TRETTIOFÖRSTA EKONOMISKA REDOGÖRELSEN för EUROPEISKA UTVECKLINGS- OCH GARANTIFONDEN FÖR JORDBRUKET, GARANTISEKTIONEN - RÄKENSKAPSÅRET 2001 -

(framlagt av kommissionen)

INNEHÅLL

1. BUDGETFÖRFARANDET

1.1. Avtalet från toppmötet i Berlin och budgetdisciplin

1.2. Det preliminära budgetförslaget

1.3. Budgetförslaget

1.4. Ändringsskrivelsen

1.5. Antagande av budgeten för år 2001

1.6. Tilläggs- och ändringsbudget nr 1/2001

2. FINANS- OCH ANSLAGSFÖRVALTNING

A. ANSLAGSFÖRVALTNING

2.1. Disponibla anslag under räkenskapsåret 2001

2.2. Utnyttjandet av disponibla anslag under räkenskapsåret 2001

2.2.1. Budgettransaktioner

2.2.2. Anslag som skall överföras automatiskt

2.2.3. Anslag som inte skall överföras automatiskt

2.3. Automatiskt överförda anslag från räkenskapsåret 2000 till 2001

2.4. Ej automatiskt överförda anslag från budgetåret 2000

2.5. Anslagsöverföringar inom EUGFJ:s garantisektion

2.6. Överföringar från eller till den monetära reserven

B. SYSTEMET FÖR FÖRSKOTT OCH DIREKTUTBETALNINGAR

2.7. Förskotten till medlemsstaterna

2.7.1. Systemet för månatliga förskott på verkställda utgifter

2.7.2. Förskottsbeslut under räkenskapsåret 2001

2.7.3. Minskning och indragning av förskotten

2.8. Direkta utbetalningar

3. ANALYS AV BUDGETGENOMFÖRANDET

3.1. Genomförande av budgeten

3.2. Effekter av euro/dollar-kursutvecklingen

3.3. De dubbla kurserna

3.4. Agromonetära beslut

B. ANALYS AV MARKNADSFINANSIERINGEN

3.5. Agenda 2000

3.5.1. Vegetabilieproduktion

3.5.2. Animalieproduktion

3.6. Utgifternas fördelning per kapitel

3.6.1. Vegetabilieproduktion

3.6.2. Animalieproduktion

3.6.3. Sidoåtgärder

3.7. Utgifternas fördelning på utgiftsslag

3.7.1. Bidrag

3.7.2. Direktstöd

3.7.3. Lagring

3.7.4. Återtag, slakt och liknande åtgärder

3.7.5. Övrigt

C. SÄRSKILD FINANSIERING

3.8. Åtgärder för leverans av livsmedel från interventionslager till de personer i gemenskapen som har det sämst ställt

3.9. Landsbygdens utveckling

3.10. Kapitel B1-33: Veterinära åtgärder och växtskyddsåtgärder

3.11. Fiske

3.12. Informationsåtgärder

4. KONTROLLVERKSAMHET

4.1. Det integrerade administrations- och kontrollsystemet (IAKS)

4.2. Kontrollorgan för olivolja

4.3. Samfinansiering för att stärka kontrollerna

5. GRANSKNING OCH GODKÄNNANDE AV RÄKENSKAPERNA

5.1. Allmänt

5.2. Avslutande av räkenskaperna inom ramen för det nya förfarandet för avslutande av räkenskaperna

5.3. Avslutande av räkenskaperna för räkenskapsåret 2000

5.3.1. Inledning

5.3.2. Beslut 2001/474/EG av den 8 maj 2001

5.3.3. Korrigeringar av räkenskaperna

5.4. Överklaganden vid domstolen av beslut om granskning och godkännande av räkenskaper

5.4.1. Domslut

5.4.2. Ännu ej avgjorda överklaganden

6. DIALOG MED EUROPAPARLAMENTET RESPEKTIVE REVISIONSRÄTTEN

6.1. Dialog med Europaparlamentet

6.2. Dialog med revisionsrätten

6.2.1. Revisionsrättens uppdrag

6.2.2. Årsrapport 2000

6.2.3. Revisionsrättens särskilda rapporter

7. FÖRTECKNING ÖVER GRUNDLÄGGANDE LAGSTIFTNING FÖR GARANTISEKTIONEN VID EUGFJ, SAMT ÄNDRINGAR I DENNA UNDER 2001

7.1. Allmänt/Förskottssystemet

7.2. Kontrollåtgärder

7.3. Avslutande av räkenskaperna

7.4. Offentlig lagring

7.5. Agromonetära åtgärder

Bilagorna till den trettioförsta ekonomiska redogörelsen finns tillgängliga på franska i pappersform vid GD Jordbruk och på generaldirektoratets webbplats.

TABELL 1 GENOMSNITTLIGA OMRÄKNINGSKURSER FÖR RÄKENSKAPSÅRET 2001

EUROPEISKA GEMENSKAPEN // 1 EUR

B // 40,3399

DK // 7,45508

D // 1,95583

EL // 340,739

E // 166,386

F // 6,55957

IRL // 0,787564

I // 1.936,27

L // 40,3399

NL // 2,20371

A // 13,76030

P // 200,482

FIN // 5,94573

S // 8,98170

UK // 0,621063

1. BUDGETFÖRFARANDET

1.1. Avtalet från toppmötet i Berlin och budgetdisciplin

Vid toppmötet i Berlin den 24 och 25 mars 1999 drogs slutsatser om förslagen i Agenda 2000. År 2000 antogs dessutom förordningen om budgetdisciplin, som trädde i kraft den 1 oktober 2000.

I slutsatserna från toppmötet i Berlin behålls den riktlinje som kommissionen föreslagit (där ingår även åtgärder för utveckling av landsbygden, veterinära åtgärder, det strukturpolitiska föranslutningsinstrumentet för jordbruket/Sapard samt det belopp som avsatts för jordbruket vid anslutningarna), och samtidigt fastställs utgiftstak som ligger under riktlinjen.

Det rör sig i själva verket om årliga utgiftstak för två underrubriker för perioden 2000-2006, det ena för traditionella marknadsåtgärder (underrubrik 1a) och det andra för utgifter för utveckling av landsbygden (underrubrik 1b). Dessa utgiftstak fastställdes i enlighet med den utgiftsbedömning som gjordes i samband med att Agenda 2000 antogs. Detta innebär att de nya utgiftstaken ligger i nivå med de förutsebara utgifterna, utan någon marginal för oförutsebara situationer som kan uppkomma - något som ofta skett tidigare. Nivån för utgiftstaken framgår av följande tabell:

Utgifter 2000-2006 (miljoner euro, 1999 års prisnivå) [1]

[1] En deflator på 2 % skall användas för beräkning av beloppen i löpande priser.

>Plats för tabell>

Slutsatserna från toppmötet i Berlin följdes av att parlamentet och rådet antog

- ett nytt interinstitutionellt avtal om budgetdisciplin och förbättring av budgetförfarandet, budgetplanen (utgiftstaken) och budgetförfarandet, som innehåller dessa slutsatser och formellt ger kommissionen möjlighet att under hösten lägga fram en ändringsskrivelse till det preliminära budgetförslaget för följande år, så att det i budgetberäkningarna tas hänsyn till den senaste tidens utveckling,

- en ny förordning om budgetdisciplin (förordning (EG) nr 2040/2000, EGT L 244 av den 29 september 2000, s. 27) i vilken det bland annat slås fast att alla rättsliga åtgärder som beslutas inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken skall respektera de utgiftstak för underrubrikerna 1a och 1b som fastställs i budgetplanen och att anslagen skall rymmas inom dessa utgiftstak och att rådet för att säkerställa att de fastställda beloppen för underrubrik 1a (traditionella utgifter för EUGFJ:s garantisektion) respekteras, kan besluta att justera nivån för de stödåtgärder som skall tillämpas från och med början av det följande regleringsåret inom de olika berörda sektorerna och att kommissionen när det preliminära budgetförslaget upprättas skall lägga fram en analys av de konstaterade avvikelserna mellan de ursprungliga prognoserna och de faktiska utgifterna under de tidigare budgetåren samt granska budgetläget på medellång sikt; att kommissionen i allmänhet skall använda den växelkurs för dollar/euro som konstaterats i genomsnitt under det senaste kvartalet för att upprätta budgetberäkningarna när budgeten, en ändringsskrivelse eller en ändrings- och tilläggsbudget fastställs samt att den monetära reserven minskas till 250 miljoner euro år 2002 och avskaffas från och med räkenskapsåret 2003.

1.2. Det preliminära budgetförslaget

Det preliminära budgetförslaget för 2001 upprättades av kommissionen och föreslogs för budgetmyndigheten i maj 2000.De totala anslag som föreslogs för garantisektionen vid EUGFJ uppgick till 44 100,2 miljoner euro, varav 39 605,2 miljoner för underrubrik 1a (vilket är 429,8 miljoner euro under gränsen på 40 035 miljoner euro för underrubrik 1a) och 4 495 miljoner euro för underrubrik 1b (dvs. i nivå med taket).

1.3. Budgetförslaget

Rådet antog budgetförslaget i juli 2000. Anslagen för underrubrik 1a skrevs ned med 330 miljoner euro och anslagen för underrubrik 1b skrevs ned med 225 miljoner euro. De samlade anslagen för EUGFJ-garantisektionen uppgick således till 43 545,2 miljoner euro, varav 39 275,2 miljoner euro för underrubrik 1a och 4 270,0 miljoner euro för underrubrik 1b.

1.4. Ändringsskrivelsen

I slutet av oktober 2000 antog kommissionen en ändringsskrivelse till budgetförslaget. Ändringsskrivelsen beaktade både konjunkturutvecklingen för jordbruket och nyligen antagen lagstiftning på jordbruksområdet samt besluten från rådet (jordbruk) i juli 2000, varför behoven kunde uppskattas till 43 167,7 miljoner euro. Beloppet 38 672,7 miljoner euro för underrubrik 1a låg under taket och beloppet 4 495 miljoner euro för underrubrik 1b var lika med taket.

1.5. Antagande av budgeten för år 2001

Den 14 december 2000 avslutades trepartsmötet om budgeten för år 2001 och budgeten fastlades. Följande resultat uppnåddes för EUGFJ:s garantisektion:

För underrubrik 1a uppgick anslagssumman till 38 802,7 miljoner euro, dvs. 1 232,3 miljoner euro lägre än det tak för underrubriken som beslutades i Berlin. I det beloppet ingår de ändringar som angavs i ändringsskrivelsen, dvs. en höjning med 70 miljoner euro för frukt och grönsaker, varav 30 miljoner euro för bananer och 40 miljoner euro för producentorganisationer. Dessutom beviljades ett tilläggsbelopp på 60 miljoner euro för BSE-tester, som tillförts reserven. Vidare ingick ett preliminärt anslag på 40 miljoner euro för kontrollåtgärder och förebyggande åtgärder, dvs. totalt 100 miljoner euro som hänförs till kapitel B0-40.

De anslag på 4 495,0 miljoner euro som kommissionen begärde i sin ändringsskrivelse för underrubrik 1b har beviljats. Dessa anslag motsvarar det fastställda taket.

Dessutom har anslag på 500 miljoner euro anslagits för den monetära reserven, som enbart kan användas när relationen mellan euron och dollarn varierar enligt de bestämmelser som anges i artikel 9.1 i rådets förordning (EG) nr 2040/2000 om budgetdisciplin.

De totala disponibla budgetmedlen inför räkenskapsåret 2001 uppgick således till 43 797,7 miljoner euro.

