF är en branschorganisation för producenter och tillverkare av cider med den skyddade ursprungsbeteckningen ’Cornouaille’. Den bildades den 13 oktober 1980 och har i dag ett sextiotal medlemmar.”

ersätts med:

”Namn: Producentorganisationen för cider med den kontrollerade ursprungsbeteckningen ”Cornouaille” Adress: Chambre d'agriculture – Kergadalen – 29590 Saint-Segal – FRANKRIKE Tfn+ 33 298865993 E-post: odgcornouaille@gmail.com Sammansättning: Branschorganisationen består av äppelproducenter och producenter av cider med beteckningen ’Cornouaille’.”

Den grupp som i fortsättningen ansvarar för den skyddade ursprungsbeteckningen och som lämnar in ansökan om ändring är Organisme de défense et de gestion du cidre AOC Cornouaille. Uppgifterna om gruppen Comité cidricole de développement et de recherche fouesnantais et finistérien (CIDREF) som den som lämnar in ansökan om registrering har därför tagits bort och ersatts med namnet på den nuvarande gruppen.

— Produkttyp

Meningen ”Klass 1–8 – Övriga produkter i bilaga II: cider” ersätts med ”Klass 1–8 – Övriga produkter i bilaga I till fördraget (kryddor etc.)”.

Den klass som den skyddade ursprungsbeteckningen tillhör förändras inte. Syftet med ändringen är att uppdatera lydelsen av klass 1.8.

— I rubrik 7 ”Hänvisningar till kontrollorgan”

Texten

”Institut National des Appellations d’Origine 138, avenue des Champs-Elysées 75008 Paris FRANKRIKE Direction générale de la concurrence, de la consommation et de la répression des fraudes (generaldirektoratet för konkurrens, konsumtion och kamp mot bedrägerier) 59, boulevard Vincent Auriol Teledoc 251 75703 Paris Cedex 13 FRANKRIKE”

ersätts med följande:

”Institut national de l’origine et de la qualité (INAO) Adress: Arborial – 12, rue Rol Tanguy TSA 30003 – 93555 Montreuil Cedex FRANKRIKE Tfn +33 173303800 Fax +33 173303804 E-post: info@inao.gouv.fr Générale de la Concurrence, de la Consommation et de la Répression des Fraudes (DGCCRF). Adress: 59 boulevard Vincent Auriol – 75703 Paris Cedex 13, FRANKRIKE Tfn +33 144871717 Fax +33 144973037 DGCCRF är en avdelning under ekonomiministeriet.”

Syftet med denna ändring är att uppdatera och komplettera namnen på och kontaktuppgifterna för kontrollorganen (INAO och DGCCRF).

läggs följande stycke till:

”I enlighet med artikel 37 i förordning (EU) nr 1151/2012 ska kontrollen av att produkten överensstämmer med produktspecifikationen innan utsläppandet på marknaden genomföras av ett produktcertifieringsorgan vars namn och kontaktuppgifter finns på INAO:s webbplats och i Europeiska kommissionens databas.”

I detta stycke hänvisas till de gällande bestämmelserna för kontroll av den skyddade ursprungsbeteckningen.

— Rubrik 9 Nationella krav

I enlighet med den nationella reformen av ovannämnda system för kontroll av ursprungsbeteckningar görs ett tillägg i form av en tabell med de viktigaste punkter som ska kontrolleras och utvärderingsmetoden för dessa.

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

”CORNOUAILLE”

EU-nr: PDO-FR-0043-AM02 – 19.4.2019

SUB (X) SGB ( )

1. Namn

”Cornouaille”

2. Medlemsstat eller tredjeland

Frankrike

3. Beskrivning av jordbruksprodukten eller livsmedlet

3.1 Produkttyp

Klass 1.8 Övriga produkter i bilaga I till fördraget (kryddor etc.)

3.2 Beskrivning av den produkt för vilken namnet i punkt 1 är tillämpligt

”Cornouaille” är en opastöriserad skummande cider utan tillsatt kolsyra som framställs genom kolsyreutveckling på flaska. Den framställs av ren must från cideräpplen av lokala och traditionella sorter.

