Trade Control and Expert System - Europeiska kommissionens flerspråkiga onlineplattform för sanitär och fytosanitär certifiering

Som redan förklarats i den första årliga lägesrapporten, grundas projektstrukturen på den metodik som anges i MASP-C rev. 2019 och bilagorna till denna, bland annat styrramen (Governance Scheme), EU:s policy för tullmyndigheternas affärsmodell (EU Customs Business Process Modelling Policy) och it-strategin (IT strategy). I bilaga II finns en övergripande projektplan med de huvudsakliga projektfaserna och avgörande etappmålen.

Tillsammans med kommissionens andra aktiviteter på tullområdet har projektet om import av kulturföremål också detaljplanerats genom 2019 års revidering av den fleråriga strategiska planen för elektronisk tullbehandling, (MASP-C rev. 2019). Ett utdrag ur planeringen för projektet om kulturföremål från MASP-C rev. 2019 finns i bilaga I till denna rapport. Det bör noteras att projektformuläret kommer att uppdateras under nästa revidering av MASP-C för att spegla det faktiska läget i projektet.

ICG-systemet ska vara driftklart senast den 28 juni 2025, eftersom det från och med den dagen blir obligatoriskt för alla operatörer att skaffa importlicens eller lämna en importörsförklaring via det elektroniska systemet för att kunna importera kulturföremål lagligt till unionen.

Kommissionen lade fram sin första årliga lägesrapport förra året. I rapporten beskrevs de insatser som kommissionen genomfört under det första året efter att förordningen trädde i kraft, nämligen a) förberedelsearbete för att anta de nödvändiga genomförandebestämmelserna och b) samråd med medlemsstaterna genom expertgruppen för tullfrågor i samband med kulturföremål och projektgruppen för import av kulturföremål. När det gäller potentiella risker för försening av leveransen av ICG-systemet inom den fastställda tidsfristen, identifierades i rapporten osäkerhet kring de personalresurser som anslås för projektet och dess finansiering från den fleråriga budgetramen.

Importörernas skyldighet att skaffa en importlicens eller formulera och lämna in en importörsförklaring till tullmyndigheten kommer endast att träda i kraft från och med den tidpunkt då ett centraliserat elektroniskt system är driftklart. Det centraliserade elektroniska systemet för import av kulturföremål (ICG-systemet) ska ha utvecklats av kommissionen senast den 28 juni 2025.

Även om projektet fortskrider på flera nivåer samtidigt kan man säga att det är uppdelat i tre huvudfaser:

Fas 1 – Utformning: Först görs en nyttokalkyl (business case) som innehåller en motivering till varför projektet behövs och fastställer budgetbehov. Därefter utarbetas en visionsbeskrivning, med hjälp av affärsprocessmodellering (Business Process Modelling, BPM) som ger mer detaljerade uppgifter om utformningen av projektet i form av struktur, kostnader, tid och risker samt information om etappmål, resultat och projektorganisation. Dessa dokument speglar diskussionerna och innehållet i den genomförandeakt som ska utarbetas av kommissionen.

Fas 2 – Systemutveckling: I enlighet med bestämmelserna i genomförandeakten och utarbetandet av användarkrav och funktionsspecifikationer för systemet, ska tekniska specifikationer för hur systemet kommer att konstrueras utarbetas. Dessa tekniska specifikationer omfattar vilken arkitektur som kommer att användas, vilka meddelanden som kommer att skickas av de ekonomiska aktörerna, gränssnitten mot andra system, testplaner, osv.

När systemets utformning är klar ur ett konceptuellt perspektiv och de resultat som förtecknas i tabell 1, etappmål 1 och 3 (se bilaga I) har åstadkommits, tar ett mer djupgående arbete vid. Här beaktas fler tekniska aspekter i tillämpnings- och tjänstespecifikationerna och de tekniska specifikationerna för systemet, som utgör en konkretisering av nyttokalkylen och visionsbeskrivningen.

Fas 3 – Införande och idrifttagande: Den faktiska it-utvecklingsfasen inleds (anläggningsfasen) som följs av en övergångsfas där de tidiga versionerna av ICG-systemet gradvis byggs ut i de olika användargrupperna och tester utförs för att se till att alla aktörer och behöriga myndigheter är redo och välutbildade så att de kan använda systemet senast den 28 juni 2025. Efter denna fas följer en uppföljningsperiod på sex månader då systemet kommer att finjusteras för att möta eventuella driftsbehov som kan visa sig först efter att it-systemet blivit obligatoriskt. Här kontrolleras också att driften fungerar problemfritt.

Det bör noteras att ICG-systemet kommer att vara sammankopplat med medlemsstaternas tullmyndigheter via EU CSW-CERTEX senast den 3 mars 2025, i enlighet med kommissionens förslag om en miljö med enda kontaktpunkt för tullen i EU, vilket gör att tullen kan utföra automatiska kontroller av de handlingar som utfärdats för import av kulturföremål. Verksamheten kommer att kräva överensstämmelsetester.

