SV (...PICT...)|EUROPEISKA KOMMISSIONEN| Bryssel den 15.6.2010 SEK(2010) 744 slutlig Rekommendation till RÅDETS REKOMMENDATION i syfte att få situationen med ett alltför stort offentligt underskott i Danmark att upphöra Rekommendation till RÅDETS REKOMMENDATION i syfte att få situationen med ett alltför stort offentligt underskott i Danmark att upphöra EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 126.7, med beaktande av Europeiska kommissionens rekommendation, och av följande skäl: (1) Enligt artikel 126 i fördraget ska medlemsstaterna undvika alltför stora underskott i den offentliga sektorns finanser. (2) Stabilitets- och tillväxtpakten syftar till att genom sunda offentliga finanser stärka förutsättningarna för prisstabilitet och stark hållbar tillväxt som kan bidra till ökad sysselsättning. (3) Reformen av stabilitets- och tillväxtpakten 2005 avsåg att stärka dess effektivitet och ekonomiska underbyggnad samt att säkerställa de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet. Syftet var särskilt att säkerställa att hela den ekonomiska och finanspolitiska bakgrunden beaktas under alla steg av förfarandet vid alltför stora underskott. Härigenom blev pakten ett ramverk till stöd för politiska åtgärder för att snabbt återgå till sunda offentliga finanser, samtidigt som den ekonomiska situationen beaktas. (4) Rådet beslutade den [13 juli 2010] i enlighet med artikel 126.6 i fördraget att det förelåg ett alltför stort underskott i Danmark. (5) I enlighet med artikel 126.7 i fördraget och artikel 3 i rådets förordning (EG) nr 1467/97 om påskyndande och förtydligande av tillämpningen av förfarandet vid alltför stora underskott EGT L 209, 2.8.1997, s. 6. (som utgör en del av stabilitets- och tillväxtpakten) ska rådet också ge rekommendationer till den berörda medlemsstaten i syfte att få situationen med ett alltför stort underskott att upphöra inom en viss tid. I rekommendationen ska det fastställas en tidsfrist på högst sex månader, inom vilken den berörda medlemsstaten ska vidta effektiva åtgärder för att korrigera det alltför stora underskottet. Det ska där även fastställas en tidsfrist för korrigeringen av det alltför stora underskottet, som utom vid särskilda omständigheter ska slutföras under det år som följer på det år då underskottet fastställdes. Vid beslut om huruvida särskilda omständigheter föreligger ska hänsyn tas till ”faktorer av betydelse”, som förtydligas i artikel 2.3 i rådets förordning (EG) nr 1467/97. I rekommendationen att korrigera ett alltför stort underskott bör rådet också begära att medlemsstaten som ett riktmärke uppnår en årlig förbättring av sitt strukturella saldo på minst 0,5 % av BNP (dvs. det konjunkturrensade saldot exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder).[1] EGT L 209, 2.8.1997, s. 6. (6) Särskilda omständigheter anses föreligga i Danmarks fall, i linje med den ökade flexibilitet vid tillämpningen av förfarandet vid alltför stora underskott som infördes genom reformen 2005 av stabilitets- och tillväxtpakten. Nedgången 2009 avspeglade den skarpa minskningen av privat konsumtion, investeringar och export till följd av finanskrisen och den globala nedgången – framför allt den kraftigt minskade efterfrågan från de viktigaste handelsparterna (Tyskland, Förenade kungariket, Sverige och Norge). Underskottet 2010 är en följd av både konjunkturnedgången och de stimulansåtgärder som de danska myndigheterna har vidtagit i enlighet med den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa. Förekomsten av särskilda omständigheter innebär att rådet får tillåta att det alltför stora underskottet korrigeras på medellång sikt. (7) Enligt anmälan från april 2010 inom ramen för förfarandet vid alltför stora underskott väntas det offentliga underskottet i Danmark uppgå till 5,4 % av BNP år 2010 till följd av konjunkturnedgången och de finanspolitiska effekterna av den ekonomiska återhämtningsplanen, som närmare beskrivs i uppdateringen av konvergensprogrammet från februari 2010. Enligt kommissionens vårprognos 2010 väntas det offentliga underskottet öka från 2,7 % av BNP 2009 till 5,5 % av BNP 2010, för att därefter minska till 4,9 % av BNP 2011. I detta antagande tas hänsyn varken till de konsolideringsåtgärder för 2011 som regeringen tillkännagav den 25 maj 2010 eller till andra åtgärder som ännu inte har specificerats tillräckligt. Genom att utnyttja budgetöverskotten före 2009 antog Danmark en rad finanspolitiska stimulansåtgärder i enlighet med den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa motsvarande 2,2 % av BNP 2009 och 1,3 % av BNP 2010. Återhämtningsåtgärderna omfattar både permanenta skattesänkningar och tillfälliga åtgärder med offentliga investeringar. (8) De särskilda omständigheterna och den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa gör att en genomsnittlig årlig finanspolitisk insats rekommenderas. Den finanspolitiska insatsen bör ta hänsyn till alla faktorer som är av betydelse för att uppnå de finanspolitiska målen. Till faktorerna hör främst det offentliga underskottets och bruttoskuldkvotens nivå men även andra indikatorer, såsom bytesbalansen, finanssektorns ansvarsförbindelser, räntebetalningar, riskpremier och beräknade förändringar av åldersrelaterade utgifter på medellång sikt. Vid beräkningen av den genomsnittliga årliga finanspolitiska insatsen bör man utgå från underskottet år 2011 enligt kommissionens vårprognos 2010. Den totala finanspolitiska insats som krävs för att inom tidsfristen uppnå det nominella underskottsmålet på 3 % beräknas sedan med utgångspunkt från en gradvis korrigering av produktionsgapet till 2015. (9) Det är mot denna bakgrund lämpligt att se korrigeringen av det alltför stora underskottet på medellång sikt med 2013 som tidsfrist. Eftersom det inte finns några allvarliga ekonomiska obalanser kommer en trovärdig och hållbar korrigering framför allt att kräva att de danska myndigheterna genomför de finanspolitiska åtgärderna under 2010 som planerat, åstadkommer en strukturell korrigering på i genomsnitt ½ % av BNP under perioden 2011–2013, närmare anger vilka åtgärder som krävs för att korrigera det alltför stora underskottet senast 2013, om konjunkturen tillåter det, och påskyndar minskningen av underskottet, om de ekonomiska eller finanspolitiska villkoren blir bättre än vad som för närvarande väntas. (10) Såsom framgår av tidigare finanspolitiska resultat har Danmark kunnat dra nytta av ett relativt starkt finanspolitiskt ramverk, som är anmärkningsvärt genom sin omfattade täckning och sina tydliga och översiktliga finanspolitiska bestämmelser. Utgifterna för offentlig konsumtion har emellertid tenderat att överskrida målen. Nyligen vidtagna åtgärder, bland annat ekonomiska sanktioner, skulle kunna stimulera kommunerna att hålla sig till överenskomna mål. Den danska skattepolitiken har sedan 2002 inriktats på skattestopp, och varken indirekta eller direkta skatter har kunnat höjas. Skattestoppet lade inga hinder i vägen för en omfattande skattereform 2009, men ett strikt iakttagande av skattestoppet kan göra det svårt att genomföra ytterligare anpassningar. (11) Enligt de uppgifter som de danska myndigheterna lämnade i april 2010 uppgick den offentliga bruttoskulden till 41,6 % av BNP 2009, och den väntas öka till 45,1 % av BNP 2010. Enligt kommissionens vårprognos 2010 väntas skuldnivån med en oförändrad politik öka till 46 % av BNP 2010 och ytterligare till 49,5 % av BNP 2011, vilket dock fortfarande är under referensvärdet på 60 %. (12) En förbättrad övervakning inom ramen för förfarandet vid alltför stora underskott kommer att kräva en regelbunden och rättidig kontroll av genomförandet av den finanspolitiska konsolideringsstrategin. Därför bör detta ägnas ett särskilt kapitel i de kommande uppdateringarna av Danmarks konvergensprogram. (13) Enligt rådets uppfattning bör finanspolitiska åtgärder för att konsolidera de offentliga finanserna på det hela taget säkerställa en varaktig förbättring av saldot i den offentliga sektorns finanser, samtidigt som de bör inriktas på att höja de offentliga finansernas kvalitet och stärka ekonomins tillväxtpotential. HÄRIGENOM REKOMMENDERAS FÖLJANDE. (1) Danmarks offentliga finanser 2010 är resultatet dels av åtgärder motsvarande omkring 2,2 % av BNP 2009 och 1,3 % 2010, vilket är ett väl anpassat svar på nedgången och i linje med den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa, dels av det fria spelrum som de automatiska stabilisatorerna fått. De danska myndigheterna bör därför få den rådande situationen med ett alltför stort underskott att upphöra så snart som möjligt och senast 2013. (2) De danska myndigheterna bör på ett trovärdigt och varaktigt sätt minska det offentliga underskottet till under 3 % av BNP, genom att vidta åtgärder på medellång sikt. De danska myndigheterna bör i detta syfte särskilt (a) genomföra de finanspolitiska åtgärderna under 2010 i enlighet med den senaste uppdateringen av konvergensprogrammet och inleda konsolideringen 2011 för att få ned det offentliga underskottet under referensvärdet till 2013, (b) säkerställa en finanspolitisk insats på minst ½ % av BNP per år under perioden 2011–2013, (c) specificera och strikt genomföra de åtgärder som krävs för att korrigera det alltför stora underskottet senast 2013, om konjunkturförhållandena tillåter detta, samt påskynda minskningen av underskottet om det ekonomiska eller finanspolitiska läget blir bättre än vad som för närvarande förväntas. (3) Rådet fastställer den [13 januari 2011] som tidsfrist för Danmarks regering att vidta effektiva åtgärder och specificera vilka åtgärder som är nödvändiga för att på sikt korrigera det alltför stora underskottet. Vid bedömningen av åtgärdernas effektivitet kommer den ekonomiska utvecklingen att jämföras med de ekonomiska utsikterna i kommissionens vårprognos 2010. De danska myndigheterna bör rapportera om de framsteg som görs för att genomföra rekommendationerna i ett särskilt kapitel i de kommande uppdateringarna av konvergensprogrammen fram till dess förfarandet vid alltför stora underskott har avslutats. Rådet betonar dessutom hur viktigt målet för de offentliga finanserna på medellång sikt är för lämplig budgetstyrning vid konjunkturnedgångar. Rådet uppmanar därför de danska myndigheterna att säkerställa att konsolideringen av de offentliga finanserna mot målet på medellång sikt – ett saldo i balans i strukturella termer till 2015 – fullföljs, när det alltför stora överskottet väl korrigerats. Denna rekommendation riktar sig till Konungariket Danmark. Utfärdat i Bryssel den På rådets vägnar Ordförande […] [1] EGT L 209, 2.8.1997, s. 6. ES (...PICT...)|COMISIÓN EUROPEA| Bruselas, 15.6.2010 SEC(2010) 744 final Recomendación de RECOMENDACIÓN DEL CONSEJO encaminada a poner fin a la situación de déficit público excesivo de Dinamarca Recomendación de RECOMENDACIÓN DEL CONSEJO encaminada a poner fin a la situación de déficit público excesivo de Dinamarca EL CONSEJO DE LA UNIÓN EUROPEA, Visto el Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea y, en particular, su artículo 126, apartado 7, Vista la recomendación de la Comisión Europea, Considerando lo siguiente: (1) Con arreglo al artículo 126 del Tratado, los Estados miembros deben evitar déficit públicos excesivos. (2) El Pacto de Estabilidad y Crecimiento tiene por objetivo lograr unas finanzas públicas saneadas como medio de reforzar las condiciones para la estabilidad de precios y para un crecimiento fuerte, sostenible y generador de empleo. (3) La reforma de 2005 del Pacto de Estabilidad y Crecimiento pretendía reforzar su eficacia y sus fundamentos económicos y salvaguardar la sostenibilidad de las finanzas públicas a largo plazo, así como garantizar que las condiciones económicas y presupuestarias se tomen plenamente en cuenta en todas las etapas del procedimiento de déficit excesivo. De esta forma, el Pacto de Estabilidad y Crecimiento proporciona el marco que respalda las políticas públicas a fin de permitir una vuelta rápida a situaciones presupuestarias sólidas teniendo en cuenta la situación económica. (4) El [13 de julio de 2010], el Consejo, de conformidad con el artículo 126, apartado 6, del Tratado decidió declarar la existencia de un déficit excesivo en Dinamarca. (5) De conformidad con el artículo 126, apartado 7, del Tratado y el artículo 3 del Reglamento (CE) nº 1467/97 del Consejo relativo a la aceleración y clarificación del procedimiento de déficit excesivo DO L 209 de 2.8.1997, p. 6. , que forma parte del Pacto de Estabilidad y Crecimiento, el Consejo debe dirigir recomendaciones al Estado miembro de que se trate para que éste ponga fin a la situación de déficit excesivo en un plazo determinado. La recomendación del Consejo debe establecer un plazo máximo de seis meses para que el Estado miembro tome medidas efectivas encaminadas a corregir el déficit excesivo así como un plazo para la corrección de dicho déficit, que debe realizarse en el año siguiente a su detección, salvo si concurren circunstancias especiales. Al decidir si existen circunstancias especiales, deben tenerse en cuenta los «factores pertinentes» a que se hace referencia en el artículo 2, apartado 3, del Reglamento (CE) nº 1467/97. Por otra parte, en una recomendación relativa a la corrección del déficit excesivo, el Consejo debe exigir una mejora anual del saldo presupuestario estructural (saldo ajustado en función del ciclo excluidas las medidas puntuales y otras medidas de carácter temporal) equivalente como mínimo al 0,5% del PIB, como valor de referencia.