[pic] | EUROPEISKA KOMMISSIONEN |

Bryssel den 30.6.2010

KOM(2010)346 slutlig

RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET

OM HALVTIDSUTVÄRDERINGEN AV GEMENSKAPENS STATISTISKA PROGRAM 2008–2012

RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET

OM HALVTIDSUTVÄRDERINGEN AV GEMENSKAPENS STATISTISKA PROGRAM 2008–2012

INLEDNING

Europaparlamentets och rådets beslut nr 1578/2007/EG om gemenskapens statistiska program 2008–2012[1] antogs den 11 december 2007. Programmet bygger på de politiska prioriteringarna välstånd, konkurrenskraft, innovation och tillväxt, solidaritet och mänsklig utveckling, ekonomisk, social och regional sammanhållning, hållbar utveckling och demografiska utmaningar samt ytterligare utvidgning av EU.

Detta dokument utgör den mellanliggande rapport som krävs enligt artikel 6 i beslutet och bygger på Eurostats interna rapporteringsmekanismer för årliga arbetsprogram och på en konsultrapport som omfattar vissa specifika aspekter. I avsnitt 2 sammanfattas de viktigaste resultaten av det statistiska programmet, i avsnitt 3 redogörs det för programmets andra hälft och i avsnitt 4 behandlas specifika aspekter som måste tas upp i rapporten. I avsnitt 5 ges rekommendationer för framtiden.

PROGRAMMETS VIKTIGASTE RESULTAT

Fokus ligger här på programmets två första år.

Sammanfattning

Gemenskapens statistiska program omfattar ca 130 mål, varav de flesta är fleråriga och måste genomföras kontinuerligt under hela programperioden. För varje avdelning[2] i programmet fortskrider genomförandet av en stor andel av målen (ca 90 %) enligt planeringen, och de kommer troligen att ha uppnåtts till slutet av 2012. Resursbegränsningar inom det europeiska statistiksystemet (ESS) kan dock kanske göra genomförandet svårare än förväntat. Några viktiga mål hade redan uppnåtts i slutet av 2009 (inrättande av det europeiska rådgivande organet för statistikstyrning, antagande av en förordning om energistatistik och en användarvänligare webbplats för Eurostat). Arbetet med vissa mål har ännu inte börjat, t.ex. utarbetande av indikatorer för analys av logistikresultat och intermodal transport, genomförande av Nace rev. 2 i nationalräkenskaperna och utveckling av en metod för bedömning av kvaliteten på regionala uppgifter.

ESS visade dessutom sin förmåga att hantera de statistiska följderna av finanskrisen för makroekonomisk och social statistik. Det utfärdades beslut om den statistiska behandlingen av statliga ingripanden och tillhandahölls ändamålsenliga ekonomiska indikatorer och arbetsmarknadsindikatorer. De befintliga statistiska indikatorerna håller på att ses över, och det pågår flera projekt som syftar till att utveckla ytterligare indikatorer för politiska beslutsfattare genom bättre användning av redan tillgängliga uppgifter. Med tanke på att resurserna kommer att vara knappare, kommer det att krävas ännu kraftfullare insatser för att harmonisera metoderna, begreppen och definitionerna på många områden och förbättra standardiseringen för att alla mål i det statistiska programmet ska kunna uppnås till slutet av 2012.

Övergripande frågor

Statistikens roll i den europeiska integrationen

Arbetet med att skapa ett gemenskapsregister över multinationella företagsgrupper på grundval av den nya förordningen om företagsregister fortskred väl, och datauppsättningar om 5 000 sådana grupper validerades. Det utarbetades ett utkast till förordning om utbyte av insynsskyddade uppgifter mellan Eurostat och Europeiska centralbankssystemet i syfte att förbättra registerkvaliteten. Annan verksamhet som bör nämnas är de intensivare insatserna för att standardisera verktygen för dataöverföring och metadata, vidareutvecklingen av integrerade it-verktyg för produktionssystemen, det begreppsmässiga arbetet med det nya europeiska nationalräkenskapssystemet (ENS) och det framgångsrika genomförandet av Nace rev. 2 på många statistikområden. Det etablerades en ny styrningsstruktur för insynsskydd för statistiska uppgifter och en process för återkoppling om relevanta forskningsprojekt till ESS.