1.6. Tilläggs- och ändringsbudget nr 1/2001

Antagningsförfarandet för tilläggs- och ändringsbudget nr 1/2001 avslutades den 28 februari 2001. I budgeten ingår ytterligare kostnader på 971 miljoner euro för åtgärder till stöd för nötköttsmarknaden i samband med BSE, som antogs efter beslut av rådet (jordbruk) den 4 december 2000. De viktigaste posterna som täcks av tilläggs- och ändringsbudgeten är följande:

- De extra kostnader som rådet (jordbruk) fattade beslut om i december avseende ett system för destruering av djur äldre än 30 månader (post B1-2129: 700 miljoner euro),

- Offentlig interventionslagring av nötkött (posterna B1-2111 till 2114: 238 miljoner euro) och

- Samfinansiering av BSE-tester (post B1-2129: 33 miljoner euro).

Enligt förordningen om budgetdisciplin skall kommissionen uppdatera omräkningskursen när en tilläggs- och ändringsbudget påverkar rubrik 1 i budgetplanen. Omräkningskursen har i enlighet med detta ändrats till 1 euro=0,87 dollar (2001 års budget baseras på en valutaparitet på 1 euro=0,91 dollar). Den nya omräkningskursen har lett till en minskning av anslagen med 245 miljoner euro i följande kapitel:

- Kapitel B1-10 : Jordbruksgrödor 178 miljoner euro

- Kapitel B1-11: Socker och isoglukos 22 miljoner euro

- Kapitel B1-14 : Spånadsväxter: 24 miljoner euro

- Kapitel B1-18: Andra åtgärder eller vegetabiliska produkter (ris): 16 miljoner euro

- Kapitel B1-31 : Livsmedelsprogram (livsmedelsbistånd): 4 miljoner euro

- Kapitel B1-32 : POSEI : 1 miljon euro

De ytterligare anslagen uppgår alltså till 726 miljoner euro efter en minskning på 245 miljoner euro på grund av den nya valutapariteten euro/dollar.

De uppdaterade anslagen uppgår därmed för budgetrubrik 1 till 44 023,7 miljoner euro (inklusive ett belopp på 40 miljoner euro i kapitel B0-40 och exklusive ett belopp på 500 miljoner euro i den monetära reserven).

För underrubrik 1a uppgår således anslagen till 39 528,7 miljoner euro, dvs. 506,3 miljoner euro under taket. Anslagen för underrubrik 1b är oförändrade och uppgår till 4 495,0 miljoner euro, dvs. i nivå med taket.

De anslag på 40 miljoner euro som hänförts till kapitel B0-40 "avsättningar" kan inte göras tillgängliga förrän efter en överföring och hänförs till kapitel B1-36 - åtgärder för bekämpning av bedrägeri.

Närmare uppgifter om budgetförfarandet återfinns på GD AGRI:s webbplats.

2. FINANS- OCH ANSLAGSFÖRVALTNING

A. ANSLAGSFÖRVALTNING

2.1. Disponibla anslag under räkenskapsåret 2001

De anslag som slutligen blev disponibla under räkenskapsåret uppgick till 44 023,7 miljoner euro, dvs. ursprungliga anslag på 43 297,7 miljoner euro, ökade med 726 miljoner till följd av tilläggs- och ändringsbudget nr 1/2001.

2.2. Utnyttjandet av disponibla anslag under räkenskapsåret 2001

2.2.1. Budgettransaktioner

I följande tabell återges i detalj de budgettransaktioner som genomfördes under räkenskapsåret 2001:

(euro)

1. Disponibla anslag

2. Detaljerade åtaganden

- för utgifter verkställda av medlemsstaterna- för direktbetalningar Totalt åtaganden

3. Konteringar

- för utgifter verkställda av medlemsstaterna

- för direktbetalningar

Totalt konteringar

4. Anslag som skall överföras automatiskt

- för utgifter som skall verkställas av medlemsstaterna

- för direktbetalningar

Totalt att överföras automatiskt

5. Anslag som inte skall överföras automatiskt

6. Anslag på väg att förfalla

(= 1 - 2 - 5) // 44 023 700 000,00

41 472 339 436,39

611 000 459,25

42 083 339 895,64

41 472 339 436,39

25 083 454,75

41 497 422 891,14

0,00

585 917 004,50

585 917 004,50

99 000 000,00

1 841 360 104,36

2.2.2. Anslag som skall överföras automatiskt

Anslagen som skall överföras automatiskt utgör skillnaden mellan åtagandena och konteringarna. Under räkenskapsåret uppgick de till 585,92 miljoner euro, vilket motsvarar de anslag som kommissionen åtagit sig i fråga om utgifter som utbetalas direkt av kommissionen själv och som ännu inte verkställts vid räkenskapsårets slut.

2.2.3. Anslag som inte skall överföras automatiskt

Enligt artikel 7.3 i budgetförordningen kan kommissionen begära överföring av anslag från föregående räkenskapsår som var outnyttjade när räkenskaperna avslutades om anslagen för en viss budgetpost inför kommande räkenskapsår inte är tillräckliga.

Inför räkenskapsåret 2001 begärde kommissionen en icke-automatisk överföring från 2001 till 2002 på 99 miljoner euro. Det är fråga om 82 miljoner euro för budgetpost B1-4050 Miljövänligt jordbruk (nytt system)och 17 miljoner euro för budgetpost B1-4070 Skogsbruk (nytt system - artikel 31).

2.3. Automatiskt överförda anslag från räkenskapsåret 2000 till 2001

Tabellen nedan ger en övergripande bild av hur dessa överförda anslag har utnyttjats under räkenskapsåret 2001:

(miljoner euro)

1. Överförda åtaganden- för utgifter verkställda av medlemsstaterna- för direktbetalningar Totalt åtaganden

2. Frigjorda åtaganden bland överförda anslag- för utgifter verkställda av medlemsstaterna- för direktbetalningar Totalt frigjorda åtaganden

3. Betalningar- för utgifter verkställda av medlemsstaterna- för direktbetalningar Totalt konteringar

4. Förfallna anslag (= 1 + 2 - 3)

- för utgifter verkställda av medlemsstaterna

- för direktbetalningar

Totalt förfallna överförda anslag // 0,00

52,27 52,27 0,00 (4,12) (4,12) 0,00 36,48 36,48 0.00 11,68 11,68

2.4. Ej automatiskt överförda anslag från budgetåret 2000

Budgetmyndigheten har inte fattat något beslut om anslag som inte skall överföras automatiskt från 2000 till räkenskapsåret 2001.

2.5. Anslagsöverföringar inom EUGFJ:s garantisektion

Fyra överföringar mellan kapitel godkändes av budgetmyndigheten under 2001:

* Överföring nr 25/01 på 400 miljoner euro:

- Från kapitlen B1-10 jordbruksgrödor (-50,0 miljoner euro) B1-20 mjölk och mjölkprodukter (-250,0 miljoner euro), B1-22 får- och getkött (-100,0 miljoner euro),

- till kapitel B1-33 veterinära och fytosanitära åtgärder (+400,0 miljoner euro).

* Överföring nr 37/01 på 60 miljoner euro:

- Från kapitel B1-21 : Nötkött (-60,0 miljoner euro),

- till kapitlen B1-30 produkter som inte omfattas av bilaga I (+30,0 miljoner euro) och B1-39 andra åtgärder (+30,0 miljoner euro).

* Överföring nr 43/01 på 0,585 miljoner euro:

- Från kapitel B1-40 landsbygdens utveckling (-0,585 miljoner euro)

- till kapitel B1-41 Granskning och godkännande av räkenskaperna för tidigare budgetår och sänkning/avskaffande av förskott för åtgärder för landsbygdens utveckling (+ 0,585 miljoner euro).

* Överföring nr 63/01 på 254 miljoner euro:

- Från kapitel B1-21 : Nötkött (-254,0 miljoner euro)

- till kapitel B1-12 Olivolja (+ 52 miljoner euro), B1-16 Produkter från vinsektorn (+ 47 miljoner euro), B1-37 Avslutande av tidigare års räkenskaper samt minskning eller tillfällig indragning av förskott enligt kapitlen B1-1 0 till B1-3 9 (+131 miljoner euro), B1-39 Andra åtgärder (+ 24 miljoner euro).

2.6. Överföringar från eller till den monetära reserven

Den genomsnittliga dollarkursen under räkenskapsåret blev lägre än vad som förväntats vid utarbetandet av budgeten för år 2001, vilket medförde extra utgifter för EUGFJ-garantisektionen på cirka 115 miljoner euro under räkenskapsåret 2001. Med hänsyn till att dessa ytterligare kostnader understiger den marginal på 200 miljoner euro som avses i artikel 11.2 i förordning (EG) nr 2040/2000 gjordes ingen överföring från den monetära reserven. De extra utgifterna har emellertid finansierats med medel från anslagen i avsnitt 1-3 för EUGFJ-garantisektionen för 2001.

B. SYSTEMET FÖR FÖRSKOTT OCH DIREKTUTBETALNINGAR

2.7. Förskotten till medlemsstaterna

2.7.1. Systemet för månatliga förskott på verkställda utgifter

I rådets förordning (EG) nr 1258/1999 [2] av den 17 maj 1999 om finansiering av den gemensamma jordbrukspolitiken, fastslås i artikel 7 att kommissionen skall besluta om "månatliga förskott på verkställda utgifter som betalas av de ackrediterade utbetalningsställena" . Förskotten betalas ut till medlemsstaterna i början av den andra månaden efter det att utgifterna verkställts av utbetalningsställena.

[2] EGT L 160, 26.6.1999, s. 103.

Det handlar här inte om förskott i strikt betydelse, utan snarare om en återbetalning av utgifter som medlemsstaterna redan verkställt. Uttrycket "förskott" understryker betalningarnas provisoriska karaktär: förskotten fastställs utifrån månatliga redovisningar av medlemsstaternas verkställda utgifter. Utgifterna bokförs slutgiltigt efter verifikation på plats under de följande räkenskapsåren (jfr 5. Avslutande av räkenskaperna).

De betalningar som utförts av medlemsstaterna mellan 16.10.2000 och 15.10.2001 omfattas av förskottssystemet. Det rör sig för övrigt om mer än 99 % av de utgifter som täcks av EUGFJ:s garantisektion. Därutöver verkställer kommissionen själv direkta utbetalningar när det gäller ett begränsat antal åtgärder.

2.7.2. Förskottsbeslut under räkenskapsåret 2001

Under räkenskapsåret 2001 antog kommissionen 12 beslut om månatliga förskott (bilaga 4 till den ekonomiska redogörelsen).

Ett kompletterande förskott som syftade till att anpassa de beviljade förskotten till de totala utgifterna som skall hänföras till räkenskapsåret antogs i december 2001.

2.7.3. Minskning och indragning av förskotten

Under 2001 gjordes korrigeringar till ett värde av -127,4 miljoner euro avseende de förskott som utbetalats av medlemsstaterna. Nedan anges vilka kategorier av ändringar det är fråga om.

a. Minskning av förskotten till följd av betalningsförseningar

Med tillämpning av artikel 14 i rådets förordning (EG) nr 2040/2000 av den 26 september 2000 om budgetdisciplin [3] har EUGFJ konstaterat att vissa medlemsstater fortfarande inte iakttar de betalningsfrister som fastställs i gemenskapslagstiftningen för utbetalning av stöd till förmånstagarna.

[3] EGT L 244, 26.9.2000, s. 27.

Betalningsfristerna infördes å ena sidan för att garantera likabehandling av förmånstagarna i samtliga medlemsstater och, å andra sidan, för att motverka att stödets förväntade effekt uteblir på grund av förseningarna. Möjligheten att göra utbetalningarna enligt de olika administrativa rutinerna hos utbetalningsställena innebar dessutom att budgetdisciplinen inte kunde tillämpas korrekt.

