Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om "Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om ändring av beslut 819/95/EG om fastställande av gemenskapens åtgärdsprogram Sokrates" () (97/C 287/07)

Den 6 maj 1997 beslutade rådet, i enlighet med artikel 198 i EG-fördraget, att remittera följande ärende till Ekonomiska och sociala kommittén om ovannämnda förslag.

Sektionen för sociala frågor och familje-, utbildnings- och kulturfrågor, som ansvarade för kommitténs arbete i frågan, antog sitt yttrande den 14 maj 1997. Föredragande var José Rodríguez García Caro.

Vid sin 346:e plenarsession (sammanträdet den 28 maj 1997) antog Ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 91 röster för och 3 nedlagda röster.

1. Bakgrund

1.1. Gemenskapens handlingsprogram Sokrates inrättades genom Europaparlamentets och rådets beslut 819/95/EG. Målet med programmet är att utveckla högkvalitativ utbildning och ett öppet europeiskt samarbetsområde på utbildningsområdet.

1.2. Programmet omfattar tre huvudsakliga områden:

- Högre utbildning: underprogrammet Erasmus.

- Skolutbildning: underprogrammet Comenius.

- Övergripande åtgärder på följande områden:

Språkinlärning: underprogrammet Lingua

Öppen utbildning och distansutbildning

Vuxenundervisning

Informations- och erfarenhetsutbyte.

1.3. Sokratesprogrammets huvudsakliga syfte är att främja samarbete mellan medlemsstaterna på utbildningsområdet. Samarbetet mellan olika utbildningsinstitutioner i Europa skall gynnas genom att öka studenternas och utbildningspersonalens rörlighet och därmed uppmuntra till kunskaps- och erfarenhetsutbyte.

1.4. Programmet skall enligt planen löpa under fem år, från den 1 januari 1995 till den 31 december 1999.

1.5. Förslaget till beslut om inrättandet av Sokratesprogrammet har remitterats till kommittén, som offentliggjorde sitt yttrande vid plenarsessionen den 27 och 28 april 1994 (föredragande: Jan Jacob van Dijk).

De viktigaste synpunkterna från det tidigare yttrandet återges nedan. Dessa tjänar som utgångspunkt för en bedömning av de resultat från programmets två första år som beskrivs i kommissionens meddelande, samt för ytterligare synpunkter om den föreslagna ändringen av programmet.

1.5.1. Kommitténs allmänna kommentarer

- Man välkomnade att utbytesprogrammen integrerades och fortsatte

- Man bedömde att programmet var ett effektivt verktyg för att främja utbildningens EU-dimension

- Man stödde utvidgningen av programmet till skolutbildningen.

1.5.2. Kommitténs särskilda kommentarer

- Man ifrågasatte om de anslagna medlen var tillräckliga.

- Man ansåg att ändringarna i Erasmusprogrammet angående samarbete mellan universitet skulle påverka informationsutbudet.

- Man fruktade att den mycket centraliserade förvaltningen av programmet skulle kunna försvåra samordningen av informationen.

- Man ansåg att informationsutbudet var en av de viktigaste faktorerna för om ett program skulle bli en framgång eller ett misslyckande.

- Man ansåg att de olika nationella förmedlingarna borde samarbeta på ett effektivt sätt.

- Man rekommenderade att de mindre utbredda och talade språken skulle skyddas.

- Man rekommenderade att undervisning skulle ske i två av gemenskapens språk förutom det nationella språket.

- Man uppmanade kommissionen att inrätta utbytesprogram med länder utanför EU.

- Man ansåg att den rådgivande kommittén skulle behållas.

1.6. Det föreliggande förslaget om ändring av beslutet om fastställande av Sokratesprogrammet har sitt ursprung i en överenskommelse mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen som träffades vid slutet av medbeslutandeförfarandet i samband med förhandlingarna om programmet.

Enligt överenskommelsen skulle parlamentet och rådet utvärdera resultaten av programmet två år efter det att det påbörjats, med utgångspunkt i en rapport från kommissionen som skulle innehålla lämpliga förslag till åtgärder som skulle antas av parlamentet och rådet.

2. Utvärdering av Sokratesprogrammets resultat

2.1. I det kommissionsdokument (KOM(97) 99 slutlig) som nu remitterats till kommittén utvärderas Sokratesprogrammets två första år. Det innehåller en detaljerad beskrivning av resultaten av hela programmet och av de olika underprogrammen.

Kommittén anser att man i rapporten måste lyfta fram både de negativa aspekterna som framkommit i samband med att programmet tillämpats, så att de kan åtgärdas, och de positiva aspekterna, så att de kan stärkas och utvecklas maximalt under den kvarvarande programtiden.

