P7_TC1-CNS(2011)0402

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd den 21 november 2013 inför antagandet av rådets beslut om inrättande av det särskilda programmet för genomförande av Horisont 2020 – ramprogrammet för forskning och innovation (2014–2020)

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 182.4,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,

med beaktande av Europaparlamentets yttrande (1),

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (2),

med beaktande av Regionkommitténs yttrande (3),

i enlighet med ett särskilt lagstiftningsförfarande, och

av följande skäl:

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

AVDELNING I

INRÄTTANDE

Artikel 1

Syfte

Genom detta beslut inrättas det särskilda programmet för genomförande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr XX/2012 (14) och fastställs de särskilda mål för unionens stöd till forsknings- och innovationsverksamhet som anges i artikel 1 i denna förordning samt tillämpningsföreskrifter.

Artikel 2

Inrättande av det särskilda programmet

1. Härmed inrättas det särskilda programmet för genomförande av Horisont 2020 – Ramprogrammet för forskning och innovation (2014–2020) (”det särskilda programmet”) för perioden 1 januari 2014–31 december 2020.

2. I enlighet med artikel 5.2 och 5.3 i förordning (EU) nr XX/2012 (Horisont 2020) ska det särskilda programmet bestå av följande delar:

Artikel 3

Särskilda mål

1. Del I om vetenskaplig spetskompetens syftar till att stärka den europeiska forskningens kvalitet i enlighet med prioriteringen ”Vetenskaplig spetskompetens”, som fastställs i artikel 5.2 a i förordning (EU) nr XX/2012 (Horisont 2020), genom att sträva efter följande särskilda mål:

Huvudlinjerna för verksamheten för dessa särskilda mål anges i del I i bilaga I.

2. Del II om industriellt ledarskap syftar till att stärka det industriella ledarskapet och konkurrenskraften i enlighet med prioriteringen ”Industriellt ledarskap”, som fastställs i artikel 5.2 b i förordning (EU) nr XX/2012 (Horisont 2020), genom att sträva efter följande särskilda mål:

Huvudlinjerna för verksamheten för dessa särskilda mål anges i del II i bilaga I. Särskilda villkor för hur finansieringsmöjligheterna enligt led b ska användas kommer att fastställas. Dessa villkor anges i del II punkt 2 i bilaga I.

Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 10 avseende ändringar av andelen investeringar från egetkapitalinstrumentet i Horisont 2020 av EU:s totala investeringar i expansion och tillväxt, i fråga om de finansiella instrument som avses i del II punkt 2 i bilaga I .

3. Del III om samhällsutmaningar syftar till att bidra till prioriteringen ”Samhällsutmaningar”, som fastställs i artikel 5.2 c i förordning (EU) nr XX/2012 (Horisont 2020), genom verksamhet inom forskning, teknisk utveckling, demonstration och innovation som bidrar till följande särskilda mål:

Huvudlinjerna för verksamheten för dessa särskilda mål anges i del III i bilaga I.

3a. Del IIIa, ”Spridning av spetskompetens och breddat deltagande”, ska fullt ut utnyttja potentialen hos EU:s samlade kompetens och se till att fördelarna med en innovationsdriven ekonomi både maximeras och sprids vida omkring i EU, i enlighet med principen om spetskompetens.

3b. Del IIIb, ”Vetenskap med och för samhället”, ska bygga upp ett effektivt samarbete mellan forskning och samhälle, rekrytera nya forskartalanger och förena vetenskaplig spetskompetens med socialt medvetande och ansvarstagande.

4. Del IV, ”Gemensamma forskningscentrumets icke-nukleära direkta åtgärder”, syftar till att bidra till alla de prioriteringar som anges i artikel 5.2 i förordning (EU) nr XX/2012 [Horisont 2020] med det särskilda målet att ge kundorienterat vetenskapligt och tekniskt stöd till unionspolitiken.

Huvudlinjerna för det särskilda målet anges i del IV i bilaga I.

5. Det särskilda programmet ska bedömas utifrån hur resultat och effekter överensstämmer med resultatindikatorerna ▌.

Ytterligare uppgifter om de viktiga resultatindikatorer som motsvarar de särskilda målen i punkterna 1 till 4 i denna artikel anges i bilaga II.

▌

Artikel 4

Budget

1. I enlighet med artikel 6.1 i förordning (EU) nr XX/2012 (Horisont 2020) ska finansieringsramen för genomförandet av det särskilda programmet uppgå till [86 198 miljoner euro].

2. Det belopp som avses i punkt 1 ska fördelas mellan de fyra delar som anges i artikel 2.2 i detta beslut i enlighet med artikel 6.2 i förordning (EU) nr XX/2012 (Horisont 2020). Den vägledande budgetfördelningen för de särskilda mål som anges i artikel 3 i detta beslut och det högsta totala beloppet för bidrag till Gemensamma forskningscentrumets åtgärder anges i bilaga II till förordning (EU) nr XX/2012 (Horisont 2020).

3. Högst 6 % av de belopp som avses i artikel 6.2 i förordning (EU) nr XX/2012 (Horisont 2020) för delarna I, II och III i det särskilda programmet får avsättas till kommissionens administrativa utgifter.

4. Vid behov får anslag föras in i budgeten efter 2020 för att täcka tekniskt och administrativt stöd, i syfte att möjliggöra förvaltning av verksamhet som inte har avslutats den 31 december 2020.

AVDELNING II

GENOMFÖRANDE

Artikel 5

Arbetsprogram

1. Det särskilda programmet ska genomföras med hjälp av arbetsprogram.

2. Kommissionen ska anta gemensamma eller separata arbetsprogram för genomförandet av delarna I, II och III i detta särskilda program, vilka anges i artikel 2.2 a, b och c, utom för genomförandet av åtgärder inom det särskilda målet ”Stärka ▌spetsforskning genom Europeiska forskningsrådets verksamhet ”, som anges i artikel 3.1 a. Dessa genomförandeåtgärder ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 9.2.

3. Arbetsprogrammen för genomförandet av åtgärderna inom det särskilda målet ”Stärka ▌spetsforskning genom Europeiska forskningsrådets verksamhet ”, vilka har fastställts av Europeiska forskningsrådets vetenskapliga råd i enlighet med artikel 7.2 b, ska antas av kommissionen genom en genomförandeakt i enlighet med det rådgivande förfarande som avses i artikel 9.2a . Kommissionen ska avvika från det arbetsprogram som fastställts av det vetenskapliga rådet endast när den anser att det inte överensstämmer med bestämmelserna i detta beslut. I sådant fall ska kommissionen anta arbetsprogrammet genom en genomförandeakt i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 9.2. Kommissionen ska i vederbörlig ordning motivera denna åtgärd.

4. Kommissionen ska genom en genomförandeakt anta ett separat flerårigt arbetsprogram för del IV i det särskilda programmet, som rör Gemensamma forskningscentrumets icke-nukleära direkta åtgärder, i enlighet med artikel 2.2 d.

I detta arbetsprogram ska hänsyn tas till de yttranden från den styrelse för Gemensamma forskningscentrumet som avses i beslut 96/282/Euratom.

5. I arbetsprogrammen ska hänsyn tas till läget för vetenskap, teknik och innovation på EU-nivå samt på nationell och internationell nivå, liksom till relevant utveckling inom politik, marknad och samhälle. De ska , i förekommande fall, innehålla uppgifter om samverkan med forsknings- och innovationsverksamhet som genomförs av medlemsstaterna (inklusive deras regioner) , bland annat i områden där det finns gemensamma initiativ för programplanering. De ska uppdateras vid behov.

6. I arbetsprogrammen för genomförandet av delarna I, II och III, som anges i punkterna a, b och c i artikel 2.2, ska man ange de eftersträvade målen, de förväntade resultaten, metoden för genomförande och deras totala belopp, i förekommande fall inbegripet preliminära uppgifter om beloppen för klimatrelaterade utgifter. De ska också innehålla en beskrivning av de åtgärder som ska finansieras, en uppgift om de belopp som anslagits för varje åtgärd, en vägledande tidsplan samt en flerårig strategi och strategiska riktlinjer för de efterföljande åren av genomförande. För bidrag ska de innehålla prioriteringar, urvals- och tilldelningskriterier och de olika tilldelningskriteriernas relativa tyngd samt maximal finansieringssats för de totala stödberättigande kostnaderna . De ska också innehålla uppgifter om eventuella extra skyldigheter för deltagarna gällande tillämpning och spridning i enlighet med artikel 40 i förordning (EU) nr XX/2012 [regler för deltagande]. De ska möjliggöra för lämpliga strategiska uppifrån-och-ned- samt nedifrån-och-upp-strategier som syftar till att uppnå målen på innovativa sätt.

Dessutom ska arbetsprogrammen innehålla ett avsnitt där man identifierar de övergripande åtgärder som avses i artikel 13 i förordning (EU) nr XX/2012 (Horisont 2020) och i fältet med övergripande frågor och stödåtgärder i bilaga I till den förordningen, och som berör två eller flera särskilda mål, både inom samma prioritet och inom två eller flera prioriteringar. Dessa åtgärder ska genomföras på ett integrerat sätt.

7. Kommissionen ska genom genomförandeakter i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 9.2 anta följande åtgärder:

Artikel 6

Europeiska forskningsrådet

1. Kommissionen ska inrätta ett europeiskt forskningsråd (”ERC”) som ska genomföra de åtgärder i del I, ”Vetenskaplig spetskompetens”, som avser det särskilda målet ”Stärka ▌spetsforskning genom Europeiska forskningsrådets verksamhet ”. ERC ska efterträda Europeiska forskningsrådet, som inrättades genom beslut 2007/134/EG.

2. Europeiska forskningsrådet ska bestå av ett oberoende vetenskapligt råd i enlighet med artikel 7 och en särskild genomförandestruktur i enlighet med artikel 8.

3. ERC:s ordförande ska väljas bland erfarna och internationellt ansedda forskare.

Ordföranden ska utses av kommissionen genom ett öppet rekryteringsförfarande med en oberoende särskild urvalskommitté, och mandatperioden ska vara begränsad till fyra år som kan förlängas en gång. Rekryteringsförfarandet och den utvalda kandidaten ska ha det vetenskapliga rådets godkännande.

Ordföranden ska samtidigt vara ordförande i vetenskapliga rådet och stå för dess ledning och dess kontakter med den tillhörande genomförandestrukturen, samt representera rådet i forskningsvärlden.

4. Europeiska forskningsrådet ska följa principerna om vetenskaplig spetskompetens, självständighet, effektivitet, insyn och ansvarsskyldighet. Det ska garantera uppföljning av europeiska forskningsrådets verksamhet enligt rådets beslut 2006/972/EG.

5. Verksamheten i Europeiska forskningsrådet ska vara forskarstyrd och stödja forskning som utförs inom alla områden av enskilda och transnationella forskarlag som konkurrerar på europeisk nivå. Bidrag till Europeiska forskningsrådets verksamheter inom spetsforskning ska enbart tilldelas med kompetens som kriterium.

6. Kommissionen ska stå som garant för Europeiska forskningsrådets självständighet och integritet och se till att rådets uppgifter utförs korrekt.

Kommissionen ska se till att Europeiska forskningsrådets verksamhet genomförs i enlighet med principerna i punkt 4 i denna artikel, liksom med vetenskapsrådets övergripande tekniska strategi enligt artikel 7.2.

Artikel 7

Vetenskapligt råd

1. Det vetenskapliga rådet ska bestå av vetenskapsmän, ingenjörer och forskare med högsta renommé och lämplig sakkunskap , både kvinnor och män i olika åldersgrupper , vilka representerar ett stort antal forskningsområden och agerar i egenskap av individer, oberoende gentemot utomstående intressen.

Kommissionen ska utse det vetenskapliga rådets ledamöter enligt ett oberoende och öppet urvalsförfarande som överenskommits med det vetenskapliga rådet och inbegriper samråd med forskarsamhället och en rapport till Europaparlamentet och rådet.

Mandatet för ledamöterna i det vetenskapliga rådet ska vara begränsat till fyra år och kunna förnyas en gång enligt ett rotationssystem som ska garantera kontinuiteten i det vetenskapliga rådets arbete.

2. Det vetenskapliga rådet ska utarbeta följande:

Kommissionen ska avvika från de ståndpunkter som fastställts av vetenskapliga rådet i enlighet med leden a, c, d och e i första stycket endast om den anser att bestämmelserna i denna artikel inte har efterlevts. I sådant fall ska kommissionen anta åtgärder för att bibehålla kontinuiteten i genomförandet av det särskilda programmet och garantera uppnåendet av dess mål, och ange på vilka punkter den frångår vetenskapliga rådets ståndpunkter och vederbörligen motivera sitt agerande.