Relationer med berörda parter

Det europeiska statistiksystemet

En första rapport om efterlevnaden inom ESS av uppförandekoden för europeisk statistik offentliggjordes 2008 och genomförandet har fortsatt i hela ESS sedan dess. Det europeiska rådgivande organet för statistikstyrning, som inrättades för att utöva en oberoende tillsyn över ESS i detta avseende, stöder regelbunden mätning av efterlevnaden och uppföljning av förbättringsåtgärder. Det europeiska programmet för statistikutbildning utvecklas nu årligen som ett led i en långsiktig strategi.

Samarbete med användarna

Dialogen med användarna förstärktes genom att konferenser om nationalräkenskaper och prisstatistik anordnades samt genom att det nya organet för samråd med användarna (europeiska rådgivande kommittén för statistik) inrättades och inledde sin verksamhet. Dessutom inleddes dialoger med andra berörda parter och utfrågningar inom kommissionen.

Tekniskt samarbete med tredjeländer och samarbete med internationella organisationer

ESS och de europeiska standarderna gjordes synligare globalt genom regelbundet samråd och regelbunden samordning.

Instrument

Bättre lagstiftning samt balans mellan kostnad och nytta

Verksamheten på detta område visade att varken börda eller kostnader mäts av alla medlemsstater på ett systematiskt eller enhetligt sätt för alla statistikområden. Under 2008 och 2009 antogs förslag om att förenkla och omarbeta lagstiftningen om energi, transport, migration, Intrastat, statistik över företagsstrukturer och jordbruk som ett led i det pågående arbetet för att minska bördan för uppgiftslämnarna. Eftersom ytterligare mekaniska förenklingar av statistikkraven skulle störa det smidiga tillhandahållandet av uppgifter av god kvalitet till användarna, har Eurostat börjat modernisera processerna för statistikframställning samtidigt som man ser över/gör omprioriteringar i det statistiska programmet.

Övervakning av efterlevnaden

Efterlevnaden kontrollerades regelbundet för att höja kvaliteten på gemenskapsstatistiken inom gränserna för de gällande ramarna.

Ökad förmåga att tillgodose användarnas behov

Flera projekt har inletts, t.ex. i samband med moderniseringen av företags- och handelsstatistiken (Meets), för att kombinera olika statistikkällor och differentiera kraven på bidrag till europeiska totalresultat (den omarbetade förordningen om statistik över företagsstrukturer). Användningen av ad hoc-moduler utvidgades inom den sociala statistiken (t.ex. om hälsa, funktionshinder, migranter och övergång från skola till arbetsliv) i syfte att öka förmågan att tillgodose användarnas nya behov.

Ekonomiskt stöd under programperioden

För att förenkla förfarandena för förvaltning av anslag inledde Eurostat flera initiativ, t.ex. utarbetande av partnerskapsramavtal om bidrag, undersökning av enhetssatser för bidrag och förenkling av förfarandena för ESS-nätverk, men ytterligare insatser kommer att behövas.

Utnyttjande av expertkunskap hos partner för gemenskapsändamål

Nya typer av nätverk för samarbete utvecklades i syfte att sprida sakkunskap och leda vidare kunskap och resurser inom ESS (ESSnets). De omfattar projektverksamhet från vissa medlemsstater, vars resultat ställs till förfogande för hela ESS. Detta instrument för bättre samarbete inom ESS används intensivt på flera områden och har redan gett goda resultat.