På grund av betalningsförseningarna har kommissionen vid tre tillfällen beslutat att minska de månatliga förskotten med totalt 17,26 miljoner euro.

b. Minskning av förskotten till följd av att tilläggsavgiften för mjölk inte tagits ut för regleringsåret 2000/2001

Vid granskningen av de utgifter som deklarerats för räkenskapsåret 2001, fastslogs att fyra medlemsstater inte hade tagit ut hela tilläggsavgiften för regleringsåret 2000/2001 i enlighet med artikel 5.2 i förordning (EG) nr 536/93.

Kommissionen har med tillämpning av artikel 14 i rådets förordning (EG) nr 2040/2000 beslutat att minska de aktuella medlemsstaternas förskott med 143,47 miljoner euro.

c. Återbetalning av uttagna tilläggsavgifter för mjölk för regleringsåren 1994/1995, 1995/1996, 1996/1997, 1997/1998, 1998/1999, 1999/2000

Vid granskningen av de utgifter som deklarerats för räkenskapsåren 1995, 1996, 1997, 1998, 1999 och 2000 konstaterades att fyra medlemsstater inte hade tagit ut hela tilläggsavgiften för regleringsåren 1994/1995, 1995/1996, 1996/1997, 1997/1998, 1998/1999, 1999/2000 enligt artikel 5.2 i förordning (EG) nr 536/93.

I samband med bokföringen av utgifterna för nämnda räkenskapsår beslutade kommissionen att med tillämpning av artikel 14 i rådets förordning (EG) nr 2040/2000 att minska de aktuella medlemsstaternas förskott.

Under räkenskapsåret 2001 började medlemsstaterna slutligen att inkassera tilläggsavgifterna för nämnda regleringsår. Eftersom beloppen redan hade inkasserats av EUGFJ genom ovan nämnda minskningar av förskotten för föregående räkenskapsår återbetalades de avgifter till ett belopp av 32,20 miljoner euro som deklarerats 2001 med avseende på nämnda regleringsår.

d. Korrigeringar för offentlig lagring

Det har gjorts korrigeringar av tre medlemsstaters deklarationer till ett belopp av +1,12 miljoner euro.

e. Andra korrigeringar

Andra korrigeringar har gjorts till ett belopp av -18 475,76 euro. Det är fråga om korrigeringar av stödet till de som har det sämst ställt till ett belopp av -93 186,89 euro, korrigeringar med -839 638,27 euro för oberättigade utgifter, korrigeringar med -31 324,69 för överskridna tak, samt korrigeringar med + 945 674,09 euro för diverse bokföringsfel.

2.8. Direkta utbetalningar

I vissa fall verkställer kommissionen direkta utbetalningar till mottagarna. Det rör sig om betalningar för Veterinära åtgärder och växtskyddsåtgärder (kapitel 33) och betalningar för vissa åtgärder som inte är traditionella marknadsåtgärder, men som syftar till att utöka avsättningsmöjligheterna, i synnerhet inom olivolje- och spånadslinsektorerna och till att finansiera insatser för bedrägeribekämpning, kvalitetsfrämjande åtgärder samt åtgärder för forskning om tobak.

I bilaga 5 återfinns detaljerade uppgifter om de direkta utbetalningarna.

Vissa av dessa åtgärder finansieras med belopp som dras av från de stöd som utbetalas till producenterna. I bilaga 6 ges en översikt över avdragen i förhållande till de verkställda utgifterna.

3. ANALYS AV BUDGETGENOMFÖRANDET

A. ALLMÄNT

3.1. Genomförande av budgeten

Anslagsutnyttjandet för EUGFJ:s garantisektion för räkenskapsåret 2001 (medlemsstaternas utgifter från den 16 oktober 2000 till den 15 oktober 2001) fastställdes till 42 083,3 miljoner euro, inklusive utgifterna inom ramen för överförda anslag, dvs. 95,6 % av de anslag som förts in under rubrik B1 i budgeten.

- De sammanlagda utgifterna för underrubrik 1a (traditionella utgifter för EUGFJ:s garantisektion och veterinärutgifter, omfattande avdelningarna B1-1 till B1-3) uppgick till 37 719,5 miljoner euro, dvs. 2 315,5 miljoner euro under utgiftstaket för underrubriken som fastslogs i det interinstitutionella avtalet från den 6 maj 1999, och 1 809,2 miljoner euro mindre än de disponibla anslagen.

- De sammanlagda utgifterna för underrubrik 1b (landsbygdsutveckling enligt posten B1-4) uppgår till 4 363,8 miljoner euro, det vill säga 131,2 miljoner euro under utgiftstaket och tillgängliga anslag.

3.2. Effekter av euro/dollar-kursutvecklingen

Utgiftsnivån beror bland annat på dollarns utveckling. När det gäller en betydande del av exportbidragen för jordbruksprodukter, särskilt spannmål och socker, samt för vissa interna stöd som bomullsstödet, beror utgiftsnivån på dollarkursens utveckling. Eurons noteringar har legat klart över denna kurs. Medelvärdet för dollarns noteringar mellan den 1 augusti 2000 och den 31 juli 2001 (referensperiod för dollarns inverkan) kommer att skilja sig från denna kurs (1 EUR = 0,87 $) och medlemsstaternas utgifter kommer att bli högre på grund av dollarkursens utveckling. Övriga utgifter förväntas uppgå till 115 miljoner euro. Med hänsyn till att övriga kostnader för 2001 understiger den marginal på 200 miljoner euro som avses i förordning (EG) nr 2040/2000 kan ingen överföring göras från den monetära reserven. De extra utgifterna har emellertid finansierats via budgetanslagen i avdelning 1-3 avseende EUGFJ-garantisektionen för 2001 tack vare de besparingar som gjorts tack vare marknadsutvecklingen.

3.3. De dubbla kurserna

Det faktum att utgifterna är klart mindre än under föregående år beror på de dubbla kursernas inverkan. Avskaffandet av de gröna kurserna har lett till att effekten av de dubbla kurserna har försvunnit i euro-zonen. Kostnaden för den dubbla kursen för EUGFJ:s garantisektion, som beräknades i samband med att ändringsskrivelsen utarbetades uppskattades till 77 miljoner euro, men visade sig bli lägre än 122 miljoner euro och gav slutligen en besparing på 45 miljoner euro.

3.4. Agromonetära beslut

År 2001 tillämpas bestämmelserna i rådets förordning (EG) nr 2799/98 om att fastställa ett agromonetärt system för euron för andra året i rad. Bestämmelserna gäller främst de tre länder som inte har infört euron: Danmark, Sverige och Förenade kungariket.

När det gäller kompensationer för sänkta omräkningskurser för olika priser och belopp inom den gemensamma jordbrukspolitiken, är den agromonetära ordningen mycket lik den som gällde fram till den 31 december 1998.

Medlemsstaterna kan bevilja kompensation vid en märkbar revalvering som överstiger 2,6 % och som definieras som "en situation då det årliga genomsnittet för växelkursen är lägre än det gränsvärde som utgörs av det lägsta värdet för de årliga genomsnitten för omräkningskursen tillämpad under de tre föregående åren och för växelkursen den 1 januari 1999." Villkoren uppfylldes inte för någon av de tre valutorna under 2001.

När omräkningskursen för direktstöd är lägre än den som tillämpats tidigare har den berörda medlemsstaten rätt att bevilja ett kompensationsstöd till jordbrukarna i tre delbetalningar. I tabellen nedan återges de kompensationer som fastställts för de olika direktstöden.

>Plats för tabell>

B. ANALYS AV MARKNADSFINANSIERINGEN

3.5. Agenda 2000

3.5.1. Vegetabilieproduktion

Stödet för åkergrödor utgör en betydande del av de totala utgifterna inom EUGFJ:s garantisektion. Delen uppgick till 41,5 % i budgeten för år 2001. Sedan reformen 1992 har direktstöden till producenterna kommit att dominera utgifterna i sektorn. Man har kunnat konstatera att efter den inledande perioden, då budgetutgifterna ökade efter det gradvisa införandet av reformen 1994, har de varit förhållandevis stabila mellan 1997 och 1999.

Därefter har jordbruksgrödorna genomgått en ny etapp i reformprocessen i och med antagandet av jorbruksdelen av Agenda 2000. I och med de beslut som fattats inom ramen för Agenda 2000 har interventionspriserna för spannmål sänkts kraftigt för att åstadkomma en tillnärmning till världspriserna. Det åtföljande inkomstbortfallet har kompenserats med ett hektarstöd. Oljeväxter, proteingrödor, oljelin och, från och med 2001, spånadslin och hampa ingår också i detta system för direktstöd med differentierade stödsatser beroende på produkt under en övergångsperiod.

Stödet finns i fyra former:

- Stöd till småproducenter som betalas ut utan krav på markuttag.

- Stöd till yrkesproducenter, med obligatoriskt markuttag.

- Tilläggsstöd till durumveteproducenter.

- Markuttag (obligatoriskt eller frivilligt markuttag).

För 2001/2002 har andelen obligatoriskt markuttag satts till 10 %, vilket ger en beräknad skördevolym för spannmål på ungefär 211,8 miljoner ton.

Agenda 2000-reformen inom åkergrödesektorn kännetecknas sammanfattningsvis av följande:

- När det gäller spannmål har interventionspriset sänkts gradvis (101,31 euro/ton under regleringsåret 2001/2002) parallellt med att de direkta hektarstöden höjts gradvis.

- När det gäller oljeväxter kommer grundbeloppet för det direkta hektarstödet gradvis att sänkas till samma nivå som stödet för spannmål och markuttag.

- När det gäller durumvete kommer det fasta tillägget till hektarstödet att förbli oförändrat.

- När det gäller proteingrödor kommer stödet per skördat ton att minska.

- När det gäller oljelin kommer kompensationsbetalningen per skördat ton att minska.

- I regioner utan majsodling kommer även arealer med odling av gräsensilage att kunna beviljas hektarstöd.

- Minimipriset per ton kommer att sänkas när det gäller potatisstärkelse.

- När det gäller Finland och vissa områden i Sverige kommer ett fast tilläggsbidrag att utbetalas för oljeväxter och spannmål.

- Arealstödet för lin och hampa kommer att anpassas efter stödet för oljelin.

3.5.2. Animalieproduktion

Sektorn för mjölk och mjölkprodukter är den tredje största i fråga om utgifter inom EUGFJ:s garantisektion. Dess andel av jordbruksutgifterna har emellertid sjunkit kraftigt mellan 1980 (42 %) och 2001 (4,5 %). Sektorn för mjölk och mjölkprodukter är en av de sektorer som omfattas av Berlinrådets (mars 1999) reformbeslut. Det rör sig främst om en prissänkning på 15 % under tre regleringsår med början 2005, åtföljt av ett nytt kompensationsstöd som utbetalas direkt till producenterna. Effekten av denna reform är inte märkbar när det gäller räkenskapsåret 2001.

Under 2001 utgjorde utgifterna för nötkött 14,4 % av utgifterna inom EUGFJ:s garantisektion, varför nötköttssektorn vägde näst tyngst i budgettermer. Agenda 2000-reformen har inneburit höjningar av vissa direktstöd samt införande av vissa nya direktstöd inom sektorn som kompensation för sänkningarna av de institutionella priserna. Den första etappen av reformen har påverkat utgifterna under regleringsåret 2001. Utgiftsökningen på cirka 1,5 miljoner euro i förhållande till regleringsåret 2000 beror huvudsakligen på att nya stöd införts eller att befintliga stöd ökats inom ramen för Agenda 2000.

3.6. Utgifternas fördelning per kapitel

3.6.1. Vegetabilieproduktion

Utgifterna för vegetabilieproduktion uppgick till 26 713,6 miljoner euro, dvs. 641,4 miljoner euro under budgeterade medel på 27 355 miljoner euro.