3. Det vetenskapliga rådet ska agera enligt mandatet i del 1 led 1.1 i bilaga I.

4. Det vetenskapliga rådet ska uteslutande verka för att uppnå målen för den del av det särskilda programmet som rör det särskilda målet ”Stärka ▌spetsforskning genom Europeiska forskningsrådets verksamhet ” enligt principerna i artikel 6.4. Det ska verka med integritet och redlighet och bedriva sin verksamhet effektivt och med största möjliga öppenhet.

Artikel 8

Den särskilda genomförandestrukturen

1. Den särskilda genomförandestrukturen ska ha ansvar för administrativt genomförande och programgenomförande, i enlighet med del I punkt 1.2 i bilaga I och ska stödja vetenskapliga rådet i genomförandet av alla dess uppgifter.

2. Kommissionen ska se till att genomförandestrukturen exakt, effektivt och med den flexibilitet som krävs följer Europeiska forskningsrådets mål och krav i detta särskilda program och inget annat.

AVDELNING III

SLUTBESTÄMMELSER

Artikel 8a

Övervakning och information om genomförande

1. Kommissionen ska årligen övervaka och rapportera om genomförandet av Horisont 2020 i enlighet med artikel 25 i förordning (EU) nr XX/2012 (Horisont 2020) och bilaga III till detta beslut.

2. Kommissionen ska med jämna mellanrum informera den kommitté som avses i artikel 9 om de övergripande framstegen i genomförandet av de indirekta åtgärderna inom det särskilda programmet, så att kommittén i god tid kan ge lämpliga bidrag till utarbetandet av arbetsprogrammen, särskilt den fleråriga strategin och de strategiska riktlinjerna, och ska i god tid informera om alla åtgärder som föreslås eller finansieras genom Horisont 2020 i enlighet med bilaga IV till detta beslut.

Artikel 9

Kommittéförfarande

1. Kommissionen ska biträdas av en kommitté. Denna ska vara en kommitté i den mening som avses i förordning (EU) nr 182/2011.

1a. Kommittén ska sammanträda i olika sammansättningar i enlighet med bilaga V, beroende på vilken fråga som ska diskuteras.

2. När det hänvisas till denna punkt ska det granskningsförfarande som avses i artikel 5 i förordning (EU) nr 182/2011 tillämpas.

2a. När det hänvisas till denna punkt ska det rådgivande förfarande som avses i artikel 4 i förordning (EU) nr 182/2011 tillämpas.

3. Om ett yttrande från den kommitté som avses i punkterna 2 och 2a ska erhållas genom skriftligt förfarande ska detta förfarande avslutas utan resultat om kommitténs ordförande inom tidsfristen för avgivande av ett yttrande beslutar detta eller om en enkel majoritet av kommitténs ledamöter begär detta.

Artikel 10

Utövande av delegering

1. Befogenheten att anta delegerade akter tilldelas kommissionen med förbehåll för de villkor som anges i denna artikel.

2. Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artikel 3.2 ska tilldelas kommissionen ▌från det att detta beslut träder i kraft och för hela programmets löptid .

3. Den delegering av befogenhet som avses i artikel 3.2 får när som helst återkallas av rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av några delegerade akter som redan har trätt i kraft.

4. Så snart kommissionen antar en delegerad akt ska kommissionen underrätta rådet om detta.

5. En delegerad akt som har antagits i enlighet med artikel 3.2 ska endast träda i kraft om rådet inte har gjort några invändningar mot den inom en period av två månader från den dag då akten delgavs rådet eller om rådet före utgången av perioden har underrättat kommissionen om att det inte kommer att invända. Perioden ska förlängas med en månad på initiativ av rådet.

6. Europaparlamentet ska informeras om kommissionens antagande av delegerade akter och rådets eventuella invändningar mot dessa och återkallande av delegering av befogenheter.

Artikel 11

Upphävande och övergångsbestämmelser

1. Beslut 2006/971/EG, 2006/972/EG, 2006/973/EG, 2006/974/EG och 2006/975/EG ska upphöra att gälla den 1 januari 2014.

2. Åtgärder som inletts enligt de beslut som avses i punkt 1 och finansiella skyldigheter med anknytning till åtgärder enligt dessa beslut ska emellertid fortsätta att omfattas av dessa beslut tills de avslutas. Vid behov ska återstående uppgifter för de kommittéer som inrättats genom beslut som avses i punkt 1 genomföras av den kommitté som avses i artikel 9 i detta beslut.

3. Den finansiella tilldelningen för det särskilda programmet får också omfatta tekniskt och administrativt stöd som behövs för att säkerställa övergången mellan det särskilda programmet och de åtgärder som omfattas av beslut 2006/971/EG, 2006/972/EG, 2006/973/EG, 2006/974/EG och 2006/975/EG.

Artikel 12

Ikraftträdande

Detta beslut träder i kraft den tredje dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 13

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

(1) Europaparlamentets ståndpunkt av den 21 november 2013.

(2) EUT C , , s.

(3) EUT C , , s.

(4) EUT […], […], s.

(5) EUT L 57, 24.2.2007, s. 14.

(6) COM(2010)2020.

(7) EUT L 55, 28.2.2011, s. 13.

(8) EGT L 107, 30.4.1996, s. 12.

(9) EUT L 400, 30.12.2006, s. 86.

(10) EUT L 400, 30.12.2006, s. 243.

(11) EUT L 400, 30.12.2006, s. 272.

(12) EUT L 400, 30.12.2006, s. 299.

(13) EUT L 400, 30.12.2006, s. 368.

(14) EUT […], […], s.

BILAGA I

Huvuddragen för verksamheten

Gemensamma faktorer för de indirekta åtgärderna

1. PROGRAMPLANERING

1.1. Allmänt

Förordning (EU) nr XX/2012 (Horisont 2020) innehåller ett antal principer som syftar till att främja en programinriktad strategi där verksamheten bidrar på ett strategiskt och integrerat sätt till att uppnå målen och till att garantera en stark komplementaritet med andra berörda politikområden och program i hela unionen.

De indirekta åtgärderna inom ramen för Horisont 2020 kommer att genomföras genom de former för finansiering som föreskrivs i budgetförordningen, särskilt gåvobistånd, priser, upphandling och finansiella instrument. Alla former av finansiering kommer att användas på ett flexibelt sätt i syfte att uppnå alla allmänna och särskilda mål inom ramen för Horisont 2020, och vilken typ av finansiering som används beror på behoven och särdragen hos varje enskilt mål.

Särskild uppmärksamhet kommer att ägnas åt att garantera en välavvägd strategi för forskning och innovation, som inte är begränsad till utveckling av nya produkter och tjänster på grundval av vetenskapliga och tekniska genombrott, utan också omfattar aspekter såsom användningen av befintlig teknik i nyskapande tillämpningar, kontinuerlig förbättring samt icke-teknisk och social innovation. Endast en helhetssyn på innovation kan göra det möjligt för oss att ta itu med samhällsutmaningar och samtidigt ge upphov till nya konkurrenskraftiga företag och industrier.

När det gäller samhällsutmaningar och särskilt möjliggörande teknik och industriteknik, kommer särskild vikt att läggas på forsknings- och innovationsverksamhet som kompletteras av verksamhet som verkar nära slutanvändarna och marknaden, såsom demonstrationer, pilotprojekt eller koncepttest. Vid behov kommer detta även att omfatta verksamhet till stöd för social innovation och stöd till efterfrågeinriktade insatser som prestandardisering eller förkommersiell upphandling, upphandling av innovativa lösningar, standardisering och andra användarinriktade åtgärder för att påskynda utvecklingen och spridningen av innovativa produkter och tjänster på marknaden. Dessutom kommer det att finnas tillräckligt med utrymme för nedifrån-och-upp-metoder för förslagsinfordringar och verksamheter inom arbetsprogrammen kommer att fastställas i stora drag . Det kommer att finnas öppna, lätta och snabba system inom varje utmaning och teknik för att ge Europas bästa forskare, entreprenörer och företag möjlighet att lägga fram sina egna banbrytande lösningar.

När prioriteringarna ska fastslås i detalj under genomförandet av Horisont 2020 kommer det att krävas en strategisk metod för programplanering av forskning, med hjälp av styrelseformer som följer den politiska utvecklingen nära men ändå korsar gränserna för den traditionella sektorspolitiken. Denna kommer att baseras på välgrundade bevis, analys och framsynthet, och framsteg kommer att mätas i förhållande till en ordentlig uppsättning resultatindikatorer. Denna övergripande strategi för programplanering och förvaltning kommer att göra det möjligt att effektivt samordna alla särskilda mål inom ramen för Horisont 2020 och ta itu med övergripande utmaningar, såsom hållbar utveckling, klimatförändringar, samhällsvetenskap och humaniora eller marin vetenskap och teknik.

Prioriteringarna kommer också att baseras på en mängd olika synpunkter och råd. Exempelvis kommer grupper av oberoende experter att särskilt inrättas vid behov för att ge råd om genomförandet av Horisont 2020 eller dess särskilda mål. Medlemmarna i dessa expertgrupper ska besitta en lämplig nivå av expertis och kunskap inom de berörda områdena och företräda en rad olika yrkesbakgrunder, inom såväl den akademiska världen, industrin som det civila samhället. I förekommande fall ska även utlåtanden om angivande och utformning av de strategiska prioriteringarna från kommittén för det europeiska forskningsområdet (Erac), andra grupper med anknytning till det europeiska forskningsområdet och den näringslivspolitiska gruppen beaktas.

Vid fastställandet av prioriteringar kan hänsyn även tas till de europeiska teknikplattformarnas strategiska forskningsagendor , gemensamma initiativ för programplanering eller inlägg från de europeiska innovationspartnerskapen. Där så är lämpligt kommer också offentlig-offentliga partnerskap och offentlig-privata partnerskap som stöds genom Horisont 2020 att bidra till prioriteringsprocessen och genomförandet, i enlighet med bestämmelserna i Horisont 2020. Regelbundna kontakter med slutanvändare, allmänheten och organisationer i det civila samhället kommer, genom lämpliga metoder, t.ex. konsensuskonferenser, deltagande teknikutvärderingar eller direkt engagemang i forsknings- och innovationsprocesser, också att utgöra en hörnsten i fastställandet av prioriteringar.

Eftersom Horisont 2020 är ett sjuårigt program kan programmets ekonomiska, sociala och politiska sammanhang förändras betydligt under dess livstid. Horisont 2020 måste ha möjlighet att anpassa sig till dessa förändringar. Inom ramen för alla särskilda mål kommer det därför att finnas en möjlighet att inkludera stöd för aktiviteter som inte omfattas av de beskrivningar som anges nedan, där detta är motiverat för att hantera stora förändringar, politiska behov eller oförutsedda händelser.

Verksamheter som får stöd genom de olika delarna och deras särskilda mål bör genomföras på ett sådant sätt att de kompletterar och är förenliga med varandra efter behov.

▌

1.2. Tillgång till riskkapital

Horisont 2020 kommer att hjälpa företag och andra typer av organisationer att få tillgång till lån, garantier och eget kapital via två instrument.

Låneinstrumentet kommer att ge lån till enskilda stödmottagare för investering i forskning och innovation; garantier till finansieringsinstitut som beviljar lån till stödmottagare, kombinationer av lån och garantier samt garantier eller motgarantier för nationella, regionala och lokala lånefinansieringssystem. Det kommer att omfatta ett avsnitt för små och medelstora företag, inriktat på forsknings- och innovationsdrivna företag, som kan få lån som kompletterar den finansiering av små och medelstora företag som ges inom ramen för lånegarantiinstrumentet i programmet för företagens konkurrenskraft och små och medelstora företag (Cosme) .

Egetkapitalinstrumentet ger risk- och/eller mezzaninkapital till enskilda företag på ett tidigt stadium (start-up). Instrumentet kommer också att kunna investera i expansion och tillväxt tillsammans med egetkapitalinstrumentet för tillväxt inom ramen för programmet för företagens konkurrenskraft och små och medelstora företag (Cosme) , inbegripet i fondandelsfonder.

Dessa instrument kommer att vara avgörande för det särskilda målet ”Tillgång till riskkapital” men kan vid behov också användas inom de andra särskilda målen för Horisont 2020.

Egetkapitalinstrumentet och låneinstrumentets del för små och medelstora företag kommer att genomföras som en del av två EU-finansieringsinstrument som bidrar med eget kapital och lån till stöd för små och medelstora företags forskning och innovation och tillväxt, i kombination med egetkapitalinstrumentet och låneinstrumentet inom programmet för företagens konkurrenskraft och små och medelstora företag (Cosme) .