Organoleptiska egenskaper

Cidern ”Cornouaille” är särskilt rik på tanniner, vilket ger den en guldgul till orangeröd färg och en karaktäristisk smak av tanniner. Den har en god balans mellan sötma och bitterhet.

Fysikalisk-kemiska egenskaper

’Cornouaille’ har följande analytiska egenskaper:

— En verklig alkoholhalt på över 3,5 volymprocent.

— En total alkoholhalt på över 6 volymprocent.

— En sockerhalt på minst 20 gram per liter.

— Ciderns kolsyretryck i flaskan: minst 1,5 bar vid 20°C eller 3 gram koldioxid.

3.3 Foder (endast för produkter av animaliskt ursprung) och råvaror (endast för bearbetade produkter)

De cideräpplen som används för framställningen av ”Cornouaille” kommer från fruktodlingar som ligger i det geografiska området och som har identifierats som lämpliga för produktion av ”Cornouaille” på grundval av de kriterier som är godkända för beteckningen.

Dessa fruktodlingar ska ha växtlighet på marken, utom vid trädens fot (i en radie av 0,50 meter eller i en bredd av 1 m i raden).

Äpplena ska komma från en positivlista över lokala sorter:

Fenoliska sorter:

Amère Saint-Jacques Avalou Bigouden Avalou Daoulas Bedan Beleien Botell Bihan Botell Stank Bramtôt Brank Kamm C’Huéro Briz C’Huero Gwenn C’Huero Ruz C’Huero Ruz Bihan C’Huero Ruz Mod C’Huero Ruz Per Lae Carabine Chevalier jaune Douce Möen Dous Bloc’hig Dous Bras Dous-Rouz Dous-Rouz-Bihan Dous-Rouz-Bras Goarimig Ruz Jaketig Jambi Jeanne Renard Jobig Kermerrien Kroc’hen Ki eller Peau de chien Marie Ménard Médaille d’or Penn du Perscao Prat Yod Rouz koumoullen Bihan Rouz koumoulenn Bras Seac’h Biniou Stang-Ruz Trojenn Hir Ty Ponch

Syrliga sorter:

Briz Kannig Fil jaune Fil rouge Judor Locard vert Mirblaz Petit jaune Rouget de dol

Söta sorter:

Avalou Spoue Douce Koêtligné Dous Bihan Dous E Veg Briz Guillevig eller Guillevic

För att bevara mångfalden av sorter är det tillåtet att använda lokala cideräppelsorter som inte anges i denna förteckning, upp till högst 20 % av fruktodlingens sammanlagda areal. Sådana sorter ska betraktas som fenoliska.

Fenoliska sorter ska motsvara minst 70 % av fruktodlingens areal. Syrliga sorter ska motsvara högst 15 %.

Varje blandning ska utgöras av en sammansättning äpplen från samma odlingsår och innehålla

— minst 70 % äpplen av fenoliska sorter,

— högst 15 % äpplen av syrliga sorter,

— högst 60 % äpplen av samma sort,

— högst 20 % äpplen av lokala sorter som inte anges i förteckningen.

3.4 Särskilda steg i produktionsprocessen som måste äga rum i det avgränsade geografiska området

Produktionen av äpplen och framställningen av cider, inklusive borttagning av bottensatsen i förekommande fall, måste utföras i det geografiska området.

3.5 Särskilda regler för skivning, rivning, förpackning osv. av den produkt som det registrerade namnet avser

—

3.6 Särskilda regler för märkning av den produkt som det registrerade namnet avser

Utöver de uppgifter som krävs enligt reglerna om märkning och presentation av livsmedel ska cider med den skyddade ursprungsbeteckningen ”Cornouaille” märkas med namnet på beteckningen och uppgiften ”Appellation d’Origine Protégée” (skyddad ursprungsbeteckning) med bokstäver som är tydliga, lättläsliga, outplånliga och tillräckligt stora för att vara tydligt urskiljbara från övriga uppgifter i ord och bild.

