[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel den 13.2.2007

SEK(2007) 188 slutlig

Rekommendation till

RÅDETS YTTRANDE

enligt artikel 5.3 i rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om Portugals uppdaterade stabilitetsprogram för 2006–2010

(framlagd av kommissionen)

MOTIVERING

Allmän bakgrund

Stabilitets- och tillväxtpakten som trädde i kraft den 1 juli 1998 syftar till att genom sunda offentliga finanser stärka förutsättningarna för prisstabilitet och stark hållbar tillväxt som kan bidra till ökad sysselsättning. Reformen av pakten 2005 genomfördes mot bakgrund av att pakten har visat sig användbar för att förankra budgetdisciplin, men syftade till att stärka dess effektivitet och ekonomiska underbyggnad samt säkerställa de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet.

Medlemsstaterna skall lägga fram stabilitets- eller konvergensprogram och årliga uppdateringar av dessa för rådet och kommissionen, enligt rådets förordning (EG) nr 1466/97 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken[1], som utgör en del av stabilitets- och tillväxtpakten (medlemsstater som redan har övergått till den gemensamma valutan lägger fram [uppdaterade] stabilitetsprogram och medlemsstater som ännu inte har gjort det lägger fram [uppdaterade] konvergensprogram). Portugals första stabilitetsprogram lades fram i december 1998. I enlighet med förordningen yttrade sig rådet om programmet den 8 februari 1999, på grundval av en rekommendation från kommissionen och efter att ha hört Ekonomiska och finansiella kommittén. Enligt samma förfarande bedöms uppdaterade stabilitets- och konvergensprogram av kommissionen och granskas av den ovannämnda kommittén. De kan även granskas av rådet.

bakgrund till bedömningen av det uppdaterade programmet

Kommissionen har granskat den senaste uppdateringen av Portugals stabilitetsprogram, som lades fram den 15 december 2006 och har antagit en rekommendation till rådets yttrande om detta program (se faktarutan när det gäller de viktigaste punkterna i bedömningen).

För att beskriva den bakgrund mot vilken strategin för de offentliga finanserna i det uppdaterade stabilitetsprogrammet bedöms, sammanfattas i denna motivering följande:

1. Den ekonomiska utvecklingen och utvecklingen av de offentliga finanserna under de senaste tio åren.

2. Landets ställning när det gäller paktens korrigeringsaspekt (förfarandet vid alltför stora underskott).

3. Den senaste bedömningen av landets ställning när det gäller paktens preventiva aspekt (sammanfattning av rådets yttrande om den föregående uppdateringen av stabilitetsprogrammet).

4. Kommissionens bedömning av det nationella reformprogrammet från oktober 2006.

Den senaste ekonomiska utvecklingen och utvecklingen av de offentliga finanserna

Portugal har sedan år 2000 haft låg tillväxt, som inneburit att konvergensprocessen stannat av. Detta föregicks av en period av stark ekonomisk tillväxt till följd av dynamisk inhemsk efterfrågan och ökad produktivitet under senare delen av nittiotalet, inför införandet av euron. Avstannandet berodde på de begränsade framstegen på centrala ekonomiska områden. För det första verkar anpassningen på utbudssidan inte ha stött upphämtningsprocessen tillräckligt. Samtidigt håller viktiga sektorer fortfarande på att anpassa sig till globaliseringen. För det andra har inkomsterna inte utvecklats lika fort som utgifterna, skuldnivån är hög och underskottet i de utrikes affärerna har varit ansenligt, främst till följd av underskott i handelsbalansen. För det tredje har de offentliga finanserna varit svaga, främst på grund av att man underlåtit att konsolidera under ”goda ekonomiska tider” och på grund av den betydande ökningen av underskottet under konjunkturnedgången.