1.3. Kommunikation, utnyttjande och spridning

Ett viktigt mervärde för forskning och innovation som finansieras på EU-nivå är möjligheten att sprida, utnyttja och kommunicera resultat över hela kontinenten för att öka deras genomslagskraft. Horisont 2020 kommer därför att inom ramen för alla sina särskilda mål omfatta särskilt stöd till åtgärder för spridning (t.ex. genom öppen tillgång till vetenskapliga publikationer ), kommunikation och dialog, med stark betoning på att kommunicera resultat till slutanvändare, medborgare, den akademiska världen, det civila samhällets organisationer, näringsliv och beslutsfattare. I detta avseende kan Horisont 2020 dra nytta av nätverk för informationsöverföring. Kommunikationsåtgärder som vidtas inom ramen för Horisont 2020 kommer att upplysa om att resultaten uppnåddes med stöd av unionsfinansiering och ska också syfta till att öka allmänhetens medvetenhet om vikten av forskning och innovation med hjälp av publikationer, evenemang, kunskapsbanker, databaser, webbplatser eller riktad användning av sociala medier.

▌

2. KOMPLEMENTARITET SAMT ÖVERGRIPANDE FRÅGOR OCH STÖDÅTGÄRDER

Horisont 2020 är strukturerat kring de mål som fastställts för dess tre huvuddelar: skapa vetenskaplig spetskompetens, skapa industriellt ledarskap och ta itu med samhällsutmaningar. Särskild uppmärksamhet kommer att ägnas åt att garantera tillräcklig samordning mellan dessa delar och fullt ut utnyttja de synergier som skapas mellan alla särskilda mål för att maximera deras kombinerade effekter på unionens högre politiska mål. Målen för Horisont 2020 kommer därför att hanteras genom en stark betoning på att hitta effektiva lösningar, som går långt utöver en strategi som enbart bygger på traditionella vetenskapliga och tekniska discipliner och ekonomiska sektorer.

Övergripande åtgärder kommer att främjas i del I, ”Spetskompetens ”, del II, ”Industriellt ledarskap”, och del III, ”Samhällsutmaningar” , för gemensam utveckling av ny kunskap, framtida och framväxande teknik, forskningsinfrastruktur och nyckelkompetenser. Forskningsinfrastrukturen kommer också att få en bredare användning i samhället, t.ex. inom offentliga tjänster, främjande av vetenskap, civil säkerhet och kultur. Under genomförandet kommer dessutom fastställandet av prioriteringar för de direkta åtgärder som vidtas av Gemensamma forskningscentrumet och Europeiska institutet för innovation och teknik (EIT) att samordnas på lämpligt sätt med andra delar av Horisont 2020.

För att man ska kunna bidra effektivt till målen för Europa 2020 och Innovationsunionen måste man dessutom i många fall utveckla lösningar som är tvärvetenskapliga till sin natur och därför omfattar flera av de särskilda målen för Horisont 2020. Horisont 2020 innehåller särskilda bestämmelser för att uppmuntra sådana övergripande åtgärder, bland annat genom en effektiv paketering av budgetar. Detta omfattar även t.ex. möjligheten för samhällsutmaningar samt möjliggörande teknik och industriteknik att utnyttja bestämmelserna för finansiella instrument och det särskilda instrumentet för små och medelstora företag.

Övergripande åtgärder kommer också att vara avgörande för att stimulera det samspel mellan samhällsutmaningar och möjliggörande teknik och industriteknik som behövs för att skapa viktiga tekniska genombrott. Exempel på när sådana interaktioner kan utvecklas är området e-hälsa, smarta nät, smarta transportsystem, integrering av klimatåtgärder, nanomedicin, avancerade material för lätta fordon eller utveckling av biobaserade industriella processer och produkter. Kraftfulla synergieffekter kommer därför att kunna skapas mellan samhällsutmaningar och utveckling av generisk möjliggörande teknik och industriteknik. Detta kommer särskilt att beaktas vid utvecklingen av fleråriga strategier och prioriteringar för vart och ett av dessa särskilda mål. Det kommer att kräva att intressenter som företräder de olika perspektiven är fullt delaktiga i genomförandet, och i många fall kommer det också att kräva åtgärder som sammanför finansiering från möjliggörande teknik och industriteknik och de aktuella samhällsutmaningar som berörs.

Särskild uppmärksamhet kommer också att ägnas åt samordningen av verksamhet som finansieras genom Horisont 2020 med verksamhet som stöds inom ramen för unionens övriga finansieringsprogram, såsom den gemensamma jordbrukspolitiken, den gemensamma fiskeripolitiken , Life+ eller Erasmus för alla: EU:s program för utbildning, ungdom och idrott eller programmet Hälsa för tillväxt och unionens yttre program och program för utvecklingsfinansiering . Detta omfattar en lämplig förbindelse med sammanhållningspolitiken i samband med nationella och regionala forsknings- och innovationsstrategier för smart specialisering , där stöd till kapacitetsuppbyggnad för forskning och innovation på regional nivå kan fungera som en ”spetsforskningstrappa”, där inrättandet av regionala kompetenscentrum kan bidra till att överbrygga innovationsklyftan i Europa och där stöd till storskaliga demonstrations- och pilotprojekt kan bidra till att uppnå målet att skapa industriellt ledarskap i Europa.

A. Samhällsvetenskap och humaniora

Forskningen inom samhällsvetenskap och humaniora kommer att vara helt integrerad i vart och ett av de allmänna målen för Horisont 2020. Detta kommer att innefatta stora möjligheter att stödja sådan forskning genom Europeiska forskningsrådet, Marie Skłodowska-Curie-åtgärderna eller det särskilda målet för forskningsinfrastruktur.

Samhällsvetenskap och humaniora kommer också att ingå som en viktig del av de åtgärder som behövs för att stärka det industriella ledarskapet och hantera alla samhällsutmaningar. För det sistnämnda omfattar detta: förståelse för de avgörande faktorerna för hälsa och optimering av effektiviteten i hälso- och sjukvårdstjänsterna; stöd till politik för att främja landsbygden; forskning om och bevarande av Europas kulturarv och dess kulturella rikedom; underlättande för konsumenter att göra upplysta val; skapande av ett inkluderande digitalt ekosystem som bygger på kunskap och information; gediget beslutsfattande om energipolitiken och för att garantera ett konsumentvänligt europeiskt elnät och en övergång till ett hållbart energisystem; stöd till evidensbaserad transportpolitik och framsynthet; stöd till strategier för begränsning av och anpassning till klimatförändringarna samt initiativ för resurseffektivitet och åtgärder för en grön och hållbar ekonomi; och kulturella och socioekonomiska aspekter av frågor som rör säkerhet, risk och förvaltning (inbegripet rätts- och människorättsaspekter).

Dessutom kommer det särskilda målet ”Europa i en föränderlig värld: Inkluderande, innovativa och reflekterande samhällen” att stödja den samhällsvetenskapliga och humanistiska forskningen i frågor av övergripande karaktär, såsom att skapa smart och hållbar tillväxt, sociala, kulturella och beteendemässiga omvandlingar i europeiska samhällen, social innovation, innovation inom den offentliga sektorn eller Europas ställning som global aktör.

B. Vetenskap och samhälle

Förhållandet och växelverkan mellan vetenskap och samhälle samt främjande av ansvarsfull forskning och innovation och vetenskaplig utbildning, vetenskaplig kommunikation och kultur ska fördjupas och allmänhetens tillit till vetenskap och innovation förstärkas genom åtgärder inom Horisont 2020 som gynnar ett välinformerat deltagande av och en dialog med medborgarna och civilsamhället i forsknings- och innovationsfrågor.

C. Könsaspekten

Att främja jämställdhet mellan könen inom vetenskap och innovation är ett av EU:s åtaganden. I Horisont 2020 kommer könsaspekten att behandlas som en övergripande fråga för att rätta till obalansen mellan kvinnor och män och integrera ett jämställdhetsperspektiv när det gäller programplanering och innehåll som rör forskning och innovation.

D. Små och medelstora företag

Horisont 2020 kommer att uppmuntra och stödja en ökad medverkan av små och medelstora företag på ett integrerat sätt när det gäller alla särskilda mål.

Utöver fastställandet av bättre villkor för små och medelstora företags deltagande i Horisont 2020, i enlighet med artikel 18 i Horisont 2020, ska de riktade åtgärder som avses i det särskilda målet ”Innovation i små och medelstora företag” (det särskilda instrumentet för små och medelstora företag) tillämpas inom ramen för det särskilda målet ”Ledarskap inom möjliggörande teknik och industriteknik” och del III, ”Samhällsutmaningar”. Denna integrerade strategi bör leda till att minst 20 % av deras sammanlagda budgetar går till små och medelstora företag.

Särskild vikt ska läggas vid att små och medelstora företag på lämpligt sätt representeras i offentlig-privata partnerskap.

DA. Snabbspår till innovation

Snabbspåret till innovation kommer att påskynda processen från idé till marknad avsevärt och förväntas öka industrins deltagande i Horisont 2020 och antalet förstagångssökande.

Snabbspåret till innovation enligt artikel 18a i ramförordningen för Horisont 2020 kommer att stödja marknadsnära åtgärder inom det särskilda målet ”Ledarskap inom möjliggörande teknik och industriteknik” och inom ”Samhällsutmaningar” med en logik som följer nedifrån-och-upp-principen på grundval av ständigt öppna ansökningsomgångar och en handläggningstid för beviljande av stöd på högst sex månader. Snabbspåret till innovation kommer att bidra till innovation i Europa och stödja unionens konkurrenskraft.

E. Breddat deltagande

Forsknings- och innovationspotentialen skiljer sig fortfarande mycket åt mellan medlemsstaterna, trots viss konvergens den senaste tiden, med stora skillnader mellan ”innovationsledare” och ”måttliga innovatörer”. Verksamheten ska bidra till att minska forsknings- och innovationsklyftan i Europa genom att främja synergier med de europeiska struktur- och investeringsfonderna och även genom särskilda åtgärder för att frigöra spetskompetens i lågpresterande regioner och därigenom öka deltagandet i Horisont 2020 och bidra till förverkligandet av ett europeiskt forskningsområde.

F. Internationellt samarbete

Internationellt samarbete med partner i tredjeländer är nödvändigt för att på ett effektivt sätt uppnå många av de särskilda målen i Horisont 2020, i synnerhet de som rör unionens externa politik och utvecklingspolitik samt internationella åtaganden. Detta gäller alla samhällsutmaningar av gemensam karaktär som tas upp i Horisont 2020. Internationellt samarbete är också viktigt för att spets- och grundforskningen ska kunna dra nytta av fördelarna med framväxande vetenskap och tekniska möjligheter. Att främja forskarnas och innovatörernas rörlighet på internationell nivå är därför avgörande för att stärka det globala samarbetet. Åtgärder på internationell nivå är också viktiga för att öka den europeiska industrins konkurrenskraft genom att främja införandet och utbytet av ny teknik, t.ex. genom utveckling av globala standarder och riktlinjer för kompabilitet, och genom att främja acceptans för och spridning av europeiska lösningar utanför Europa. All internationell verksamhet bör stödjas av ett effektivt och rättvist ramverk för kunskapsöverföring, vilket är av avgörande betydelse för innovation och tillväxt.

Fokus för det internationella samarbetet inom Horisont 2020 kommer att ligga på samarbete med tre stora grupper av länder:

1) Industriländer och tillväxtekonomier.

2) Utvidgnings- och grannländer.

3) Utvecklingsländer.

Vid behov kommer Horisont 2020 att främja samarbete på biregional eller multilateral nivå. Internationellt samarbete inom forskning och innovation är en viktig aspekt av unionens globala åtaganden och har en viktig roll att spela i unionens partnerskap med utvecklingsländer, t.ex. när det gäller framsteg i syfte att uppnå millennieutvecklingsmålen.

Artikel 21 i Horisont 2020 innehåller allmänna principer för deltagande av organisationer från tredjeländer och internationella organisationer. Eftersom forskning och innovation i allmänhet drar stor nytta av öppenheten gentemot tredjeländer, kommer Horisont 2020 att fortsätta med principen om allmän öppenhet, och samtidigt uppmuntra ömsesidig tillgång till tredjelandsprogram. Vid behov, och framför allt för att värna europeiska intressen i fråga om immateriella rättigheter, kan en försiktigare strategi komma att antas.