4.LÄGEsöversikt

Antagande av genomförandebestämmelser

Under den första fasen antog kommissionen de nödvändiga genomförandebestämmelserna för inrättandet av det elektroniska systemet. För att få ett bättre perspektiv på det praktiska genomförandet, anordnade kommissionen omfattande samråd med medlemsstaternas representanter i expertgruppen för tullfrågor i samband med kulturföremål och i kommittén för kulturföremål.

Expertgruppen är ett forum för diskussioner kring genomförandet av unionens lagstiftning om tullfrågor i samband med kulturföremål och i synnerhet förordning (EU) 2019/880 om införsel och import av kulturföremål samt förordning (EG) 116/2009 om export av kulturföremål. Den senare är ett EU-regelverk som också föreskriver ett licenssystem - vid export - som har varit i kraft sedan 1993.

För att försäkra sig om att den praktiska tillämpningen av förordningen är väl anpassad till förhållandena på marknaden tog kommissionen varje tillfälle i akt att underrätta konstmarknadens organisationer om hur arbetet fortskrider. Som ett formellt steg i antagningsförfarandet, gjordes även utkastet till genomförandeakt tillgängligt på internet för samråd med intressenter under en fyraveckorsperiod (24.3.2021–21.4.2021).

Genomförandeakten består av fem avsnitt, där det sista behandlar de detaljerade bestämmelserna för inrättandet och driften av ICG-systemet.

ICG-systemet ska utvecklas som en oberoende modul i det befintliga Traces-systemet, som förvaltas av kommissionens generaldirektorat för hälsa och livsmedelssäkerhet (GD Hälsa och livsmedelssäkerhet). Kommissionen ska säkerställa dess drift, underhåll, stöd och all eventuell uppdatering och utveckling som kan behövas.

För att kunna ta fram de periodiska rapporter som krävs och säkerställa systemets utveckling, drift, och underhåll ska kommissionen ha tillgång till all data, information och alla dokument i ICG-systemet. Den ska också säkerställa att ICG-systemet är sammankopplat med de nationella tullsystemen, med hjälp av EU CSW-CERTEX.

För att kunna förvalta, utveckla, identifiera prioriteringar för och övervaka det korrekta genomförandet av ICG-systemet, kommer medlemsstaterna och kommissionen att behöva utse kontaktpunkter.

Det är mycket viktigt att de som ansöker om/innehar en licens eller de som lämnar importförklaringar kan identifieras korrekt i ICG-systemet. Därför krävs det i genomförandeakten att aktörerna ska identifiera sig med hjälp av ett Eori-nummer.

I bilagan till genomförandeakten fastställs en dataordlista för ifyllnaden av importlicensansökningar och importörsförklaringar, dvs. en lista över den typ av information som ansökande och förklarande kommer att behöva ange i ICG-systemet för att fylla i och lämna in de relevanta formulären.

Även om man i den grundläggande rättsakten hänvisar till ”format” så ska inte detta tolkas bokstavligt, eftersom de ifyllbara formulären kommer satt vara elektroniska och inte typiska pappersformulär. Det kommer att vara möjligt att göra en utskrift av en licens, en förklaring eller en allmän beskrivning men, till skillnad från de specifikationer som finns i förordningen om export av kulturföremål, kan denna göras på vilken sorts papper som helst (dvs. inga obligatoriska siddimensioner eller papperstjocklek eller integrerade säkerhetsmönster). I vilket fall som helst så kommer tullmyndigheter eller behöriga myndigheter när de behöver bekräfta en licens eller förklaring att göra det genom att ta fram den elektroniskt från ICG-systemet. Dessutom kommer sådana framtagna dokument att vara fristående, vilket innebär att giltigheten för elektroniska signaturer och dokumentets integritet kommer att kontrolleras varje gång någon ges tillgång till dokumentet (eller en kopia av det), i enlighet med eIDA-standarden.

Eftersom dokumentationen finns i ICG-systemet och kommer att göras tillgänglig för tullmyndigheterna elektroniskt via EU-CSW CERTEX så finns det ingen risk för förfalskning, på det sätt som det finns med pappersdokument. Därutöver innehåller genomförandeakten en uppsättning garantier, i form av elektroniska stämplar och underskrifter, som ska förhindra all eventuell olaglig ändring av innehållet och intyga den exakta tidpunkten och datumet för när formuläret lämnades in eller togs emot av den behöriga myndigheten.

Elektroniska importlicenser ska närmare bestämt undertecknas av den person vid den behöriga myndigheten som ger sitt tillstånd med dennas elektroniska underskrift och stämplas med den utfärdande behöriga myndighetens avancerade eller kvalificerade elektroniska stämpel och ska därefter stämplas av ICG-systemet med en avancerad eller kvalificerad elektronisk stämpel.