[1] DO L 209 de 2.8.1997, p. 6. (6) En el caso de Dinamarca se considera que concurren circunstancias especiales, que cabe considerar teniendo en cuenta la mayor flexibilidad en la aplicación del procedimiento de déficit excesivo introducida con la reforma de 2005 del Pacto de Estabilidad y Crecimiento. En particular, la recesión de 2009 refleja la fuerte reducción del consumo privado, la inversión y las exportaciones, provocada por la crisis financiera, y, especialmente, por el desplome de la demanda de los principales socios comerciales de Dinamarca (Alemania, Reino Unido, Suecia y Noruega). El déficit en 2010 será la consecuencia de la recesión económica y de las medidas de estímulo adoptadas de conformidad con el PERE por las autoridades danesas. La existencia de circunstancias especiales autoriza al Consejo a permitir que la corrección del déficit excesivo se realice a medio plazo. (7) Según la notificación realizada en abril de 2010 en el marco del procedimiento de déficit excesivo, el déficit de las administraciones públicas danesas alcanzaría el 5,4% del PIB en 2010, teniendo en cuenta la recesión económica y los efectos presupuestarios del plan de recuperación económica presentado en la actualización de febrero de 2010 del programa de convergencia. Según las previsiones de la primavera de 2010 de los servicios de la Comisión, el déficit público aumentaría del 2,7% del PIB en 2009 al 5,5% del PIB en 2010 y disminuiría al 4,9% del PIB en 2011, con la hipótesis de mantenimiento de la política económica. Esta hipótesis no tiene en cuenta las medidas de saneamiento para 2011 anunciadas por el Gobierno el 25 de mayo de 2010, ni medidas que aún no se han especificado suficientemente. Aprovechando los superávit presupuestarios registrados con anterioridad a 2009, Dinamarca ha adoptado medidas de estímulo presupuestario conforme al PERE equivalentes al 2,2% del PIB en 2009 y al 1,3% del PIB en 2010. Las medidas de recuperación consisten en recortes tributarios permanentes e inversiones públicas temporales. (8) Considerando las circunstancias especiales y el contexto del PERE, se recomienda un esfuerzo presupuestario anual medio. Dicho esfuerzo presupuestario debe tener en cuenta todos los factores pertinentes para alcanzar los objetivos de la política presupuestaria, entre los que cabe señalar el nivel de déficit y de deuda bruta de las administraciones públicas y otros indicadores tales como el saldo de la balanza por cuenta corriente, el nivel de pasivos contingentes del sector financiero, los pagos de intereses, las primas de riesgo y la variación prevista de los gastos derivados del envejecimiento de la población a medio plazo. Para el cálculo del esfuerzo presupuestario anual medio, se toma como punto de partida el déficit contemplado para 2011 en las previsiones de la primavera de 2010 de los servicios de la Comisión. A continuación se calcula el esfuerzo presupuestario total que se necesita para alcanzar el objetivo de déficit nominal del 3% del PIB dentro del plazo fijado, suponiendo una eliminación gradual de la brecha de producción de aquí a 2015. (9) En este contexto, es adecuado plantearse la corrección del déficit excesivo a medio plazo, con un plazo para la corrección fijado en 2013. En particular, en vista de la ausencia de desequilibrios económicos importantes, una senda de ajuste creíble y sostenible requeriría que las autoridades danesas apliquen en 2010 las medidas presupuestarias previstas y garanticen un ajuste anual medio del saldo estructural equivalente a medio punto porcentual del PIB en el periodo 2011-2013, especifiquen las medidas necesarias para lograr la corrección del déficit excesivo de aquí a 2013, si las condiciones cíclicas lo permiten, y aceleren la reducción del déficit si las condiciones económicas o presupuestarias resultan mejores de lo esperado, (10) Como reflejan sus antecedentes de cumplimiento de los objetivos presupuestarios, Dinamarca ha disfrutado de un marco presupuestario relativamente sólido, caracterizado por su amplia cobertura y por la transparencia y visibilidad de sus normas. No obstante, los gastos de consumo de las administraciones públicas han sido propensos a rebasar los objetivos. Iniciativas recientes, que incluyen sanciones económicas, podrían aumentar los incentivos para que los municipios cumplan los objetivos acordados. Desde 2002, la política tributaria danesa se ha centrado en una congelación de impuestos, en virtud de la cual no pueden aumentarse los impuestos directos o indirectos. Aunque esta congelación de impuestos no ha impedido una importante reforma fiscal en 2009, su estricto cumplimiento podría dificultar nuevos ajustes. (11) Según los datos notificados por las autoridades danesas en abril de 2010, la deuda bruta de las administraciones públicas equivalía al 41,6% del PIB en 2009, y se situará en torno al 45,1% del PIB en 2010. Según las previsiones de la primavera de 2010 de los servicios de la Comisión, y suponiendo el mantenimiento de la política económica, el nivel de deuda aumentaría al 46% del PIB en 2010 y al 49,5% del PIB en 2011, manteniéndose, pues, por debajo del valor de transferencia del 60% del PIB. (12) Una supervisión reforzada en el marco del procedimiento aplicable en caso de déficit excesivo, requerirá un seguimiento regular y oportuno de los progresos alcanzados en la aplicación de la estrategia de saneamiento fiscal. En este contexto, podría ser útil dedicar a este aspecto un capítulo aparte en las próximas actualizaciones del programa de convergencia de Dinamarca. (13) En general, en opinión del Consejo, las medidas de saneamiento fiscal deberán garantizar una mejora duradera del saldo presupuestario de las administraciones públicas y, al mismo tiempo, estar encaminadas a mejorar la calidad de la hacienda pública y a reforzar el potencial de crecimiento de la economía. HA ADOPTADO LA PRESENTE RECOMENDACIÓN : (1) Reconociendo que la situación presupuestaria de Dinamarca en 2010 es el resultado de medidas de importe equivalente al 2,2% del PIB en 2009 y el 1,3% del PIB en 2010 —que constituyen una respuesta adecuada a la recesión y son conformes a los principios del Plan Europeo de Recuperación Económica— y del libre funcionamiento de los estabilizadores automáticos, las autoridades danesas deberán poner fin a su actual situación de déficit excesivo tan pronto como sea posible y a más tardar en 2013. (2) Las autoridades danesas deberán situar el déficit de las administraciones públicas por debajo del 3% del PIB de forma creíble y sostenible tomando medidas a medio plazo. En concreto, con este fin las autoridades danesas deberán: (a) aplicar en 2010 las medidas fiscales previstas en la actualización más reciente del programa de convergencia e iniciar el saneamiento en 2011, con objeto de situar el déficit por debajo del valor de referencia de aquí a 2013. (b) realizar un esfuerzo presupuestario anual medio equivalente como mínimo a medio punto porcentual del PIB en el periodo 2011-2013, (c) especificar y aplicar rigurosamente las medidas necesarias para lograr la corrección del déficit excesivo de aquí a 2013, si las condiciones cíclicas lo permiten, y acelerar la reducción del déficit si las condiciones económicas o presupuestarias resultan mejores de lo esperado. (3) El Consejo establece el plazo del [13 de enero de 2011] para que el Gobierno danés emprenda una acción eficaz y especifique las medidas que serán necesarias para avanzar hacia la corrección del déficit excesivo. La evaluación de la eficacia de las medidas tendrá en cuenta la evolución económica con respecto a las perspectivas económicas que figuran en las previsiones de la primavera de 2010 de los servicios de la Comisión. Las autoridades danesas deberán informar sobre los progresos realizados en la aplicación de estas recomendaciones en un capítulo específico de las actualizaciones del programa de convergencia que presenten hasta el archivo del procedimiento de déficit excesivo. Por otra parte, el Consejo subraya la importancia de alcanzar el objetivo a medio plazo para una gestión presupuestaria adecuada de las recesiones económicas. Por consiguiente, el Consejo invita a las autoridades danesas a garantizar que el saneamiento presupuestario hacia el objetivo presupuestario a medio plazo — equilibrio presupuestario en términos estructurales para 2015 — se prosiga una vez corregido el déficit excesivo. El destinatario de la presente Recomendación será el Reino de Dinamarca. Hecho en Bruselas, el Por el Consejo El Presidente […] [1] DO L 209 de 2.8.1997, p. 6. ET (...PICT...)|EUROOPA KOMISJON| Brüssel 15.6.2010 SEK(2010) 744 lõplik Soovitus: NÕUKOGU SOOVITUS valitsemissektori ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks Taanis Soovitus: NÕUKOGU SOOVITUS valitsemissektori ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks Taanis EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut (edaspidi „alusleping”), eriti selle artikli 126 lõiget 7, võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust, ning arvestades järgmist: (1) Vastavalt aluslepingu artiklile 126 hoiduvad liikmesriigid ülemäärasest eelarvepuudujäägist. (2) Stabiilsuse ja kasvu pakt põhineb eesmärgil tagada riigi rahanduse usaldusväärsus, mis on vajalik hindade stabiilsuse ning töökohtade loomist soodustava tugeva ja püsiva majanduskasvu tagamiseks. (3) Stabiilsuse ja kasvu pakti 2005. aasta reformiga püüti suurendada pakti tõhusust ja majanduslikku mõju ning kindlustada riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus. Selle eesmärk oli tagada, et ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse käigus võetaks täiel määral arvesse eelkõige majanduslikku olukorda ja eelarvepositsiooni. Seega on stabiilsuse ja kasvu paktiga nähtud ette raamistik, millega toetatakse valitsuste poliitikat kindla eelarvepositsiooni kiireks taastamiseks, võttes samas arvesse majanduslikku olukorda. (4) Nõukogu otsustas [13. juulil 2010] aluslepingu artikli 126 lõike 6 alusel, et Taanis on ülemäärane eelarvepuudujääk. (5) Aluslepingu artikli 126 lõike 7 ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1467/97 (ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6. ; määrus on osa stabiilsuse ja kasvu paktist) artikli 3 kohaselt peab nõukogu andma asjaomasele liikmesriigile soovitusi ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks teatava aja jooksul. Soovituses tuleb kehtestada maksimaalselt kuuekuuline tähtaeg, mille jooksul asjaomane liikmesriik peab võtma tõhusaid ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamise meetmeid, ja tähtaeg ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks, mis peaks olema saavutatud puudujäägi kindlakstegemisele järgneval aastal, välja arvatud eriasjaolude korral. Eriasjaolude olemasolu kohta otsuse tegemisel tuleks võtta arvesse määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 2 lõikes 3 täpsustatud asjaomaseid tegureid. Lisaks peaks nõukogu oma soovituses ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks nõudma, et saavutataks struktuurse eelarvepositsiooni (st tsükliliselt kohandatud eelarvepositsiooni, välja arvatud ühekordsed ja muud ajutised meetmed) minimaalne paranemine aastas, seades sihtmärgiks vähemalt 0,5 % SKPst.[1] EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6. (6) Eriasjaolud, mis on olulised ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse paindlikumaks kohaldamiseks kooskõlas stabiilsuse ja kasvu pakti 2005. aasta reformiga, on leidnud Taani puhul kinnitust. 