Dessutom kommer man att genomföra en rad riktade åtgärder med en strategi för internationellt samarbete på grundval av gemensamt intresse, prioriteringar och ömsesidig nytta samt främja samordning och synergier med medlemsstaternas verksamheter. Detta kommer att inbegripa en mekanism för att stödja gemensamma samtal och möjligheten till medfinansieringsprogram tillsammans med tredjeländer eller internationella organisationer. Synergier med unionens övriga politik kommer att eftersträvas.

Strategisk rådgivning från Strategiska forumet för internationellt samarbete inom vetenskap och teknik kommer att eftersträvas även i fortsättningen.

Utan att det påverkar andra samarbetsmöjligheter är exempel på områden där ett sådant strategiskt internationellt samarbete kan utvecklas:

a) Fortsättningen av partnerskapet mellan Europa och utvecklingsländerna inom området klinisk prövning (EDCTP2) om kliniska prövningar av medicinska åtgärder mot hiv, malaria, tuberkulos och försummade sjukdomar.

b) Stöd i form av en årlig avgift till Human Frontier Science -programmet (HFSP) för att medlemsstater som inte ingår i G7-gruppen fullt ut ska kunna utnyttja finansieringen från HFSP.

c) Ett internationellt konsortium om sällsynta sjukdomar, med ett antal medlemsstater och tredjeländer. Syftet med detta initiativ är att senast 2020 utveckla diagnostiska tester för de flesta sällsynta sjukdomar och 200 nya behandlingsmetoder för sällsynta sjukdomar.

d) Stöd till verksamheten hos det internationella kunskapsbaserade bioekonomiforumet samt EU:s och USA:s gemensamma arbetsgrupp för bioteknisk forskning samt samarbetsförbindelser med relevanta internationella organisationer och initiativ (t.ex. globala forskningsallianser om växthusgaser från jordbruket och djurens hälsa).

e) Bidrag till multilaterala processer och initiativ, t.ex. Mellanstatliga panelen för klimatförändring (IPCC), den mellanstatliga plattformen för biologisk mångfald och ekosystemtjänster (IPBES) samt Gruppen för jordobservation (GEO).

f) Rymddialogerna mellan EU och Förenta staterna och Ryssland, de två stora rymdfararnationerna, är mycket värdefulla och utgör grunden för inrättandet av strategiskt samarbete i rymdpartnerskap.

g) Genomförandebestämmelser mellan Europeiska unionen och Amerikas förenta stater för forskningssamarbete på områdena inrikes och civil säkerhet och forskning, undertecknat den 18 november 2010.

h) Samarbete med utvecklingsländer, däribland länder söder om Sahara, inom decentraliserad energiproduktion för fattigdomsbekämpning,

i) Fortsättning på forskningssamarbetet med Brasilien om den nya generationens biodrivmedel och annan användning av biomassa.

Dessutom kommer särskilda övergripande verksamheter att stödjas för att säkerställa en konsekvent och effektiv utveckling av det internationella samarbetet inom hela Horisont 2020.

G. Hållbar utveckling och klimatförändringar

Horisont 2020 kommer att uppmuntra och stödja verksamhet som syftar till att utnyttja Europas ledande ställning i kapplöpningen om utveckling av nya processer och ny teknik som främjar hållbar utveckling i vid mening och bekämpar klimatförändringar. Denna horisontella ansats kommer, om den integreras helt och hållet i samtliga Horisont 2020-strategier, att hjälpa EU att lyckas i en värld med låga koldioxidutsläpp och ansträngda resurser och samtidigt skapa en resurseffektiv, hållbar och konkurrenskraftig ekonomi.

H. Överbryggande av avståndet mellan upptäckt och marknadstillämpning

Syftet med åtgärderna i hela Horisont 2020 för överbryggande av detta avstånd är att föra upptäckter till marknadstillämpning, vilket leder till utnyttjande och saluföring av idéer, när så är lämpligt. Åtgärderna bör grundas på ett brett innovationskoncept och stimulera till sektorsövergripande innovation.

I. Övergripande stödåtgärder

De övergripande frågorna kommer att stödjas genom ett antal övergripande stödåtgärder, bland annat stöd till: insatser för att göra forskningsyrket mer attraktivt, inbegripet de allmänna principerna i den europeiska stadgan för forskare; stärka faktabasen och utvecklingen av och stödet för det europeiska forskningsområdet (bl.a. de fem ERA-initiativen) och för Innovationsunionen; erkänna de stödmottagare och projekt inom Horisont 2020 med bäst resultat på de olika områdena genom symboliska priser; förbättra ramvillkor till stöd för Innovationsunionen, inbegripet principerna i kommissionens rekommendation om förvaltningen av immateriella rättigheter (1) , och undersöka möjligheten att inrätta ett valorisationsinstrument för europeiska immateriella rättigheter samt förvaltning och samordning av internationella nätverk för de bästa forskarna och innovatörerna (t.ex. Cost).

3. SAMARBETE

För att vi ska kunna åstadkomma en hållbar tillväxt i Europa måste bidraget från offentliga och privata aktörer optimeras. Detta är mycket viktigt om man ska kunna konsolidera ett europeiskt forskningsområde och med tanke på Innovationsunionen, den digitala agendan och andra flaggskeppsinitiativ inom EU 2020. Dessutom kräver ansvarsfull forskning och innovation att de bästa lösningarna utvecklas genom samarbete mellan parter som har olika perspektiv men gemensamma intressen.

Horisont 2020 innehåller förutsättningar och tydliga kriterier för inrättandet av offentlig-offentliga och offentlig-privata partnerskap. Offentlig-privata partnerskap kan baseras på ett avtal mellan offentliga och privata aktörer och kan i vissa fall vara institutionaliserade offentlig-privata partnerskap (t.ex. gemensamma teknikinitiativ och andra gemensamma företag).

Befintliga offentlig-offentliga och offentlig-privata partnerskap kan få stöd från Horisont 2020, förutsatt att de syftar till att uppnå målen i Horisont 2020, bidrar till förverkligandet av det europeiska forskningsområdet, uppfyller de kriterier som fastställs i Horisont 2020 och kan påvisa betydande framsteg inom det sjunde ramprogrammet för forskning, teknisk utveckling och demonstration (FP7).

Initiativ enligt artikel 185 i fördraget som har fått stöd enligt FP6 och/eller FP7 och som kan ges ytterligare stöd under ovanstående villkor är: Partnerskapet mellan Europa och utvecklingsländerna inom området klinisk prövning (EDCTP), programmet för IT-stöd i hemmet (AAL), det gemensamma forsknings- och utvecklingsprogrammet för Östersjön (Bonus) samt Eurostars och Europeiska forskningsprogrammet för metrologi. Ytterligare stöd kan också ges till den europeiska alliansen för energiforskning (EERA) som inrättats enligt den strategiska EU-planen för energiteknik (SET-planen). Gemensamma initiativ för programplanering kan stödjas av Horisont 2020 genom de instrument som avses i artikel 20 i [ramförordningen], inbegripet genom initiativ enligt artikel 185 i fördraget.

Gemensamma företag som inrättats inom ramen för FP7 enligt artikel 187 i fördraget, som kan beviljas ytterligare stöd under ovanstående villkor är: Initiativet för innovativa läkemedel (IMI), Clean Sky, Single European Sky ATM Research (Sesar), Bränsleceller och vätgas (FCH), Inbyggda datasystem (Artemis) och Nanoelektronik (Eniac). De två sistnämnda kan kombineras till ett initiativ.

Andra offentlig-privata partnerskap som har fått stöd inom ramen för FP7 och som kan beviljas ytterligare stöd under ovanstående villkor är: Fabriker för framtiden, energieffektiva byggnader, det europeiska initiativet för miljövänliga bilar och framtidens Internet. Ytterligare stöd kan också ges till de europeiska näringslivsinitiativen i enlighet med SET-planen.

Ytterligare offentlig-offentliga och offentlig-privata partnerskap kan inledas inom ramen för Horisont 2020 om de uppfyller de fastställda kriterierna. ▌

DEL I

VETENSKAPLIG SPETSKOMPETENS

1. EUROPEISKA FORSKNINGSRÅDET

Europeiska forskningsrådet (EFR) kommer att främja spetsforskning i världsklass. Forskning vid och bortom gränserna för vårt nuvarande vetande är både av grundläggande betydelse för den ekonomiska och sociala välfärden och ett i grunden riskfyllt projekt som letar sig in på nya och utmanande forskningsområden utan vetenskapliga gränser.

För att stimulera betydande framsteg vid kunskapens gränser kommer EFR att stödja enskilda forskarlag i deras forskning inom vilket område som helst inom vetenskaplig och teknisk grundforskning som faller inom ramen för Horisont 2020, inbegripet ingenjörsvetenskap, samhällsvetenskap och humaniora. Om lämpligt kan hänsyn tas till särskilda ▌målgrupper (t.ex. startande forskare/nya forskarlag), med beaktande av EFR:s mål och behoven av ett effektivt genomförande. Särskild uppmärksamhet kommer att ägnas åt nytillkomna eller snabbväxande områden vid kunskapens gränser och i gränsområdet mellan olika discipliner.

Fristående forskare från hela världen oavsett ålder eller kön , inbegripet forskare som är på väg att bli oberoende forskningsledare, kommer att ges stöd för att kunna bedriva sin forskning i Europa.

EFR ska särskilt prioritera stöd till de bästa startande forskare som har utmärkta idéer för övergången till självständighet genom att tillhandahålla lämpligt stöd i det kritiska skedet när de upprättar eller konsoliderar ett eget forskarlag eller forskningsprogram. EFR kommer även att fortsätta att i tillräcklig grad stödja etablerade forskare.

Ett forskardrivet tillvägagångssättet kommer att tillämpas. Det innebär att EFR kommer att stödja projekt som genomförs av forskare inom ämnen som dessa själva har valt inom ramen för ansökningsomgångar. Förslagen kommer att bedömas genom inbördes utvärdering med kompetens som enda kriterium, med beaktande av nya forskarlags och startande forskares kompetens såväl som kompetensen inom väletablerade forskarlag, och särskild uppmärksamhet kommer att ägnas förslag som i hög grad är nydanande och därför innebär stora vetenskapliga risker.

EFR kommer att verka som en självständig vetenskapsstyrd finansieringskälla, bestående av ett fristående vetenskapligt råd med en rationaliserad och kostnadseffektiv särskild genomförandestruktur.

EFR:s vetenskapliga råd kommer att upprätta en övergripande vetenskaplig strategi och kommer att ha full kontroll över beslut om vilken typ av forskning som ska finansieras.

Det vetenskapliga rådet kommer att upprätta ett arbetsprogram som uppnår EFR:s mål grundat på dess vetenskapliga strategi enligt nedan. Det kommer att upprätta nödvändiga internationella samarbetsinitiativ i linje med dess vetenskapliga strategi, inbegripet utåtriktad verksamhet för att göra EFR mer synligt för de bästa forskarna från resten av världen.

Det vetenskapliga rådet kommer kontinuerligt att övervaka EFR:s verksamhet och dess utvärderingsförfaranden och överväga hur dess övergripande mål bäst uppnås. Det kommer vid behov att utveckla EFR:s blandning av stödåtgärder för att möta nya behov.

EFR kommer att sikta mot kompetens inom sina egna verksamheter. Europeiska forskningsrådets kostnader för administration och personal med avseende på det vetenskapliga rådet och den särskilda genomförandestrukturen kommer att vara förenliga med principen om en rationaliserad och kostnadseffektiv förvaltning. De administrativa utgifterna kommer att hållas så låga som möjligt samtidigt som nödvändiga resurser för ett genomförande i världsklass säkerställs i syfte att maximera finansieringen av spetsforskning.

EFR:s priser och anslag kommer att tilldelas enligt enkla , öppna förfaranden, som bibehåller fokus på särskild kompetens, uppmuntrar till initiativ och kombinerar flexibilitet med ansvarsskyldighet. EFR kommer kontinuerlig att leta efter ytterligare sätt att förenkla och förbättra sina förfaranden i syfte att säkerställa att dessa principer följs.

Mot bakgrund av EFR:s unika struktur och roll som en vetenskapsstyrd finansieringskälla kommer ERC:s genomförande och förvaltning av verksamheten att kontinuerligt ses över och utvärderas, med full medverkan av det vetenskapliga rådet, för att bedöma resultaten och anpassa och förbättra förfarandena på grundval av erfarenheter.