Spridning

Eurostats omgjorda webbplats togs i drift i april 2009 och innebär förbättringar när det gäller tillgång, navigering och hämtning av uppgifter. Dessutom håller en omarbetad referensdatabas på att färdigställas för att förbättra funktionerna för hantering av uppgifter och metadata. Hur framgångsrika diverse andra initiativ är, t.ex. Statistics Explained och viktiga publikationer, framgår av det ökande antalet nedladdningar.

Tvärgående verksamhet

Strukturindikatorerna vidareutvecklades och användes för att analysera de nationella reformprogrammen inom ramen för övervakningssystemen för Lissabonstrategin. Kvalitetsprofiler och förbättrade spridningskanaler utvecklades för både strukturindikatorerna och indikatorerna för hållbar utveckling. De sistnämnda användes för att uppdatera EU:s strategi för hållbar utveckling och den tillhörande övervakningsrapporten 2009, och det gjordes en genomförbarhetsstudie för att komplettera dem med indikatorer för välbefinnande.

När det gäller utvidgning gavs kandidatländer och potentiella kandidatländer stöd till att modernisera och förstärka sina statistiksystem och förbättra tillgången på statistik av god kvalitet. Det vidtogs särskilda åtgärder för att regelbundet offentliggöra uppgifter till stöd för förhandlingsprocessen och för den internationella övervakningen av folkräkningar.

Diskussionerna om att komplettera de makroekonomiska indikatorerna, såsom BNP, med indikatorer som avspeglar de sociala och miljömässiga aspekterna av utvecklingen ledde till att meddelandet Bortom BNP: Att mäta framsteg i en föränderlig värld [3] antogs.

Statistikområden enligt avdelning

Fri rörlighet för varor: Det utarbetades ny lagstiftning för Intrastat och Extrastat i syfte att minska bördan för uppgiftslämnarna och, när det gäller Extrastat, kunna hantera eventuella förluster av uppgifter när de nödvändiga statistiska uppgifterna inte angetts på tulldeklarationerna. Man undersökte sätt att minska bristande symmetri i avspeglingen av handelsflöden, och överensstämmelsen mellan varuhandels- och betalningsbalansstatistiken förbättrades genom regelbunden övervakning och utfärdande av lämpliga rekommendationer.

Jordbruk: Medlemsstaterna fick betydande stöd, och det antogs lagstiftning som garanterar att det genomförs en jordbruksräkning för perioden 2009–2010. Det utarbetades en strategi för att förbättra statistiken om markanvändning, och insatser gjordes för att tillgodose behovet av statistik i kommissionens havspolitik. Det vidtogs lagstiftningsåtgärder när det gäller miljöstatistik inom jordbruket och för att minska bördan inom djur- och skördestatistiken.

Fri rörlighet för personer, tjänster och kapital: Uppgifter samlades för första gången in om statistisk över utländska dotterbolag , och det antogs lagstiftning om kvalitetsrapportering. Metoden för statistik om uppehållstillstånd utvecklades, och genomförandeåtgärder antogs.

Rättvisa, frihet och säkerhet: Genomförandeåtgärder för årlig migrationsstatistik utarbetades. En ad hoc-modul om migranters integration på arbetsmarknaden genomfördes. Statistik om brottslighet och rättskipning i brottmål började offentliggöras årligen 2007, och 17 pilotprojekt genomfördes för att prova frågeformuläret för en undersökning av säkerheten i EU (brottsofferundersökning) under 2013.

Transporter: Uppgifter om alla transportsätt tillhandahölls kontinuerligt, och den rättsliga grunden konsoliderades. När det gäller transportsäkerhet initierades ett samförståndsavtal med andra statistikproducenter.