Förfarandet vid alltför stora underskott när det gäller Portugal

I enlighet med artikel 104.6 beslutade rådet den 20 september 2005 att fastställa att Portugal hade ett alltför stort underskott. Rådet gav samtidigt en rekommendation i enlighet med artikel 104.7 och angav att det alltför stora underskottet måste korrigeras senast 2008. Särskilt rekommenderades Portugal begränsa försämringen av de offentliga finansernas ställning under 2005 och se till att minska underskottet med cirka 1,5 % av BNP 2006, följt av en ytterligare minskning på minst ¾ % av BNP under både 2007 och 2008.

Enligt rådets rekommendation skulle den portugisiska regeringen inom sex månader vidta effektiva åtgärder för att uppnå underskottsmålet för 2006. Sedan rådets tidsfrist löpt ut, gjorde kommissionen en bedömning av de portugisiska myndigheternas ansträngningar. Kommissionens meddelande av den 22 juni 2006 innehöll följande slutsatser: Enligt tillgängliga uppgifter verkade Portugal ha vidtagit åtgärder som innebar godtagbara framsteg i syfte att korrigera det alltför stora underskottet inom de tidsfrister som rådet hade fastställt. Det var i Portugals fall därför inte nödvändigt att gå vidare med ytterligare steg i förfarandet vid alltför stora underskott. Rådet delade denna bedömning på sitt möte den 11 juli 2006.

Bedömningen i rådets yttrande om det föregående programmet

Den 14 mars 2006 antog rådet sitt yttrande om den föregående uppdateringen av stabilitetsprogrammet för perioden 2005–2009. Rådet ansåg att ”programmet på det hela taget är förenligt med en korrigering av det alltför stora underskottet senast 2008, förutsatt att de aviserade åtgärderna i programmet, som måste förstärkas för 2007 och åren därefter, genomförs fullt ut för att ta hänsyn till de nedåtgående trender som hotar målen för de offentliga finanserna.” Rådet uppmanade Portugal att göra följande:

(i) ”Anta och strikt genomföra de strukturåtgärder som föreskrivs i programmet för att säkerställa korrigeringen av det alltför stora underskottet senast vid utgången av 2008 på ett trovärdigt och hållbart sätt, säkerställa en fortsatt anpassning till det medelfristiga målet, när det alltför stora underskottet väl har korrigerats i enlighet med kraven i stabilitets- och tillväxtpakten samt skapa marginaler för att hantera effekterna på budgeten av en eventuellt lägre än förväntad ekonomisk tillväxt.

(ii) Beslutsamt vidta de planerade åtgärderna för att kontrollera utgifterna, förbättra budgetförfarandet på alla nivåer inom den offentliga sektorn, eventuellt genom att i högre grad tillämpa bindande utgiftstak och genom att, enligt vad som anges i programmet, stärka mekanismerna för övervakning, kontroll och rapportering i fråga om utgifter och inkomster.

(iii) Förbättra de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet, särskilt genom att genomföra de åtgärder som redan planeras i programmet och att anta ytterligare reformer när det gäller pensionerna och hälso- och sjukvården.

(iv) Åstadkomma en stadig minskning av den offentliga bruttoskuldkvoten genom att säkerställa att den avspeglar både framstegen med att minska underskottet i de offentliga finanserna och de planerade privatiseringarna, och genom att noggrant beakta de effekter som stora offentliga investeringsprojekt har på skulden, bland annat de projekt som grundas på partnerskap med den privata sektorn.”

Kommissionens bedömning av det nationella reformprogrammet från oktober 2006

Rapporten om genomförandet av Portugals nationella reformprogram, som skall tas fram inom ramen för den förnyade Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning, lades fram den 20 oktober 2006. I reformprogrammet anges följande centrala problem och prioriteringar: en förstärkt konsolidering av de offentliga finanserna, reformen av offentlig förvaltning, främjande av vetenskaplig och teknisk utveckling samt en höjning av befolkningens utbildningsnivå.

Av kommissionens bedömning av det programmet (antagen i samband med dess årliga lägesrapport i december 2006[2]) framgår att Portugal gör goda framsteg i genomförandet av sitt nationella reformprogram, särskilt på makro- och mikronivå. Framsteg har också gjorts inom sysselsättningspolitiken, särskilt genom reformer av undervisning och utbildning. Däremot har ännu inte tillräckliga åtgärder vidtagits på viktiga områden som anpassningen på arbetsmarknaden och flexibilitet med anställningstrygghet (”flexicurity”). För uppnå programmålen kommer det att krävas ytterligare ansträngningar på alla politikområden, med tanke på de så ambitiösa målen och Portugals utgångsläge.

