Domstolsförfarandena är fortfarande bland de längsta i EU. Trots vissa förbättringar under de senaste åren är handläggningstiden på alla nivåer och i alla ärendekategorier fortfarande mycket lång. För tvistemål i första instans år 2018 behövde domstolarna i genomsnitt 440 dagar för att avsluta ett mål, vilket är bland de längsta handläggningstiderna i EU . Detta förvärras ytterligare av långdragna förfaranden i andra instans (i genomsnitt 1 120 dagar). Handläggningstiden i förvaltningsdomstolar är också fortfarande ett problem (i genomsnitt 1 057 dagar), trots vissa förbättringar under de senaste åren. Uppklarandegraden tyder också på att domstolarna för närvarande arbetar på maximal kapacitet , och Malta är en av de medlemsstater som har lägst antal domare per capita. Den genomsnittliga handläggningstiden för ärenden om penningtvätt i första instans (mer än 2 000 dagar) är också ett särskilt problem och fortsatte att öka under 2018. Domstolarna stängdes och tidsfristerna upphävdes tillfälligt från och med den 16 mars 2020 genom beslut av överintendenten för folkhälsa, som en del av de nödåtgärder som genomfördes för att hantera covid-19-pandemin. Den 5 juni 2020 upphävdes detta beslut.

En helt fristående åklagarmyndighet håller på att inrättas. Fram tills nyligen väcktes majoriteten av åtal av polisen, medan riksåklagaren endast direkt åtalade de allvarligaste brotten. Dessutom kombinerade riksåklagaren åklagarfunktionen med rollen som juridisk rådgivare till regeringen och företrädde staten i rättsliga förfaranden, vilket gav upphov till farhågor om maktfördelningen. År 2019 tillkännagav regeringen sin avsikt att inrätta en separat åklagarmyndighet som svar på Venedigkommissionens rekommendationer. Som ett första steg inrättades statsadvokatens kontor för att överta de andra funktioner än lagföringsfunktioner som riksåklagaren tidigare hade utfört. Statsadvokaten fungerar som juridisk rådgivare för regeringen. Riksåklagaren kommer att vara ansvarig för all lagföring. Regeringen planerar att lägga fram ett lagförslag i parlamentet i oktober 2020 för att utvidga riksåklagarämbetet till att även omfatta mindre allvarliga brott. Överföringen av ärenden från polisen till åklagarmyndigheten kommer att ske successivt, med början sommaren 2020, och bör så småningom leda till att alla åtal flyttas över till riksåklagaren. Därför kommer det fortfarande att ta tid innan reformerna av åklagarmyndigheten till fullo kan träda i kraft. När det gäller riksåklagaren antog parlamentet i juli 2019 en lag som föreskriver ett nytt utnämningsförfarande. Enligt lagen ska premiärministern ta vederbörlig hänsyn till rekommendationerna från en utnämningskommission när han fattar beslut om sin rekommendation till presidenten i enlighet med artikel 91 i författningen när en riksåklagare ska utnämnas. I linje med det nya förfarandet godtog premiärministern den 8 september 2020 den kandidat som föreslagits av utnämningskommissionen som Maltas riksåklagare. Dessa ändringar tillför kontroller och motvikter jämfört med det tidigare utnämningsförfarandet. I praktiken ligger utnämningen av riksåklagaren fortfarande främst under premiärministerns befogenheter, vilket har tagits upp som ett problem.

Det finns ingen rättslig ram som reglerar statlig reklam. Detta skapar vissa risker för missbruk både från regeringens sida och av enskilda politiker. Regeringen använder statlig reklam under hela året, men särskilt under de månader som föregår ett val, som en form av indirekt politisk reklam. I en undersökning som nyligen gjordes av Maltas kommissionär med ansvar för standarder i det offentliga livet drogs slutsatsen att det är vanligt att ministrar använder offentliga medel för att ta fram innehåll för sina personliga sidor på sociala medier. Kommissionären föreslog därför riktlinjer för ministrars och parlamentariska sekreterares användning av sociala medier, vilka regeringen enligt hans rapport har gått med på att följa.. På grundval av dessa faktorer tilldelar MPM 2020 en medelhög risknivå till statlig reglering av resurser och stöd till mediesektorn.

Radio och tv-styrelsen samlar in ägarinformation rörande medieföretag, men det finns inga skyldigheter att göra denna lättillgänglig för allmänheten. Detta omfattar radio- och tv-stationer som ägs av de politiska partierna och som behandlas som kommersiella programföretag. Om aktieinnehavet i medieföretaget ändras måste radio- och tv-styrelsen informeras, varefter styrelsen gör en due diligence-granskning. Registreringen av företagen och ägandeinformationen finns att tillgå via det maltesiska företagsregistrets onlineregister. Det finns inga särskilda rättsliga skyldigheter för medieföretag att offentliggöra sina ägarstrukturer på ett sätt som skulle göra denna information lättillgänglig för allmänheten. Dessutom har radio- och tv-styrelsen rätt att få alla typer av uppgifter som den anser nödvändiga från tillståndshavarna, men styrelsen offentliggör inte dessa uppgifter. Även om MPM 2020 anger att allmänheten i stort sett är medveten om vem som äger medieföretag i landet, tilldelar MPM följaktligen en medelhög risknivå när det gäller insyn i medieägandet.