4. Kort beskrivning av det geografiska området

Det geografiska området omfattar territoriet i följande kommuner:

Departementet Finistère:

Kommuner som ingår i sin helhet: Argol, Bénodet, Clohars-Carnoët, Clohars-Fouesnant, Combrit, Concarneau, Ergué-Gabéric, Le Faou, La Forêt-Fouesnant, Fouesnant, Gouesnach, Landévennec, Mellac, Moëlan-sur-Mer, Névez, Peumérit, Pleuven, Plogastel-Saint-Germain, Plomelin, Plonéour-Lanvern, Plovan, Pluguffan, Pont-l’Abbé, Pouldreuzic, Quimperlé, Rédené, Rosnoën, Saint-Evarzec, Saint-Jean-Trolimon, Tréguennec, Trégunc, Tréméoc och Tréogat.

Delar av följande kommuner: Arzano (sektionerna ZD, ZH och ZI), Crozon (sektionerna ZA och ZA), Elliant (sektionerna H1, H2 och I4), Quimper (del motsvarande den tidigare kommunen Ergué-Armel), Riec-sur-Bélon (sektionerna YD och YI), Saint-Coulitz (sektionen A2) och Telgruc-sur-Mer (sektionen ZA).

5. Samband med det geografiska området

”Cornouaille” får sina särskilda egenskaper av jordmånen och klimatförhållandena i området, som tillsammans med lokala sorter gör det möjligt att producera mogna cideräpplen med hög halt av socker och fenolföreningar. De gemensamma traditionerna kommer framför allt till uttryck i valet av sorter och framställningsmetoden för denna cider, som erhålls genom en andra jäsning på flaska.

Specifika uppgifter om det geografiska området

Det geografiska området för den skyddade ursprungsbeteckningen ”Cornouaille” omfattar 40 kommuner i departementet Finistère i Bretagne. Det består av fyra sektorer: Aulnedalen, Pays bigouden, Fouesnant-vallée de l’Odet och Pont-Aven.

Området präglas av sin låga höjd över havet (lägre än 100 m), sitt soliga och mycket milda havsklimat (medeltemperatur över 10°C) och en regelbunden, men inte alltför stor nederbörd (mindre än 1 100 mm). Det kuperade landskapet skapar flera områden som är skyddade mot de dominerande vindarna, vilket gör att frukten inte faller för tidigt på hösten.

Den jordmån som är mest representativ för ciderfruktodlingar har utvecklats på ett granit- eller kristallsubstrat, ofta sandblandat. I de fruktodlingar som är avsedda för framställning av ”Cornouaille” är jordtäcket minst 50 cm djupt. Det är alltså ett område som tack vare klimatet och jordmånen är lämpligt för regelbunden produktion av cideräpplen.

Sorter som är rika på fenolföreningar, med ursprung i Spanien, infördes i Finistère på 500-talet, dels genom sjöfarten längs Atlantkusten, dels från Ille-et-Vilaine. Detta nya växtmaterial ledde till stora tekniska framsteg i ciderframställningen. De fenolföreningar som förekommer i dessa nya sorter bromsar och skyddar jäsningen och underlättar klarningen av musten.

I slutet av 1800-talet, efter kriserna inom vinodlingssektorn, blev cider, mer eller mindre utspädd med vatten, en vardagsdryck i Bretagne för såväl landsbygdsbor som arbetare och sjömän, medan kvalitetscider som framställdes genom en andra jäsning på flaska blev en festdryck som man sparade till särskilda tillfällen.

En mängd skrifter från den tiden visar det goda anseendet hos den cider som framställdes i Cornouaille, där flera mindre fruktodlingar växte fram, särskilt runt Fouesnant. Bland annat upprättade Crochetelle år 1905 en förteckning över de sorter som var specifika för södra Finistère.

Under 1900-talet ledde vapenindustrins behov av alkohol till att fruktodlingen i Bretagne inriktades på sorter med hög avkastning, där den viktigaste kvalitetsfaktorn var en hög halt av alkohol. En mängd äppelodlingar togs bort efter kriget, men från och med 1980-talet utökades fruktodlingen återigen i Bretagne. Ciderproducenter som var oroade över tillgången till frukt uppmuntrade jordbrukare att plantera lågväxande fruktodlingar. Dessa odlingar, som anlades med högavkastande sorter som ofta var syrliga och skilde sig kraftigt de traditionella sorterna, ledde till en överproduktion av frukt, vilket ökade sårbarheten hos ciderproduktionen.

