MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET, RÅDET, EUROPEISKA EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN SAMT REGIONKOMMITTÉN

Förbättring av tillgången till rättslig prövning i miljöfrågor i EU och dess medlemsstater

I.Uppmaning till gemensamma åtgärder

1Medlemsstaternas, allmänhetens och alla intressenters engagemang är avgörande för om den europeiska gröna given ska lyckas. Kommissionen har åtagit sig i den europeiska gröna given att överväga ”att se över Århusförordningen för att göra det lättare för invånare och icke-statliga organisationer som ifrågasätter lagligheten i beslut som påverkar miljön att komma åt administrativa och rättsliga granskningar på EU-nivå. Kommissionen ska också vidta åtgärder för att förbättra möjlighet till rättslig prövning vid nationella domstolar i alla medlemsländer”.

2EU bör samarbeta med medborgare och berörda parter om den europeiska gröna given ska lyckas och leverera varaktig förändring. Allmänheten är och bör förbli en drivkraft för den gröna övergången och bör ha möjligheter att engagera sig mer aktivt i att utveckla och genomföra ny politik. För att öka förtroendet för både nationella förvaltningar och EU-förvaltningar är det också viktigt att ha en nödvändig ”maktfördelning” för att säkerställa att rättsakter och beslut kan granskas för att se om miljölagstiftningen följs. Tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor, både via EU-domstolen och de nationella domstolarna som unionsdomstolar, är en viktig stödåtgärd för att bidra till övergången till den europeiska gröna given och ett sätt att stärka civilsamhällets roll som väktare i det demokratiska utrymmet.

3Detta meddelande åtföljer ett kommissionsförslag om ändring av förordning (EG) nr 1367/2006 (Århusförordningen) i syfte att förbättra den interna översynen av administrativa rättsakter (COM(2020) ...). När förslaget antas av medlagstiftarna kommer genomförandet av Århuskonventionen (nedan kallad konventionen) att förbättras ”på ett sätt som är förenligt med de grundläggande principerna för unionens rättsordning och med dess system för rättslig prövning”. Det föreslås att icke-statliga miljöorganisationer ska få större möjligheter att ifrågasätta handlingar och underlåtenheter vid EU-institutioner och EU-organ i enlighet med konventionen.

4Lagstiftningsförslaget syftar till att stärka EU:s system för tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor. Detta system, betraktat i sin helhet, ger varje sökande tillgång till en effektiv mekanism för klagomål och prövning i enlighet med kraven i konventionen.

5Syftet med detta meddelande är att lyfta fram den vitala roll som medlemsstaterna spelar inom EU:s övergripande system. Medlemsstaterna ska tillhandahålla och underlätta tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor som regleras av rättsakter som antas enligt EU-lagstiftningen, inbegripet nationella genomförandeåtgärder med anknytning till icke-lagstiftningsakter på EU-nivå. Tillgång till rättslig prövning inkluderar att ge talerätt för icke-statliga organisationer och individer som är direkt berörda av en överträdelse av miljölagstiftningen även i gränsöverskridande sammanhang. Tyvärr finns det brister i praktiken. År 2019 offentliggjorde kommissionen granskningen av genomförandet av miljöpolitiken, som identifierade en serie systembrister i det praktiska genomförandet av tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor i nationella rättssystem. I synnerhet framhöll den problem som de icke-statliga organisationerna står inför när det gäller att få talerätt att föra fram rättsliga problem i EU-relaterade miljöfrågor och processuella hinder, t.ex. oöverkomligt höga kostnader.

6För att förbättra EU:s system för tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor, i enlighet med konventionen, som medlemsstaterna själva är parter i, uppmanar kommissionen medlemsstaterna att i högre grad genomföra tillämplig EU-lagstiftning. Det är lika viktigt att medlemsstaternas regler som är tillämpliga på rättsväsendet och rättslig praxis till fullo genomför EU-domstolens rättspraxis om tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor. Dessutom bör nationella lagstiftningar inte skapa ett hinder för detta, t.ex. genom att inte ge talerätt för icke-statliga organisationer som krävs enligt konventionen. För att säkerställa rättssäkerhet i alla medlemsstater måste nationell lagstiftning uppfylla kraven i konventionen, EU-lagstiftningen och EU-domstolens rättspraxis. Nationella domstolar bör också tillämpa och verkställa tillämpliga regler mot bakgrund av de krav som ställs i deras nationella rättsordningar som följer av EU-lagstiftningen.

II.Betydelsen av tillgången till rättslig prövning i miljöfrågor i EU

7Tillgång till ett effektivt rättsmedel och en opartisk domstol är en grundläggande rättighet i EU:s rättsordning. Effektiva rättssystem spelar en avgörande roll för att skydda rättsstaten, som föreskrivs i artikel 2 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget), och för att säkerställa en effektiv tillämpning av EU-lagstiftningen och förbättra allmänhetens förtroende för offentliga förvaltningar.

8Detta återspeglas också genom artikel 19.1 i EU-fördraget som kräver att medlemsstaterna tillhandahåller tillräckliga rättsmedel för att säkerställa ett effektivt rättsligt skydd inom de områden som omfattas av unionslagstiftningen, och i EU-domstolens rättspraxis om tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor. Tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor är också relevant inom ramen för artiklarna 41 och 47 i EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna, och hjälper till att tillhandahålla rättssäkerhet.

9Enskilda personer och icke-statliga organisationer spelar en avgörande roll när det gäller att identifiera potentiella överträdelser av EU-lagstiftningen genom att lämna in klagomål till förvaltningar eller ta ärenden till domstol. När enskilda personer eller icke-statliga organisationer söker rättslig prövning hos ett icke-rättsligt, administrativt organ kallas granskningen en administrativ prövning; om de söker prövning i domstol kallas det en rättslig prövning.

10EU:s system för administrativ och rättslig prövning som helhet omfattar inte bara den interna granskningsmekanismen enligt Århusförordningen och tillgången till EU-domstolen, utan förlitar sig också på nationella domstolar. I synnerhet gör artikel 267 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) det möjligt för alla fysiska eller juridiska personer som är part i förfaranden i nationella domstolar att begära ett förhandsavgörande hos EU-domstolen rörande giltigheten av akter antagna av EU-institutioner. EU och de nationella prövningssystemen sammantagna är nödvändiga för att ge effektiv tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor i EU.

III.EU som part i konventionen

11EU blev formellt part i konventionen 2005. De 27 medlemsstaterna är också, var för sig, parter i konventionen; var och en med egna befogenheter, eget ansvar och egna skyldigheter – som också delas – för att säkerställa tillgång till rättslig prövning i ”miljöfrågor” enligt artikel 1 i konventionen. Skyldigheten att följa konventionen är därför föremål för detta karakteristiska drag i EU, där EU och dess medlemsstater utövar befogenheter. Det är viktigt att i följande punkter komma ihåg de specifika gränserna och arten av de skyldigheter som följer av ratificeringen av konventionen.

12Enligt konventionens villkor är EU en organisation för regional ekonomisk integration. Enligt artikel 19.5 i konventionen skulle EU vid anmälan av sitt ratifikationsinstrument uppge ”omfattningen av sin behörighet i de frågor som regleras i denna konvention”.