Jordbruksgrödorna, för vilka de direkta hektarstöden utgör omkring 90 % av utgifterna, belastade gemenskapsbudgeten med 17 466,2 miljoner euro, dvs. 381,8 miljoner euro mindre än vad som anslagits i budgeten. Det är värt att notera att ett kraftigt underutnyttjande har förelegat när det gäller utgifterna för interventionslagring, beroende på att försäljningen av interventionslager har gett en större avkastning än väntat och värdeminskningen varit mindre än väntat. Utgifterna för hektarstöd har också varit mindre än väntade beroende på de uppgifter om slutgiltiga utbetalningar som inkommit från medlemsstaterna.

Utgifterna för socker uppgick till 1 497,1 miljoner euro, dvs. 206,9 miljoner mindre än vad som anslagits i budgeten. Underutnyttjandet beror främst på lägre utgifter för exportstöd.

Inom olivoljesektorn har ett överskridande på 50,8 miljoner euro konstaterats, vilket främst beror på högre utgifter för produktionsstöd på grund av att de utgifter på 2 523,8 miljoner euro som skulle ha verkställts 2000 överförts till 2001.

När det gäller torkat foder och trindsäd uppgick utgifterna till 374,8 miljoner euro, dvs. knappa 9,2 miljoner euro under anslaget, på grund av att vissa medlemsstater betalade ut stödet till produktion av torkat foder för sent.

Inom sektorn för spånadsväxter och silkesmaskar sjönk utgifterna med 4,7 miljoner euro och uppgick till 826,3 miljoner euro, främst på grund av minskat stöd till bomull, även om den minskningen i viss mån motverkades av ökade utgifter för stöd till linproduktion.

Inom sektorn för frukt och grönsaker blev utgifterna 1 558 miljoner euro, dvs. 96 miljoner euro mindre än vad som anslagits. Skillnaden beror främst på att vissa stora utgiftsposter blev lägre, som när det gäller producentorganisationernas driftsfonder, när det gäller ersättning för återtag och när det gäller bearbetningsstöd för citrusfrukter.

Inom vinsektorn uppgick utgifterna till 1 196,7 miljoner euro, dvs. 43,7 miljoner euro mer än vad som anslagits, på grund av ökade utgifter för destillation och interventionsköp av alkohol.

När det gäller tobak gjordes en besparing på 26,6 miljoner euro tack vare att produktionskvoterna för fyra medlemsstater inte utnyttjades fullt ut, vilket gav utgifter på 973,4 miljoner euro, varav nästan hela beloppet användes för bidrag.

För andra sektorer och andra vegetabiliska produkter uppgick utgifterna till 297,3 miljoner euro, dvs. en minskning med 10,7 miljoner euro, särskilt när det gäller utsäde och ris.

3.6.2. Animalieproduktion

Utgifterna för animalieproduktion uppgick till 9 558,3 miljoner euro, dvs. 1 571,4 miljoner euro mindre än de 11 129,7 miljoner euro som anslagits i budgeten.

Inom sektorn för mjölkprodukter konstaterades ett underutnyttjande på 438,4 miljoner euro och utgifterna uppgick till 1906,6 miljoner euro. Det gjordes en besparing på 159,5 miljoner euro när det gäller exportbidrag, en besparing på 82,9 miljoner euro när det gäller stödet till användning av skummjölkspulver och en besparing på 77,1 miljoner euro när det gäller stödet till lagring av smör och grädde.

Utgifterna inom nötköttssektorn uppgick till 6 054,0 miljoner euro, dvs. 924 miljoner under anslaget. Underutnyttjandet beror huvudsakligen på lägre bidrag som beror på att exporten minskat på grund av BSE-krisen, och på att slaktprogrammen avseende BSE, vilka infördes genom tilläggs- och ändringsbudgeten utnyttjats i mycket mindre omfattning än väntat.

När det gäller fårkött och getkött har det tack vare den gynnsamma prisutvecklingen gjorts en besparing på 172,7 miljoner euro, särskilt beträffande bidragen för tackor och getter. Utgifterna uppgick till 1 447,3 miljoner euro.

När det gäller griskött, ägg och fjäderfä gjordes en besparing på 32,9 miljoner euro, främst inom sektorn för griskött. De totala utgifterna uppgick till 137,1 miljoner euro.

De utgifter som bokförts för Europeiska garantifonden för fiske uppgick till 13,3 miljoner euro, dvs. en besparing med 3,35 miljoner euro.

3.6.3. Sidoåtgärder

Anslagen under avdelning 3 uppgick till 1 704,0 miljoner euro (inbegripet granskning och avslutande av räkenskaperna) och utgifterna uppgick slutligen till 2 017,3 miljoner euro, dvs. ett överskridande med 313,3 miljoner euro.

När det gäller exportbidrag för produkter som inte omfattas av bilaga I uppgick utgifterna till 435,6 miljoner euro, dvs. ett överskridande med 20,6 miljoner euro trots en gynnsam euro/dollar-kurs.

När det gäller livsmedelsstödet förelåg ett underutnyttjande på 41,2 miljoner euro, främst beroende på lägre utgifter i form av stöd till de som har det sämst ställt. De totala utgifterna uppgick till 281,8 miljoner euro.

Utgifterna för programmen till förmån för mycket avlägset belägna randområden och öarna i Egeiska havet uppgick till 183,6 miljoner euro, vilket innebar ett underutnyttjande på 61,4 miljoner euro, särskilt tack vare de besparingar som gjorts avseende programmet för försörjning av Kanarieöarna.

Utgifterna för veterinära åtgärder och växtskyddsåtgärder uppgick till 565,5 miljoner euro, vilket innebär ett överskridande med 400 miljoner euro. Budgeten (budgetpost B1-3320 - fonden för nödfallsåtgärder) ökades med 400 miljoner euro på grund av mul- och klövsjukekrisen, som främst drabbade Förenade kungariket (ändrings- och tilläggsbudget nr 25/2001).

Utgifterna för åtgärder för kontroll och bedrägeribekämpning inom EUGFJ-garantisektionens verksamhetsområde låg däremot under anslagen med 40 miljoner euro och uppgick till 32,1 miljoner euro.

Beträffande avslutandet av tidigare års räkenskaper och minskningar/indragningar av förskott uppgick återvunna belopp till 569,7 miljoner euro, dvs. 130,3 miljoner euro mindre än beräknat, till följd av betydligt mindre minskningar/indragningar än först beräknat.

Utgifterna för marknadsförings- och informationsåtgärder uppgick till 48,9 miljoner euro, dvs. 17,6 miljoner mindre än beräknat.

För andra åtgärder uppgick utgifterna till 469,8 miljoner euro, dvs. ett överskridande med 52,8 miljoner euro, till stor del beroende på det agromonetära stödet.

3.7. Utgifternas fördelning på utgiftsslag

Utgifterna inom EUGFJ:s garantisektion fördelar sig på två huvudsakliga kategorier: Utgifter som rör exportbidrag och så kallade interventionsutgifter, dvs. direkta stöd, lagring, återtag och liknande, samt övriga interventionsutgifter. Till dessa kommer utgifter för landsbygdsutveckling som inte ingår varken under bidrag eller under intervention. I bilagorna 13-15 förtecknas de olika typerna av utgifter.

3.7.1. Bidrag

Utgifterna för bidrag uppgick till 3 400,6 miljoner euro, dvs. 8,1 % av de totala utgifterna inom EUGFJ:s garantisektion för räkenskapsåret 2001, vilket innebär en minskning med 6% i förhållande till föregående räkenskapsår.

3.7.2. Direktstöd

Utgifterna under direktstöd uppgick till 27 430,3 miljoner euro, dvs. 80,0 % av de totala interventionsutgifterna, som uppgick till 34 287,3 miljoner euro, och dvs. 65,2% av de totala utgifterna inom EUGFJ:s garantisektion. De utgifter som går under benämningen direktstöd definieras i bilagan till rådets förordning (EG) nr 1259/1999 av den 17 maj 1999 (EGT L 160, s. 113). Det rör sig i huvudsak om (ej fullständig förteckning) hektarstöd och uttag av åkermark, stöd till olivoljeproduktion, arealstöd till lin, hampa, trindsäd, ris, russin, tobaksbidrag, am- och dikor, nötkreatur av hankön, tackor och getter samt agromonetärt stöd.

3.7.3. Lagring

Lagringsutgifterna uppgick till 1 059,9 miljoner euro, dvs. 3,1 % av interventionskostnaderna. Mellan den 1 oktober 2000 och den 30 september 2001, som var bokslutsdatum för den offentliga lagringen, hade lagervolymen och det bokförda värdet för produkterna i offentliga lager ökat. Det bokförda värdet på lagren ökade från 884,94 miljoner euro i slutet av räkenskapsåret 2000 till 984,08 miljoner euro i slutet av räkenskapsåret 2001.

Spannmålslagren minskade från 8 517 214 ton till 7 304 909 ton, lagren med olivolja minskade från 25 360 ton till 6 136 ton, skummjölkspulverlagren från 1 007 ton till 0 ton och smörlagren från 71 625 ton till 34 109 ton.

Under räkenskapsåret 2001 ökade bara nötköttslagren, från 832 ton till 232 467 ton, och rislagren, från 1 602 258 ton till 2 248 862 ton.

När det gäller fördelningen av lagrens bokförda värden, har andelen spannmål och ris fortsatt att öka och dessa två produkter utgör ensamma 67 % av de lagrade produkternas totala värde. Återstående 33 % är fördelade på olivolja (1 %), mjölkprodukter (4 %) samt nötkött (25 %) och alkohol (3 %).

Som varje år sedan 1988 har kommissionen skrivit ned värdet på de produkter som köpts in genom offentliga interventionsköp. Denna nedskrivning sker i två steg: När produkterna köps in skrivs de ned med ett belopp som motsvarar minst 70 % av den beräknade totala värdeminskningen. Vid räkenskapsårets slut görs en värdering av lagren och om det bedöms nödvändigt görs ytterligare en nedskrivning för att få ned produkternas bokförda värde i nivå med det beräknade försäljningspriset. För räkenskapsåret 2001 uppgick nedskrivningen vid inköpstillfället till 417,128 miljoner euro och tilläggsnedskrivningen vid räkenskapsårets slut till 108,208 miljoner euro.

3.7.4. Återtag, slakt och liknande åtgärder

Utgifterna för slakt, återtag och liknande åtgärder uppgick till 2 732,8 miljoner euro, dvs. 8,0 % av det samlade interventionsbeloppet.

3.7.5. Övrigt

Utgifterna för annan intervention uppgick till 3 064,2 miljoner euro, dvs. 8,9 % av de samlade interventionskostnaderna. Under denna beteckning återfinns främst de utgifter som inte faller under de föregående kategorierna, dvs. annan intervention än kostnader för lagring av socker, produktionsstöd till torkat foder, stöd till bomull, producentorganisationernas driftsfonder, produktionsstöd och ekonomisk ersättning för främjande av citrusfruktsbearbetning, stöd till vinprodukter för användande av must, stöd för användning av skummjölkspulver och åtgärder för smörfett och utgifter för livsmedelsprogram och Posei.

C. SÄRSKILD FINANSIERING

Förutom stödfinansiering till de marknader som beskrivits ovan åtar sig EUGFJ:s garantisektion särskild finansiering av åtgärder för leverans av matvaror till de personer i gemenskapen som har det sämst ställt.

3.8. Åtgärder för leverans av livsmedel från interventionslager till de personer i gemenskapen som har det sämst ställt

Under den mycket stränga vintern 1986-1987 inrättade gemenskapen ett nödprogram för gratis leverans under en begränsad period av livsmedel till de medborgare i gemenskapen som har det sämst ställt.

När nödprogrammet avslutades riktades önskemål från många håll till gemenskapen om att denna typ av program skulle införas på mer permanent basis. Kommissionen lade fram ett förslag om detta för rådet som antog det i form av förordning (EEG) nr 3730/87 om allmänna bestämmelser för leverans av livsmedel från interventionslager till utsedda organisationer för utdelning till de sämst ställda i gemenskapen [4]. Kommissionen har antagit en förordning om tillämpningsföreskrifter (förordning (EEG) nr 3149/92 [5], senast ändrad genom förordning (EG) nr 1098/2001 [6]).