Faktaruta: De viktigaste punkterna i bedömningen I enlighet med artikel 5.1 (stabilitetsprogram) och artikel 9.1 (konvergensprogram) i rådets förordning (EG) nr 1466/97 tas följande punkter upp i bedömningen: Är de ekonomiska antaganden som programmet bygger på rimliga? Vilket är medlemsstatens medelfristiga mål för de offentliga finanserna? Är anpassningsplanen lämplig för att uppnå detta mål? Är de vidtagna eller föreslagna åtgärderna för att följa denna plan tillräckliga för att nå det medelfristiga målet för de offentliga finanserna över konjunkturcykeln? I bedömningen av anpassningsplanen uppmärksammas om en större anpassning görs i ekonomiskt goda tider och en mer begränsad i ekonomiskt dåliga tider. För de medlemsstater som deltar i eurosamarbetet eller i ERM II uppmärksammas vidare om medlemsstaten som riktvärde eftersträvar en årlig förbättring av det konjunkturrensade saldot, exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder, motsvarande 0,5 % av BNP för att uppnå sitt medelfristiga mål för de offentliga finanserna. När anpassningsplanen fastställs (för medlemsstater som ännu inte har uppnått målet), eller vid beslut om en tillfällig avvikelse från målet (för medlemsstater som har uppnått målet), ingår det ett genomförande av större strukturreformer som har direkta kostnadsbesparande effekter på lång sikt (t.ex. genom att öka den potentiella tillväxten) och därigenom påvisbara effekter på de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet (under iakttagande av villkoret att en tillräcklig säkerhetsmarginal för referensvärdet på 3 % av BNP skall behållas och att situationen för de offentliga finanserna förväntas återgå till det medelfristiga målet under programperioden)? Särskild uppmärksamhet ägnas här pensionsreformer som syftar till att införa system med flera pelare, varav en obligatorisk pelare som fullständigt täcks av fondmedel. Är medlemsstatens ekonomiska politik förenlig med de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken? Rimligheten i programmets makroekonomiska antaganden bedöms med utgångspunkt i kommissionens höstprognos 2006 och i enlighet med den allmänt vedertagna metoden för beräkning av potentiell total produktion och konjunkturrensade saldon. Bedömningen av förenligheten med de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken bygger på de allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken när det gäller de offentliga finanserna som ingår i de integrerade riktlinjerna för perioden 2005–2008. Bedömningen tar också upp följande: Utvecklingen av skuldkvoten och utsikterna för de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet, vilket man ”vid övervakningen av de offentliga finanserna [bör] ägna tillräcklig uppmärksamhet” enligt rådets rapport av den 20 mars 2005 ”Att förbättra genomförandet av stabilitets- och tillväxtpakten”. I ett meddelande från kommissionen av den 12 oktober 2006 anges metoden för att bedöma den långsiktiga hållbarheten[3]. Graden av integration med de nationella reformprogram som medlemsstaterna överlämnat inom ramen för Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning. I sin följenot av den 7 juni 2005 till Europeiska rådet om de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken för perioden 2005–2008 framhöll Ekofinrådet att de nationella reformprogrammen borde vara förenliga med stabilitets- och konvergensprogrammen. Efterlevnaden av uppförandekoden[4], som bl.a. föreskriver en gemensam struktur och uppsättning tabeller för stabilitets- och konvergensprogrammen. |

- Rekommendation till

RÅDETS YTTRANDE

enligt artikel 5.3 i rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om Portugals uppdaterade stabilitetsprogram för 2006–2010

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR AVGIVIT FÖLJANDE YTTRANDE

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken[5], särskilt artikel 5.3,

med beaktande av kommissionens rekommendation, och

efter att ha hört Ekonomiska och finansiella kommittén.