2.2. Negativa aspekter

2.2.1. Äskanden om projektstöd som överstiger den disponibla budgeten

I kommitténs tidigare yttrande om Sokrates riktade man uppmärksamheten på de otillräckliga budgetanslagen för programmet, redan före den kraftiga nedskärning som gjordes efter det att yttrandet antagits. Kommittén anser att denna ökade efterfrågan på projekt och stöd är ett tecken på det intresse som finns i utbildningskretsar, och att den visar att mycket information har spridits om programmet på medlemsländernas utbildningsanstalter.

2.2.2. Otillräckliga anslag till projekt av hög kvalitet

Det berömvärda målet att stödja så många projekt som möjligt innebär att de projekt som håller högst kvalitet får för små anslag. Man behöver noggrant överväga om det inte är bättre att göra vissa sökande besvikna genom att avslå deras projekt, och i stället ge mer stöd åt de projekt som verkar kunna garantera en högre kvalitet.

2.2.3. Benägenhet att gynna de institutioner och individer som har större ekonomiska resurser

Om anslagen är otillräckliga kan man vara säker på att de som har små ekonomiska resurser kommer att avstå från att delta i projekten. Solidaritet och rättvisa villkor bör garanteras så att de mindre välbeställda har samma möjlighet att utnyttja programmet. Kommittén har redan påpekat detta i sitt yttrande om grönboken om "Grundutbildning, vidareutbildning och forskning - Hinder för rörlighet över gränserna".

2.3. Positiva aspekter

2.3.1. Att öka studenters och lärares rörlighet samt att utvidga möjligheten till att omfatta utbildningsanstalter som inte omfattades av tidigare program

Kommittén anser att programmet, genom att det utvidgas till hela utbildningssektorn, på rätt sätt främjar integrations- och samarbetsandan inom EU genom att inkludera sådana projekt som påverkar unionens medborgare på lägsta gräsrotsnivå. På lång sikt kommer detta utan tvivel att öka förståelsen för nationella skillnader, så att en respekt för skillnaderna förenar istället för splittrar EU-medborgarna.

2.3.2. Att främja samarbete mellan medlemsstaternas utbildningsanstalter

Kommittén anser att det är av yttersta vikt att samarbetet mellan utbildningsanstalterna kontinuerligt byggs ut. På medellång sikt kan ett närmare samarbete mellan utbildningsanstalter bidra till att framsteg görs när det gäller erkännande och godkännande av sådan utbildning som genomgåtts i andra medlemsstater.

2.3.3. Att förstärka utbildningens europeiska dimension genom att inkludera nya utbildningsområden

Utvidgningen av programmet till öppen utbildning och distansutbildning är av avgörande betydelse. Den innebär ett erkännande av en typ av utbildning som förenklas av den nya informations- och kommunikationstekniken, och kommer att bidra till att stärka utbildningsformen.

2.3.4. Att främja det europeiska poängöverföringssystemet

Kommissionens insatser för att bygga upp ett europeiskt område för enhetlig bedömning av akademiska meriter förtjänar särskilt stöd.

2.3.5. Att främja språk som är mindre utbredda och som undervisas i mindre utsträckning

Kommittén gläds åt att detta område är ett av programmets främsta förtjänster, vilket innebär att en av de rekommendationer kommittén lämnade i sitt tidigare yttrande tillmötesgåtts.

2.3.6. Att öka informations- och erfarenhetsutbytet

Kommittén är övertygad om att om organisationen och metodiken i utbildningssystemen kontinuerligt förbättras kommer det att bli lättare att erbjuda utbildningar som är optimalt anpassade till de krav arbetsmarknaden ställer på de arbetssökande. Detta innovativa inslag i Sokratesprogrammet måste följaktligen få största möjliga stöd.

2.3.7. Att bidra till utvecklingen av högkvalitativ utbildning i enlighet med artikel 126 i EG-fördraget

En högkvalitativ utbildning måste vara en ständig målsättning för EU. Kommittén kommer alltid att stödja sådan politik och sådana program som främjar detta syfte.

2.3.8. Att identifiera hinder för utveckling av programmet

Hindren för rörlighet över gränserna identifierades i kommitténs yttrande om grönboken om "Grundutbildning, vidareutbildning och forskning - Hinder för rörlighet över gränserna".

Särskilt när det gäller utbildningspersonalens rörlighet anmodar kommittén medlemsstaterna att så mycket som möjligt underlätta för lärarkåren att delta i Sokratesprogrammet, och avlägsna de hinder som kommissionen identifierat under programmets utveckling och som räknas upp i redogörelsen för programmets resultat.

2.3.9. Att erkänna behovet av ökade anslag till programmets budget för att förbättra de ekonomiska förutsättningarna under slutfasen av programmets femårsperiod

Detta befäster åsikten att programmets budget är otillräcklig, vilket påpekats i kommitténs tidigare yttrande.