2009. aasta majanduslangusega kaasnes eratarbimise, investeeringute ja ekspordi järsk vähenemine ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel ning eelkõige nõudluse vähenemine Taani peamiste kaubanduspartnerite (Saksamaa, Ühendkuningriik, Rootsi ja Norra) hulgas. 2010. aasta eelarvepuudujääk on tingitud majandussurutisest ja Euroopa majanduse elavdamise kava kohaste stimuleerivate meetmete võtmisest Taani ametiasutuste poolt. Eriasjaolude olemasolu korral võib nõukogu lubada ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamist keskpika perioodi jooksul. (7) Vastavalt 2010. aasta aprillis esitatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kohasele teatisele ulatub Taani valitsemissektori kavandatav eelarvepuudujääk 2010. aastal 5,4 %ni SKPst, võttes arvesse majandussurutist ja 2010. aasta veebruaris ajakohastatud lähenemisprogrammis esitatud majanduse elavdamise kava mõju eelarvele. Komisjoni talituste 2010. aasta kevadprognoosi kohaselt peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk eeldusel, et poliitikat ei muudeta, suurenema 2,7 %-lt SKPst 2009. aastal 5,5 %ni SKPst 2010. aastal ning vähenema 4,9 %ni 2011. aastal. Selle prognoosi puhul ei ole arvesse võetud 2011. aasta konsolideerimismeetmeid, mille valitsus 25. mail 2010 välja kuulutas, ega täiendavat täpsustamist vajavaid meetmeid. Kasutades ära 2009. aastale eelnenud aastate eelarveülejääki võttis Taani kooskõlas Euroopa majanduse elavdamise kavaga stimuleerivaid fiskaalmeetmeid, mis ulatusid 2009. aastal 2,2 %ni SKPst ja 2010. aastal 1,3 %ni SKPst. Majanduse elavdamise meetmed hõlmavad püsivaid maksukärpeid ja avaliku sektori investeeringutega seotud ajutisi meetmeid. (8) Võttes arvesse eriasjaolusid ja Euroopa majanduse elavdamise kava, soovitatakse igal aastal parandada eelarvepositsiooni keskmisel tasemel. Eelarvepositsiooni parandamisel tuleks arvesse võtta kõiki tegureid, mis on olulised eelarvepoliitika eesmärkide saavutamiseks, näiteks valitsemissektori eelarve puudujääk ja võla suhe, samuti muud näitajad, nagu jooksevkonto seisund, finantssektori tingimuslike kohustiste, intressimaksete, riskipreemia ja elanikkonna vananemisega seotud kulude muutumine keskpika perioodi jooksul. Eelarvepositsiooni iga-aastase keskmise parandamise arvutamisel on aluseks komisjoni talituste 2010. aasta kevadprognoosis esitatud 2011. aasta eelarvepuudujääk. Kogu eelarvepositsiooni parandamine, mida on vaja nominaalse puudujäägi eesmärgi (3 % SKPst) tähtajaks saavutamiseks arvutatakse nii, et lähtutakse SKP lõhe järk-järgulisest kõrvaldamisest 2015. aastaks. (9) Sellega seoses on asjakohane kaaluda ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamist keskpika perioodi jooksul, kusjuures kõrvaldamise tähtajaks määratakse 2013. aasta. Pidades silmas, et Taani puhul ei ole tegemist majanduse tõsise tasakaalustamatusega, tuleb Taani ametiasutustel eelarve usaldusväärseks ja jätkusuutlikuks kohandamiseks rakendada 2010. aastal kavakohaselt eelarvemeetmeid ning saavutada ajavahemikul 2011–2013 eelarve keskmine struktuurne kohandamine ½ % SKPst aastas; määrata kindlaks, milliseid meetmeid on soodsate tsükliliste tingimuste korral vaja võtta ülemäärase puudujäägi korrigeerimiseks 2013. aastaks ja majanduse või eelarvetingimuste eeldatust paremaks osutumise korral puudujäägi vähendamise kiirendamiseks. (10) Taani varasematest eelarvetulemustest nähtub, et riigile on tulnud kasuks suhteliselt tugev eelarveraamistik, mille puhul on eriti tähelepanuväärne selle suur ulatus ning eelarve-eeskirjade läbipaistvus ja nähtavus. Valitsemissektori tarbimiskulud on olnud siiski tihti ettenähtust suuremad. Hiljutised majandussanktsioone hõlmavad algatused võiksid suurendada kohalike omavalitsuste soovi pidada kinni kokkulepitud sihtidest. Taani maksupoliitika on alates 2002. aastast keskendunud maksude külmutamisele, mille tõttu mis tahes kaudseid või otseseid makse ei saa suurendada. Maksude külmutamine ei ole takistanud 2009. aasta suurt maksureformi, kuid maksude külmutamise nõuete range järgimine võib eelarve kohandamist tulevikus raskendada. (11) Taani ametiasutuste poolt 2010. aasta aprillis esitatud andmete kohaselt oli valitsemissektori koguvõlg 2009. aastal 41,6 % SKPst ja see peaks 2010. aastal suurenema 45,1 %ni SKPst. Komisjoni talituste 2010. aasta kevadprognoosi kohaselt peaks võla tase eeldusel, et poliitikat ei muudeta, suurenema 2010. aastal 46 %ni ja 2011. aastal 49,5 %ni, jäädes siiski alla kontrollväärtuse 60 % SKPst. (12) Tõhustatud järelevalve ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames näeb ette eelarve konsolideerimise strateegia rakendamise korrapärast ja õigeaegset jälgimist. Seepärast oleks kasulik käsitleda kõnealust küsimust Taani järgmiste ajakohastatud lähenemisprogrammide eri peatükis. (13) Üldiselt on nõukogu seisukohal, et eelarve konsolideerimise meetmed peaksid tagama valitsemissektori eelarve positsiooni püsiva paranemise ning samas parandama riigi rahanduse kvaliteeti ja tugevdama majanduse kasvupotentsiaali, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SOOVITUSE: (1) Tunnistades, et Taani 2010. aasta eelarvepositsioon on tingitud meetmetest, mille maht ulatus 2009. aastal 2,2 %ni SKPst ja 2010. aastal 1,3 %ni SKPst ning mis on nõuetekohaseks vastuseks majanduslangusele ja kooskõlas Euroopa majanduse elavdamise kava põhimõtetega, ning automaatsete stabilisaatorite vabast toimimisest, peaksid Taani ametiasutused kõrvaldama praeguse ülemäärase eelarvepuudujäägi nii kiiresti kui võimalik ja hiljemalt 2013. aastaks. (2) Taani ametiasutused peaksid vähendama valitsemissektori puudujäägi alla 3 % SKPst usaldusväärsel ja jätkusuutlikul viisil, võttes selleks meetmeid keskpika perioodi jooksul. Selleks peaksid Taani ametiasutused tegema konkreetselt järgmist: (a) rakendama 2010. aastal viimases ajakohastatud lähenemisprogrammis kavandatud fiskaalmeetmed ja alustama 2011. aastal eelarve konsolideerimist, et vähendada eelarvepuudujääki 2013. aastaks alla kontrollväärtuse; (b) tagama eelarvepositsiooni parandamise ajavahemikul 2011—2013 keskmiselt vähemalt ½ % SKPst aastas; (c) määrama kindlaks ning rakendama rangelt meetmed, mida on vaja ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks 2013. aastaks, kui tsüklilised tingimused seda võimaldavad, ning kiirendama puudujäägi vähendamist oodatust paremate majandus- või eelarvetulemuste korral. (3) Nõukogu kehtestas tähtpäeva [13. jaanuar 2011], mis ajaks peab Taani valitsus võtma tõhusaid meetmeid ja määrama kindlaks meetmed, mida tuleb võtta ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks. Tõhusate meetmete hindamisel võetakse arvesse majanduslikku olukorda võrreldes komisjoni talituste 2010. aasta kevadprognoosis esitatud majandusväljavaadetega. Taani ametiasutused peaksid kuni ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse tühistamiseni koostatavate ajakohastatud lähenemisprogrammide eri peatükis esitama aruande kõnealuste soovituste rakendamisel saavutatud edu kohta. Lisaks rõhutab nõukogu keskpika perioodi eesmärgi olulisust eelarve nõuetekohase haldamise seisukohast majanduslanguse ajal. Seepärast kutsub nõukogu Taani ametiasutusi üles tagama, et eelarve konsolideerimist eelarvepositsiooni keskpika perioodi eesmärgi ( struktuurselt tasakaalus eelarve 2015. aastaks ) suunas jätkatakse ka pärast ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamist. Käesolev soovitus on adresseeritud Taani Kuningriigile. Brüssel, Nõukogu nimel eesistuja […] [1] EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6. FR (...PICT...)|COMMISSION EUROPÉENNE| Bruxelles, le 15.6.2010 SEC(2010) 744 final Recommandation en vue d'une RECOMMANDATION DU CONSEIL visant à ce que soit mis un terme à la situation de déficit public excessif au Danemark Recommandation en vue d'une RECOMMANDATION DU CONSEIL visant à ce que soit mis un terme à la situation de déficit public excessif au Danemark LE CONSEIL DE L'UNION EUROPÉENNE, vu le traité sur le fonctionnement de l’Union européenne, et notamment son article 126, paragraphe 7, vu la recommandation de la Commission, considérant ce qui suit: (1) Conformément à l'article 126 du traité, les États membres évitent les déficits publics excessifs. (2) Le pacte de stabilité et de croissance repose sur l’objectif de finances publiques saines en tant que moyen de renforcer les conditions propices à la stabilité des prix et à une croissance soutenue et durable, génératrice d'emplois. (3) La réforme du pacte de stabilité et de croissance opérée en 2005 visait à en renforcer l’efficacité et les fondements économiques et à garantir la viabilité à long terme des finances publiques. Elle visait notamment à faire en sorte que le contexte économique et budgétaire soit pleinement pris en compte à tous les stades de la procédure concernant les déficits excessifs. De cette manière, le pacte de stabilité et de croissance constitue pour les politiques gouvernementales un cadre sur lequel s’appuyer pour rétablir rapidement une situation budgétaire saine tout en tenant compte de la situation économique. (4) Conformément à l’article 126, paragraphe 6, du traité, le Conseil a adopté le [13 juillet 2010] une décision constatant l’existence d’un déficit excessif au Danemark. (5) Conformément à l’article 126, paragraphe 7, du traité et à l’article 3 du règlement (CE) nº 1467/97 du Conseil visant à accélérer et à clarifier la mise en œuvre de la procédure concernant les déficits excessifs JO L 209 du 2.8.1997, p. 6. (qui fait partie du pacte de stabilité et de croissance), le Conseil est également tenu d’adresser des recommandations à l’État membre concerné l’invitant à mettre un terme à la situation de déficit excessif dans un délai donné. La recommandation doit prescrire à l’État membre concerné un délai de six mois au maximum pour engager une action suivie d’effets visant à corriger le déficit excessif, ainsi qu’un autre délai pour corriger ce déficit excessif, qui devrait disparaître dans l’année suivant la constatation de l’existence de ce déficit, sauf circonstances particulières. Pour décider s’il existe des circonstances particulières, il y a lieu de tenir compte des «facteurs pertinents» définis à l’article 2, paragraphe 3, du règlement (CE) n° 1467/97. De plus, dans une recommandation invitant un État membre à corriger son déficit excessif, le Conseil doit exiger qu’il parvienne à une amélioration minimale annuelle de son solde structurel, c’est-à-dire le solde corrigé des variations conjoncturelles hors mesures exceptionnelles et temporaires, d’au moins 0,5 % du PIB à titre de référence.[1] JO L 209 du 2.8.1997, p. 6. (6) Dans le cas du Danemark, il est réputé exister des circonstances particulières justifiant la souplesse accrue prévue dans l’application de la PDE par la réforme du pacte de stabilité et de croissance de 2005. En effet, la récession de 2009 est due à un fort recul de la consommation privée, de l'investissement et des exportations, lui-même lié à la crise financière et à la récession mondiale, et plus particulièrement à l’effondrement de la demande émanant des principaux partenaires commerciaux (Allemagne, Royaume-Uni, Suède et Norvège). Le déficit prévu pour 2010 tient à la fois à la récession économique et aux mesures de relance prises par les autorités danoises conformément au plan européen pour la relance économique. L’existence de circonstances particulières autorise le Conseil à permettre à l’État membre de corriger son déficit excessif sur le moyen terme. (7) Selon les informations notifiées en avril 2010 dans le cadre de la PDE, le déficit public danois devrait atteindre 5,4 % du PIB en 2010, en tenant compte de la récession économique et des incidences budgétaires du plan de relance économique décrit dans la version actualisée de février 2010 du programme de convergence. Selon les prévisions des services de la Commission du printemps 2010, ce déficit devrait passer de 2,7 % du PIB en 2009 à 5,5 % en 2010, pour revenir à 4,9 % en 2011 dans l’hypothèse de politiques inchangées. Cette hypothèse ne tient pas compte des mesures d’assainissement annoncées pour 2011 par le gouvernement, le 25 mai 2010, ni des mesures qui demandent encore à être précisées. Profitant des excédents budgétaires enregistrés avant 2009, le Danemark, conformément au plan européen pour la relance économique, a adopté des mesures de relance représentant 2,2 % du PIB en 2009 et 1,3 % en 2010. Ces mesures associent des réductions d'impôts permanentes et des investissements publics temporaires. (8) Compte tenu des circonstances particulières et du plan européen pour la relance économique, un effort budgétaire annuel