[4] EGT L 352, 15.12.1987, s. 1.

[5] EGT L 313, 30.10.1992, s. 50.

[6] EGT L 150, 6.6.2001, s. 37.

Sedan dess antar kommissionen varje år en distributionsplan som slår fast de budgetmedel och de produktkvantiteter som skall tilldelas de olika länder som deltar i denna åtgärd.

Nio medlemsstater har önskat delta i denna åtgärd under 2001. Anslagen har fördelats mellan dem med hjälp av en fördelningsnyckel som återspeglar antalet behövande människor i respektive medlemsstat. Vid behov tas också hänsyn till eventuellt underutnyttjande under de tre föregående åren.

Årsplanen upprättas efter samråd med välgörenhetsorganisationer på plats. På nationell nivå handhas den av statliga förvaltningar i de deltagande staterna. Varje stat utser de organisationer som inom sitt territorium skall se till att produkterna delas ut till dem som har det sämst ställt.

Denna åtgärd gör det också möjligt för varje deltagande medlemsstat att få tag på produkter som lagras i en annan medlemsstat när inga interventionslager finns i den egna medlemsstaten för en produkt som man blivit tilldelad inom ramen för denna åtgärd.

Inom ramen för 2001 års plan (beslut 2001/23/EG [7]) fördelades 195 miljoner euro mellan de medlemsstater som deltog i åtgärden enligt tabellerna nedan.

[7] EGT L 6, 11.1.2001, s. 10.

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

Deltagande stater i planen för 2001 // Andel utnyttjade anslag [8]

[8] utgifter som deklarerats fram till mars 2002.

Belgien

Danmark

Grekland

Spanien

Frankrike

Irland

Italien

Luxemburg

Portugal

Finland // 97 %

0 %

0 %

100 %

97 %

95 %

75 %

44 %

98 %

80 %

Samtliga deltagande stater // 85 %

3.9. Landsbygdens utveckling

Med anslagen under underrubrik 1b samfinansierar EUGFJ:s garantisektion (förordning (EG) nr 1257/1999) program för landsbygdens utveckling, som när det gäller fyra åtgärder (förtidspensionering, kompensationsstöd, beskogning och miljövänligt jordbruk) omfattar hela unionen. När det gäller sex andra åtgärder (investeringar i jordbruksföretag, unga jordbrukare, yrkesutbildning, skogsbruk, bearbetning och saluföring, anpassning och diversifiering av landsbygdsområden) omfattar programmen andra områden än mål 1-områden (som finansieras av EUGFJ:s utvecklingssektion).

Ett belopp på 32 907 miljoner euro har anslagits för underrubrik 1b för perioden 2000-2006. Anslaget har fördelats på de medlemsstater som stod i begrepp att utarbeta sina program för genomförande av sin politik för landsbygdens utveckling.

Av de 89 program för landsbygdens utveckling som förelagts kommissionen godkändes 52 program genom kommissionsbeslut under 2000 och 35 under 2001 (de två som återstår kommer att antas under 2002).

Det anslag som budgeterades av budgetmyndigheten för 2001 var 4 495 miljoner euro, vilket motsvarar taket för underrubrik 1b i budgetplanen.

Genomförandet för år 2001 ligger på 4 363,8 miljoner euro och omfattar alla faktiska utgifter inom ramen för de 87 program som godkänts under 2000 och 2001, förskott på 12,5 % av ett årligt genomsnitt för de 35 program som antogs under 2001 (avstäms i slutet av perioden) och utbetalningar avseende utgifter för de före detta kompletterande åtgärderna avseende de två program som inte godkändes under 2001.

Då genomförandenivån för programmen för landsbygdens utveckling under 2001 låg på 4 363,8 miljoner euro förelåg det i förhållande till budgetanslaget på 4 495 miljoner euro ett underutnyttjande på 131,2 miljoner euro. Underutnyttjandet härrör huvudsakligen från den nya ordningen för kompletterande åtgärder (förtidspensionering, beskogning och miljövänligt jordbruk) och i mindre omfattning från åtgärder för bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter, etablering av unga jordbrukare och investeringar i jordbruksföretag (åtgärder som fram till 1999 finansierades av EUGFJ:s utvecklingssektion). De ursprungliga anslagen för åtgärder inom de gamla ordningarna för kompletterande åtgärder, som kompensationsersättning, åtgärder för att främja landsbygdens utveckling och utbildning har däremot kraftigt överskridits. Det har därför varit nödvändigt att göra korrigerande överföringar inom kapitlet så att de tillgängliga medlen kan användas för de verkliga behoven.

Underutnyttjandet kan huvudsakligen hänföras till det faktum att programmen inte godkändes slutgiltigt under 2001, varför det under 2001 inte varit möjligt att nå upp till ett fullständigt utnyttjande av anslagen, särskilt inte när det gäller de mer komplicerade åtgärderna (som den nya ordningen för kompletterande åtgärder).

Det har därför och i enlighet med artikel 7.3 i budgetförordningen lämnats in en begäran till budgetmyndigheten om överföring till 2002 av överskottet på 99 miljoner euro (82 miljoner euro för den nya ordningen för miljövänligt jordbruk och 17 miljoner euro för de nya ordningen för skogsbruket).

3.10. Kapitel B1-33: Veterinära åtgärder och växtskyddsåtgärder

* Allmänt om kapitlet

De tillgängliga anslagen i budgeten för 2001 har utnyttjats till 99,99 %, det är endast 47 470 euro av den totala summan 565,5 miljoner euro som inte utnyttjats.

Budgeten (budgetpost B1-3320 - fonden för nödfallsåtgärder) utökades genom ändrings- och tilläggsbudget nr 25/2001 med 400 miljoner euro med tanke på merkostnaderna för mul- och klövsjukekrisen, som främst drabbade Förenade kungariket.

Dessutom gjordes två överföringar inom kapitlet (se nedan) under andra halvåret 2001 för att optimera utnyttjandet av anslagen i budgeten 2001 och i fonden för nödfallsåtgärder (5 484 055 euro i oktober 2001 och 628 855 euro i december 2001).

Under loppet av räkenskapsåret 2001 ökade således det totala budgetanslaget för kapitel B1-33 från 165,5 miljoner euro till 565,5 miljoner euro, och budgetanslaget för fonden för nödfallsåtgärd från 41 miljoner euro till 447 112 910 euro.

* Fördelning inom kapitlet

Budgetpost B1-330 Program för utrotning och övervakning

De ursprungliga anslagen på 110 700 000 euro användes upp under 2001, och av dessa gick 44 850 000 euro till de s.k. traditionella utrotningsprogrammen och 65 850 000 euro till övervakning av BSE. De beräknade utgifterna motsvarade de ursprungliga anslagen. Inga medel har förts till eller från budgetposten.

Budgetpost B1-331 Andra åtgärder inom veterinärområdet,

Endast hälften av de ursprungliga anslagen (5 130 120 euro av 10 500 000 euro) utnyttjades under 2001.

En överföring på 5 369 880 euro gjordes därför från budgetpost B1-331 till budgetpost B1-332(nödfallsåtgärder).

Budgetpost B1-332 Fond för nödfallsåtgärder

De ursprungliga anslagen uppgick till 41 miljoner euro och ökades till 447 112 910 euro genom en tilläggs- och ändringsbudget och överföringar inom kapitel B1-33. På grund av mul- och klövsjukekrisen och de bidrag som skall betalas ut till medlemsstaterna, men även på grund av framtida tillgängliga medel under budgetrubrik 1, beslutades att det skulle avsättas medel för förskott beträffande mul- och klövsjuka på cirka 400 miljoner euro (se nedan).

Mul- och klövsjuka - Förenade kungariket // + 355 000 000

Mul- och klövsjuka - Nederländerna // + 39 000 000

Mul- och klövsjuka - Frankrike // + 3 300 0000

Mul- och klövsjuka - Irland // + 2 700 000

TOTALT // + 400 000 000

Budgetpost B1-333A Växtskyddsåtgärder - administrativa kostnader

De ursprungliga anslagen uppgick till 1 300 000 euro. Åtaganden har gjorts avseende ett totalt belopp på 941 278 euro, medan inga åtagande gjorts beträffande totalt 47 470 euro under 2001. Ett belopp på 311 252 euro har därför överförts till budgetpost B1-332-fonden för nödfallsåtgärder.

Budgetpost B1-333 Växtskyddsåtgärder

De ursprungliga anslagen uppgick till 2 000 000 euro. Åtaganden har gjorts avseende ett totalt belopp på 1 568 222 euro. Det har gjorts en överföring på 431 778 euro till fonden för nödfallsåtgärder.

* Sammanfattande tabell över kapitel B1-33

>Plats för tabell>

3.11. Fiske

Budgetanslaget för fiske uppgick till 16,7 miljoner euro, varav 13,4 miljoner euro utnyttjades, vilket innebär en diskrepans på 3,3 miljoner euro.

Underutnyttjandet avser huvudsakligen driftsprogrammen för vilka medlemsstaterna numera får välja att inte bevilja ekonomisk ersättning till producentorganisationerna, vilket förekom under 2001 (-4 miljoner euro i förhållande till vad som var väntat).

Däremot var utgifterna för kompensationsersättning större än väntat på grund av den försämrade marknaden för tonfisk (+3,5 miljoner euro).

Interventionsgraden för återtag och förädling som utförs autonomt (-1,9 miljoner euro) var låg på grund av de gynnsamma marknadspriserna.

3.12. Informationsåtgärder

Budgetrubrik B1-382 gäller sedan 2000 finansiering av informationsåtgärder om GJP och landsbygdens utveckling. Dess rättsliga grund utgörs av rådets förordning (EG) nr 814/2000 och kommissionens förordning (EG) nr 1557/2001.

Subventionsäskanden hade inkommit framför allt från jordbruksorganisationer, i form av åtgärdsprogram eller också punktåtgärder. Dessa åtgärder faller inom ramen för de riktlinjer som anges i inbjudan att lämna projektförslag som offentliggörs årligen.

Finansieringsgraden för åtgärdsprogram och punktåtgärder är 50 %. I vissa fall, i synnerhet när det gäller åtgärder som är särskilt intressanta utifrån urvalskriterierna, och under vissa förutsättningar, kan denna grad dock höjas till 75 %.

Bestämmelserna medger också finansiering av informationsåtgärder som utförs av kommissionen.

Under 2001 uppgick anslagen för budgetpost B1-328 till 4,5 miljoner euro. Under året finansierades följande informationsåtgärder:

1) 14 åtgärdsprogram till ett belopp av 1 335 097 euro,

2) 25 punktåtgärder till ett belopp av 898 236 euro,

3) 24 åtgärder från kommissionens sida till ett belopp av 696 512,73 euro,

till ett totalt belopp av 2 929 845,73 euro.

4. KONTROLLVERKSAMHET

4.1. Det integrerade administrations- och kontrollsystemet (IAKS)

De tjänster som granskat jordbruksutgifterna har lagt särskild vikt vid att avsevärt förbättra det integrerade administrations- och kontrollsystemet (IAKS), som används sedan 1993 och som visat sig vara ett effektivt och ändamålsenligt instrument för att förvalta och kontrollera utgifter för jordbruksgrödor och djurbidrag.

Tjänsterna för internrevision av jordbruksutgifter har därför sett över hela lagstiftningen och inrättat fyra expertgrupper och ett stort antal bilaterala kontakter.

Översynen syftar huvudsakligen till följande:

1. En ny konsoliderad förordning som

- är mer logisk och koherent i sin utformning,

- förtydligar och förenklar vissa aspekter,

- möjliggör ett mer praktiskt genomförande,

- möjliggör en mer enhetlig tillämpning.