1.1. Det vetenskapliga rådet

För att utföra sina uppgifter enligt artikel 7 kommer det vetenskapliga rådet att genomföra följande:

1) Vetenskaplig strategi: — Upprättande av den övergripande vetenskapliga strategin för EFR mot bakgrund av vetenskapliga möjligheter och europeiska vetenskapliga behov. — Säkerställande av att arbetsprogrammet och de ändringar som är nödvändiga upprättas på permanent basis i enlighet med den vetenskapliga strategin, vilket omfattar ansökningsomgångar och kriterier, samt att särskilda ▌målgrupper (t.ex. startande/nya forskarlag) vid behov fastställs.

2) Vetenskaplig ledning, övervakning och kvalitetskontroll: — Fastställande av ståndpunkter, där så är lämpligt ur ett vetenskapligt perspektiv, med avseende på genomförande och handläggning av ansökningsomgångar, utvärderingskriterier, förfaranden för inbördes utvärdering, inbegripet urval av experter och metoder för inbördes utvärdering och förslagsutvärdering, samt nödvändiga regler och riktlinjer för genomförandet. På grundval av detta kommer beslut att fattas om det förslag som ska finansieras under övervakning av det vetenskapliga rådet. Detta gäller även alla andra frågor beträffande resultatet och effekten av EFR:s verksamheter och kvaliteten på den forskning som bedrivs, vilket omfattar viktiga bestämmelser i EFR:s mall för bidragsöverenskommelse. — Övervakning av verksamheternas kvalitet och utvärdering av genomförande och resultat samt rekommendationer om förbättrande eller framtida åtgärder.

3) Kommunikation och spridning: — Säkerställande av insyn i kommunikation med forskarsamhället, de viktigaste berörda aktörerna och allmänheten om EFR:s verksamhet och resultat. — Regelbunden rapportering till kommissionen om den egna verksamheten.

Det vetenskapliga rådet har full kontroll över beslut om vilken typ av forskning som kommer att finansieras och är garant för verksamhetens kvalitet ur ett vetenskapligt perspektiv.

I tillämpliga fall ska det vetenskapliga rådet samråda med forskarsamhället inom naturvetenskap, teknik, humanvetenskap och samhällsvetenskap , regionala och nationella forskningsfinansieringsorgan och andra intressenter .

Det vetenskapliga rådets ledamöter ska kompenseras för de uppgifter de utför genom honorar och i förekommande fall ersättning för resor och uppehälle.

Ordföranden i EFR kommer att vara bosatt i Bryssel under utnämningens varaktighet och ägna den största delen av sin tid (2) åt EFR:s angelägenheter. Ordföranden avlönas på en nivå som motsvarar kommissionens högsta ledning.

Det vetenskapliga rådet ska bland sina medlemmar välja tre vice ordföranden, som ska bistå ordföranden i dennes representation och organisationen av dennes arbete. De vice ordförandena får också benämnas vice ordförande för Europeiska forskningsrådet.

De tre vice ordförandena kommer att tillhandahållas stöd för att säkerställa att de får lämpligt lokalt administrativt bistånd vid sina heminstitutioner.

1.2. Den särskilda genomförandestrukturen

Ansvaret för alla aspekter rörande det administrativa genomförandet och genomförandet av programmet kommer att ligga på den särskilda genomförandestrukturen, i enlighet med arbetsprogrammet. Den kommer framförallt att genomföra utvärderingsförfarandena, förfarandet för inbördes utvärdering och urvalsförfarandet i enlighet med den strategi som har fastställts av det vetenskapliga rådet och kommer att säkerställa den finansiella och vetenskapliga förvaltningen av anslagen.

Den särskilda genomförandestrukturen kommer att stödja det vetenskapliga rådet i utförandet av alla dess uppgifter enligt ovan, ge tillgång till nödvändiga handlingar och uppgifter i dess ägo och hålla det vetenskapliga rådet informerat om sin verksamhet.

För att säkerställa en effektiv samverkan med den särskilda genomförandestrukturen med avseende på frågor rörande strategi och operativ verksamhet kommer ledningen i det vetenskapliga rådet och direktören för den särskilda genomförandestrukturen att delta i regelbundna samordningsmöten.

Förvaltningen av EFR kommer att skötas av personal som har anställts särskilt för detta ändamål, vid behov innefattar detta tjänstemän från EU-institutionerna, och kommer endast att omfatta de faktiska administrativa behoven för att garantera den stabilitet och kontinuitet som krävs för en effektiv administration.

1.3. Kommissionens roll

För att fullgöra sina förpliktelser enligt artiklarna 6, 7 och 8 kommer kommissionen att:

— Säkerställa det vetenskapliga rådets kontinuitet och förnyelse samt tillhandahålla stöd för en stående valberedning för att utse framtida medlemmar i det vetenskapliga rådet.

— Säkerställa kontinuiteten hos den särskilda genomförandestrukturen och fastställa dess uppgifter och ansvarsområden med beaktande av det vetenskapliga rådets synpunkter.

— Utse den särskilda genomförandestrukturens direktör och högre tjänstemän med beaktande av det vetenskapliga rådets synpunkter.

— Säkerställa att arbetsprogrammet, ståndpunkterna om metoder för genomförande samt nödvändiga regler och riktlinjer för genomförandet i enlighet med EFR:s ansökningsregler och EFR:s mall för bidragsöverenskommelse antas i tid med beaktande av det vetenskapliga rådets synpunkter.

— Regelbundet informera och samråda med programkommittén om genomförandet av EFR:s verksamheter.

2. FRAMTIDA OCH NY TEKNIK

Verksamheter som rör framtida och ny teknik (FET) kommer att konkretisera olika sorters interventionslogik, från helt öppna till varierande grader av strukturering av ämnen, grupper och finansiering, strukturerade kring tre linjer : FET Open, FET Proactive och FET Flagships .

2.1. FET Open: främjande av nya idéer

Ett stort antal nystartade , visionära högrisksamarbetsprojekt inom vetenskap och teknik måste stödjas för att nya grunder för helt ny framtida vetenskaplig kunskap och teknik med framgång ska kunna utforskas. Eftersom denna verksamhet är uttryckligen ämnesobunden och icke-normativ, möjliggör den nya idéer, när de än uppstår och var de än kommer ifrån, inom ett mycket brett spektrum av teman och discipliner och aktiv stimulans av kreativt tänkande utanför ramarna . För att vårda sådana sköra idéer krävs ett rörligt, riskvänligt och mycket tvärvetenskapligt förhållningssätt till forskning, som går långt utöver strikt tekniska sfärer. Det är även viktigt att locka och stimulera nya aktörer med stor potential inom forskning och innovation, såsom unga forskare och små och medelstora högteknologiska företag, att delta för att vårda framtidens vetenskapliga och industriella ledare.

2.2. FET Proactive: vård av nya teman och samhällen

Nya områden och teman måste stimuleras genom arbete mot strukturering av nya forskarsamhällen och stödjande av utformningen och utvecklingen av omvälvande forskningsteman. De huvudsakliga fördelarna med detta strukturerade men ändå utforskande förhållningssätt är uppkomsten av nya områden som ännu inte är redo att ingå i industriforskningsprogram samt uppbyggnaden och struktureringen av forskarsamhällen runt dessa. Detta utgör steget från samarbeten mellan ett litet antal forskare till ett kluster av projekt som vart och ett berör aspekter av ett forskningstema och utbyter resultat. Detta kommer att ske i nära samordning med temana ”Samhällsutmaningar” och ”Industriellt ledarskap”.

2.3. FET Flagships: hantering av stora tvärvetenskapliga och tekniska utmaningar

Forskningsinitiativen inom denna utmaning är storskaliga, vetenskaps- och teknikdrivna , sektorsövergripande projekt som är uppbyggda kring ett enande visionärt mål. De tacklar stora vetenskapliga och tekniska utmaningar som kräver samarbete mellan flera discipliner, grupper och program. De vetenskapliga och tekniska framstegen bör ge en solid och bred grund för framtida ▌innovation och ekonomiskt utnyttjande samt nya fördelar för samhället med en potentiellt stor effekt . Deras övergripande natur och storlek innebär att de endast kan förverkligas genom gemensamma, långsiktiga och ihållande insatser ▌.

Verksamheter inom de tre FET- linjerna kompletteras av ▌nätverks- och samhällsbaserade åtgärder för att skapa en fruktbar och dynamisk europeisk grund för vetenskapsdriven forskning mot ny teknik. Dessa kommer att stödja FET-verksamheternas framtida utveckling, främja debatten om konsekvenserna av ny teknik samt öka dess inverkan.

2.4. Specifika genomförandeaspekter

Ett rådgivande organ för FET , som inbegriper välrenommerade och kunniga forskare och ingenjörer, kommer att tillhandahålla synpunkter från berörda parter om den övergripande vetenskapliga och tekniska strategin, inklusive råd om fastställande av arbetsprogrammet.

FET kommer att fortsätta att vara vetenskaps- och teknikstyrt med stöd av en lätt och effektiv genomförandestruktur. Enkla administrativa förfaranden kommer att antas för att bibehålla fokus på särskild kompetens inom vetenskapsdriven teknisk innovation, uppmuntra initiativ och kombinera snabba beslut och flexibilitet med ansvarsskyldighet. De lämpligaste angreppssätten kommer att användas för att undersöka forskningslandskapet för FET (t.ex. ▌portföljanalys) och för att involvera grupper av berörda aktörer (t.ex. ▌samråd). Syftet kommer att vara fortsatt förbättring samt sökandet efter ytterligare sätt att förenkla och förbättra förfaranden för att säkerställa att dessa principer följs. FET-verksamheternas effektivitet och påverkan kommer att bedömas som ett komplement till bedömningarna på programnivå.

Mot bakgrund av dess uppdrag att främja vetenskapsdriven forskning om ny teknik strävar FET efter att sammanföra aktörer inom vetenskap, teknik och innovation , om lämpligt inbegripet användare och i möjligaste mån från både den offentliga och den privata sektorn . FET bör därför spela en aktiv roll och verka som en katalysator för att stimulera nytänkande, ny praxis och nya samarbeten.

FET Open grupperar verksamheter för att genomföra en nedifrån-och-upp-sökning efter lovande nya idéer. Den höga risken som varje sådan idé medför motverkas genom att många av dem utforskas. Utmärkande för dessa verksamheter är effektivitet i fråga om tid och resurser, låga marginalkostnader för förslagsställarna och oomtvistlig öppenhet för icke-konventionella och tvärvetenskapliga idéer. Enkla och snabba ständigt öppna ansökningsomgångar kommer att leta efter lovande nya forskningsidéer med hög risk och kommer att innefatta vägar för nya innovationsaktörer med hög potential, såsom unga forskare och små och medelstora högteknologiska företag. För att komplettera verksamheterna inom FET Open kan verksamheter inom ramen för prioriteringarna ”Industriellt ledarskap” och ”Samhällsutmaningar” komma att främja helt nya användningar av kunskap och teknik.

Inom verksamheten FET Proactive kommer ansökningsomgångar regelbundet att inledas för flera innovationsteman med hög risknivå och hög potential, vilka finansieras på en sådan nivå att flera projekt kan väljas ut. Dessa projekt kommer att stödjas genom gruppbyggande åtgärder som främjar verksamheter såsom gemensamma evenemang, utveckling av nya utbildningsplaner och färdplaner för forskning. Urvalet av teman kommer att ske med beaktande av kompetens i vetenskapsdriven forskning om ny teknik, potentialen för uppbyggnad av en kritisk massa och påverkan på vetenskap och teknik.

Ett antal storskaliga riktade initiativ (FET Flagships) kan komma att genomförs , under förutsättning att de förberedande FET-projekten får positiva resultat . De bör grundas på öppna partnerskap, som gör det möjligt att på frivillig grund kombinera EU-bidrag, nationella bidrag och privata bidrag med en välavvägd förvaltning, som ger programägarna både ett lämpligt inflytande och en hög grad av självständighet och flexibilitet i genomförandet, vilket gör det möjligt för flaggskeppsinitiativet att nära följa en forskningsplan med brett stöd. Urvalet av vilka ämnen som ska genomföras i form av flaggskeppsinitiativ kommer att ske med utgångspunkt i vetenskaplig och teknisk spetskompetens och med beaktande av det enande målet, potentiellt genomslag, integreringen av berörda aktörer och resurser inom ramen för en sammanhängande forskningsplan och i förekommande fall stöd från berörda aktörer och nationella/regionala forskningsprogram. Dessa verksamheter ska förverkligas genom utnyttjande av befintliga finansieringsinstrument.

3. MARIE SKŁODOWSKA-CURIE-ÅTGÄRDER

3.1. Främja nya färdigheter genom högkvalitativ grundutbildning för forskare

Europa behöver en stark och kreativ bas för mänskliga resurser som kan röra sig mellan länder och sektorer och har rätt kombination av kompetens för att förnya och omvandla kunskap och idéer till produkter och tjänster för ekonomiska och sociala fördelar.