moyen est recommandé. Cet effort doit tenir compte de tous les facteurs déterminants pour la réalisation des objectifs de politique budgétaire, notamment du niveau du déficit public et de la dette publique brute, mais également d'autres indicateurs comme la situation des comptes courants, le niveau des passifs implicites du secteur financier, les paiements d'intérêts, les primes de risque et l'évolution attendue des dépenses liées au vieillissement de la population à moyen terme. Le calcul de l’ajustement annuel moyen prend comme point de départ le déficit prévu pour 2011 par les prévisions des services de la Commission du printemps 2010. L’effort budgétaire total nécessaire pour atteindre dans le délai imparti l’objectif de 3 % de déficit nominal est ensuite calculé en tablant sur un comblement progressif de l’écart de production d’ici à 2015. (9) Dans ce contexte, il est opportun d’envisager une correction du déficit excessif à moyen terme, avec 2013 comme date butoir. Plus précisément, étant donné l'absence de déséquilibres économiques majeurs, il faudrait, pour que la trajectoire d'ajustement soit crédible et durable, que les autorités danoises mettent en œuvre en 2010 les mesures budgétaires prévues, qu’elles opèrent un ajustement structurel de ½ % du PIB par an en moyenne sur la période 2011-2013, qu’elles précisent quelles sont les mesures nécessaires pour corriger le déficit excessif d’ici à 2013, si la conjoncture le permet, et qu’elles en accélèrent la réduction si la situation économique ou budgétaire s'avère plus favorable que prévu. (10) Comme l’attestent ses antécédents budgétaires, le Danemark a bénéficié d’un cadre budgétaire relativement solide, remarquable par sa portée très large et par la transparence et la visibilité de ses règles. Toutefois, les dépenses de consommation du secteur public ont eu tendance à dépasser les objectifs fixés. Des initiatives récentes, prévoyant des sanctions économiques, pourraient inciter davantage les municipalités à respecter les objectifs fixés. Depuis 2002, la politique fiscale du Danemark repose essentiellement sur le gel des impôts, qui empêche toute augmentation des prélèvements directs ou indirects. Si ce gel des impôts n'a pas empêché une réforme fiscale majeure en 2009, son maintien strict pourrait entraver de nouveaux ajustements. (11) Selon les données communiquées par les autorités danoises en avril 2010, la dette brute des administrations publiques était de 41,6 % du PIB en 2009 et devrait se chiffrer à 45,1 % en 2010. Selon les prévisions des services de la Commission du printemps 2010, fondées sur l’hypothèse de politiques inchangées, elle devrait atteindre 46 % du PIB en 2010 et augmenter encore jusqu’à 49,5 % en 2011, ce qui reste inférieur à la valeur de référence de 60 %. (12) Une surveillance accrue dans le cadre de la procédure concernant les déficits excessifs impliquera un suivi régulier et en temps utile des progrès accomplis dans la mise en œuvre de la stratégie d’assainissement budgétaire. Dans cette perspective, il serait utile de consacrer à cette question un chapitre distinct des prochaines versions actualisées du programme de convergence danois. (13) D'une manière générale, le Conseil estime que les mesures d'assainissement budgétaire devraient garantir une amélioration durable du solde des administrations publiques, et viser par ailleurs une amélioration de la qualité des finances publiques et un renforcement du potentiel de croissance de l'économie, A ADOPTÉ LA PRÉSENTE RECOMMANDATION: (1) Compte tenu du fait que la situation budgétaire du Danemark en 2010 résulte de mesures prises à hauteur de 2,2 % du PIB en 2009 et 1,3 % en 2010, ce qui était une réponse adaptée à la crise et conforme aux principes du plan européen pour la relance économique, ainsi que du libre jeu des stabilisateurs automatiques, il convient que les autorités danoises mettent un terme à la situation actuelle de déficit excessif aussi rapidement que possible, et au plus tard en 2013. (2) Les autorités danoises devraient ramener le déficit public sous les 3 % du PIB d'une manière crédible et durable en prenant des mesures de moyen terme. À cette fin, les autorités danoises devraient notamment: (a) mettre en œuvre en 2010 les mesures budgétaires envisagées dans la dernière mise à jour de leur programme de convergence, et entreprendre l’assainissement dès 2011, afin de ramener le déficit au-dessous de la valeur de référence d'ici à 2013; (b) consentir un effort budgétaire moyen d’au moins ½ % du PIB par an sur la période 2011-2013; (c) préciser et mettre en œuvre de manière rigoureuse les mesures nécessaires pour corriger le déficit excessif d’ici à 2013, si la conjoncture le permet, et accélérer la réduction du déficit si la situation économique ou budgétaire s'avère meilleure que prévu. (3) Le Conseil fixe au gouvernement danois la date limite du [13 janvier 2011] pour engager une action suivie d’effets et préciser les mesures nécessaires pour progresser dans la correction du déficit excessif. L’évaluation de l’efficacité de l’action tiendra compte de l’évolution de la situation économique par rapport aux perspectives économiques décrites par les services de la Commission dans leurs prévisions du printemps 2010. Il conviendrait que les autorités danoises rendent compte des progrès accomplis dans la mise en œuvre des présentes recommandations, en y consacrant un chapitre distinct des prochaines versions actualisées du programme de convergence, jusqu’à la clôture de la procédure concernant les déficits excessifs. En outre, le Conseil tient à souligner l’importance de la réalisation de l’objectif budgétaire à moyen terme (OMT) pour une gestion budgétaire adéquate des périodes de récession économique. Il invite donc les autorités danoises à poursuivre l’effort d’assainissement budgétaire en direction de cet objectif à moyen terme – un budget structurellement équilibré d'ici à 2015 – une fois le déficit excessif corrigé. Le Royaume de Danemark est destinataire de la présente recommandation. Fait à Bruxelles, le 15.6.2010 Par le Conseil Le Président [1] JO L 209 du 2.8.1997, p. 6. HU (...PICT...)|EURÓPAI BIZOTTSÁG| Brüsszel, 2010.6.15. SEC(2010) 744 végleges Ajánlás: A TANÁCS AJÁNLÁSA Dániának a túlzott költségvetési hiány megszüntetéséről Ajánlás: A TANÁCS AJÁNLÁSA Dániának a túlzott költségvetési hiány megszüntetéséről AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 126. cikke (7) bekezdésére, tekintettel az Európai Bizottság ajánlására, mivel: (1) A Szerződés 126. cikke szerint a tagállamoknak kerülniük kell a túlzott költségvetési hiányt. (2) A Stabilitási és Növekedési Paktum az árstabilitás és az erős, fenntartható, munkahelyteremtéshez vezető növekedés eszközeként a rendezett államháztartás célkitűzésén alapul. (3) A Stabilitási és Növekedési Paktum 2005-ös reformja a Paktum eredményességének és közgazdasági megalapozottságának fokozását és az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságának védelmét tűzte ki célul, továbbá azt, hogy a túlzott hiány esetén követendő eljárás valamennyi szakaszában vegyék teljes mértékben figyelembe mindenekelőtt a gazdasági és költségvetési hátteret. A Stabilitási és Növekedési Paktum így támogatja azokat az állami intézkedéseket, amelyek a gazdasági helyzet figyelembevétele mellett a költségvetés stabilitásának mihamarabbi visszaállítását célozzák. (4) A Tanács [2010. július 13-án] a Szerződés 126. cikke (6) bekezdésének megfelelően úgy határozott, hogy Dániában túlzott hiány áll fenn. (5) A Szerződés 126. cikke (7) bekezdésének és a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásának felgyorsításáról és pontosításáról szóló 1467/97/EK tanácsi rendelet HL L 209., 1997.8.2., 6. o. (amely a Stabilitási és Növekedési Paktum része) 3. cikkének megfelelően a Tanácsnak ajánlásokat is kell tennie az érintett tagállamnak annak érdekében, hogy a túlzott hiányt egy meghatározott időszakon belül megszüntesse. Az ajánlásnak legfeljebb hathónapos határidőt kell megállapítania ahhoz, hogy az érintett tagállam eredményes lépéseket tegyen a túlzott hiány kiigazítása érdekében, valamint meg kell határoznia a túlzott hiány kiigazításának határidejét, amelyet a túlzott hiány megállapítását követő évben kell teljesíteni, hacsak nem állnak fenn különleges körülmények. Annak megállapítására, hogy fennállnak-e különleges körülmények, figyelembe kell venni az 1467/97/EK rendelet 2. cikkének (3) bekezdésében meghatározott „érdemleges tényezőket”. A túlzott hiány megszüntetéséről szóló ajánlásban továbbá a Tanácsnak kérnie kell, hogy a tagállam irányadó szinten évente legalább a GDP 0,5 %-ának megfelelő mértékben javítsa a strukturális, vagyis a ciklikus hatásoktól megtisztított, egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések nélkül számított egyenleget.[1] HL L 209., 1997.8.2., 6. o. (6) Dánia esetében fennállnak azok a különleges körülmények, amelyek a Stabilitási és Növekedési Paktum 2005-ös reformja óta lehetővé teszik a túlzott hiány esetén követendő eljárás rugalmasabb alkalmazását. A 2009. évi visszaesés mindenekelőtt a magánfogyasztás, a beruházások és az export hirtelen csökkenését tükrözte, ami a pénzügyi válság és a globális recesszió, elsősorban a fő kereskedelmi partnerek (Németország, az Egyesült Királyság, Svédország és Norvégia) lanyhuló keresletének a következménye. A 2010. évi hiány a gazdasági visszaesésre, és a dán hatóságok által az európai gazdaságélénkítési tervvel összhangban hozott ösztönző intézkedésekre vezethető vissza. A különleges körülmények fennállása feljogosítja a Tanácsot arra, hogy a túlzott hiány középtávú keretben történő megszüntetését engedélyezze. (7) A túlzott hiány esetén követendő eljárás keretében tett 2010. áprilisi bejelentés szerint a 2010. évi tervezett államháztartási hiány Dániában – a gazdasági visszaesés és a konvergenciaprogram 2010. februári változatában részletezett gazdaságélénkítési terv költségvetési hatásának figyelembevételével – eléri a GDP 5,4 %-át. A Bizottság szolgálatainak 2010. tavaszi előrejelzése szerint az államháztartási hiány – változatlan politikát feltételezve – a GDP 2009. évi 2,7 %-áról 2010-ben 5,5 %-ra szélesedik, majd 2011-ben a GDP 4,9 %-ára csökken. Ez a feltételezés nem veszi figyelembe a kormány által 2010. május 25-én bejelentett, 2011-re vonatkozó konszolidációs intézkedéseket, illetve azokat az intézkedéseket, amelyeket még nem részleteztek kellő mértékben. A 2009 előtt elért többletet kihasználva Dánia 2009-ben a GDP 2,2 %-át, 2010-ben pedig 1,3 %-át kitevő összegű költségvetési ösztönző intézkedéseket fogadott el az európai gazdaságélénkítési tervvel összhangban. Az élénkülést célzó intézkedések megoszlanak a tartós adócsökkentés és az átmeneti állami beruházási intézkedések között. (8) Tekintettel a különleges körülményekre és az európai gazdaságélénkítési tervre, átlagos éves költségvetési erőfeszítést ajánlott végrehajtani. A költségvetési erőfeszítésnek figyelembe kell vennie a fiskális politikai célok eléréséhez szükséges összes tényezőt, kezdve az államháztartási hiány és az államadósság szintjével, de más mutatókat is figyelembe véve, ilyen lehet például a folyó fizetési mérleg egyenlege, a pénzügyi szektor függő kötelezettségeinek szintje, a kamatszolgálat, a kockázati felárak, valamint az elöregedéssel kapcsolatos kiadások középtávon várható alakulása. Az átlagos éves költségvetési erőfeszítés számításakor a Bizottság szolgálatainak 2010. tavaszi előrejelzésében szereplő 2011. évi hiányt tekintik kiindulási pontnak. A nominális hiányra vonatkozóan megállapított 3 %-os cél határidőre való eléréséhez szükséges teljes költségvetési erőfeszítés kiszámításakor feltételezik továbbá, hogy a kibocsátási rés 2015-ig fokozatosan bezárul. (9) Ennek ismeretében indokolt a túlzott hiány kiigazítását középtávú keretben – 2013-ra kitűzött határidővel – megcélozni. Tekintettel arra, hogy nincsenek nagyobb gazdasági egyensúlytalanságok, a hiteles és fenntartható kiigazítási pálya érdekében a dán hatóságoknak mindenekelőtt a tervezetteknek megfelelően kell végrehajtaniuk 2010-ben a költségvetési intézkedéseket, és a 2011–2013 közötti időszakban a GDP 0,5 %-át kitevő átlagos éves strukturális kiigazítást kell biztosítaniuk; a konjunkturális feltételek figyelembevételével meg kell határozniuk a túlzott hiány 2013-ig történő megszüntetéséhez szükséges intézkedéseket, és a jelenleg vártnál kedvezőbb gazdasági vagy költségvetési feltételek esetén fel kell gyorsítaniuk a hiány csökkentését. (10) Ahogy a költségvetési eredmények is jelzik, Dániának előnyére vált a viszonylag erős költségvetési keret, amelyre a széles lefedettség, az átláthatóság és a költségvetési szabályok láthatósága jellemző. Az államháztartás a fogyasztási kiadások terén azonban hajlamos volt a célok túllépésére. A gazdasági szankciókat is magukban foglaló közelmúltbeli kezdeményezések fokozottan ösztönözhetik az önkormányzatokat a meghatározott célok betartására. 