Ekonomisk och monetär politik: Inom nationalräkenskaperna bidrog Eurostat till översynen av FN:s system för nationalräkenskaper, som slutfördes 2009. Parallellt håller ENS på att uppdateras, och dess överföringsprogram diskuteras. Man påbörjade planeringen för att säkerställa ett samordnat genomförande av det reviderade ENS och Internationella valutafondens nya betalningsbalansmanual. Kontrollen av statistiken om egna medel fick stor uppmärksamhet, och uppgifter för övervakning av budget- och finanspolitiken i samband med förfarandet vid alltför stora underskott lämnades, samtidigt som arbetet med att förbättra metoderna och uppgifternas jämförbarhet fortsatte. Den exceptionella situationen när det gäller Greklands uppgifter om skuld och underskott innebar en särskilt resurskrävande utmaning för Eurostat, som måste analysera situationen och planera motåtgärder. Under 2009 offentliggjordes för första gången EU-aggregat för den finansiella balansen inom betalningsbalansen . På området för konjunkturstatistik offentliggjordes en rapport om tillämpningen av förordningen, där bästa praxis och kvalitetsaspekter när det gäller uppgifterna lyftes fram. Ytterligare insatser gjordes för att förbättra täckningen, serielängden och aktualiteten för de europeiska ekonomiska huvudindikatorerna. Inom prisstatistiken fortsatte metodarbetet för det harmoniserade indexet för konsumentpriser, och övervakningen av efterlevnaden omfattade fler länder. Det gjordes framsteg i insamlingen av mer detaljerad prisstatistik. Sedan 2008 utarbetas köpkraftspariteter i enlighet med den nya förordningen. Projektet med sektorräkenskaper är ett exempel på hur ny statistik tas fram genom integrering av befintliga uppgifter.

Sysselsättning: Flera ad hoc-moduler för arbetskraftsundersökningen genomfördes. Den rättsliga grunden för framtida ad hoc-moduler och förordningen om kvartalsstatistik över lediga platser antogs. Det gjordes en omfattande kvalitetsöversyn av arbetskraftsundersökningen. Resultaten från 2006 års undersökning av inkomststruktur spreds, bl.a. till forskarkretsar.

Gemensam handelspolitik: Det gjordes framsteg i harmoniseringen av uppgifter från olika men sammankopplade statistikområden såsom handelsstatistik, betalningsbalansstatistik och nationalräkenskaper.

Socialpolitik, utbildning, yrkesutbildning och ungdomsfrågor: I krisens spår analyserades under 2009 den sociala statistiken i syfte att fylla informationsluckor. Jämförbara uppgifter om socialt skydd och social delaktighet blev tillgängliga. Projektet för grundläggande variabler i sociala undersökningar leder till en bättre integration av begrepp och definitioner mellan olika områden. När det gäller statistiken om utbildning och livslångt lärande gjordes framsteg genom offentliggörandet av resultat om vuxenutbildning och fortsatt yrkesutbildning. Omfattande uppgifter om ungdomar spreds genom EU:s ungdomsrapport 2009. En översikt över all könsrelaterad statistik utarbetades, och specifika uppgifter på detta område togs fram. Förordningen om folk- och bostadsräkningar antogs, och tillämpningsåtgärder utarbetades. Det gjordes allmänna och regionala befolkningsframskrivningar för motsvarande politiska ändamål.

Folkhälsa: En ramförordning om folkhälsa och hälsa och säkerhet i arbetet antogs, tillämpningsåtgärder utarbetades, och uppgifter om hälso- och sjukvård, dödsorsaker, arbetsolycksfall och arbetssjukdomar offentliggjordes. En europeisk hälsoenkät genomfördes under 2008.

Konsumentskydd: Det offentliggjordes en publikation i Panorama-serien om konsumenter i Europa och en publikation i fickformat om livsmedel från jord till bord. På livsmedelssäkerhetsområdet spreds uppgifter om kontroll och övervakning av livsmedel och foder.