Kommissionären med ansvar för standarder i det offentliga livet uttryckte oro över intressekonflikter för parlamentsledamöter. Sedan kommissionären med ansvar för standarder i det offentliga livet inledde sin verksamhet 2018 granskas redovisningar av tillgångar från parlamentsledamöter. Detta är resultatet av lagen om standarder i det offentliga livet som trädde i kraft den 30 oktober 2018. Kommissionären kommer att granska redovisningarna och föreslå en översyn av de uppgifter som ska lämnas in. Det är dock bara de redovisningar som tillhör ministrar och parlamentariska sekreterare som offentliggörs. När det gäller intressekonflikter utfärdade kommissionären ett beslut om ett klagomål som lämnats in av en parlamentsledamot i juli 2019 om en potentiell intressekonflikt för parlamentsledamöter som innehar befattningar inom eller tillhandahåller avtalsenliga tjänster till den offentliga sektorn. I sin fallrapport konstaterade kommissionären att två tredjedelar av parlamentets ledamöter innehar förordnanden hos eller kontrakt med den offentliga sektorn och drog slutsatsen att regeringens utdelning av uppdrag till icke-ministrar är fullständigt fel och att denna praxis måste upphöra. En eventuell reform av stadgan för parlamentets ledamöter övervägs i samband med den konstitutionella reformprocessen. När det gäller personer med högsta verkställande funktioner, såsom förvaltningschefer och förtroendepersoner, omfattas de inte av samma redovisningsskyldigheter som parlamentsledamöter. De är skyldiga att lämna grundläggande uppgifter enligt de etiska regler för offentliganställda som bifogas lagen om offentlig förvaltning . Förtroendepersoner granskas av kommissionären med ansvar för standarder i det offentliga livet.

Förslag har lagts fram om utnämning av personer som innehar högsta verkställande funktioner. Ändringsförslag har lagts fram för att säkerställa att kommissionen för offentlig tjänst, som är ett oberoende konstitutionellt organ, utfärdar rekommendationer till Maltas president om utnämning och avsättning av förvaltningschefer, på grundval av tydliga och på förhand fastställda krav. När det gäller förtroendepersoner har ändringar av lagen om offentlig förvaltning och lagen om standarder i det offentliga livet lagts fram, i syfte att fastställa en tydlig rättslig grund för utnämningen av förtroendepersoner. Detta följer Venedigkommissionens och Grecos rekommendationer om förvaltningschefer och förtroendepersoner . Venedigkommissionen utarbetar just nu ett tilläggsyttrande om de lagstiftningstexter som lämnats in till Parlamentet.

Kommissionären med ansvar för standarder i det offentliga livet (2020), Towards the Regulation of Lobbying in Malta.

Effekterna av mordet på Maltas främsta undersökande journalist är fortfarande kännbara i Malta. Europarådets plattform för att främja skyddet av journalistik och journalisters säkerhet rapporterade tre varningar under 2019, som ännu inte har hanterats. Staten svarade på två varningar. Den första varningen gällde en it-attack mot den oberoende, undersökande onlineplattformen The Shift News. Den andra och den tredje varningen gällde rättsliga hot mot tre journalister som samlade material till en bok om mordet på Caruana Galizia respektive behandlingen av journalister efter en presskonferens som hölls på premiärministerns kansli. Europarådets plattform har rapporterat en varning under 2020 gällande en SLAPP-liknande åtgärd som lämnats in av en affärsman mot The Shift News.

Europarådet: Venedigkommissionen (2020) – Malta – Opinion on proposed legislative changes (CDL-AD (2020)006).

Europarådet: Venedigkommissionen (2018), Malta – Opinion on constitutional arrangements and separation of powers and the independence of the judiciary and law enforcement (CDL-AD (2018)028).

Europarådet: Parlamentariska församlingen (2019), parlamentariska församlingens resolution 2293 (2019): Daphne Caruana Galizia’s assassination and the rule of law in Malta and beyond: ensuring that the whole truth emerges.

Europaparlamentets resolution av den 15 november 2017 om rättsstatlighet i Malta.

Greco (2019), Fjärde utvärderingsomgången – Second Compliance Report on Malta on corruption prevention in respect of members of parliament, judges and prosecutors.

Greco (2019), Femte utvärderingsomgången – Evaluation Report on Malta on preventing corruption and promoting integrity in central governments and law enforcement agencies.

Maltas regering (2020), Maltas kommentarer om 2020 års rapport om rättsstatsprincipen.

OECD (2019), Indicators of Regulatory Policy and Governance – Malta

Transparency International (2020), Landsuppgifter – Malta. https://www.transparency.org/en/countries/malta

Reportrar utan gränser, Malta. https://rsf.org/en/taxonomy/term/150 .

Repubblika, bidrag till 2020 års rapport om rättsstatsprincipen.

FN:s barnrättskommitté, (2019).

Virtuellt landsbesök på Malta inom ramen för 2020 års rapport om rättsstatsprincipen.

Bilaga II: Landsbesök på Malta

Kommissionens avdelningar höll virtuella möten i juni 2020 med:

·Domarförbundet (Association of Judges)

·Fredsdomarförbundet (Association of Magistrates)

·Riksåklagaren (Attorney General)

·Maltas radio- och tv-styrelse (Broadcasting Authority Malta)

·Advokatsamfundet (Chamber of Advocates)

·Kommissionär med ansvar för standarder i det offentliga livet (Commissioner for Standards in Public Life)