3. Förslaget till beslut

Förslaget om ändring av beslut 819/95/EG syftar huvudsakligen till att utöka programmets ekonomiska ram med 50 miljoner ecu, dvs. med 5,9 %. Kommissionen anser att detta är motiverat för att:

3.1. Upprätthålla en tillräcklig nivå av högkvalitativa projekt utan att behöva avslå fler projekt på grund av bristande resurser i programbudgeten.

3.2. I största möjliga utsträckning tillmötesgå äskandena om finansiering av det stora antal projektansökningar som lämnas in.

3.3. Säkra utvecklingen av Erasmus som ett underprogram till Sokrates, så att den nivå av studentrörlighet som uppnåtts inte hotas av otillräckliga resurser.

3.4. Säkra Comenius-underprogrammets framtid genom att garantera tillräckliga resurser för skolor som deltar i de multilaterala skolpartnerskapen.

3.5. Se till att de nationella förmedlingarna fortsätter att sprida information om programmet.

3.6. Se till att mindre gynnade ges tillträde till programmet genom att respektera principen om lika möjligheter.

3.7. Dämpa konsekvenserna för budgeten av att Sokrates utvidgas till de associerade länderna.

4. Kommentarer

4.1. Allmänna kommentarer

4.1.1. Kommittén välkomnar förslaget i den mån det syftar till att öka programmets budget. ESK skulle dock vilja påminna om att man tycker att den föreslagna budgeten är otillräcklig för de ambitiösa och viktiga mål och åtgärder som eftersträvas.

Ekonomiska och sociala kommittén gläder sig dock åt att kommissionen har inbegripit Sokratesprogrammet bland gemenskapens budgetprioriteringar. Det står helt klart att med den nuvarande ekonomiska situationen är anslagen till utbildningsområdet en av de budgetposter man lägger störst vikt vid.

4.1.2. ESK vill uttrycka sin tillfredsställelse över att Sokratesprogrammet åtnjuter en positiv särbehandling inom EU-budgeten, men anser ändå att en ökning av det totala anslaget till programmet på 5,9 % inte innebär någon reell ökning av anslagen, utan snarare en ungefärlig kompensation för de senaste två årens inflation i vissa medlemsstater. Kommittén anser följaktligen att anslagen bör höjas i absoluta tal.

Likaså anser kommittén att kommissionen bör ändra den planerade fördelningen av Sokratesprogrammets anslag, oberoende av vilken relativ betydelse de olika underprogrammen har, så att de medel som tilldelats underprogrammet Comenius utökas så mycket som möjligt. Kommittén anser att åtgärderna för ungdomar i skolåldern får ökad effekt eftersom människor i den åldern är mer mottagliga.

4.1.3. Kommittén tror starkt på utbildning som en oumbärlig del av människans utveckling och som ett nödvändigt medel för att utvidga de individuella färdigheterna. Därför anser ESK att Sokratesprogrammet underlättar och främjar den sociala dimensionen inom den europeiska integrationen.

4.1.4. I en tid av åtstramning och svångremspolitik anser kommittén att tydliga prioriteringar måste fastställas för de åtgärder som skall vidtas. Tillräckliga ekonomiska resurser måste anslås till program som Sokrates, som syftar till att göra EU:s fördelar åtkomliga för allmänheten.

4.1.5. Vidareutveckling av individers kunskaper och färdigheter spelar en viktig roll för att hålla nere arbetslösheten - ett problem som angår alla medlemsstater. Genom att bidra till att öka dessa kunskaper och färdigheter kan programmet spela en viktig roll för EU:s ekonomiska utveckling. Därför vill kommittén upprepa sin uppfattning att programmet förtjänar större anslag än vad som föreslagits.

4.1.6. Med denna utgångspunkt och med tanke på den föreslagna ändringen av beslut 819/95/EG, kan kommittén, trots att den föreslagna ökningen är välkommen, inte förstå varför kommissionen lägger fram ett sådant blygsamt förslag efter den överenskommelse som träffades 1995 vid slutet av medbeslutandeförfarandet. Kommittén förstår inte varför man skulle vänta två år och åter sätta igång beslutsprocessen bara för att öka programmets budget med 5,9 %. Att handla på ett sådant sätt är kanske korrekt, men det är inte effektivt.

4.1.7. Kommittén anser att Sokrates, i egenskap av ett program som är särskilt utformat för att förbättra utbildningen för EU:s medborgare, förtjänar allt tänkbart stöd för att garantera att dess mål uppnås på ett tillfredsställande sätt.