2. Uppdatering av förordningen med hänsyn till

- förslag från medlemsstaterna efter bilaterala kontakter,

- tolkningsmeddelanden och andra skriftliga riktlinjer som tillhandahålls medlemsstaterna,

- erfarenheter från senare års granskningar och expertgruppsmöten,

- nyare gemenskapslagstiftning, särskilt avseende

- de nya ordningarna för slakt- och extensifieringsbidrag,

- identifiering och registrering av nötkreatur,

- geografiska informationssystem,

- stöd till sektorer som inte tidigare omfattades,

- tekniska framsteg, som databaser och satellitbilder.

Huvudfrågorna är följande:

- Utvidgning av det så kallade pappersfria ansökningssystemet, vilket innebär att de ansökande lämnar mindre detaljerade uppgifter än tidigare,

- Ett effektivt utnyttjande av kontrollresurserna genom

- maximal användning av datorbaserade kontroller och fjärrkontroll,

- förbättrad identifiering av högriskområden och målinriktade åtgärder för dessa,

- integrerade kontroller på plats som omfattar flera ordningar,

- minskning i lämpliga fall av antalet kontroller på plats,

- effektiva och konsekventa system för påföljder för att motverka bedrägeri och oegentligheter, samtidigt som en lämplig grad av proprtionalitet bibehålls,

- ett anläggningsbaserat system för de många stödordningarna för nötkreatur.

Den nya förordningen har löpnummer 2419/2001 [9].

[9] EGT L 317, 12.12.2001.

4.2. Kontrollorgan för olivolja

Genom tillämpning av rådets förordning (EEG) nr 2262/84 [10] och kommissionens förordning (EEG) nr 27/85 [11] har kontrollorgan för olivolja inrättats i de största av unionens producentländer: Italien, Grekland, Spanien och Portugal.

[10] EGT L 208, 3.8.1984.

[11] EGT L 4, 5.1.1985.

De fyra kontrollorganen har fullgjort sina kontrolluppdrag under regleringsåret 2000/01 enligt föreskrifterna i arbetsprogrammen och i de preliminära rapporter som godkänts av medlemsstaternas myndigheter och av kommissionen.

I Italien genomförde organet under regleringsåret 2000/2001 kontroller vid produktionsanläggningar, varav 1 811 grundliga kontroller och 1 210 översiktliga kontroller. Kontroll på plats genomfördes avseende 220 producenter, 15 producentorganisationer och ett fackförbund. Organet genomförde 2 646 kontroller på 800 jordbruksföretag och fabriker inom ramen för regional avkastning (fabriker+producenter). Organet genomförde också 1 363 dubbelkontroller vid fabriker och hos producenter. 409 produktionsanläggningar har dubbelkontrollerats, ett antal som ligger gott och väl över de 10 % som föreskrivs i artikel 30.3 i förordning (EG) nr 2366/98. Vid de grundliga kontroller som genomförts vid produktionsanläggningar togs 838 stickprover på olivolja, varav 271 skickats till godkända laboratorier för analys. Böter/administrativa påföljder har föreslagits i fråga om 729 produktionsanläggningar och återkallande av godkännandet har föreslagits beträffande 382 av dessa. Skattemyndigheterna har informerats om 106 fall av oegentligheter och 170 fall av brott mot reglerna för hantering av spillvatten har anmälts till de behöriga myndigheterna. När det gäller producenterna har det lagts 14 förslag om påföljder i form av indraget stöd omfattande 23 908 kg olja.

De flesta fallen har meddelats de juridiska myndigheterna eller andra kontrollmyndigheter.

På grundval av detta har medlemsstaten beslutat dra in godkännandet i 52 fall och att utfärda varningar i 197 fall. I 19 fall beslutades att ärendet skulle avslutas utan påföljder. I 115 fall pågår förfarandet fortfarande. De oegentligheter som begåtts av producenterna har meddelats utbetalningsstället så att inga stöd betalas ut.

Ekonomiska påföljder har utmätts av enheten för bedrägeribekämpning vid jordbruksministeriet som beslutar om utmätning av påföljder i enlighet med gemenskapslagstiftningen och nationell lagstiftning. För närvarande har det endast i ett fåtal fall från regleringsåret ifråga gjorts bedömningar och utmätts påföljder.

I Grekland genomförde organet under regleringsåret 2000/2001 kontroller vid produktionsanläggningar, varav 939 grundliga kontroller och 460 översiktliga kontroller. Detta motsvarar 41,3 % respektive 20,3 % av de 2 264 verksamma produktionsanläggningarna under regleringsåret. Vid kontrollerna togs stickprover vid 732 anläggningar och 201 stickprover har analyserats. Kontrollorganet kontrollerade även ett fackförbund, 21 producentorganisationer, 13 fall av privat lagring, 50 företag som förpackar bordsoliver och 2 910 producenter och genomförde 2 272 kontroller vid produktionsanläggningar inom ramen för regional avkastning (fabriker+producenter). Kontrollorganet har även deltagit i fastställandet av avkastningen för 18 homogena zoner. Totalt har man gjort 4 768 dubbelkontroller av produktionsanläggningar-producenter, 142 kontroller av produktionsanläggningar-köpare samt 87 kontroller av produktionsanläggningar-pressrestfabriker.

Kontrollorganet har föreslagit indragande av godkännandet för 211 produktionsanläggningar och 742 korrigeringar av skördedeklarationerna. Effekterna av de oegentligheter som konstaterats vid produktionsanläggningar, producentorganisationer, producenter och oljeköpare kan uppskattas till cirka 11 miljoner euro.

I Portugal kontrollerade organet 1 678 producenter, 552 produktionsanläggningar och 19 producentorganisationer under samma regleringsår. Organet gjorde 7 636 dubbelkontroller och 20 kontroller av företag som bearbetar bordsoliver. Kontrollerna föranledde organet att föreslå indragande av 227 godkännanden av produktionsanläggningar, inget återkallande av godkännande för producentorganisationerna, 11 avslag på stödansökningar och 203 korrigeringar av belopp till producenter. Förslagen följdes upp till fullo av den berörda medlemsstaten, som i de flesta fallen mätte ut de föreslagna påföljderna. En ökad tillämpning av påföljder gentemot producenterna har för övrigt konstaterats sedan 1996.

I Spanien genomförde organet under regleringsåret 2000/2001 kontroller vid produktionsanläggningar, varav 928 grundliga kontroller och 103 översiktliga kontroller. Kontroller har gjorts avseende 21 producentorganisationer, 708 producenter, 73 företag som bearbetar bordsoliver samt 1 256 dubbelkontroller i verksamhetsleden före och efter bearbetning. Kontrollorganet har föreslagit att godkännandet skall dras in för 59 produktionsanläggningar och har skickat ut 352 påminnelser till produktionsanläggningar främst på grund av att dessa inte skickat in sina månatliga deklarationer i tid. Påminnelser har skickats till 53 bearbetningsföretag av samma skäl. Kontrollorganet har föreslagit indragning av stödet för 32 producenter och en korrigering av de belopp som betalas av 48 olivodlare, varav 4 producenter av bordsoliver.

I stort sett har medlemsstaterna förbättrat sin uppföljning av förslagen till påföljder från kontrollorganen.

4.3. Samfinansiering för att stärka kontrollerna

Kommissionen deltar inom ramen för rådets förordning (EG) nr 723/97 av den 22 april 1997 i finansieringen av medlemsstaternas utgifter för genomförandet av de nya åtgärdsprogram som följer av de nya åtaganden som godkänts av kommissionen och som är i kraft sedan den 15 oktober 1996 och som syftar till att förbättra strukturen och effektiviteten i kontrollerna av utgifterna för EUGFJ:s garantisektion.

Inom ramen för samma förordning (artikel 4.3) får kommissionen aktivt arbeta för att upprätthålla och utveckla kontrollsystemen och datasystemen för direkt informationsutbyte mellan medlemsstaterna och kommissionen.

Efter samråd med fondkommittén skall kommissionen fastställa maximibeloppet för gemenskapens ekonomiska bidrag i nationella valutor för varje årlig delbetalning, på grundval av de disponibla anslagen och de program som medlemsstaterna lagt fram. Gemenskapens finansiella bidrag är 50 % av medlemsstaternas verkställda utbetalningar under budgetåret inom ramen för bidragsberättigade utgifter. Om beloppet av de bidragsberättigade kostnaderna överstiger de tillgängliga budgetmedlen skall den i tredje stycket angivna andelen för gemenskapens finansiella bidrag sänkas proportionellt.

Under det aktuella året, som är det femte tillämpningsåret har det bekräftats att medlemsstaterna anser att införandet av nya kontrollsystem är av största vikt. De flesta programmen har avsett införandet av datoriserade geografiska informationssystem (GIS) och system för identifikation av jordbruksskiften.

Efter samråd i EUGFJ-kommittén den 18 december 2000 fattades kommissionens beslut K(2001)175 slutlig av den 30 januari 2001 varigenom ett belopp på 12 973 155 euro beviljades fem medlemsstater som lämnat in handlingsprogram för 2001.

Genom rådets förordning (EG) nr 2136/2001 av den 23 oktober 2001 förlängs giltighetstiden för förordning (EG) nr 723/97 med två år och godkänns en årlig samfinansiering på 15 miljoner euro.

Kommissionens enheter genomförde under 2001 granskningsbesök i fyra medlemsstater (Spanien, Finland, Portugal, Belgien) för att kontrollera huruvida de utgifter som deklarerats var korrekta.

Förordning (EG) nr 723/97

2001

Medlemsstat //

Tyskland // 19 731 860 DEM

Grekland // 326 650 000 GRD

Frankrike // 3 602 000 FRF

Österrike // 17 478 758 ATS

Förenade kungariket // 64 600 GBP

Under det aktuella året som är det femte tillämpningsåret har Belgien, Spanien, Irland, Italien, Luxemburg, Nederländerna, Portugal, Österrike, Danmark och Sverige inte presenterat något program för samfinansiering.

5. GRANSKNING OCH GODKÄNNANDE AV RÄKENSKAPERNA

5.1. Allmänt

Under år 2001 förelade de tre enheter som utgör direktorat A.I kommissionen fyra förslag till beslut om granskning och godkännande av medlemsstaternas utgifter för jordbruket inom ramen för EUGFJ-garantisektionen.

- Beslut av den 5 februari 2001 (2001/137/EG) på grundval av artikel 5.2 c i förordning (EEG) nr 729/70 och artikel 7.4 i förordning (EG) nr 1258/1999 - sjätte beslutet [12].

[12] EGT L 50, 21.2.2001.

- Beslut av den 8 maj 2001 (2001/474/EG) beträffande budgetåret 2000 - granskning av räkenskaperna [13].

[13] EGT L 167, 22.6.2001.

- Beslut av den 11 juli 2001 (2001/557/EG) på grundval av artikel 5.2 c i förordning (EEG) nr 729/70 och artikel 7.4 i förordning (EG) nr 1258/1999 - sjunde beslutet [14].

[14] EGT L 200, 25.7.2001.

- Beslut av den 12 december 2001 (2001/889/EG) på grundval av artikel 5.2 c i förordning (EEG) nr 729/70 och artikel 7.4 i förordning (EG) nr 1258/1999 - åttonde beslutet [15].

[15] EGT L 329, 14.12.2001.

Summan av de utgifter som medlemsstaterna återbetalat enligt dessa fyra beslut uppgår till 807 miljoner euro.

De enheter som granskat jordbruksutgifterna har för övrigt utvidgat verksamheten till andra uppgifter:

- 184 kontrollbesök på plats i femton medlemsstater och 25 besök i Sapard-länder.

- Dialog med medlemsstaterna om resultaten av kontrolluppdragen för budgetåret 1999 och 2000 har satts igång.