Industri: Utvecklingsarbetet inom företagsstatistik inriktades på indikatorer för globalisering och entreprenörskap, där flera undersökningar och provberäkningar gjordes. Meets-programmet antogs, och efterföljande årliga arbetsprogram godkändes. Förordningen om informationssamhället ändrades, och uppgifter för rapporten om Europas digitala konkurrenskraft gjordes tillgängliga. När det gäller statistik om turism offentliggjordes flera politikorienterade publikationer, och den rättsliga grunden sågs över. Projektet med satelliträkenskaper för turism inriktades på ytterligare harmonisering. Förordningen om energistatistik antogs 2008, och uppgifter samlades in i enlighet med den. Metodarbetet inriktades på bl.a. mätning av energieffektivitet och förnybar energi.

Ekonomisk och social sammanhållning: Efter 2008 års ändring av den territoriella klassifikationen Nuts omvandlades alla regionala uppgifter, och ett projekt för att samla in omfattande uppgifter på Nuts 3-nivå inleddes. En ny omgång uppgiftsinsamling för stadsanalysen ( Urban Audit ) påbörjades.

Forskning och teknisk utveckling: Flera undersökningar om innovation i gemenskapen, karriärutvecklingen för personer med doktorsexamen samt forskning och utveckling gjordes, deras metod och kvalitet förbättrades och tillträdet till uppgifter utökades. På metodområdet togs lämpliga externa och interna styrningsstrukturer i drift. Samarbetsprojekt för dataintegrering, statistisk röjandekontroll och modellbaserade metoder inleddes, och man kom överens om en strategi för att utöka tillträdet till mikrodata.

Miljö: Den europeiska strategin för miljöräkenskaper sågs över, och ett förslag till rättsakt antogs. Arbetet med aggregerade indikatorer för resurseffektivitet och miljöpåverkan har intensifierats, och verksamheten i fråga om statistik om avfall, återvinning, vatten och jord fortskrider. Eurostat bidrog till överläggningarna om statistik rörande klimatförändringen, utarbetade tillhörande handlingsplaner och gav värdefullt stöd till förberedelserna inför EU:s årliga inventering av växthusgaser.

Utvecklingssamarbete: Samarbetet inriktades på att främja samordningen mellan givare och att argumentera för statistik, särskilt i samband med nationella utvecklingsstrategier. Det framställdes en vägledning till statistik i EU:s utvecklingssamarbete för att stödja utformningen av statistikprojekt i utvecklingsländer.

Ekonomiskt, finansiellt och tekniskt samarbete med tredjeländer: De länder som omfattas av EU:s grannskapspolitik fick omfattande teknisk rådgivning och tekniskt stöd, och uppgifter från samarbetsprojekt offentliggjordes.

Användning av personal och ekonomiska resurser

Personalen ökade något under 2008, främst till följd av utvidgningen, men från och med 2009 kommer kommissionens politik att personalen inte får öka att följas, vilket kommer att styras genom strategiska projekt för långsiktig planering och karriärutveckling.

Budgetanslagen för programgenomförandet uppgick till ca 66 miljoner euro under 2008 (varav 48 miljoner Eurostat-medel) och 80 miljoner euro under 2009 (varav 54 miljoner Eurostat-medel), där en ökande andel av Eurostats medel ersatte överförda medel från andra kommissionsavdelningar.

VIKTIGA PUNKTER INFÖR DET STATISTISKA PROGRAMMETS ANDRA HÄLFT

Med beaktande av ESS funktionssätt (handlingsplanen från Kraków/Haag) antogs 2009 en förordning om europeisk statistik[4]. Förordningen ger en stabil och tydlig rättslig grund som garanterar ESS-medlemmarnas oberoende, integritet och ansvarsskyldighet. I förordningen fastställs i synnerhet principer som gör det möjligt för alla ESS-medlemmar att framställa och sprida statistik på ett effektivare sätt, fastläggs ESS struktur, ges Eurostat och de nationella statistikbyråerna en samordnande roll i statistiksystemet på EU-nivå respektive nationell nivå, institutionaliseras nätverk för samarbete och höjs kraven på resultatens kvalitet. Vidareutvecklingen och genomförandet av uppförandekoden inom ESS är likaledes avgörande för att förbättra kvaliteten på och förtroendet för den europeiska statistiken.

