MOTIVERING

1.BAKGRUND TILL FÖRSLAGET

•Motiv och syfte med förslaget

Onlineplattformar har stor betydelse för den digitala handeln. I dagsläget bedriver mer än en miljon EU-företag handel via onlineplattformar för att nå sina kunder, och man beräknar att transaktionerna avseende omkring 60 % av den privata konsumtionen och 30 % av den offentliga konsumtionen av varor och tjänster relaterade till den totala digitala ekonomin sker via onlinebaserade förmedlingstjänster. Dessa förmedlingstjänster drar ofta nytta av betydande datadrivna direkta och indirekta nätverkseffekter, som tenderar att resultera i att det endast finns ett begränsat antal framgångsrika plattformar per förmedlat segment i ekonomin. Det ökade antalet förmedlingar av transaktioner som sker via onlineplattformar, kombinerat med starka indirekta nätverkseffekter som kan förstärkas av onlineplattformarnas datadrivna fördelar medför att företagens beroende av onlineplattformar ökar eftersom dessa fungerar som ett slags grindvakter till marknader och konsumenter. Asymmetrin mellan den relativa marknadsstyrkan hos ett litet antal ledande onlineplattformar – som dock inte nödvändigtvis är dominerande i konkurrenslagstiftningens mening – förvärras av att utbudssidan till sin natur är fragmenterad och består av tusentals små näringsidkare. Den här typen av dynamik iakttas inte hos onlineplattformar som erbjuder förmedlingstjänster företag till företag (B2B), i den mån som sådana finns. Där tenderar både företagsanvändarna och onlineplattformarna att vara stora och sofistikerade företag som är mer beredda att säkerställa balanserade avtalsförhållanden. I en kommissionsstudie från 2006 konstaterades att denna medvetenhet om riskerna var en faktor som höll tillbaka ett brett anammande av e-marknaderna företag till företag.

De leverantörer av onlinebaserade förmedlingstjänster som omfattas av detta initiativ är i princip onlinebaserad e-marknadsplatser, onlinebaserade butiker för mjukvarutillämpningar och sociala medier online. Dessa olika typer av onlinebaserade förmedlingstjänster syftar alla till att, genom tillhandahållandet av informationssamhällestjänster, främja inledandet av direkttransaktioner mellan företagsanvändare och konsumenter som ingått ett avtal, oavsett om transaktionerna i slutändan avslutas online eller offline. För att främja sådana direkttransaktioner gör dessa förmedlingstjänster allmänt sett det möjligt för företagsanvändare som erbjuder varor eller tjänster till konsumenter att ha en onlinenärvaro, utan att de i princip behöver driva en egen självständig webbplats. Vid sidan av att erbjuda företagsanvändare möjligheten till onlinenärvaro främjar onlinebaserade förmedlingstjänster ofta direktkommunikation mellan enskilda företagsanvändare och konsumenter genom ett integrerat gränssnitt för onlinekommunikation. När det gäller sociala medier konstateras att vissa leverantörer inom denna kategori av onlinebaserade tjänsteleverantörer faktiskt integrerar olika typer av onlinebaserade förmedlingstjänster i en och samma digitala miljö, och samtliga dessa kan omfattas av detta alternativ. Företagssidor hjälper t.ex. konsumenter att hitta lokala företag och tjänsteleverantörer och är viktiga möjliggörare av transaktioner mellan näringsidkare och konsumenter (B2C). Sådana företagssidor är allt oftare integrerade med funktioner för direktbokning eller inköp, vilket förvandlar dessa tjänster till e-marknadsplatser online.

Det finns en stor potential i form av effektiv tillgång till (gränsöverskridande) marknader, men de europeiska företagen kan inte utnyttja den onlinebaserade plattformsekonomins hela potential på grund av ett antal potentiellt skadliga affärsmetoder och bristen på ändamålsenliga prövningsmekanismer i unionen. Samtidigt har leverantörer av onlinetjänster problem med att vara verksamma på hela den inre marknaden på grund av den framväxande fragmenteringen.

Företagens beroende av vissa onlinetjänster innebär att leverantörerna av dessa onlinebaserade förmedlingstjänster har utrymme att använda ett antal potentiellt skadliga affärsmetoder som begränsar företagsanvändarnas försäljning via dem och riskerar att undergräva deras förtroende, i synnerhet genom oförklarade ändringar av de allmänna villkoren utan information i förväg, borttagande av varor eller tjänster från förteckningen och tillfälligt avbrytande av konton utan att skälen tydligt anges, bristande insyn när det gäller rangordningen av varor och tjänster och de företag som erbjuder dessa, otydliga villkor för tillgång till och användning av de data som leverantörer samlar in, bristande insyn när det gäller gynnande av leverantörens egna konkurrerande tjänster och s.k. mest-gynnad-nations-klausuler som begränsar företagens möjligheter att erbjuda mer attraktiva villkor via andra kanaler än förmedlingstjänsterna online.

Vidare kan sökmotorer online vara viktiga källor till internettrafik för företag och kan påverka de kommersiella resultaten för sådana företagswebbplatsanvändare som erbjuder sina varor eller tjänster online på den inre marknaden. Den rangordning av webbplatser som görs av leverantörer av sökmotorer, inbegripet webbplatser där företag erbjuder sina varor och tjänster till konsumenter, har stor betydelse för konsumenternas val och dessa företagswebbplatsanvändares kommersiella resultat. Även när allmänna sökmotorer inte har något avtalsförhållande med sina företagswebbplatsanvändare kan alltså också de främja beroendeförhållanden, i synnerhet genom potentiellt skadliga rangordningsmetoder, som kan påverka företagsanvändare.

Samtidigt är det nuvarande regelverket inte alltid effektivt när det gäller att förhindra en del av dessa metoder eller erbjuda effektiv prövning. Den allt mer fragmenterade regleringen i EU komplicerar i hög grad regleringsvillkoren. Denna situation påverkar i första hand företagsanvändare, men berör alla aktörer i de flersidiga ekosystemen av onlineplattformar, inklusive konsumenterna, som kan drabbas av ett minskat utbud av konkurrenskraftiga varor och tjänster.

Detta förslag kompletteras av kommissionens beslut om inrättandet av en expertgrupp för observatoriet för den onlinebaserade plattformsekonomin, som i princip ska övervaka möjligheterna och utmaningarna för unionen i den onlinebaserade plattformsekonomin, inklusive frågor kopplade till tillämpningen av den förordning som kommissionen nu föreslår.