HÄRIGENOM FRAMFÖRS FÖLJANDE.

5. Den [27 februari 2007] granskade rådet Portugals uppdaterade stabilitetsprogram, som omfattar perioden 2006–2010.

6. I det scenario som ligger till grund för bedömningen beräknas den reala BNP-tillväxten öka från 1,4 % år 2006 till 1,8 % år 2007 och därefter till 3 % under resten av programperioden. Enligt tillgängliga uppgifter verkar scenariot, särskilt för slutåren, utgå från optimistiska tillväxtantaganden, med ett produktionsgap som snabbt sluts. Inflationsberäkningarna i programmet förefaller vara realistiska.

7. För 2006 beräknas underskottet i de offentliga finanserna till 4,6 % av BNP, både i kommissionens höstprognos 2006 och i den nya uppdateringen, vilket skulle motsvara målet i den föregående uppdateringen av stabilitetsprogrammet. Enligt den nya uppdateringen har målen i stort sett nåtts för de offentliga intäkts- och utgiftsnivåerna. Uttryckta som andel av BNP är bägge något lägre än i kommissionens höstprognos 2006.

8. Huvudmålet för programmets finanspolitik på medellång sikt är en bestående korrigering av de stora obalanserna i de offentliga finanserna. Särskilt skall underskottet 2008 fås ned under referensvärdet på 3 % av BNP, följt av en fortsatt konsolidering. Viktiga steg mot en sådan konsolidering är planerade för hela programperioden: Det offentliga underskottet beräknas gradvis sjunka från 4,6 % av BNP 2006 till 0,4 % 2010, med en liknande anpassningsplan för det primära saldot som beräknas förbättras från ett underskott på 1,7 % av BNP 2006 till ett överskott på 2,5 % 2010. Framför allt skall minskningen av underskottet åstadkommas genom att hålla tillbaka de primära utgifterna. Under programperioden skall dessas nivå totalt sett minska i reala termer, tack vare strukturella korrigeringsåtgärder som främst handlar om en omstrukturering av den centrala statsförvaltningen, personal och offentliga tjänster samt kontroll av utgifterna för socialförsäkringar och hälso/sjukvård. Under de första åren av programmet kommer också högre skatteintäkter från främst vissa skattehöjningar respektive lägre skatteförmåner att bidra till en konsolidering av de offentliga finanserna. I programmet bekräftas den planerade anpassningen i uppdateringen av stabilitetsprogrammet från december 2005, mot bakgrund av ett i stort sett oförändrat makroekonomiskt scenario.

9. Enligt beräkningar med den allmänt vedertagna metoden väntas det strukturella saldot minska från ett underskott på cirka 3 ½ % av BNP år 2006 till ½ % år 2010 (dvs. det konjunkturrensade saldot exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder). Under programperioden planeras det strukturella saldot minska med i genomsnitt knappt ¾ % av BNP per år. Programmets medelfristiga mål för de offentliga finanserna är ett strukturellt underskott på 0,5 % av BNP, som skall uppnås senast 2010 dvs. ett år tidigare än som var det implicita målet i det föregående programmet. Eftersom målet är mer långtgående än minimiriktmärket (ett strukturellt underskott på cirka 1 ½ % av BNP), bör dess uppfyllande ge en tillräcklig säkerhetsmarginal mot ett alltför stort underskott. Målet ligger inom det intervall som i stabilitets- och tillväxtpakten och uppförandekoden har fastställts för de medlemsstater som deltar i eurosamarbetet eller i ERM II. Det avspeglar väl skuldkvoten och den genomsnittliga potentiella produktionstillväxten på lång sikt.