2002 óta a dán adópolitika középpontjában az adóbefagyasztás áll, amelynek értelmében a közvetlen és a közvetett adók nem emelkedhetnek. Az adóbefagyasztás nem állt a 2009-ben végrehajtott jelentős adóreform útjába, annak szigorú betartása ugyanakkor nehézkessé teheti a további kiigazítások végrehajtását. (11) A dán hatóságok által 2010. áprilisban bejelentett adatok alapján a bruttó államadósság 2009-ben a GDP 41,6 %-a volt és a tervek szerint 2010-ben 45,1 %-ra növekszik. A Bizottság szolgálatainak 2010. tavaszi előrejelzése szerint változatlan politikát feltételezve az adósság aránya 2010-ben várhatóan a GDP 46 %-ára növekszik, majd 2011-ben tovább emelkedik a GDP 49,5 %-ára, de még mindig a 60%-os referenciaérték alatt marad. (12) A túlzott hiány esetén követendő eljárás alatti fokozott felügyelet érdekében rendszeresen és kellő időben nyomon kell követni a költségvetési konszolidációs stratégia végrehajtásában elért előrehaladást. Ezzel összefüggésben célszerű lenne, ha Dánia következő aktualizált konvergenciaprogramjaiban külön fejezetet szentelne ennek a témának. (13) A Tanács véleménye szerint a költségvetés konszolidálására tett intézkedéseknek általánosságban véve tartós javulást kell biztosítaniuk az államháztartás egyenlegében, miközben az államháztartás színvonalának növelésére és a gazdaság növekedési potenciáljának erősítésére irányulnak. ELFOGADTA EZT AZ AJÁNLÁST : (1) Elismerve, hogy Dánia 2010. évi költségvetési egyenlege egyfelől a visszaesésre megfelelő választ jelentő és az európai gazdaságélénkítési tervvel összhangban levő, 2009-ben a GDP 2,2%-át, 2010-ben pedig a GDP 1,3 %-át kitevő összegű intézkedésekre, másfelől az automatikus stabilizátorok beavatkozástól mentes működésére vezethető vissza, a dán hatóságoknak a lehető leggyorsabban, legkésőbb 2013-ig meg kell szüntetniük a jelenleg fennálló túlzott hiányt. (2) A dán hatóságoknak középtávú intézkedésekkel hiteles és fenntartható módon a GDP 3 %-a alá kell csökkenteniük az államháztartási hiányt. A dán hatóságoknak ezért: (a) A konvergenciaprogram legújabb aktualizált változatában előirányzottaknak megfelelően kell végrehajtaniuk a költségvetési intézkedéseket 2010-ben, és 2011-ben meg kell kezdeniük a konszolidációt, hogy a hiány 2013-ig a referenciaérték alá csökkenjen. (b) A 2011–2013 közötti időszakban legalább a GDP 0,5 %-ának megfelelő átlagos éves költségvetési erőfeszítést kell biztosítaniuk. (c) A konjunkturális feltételek figyelembevételével meg kell határozniuk és következetesen végre kell hajtaniuk a túlzott hiány 2013-ig történő megszüntetéséhez szükséges intézkedéseket, és a jelenleg vártnál kedvezőbb gazdasági vagy költségvetési feltételek esetén fel kell gyorsítaniuk a hiány csökkentését. (3) A Tanács a dán kormány számára az eredményes intézkedések megtételének, valamint a túlzott hiány megszüntetése irányába tett előrelépéshez szükséges intézkedések meghatározásának határidejeként [2011. január 13-át] tűzi ki. Az intézkedések eredményességének értékelése figyelembe fogja venni a Bizottság szolgálatainak 2010. tavaszi előrejelzésében levő gazdasági kilátásokhoz képest kialakult fejleményeket. A dán hatóságoknak a túlzott hiány esetén követendő eljárás megszüntetéséig konvergenciaprogramjuk következő aktualizált változataiban külön fejezetben kell tárgyalniuk az említett ajánlások végrehajtása terén tett előrelépést. Emellett a Tanács hangsúlyozza a középtávú célkitűzés elérésének fontosságát a gazdasági visszaesések megfelelő költségvetési kezelése szempontjából. Ezért a Tanács felkéri a dán hatóságokat arra, hogy a túlzott hiány megszüntetése után biztosítsák a középtávú célkitűzés – 2015-re strukturálisan kiegyensúlyozott költségvetés elérése – irányába mutató költségvetési konszolidáció fenntartását. Ennek az ajánlásnak a Dán Királyság a címzettje. Kelt Brüsszelben, a Tanács részéről az elnök […] [1] HL L 209., 1997.8.2., 6. o. IT (...PICT...)|COMMISSIONE EUROPEA| Bruxelles, 15.6.2010 SEC(2010) 744 definitivo Raccomandazione di RACCOMANDAZIONE DEL CONSIGLIO intesa a far cessare la situazione di disavanzo pubblico eccessivo in Danimarca Raccomandazione di RACCOMANDAZIONE DEL CONSIGLIO intesa a far cessare la situazione di disavanzo pubblico eccessivo in Danimarca IL CONSIGLIO DELL'UNIONE EUROPEA, visto il trattato sul funzionamento dell'Unione europea e in particolare l'articolo 126, paragrafo 7, vista la raccomandazione della Commissione europea, considerando quanto segue: (1) A norma dell'articolo 126 del trattato, gli Stati membri devono evitare disavanzi pubblici eccessivi. (2) Il patto di stabilità e crescita si fonda sull'obiettivo di finanze pubbliche sane come mezzo per rafforzare le condizioni per la stabilità dei prezzi e per una crescita forte e sostenibile che favorisca la creazione di posti di lavoro. (3) Con la riforma del 2005 si è cercato di migliorare l'efficacia e i fondamenti economici del patto di stabilità e crescita, salvaguardando nel contempo la sostenibilità delle finanze pubbliche a lungo termine. La riforma mirava ad assicurare in particolare che le condizioni economiche e di bilancio venissero sempre prese pienamente in considerazione in tutte le fasi della procedura per i disavanzi eccessivi. Il patto di stabilità e crescita costituisce pertanto il quadro a sostegno delle politiche attuate dai governi per tornare rapidamente a posizioni di bilancio sane, tenendo conto della situazione economica. (4) Il [13 luglio 2010] il Consiglio ha deciso, conformemente all'articolo 126, paragrafo 6, del trattato, che in Danimarca esiste un disavanzo eccessivo. (5) Conformemente all'articolo 126, paragrafo 7, del trattato e all'articolo 3 del regolamento (CE) n. 1467/97 del Consiglio per l'accelerazione e il chiarimento delle modalità di attuazione della procedura per i disavanzi eccessivi GU L 209 del 2.8.1997, pag. 6. (che è parte del patto di stabilità e crescita), il Consiglio è tenuto a formulare raccomandazioni allo Stato membro interessato al fine di far cessare la situazione di disavanzo eccessivo entro un determinato periodo. La raccomandazione deve stabilire un termine massimo di sei mesi, entro il quale lo Stato membro interessato è tenuto a darvi seguito effettivo al fine di correggere il disavanzo eccessivo, nonché un termine per la correzione del disavanzo eccessivo, correzione che deve essere completata nell’anno successivo alla constatazione del disavanzo stesso, salvo circostanze particolari. Nel decidere se esistano circostanze particolari, occorre tener conto dei "fattori significativi" di cui all'articolo 2, paragrafo 3, del regolamento (CE) n. 1467/97. Inoltre, nella raccomandazione per correggere il disavanzo eccessivo il Consiglio dovrebbe chiedere il conseguimento di un miglioramento minimo annuo pari allo 0,5% del PIL come parametro di riferimento del saldo strutturale, ossia del saldo corretto per il ciclo al netto di misure una tantum e di altre misure temporanee.[1] GU L 209 del 2.8.1997, pag. 6. (6) Si ritiene che in Danimarca esistano circostanze particolari che sono rilevanti ai fini della maggiore flessibilità nell'applicazione della procedura per i disavanzi eccessivi introdotta con la riforma del 2005 del patto di stabilità e crescita. Specificamente, la recessione del 2009 rispecchia il calo improvviso dei consumi privati, degli investimenti e delle esportazioni dovuto alla crisi finanziaria e alla recessione mondiale, in particolare al crollo della domanda proveniente dai principali partner commerciali (Germania, Regno Unito, Svezia e Norvegia). Il disavanzo del 2010 è stato determinato dalla grave recessione economica e dalle misure di stimolo adottate dalle autorità danesi in linea con il piano europeo di ripresa economica. L'esistenza di circostanze particolari autorizza il Consiglio a consentire la correzione del disavanzo eccessivo a medio termine. (7) Secondo i dati comunicati nell'aprile 2010 nel quadro della procedura per i disavanzi eccessivi, il disavanzo pubblico in Danimarca dovrebbe raggiungere il 5,4% del PIL nel 2010, tenendo conto della recessione economica e dell'impatto sul bilancio del piano di ripresa economica precisato nell'aggiornamento del programma di convergenza del febbraio 2010. Secondo le previsioni della primavera 2010 dei servizi della Commissione, il disavanzo salirà dal 2,7% del PIL nel 2009 al 5,5% del PIL nel 2010, per poi scendere al 4,9% del PIL nel 2011, nell'ipotesi di politiche invariate. Questa ipotesi non tiene conto delle misure di risanamento per il 2011, annunciate dal governo il 25 maggio 2010, né di misure ancora non sufficientemente specificate. Grazie agli avanzi di bilancio precedenti al 2009, la Danimarca, in linea con il piano europeo di ripresa economica, ha adottato misure di stimolo equivalenti al 2,2% del PIL nel 2009 e all'1,3% nel 2010. Le misure di ripresa consistono in parte in riduzioni fiscali permanenti e in parte in investimenti pubblici temporanei. (8) Considerate le circostanze particolari e il quadro del piano europeo di ripresa economica, si raccomanda uno sforzo di bilancio medio annuo. Tale sforzo dovrebbe tenere conto di tutti i fattori significativi per il raggiungimento degli obiettivi della politica di bilancio, come il livello del disavanzo pubblico e del debito lordo, nonché di altri indici, quali la situazione della bilancia delle partite correnti, il livello delle sopravvenienze passive del settore finanziario, i pagamenti di interessi, i premi di rischio e la prevista modifica a medio termine della spesa connessa all'invecchiamento della popolazione. Nel calcolo dello sforzo di bilancio medio annuo, si prende come punto di partenza il disavanzo del 2011 indicato nelle previsioni della primavera 2010 dei servizi della Commissione. Lo sforzo di bilancio complessivo necessario per conseguire l'obiettivo di un disavanzo nominale del 3% entro il termine fissato viene quindi calcolato ipotizzando un riassorbimento graduale del divario tra prodotto effettivo e prodotto potenziale entro il 2015. (9) In questo contesto è appropriato considerare la correzione del disavanzo eccessivo in una prospettiva a medio termine con un termine per la correzione fissato al 2013. In particolare, tenendo conto dell'assenza di gravi squilibri economici, affinché il percorso di aggiustamento sia credibile e sostenibile le autorità danesi devono attuare le misure di bilancio previste nel 2010 e assicurare un aggiustamento strutturale medio annuo di ½ punto percentuale del PIL nel periodo 2011-2013, precisare le misure necessarie per conseguire la correzione del disavanzo eccessivo entro il 2013, condizioni cicliche permettendo, e accelerare la riduzione del disavanzo in caso di miglioramento più rapido di quanto si preveda attualmente delle condizioni economiche o di bilancio. (10) Come testimoniato dai bilanci precedenti, la Danimarca ha beneficiato di un quadro di bilancio relativamente solido, soprattutto grazie alla sua vasta copertura nonché alla trasparenza e alla visibilità delle norme di bilancio. La spesa per i consumi pubblici tende, invece, ad essere superiore agli obiettivi. Iniziative recenti, che prevedono l'applicazione di sanzioni economiche, potrebbero rappresentare un incentivo per le amministrazioni comunali a rispettare gli obiettivi concordati. Dal 2002 la politica fiscale della Danimarca si incentra sul blocco dell'imposizione fiscale, in virtù del quale le imposte – dirette o indirette – non possono essere aumentate. Il blocco dell'imposizione fiscale non ha ostacolato un'importante riforma fiscale nel 2009, ma l'osservanza rigorosa di tale blocco può rendere difficili ulteriori correzioni. (11) Secondo i dati notificati dalle autorità della Danimarca nell'aprile del 2010, nel 2009 il debito pubblico lordo era pari al 41,6% del PIL e nel 2010 dovrebbe salire al 45,1% del PIL. Secondo le previsioni della primavera 2010 dei servizi della Commissione, nell'ipotesi di politiche invariate, il disavanzo salirà al 46% del PIL nel 2010 e al 49,5% del PIL nel 2011, mantenendosi al di sotto del valore di riferimento del 60%. (12) Una sorveglianza più rigorosa nel quadro della procedura per i disavanzi eccessivi richiederà un controllo regolare