Detta kommer i första hand att uppnås genom strukturering och kompetensökning inom en väsentlig del av den högkvalitativa grundutbildningen för forskare i början av sin karriär och doktorander i alla medlemsstater och associerade länder , i förekommande fall med deltagande av tredjeländer . Genom att utrusta forskare som befinner sig i början av karriären med ett stort antal kompetenser som kommer att göra det möjligt för dem att möta aktuella och framtida utmaningar kommer nästa generation av forskare att åtnjuta ökade karriärperspektiv inom både offentliga och privata sektorer, vilket kommer att locka fler unga människor till karriärer inom forskning.

Åtgärden kommer att genomföras genom stöd till forskarutbildningsprogram i hela unionen, vilka har valts ut på ett konkurrensutsatt sätt och genomförs genom partnerskap mellan universitet, forskningsinstitutioner, forskningsinfrastrukturer, näringslivet, små och medelstora företag och andra socioekonomiska aktörer från olika länder i och utanför Europa. Enskilda institutioner som kan tillhandahålla samma berikande miljö kommer också att stödjas. Flexibiliteten i genomförandet av målen måste säkerställas för att möta olika behov. Vanligtvis kommer framgångsrika partnerskap att bilda nätverk för forskningsutbildning som kan erbjuda innovativa typer av utbildning såsom gemensamma eller tvärvetenskapliga doktorsexamina eller industriforskardoktorat, medan enskilda institutioner vanligtvis kommer att vara delaktiga i innovativa doktorandprogram. Industriforskardoktorat är en viktig faktor för att främja en innovativ anda bland forskare och skapa starkare kopplingar mellan industrin och den akademiska världen. Av denna anledning planeras stöd för de bästa forskarna som befinner sig i början av karriären från vilket land som helst, så att de kan delta i dessa förstklassiga program , vilket bland annat kan inbegripa mentorskap för att överföra kunskap och erfarenhet .

Dessa utbildningsprogram kommer att fokusera på utveckling och breddning av central forskningskompetens samtidigt som de förser forskarna med ett kreativt sinne, en entreprenörsinställning och innovationskompetens som motsvarar framtida behov på arbetsmarknaden. Programmen kommer också att tillhandahålla utbildning i överförbara färdigheter, såsom lagarbete, risktagande, projektledning, standardisering, entreprenörskap, etik, IPR, kommunikation och kontakter mellan forskningen och samhället, som kommer att vara nödvändiga för uppkomsten, utvecklingen, kommersialiseringen och spridningen av innovation.

3.2. Främja spetskompetensen genom gräns- och sektorsöverskridande rörlighet

Europa måste vara attraktivt för de bästa forskarna, både europeiska och utomeuropeiska. Detta kommer att uppnås i synnerhet genom stöd till attraktiva karriärmöjligheter för erfarna forskare inom både den offentliga och den privata sektorn och genom att de uppmanas att flytta mellan länder, sektorer och discipliner för att öka sin kreativa och innovativa potential.

De bästa eller mest lovande erfarna forskarna som vill utveckla sin kompetens genom erfarenhet från gränsöverskridande eller internationell rörlighet kommer att finansieras oavsett nationalitet. De kan stödjas under de olika stadierna i sin karriär, vilket omfattar de första stegen direkt efter doktorsexamen eller motsvarande erfarenhet. Dessa forskare kommer att finansieras på villkor att de flyttar från ett land till ett annat för att bredda eller fördjupa sina kompetenser vid universitet, forskningsinstitutioner, forskningsinfrastrukturer, näringslivet, små och medelstora företag eller andra socioekonomiska aktörer som de själva väljer (t.ex. organisationer i det civila samhället) , för arbete med forsknings- eller innovationsprojekt som passar deras personliga behov och intressen. De kommer att uppmuntras att flytta från den offentliga till den privata sektorn eller omvänt genom stöd för tillfälliga befattningar. Detta bör stärka den privata sektorns innovationskraft och främja sektorsöverskridande rörlighet. Deltidsmöjligheter som tillåter kombinerade tjänster inom både den offentliga och den privata sektorn kommer också att stödjas för att öka överföringen av kunskap mellan sektorer samt att uppmuntra till nyetableringen av företag. Sådana skräddarsydda forskningsmöjligheter kommer att hjälpa lovande forskare att bli helt oberoende och underlätta karriärförflyttningar mellan den offentliga och den privata sektorn.

För att fullt ut utnyttja forskares befintliga potential kommer man även att främja möjligheterna att utbildas och erhålla ny kunskap vid en forskningsinstitution på hög nivå i ett tredjeland, att återuppta en forskarkarriär efter ett avbrott och att (åter)integrera forskare i längre forskartjänster i Europa, även i deras ursprungsland, efter att de dragit erfarenhet av gränsöverskridande/internationell rörlighet .

3.3. Stimulera innovation genom utbyte av kunskap

Samhällsutmaningarna blir mer och mer globala och gräns- och sektorsöverskridande samarbeten är av största vikt för att bemöta dem. Därför är det av yttersta vikt att kunskaper och idéer överförs från forskare till marknaden (och vice versa) – något som bara kan ske om människor förs samman. Detta kommer att främjas genom stöd för flexibla utbyten av mycket kompetent personal inom forskning och utveckling mellan sektorer, länder och discipliner.

EU-finansiering kommer att tillhandahållas till stöd för utbyten ▌av personal inom forskning och innovation inom ramen för partnerskap mellan universitet, forskningsinstitutioner, forskningsinfrastrukturer, näringslivet, små och medelstora företag och andra socioekonomiska aktörer inom Europa samt mellan Europa och tredjeländer för att stärka det internationella samarbetet. Det kommer att vara öppet för personal inom forskning och utveckling på alla nivåer i karriären, från de lägsta (forskarutbildning) till de högsta (ledning), inbegripet administrativ och teknisk personal.

3.4. Ökning av strukturell påverkan genom medfinansiering av verksamheterna

Stimulans av regionala, nationella eller internationella program för att främja kompetens och sprida bästa praxis för Marie Skłodowska- Curie-åtgärder i fråga om rörelsemöjligheter över hela Europa för forskarutbildning, karriärutveckling och personalutbyte kommer att öka Marie Skłodowska- Curie-åtgärdernas numeriska och strukturella genomslag. Detta kommer även att öka attraktiviteten hos spetsforskningscenter i hela Europa.

Detta kommer att uppnås genom medfinansiering av nya eller befintliga regionala, nationella, privata och internationella program för att öppna dem och sörja för internationell, intersektoriell och interdisciplinär forskarutbildning samt rörlighet över gränser och sektorer för forskare och utvecklingspersonal i alla stadier i sina karriärer.

Detta kommer att göra det möjligt att utnyttja synergier mellan unionens åtgärder och åtgärderna på regional och nationell nivå och bekämpa fragmentering i fråga om forskarnas mål, utvärderingsmetoder och arbetsvillkor. Inom ramen för medfinansieringsverksamhet kommer användningen av anställningskontrakt att främjas starkt.

3.5. Särskilda stödåtgärder och politiska åtgärder

För att på ett effektivt sätt bemöta denna utmaning kommer det att vara nödvändigt att övervaka framstegen. Programmet kommer att stödja utvecklingen av indikatorer och analys av data med avseende på forskarnas rörlighet, kompetenser, karriärer och jämställdhet i syfte att fastställa luckor och hinder i Marie Skłodowska- Curie-åtgärderna och öka påverkan av dessa åtgärder. Vid genomförandet av dessa verksamheter kommer man att eftersträva synergier och nära samordning med de politiska stödåtgärder för forskare, deras arbetsgivare och finansiärer som vidtas inom ramen för ” Europa i en föränderlig värld: Inkluderande, innovativa och reflekterande samhällen”. Särskilda åtgärder kommer att finansieras till stöd för initiativ för att öka medvetenheten om vikten av forskarkarriären , inklusive aspekter om återkomst och återintegrering, och för att sprida forsknings- och innovationsresultat från arbete som stöds av Marie Skłodowska- Curie-åtgärder.

För att ytterligare öka effekten av Marie Skłodowska- Curie-åtgärderna kommer nätverksarbetet mellan Marie Skłodowska- Curie-forskare (nuvarande och tidigare) att stärkas genom alumnitjänster. Dessa kommer att sträcka sig från att stödja ett forum för kontakt och utbyte mellan forskare, som tillhandahåller möjligheter för utforskningssamarbeten och arbetstillfällen, till att organisera gemensamma evenemang samt att involvera forskarna i utåtriktad verksamhet som ambassadörer för Marie Skłodowska- Curie-åtgärderna och för det europeiska området för forskningsverksamhet.

3.6. Specifika genomförandeaspekter

Marie Skłodowska- Curie-åtgärderna kommer att vara öppna för utbildnings- och karriärutvecklingsverksamheter inom alla forsknings- och innovationsområden som tas upp i fördraget, från grundforskning till marknadsetablering och innovationstjänster. Fält och sektorer inom forskning och utveckling kommer att väljas fritt av de sökande.

För att kunna dra fördelar av den globala kunskapsbasen kommer Marie Skłodowska- Curie-åtgärderna att vara öppna för personal inom forskning och innovation samt för universitet, forskningsinstitutioner, forskningsinfrastrukturer, näringslivet och andra socioekonomiska aktörer från alla länder, inklusive tredjeländer, på de villkor som fastställs i förordning (EU) nr XX/2012 (regler för deltagande).

I alla verksamheter som beskrivs ovan kommer särskild uppmärksamhet att ägnas åt att uppmuntra ett starkt deltagande från företag, i synnerhet små och medelstora företag, och andra socioekonomiska aktörer, för att Marie Skłodowska- Curie-åtgärderna ska kunna genomföras med framgång och få stort genomslag. Alla Marie Skłodowska- Curie-åtgärder främjar ett långsiktigt samarbete mellan högre utbildning, forskningsorganisationer och den offentliga och privata sektorn, med hänsyn till skyddet av immateriella rättigheter.

Marie Skłodowska-Curie-åtgärderna kommer att utformas i nära synergier med andra program som stöder dessa politiska mål, bland annat programmet Erasmus för alla och EIT:s kunskaps- och innovationsgrupper.

Möjligheten bibehålls att, om särskilda behov uppstår, rikta vissa verksamheter inom ramen för programmet mot särskilda samhällsutmaningar, typer av forsknings- och utvecklingsinstitutioner eller geografiska platser för att möta utvecklingen av Europas krav i fråga om kompetenser, karriärutveckling och kunskapsutbyte.

För att öppna för alla typer av talang kommer allmänna åtgärder att vidtas för att överbrygga eventuella snedvridningar i tillgången till bidrag, t.ex. genom att främja lika möjligheter för manliga och kvinnliga forskare i alla Marie Skłodowska- Curie-åtgärder och genom riktmärkning för en jämn könsfördelning. Marie Skłodowska- Curie-åtgärderna kommer dessutom att hjälpa forskare att upprätta en stabilare karriärväg och säkerställa att de kan kombinera arbetsliv och privatliv med hänsyn till sin familjesituation samt återuppta forskarkarriären efter ett avbrott. Alla deltagare som mottar stöd rekommenderas att godkänna och tillämpa principerna i den europeiska stadgan för forskare och riktlinjerna för rekrytering av forskare, vilka främjar öppen rekrytering och attraktiva arbetsvillkor.

För att ytterligare öka spridningen och allmänhetens delaktighet kan deltagarna i Marie Skłodowska- Curie-åtgärderna komma att ombes att planera lämpliga verksamheter för att nå ut till allmänheten. Denna plan kommer att bedömas under utvärderingsförfarandet samt under projektuppföljningen.

4. FORSKNINGSINFRASTRUKTUR

Verksamheterna kommer att inriktas på utveckling av en högkvalitativ europeisk forskningsinfrastruktur för 2020 och framåt, främjande av dess innovationspotential och mänskliga resurser samt stärkande av europeisk politik. Samordning med källor för sammanhållningsstöd kommer att eftersträvas för att säkerställa synergier och en enhetlig strategi för utvecklingen av forskningsinfrastrukturerna. Synergier med Marie Skłodowska-Curie-åtgärder kommer att uppmuntras.