10. Det finns risker för att budgetutfallen kommer att bli sämre än beräknat, särskilt risker som sammanhänger med åtgärderna för att bromsa de offentliga utgifterna. I en svår makroekonomisk situation har regeringen nyligen vidtagit beslutsamma åtgärder för att tygla utgiftsökningarna, särskilt inom offentlig förvaltning, hälso/sjukvård och social trygghet. Detta kompletterar det nya regelverket för att förbättra de regionala och lokala myndigheternas finanser. Det förbereds även andra åtgärder som delvis också berör den offentliga sektorn. Hur dessa åtgärder kan hjälpa upp de offentliga finanserna är dock något oklart, särskilt från och med 2008. Eftersom åtstramningar på utgiftssidan är avgörande för konsolideringen av de offentliga finanserna, kräver de finanspolitiska målen också en fortsatt utveckling av budgetramarna och införande av system för utvärdering och kontroll av budgetgenomförandet. Som tidigare nämnts gör det optimistiska makroekonomiska scenariot att det finns risk för en svagare ekonomisk återhämtning, vilket gör att förbättringar av de offentliga finanserna blir blygsammare. Antagandena om skattelasticiteten verkar något optimistiska för 2007, men förefaller rimliga för resten av programperioden om skatteuppbörden fortsätter att förbättras. Slutligen innebär de offentliga företagen finansiella risker på medellång sikt.

11. Utifrån denna riskbedömning verkar programmets finanspolitiska inriktning i stort sett vara förenlig med den korrigering av det alltför stora underskottet senast 2008 som rådet rekommenderat. Detta förutsätter dock att åtgärderna i budgeten genomförs fullständigt och effektivt, eller förstärks om den ekonomiska tillväxten blir sämre än beräknat. Efter korrigeringen av det alltför stora underskottet är programmets mål en anpassning som ligger i linje med pakten. Med tanke på riskerna för de finanspolitiska målen, verkar emellertid programmets finanspolitiska inriktning sakna en tillräcklig säkerhetsmarginal för att till programperiodens slut hålla underskottet inom referensvärdet på 3 % av BNP vid normala konjunktursvängningar. Följaktligen kan målet på medellång sikt inte uppnås senast 2010, som det planeras i programmet. Under åren efter korrigeringen av det alltför stora underskottet kan därför programmets anpassning till målet på medellång sikt kräva större insatser för att ligga i linje med stabilitets- och tillväxtpakten. Enligt pakten bör den årliga förbättringen av det strukturella saldot som riktmärke för euroområdet och de länder som deltar i ERM II ligga på 0,5 % av BNP. Denna anpassning bör vara större under goda ekonomiska tider, men kan vara lägre när under dåliga ekonomiska tider.

12. Den offentliga bruttoskulden beräknas ha nått 67 ½ % av BNP år 2006, vilket överstiger fördragets referensvärde på 60 % av BNP. I programmet beräknas skuldkvoten öka 2007 och minska med nästan 6 procentenheter under resten av programperioden. Skuldkvotens utveckling påverkas av de ovannämnda riskerna för målen för de offentliga finanserna och fortsatt osäkerhet om stock-och flödesjusteringen, som tidigare tenderat att vara stor och företrädesvis ökat skulderna. Mot bakgrund av denna riskbedömning skulle skuldkvoten börja minska tillräckligt i riktning mot referensvärdet i slutet av programperioden.

13. Portugal har nyligen antagit pensionsreformer för att stärka de offentliga finansernas hållbarhet. Enligt programmets beräkningar skall reformerna under de följande årtiondena leda till betydligt lägre, om än avsevärda åldersrelaterade utgifter. De offentliga finansernas utgångsläge är visserligen bättre än 2005 men innebär fortfarande en risk för deras hållbarhet, redan innan de långsiktiga effekterna av befolkningens åldrande har tagits med i beräkningarna. Dessutom ligger bruttoskulden för närvarande över fördragets referensvärde. På det hela taget förefaller Portugal vara utsatt för stora risker med avseende på de offentliga finansernas hållbarhet. Sådana risker skulle minska med den planerade konsolideringen av de offentliga finanserna och en ytterligare begränsning av de åldersrelaterade utgifterna.