Dessutom antog kommissionen i augusti 2009 ett meddelande om produktionsmetoden för EU-statistik: en vision för det kommande årtiondet[5], som välkomnades av Ekofinrådet i november 2009[6]. Huvudtemat är att effektivisera statistikframställningen genom en ändrad produktionsmetod. En ständig anpassning av ESS produkt- och tjänsteutbud genom innovation och nyutveckling borde kunna säkerställa att ESS kan fortsätta att spela en lämplig stödjande roll för det politiska beslutsfattandet i EU och kan infria användarnas förväntningar i framtiden. Visionen bygger på utveckling av instrument som utnyttjar informations- och kommunikationsteknik och på en helhetssyn. Den kommer att innebära en övergång från traditionella s.k. skorstensmodeller till en integrerad produktionsmodell i enlighet med den nyligen utarbetade gemensamma genomförandestrategin.

Vidare omfattar den nya styrningsstrukturen för ESS avancerade modeller och former för samarbete inom ESS, t.ex. direktörsgrupper för alla statistikområden, sponsringsgrupper för enskilda, tidsbegränsade projekt av strategisk natur och nätverk för samarbete för att underlätta den tekniska utvecklingen och spridningen av kunskap inom ESS. Det pågår en reform av planeringsprocessen.

För att få det grekiska statistiksystemet att uppfylla EU-kraven och ESS-standarderna kommer ESS att bistå den grekiska statistikmyndigheten vid återuppbyggnaden av statistiksystemet så att det kan framställa tillförlitlig statistik. Detta bistånd kommer att lägga beslag på en stor del av resurserna i ESS.

Slutligen har processen med att göra alla områden till föremål för en kostnadseffektivitetsanalys inletts (t.ex. utarbetande av sammanfattande informationsblad samt mätning av kostnader och börda), men ytterligare insatser kommer att behövas.

SPECIFIKA ASPEKTER AV RAPPORTERINGEN

Effekter på små och medelstora företags konkurrenskraft till följd av minskad administrativ börda

Effekterna på små och medelstora företags konkurrenskraft utvärderades genom en uppskattning av den minskade bördan för denna grupp av företag utifrån en genomgång av den mest betungande statistiklagstiftningen, dvs. Intrastat, statistik över företagsstrukturer och Prodcom. Ca 200–250 miljoner euro kan återföras till de små och medelstora företagens affärsverksamhet, om medlemsstaterna tillämpar ändringarna i EU-lagstiftningen, t.ex. begränsningen av antalet undersökta statistikprodukter, höjningen av trösklarna för företagens rapportering av Intrastat-uppgifter och slopandet av vissa variabler i statistiken över företagsstrukturer.

Fördelning av den ekonomiska bördan mellan EU:s och medlemsstaternas budgetar

Fördelningen av den ekonomiska bördan definieras som den andel av medlen som EU respektive medlemsstaterna använder för att framställa statistik som omfattas av gemenskapens statistiska program. Större delen av finansieringen från EU går till att stödja investeringar och kapacitetsuppbyggnad för nya initiativ i medlemsstaterna, vilket normalt sett inte omfattar statistisk verksamhet som bygger på rättsakter. Den ekonomiska bördan för genomförandet av gemenskapens statistiska program rör huvudsakligen framställning av statistik hos de nationella statistikbyråerna och bygger följaktligen till stor del på medlemsstaternas bidrag. Att 60 %–90 % av medlemsstaternas statistiska arbetsprogram avser EU-arbetsprogram innebär att det finns en betydande grad av synergi mellan de europeiska och de nationella statistiska arbetsprogrammen. Om mer precisa uppskattningar ska kunna göras, måste man inrätta ett ändamålsenligt informationssystem för de kostnader som bärs av EU och medlemsstaterna.