4.1. Utveckla de europeiska forskningsinfrastrukturerna inför 2020 och därefter

4.1.1. Utveckling av nya forskningsinfrastrukturer av världsklass▌

Målet är att underlätta och stödja utformning , genomförande och långsiktig hållbarhet och effektiv drift av de forskningsinfrastrukturer som har fastställts av det europeiska strategiska forumet för forskningsinfrastruktur (Esfri) och andra forskningsinfrastrukturer av världsklass, vilket kommer att hjälpa Europa att möta stora utmaningar inom vetenskap, industri och samhälle. Detta mål kommer särskilt att fokusera på de infrastrukturer som planerar eller håller på att inrätta sin förvaltning eller redan har inrättat den, t.ex. på grundval av ett konsortium för europeisk forskningsinfrastruktur eller en motsvarande struktur på europeisk eller internationell nivå.

Unionsmedlen kommer, i förekommande fall, att bidra till

a) den förberedande fasen för framtida infrastrukturer (t.ex. detaljerade uppbyggnadsplaner, rättsliga lösningar, flerårig planering, deltagande av industrin på ett tidigt stadium ),

b) genomförandefasen (t.ex. att FoU och ingenjörsvetenskapen arbetar tillsammans med industri och användare, utveckling av regionala partnerskapsanläggningar (3) för att uppnå en mer balanserad utveckling av det europeiska området för forskningsverksamhet), och/eller

c) driftsfasen (t.ex. tillgång, datahantering, utåtriktad verksamhet, utbildning och internationella samarbetsverksamheter).

Denna verksamhet kommer även att stödja förberedande studier för nya forskningsinfrastrukturer genom en nedifrån-och-upp-strategi.

4.1.2. Integrering och öppnande av befintliga nationella och regionala forskningsinfrastrukturer av europeiskt intresse

Syftet är att om lämpligt öppna viktiga nationella och regionala infrastrukturer för alla europeiska forskare, både från den akademiska världen och industrin, för att säkerställa optimal användning och gemensam utveckling.

Unionen kommer att stödja nätverk och kluster som på europeisk nivå sammanför och integrerar viktiga nationella forskningsinfrastrukturer. Finansiering kommer i synnerhet att tillhandahållas för att stödja nationsöverskridande och virtuell tillgång för forskare och harmonisering och förbättring av de tjänster som infrastrukturen tillhandahåller. ▌

4.1.3. Utveckling, införande och drift av IKT-baserade e-infrastrukturer (4)

Målet är att före 2020 uppnå en världsledande förmåga till nätverkande, databehandling och vetenskapliga data i ett enda och öppet europeiskt onlineområde för forskning där forskare åtnjuter avancerade, utbredda och pålitliga tjänster för nätverkande och databehandling samt sammanhängande och öppen tillgång till e-vetenskapsmiljöer och globala dataresurser.

För att uppnå detta mål kommer stöd att ges till: globala forsknings- och utbildningsnätverk som tillhandahåller avancerade, standardiserade och skalbara tjänster mellan domäner på begäran, grid- och molninfrastrukturer som tillhandahåller obegränsad databehandlings- och databearbetningskapacitet, ett ekosystem av superdatoranläggningar som närmar sig exa-skala, en programvaru- och tjänsteinfrastruktur, t.ex. för simulering och visualisering, verktyg för samarbete i realtid och en interoperabel, öppen och pålitlig infrastruktur för vetenskapliga data.

4.2. Främja forskningsinfrastrukturernas innovationspotential och mänskliga resurser

4.2.1. Utnyttjande av forskningsinfrastrukturernas innovationspotential

Målet är att stimulera innovation både inom själva infrastrukturerna och inom industrier såsom leverantörs- och användarindustri.

Därför kommer stöd att tillhandahållas för

a) FoU-partnerskap med industrin för att utveckla unionens kapacitet och industriella försörjning inom högteknologiska områden, såsom vetenskapliga instrument eller IKT,

b) förkommersiell upphandling av aktörer inom forskningsinfrastrukturen för att driva innovationen framåt och fungera som första användare eller utvecklare av nydanande tekniker,

c) för att stimulera industrin att använda sig av forskningsinfrastrukturer, t.ex. som experimentella testanläggningar eller kunskapsbaserade center, samt

d) för att uppmuntra integreringen av forskningsinfrastrukturer i lokala, regionala och globala innovationsekosystem.

Unionens åtgärder kommer även att öka användningen av forskningsinfrastrukturer, i synnerhet e-infrastrukturer, inom offentliga tjänster, social innovation, kultur och utbildning.

4.2.2. Stärkande av forskningsinfrastrukturernas humankapital

Forskningsinfrastrukturernas komplexitet och utnyttjandet av deras fulla potential kräver lämplig kompetens hos deras förvaltare, ingenjörer och tekniker samt deras användare.

Unionsmedlen kommer att stödja utbildningen av den personal som förvaltar och driver alleuropeiska forskningsinfrastrukturer, utbyte av personal och bästa praxis mellan anläggningar samt adekvat tillhandahållande av mänskliga resurser inom viktiga discipliner, inbegripet utveckling av särskilda utbildningsplaner. Synergier med Marie Curie Skłodowska-åtgärder kommer att uppmuntras.

4.3. Stärka europeisk politik för forskningsinfrastruktur och internationellt samarbete

4.3.1. Stärkande av den europeiska politiken för forskningsinfrastrukturer

Målen är att utnyttja synergierna mellan nationella initiativ och unionsinitiativ genom att inrätta partnerskap mellan relevanta beslutsfattare, finansieringsorgan eller rådgivande grupper (t.ex. Esfri, reflektionsgruppen för e-infrastruktur, EIROforum-organisationer, nationella myndigheter) för att utveckla kompletterande funktioner och samarbete mellan forskningsinfrastrukturer och verksamheter som genomför annan unionspolitik (såsom regional politik, sammanhållningspolitik, industripolitik, hälsopolitik, miljöpolitik , sysselsättningspolitik eller utvecklingspolitik) samt för att säkerställa samordning mellan EU:s olika finansieringskällor. Unionens åtgärder kommer även att stödja studier, övervakning och bedömning av forskningsinfrastrukturer på unionsnivå, samt relevanta politiska studier och kommunikationsuppgifter.

Horisont 2020 kommer att underlätta medlemsstaternas ansträngningar för att optimera sina forskningsanläggningar genom att ge stöd till en EU-omfattande databas över öppet tillgängliga forskningsinfrastrukturer i Europa.

4.3.2. Underlättande av strategiskt internationellt samarbete

Målet är att underlätta utvecklingen av globala forskningsinfrastrukturer, d.v.s. forskningsinfrastrukturer som kräver finansiering och avtal på en global nivå. Målet är också att underlätta för samarbete mellan europeiska forskningsinfrastrukturer och deras utomeuropeiska motparter, att säkerställa deras globala driftskompatibilitet och räckvidd samt att eftersträva internationella avtal om ömsesidigt utnyttjande av, öppenhet hos eller medfinansiering av infrastrukturer. I detta avseende kommer rekommendationerna från Carnegies expertgrupp om globala forskningsinfrastrukturer att beaktas. Uppmärksamhet kommer också att riktas mot att säkerställa att unionen har ett adekvat samarbete med internationella organ såsom FN och OECD.

4.4. Specifika genomförandeaspekter

Under genomförandet kommer fristående expertgrupper samt berörda aktörer och rådgivande organ att höras, t.ex. Esfri och reflektionsgruppen för e-infrastruktur.

Genomförandet kommer att följa en tredelad strategi: nedifrån-och-upp där projektens exakta innehåll och partnerskap är okänt, målinriktad där de särskilda forskningsinfrastrukturerna och/eller forskningsgrupperna som uppmärksammas är väldefinierade samt namngivna mottagare, t.ex. när ett bidrag för driftskostnader tillhandahålls en infrastrukturoperatör eller ett konsortium av infrastrukturoperatörer.

Målen med de verksamheter som anges i avsnitt 4.2 och 4.3 ska nås genom riktade åtgärder och om lämpligt inom ramen för de åtgärder som utarbetats enligt avsnitt 4.1.

DEL II

INDUSTRIELLT LEDARSKAP

1. LEDARSKAP INOM MÖJLIGGÖRANDE TEKNIK OCH INDUSTRITEKNIK

Allmänt

Framgångsrik hantering, integrering och ibruktagande av möjliggörande teknik från den europeiska industrins sida är en viktig faktor när det gäller att stärka Europas produktivitet och innovationskapacitet och se till att Europa har en avancerad, hållbar och konkurrenskraftig ekonomi, globalt ledarskap på områden för högteknologiska tillämpningar och förmåga att utveckla effektiva och hållbara lösningar för samhällsutmaningar , där hänsyn tas till bland annat användarbehov . Innovationsverksamhet kommer att kombineras med FoU som en väsentlig del av finansieringen.

En integrerad strategi för viktig möjliggörande teknik En viktig del av ”Ledarskap inom möjliggörande teknik och industriteknik” är viktig möjliggörande teknik, definierad som mikro- och nanoelektronik, fotonik, nanoteknik, bioteknik, avancerade material och avancerade tillverkningssystem▌. I många innovativa produkter ingår flera av dessa tekniker samtidigt, som enskilda eller integrerade delar. Medan varje enskild teknik möjliggör tekniskt nyskapande, kan den samlade nyttan av de många interaktionerna mellan viktiga möjliggörande tekniker och andra möjliggörande industritekniker och kombinationerna av dessa också leda till stora tekniska framsteg. Utnyttjande av tvärvetenskaplig viktig möjliggörande teknik ökar produkternas konkurrenskraft och genomslagskraft och stimulerar tillväxt och sysselsättning och ger nya möjligheter att hantera samhällsutmaningar . De otaliga möjligheterna till samverkan mellan dessa tekniker kommer därför att utnyttjas. Särskilt stöd kommer att ges till storskaliga pilot- och demonstrationsprojekt som ska genomföras i flera olika miljöer och under olika förutsättningar . Detta omfattar viktig möjliggörande teknik och tvärvetenskapliga verksamheter inom viktig möjliggörande teknik som sammanför och integrerar olika enskilda tekniker, där resultatet blir teknikvalidering i en industriell miljö av ett komplett och kvalificerat system, som är färdigt för eller på väg ut på marknaden. En förutsättning kommer att vara ett starkt deltagande av den privata sektorn i sådana verksamheter och demonstration av hur projektresultaten kommer att bidra till EU:s marknadsvärde , och genomförandet skulle därför kunna ske i form av offentlig-privata partnerskap. I detta syfte och med hjälp av genomförandestrukturen för Horisont 2020 kommer ett gemensamt arbetsprogram för gränsöverskridande åtgärder för viktig möjliggörande teknik att utvecklas. Med beaktande av marknadsbehov och samhällsutmaningar ska arbetsprogrammet tillhandahålla generiska byggstenar för viktig möjliggörande teknik och tvärvetenskaplig viktig möjliggörande teknik inom olika tillämpningsområden, exempelvis samhällsutmaningar. Dessutom kommer synergieffekter i förekommande fall att eftersträvas mellan verksamheter för viktig möjliggörande teknik och verksamheter inom ramen för sammanhållningspolitiken i samband med nationella och regionala forsknings- och innovationsstrategier för smart specialisering samt med Europeiska institutet för innovation och teknik (EIT), Europeiska investeringsbanken (EIB) och i förekommande fall med verksamheter som medlemsstaterna bedriver inom ramen för gemensamma initiativ för programplanering.

Specifika genomförandeaspekter

Innovationsverksamheten kommer att omfatta integrering av enskilda tekniker, demonstrationer av förmågan att ta fram och leverera innovativa produkter , system, processer och tjänster, användar- och kundpilotprojekt som uppvisar genomförbarhet och mervärde samt storskaliga demonstrationer som underlättar etableringen av forskningsresultaten på marknaden. Tillräcklig uppmärksamhet kommer att ägnas åt projekt i liten och mellanstor skala. Dessutom kommer genomförandet inom ramen för denna del att främja små och medelstora forskargruppers deltagande och bidra till ett mer aktivt deltagande från de små och medelstora företagens sida.

Olika enskilda tekniker kommer att integreras, vilket resulterar i teknikvalidering i en industriell miljö för att få fram ett komplett och kvalificerat system, färdigt för marknaden. Ett starkt deltagande av den privata sektorn i sådan verksamhet, bland annat genom offentlig-privata partnerskap, kommer att vara en förutsättning.

Efterfrågeåtgärder kommer att komplettera teknikframstegen från forsknings- och innovationsinitiativen. Dessa åtgärder omfattar att på bästa sätt utnyttja offentlig upphandling av innovation, ta fram lämpliga tekniska standarder och tekniska verksamheter till stöd för standardisering och reglering , påverka den privata efterfrågan och engagera användarna för att utveckla mer innovationsvänliga marknader.