14. Stabilitetsprogrammet innehåller en kvalitativ bedömning av de samlade effekterna enligt rapporten från oktober 2006 om genomförandet om det nationella reformprogrammet, inom ramen för den finanspolitiska strategin på medellång sikt. Vidare ges systematiska uppgifter om de direkta budgetkostnader eller budgetbesparingar som de viktigaste planerade reformerna i det nationella reformprogrammet ger upphov till. Stabilitetsprogrammets beräkningar av de offentliga finanserna tar också uttrycklig hänsyn till hur dessa påverkas av de åtgärder som beskrivs i det nationella reformprogrammet. De finanspolitiska åtgärderna i stabilitetsprogrammet verkar överensstämma med åtgärderna i det nationella reformprogrammet. I synnerhet behandlar båda programmen sambandet mellan reformen av den offentliga förvaltningen och konsolideringsstrategin för de offentliga finanserna, samtidigt som ytterligare uppgifter lämnas om olika politikåtgärder.

15. Programmets finanspolitiska strategi överensstämmer i huvudsak med de allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken som ingår i de integrerade riktlinjerna för perioden 2005–2008.

16. Programmet innehåller alla obligatoriska och flertalet frivilliga uppgifter[6] som fastställs i uppförandekoden för stabilitets- och konvergensprogram. Det avviker dock på vissa väsentliga punkter från mallen i uppförandekoden[7].

Sammantaget är slutsatsen att programmet i stort sett är förenligt med en korrigering av det alltför stora underskottet senast 2008, under förutsättning att dess angivna åtgärder genomförs fullständigt och effektivt, eller förstärks om den ekonomiska tillväxten blir sämre än beräknat. Efter korrigeringen av det alltför stora underskottet skall, enligt programmet, adekvata framsteg göras mot målet på medellång sikt, men målen för de offentliga finanserna är förenade med risker. Mot bakgrund av denna bedömning och rekommendationen enligt artikel 104.7 av den 20 september 2005, uppmanar rådet Portugal till följande:

(i) Strikt genomföra programmets strukturåtgärder för att korrigera det alltför stora underskottet senast 2008 och vara berett att förstärka åtgärderna, om en sämre ekonomisk tillväxt än beräknat skulle påverka de offentliga finanserna.

(ii) Efter korrigeringen av det alltför stora underskottet genomföra den planerade anpassningen till målet på medellång sikt, vid behov kompletterad med kraftfullare åtgärder. Även se till att skuldkvoten minskas i enlighet därmed.

(iii) Fortsätta den pågående reformen av den offentliga förvaltningen. Fortsätta att stärka budgetramarna, inklusive utvärdering och kontroll av det offentliga budgetgenomförandet på alla nivåer, särskilt för att kunna begränsa utgifterna som planerat.

(iv) Med tanke på skuldnivån och den beräknade ökningen av åldersrelaterade utgifter förbättra de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet genom att uppnå målet på medellång sikt och genom att säkra och möjligen även öka vinsterna av de antagna pensionsreformerna.

Jämförelse av nyckeltal i makroekonomiska beräkningar och budgetberäkningar

2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |

Real BNP (förändring i %) | SP dec. 2006 | 0,4 | 1,4 | 1,8 | 2,4 | 3,0 | 3,0 |

KOM nov. 2006 | 0,4 | 1,2 | 1,5 | 1,7 | - | - |

SP dec. 2005 | 0,5 | 1,1 | 1,8 | 2,4 | 3,0 | - |

HIKP-inflation (i %) | SP dec. 20066 | 2,5 | 3,2 | 2,2 | 2,2 | 2,1 | 2,1 |

KOM nov. 2006 | 2,1 | 2,9 | 2,2 | 2,1 | - | - |

SP dec. 20056 | 2,3 | 2,3 | 2,2 | 2,2 | 2,1 | - |

Produktionsgap (i % av potentiell BNP) | SP dec. 20061 | -2,5 | -2,6 | -2,4 | -1,8 | -0,7 | 0,2 |

KOM nov. 20065 | -2,0 | -2,0 | -1,8 | -1,5 | - | - |

SP dec. 20051 | -2,3 | -2,7 | -2,5 | -1,8 | -0,7 | - |

Produktionsgap (i % av potentiell BNP) | SP dec. 2006 | -6,0 | -4,6 | -3,7 | -2,6 | -1,5 | -0,4 |