e tempestivo dei progressi compiuti nell'attuazione della strategia di risanamento del bilancio. In questo contesto, può essere utile dedicare a tale argomento un capitolo separato nei prossimi aggiornamenti del programma di convergenza della Danimarca. (13) In generale, secondo il Consiglio, le misure di risanamento del bilancio dovrebbero permettere un miglioramento duraturo del saldo delle amministrazioni pubbliche ed essere nel contempo indirizzate a migliorare la qualità delle finanze pubbliche nonché a rafforzare il potenziale di crescita dell'economia. HA ADOTTATO LA PRESENTE RACCOMANDAZIONE: (1) Riconoscendo che la posizione di bilancio della Danimarca nel 2010 è il risultato di misure equivalenti al 2,2% del PIL nel 2009 e all'1,3% nel 2010 – che costituiscono una risposta adeguata alla crisi in linea con il piano europeo di ripresa economica – nonché del libero gioco degli stabilizzatori automatici, è opportuno che le autorità danesi mettano fine all'attuale situazione di disavanzo eccessivo quanto più rapidamente possibile, ed in ogni caso entro il 2013. (1) Le autorità danesi dovrebbero riportare il disavanzo delle amministrazioni pubbliche al di sotto del 3% del PIL in modo credibile e sostenibile mediante l'adozione di misure in una prospettiva di medio termine. A tal fine le autorità danesi dovrebbero specificamente: (a) attuare le misure di bilancio nel 2010, come previsto nell'ultimo aggiornamento del programma di convergenza, ed avviare il risanamento nel 2011, in modo da riportare il disavanzo al di sotto del valore di riferimento entro il 2013; (b) garantire uno sforzo di bilancio medio annuo pari almeno a ½ punto percentuale del PIL nel periodo 2011-2013; (c) specificare e attuare rigorosamente le misure necessarie per realizzare la correzione del disavanzo eccessivo entro il 2013, se le condizioni cicliche lo consentiranno, e accelerare la riduzione del disavanzo se le condizioni economiche o di bilancio risulteranno migliori del previsto. (2) Il Consiglio fissa il termine del [13 gennaio 2011] entro il quale il governo danese deve dare seguito effettivo e specificare i provvedimenti necessari per progredire verso la correzione del disavanzo eccessivo. Per valutare l'efficacia delle misure si terrà conto degli sviluppi economici rispetto alle prospettive economiche contenute nelle previsioni dei servizi della Commissione della primavera 2010. Le autorità danesi sono invitate a riferire in merito ai progressi realizzati nell'attuazione delle presenti raccomandazioni in un capitolo separato degli aggiornamenti dei programmi di convergenza fino alla sospensione della procedura per i disavanzi eccessivi. Il Consiglio sottolinea inoltre l’importanza di conseguire l’obiettivo a medio termine per fronteggiare adeguatamente – a livello di bilancio – i periodi di recessione economica. Invita pertanto le autorità danesi ad assicurare che il risanamento di bilancio verso l'obiettivo a medio termine per la posizione di bilancio, ossia un saldo strutturale in pareggio entro il 2015, prosegua anche dopo la correzione del disavanzo eccessivo. Il Regno di Danimarca è destinatario della presente raccomandazione. Fatto a Bruxelles, il Per il Consiglio Il presidente […] [1] GU L 209 del 2.8.1997, pag. 6. NL (...PICT...)|EUROPESE COMMISSIE| Brussel, 15.6.2010 SEC(2010) 744 definitief Aanbeveling voor een AANBEVELING VAN DE RAAD om het buitensporige overheidstekort in Denemarken te verhelpen Aanbeveling voor een AANBEVELING VAN DE RAAD om het buitensporige overheidstekort in Denemarken te verhelpen DE RAAD VAN DE EUROPESE UNIE, Gelet op het Verdrag betreffende de werking van de Europese Unie, en met name op artikel 126, lid 7, Gezien de aanbeveling van de Europese Commissie, Overwegende hetgeen volgt: (1) Overeenkomstig artikel 126 van het Verdrag dienen de lidstaten buitensporige overheidstekorten te vermijden. (2) Het stabiliteits- en groeipact is gebaseerd op de doelstelling van deugdelijke openbare financiën als middel om de voorwaarden voor prijsstabiliteit en voor een tot werkgelegenheidsschepping leidende sterke duurzame groei te verbeteren. (3) De hervorming in 2005 van het stabiliteits- en groeipact was bedoeld om de doeltreffendheid en de economische onderbouwing van het pact te versterken en tevens de houdbaarheid van de openbare financiën op lange termijn te waarborgen. Deze hervorming moest ervoor zorgen dat bij alle stappen in de BTP met name de economische en budgettaire achtergrond ten volle in aanmerking werd genomen. Op deze wijze verschaft het stabiliteits- en groeipact een kader dat, met inachtneming van de economische situatie, het overheidsstreven naar een spoedige terugkeer naar solide begrotingssituaties ondersteunt. (4) De Raad heeft overeenkomstig artikel 126, lid 6, van het Verdrag op [13 juli 2010] besloten dat er in Denemarken een buitensporig tekort bestaat. (5) Overeenkomstig artikel 126, lid 7, van het Verdrag en artikel 3 van Verordening (EG) nr. 1467/97 van de Raad over de bespoediging en verduidelijking van de tenuitvoerlegging van de procedure bij buitensporige tekorten PB L 209 van 2.8.1997, blz. 6. (die deel uitmaakt van het stabiliteits- en groeipact) dient de Raad ook aanbevelingen te richten tot de betrokken lidstaat opdat deze binnen een bepaalde termijn een einde maakt aan de buitensporigtekortsituatie. In de aanbeveling moet een termijn van ten hoogste zes maanden worden bepaald waarbinnen de betrokken lidstaat doeltreffende actie moet ondernemen om het buitensporige tekort te corrigeren, alsook een termijn voor de correctie van het buitensporige tekort, dat, behoudens bijzondere omstandigheden, binnen het jaar nadat het is geconstateerd verholpen moet zijn. Bij het bepalen of er sprake is van bijzondere omstandigheden, moet rekening worden gehouden met "relevante factoren" zoals deze worden omschreven in artikel 2, lid 3, van Verordening (EG) nr. 1467/97. Voorts dient de Raad in een aanbeveling om een buitensporig tekort te verhelpen, te verzoeken om een minimale jaarlijkse verbetering van het structurele saldo, dat wil zeggen het conjunctuurgezuiverde saldo, ongerekend eenmalige en andere tijdelijke maatregelen, van ten minste 0,5% van het bbp als benchmark te realiseren.[1] PB L 209 van 2.8.1997, blz. 6. (6) In het geval van Denemarken worden er bijzondere omstandigheden geacht te bestaan die relevant zijn voor de flexibelere toepassing van de BTP na de hervorming van het stabiliteits- en groeipact in 2005. Zo was de recessie in 2009 toe te schrijven aan de abrupte daling van de particuliere consumptie, de investeringen en de uitvoer als gevolg van de financiële crisis en de mondiale recessie, en met name aan de vraaguitval bij de voornaamste handelspartners (Duitsland, het Verenigd Koninkrijk, Zweden en Noorwegen). Het tekort over 2010 is een gevolg van zowel de economische inzinking als de stimuleringsmaatregelen die de Deense autoriteiten conform het Europees economisch herstelplan hebben genomen. Gezien het bestaan van bijzondere omstandigheden is de Raad gemachtigd een correctie van het buitensporige tekort binnen een middellangetermijnkader toe te staan. (7) Volgens de BTP-kennisgeving van april 2010 zal het overheidstekort in Denemarken in 2010 5,4% van het bbp bedragen, waarbij rekening is gehouden met de economische neergang en het begrotingseffect van het economisch herstelplan dat in de actualisering van het convergentieprogramma van februari 2010 is uitgewerkt. Volgens de voorjaarsprognoses 2010 van de diensten van de Commissie zal het overheidstekort bij ongewijzigd beleid oplopen van 2,7% van het bbp in 2009 naar 5,5% van het bbp in 2010 en daarna weer teruglopen tot 4,9% van het bbp in 2011. Daarbij is geen rekening gehouden met de consolidatiemaatregelen voor 2011 die de regering op 25 mei 2010 heeft aangekondigd, en evenmin met maatregelen die nog niet voldoende zijn uitgewerkt. Dankzij de begrotingsoverschotten van vóór 2009 verkeerde Denemarken in de positie om conform het Europees economisch herstelplan budgettaire stimuleringsmaatregelen ter grootte van 2,2% van het bbp in 2009 en 1,3% in 2010 vast te stellen. De herstelmaatregelen bestaan uit permanente belastingverlagingen en tijdelijke overheidsinvesteringen. (8) Gezien de bijzondere omstandigheden en het Europees economisch herstelplan wordt een gemiddelde jaarlijkse begrotingsinspanning aanbevolen. Daarbij moet rekening worden gehouden met alle factoren die relevant zijn voor de verwezenlijking van de doelstellingen van het begrotingsbeleid, om te beginnen de omvang van het overheidstekort en de brutoschuld, en daarnaast andere indicatoren, zoals de stand van de lopende rekening, de omvang van de voorwaardelijke verplichtingen ten aanzien van de financiële sector, rentebetalingen, risicopremies en de verwachte verandering in de leeftijdsgerelateerde uitgaven op middellange termijn. Bij de berekening van de gemiddelde jaarlijkse begrotingsinspanning wordt het in de voorjaarsprognoses 2010 van de diensten van de Commissie voorziene tekort voor 2011 als uitgangspunt gehanteerd. Vervolgens is berekend welke totale begrotingsinspanning nodig is om de nominale tekortdoelstelling van 3% binnen de gestelde termijn te realiseren, als wordt aangenomen dat de output gap geleidelijk afneemt en in 2015 is verdwenen. (9) Tegen deze achtergrond is het raadzaam het corrigeren van het buitensporige tekort in een middellangetermijnkader te zien, met 2013 als uiterste termijn voor de correctie. Met name gelet op het feit dat er geen sprake is van omvangrijke economische onevenwichtigheden, moeten de Deense autoriteiten, opdat het aanpassingstraject geloofwaardig en houdbaar is, de begrotingsmaatregelen in 2010 volgens plan ten uitvoer leggen en in de periode 2011-2013 een gemiddelde jaarlijkse structurele aanpassing van een ½% van het bbp realiseren, de maatregelen specificeren die nodig zijn om het buitensporige tekort in 2013 te corrigeren als het conjunctuurklimaat dit mogelijk maakt, en het tekort sneller terugdringen indien de economische of budgettaire omstandigheden gunstiger uitvallen dan thans wordt verwacht. (10) Zoals blijkt uit zijn budgettaire staat van dienst heeft Denemarken baat gehad bij een betrekkelijk sterk begrotingskader, dat opvalt door zijn grote bereik en de transparantie en zichtbaarheid van de begrotingsregels. De consumptieve overheidsbestedingen hebben echter meer dan eens de streefcijfers overschreden. Recente initiatieven om in economische sancties te voorzien, zouden voor de gemeenten een extra stimulans kunnen betekenen om zich aan de overeengekomen streefcijfers te houden. Sinds 2002 geldt er in Denemarken een belastingstop, waarbij noch de indirecte, noch de directe belastingen verhoogd mogen worden. De belastingstop heeft geen beletsel gevormd voor een grote belastinghervorming in 2009, maar een strikte naleving van de belastingstop zou verdere aanpassingen kunnen bemoeilijken. (11) Volgens gegevens die de Deense autoriteiten in april 2010 hebben meegedeeld, bedroeg de bruto overheidsschuld in 2009 41,6% van het bbp en zal deze stijgen tot 45,1% van het bbp in 2010. Volgens de voorjaarsprognoses 2010 van de diensten van de Commissie, waarbij is aangenomen dat het beleid ongewijzigd blijft, stijgt de schuld tot 46% van het bbp in 2010 en loopt deze in 2011 verder op tot 49,5% van het bbp, waarmee de schuld dus onder de referentiewaarde van 60% van het bbp blijft. (12) Om beter toezicht te kunnen uitoefenen in het kader van de BTP, zal regelmatig en tijdig moeten worden gecontroleerd welke vorderingen zijn gemaakt bij de tenuitvoerlegging van de budgettaire consolidatiestrategie. Daarom zou daaraan in de komende actualiseringen van het Deense convergentieprogramma een apart hoofdstuk kunnen en moeten worden gewijd. (13) In het algemeen moeten de maatregelen ter consolidering van de begroting naar het oordeel van de Raad een duurzame verbetering van het overheidssaldo teweegbrengen en er tegelijkertijd op gericht zijn de kwaliteit van de openbare financiën te bevorderen en het groeipotentieel van de economie te versterken, BEVEELT AAN : (1) Aangezien de Deense begrotingssituatie in 2010 het gevolg is van maatregelen ter grootte van 2,2% van het bbp in 2009 en 1,3% in 2010, die een passende reactie vormen op de neergang en die aansloten bij de beginselen van het Europees economisch herstelplan, en ook een gevolg is van de onbelemmerde werking van automatische stabilisatoren, maken de Deense autoriteiten zo spoedig mogelijk, doch uiterlijk in 2013 een einde aan de thans bestaande