4.2. Särskilda kommentarer

4.2.1. De synpunkter som kommittén hade på det ursprungliga förslaget om Sokratesprogrammet gäller också detta yttrande: de punkter som tillmötesgåtts kan nu understrykas och de som förkastades kan på nytt tas under övervägande.

4.2.2. Kommittén anser att kommissionen när den utvärderar de förtjänster som programmet haft, bör ha förhållandet mellan kvalitet och kvantitet i åtanke och bör försöka att förena båda aspekterna vid urvalet av de olika projekt och ansökningar som presenteras.

Om man utvidgar programmet för att nå så många utbildningsanstalter och människor inom utbildningssektorn som möjligt kan det påverka projektens kvalitet och det aktiva deltagandet på ett negativt sätt. Samtidigt ligger det ett värde i att så många som möjligt kan delta, vilket effektivt bidrar till att stärka den europeiska integrationen.

Kommissionens rapport om de resultat som uppnåtts under 1995 och 1996 visar att de som sökt EU-stöd för vissa åtgärder bara har fått väldigt små belopp. Därför anser kommittén att rejäla insatser behövs för att se till att kvalitet prioriteras framför kvantitet när ansökningar skall godkännas och stödnivåerna beslutas, utan att detta blir enda motivet för att helt utnyttja den budget som tilldelats programmet.

4.2.3. Under det innevarande Europaåret mot rasism vill kommittén gärna upprepa vad man påpekat i sitt föregående yttrande om Sokrates, nämligen att utbildningen är ett viktigt verktyg för att bekämpa den sociala utslagningen, rasismen och främlingsfientligheten. Därför vill ESK återigen rekommendera att kapitel II, åtgärd 2 inte bara skall gälla barn till migrerande arbetstagare, zigenare, resenärer och personer med yrken som kräver mycket resor, utan också barn till flyktingar och asylsökande i medlemsstaterna.

4.2.4. Kommittén uppmanar kommissionen att skärpa bedrägerikontrollen för att undvika snedvridningar och för att se till att de disponibla medlen utnyttjas på bästa sätt och når fram till så många stödsökande som möjligt.

4.2.5. När stöd beviljas skulle det vara till nytta med en "fininställningsmetod" för fördelningen av stödmedlen, så att de motsvarar mottagarnas verkliga behov och så att de som har mindre resurser får större stöd. Detta skulle vara det bästa sättet att garantera principen om lika tillgång till gemenskapens Sokrates-medel.

4.2.6. Under den fas av programmet som inleds i och med det nya beslutet från Europaparlamentet och rådet måste särskilda insatser göras för att sprida information om programmet i medlemsstater och regioner som hittills haft relativt få projekt och ansökningar. Den viktigaste målsättningen skulle då bli att hitta sådana brister i informationsspridningen som kan ha hindrat vissa utbildningsanstalter från att få kännedom om programmet.

4.2.7. Kommittén anser att de belopp som anslagits under den fleråriga förnyelsen av projekt inte bör göra det besvärligt för nya sökande att ta del av programmet under de följande åren. Det är inte önskvärt att ett ogenomträngligt system skapas, där samma institutioner och personer gång efter annan ges tillgång till sådana anslag som Sokrates för närvarande erbjuder, och som tidigare erbjöds av de program som nu inordnats i Sokrates, exempelvis Erasmus och Lingua.

Kommittén kräver absolut största möjliga öppenhet i samband med fördelningen av gemenskapens stöd och uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att vidta nödvändiga åtgärder för att garantera att de medborgare som berörs av programmet och som vill ta del i det ges samma möjligheter till tillträde, samt att se till att Sokrates når ut till största möjliga antal studenter, lärare och utbildningsanstalter för att undvika att några individer eller institutioner lägger beslag på stödet.

4.2.8. De åtgärder som vidtas på vuxenutbildningsområdet skulle i vissa delar kunna stämma överens med programmen inom Europeiska socialfonden. I de fall sådana överensstämmelser föreligger är största möjliga samordning önskvärd mellan åtgärderna för att undvika dubbelarbete och att programmen överlappar varandra. Om olika åtgärder skulle överföras mellan ESF-programmen och Sokrates i linje med det förda resonemanget, finns det också anledning att flytta över motsvarande anslag till Sokrates.

4.2.9. Kommittén vill till sist, som den brukar göra i sina yttranden som rör EU:s officiella språk, betona sitt stöd för åtgärder som syftar till att främja och sprida medlemsstaternas språk, i synnerhet de mindre välkända språken. Återigen vill ESK understryka att språkutbildningen i mycket hög grad förbättrar medvetenheten om medlemsstaternas och regionernas olika kulturer, och således bidrar till att föra de olika folken närmare varandra.

Bryssel den 28 maj 1997.

Ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

Tom JENKINS

() EGT C 113, 11.4.1997, s. 14.