KOM nov. 2006 | -6,0 | -4,6 | -4,0 | -3,9 | - | - |

SP dec. 2005 | -6,0 | -4,6 | -3,7 | -2,6 | -1,5 | - |

Primärt saldo (i % av BNP) | SP dec. 2006 | -3,3 | -1,7 | -0,7 | 0,4 | 1,5 | 2,5 |

KOM nov. 2006 | -3,3 | -1,7 | -1,0 | -0,7 | - | - |

SP dec. 2005 | -3,2 | -1,7 | -0,6 | 0,6 | 1,5 | - |

Primärt saldo (i % av BNP) | SP dec. 20061 | -4,9 | -3,4 | -2,6 | -1,8 | -1,2 | -0,5 |

KOM nov. 2006 | -5,1 | -3,7 | -3,2 | -3,2 | - | - |

SP dec. 20051 | -5,0 | -3,4 | -2,6 | -1,8 | -1,2 | - |

Strukturellt saldo2 (i % av BNP) | SP dec. 20063 | -4,9 | -3,4 | -2,6 | -1,8 | -1,2 | -0,5 |

KOM nov. 20064 | -5,1 | -3,7 | -3,2 | -3,2 | - | - |

SP dec. 2005 | -5,0 | -3,4 | -2,6 | -1,8 | -1,2 | - |

Offentlig bruttoskuld (i % av BNP) | SP dec. 2006 | 64,0 | 67,4 | 68,0 | 67,3 | 65,2 | 62,2 |

KOM nov. 2006 | 64,0 | 67,4 | 69,4 | 70,7 | - | - |

SP dec. 2005 | 65,5 | 68,7 | 69,3 | 68,4 | 66,2 | - |

Anmärkningar: |

1Kommissionens beräkningar baseras på uppgifterna i programmet. |

2Konjunkturrensat saldo (liksom i föregående rader), exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder. |

3Programmet saknar engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder. |

4Kommissionens höstprognos 2006 saknar engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder. |

5Baserat på en beräknad potentiell tillväxt på 1,2 % under perioden 2005–2007 och 1,4 % 2008. |

6Deflator för privat konsumtion. |

Källor: |

Stabilitetsprogrammet (SP), kommissionens höstprognos 2006 (KOM) och kommissionens beräkningar. |

[1] EGT L 209, 2.8.1997, s. 1. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1055/2005 (EUT L 174, 7.7.2005, s. 1). De dokument som det hänvisas till i texten finns på följande webbplats:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[2] Meddelande från kommissionen inför Europeiska rådets vårmöte: Implementing the renewed Lisbon strategy for growth och jobs - A year of delivery , 12.12.2006 [KOM(2006) 816].

[3] Meddelande från kommissionen till rådet och Europaparlamentet – De offentliga finansernas hållbarhet på lång sikt i EU, 12.10.2006, KOM(2006) 574 slutlig. Europeiska kommissionen, Generaldirektoratet för ekonomi och finans (2006): ”The long-term sustainability of public finances in the European Union”, European Economy nr 4/2006.

[4] ”Närmare angivelser för genomförandet av stabilitets- och tillväxtpakten samt riktlinjer för stabilitets- och konvergensprogrammens utformning och innehåll”, som godkändes av Ekofinrådet den 11 oktober 2005.

[5] EGT L 209, 2.8.1997, s. 1. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1055/2005 (EUT L 174, 7.7.2005, s. 1). De dokument som det hänvisas till i texten återfinns på följande webbplats:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[6] Särskilt saknas uppgifter om HIKP-inflation och ersättningar i offentlig förvaltning.

[7] Programmet innehåller i stället fem avsnitt: Sammanfattning, den makroekonomiska situationen och det finanspolitiska läget, makroekonomiska prognoser för de offentliga finanserna, de offentliga finansernas hållbarhet samt institutioner, förfaranden och budgetregler.