- Deltagande i Europaparlamentets budgetkontrollutskotts arbete inom ramen för avslutandet av budgeten för 1999 respektive 2000.

- Revisionsrättens yttrande om det nya förfarande för granskning och godkännande av räkenskaperna som används från och med budgetåret 1996.

- Revisionsrättens yttrande om revisionsförklaringen för 2000.

- Godkännande av fem utbetalningsställen i Sapard-länder (Bulgarien, Estland, Slovenien, Litauen och Lettland) och övervakning och assistans i samband med upprättandet av ytterligare fem Sapard-utbetalningsställen.

- Aktivt deltagande i förlikningsorganets arbete.

- Godkännande av rådets förordningar om medfinansiering av olivoljeorgan och förstärkning av kontrollerna av jordbruksutgifter.

- Införande av en handbok för kontrollförfarandena inom ramen för strukturfonderna för perioderna 1994-1999 och 2000-2006.

- Verksamheten vid den särskilda kontrollenheten för vin och frukt och grönsaker.

- Utveckling av kontroller inom ramen för GD AGRI:s direkta utgifter.

- Organisation av 10 utbildningsdagar för vidareutbildning av personalen vid de tre enheterna i frågor som rör granskning och godkännande av räkenskaperna.

5.2. Avslutande av räkenskaperna inom ramen för det nya förfarandet för avslutande av räkenskaperna

(euro)

>Plats för tabell>

5.3. Avslutande av räkenskaperna för räkenskapsåret 2000

5.3.1. Inledning

I reformen av förfarandet för avslutande av räkenskaperna ingår dels att utbetalningsställena skall vara godkända och dels att avslutandet sedan räkenskapsåret 1996 är uppdelat i två olika förfaranden. Först fattas ett årligt beslut om avslutande av räkenskaperna och beslutet avser huruvida de inlämnade räkenskaperna är sanningsenliga, fullständiga och korrekta (artikel 5.2 b i rådets förordning (EEG) nr 729/70 och sedan 1.1.2000 artikel 7.3 i rådets förordning (EG) nr 1258/1999) och sedan fattas separata beslut om att vissa utgifter som inte verkställts i enlighet med gemenskapslagstiftningen skall uteslutas från finansiering (artikel 5.2 c, 4 och 7 i ovan angivna förordningar).

Avslutandet av räkenskaperna görs på grundval av årliga räkenskaper och med stöd av intyg och granskningsrapporter för varje utbetalningsställe och utförs av oberoende granskningsorgan, dvs. attesterande organ enligt artikel 3.1 i kommissionens förordning (EG) nr 1663/95.

Kommissionen har granskat årsräkenskaperna, intygen och revisionsrapporterna som översändes den 10 februari 2000 och, när det gäller vissa utbetalande organ, gjort besök på platsen. Syftet med besöken var att utvärdera de attesterande organens arbete, omfattningen av de problem som meddelats och de åtgärder som vidtagits av de utbetalande organen för att komma till rätta med de identifierade problemen. Dessa problem gäller inte bara sanningsenligheten i räkenskaperna utan rör också de utbetalande organens operativa system. De attesterande organen är skyldiga att kontrollera om dessa system är tillräckligt stabila för att ge en rimlig garanti för att utgifterna är förenliga med gemenskapens regler.

5.3.2. Beslut 2001/474/EG av den 8 maj 2001

Man har beslutat att räkenskaperna skall granskas för de utbetalande organ för vilka kraven på sanningsenlighet, fullständighet och korrekthet är uppfyllda enligt de uppgifter som inkommit. Övriga utbetalningsställens räkenskaper ingår inte i beslutet i fråga och kommer att bli föremål för ett senare beslut. Resultaten av granskningen kan sammanfattas enligt följande:

- Räkenskaper från 16 utbetalningsställen i Spanien ingår inte i beslutet.

- Räkenskaperna för utbetalningsstället i Grekland ingår inte heller i beslutet.

Detta beror på att utbetalningsställena i fråga inte har iakttagit bestämmelserna i förordning (EG) nr 2390/1999 beträffande form och innehåll för räkenskapsinformation.

5.3.3. Korrigeringar av räkenskaperna

Korrigeringar har gjorts till följd av de observationer som gjorts av de attesterande organen eller till följd av kommissionens undersökningar. Korrigeringsbeloppen är följande:

Belgien: + 0,5 miljoner euro

Tyskland: -1,3 miljoner euro

Spanien: - 3,0 miljoner euro

Frankrike: -3,3 miljoner euro

Irland: -0,1 miljoner euro

Italien: +29,5 miljoner euro

Nederländerna: +0,8 miljoner euro

Portugal: +0,07 miljoner euro

Förenade kungariket: -14,5 miljoner euro

5.4. Överklaganden vid domstolen av beslut om granskning och godkännande av räkenskaper

5.4.1. Domslut

Sedan den trettionde ekonomiska redogörelsen för EUGFJ:s garantisektion presenterades har domstolen avkunnat sju domar beträffande medlemsstaternas överklaganden av beslut om granskning och godkännande av räkenskaperna.

Domstolen har avslagit överklagandena i följande fall:

- Dom av den 11 januari 2001 (mål C-247/98) beträffande producentorganisationernas innehållande av 2 % av stöd till jordbruksgrödor och av djurbidrag, återtag från marknaden av citrusfrukter, persikor och nektariner, definitiv nedläggning av vinodlingsarealer och obligatorisk destillation i Grekland.

- Dom av den 6 mars 2001 (mål C-278/98) beträffande bristande kontroller när det gäller förskottsfinansiering av exportbidrag för nötkött och spannmål i Nederländerna.

- Dom av den 20 september 2001 (mål C-263/98) om exportbidrag för spannmål och nötkött i Belgien.

- Dom av den 13 september 2001 (mål C-374/99) om konsumtionsstöd för olivolja samt bidrag för får och getter i Spanien.

- Dom av den 13 september 2001 (mål C-375/99) om offentlig lagring av nötkött i Spanien.

I följande fall godkände domstolen överklagandet:

- Dom av den 9 december 2000 (mål C-148/99) om stöd för spånadslin och hampa i Förenade kungariket.

- Dom av 14 december 2000 (mål C-245/97) om säljfrämjande åtgärder för mjölkprodukter i Tyskland.

5.4.2. Ännu ej avgjorda överklaganden

Situationen per den 16 oktober 2001 avseende ännu ej avgjorda överklaganden och berörda belopp framgår av bilagorna 18-24.

6. DIALOG MED EUROPAPARLAMENTET RESPEKTIVE REVISIONSRÄTTEN

6.1. Dialog med Europaparlamentet

Europaparlamentet, som är den ena av budgetmyndighetens grenar tillsammans med rådet, är en av kommissionens privilegierade samtalspartner och följaktligen också EUGFJ:s. Denna relation mellan institutionerna har sin naturliga ram vid parlamentets sammanträden, där alla gemenskapens budgetfrågor behandlas.

Europaparlamentet har tre utskott - jordbruksutskottet, budgetutskottet och budgetkontrollutskottet - som på olika sätt arbetar med jordbruksbudgetfrågor.

EUGFJ har under 2001 deltagit i den dialog som kommissionen har upprättat med parlamentet, särskilt för samarbetet avseende budgetförslaget för räkenskapsåret 2002, inom budgetutskottet och utskottet för jordbruk och landsbygdsutveckling. Parlamentets överläggningar ledde fram till att parlamentets talman antog budgeten för 2002.

Budgetkontrollutskottet har kontrollerat att budgeten för 1999 genomfördes korrekt. Utskottet förbereder det beslut genom vilket Europaparlamentet beviljar kommissionen ansvarsfrihet.

6.2. Dialog med revisionsrätten

6.2.1. Revisionsrättens uppdrag

Revisionsrättens grundläggande uppdrag är att säkerställa kontrollen av gemenskapens räkenskaper. Denna gemenskapsinstitution gavs dessutom en mycket viktig utökad roll genom Maastrichtfördraget, i och med att den fick i uppdrag att avge en revisionsförklaring som visar att gemenskapens räkenskaper är tillförlitliga, och att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. Godkännandet av denna förklaring ger en garanti för att räkenskaperna ger en sanningsenlig bild av räkenskapsåret i fråga. Förklaringen är också avgörande i budgetmyndighetens förfarande för ansvarsfrihet, som använder förklaringen i överläggningarna om beviljande av ansvarsfrihet.

I revisionsrättens uppgifter ingår att genomföra ett flertal revisioner inom kommissionen. Revisionsrättens tjänstemän besöker ofta EUGFJ:s enheter för att samla in data och uppgifter för att kunna avge yttranden, sektorsskrivelser eller särskilda rapporter. Med dessa undersökningar som underlag lägger revisionsrätten ofta fram rekommendationer för kommissionen i syfte att förbättra budgetförvaltningen, för att förbättra effektiviteten i gemenskapens kontrollåtgärder.

6.2.2. Årsrapport 2000

Revisionsrätten utarbetar en årlig allmän rapport om det gångna budgetåret, där man i flera kapitel analyserar förvaltningen av gemenskapens budget. Ett kapitel ägnas åt EUGFJ:s garantisektions verksamhet.

Rapporten föregås av sammanträden mellan revisionsrätten och kommissionen, som ger respektive institution möjlighet att sammanfatta de argument och slutsatser som framförts av revisionsrätten, liksom de svar och förtydliganden som lämnats av kommissionen. Rapporten är resultatet av de revisioner som revisionsrätten genomfört inom gemenskapens institutioner och dess kontrolluppdrag i de olika medlemsstaterna.

Årsrapporten för räkenskapsåret 2000 innehöll, tillsammans med kommissionens svar, ett kapitel (kapitel 2) om förvaltningen av EUGFJ:s garantisektion. Revisionsrättens huvudsakliga synpunkter och kommissionens svar gällde följande punkter:

- Budgetförvaltningen.

- Revisionsförklaringen.

- Avslutande av räkenskaperna.

- Uppföljningen av revisionsrättens tidigare rapporter om

- Jordbruksprodukter för vilka exportbidrag beviljas.

- Får- och getkött.

- Frukt och grönsaker.

- Huvudfrågor i de särskilda rapporterna:

- Reform av förfarandet för granskning och godkännande av räkenskaperna.

- Det integrerade systemet för administration och kontroll (IAKS).

- Mjölkkvoter.

- BSE (bovin spongiform encefalopati).

- Potatismjöl och stärkelse av spannmål.

- Exportbidrag - saluföring på marknaden.

6.2.3. Revisionsrättens särskilda rapporter

Revisionsrätten offentliggjorde under 2001 sex särskilda rapporter:

- Särskild rapport nr 4/01 beträffande det integrerade systemet för förvaltning och kontroll (SIGC).

- Särskild rapport nr 6/01 beträffande mjölkkvoter

- Särskild rapport nr 7/01 beträffande exportbidrag och saluföring av jordbruksprodukter

- Särskild rapport nr 8/01 beträffande produktionsbidrag för potatisstärkelse, spannmålsstärkelse och stöd till potatismjöl.

- Särskild rapport nr 10/01 beträffande finansiell kontroll av strukturfonderna.

- Särskild rapport nr 14/01 beträffande uppföljningen av särskid rapport nr 19/98 beträffande finansieringen av vissa åtgärder till följd av BSE-krisen.

De fullständiga texterna till årsrapporten och de särskilda rapporterna, med revisionsrättens synpunkter och kommissionens svar, finns tillgängliga på revisionsrättens webbplats (http://www.eca.eu.int).

7. FÖRTECKNING ÖVER GRUNDLÄGGANDE LAGSTIFTNING FÖR GARANTISEKTIONEN VID EUGFJ, SAMT ÄNDRINGAR I DENNA UNDER 2001

7.1. Allmänt/Förskottssystemet

- Rådets förordning (EEG) nr 1258/1999 av den 17 maj om finansiering av den gemensamma jordbrukspolitiken (EGT L 160, s. 103).