Men i Finistère förblev denna industriella verksamhet marginell. Fruktodling i området, som i huvudsak är inriktad på ciderframställning, har utvecklats tillsammans med turismen inom ramen för en hantverksmässig och gårdsbaserad produktion av cider av hög kvalitet för festliga tillfällen. År 1987 ledde offentliggörandet av ett dekret som tillät ciderproducenter att tillsätta koncentrerad fruktsaft till färsk cideräppelsaft till reaktioner hos de traditionella producenterna i Fouesnant, som ansåg att detta riskerade att försämra ciderns kvalitet. Därför ansökte de om erkännande för den kontrollerade ursprungsbeteckningen ”Cornouaille” för att bevara särarten och anseendet hos sin produktion, som hade byggts upp under lång tid genom traditionella produktionsmetoder. ”Cornouaille” framställs av ren cideräppelsaft från lokalt utvalda sorter, utan användning av koncentrerad fruktsaft, och jäsningen sker naturligt genom sockerjäsning på flaska. Dessa metoder bidrar till att aromerna utvecklas hos ”Cornouaille”.

Produktens särskilda egenskaper

”Cornouaille” är en cider som framställs genom en andra jäsning på flaska. Den har

— en guldgul till orangeröd färg,

— livliga men ändå subtila bubblor,

— en verklig alkoholhalt på mer än 3,5 % och en sockerhalt på mer än 20 g per liter,

— en karaktäristisk smak av tanniner som är förknippad med en god balans mellan sötma och bitterhet.

Orsakssamband

Tack vare sitt läge har Cornouaille gynnsamma förhållanden för odling av just cideräpplen. Områdets jordmån och klimatförhållanden ger äppelträden regelbunden och tillräcklig tillgång till vatten (särskilt under frukternas tillväxtperiod under sommaren) tack vare det minsta jorddjupet på 50 cm, områdets låga höjd över havet, vilket begränsar nederbörden samt konkurrensen från växtligheten på marken. Dessa faktorer begränsar trädens växtkraft, samtidigt som frukterna får rik tillgång på ämnen som de behöver.

Området är dock exponerat för kraftiga vindar. Därför har man använt de sluttningar som har störst solexponering och är mest skyddade för att producera cideräpplen. Äpplena kan också mogna längre på träden under hösten.

Den must som framställs av cideräpplen från lokala sorter som är väl anpassade till miljön får därför särskilt höga halter av socker och tanniner. Tack vare mustens höga sockerhalt får cidern en verklig alkoholhalt på mer än 3,5 volymprocent och en restsockerhalt på mer än 20 g per liter, trots förbrukningen av socker vid den andra jäsningen på flaska och utan berikning.

”Cornouaille” får sin komplexa arom genom den traditionella framställningsmetod som producenterna i området har förfinat och bevarat: val av sorter, uteslutande användning av ren cideräppelsaft, andra jäsning på flaska. Inslagen av bitterhet och skärpa i cidern uppnås genom användning av en sammansättning som till största delen består av fenoliska sorter. Dessa sorter, som ska motsvara en andel på minst 70 %, dominerar fruktodlingen i Cornouaille är ett resultat av århundraden av lokal förädling, som till exempel sorterna Beleien, C’Huéro Briz, Prat Yod och Trojenn Hir. Fenolföreningarna och tanninerna ger även cidern dess guldgula till orangeröda färg.

Slutligen får ”Cornouaille” sina subtila bubblor genom den andra jäsningen på flaska, som traditionellt har reserverats för festdrycker. Utöver dessa naturliga bubblor ger den andra jäsningen på flaska cidern möjlighet att utveckla sina aromer och bli mer komplex.

Hänvisning till offentliggörandet av produktspecifikationen

(artikel 6.1 andra stycket i denna förordning)

https://extranet.inao.gouv.fr/fichier/CDC-Cornouaille-modifié-20191219-Vconsolidé.pdf

(1) EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.