Särskilt när det gäller nanoteknik och bioteknik kommer inblandningen av berörda parter och allmänheten syfta till att öka medvetenheten om fördelar och risker. Säkerhetsanalysen och hanteringen av den sammanlagda risken vid spridning av dessa tekniker kommer att behandlas systematiskt. I förekommande fall kommer samhällsvetenskap och humaniora att bidra till att användarnas behov, preferenser och acceptans beaktas samt till ökat samhällsdeltagande och välgrundade konsumentval.

Den verksamhet som får stöd genom denna del kommer att komplettera stödet till forskning och innovation avseende möjliggörande teknik, vilket kan ges av nationella och regionala myndigheter genom sammanhållningsfonderna, inom ramen för smarta specialiseringsstrategier.

Programmet ska som en del av finansieringen av åtgärder också ge stöd till verksamheter för tekniköverföring (både på nationell och regional nivå), bland annat utvecklingen av internationella och regionala innovationskluster, för att främja effektivare kopplingar mellan universitet och industrin.

Strategiska internationella samarbetsinitiativ kommer att fullföljas inom områden där de ledande partnerländerna har ömsesidiga intressen och fördelar. Följande är av särskilt, men inte uteslutande, intresse för möjliggörande teknik och industriteknik:

— Tillgången till världsledande vetenskaplig och teknisk expertis.

— Framtagningen av globala standarder.

— Avlägsnandet av flaskhalsar inom den industriella exploateringen, FoU-samarbeten och handelsvillkor.

— Säkerheten hos produkter baserade på nanoteknik och bioteknik och den långsiktiga inverkan av deras användning .

— Utvecklingen av material och metoder som minskar energi- och resursförbrukningen.

— Industriledda, internationella samarbetsinitiativ bland producenterna.

— Systemens kompatibilitet.

1.1. Informations- och kommunikationsteknik (IKT)

Ett antal åtgärder kommer att riktas mot utmaningar avseende industriellt och tekniskt ledarskap inom IKT längs hela värdekedjan och täcka in generiska forsknings- och innovationsagendor för IKT, vilket särskilt omfattar följande:

1.1.1. En ny generation komponenter och system: konstruktion av avancerade ▌, inbyggda och energi- och resurssnåla komponenter och system

Målet är att upprätthålla och förstärka det europeiska ledarskapet inom teknik som är relaterad till avancerade , inbyggda och energi- och resurssnåla och gedigna komponenter och system. Det innefattar även mikro-, nano- och biosystem, organisk elektronik, integrering över stora ytor, grundläggande teknik för Sakernas Internet (5), inklusive plattformar som ger stöd för leverans av avancerade tjänster, sensorer, smarta integrerade system, inbyggda och distribuerade system, system av system och teknik för komplexa system.

1.1.2. Nästa generations databehandling: Avancerade och säkra system och avancerad och säker teknik för databehandling , inbegripet datormoln

Målet är att öka lönsamheten för de europeiska tillgångarna inom processor- och systemarkitektur, sammankopplings- och datalokaliseringsteknik, datormoln, parallell databehandling , modellering och simuleringsprogram för samtliga marknadssegment , däribland ingenjörstekniska applikationer (såsom osäkerhetskvantifiering, riskanalys och ingenjörstekniska beslut) .

1.1.3. Framtidens internet: programvara, maskinvara, infrastruktur, teknik och tjänster

Målet är att stärka den europeiska industrins konkurrenskraft när det gäller att utveckla, behärska och utforma nästa generations internet, som efter hand kommer att ersätta och överträffa nuvarande webb, fasta och mobila nätverk samt tjänsteinfrastruktur och göra det möjligt att sammankoppla biljoner enheter (Sakernas Internet) som tillhör många olika operatörer och domäner och förändra vårt sätt att förmedla, samla in och använda kunskap. Detta inbegriper forskning och innovation avseende nätverk, programvara , processer och tjänster, cybersäkerhet, integritet, tillförlitlighet och förtroende, trådlös (6) kommunikation och alla optiska nätverk, omslutande interaktiva multimedia och framtidens anslutna företag.

1.1.4. Innehållsteknik och informationshantering: IKT för digitalt innehåll och kulturella och kreativa industrier

Målet är att stärka Europas ställning som leverantör av produkter och tjänster som bygger på enskilda personers och företags kreativitet . Detta ska ske genom att yrkesmän och medborgare förses med nya verktyg för att skapa, få tillgång till, använda, lagra och återanvända alla typer av digitalt innehåll på alla språk och modellera, analysera och visualisera stora mängder information (stora datamängder) , inklusive kopplade data. Det handlar om ny teknik för konst, språk, inlärning, samarbete, digital lagring, webbdesign, tillgång till innehåll, analysteknik och medier , intelligenta och anpassningsbara system för informationsbehandling som bygger på avancerad dataextrahering, automatisk datahämtning, statistiska analyser och visuell datorteknik.

1.1.5. Avancerade gränssnitt och robotar: robotteknik och smarta ytor

Målet är att förstärka Europas vetenskapliga och industriella ledarskap avseende industri- och tjänsterobotar, kognitiva och kommunikativa system, avancerade gränssnitt och smarta ytor samt tänkande och kännande maskiner, som bygger på datorer och nätverk med ökad prestanda och framsteg när det gäller förmågan att utforma och bygga självmonterande system som kan lära sig, anpassa sig och reagera eller som optimerar interaktionerna mellan människa och maskin . I förekommande fall ska de system som har utvecklats och de senaste framstegen på området utvärderas i verkliga miljöer.

1.1.6. Mikro- och nanoelektronik samt fotonik: Viktig möjliggörande teknik i samband med mikro- och nanoelektronik och med fotonik, som även omfattar kvantteknik

Målet är att dra fördel av spetskompetensen i Europa när det gäller dessa viktiga möjliggörande tekniker och ge stöd åt och ytterligare stärka industrins konkurrenskraft och marknadsledande position. Åtgärderna kommer även att omfatta forskning och innovation avseende konstruktion, avancerade processer, pilotprojekt för tillverkning, relaterad tillverkningsteknik och demonstrationsverksamhet för att validera tekniska framsteg och innovativa affärsmodeller samt grundläggande nästa generations teknik som utnyttjar framstegen inom kvantfysiken .

Dessa sex huvudsakliga verksamhetsområden förväntas täcka alla behov , med beaktande av den europeiska industrins konkurrenskraft ur ett globalt perspektiv . De skulle inbegripa industriellt ledarskap inom generiska IKT-baserade lösningar, produkter och tjänster som behövs för att hantera stora samhällsutmaningar samt dagordningar för tillämpningsinriktad forskning och innovation inom IKT som kommer att stödjas tillsammans med relevant samhällsutmaning. Med tanke på de allt större tekniska framstegen på alla områden i människors liv kommer interaktionen mellan människan och tekniken att vara en viktig fråga i detta avseende och en del av den ovannämnda tillämpningsinriktade IKT-forskningen. Forskning med ett användarinriktat perspektiv kommer att bidra till utvecklingen av konkurrenskraftiga lösningar.

I vart och ett av dessa sex verksamhetsområden ingår även infrastruktur för IKT-specifika forskningsinfrastrukturer, bland annat levande laboratorier för ▌försök och infrastruktur för grundläggande viktiga möjliggörande tekniker och integrationen av dessa i avancerade produkter och innovativa smarta system, inklusive utrustning, verktyg, stödtjänster, renrum och tillgång till tillverkningsanläggningar för prototyper.

Genomförandet av detta ska komplettera och vara förenligt med det arbete med forskningsinfrastruktur som får stöd genom pelaren ”Vetenskaplig spetskompetens”.

Verksamheter kommer att stödja forskning och utveckling av system med full hänsyn till människans grundläggande fri- och rättigheter, i synnerhet rätten till integritet.

1.2. Nanoteknik

1.2.1. Utveckla nästa generations nanomaterial, nanokomponenter och nanosystem

Utveckling och integrering av kunskap om fenomen på nanonivå inom tvärvetenskapliga områden, med målet att ta fram fundamentalt nya produkter och system som möjliggör hållbara lösningar inom ett stort antal områden.

1.2.2. Garantera en säker och hållbar utveckling och tillämpning av nanoteknik

Öka den vetenskapligt grundade kunskapen om den möjliga inverkan på hälsa eller miljö för att åstadkomma en proaktiv, vetenskapligt baserad styrning av nanotekniken och erbjuda validerade vetenskapliga verktyg , metoder och plattformar för analys och hantering av faror, exponering och risker under hela livscykeln för nanomaterial och nanosystem , inbegripet standardiseringsfrågor .

1.2.3. Utveckla nanoteknikens samhällsdimension

Ta itu med de mänskliga och fysiska ▌behov som spridningen av nanoteknik ger upphov till, med fokus på styrning av nanoteknik till nytta för samhället och miljön , bland annat kommunikationsstrategier för att uppnå samhällsengagemang .

1.2.4. Effektiv och hållbar sammanställning och tillverkning av nanomaterial, komponenter och system

Fokusera på nya flexibla, anpassningsbara och upprepningsbara enhetsoperationer, smart integrering av nya och befintliga processer, inbegripet teknisk konvergens, såsom nanobioteknik, såväl som uppgradering för att möjliggöra en hållbar storskalig tillverkning med hög precision av produkter och flexibla kombinationsanläggningar som säkerställer en effektiv kunskapsöverföring till industriell innovation.

1.2.5. Utveckla och standardisera kapacitetshöjande teknik, mätmetoder och utrustning

Fokusera på underliggande teknik som stöder utvecklingen och införandet på marknaden av säkra komplicerade nanomaterial och nanosystem, vilket inbegriper nanometrologi, karakterisering och manipulering av material på nanonivå, modellering, datorbaserad konstruktion och avancerad teknik på atomnivå.

1.3. Avancerade material

1.3.1. Övergripande och möjliggörande materialteknik

Forskning om designade material, funktionella material, multifunktionella material med högre kunskapsinnehåll, nya funktioner och förbättrad prestanda, såsom självreparerande eller biokompatibla material , självmonterande material, nya magnetiska material och strukturella material, för innovationer inom alla industriella områden, särskilt för mervärdesmarknader , inbegripet kreativa branscher .

1.3.2. Materialutveckling och -omvandling

Forskning och utveckling för att säkerställa en effektiv , säker och hållbar utveckling och uppgradering som möjliggör industriell tillverkning av framtida designbaserade produkter och en utveckling mot en europeisk materialhantering ”utan avfall” , t.ex. inom metall- och kemiindustrin eller den biotekniska industrin , och öka kunskaperna om förslitningsmekanismer (slitage, korrosion, mekanisk tillförlitlighet) .

1.3.3. Hantering av materialkomponenter

Forskning och utveckling för nya och innovativa tekniker för material, komponenter och system för hopfogning, vidhäftning, separering, montering, självmontering och demontering, nedbrytning och avveckling av materialkomponenter och hantering av livscykelkostnader och miljöpåverkan genom nydanande användning av avancerad materialteknik .

1.3.4. Material för en hållbar , resurseffektiv industri med låga utsläpp

Utveckling av nya produkter och tillämpningar , affärsmodeller och ansvarsfulla konsumentbeteenden som ökar användningen av förnybara källor för hållbara tillämpningar, minskar energiefterfrågan under produktens hela livscykel och underlättar produktion med låga utsläpp samt processintensifiering, återanvändning, rening , material för energilagring och material med potential för högt mervärde från avfall och återanvändning.

1.3.5. Material för kreativa industrier , inbegripet kulturarvsindustrin

Tillämpning av utformning och utveckling av konvergerande teknik för att skapa nya affärsmöjligheter, inbegripet bevarande och restaurering av Europas kulturarv och material med historiskt eller kulturellt värde , liksom nya material .

1.3.6. Metrologi, karakterisering, standardisering och kvalitetsstyrning

Främjande av teknik som t.ex. karakterisering, icke-skadlig utvärdering, fortlöpande bedömning och övervakning och modeller för prognostisering av prestanda för framsteg och resultat inom materialvetenskap och materialteknik.

1.3.7. Optimerad materialanvändning

Forskning och utveckling för att undersöka ersättning av och alternativ till användning av material , bland annat hanteringen av råvaruproblemet genom specialanpassade material eller ersättning av sällsynta, kritiska eller farliga material , och innovativa synsätt på affärsmodeller och identifiering av kritiska resurser .

1.4. Bioteknik

1.4.1. Stärka ledande biotekniker som en drivkraft för framtida innovation

Målet är att lägga grunden för europeisk industri så att den kan hålla sig kvar i teknikutvecklingens frontlinje, även på medellång och lång sikt. Detta inbegriper att utveckla nya teknikområden , såsom syntesbiologi, bioinformatik och systembio