buitensporigtekortsituatie. (2) De Deense autoriteiten dringen het overheidstekort op geloofwaardige en duurzame wijze terug tot onder de 3% van het bbp door maatregelen binnen een middellangetermijnkader te nemen. Daartoe wordt van de Deense autoriteiten in het bijzonder het volgende verwacht: (a) zij voeren de begrotingsmaatregelen in 2010 conform de meest recente actualisering van het convergentieprogramma uit en gaan in 2011 over tot consolidatie teneinde het tekort in 2013 terug te dringen tot onder de referentiewaarde; (b) zij zorgen voor een gemiddelde jaarlijkse begrotingsinspanning van ten minste een ½% van het bbp in de periode 2011-2013; (c) zij specificeren de maatregelen die nodig zijn om het buitensporige tekort in 2013 te corrigeren als het conjunctuurklimaat dit mogelijk maakt, leggen deze maatregelen strikt ten uitvoer en dringen het tekort sneller terug indien de economische of budgettaire omstandigheden gunstiger uitvallen dan thans wordt verwacht. (3) De Raad stelt [13 januari 2011] vast als uiterste datum waarop de Deense regering doeltreffende actie moet ondernemen en invulling moet geven aan de noodzakelijke maatregelen om de correctie van het buitensporige tekort naderbij te brengen. Bij de beoordeling van de doeltreffendheid van deze actie zal rekening worden gehouden met de economische ontwikkelingen die zich ten opzichte van de economische vooruitzichten in de voorjaarsprognoses 2010 van de diensten van de Commissie hebben voorgedaan. De Deense autoriteiten brengen, tot de beëindiging van de buitensporigtekortprocedure, in een apart hoofdstuk in de komende actualiseringen van het convergentieprogramma verslag uit over de vorderingen die bij de uitvoering van deze aanbevelingen zijn gemaakt. Voorts wijst de Raad op het belang van het bereiken van de middellangetermijndoelstelling (MTD) voor een passend begrotingsbeheer in tijden van economische neergang. Daarom verzoekt hij de Deense autoriteiten de budgettaire consolidatie na de correctie van het buitensporige tekort voort te zetten en af te koersen op de middellangetermijndoelstelling voor de begrotingssituatie, namelijk een structureel sluitende begroting in 2015 . Deze aanbeveling is gericht tot het Koninkrijk Denemarken. Gedaan te Brussel, op Voor de Raad De voorzitter […] [1] PB L 209 van 2.8.1997, blz. 6. DA (...PICT...)|EUROPA-KOMMISSIONEN| Bruxelles, den 15.6.2010 SEK(2010) 744 endelig Henstilling med henblik på RÅDETS HENSTILLING med henblik på at bringe situationen med et uforholdsmæssigt stort underskud i Danmark til ophør Henstilling med henblik på RÅDETS HENSTILLING med henblik på at bringe situationen med et uforholdsmæssigt stort underskud i Danmark til ophør RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR - under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 126, stk. 7, under henvisning til henstilling fra Europa-Kommissionen og ud fra følgende betragtninger: (1) I henhold til traktatens artikel 126 skal medlemsstaterne undgå uforholdsmæssigt store offentlige underskud. (2) Stabilitets- og vækstpagten er baseret på målsætningen om sunde offentlige finanser som et middel til at styrke forudsætningerne for prisstabilitet og en stærk og vedblivende vækst, som fører til øget beskæftigelse. (3) I 2005 blev stabilitets- og vækstpagten ændret for at gøre den mere virkningsfuld og styrke dens økonomiske fundament samt sikre de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt. Ændringen tjente til at sikre, at der især blev taget hensyn til hele den økonomiske og budgetmæssige situation i alle faser af proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud. På den måde bliver stabilitets- og vækstpagten en ramme, der kan benyttes som støtte for politiske initiativer, der hurtigt kan gøre de offentlige finanser sunde igen i en given økonomisk kontekst. (4) Rådet fastslog den [13. juli 2010] i overensstemmelse med traktatens artikel 126, stk. 6, at der forelå et uforholdsmæssigt stort underskud i Danmark. (5) I henhold til traktatens artikel 126, stk. 7, og artikel 3 i Rådets forordning (EF) nr. 1467/97 om fremskyndelse og afklaring af gennemførelsen af proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud EFT L 209 af 2.8.1997, s. 6. (der indgår i stabilitets- og vækstpagten) skal Rådet også rette henstillinger til den pågældende medlemsstat med henblik på at bringe situationen med et uforholdsmæssigt stort underskud til ophør inden for en given frist. I henstillingen skal der fastsættes en frist på højst seks måneder for den pågældende medlemsstats iværksættelse af virkningsfulde foranstaltninger til korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud samt en frist for korrektionen af det uforholdsmæssigt store underskud, som bør være gennemført i året efter, at det er konstateret, medmindre der foreligger særlige omstændigheder. Ved afgørelsen af, om der foreligger særlige omstændigheder, skal der tages hensyn til "relevante forhold" som præciseret i artikel 2, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1467/97. Henstillingen skal endvidere indeholde en opfordring til medlemsstaten om at opnå en årlig forbedring af den strukturelle saldo, dvs. den konjunkturkorrigerede saldo eksklusive engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger, på som benchmark mindst 0,5 % af BNP.[1] EFT L 209 af 2.8.1997, s. 6. (6) I Danmarks tilfælde anses der at foreligge særlige omstændigheder, der er relevante for den mere fleksible anvendelse af proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud siden ændringen af stabilitets- og vækstpagten i 2005. Recessionen in 2009 afspejlede navnlig det abrupte fald i det private forbrug, investeringer og eksporten som en udløber af finanskrisen og den globale recession, særlig det kraftige fald i efterspørgslen fra Danmarks største handelspartnere (Tyskland, Det Forenede Kongerige, Sverige og Norge). Underskuddet i 2010 er en konsekvens af både den økonomiske nedgang og de stimulerende foranstaltninger, som de danske myndigheder har truffet i overensstemmelse med den europæiske økonomiske genopretningsplan. Hvis der optræder særlige omstændigheder, kan Rådet tillade, at korrektionen af det uforholdsmæssigt store underskud sker på mellemlang sigt. (7) Ifølge indberetningen i april 2010 som led i proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud forventes det offentlige underskud i Danmark at nå op på 5,4 % af BNP i 2010 som følge af den økonomiske nedgang og de finanspolitiske konsekvenser af den genopretningsplan, som er nærmere beskrevet i opdateringen af stabilitetsprogrammet fra februar 2010. Ifølge Kommissionens prognose fra foråret 2010 forventes det offentlige underskud at vokse fra 2,7 % af BNP i 2009 til 5,5 % af BNP i 2010 og derefter falde til 4,9 % af BNP med uændret politik. Denne antagelse tager ikke hensyn til de konsolideringsforanstaltninger for 2011, der blev bebudet af regeringen den 25. maj 2010, eller andre foranstaltninger, hvorom der endnu ikke foreligger tilstrækkeligt præcise. Ved at udnytte landets budgetoverskud forud for 2009 traf Danmark en række stimulerende foranstaltninger i overensstemmelse med den europæiske økonomiske genopretningsplan svarende til 2,2 % af BNP i 2009 og 1,3 % af BNP i 2010. Genopretningsforanstaltningerne er fordelt på permanente skattenedsættelser og midlertidige offentlige investeringsforanstaltninger. (8) I betragtning af de særlige omstændigheder og den europæiske økonomiske genopretningsplan tilrådes det at fastsætte en gennemsnitlig årlig finanspolitisk indsats. Den finanspolitiske indsats bør tage hensyn til alle de faktorer, der er relevante for realiseringen af de finanspolitiske målsætninger, herunder størrelsen af det offentlige underskud og den offentlige bruttogæld samt andre indikatorer som f.eks. saldoen på de løbende poster, finanssektorens eventualforpligtelser, rentebetalinger, risikopræmier og den forventede ændring i de aldersrelaterede udgifter på mellemlang sigt. Ved beregningen af den gennemsnitlige årlige finanspolitiske indsats skal der tages udgangspunkt i 2011-underskuddet i henhold til Kommissionens prognose fra foråret 2010. Den samlede finanspolitiske indsats, der er nødvendig for at nå målet på 3 % for det nominelle underskud inden fristens udløb, beregnes derpå på basis af en antagelse om en gradvis lukning af outputgabet senest i 2015. (9) På denne baggrund er det rimeligt at se på korrektionen af det uforholdsmæssigt store underskud på mellemlang sigt og fastsætte 2013 som frist for korrektionen. Da der ikke forekommer større økonomiske uligevægte, vil en troværdig og holdbar tilpasningskurs navnlig kræve, at de danske myndigheder gennemfører de finanspolitiske foranstaltninger i 2010 som planlagt, sikrer en gennemsnitlig årlig strukturel tilpasning på ½ % af BNP i perioden 2010-2013, præciserer de foranstaltninger, som er nødvendige for at korrigere det uforholdsmæssigt store underskud senest i 2013, hvis konjunkturerne tillader det, og fremskynder nedbringelsen af underskuddet, hvis de økonomiske eller budgetmæssige forhold bliver gunstigere end forventet på nuværende tidspunkt. (10) Som det fremgår af landets hidtidige budgetresultater, har Danmark nydt godt af en forholdsvis stærk finanspolitisk ramme, som er bemærkelsesværdig ved dens brede dækning og dens klare og gennemsigtige finanspolitiske regler. Udgifterne til offentligt forbrug har imidlertid haft tendens til at overskride målene. En række nylige initiativer, herunder økonomiske sanktioner, kunne styrke kommunernes incitament til at overholde de aftalte mål. Siden 2002 har den danske skattepolitik bygget på et skattestop, der forhindrer inddrivelse af nye indirekte eller direkte skatter. Skattestoppet lagde ikke hindringer i vejen for en omfattende skattereform i 2009, men hvis skattestoppet overholdes strengt, kan det blive vanskeligt at foretage yderligere tilpasninger. (11) Ifølge de oplysninger, som de danske myndigheder indsendte i april 2010, udgjorde den offentlige bruttogæld 41,6 % af BNP i 2009, og den forventes at vokse til 45,1 % af BNP i 2010. I henhold til Kommissionens prognose fra foråret 2010 vil den offentlige gæld, under forudsætning af uændret politik, udgøre 46 % af BNP i 2010 og vokse yderligere til 49,5 % af BNP i 2011, hvilket dog stadig er under referenceværdien på 60 % af BNP. (12) En forstærket overvågning som led i proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud vil kræve en regelmæssig og rettidig kontrol med de fremskridt, der gøres med gennemførelsen af den finanspolitiske konsolideringsstrategi. I denne forbindelse kunne det være nyttigt at afsætte et særskilt kapitel til dette spørgsmål i de kommende opdateringer af Danmarks konvergensprogram. (13) Efter Rådets opfattelse bør budgetkonsolideringsforanstaltninger generelt sikre en vedvarende forbedring af den offentlige saldo, og de bør samtidig tilrettelægges på en sådan måde, at kvaliteten i de offentlige finanser forbedres, og økonomiens vækstpotentiale styrkes - VEDTAGET DENNE HENSTILLING: 1) I erkendelse af, at Danmarks budgetstilling i 2010 er resultatet af dels foranstaltninger svarende til 2,2 % af BNP i 2009 og 1,3 % i 2010, som udgør en passende respons på nedgangen og er i overensstemmelse med den europæiske økonomiske genopretningsplan, dels de automatiske stabilisatorers frie spil, bør de danske myndigheder bringe den nuværende situation med et uforholdsmæssigt stort underskud til ophør hurtigst muligt og senest i 2012. 2) De danske myndigheder bør bringe det offentlige underskud ned under 3 % af BNP på en troværdig og holdbar måde ved at træffe foranstaltninger på mellemlang sigt. Med henblik herpå bør de danske myndigheder specielt: a) gennemføre de finanspolitiske foranstaltninger i 2010 som planlagt i henhold til den seneste opdatering af landets konvergensprogram og indlede konsolideringen i 2011 med det formål at reducere underskuddet til under referenceværdien senest i 2013 b) sikre, at der årligt gøres en finanspolitisk indsats svarende til mindst ½ % af BNP i perioden 2011-2013 c) præcisere de foranstaltninger, der er nødvendige for at korrigere det uforholdsmæssigt store underskud senest i 2013, hvis konjunkturerne tillader det, og fremskynde nedbringelsen af underskuddet, hvis de økonomiske eller budgetmæssige vilkår bliver gunstigere end forventet på nuværende tidspunkt. 