Uppgifter för opartisk analys av sociala och ekonomiska konsekvenser

Eurostat kartlägger regelbundet användarnas behov, inklusive de politiska beslutsfattarnas behov i samband med övervakning och översyn av politiken. Hur nöjda användarna är mäts genom regelbundna undersökningar och på andra sätt. ESS tillhandahåller således de datauppsättningar som behövs för en opartisk och objektiv analys av sociala och ekonomiska konsekvenser.

REKOMMENDATIONER

Uppföljning av tidigare rekommendationer

Rekommendationerna från den tidigare utvärderingen följs upp genom att det införs mekanismer som gör det möjligt att koppla samman målen i gemenskapens statistiska program med de årliga arbetsprogrammen i planerings- och rapporteringsprocesserna, vilket innebär att övervakningen av programgenomförandet förbättras. Rekommendationen att balansera efterfrågan och resurserna har bidragit till utarbetandet av meddelandet om en vision för det kommande årtiondet.

Fastställande av nya statistikbehov

Det kommer troligen ständigt att uppstå behov av nya, mer komplexa och aktuella uppgifter för politiska syften, t.ex. i samband med meddelandet Bortom BNP , kommissionens rapport om mätning av ekonomiska resultat och samhällsutveckling (”Stiglitz-Sen-Fitoussi-rapporten”), behovet av fler georefererade uppgifter, uppgifter om funktionshinder, indikatorer för konsumentmarknader, i synnerhet för övervakning av detaljerade produktpriser på årsbasis, samt Europa 2020-strategin. För att tillgodose dessa behov kommer ESS att behöva ett mer integrerat tillvägagångssätt med flera, kombinerade uppgiftskällor tillsammans med en harmonisering av metoder, begrepp och definitioner.

Starkare partnerskap i ESS

Utvecklingen inom ESS kommer att medföra en ytterligare omorientering av gemenskapens statistiska program mot att möta framtida utmaningar. De årliga planeringsprocesserna och programmen kommer att behöva anpassas, och det statistiska programmets mål kommer att behöva ses över. Inrättandet av fler och olika integrerade samarbetsmodeller tillsammans med medlemsstaterna kommer att kräva större samverkan, ökad användning av ESS-nätverken och utbyte av instrument för att öka systemets effektivitet.

Analys av kostnader och börda samt omprioritering

Enligt gemenskapens statistiska program ska uppgifter om dessa aspekter rapporteras. Resultaten från befintliga mätningar av kostnader och börda måste beaktas, och det krävs ytterligare överväganden om hur man kan få fram enhetliga uppgifter om kostnader och börda från alla medlemsstater och om hur statistiken används. Det bör utarbetas en begreppsbaserad strategi för omprioritering av verksamheten på grundval av tillgängliga sammanfattande informationsblad för varje rättsakt, och det bör göras en beslutsam insats för att genomföra den.

Tillgång till resurser för att genomföra programmet

Man bör på ESS-nivå försöka finna en lämplig balans mellan målen i gemenskapens statistiska program och i visionen och den aktuella allt mer ansträngda resurssituationen hos många medlemsstaters statistikbyråer. Det krävs strategiska överväganden på ESS-nivå om målen för programmets andra hälft och en förnyad bedömning av användarnas behov i syfte att fastställa strategiska prioriteringar och göra statistikframställningen effektivare.

[1] EUT L 344, 28.12.2007.

[2] Enligt fördragen.

[3] KOM(2009) 433, 20.8.2009.

[4] Rådets förordning (EG) nr 223/2009, 11.3.2009.

[5] KOM(2009) 404 slutlig, 10.8.2009.

[6] 2972:a mötet i rådet (ekonomiska och finansiella frågor), 10.11.2009.