- Rådets förordning (EEG) nr 1883/78 av den 2 augusti 1978 om allmänna bestämmelser för finansiering av interventioner genom garantisektionen vid Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ) (EGT L 216, s. 1).

- Kommissionens förordning (EG) nr 296/96 av den 16 februari 1996 om de uppgifter som medlemsstaterna skall sända in för månatlig bokföring av de utgifter som finansieras genom garantisektionen vid Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ) och upphävande av förordning (EEG) nr 2776/88 (EGT L 39, s. 5).

Förordningen ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 1934/2001 av den1 oktober 2001 (EGT L 262, s. 8).

- Rådets förordning (EG) nr 2040/2000 av den 26 september 2000 om budgetdisciplin (EGT L 244, s. 27).

- Rådets förordning (EG) nr 1257/1999 av den 17 maj 1999 oom stöd från Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ) till utveckling av landsbygden och om ändring och upphävande av vissa förordningar (EGT L 160, s. 80).

- Kommissionens förordning (EG) nr 445/2002 av 26 februari 2002 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1257/1999 om stöd från Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ) till utveckling av landsbygden, (EGT L 74, s. 1). Förordningen upphäver kommissionens förordning (EG) nr 1750/1999, vilken emellertid var tillämplig under räkenskapsåret 2001 (EGT L 214, s. 31).

7.2. Kontrollåtgärder

- Rådets förordning (EEG) nr 4045/89 av den 21 december 1989 om medlemsstaternas granskning av de transaktioner som utgör en del av systemet för finansiering genom garantisektionen vid Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket och om upphävande av direktiv 77/435/EEG (EGT L 388, s. 18).

- Rådets förordning (EEG) nr 3508/92 av den 27 november 1992 om ett integrerat system för administration och kontroll av vissa stödsystem inom gemenskapen (EGT L 355, s. 1).

Förordningen ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 495/2001 av den 13 mars 2001 (EGT L 72, s. 6).

- Kommissionens förordning (EEG) nr 2419/2001 av den 11 december 2001 om fastställande av tillämpningsföreskrifter för det integrerade administrations- och kontrollsystem för vissa av gemenskapens stödordningar som infördes genom rådets förordning (EEG) nr 3508/92 (EGT L 327, s. 11).

- Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1760/2000 av den 17 juli 2000 om upprättande av ett system för identifiering och registrering av nötkreatur samt märkning av nötkött och nötköttsprodukter och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 820/97 (EGT L 204, s. 1).

7.3. Avslutande av räkenskaperna

- Kommissionens förordning (EG) nr 1663/95 av den 7 juli 1995 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr 729/70 i fråga om förfarandet vid avslutande av räkenskaperna för garantisektionen vid Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ) (EGT L 158, s. 6).

Förordningen ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 2025/2001 av den 16 oktober 2001 (EGT L 274, s. 3).

- Kommissionens förordning (EG) nr 2390/1999 (25 oktober) om fastställande av tillämpningsföreskrifter för förordning (EG) nr 1663/95 när det gäller formen av och innehållet i den räkenskapsinformation som medlemsstaterna måste ställa till kommissionens förfogande inom ramen för granskning och godkännande av räkenskaperna för EUGFJ:s garantisektion (EGT L 295, s. 1).

Förordningen ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 1863/2001 av den 10 september 2001 (EGT L 259, s. 1).

Kommissionen har också antagit ett antal beslut i fråga om avslutande av medlemsstaternas räkenskaper:

- Beslut av den 5 februari 2001 (2001/137/EG) på grundval av artikel 5.2 c i förordning (EEG) nr 729/70 och artikel 7.4 i förordning (EG) nr 1258/1999 - sjätte beslutet (21 februari)

- Beslut av den 8 maj 2001 (2001/474/EG) om budgetåret 2000 - granskning och godkännande av räkenskaperna (22 juni)

- Beslut av den 11 juli 2001 (2001/557/EG) på grundval av artikel 5.2 c i förordning (EEG) nr 729/70 och artikel 7.4 i förordning (EG) nr 1258/1999 - sjunde beslutet (25 juli),

- Beslut av den 12 december 2001 (2001/889/EG) på grundval av artikel 5.2 c i förordning (EEG) nr 729/70 och artikel 7.4 i förordning (EG) nr 1258/1999 - åttonde beslutet (14 december),

7.4. Offentlig lagring

a) Grundläggande lagstiftning

- Kommissionens förordning (EEG) nr 411/88 av den 12 februari 1988 om den metod och den räntesats som skall användas vid beräkning av finansieringskostnader i samband med interventionsåtgärder i form av uppköp, lagring och avyttring (EGT L 40, s. 25). Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 2623/1999 av den 10 december 1999, (EGT L 318, s. 14).

- Kommissionens förordning (EEG) nr 1643/89 av den 12 juni 1989 om fastställande av de schablonbelopp som skall användas vid finansiering av materiella transaktioner i samband med offentlig lagring av jordbruksprodukter (EGT L 162, s. 12).

- Rådets förordning (EEG) nr 3492/90 av den 27 november 1990 om de faktorer som skall beaktas i årsräkenskaperna för finansieringen av interventionsåtgärder i form av offentlig lagring genom garantisektionen vid Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EGT L 337, s. 3).

- Kommissionens förordning (EEG) nr 3597/90 av den 12 december 1990 om bokföringsregler för interventionsåtgärder som innefattar interventionsorganens uppköp, lagring och försäljning av jordbruksprodukter (EGT L 350, s. 43).

- Kommissionens förordning (EEG) nr 147/91 av den 22 januari 1991 om definition och fastställande av toleranser för svinn av jordbruksprodukter i offentlig interventionslagring (EGT L 17, s. 9).

- Kommissionens förordning (EEG) nr 3149/92 av den 29 oktober 1992 om närmare bestämmelser för leverans av livsmedel från interventionslager till förmån för de sämst ställda i gemenskapen (EGT L 313, s. 50).

- Kommissionens förordning (EG) nr 2148/96 av den 8 november 1996 om bestämmelser för utvärdering och kontroll av de kvantiteter jordbruksprodukter som lagras i offentliga lager (EGT L 288, s. 6). Förordningen ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 808/1999 av den 16 april 1999 (EGT L 102, s. 70).

b) Värdenedskrivning i samband med inköp under räkenskapsåret 2001

- Kommissionens förordning (EG) nr 2234/2000 av den 9 juli 2000 om fastställande av de nedsättningskoefficienter som skall tillämpas vid interventionsköp av jordbruksprodukter under räkenskapsåret 2001 (EGT L 256, s. 11)

I förordningen fastställs, för räkenskapsåret 2001, de nedsättningskoefficienter som systematiskt skall tillämpas vid varje offentligt uppköp av jordbruksprodukter genom intervention, samt de koefficienter som interventionsorganen skall tillämpa på det månatliga värdet av inköpta produkter i syfte att fastställa nedskrivningsbeloppen. Förordningen ändrades genom förordning (EG) nr 151/2001 (25 januari 2001) så att även alkohol och nötkött ingår.

c) Tilläggsnedskrivning vid slutet av räkenskapsåret 2001

- Beslut K(2001)2955 slutlig av den 8 oktober 2000 (ej offentliggjort) om fastställande av belopp och tillvägagångssätt för nedsättning av lagren av vissa jordbruksprodukter som köpts in genom offentliga interventionsköp under räkenskapsåret 2001.

I beslutet fastställs beloppet för tilläggsnedskrivningen vid slutet av räkenskapsåret 2000.

d) Fastställande av en enhetlig räntesats för räkenskapsåret 2001

- Kommissionens förordning (EG) nr 2012/2001 av den 12 november om fastställande av de räntesatser som skall tillämpas vid beräkning av finansieringskostnader i samband med interventionsåtgärder i form av uppköp, lagring och avsättning (EGT L 272, s. 23).

I förordningen fastställs, för räkenskapsåret 2001, de räntesatser som föreskrivs i artiklarna 3 och 4.1 i kommissionens förordning (EEG) nr 411/88.

7.5. Agromonetära åtgärder

Rådet antog i slutet av 1998 två förordningar om ett nytt agromonetärt system från och med den 1 januari 1999 som är förenligt med införandet av euron.

- Rådets förordning (EG) nr 2799/98 av den 15 december 1998 om att fastställa ett agromonetärt system för euron (EGT L 349, s. 1).

- Rådets förordning (EG) nr 2800/98 av den 15 december 1998 om övergångsåtgärder som skall tillämpas i den gemensamma jordbrukspolitiken med tanke på införandet av euron (EGT L 349, s. 8).

Anmärkning: I följande tabeller skiljer sig ibland vissa summor eller delsummor med 0,1 miljoner euro från den matematiska rad- eller kolumnsumman. Detta beror på avrundningar, eftersom summabeloppet i regel uttrycks i miljoner euro, medan kalkylerna görs i euro.

SAMMANFATTNING AV BILAGORNA Tillgängliga i pappersform på franska vid GD Jordbruk samt på GD Jordbruks webbplats

Allmänt

1. Växelkurser under räkenskapsåret 2001

Budgetförfarandet

2. Utmärkande drag för budgetförfarandet

Finans- och anslagsförvaltning

3. Översikt över 2001 års budgetgenomförande

4. Förskott till medlemsstaterna under räkenskapsåret

5. Direkta utbetalningar

Analys av budgetgenomförandet

6. Veterinära åtgärder och växtskyddsåtgärder

7. Utgifter som beaktats i 2001 års budget

8. EUGFJ:s garantisektions utgifter per kapitel och medlemsstat enligt 2001 års budget

9. Utveckling av EUGFJ:s garantisektions utgifter per kapitel

10. Utveckling av EUGFJ:s garantisektions utgifter per medlemsstat

11. Utveckling av EUGFJ:s garantisektions utgifter per sektor

12. Utveckling av EUGFJ:s garantisektions utgifter per sektor och i procent (1997-2001)

13. Utveckling av EUGFJ:s garantisektions utgifter per sektor och utgiftsslag (1997-2001)

14. Fördelning av EUGFJ:s garantisektions utgifter per sektor och utgiftsslag för räkenskapsåret 2001

15. Fördelning av interventionsutgifterna per kapitel och utgiftsslag räkenskapsåret 2001

16. Fördelning av interventionsutgifter för lagring räkenskapsåret 2001

17. Kvantiteter och värden för produkter i interventionsorganens offentliga lager

Avslutande av räkenskaperna

18. Situationen 16.10.2001 för ej avgjorda överklaganden av beslutet om godkännande av 1993 års räkenskaper

19. Situationen 16.10.2001 för ej avgjorda överklaganden av beslutet om godkännande av 1994 års räkenskaper

20. Situationen 16.10.2001 för ej avgjorda överklaganden av beslutet om godkännande av 1995 års räkenskaper

21. Situationen 16.10.2001 för ej avgjorda överklaganden av beslutet om godkännande av räkenskaperna 2000/216/EG (fjärde beslutet)

22. Situationen 16.10.2001 för ej avgjorda överklaganden av beslutet om godkännande av räkenskaperna 2000/449/EG (femte beslutet)

23. Situationen 16.10.2001 för ej avgjorda överklaganden av beslutet om godkännande av räkenskaperna 2001/137/EG (sjätte beslutet)

24. Situationen per den 16.10.2001 för ej avgjorda överklaganden av beslutet om godkännande av räkenskaperna 2001/557/EG (sjunde beslutet)

EUGFJ och dess ekonomiska resurser - intäkter inom sockersektorn

25. Utjämning av lagringskostnader inom gemenskapens sockersektor

26. Intäkter inom sockersektorn räkenskapsåret 2001

27. System för självfinansiering inom sockersektorn - regleringsåren 1995/96 till 2000/01.