3) Rådet fastsætter den [13. januar 2011] som frist for den danske regering til at tage virkningsfulde skridt og til at præcisere de foranstaltninger, der vil være nødvendige for at gøre fremskridt i retning af en korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud. Ved vurderingen af de virkningsfulde skridt vil der blive taget hensyn til den økonomiske udvikling sammenlignet med de økonomiske udsigter i Kommissionens prognose fra foråret 2010. De danske myndigheder bør redegøre for de fremskridt, de gør med implementeringen af disse henstillinger, i et særskilt kapitel i de kommende opdateringer af konvergensprogrammet indtil afslutningen af proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud. Rådet fremhæver endvidere, at det er vigtigt at nå det mellemfristede mål af hensyn til en hensigtsmæssig forvaltning af finanspolitikken i økonomiske nedgangstider. Det opfordrer derfor de danske myndigheder til at sikre, at budgetkonsolideringen i retning af det mellemfristede mål for budgetstillingen, dvs. et budget, der strukturelt set er i balance senest i 2015, fastholdes efter korrektionen af det uforholdsmæssigt store underskud. Denne henstilling er rettet til Kongeriget Danmark. Udfærdiget i Bruxelles, den På Rådets vegne […] Formand [1] EFT L 209 af 2.8.1997, s. 6. BG (...PICT...)|ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ| Брюксел, 15.6.2010 SEC(2010) 744 окончателен Препоръка за ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА с оглед на прекратяването на съществуващия прекомерен държавен дефицит в Дания Препоръка за ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА с оглед на прекратяването на съществуващия прекомерен държавен дефицит в Дания СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ, като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 126, параграф 7 от него, като взе предвид препоръката на Европейската комисия, като има предвид, че: (1) Съгласно член 126 от Договора държавите-членки трябва да избягват прекомерния държавен дефицит. (2) Пактът за стабилност и растеж се основава на целта за осигуряване на стабилни публични финанси като средство за укрепване на предпоставките за ценова стабилност и висок и устойчив растеж, водещ до създаване на трудова заетост. (3) Реформата на Пакта за стабилност и растеж от 2005 г. имаше за цел да се увеличи ефективността му и да се заздрави икономическата му основа, както и да се запази устойчивостта на публичните финанси в дългосрочен план. По-специално, тя имаше за цел да гарантира, че икономическите и бюджетните условия са взети предвид изцяло на всеки етап от ППД. По този начин Пактът за стабилност и растеж осигурява рамката на държавните политики за бързо възстановяване на стабилното състояние на бюджета, като в същото време се отчита икономическата ситуация. (4) На [13 юли 2010 г.] Съветът реши съгласно член 126, параграф 6 от Договора, че в Дания е налице прекомерен дефицит. (5) Съгласно член 126, параграф 7 от Договора и член 3 от Регламент (ЕО) № 1467/97 на Съвета за определяне и изясняване на прилагането на процедурата при прекомерен дефицит OВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 6. , който е част от Пакта за стабилност и растеж, Съветът следва да отправи препоръки до съответната държава-членка с цел прекратяване на съществуващия прекомерен дефицит в рамките на определен срок. В препоръката следва да се определи краен срок от най-много шест месеца за предприемане на ефективни действия от страна на съответната държава-членка за коригиране на прекомерния дефицит, както и краен срок за прекратяването на прекомерния дефицит, който следва да приключи в годината след неговото установяване, освен при наличието на особени обстоятелства. Когато се взема решение дали са налице особени обстоятелства, следва да бъдат взети под внимание „значимите фактори“, посочени в член 2, параграф 3 от Регламент (EО) № 1467/97. Освен това Съветът следва да изисква в препоръката за коригирането на прекомерния дефицит постигането на минимално годишно подобрение на структурното салдо (т.е. салдото, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл, без еднократните и другите временни мерки) от поне 0,5 % от БВП.[1] OВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 6. (6) По отношение на Дания се смята, че са налице особени обстоятелства, които са от значение за по-голямата гъвкавост в прилагането на ППД, въведена с реформата на Пакта за стабилност и растеж от 2005 г. Рецесията през 2009 г. отразяваше по-специално резкия спад в частното потребление, инвестициите и износа вследствие на финансовата криза и на глобалната рецесия, и особено спада в търсенето от страна на основните търговски партньори (Германия, Обединеното кралство, Швеция и Норвегия). Дефицитът през 2010 г. се дължи както на забавянето на икономическия растеж, така и на мерките за стимулиране на икономиката, предприети от датските власти в съответствие с ЕПИВ. Наличието на особени обстоятелства дава право на Съвета да позволи коригирането на прекомерния дефицит да бъде извършено в средносрочен план. (7) Съгласно уведомлението във връзка с ППД от април 2010 г. се очаква дефицитът на консолидирания държавен бюджет на Дания да достигне 5,4 % от БВП през 2010 г., като се отчитат икономическият спад и фискалното въздействие на плана за икономическо възстановяване, описан по-подробно в актуализацията на конвергентната програма от февруари 2010 г. В прогнозите на службите на Комисията от пролетта на 2010 г. се предвижда държавният дефицит да нарасне от 2,7 % от БВП през 2009 г. на 5,5 % от БВП през 2010 г. и да спадне на 4,9 % от БВП през 2011 г., при условие че политиката остане непроменена. При това предположение не се вземат предвид мерките за консолидация през 2011 г., обявени от правителството на 25 май 2010 г., нито мерките, които все още не са достатъчно конкретизирани. Възползвайки се от бюджетните излишъци преди 2009 г., Дания прие мерки за фискално стимулиране в съответствие с ЕПИВ, достигащи 2,2 % от БВП през 2009 г. и 1,3 % през 2010 г. Мерките за възстановяване са разпределени между постоянни намаления на данъците и временни мерки в областта на публичните инвестиции. (8) Предвид на особените обстоятелства и рамката на ЕПИВ се препоръчва средногодишна фискална корекция. Последната се оценява въз основа на всички съществени фактори за постигането на целите на фискалната политика, като се започне от нивото на дефицита на консолидирания държавен бюджет и на брутния дълг и се отчетат и други показатели като състоянието на текущата сметка, нивото на условните задължения на финансовия сектор, лихвените плащания, рисковите премии и очакваната промяна в средносрочните разходи, свързани със застаряването на населението. Дефицитът за 2011 г., посочен в прогнозата на службите на Комисията от пролетта на 2010 г., се приема като отправна точка при изчисляването на средногодишната фискална корекция. След това съвкупната фискална корекция, необходима за постигането на целта за номинален дефицит от 3 % до края на срока, се изчислява при допускането, че разликата между фактическия и потенциалния БВП ще бъде постепенно преодоляна до 2015 г. (9) На този фон е целесъобразно да се очаква прекратяване на прекомерния дефицит в средносрочен план, като крайният срок за прекратяването е 2013 г. По-специално, с оглед на липсата на съществени икономически дисбаланси, за постигането на надеждна и устойчива корекция датските власти ще трябва да приложат фискалните мерки през 2010 г., както е предвидено, и да осигурят средногодишна структурна корекция в размер на ½ % от БВП през периода 2011—2013 г., да конкретизират мерките, необходими за постигане на корекцията на прекомерния дефицит до 2013 г., ако цикличните условия позволяват това, и да ускорят намаляването на дефицита, ако икономическите или бюджетните условия се окажат по-благоприятни, отколкото се очаква в момента. (10) Както е видно от досегашната практика на Дания в бюджетната област, страната извлича полза от сравнително стабилната фискална рамка, известна с широкообхватността си, както и с прозрачността и проследяемостта на фискалните си правила. Все пак разходите за потребление по консолидирания държавен бюджет проявиха склонност към надхвърляне на целевите равнища. Неотдавнашните инициативи, включващи икономически санкции, биха могли да засилят стимулите за общините да се придържат към съгласуваните цели. От 2002 г. в центъра на датската данъчна политика е замразяването на данъците, съгласно което не могат да се повишават нито косвените, нито преките данъци. Замразяването на данъците не попречи на провеждането на сериозна данъчна реформа през 2009 г., но строгото спазване на замразяването на данъците може да затрудни осъществяването на допълнителни корекции. (11) Според данните, предоставени от датските власти през април 2010 г., консолидираният брутен държавен дълг е бил в размер на 41,6 % от БВП през 2009 г. и се очаква да се увеличи на 45,1 % от БВП през 2010 г. Според прогнозата на службите на Комисията от пролетта на 2010 г., която се основава на допускането, че няма да има промяна в провежданата политика, очаква се съотношението на дълга да нарасне на 46 % oт БВП през 2010 г. и да се увеличи още до 49,5 % oт БВП през 2011 г., но да остане под референтната стойност от 60 % от БВП. (12) Засиленият надзор съгласно ППД ще изисква редовно и своевременно наблюдение на напредъка при изпълнението на стратегията за фискална консолидация. В този контекст в предстоящите актуализации на конвергентната програма на Дания би било полезно да бъде включена отделна глава, посветена на този въпрос. (13) Като цяло, Съветът е на мнение, че мерките за бюджетна консолидация, насочени към подобрение на качеството на публичните финанси и засилване на потенциала за икономически растеж, следва да гарантират трайно подобрение на консолидираното бюджетно салдо, ПРИЕ НАСТОЯЩАТА ПРЕПОРЪКА: (1) Осъзнавайки, че състоянието на бюджета на Дания през 2010 г. се дължи на мерки в размер на 2,2 % от БВП през 2009 г. и 1,3 % през 2010 г., които представляват адекватен отговор на икономическия спад и са в съответствие с Европейския план за икономическо възстановяване, както и на свободното действие на автоматичните стабилизатори, датските власти следва да прекратят съществуващия прекомерен дефицит възможно най-скоро, но не по-късно от 2013 г. (2) Датските власти следва да сведат по надежден и устойчив начин дефицита на консолидирания държавен бюджет под 3 % от БВП, като предприемат мерки в средносрочен план. Конкретно за тази цел датските власти следва да: а) приложат фискалните мерки през 2010 г., както е предвидено в последната актуализация на конвергентната програма, и да започнат консолидация през 2011 г., за да сведат дефицита под референтната стойност до 2013 г.; б) осигурят средногодишна фискална корекция от поне ½ % от БВП за периода 2011—2013 г.; в) конкретизират и прилагат строго мерките, необходими за постигане на корекцията на прекомерния дефицит до 2013 г., ако цикличните условия позволяват това, и да ускорят намаляването на дефицита, ако икономическите или бюджетните условия се окажат по-благоприятни, отколкото се очаква в момента. (3) Съветът определя краен срок [13 януари 2011 г.], в който правителството на Дания да предприеме ефективни действия и да конкретизира мерките, които ще бъдат необходими за постигане на напредък в коригирането на прекомерния дефицит. При оценяването на ефективността на предприетите действия ще се вземат предвид икономическите резултати спрямо икономическите перспективи, представени в прогнозата на службите на Комисията от пролетта на 2010 г. Датските власти следва да докладват за постигнатия напредък при прилагането на тези препоръки в отделна глава, включена в предстоящите актуализации на конвергентните програми, до отмяната на процедурата при прекомерен дефицит. Освен това Съветът подчертава колко важно е постигането на средносрочната цел (СБЦ) за адекватното бюджетно управление в условията на икономически спад. Поради това той приканва датските власти да гарантират, че след коригирането на прекомерния дефицит ще продължат с бюджетната консолидация, насочена към постигането на средносрочната бюджетна цел — балансиран бюджет в структурно изражение до 2015 г. Адресат на настоящата препоръка е Кралство Дания. Съставено в Брюксел на За Съвета Председател […] [1] OВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 6. PL (...PICT...)|KOMISJA EUROPEJSKA| Bruksela, dnia 15.6.2010 SEK(2010) 744 wersja ostateczna Zalecenie ZALECENIE RADY mające na celu likwidację nadmiernego deficytu budżetowego w Danii Zalecenie ZALECENIE RADY mające na celu likwidację nadmiernego deficytu budżetowego w Danii RADA UNII EUROPEJSKIEJ, uwzględniając Traktat o funkcjonowaniu Unii Europejskiej, w szczególności jego art. 126 ust. 7, uwzględniając zalecenie Komisji